text:
8/2013. (VI. 29.) KIM rendelete a Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről.
A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 127. § (1) bekezdés b) és c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm.  rendelet 37.  § d)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel, valamint a  katonák pártfogó
felügyelete tekintetében a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben,
a legfőbb ügyész véleményének kikérésével
a következőket rendelem el:
I. Fejezet
A ReNDeLet HAtÁLYA 1. § A rendelet hatálya a  Pártfogó Felügyelői Szolgálatként kijelölt Közigazgatási és Igazságügyi Hivatalnak
(a  továbbiakban: Hivatal) és a  fővárosi és megyei kormányhivatalok igazságügyi szolgálatainak (a  továbbiakban:
igazságügyi szolgálat) pártfogó felügyelői feladatokat ellátó szervezeti egységeire terjed ki.
II. Fejezet
A PÁRtFOGÓ FeLÜGYeLŐI VÉLeMÉNY ÉS A KÖRNYezettANULMÁNY eLKÉSzÍtÉSe
1. Általános rendelkezések 2. § (1) Ha az  ügyész vagy a  bíróság, illetve a  büntetés-végrehajtási bíró (a  továbbiakban: bv. bíró) vagy a  nyomozó
hatóság, illetve a  büntetés-végrehajtási intézet (a  továbbiakban: bv. intézet) pártfogó felügyelői vélemény vagy
környezettanulmány beszerzését rendeli el, annak elkészítésére a terhelt magyarországi lakóhelye vagy tartózkodási
helye szerint illetékes igazságügyi szolgálatot rendeli ki. Az  iratot az  igazságügyi szolgálat vezetője által kijelölt
pártfogó felügyelő készíti el.
(2) Ha a  terheltnek Magyarországon nincs ismert lakóhelye, sem ismert tartózkodási helye, a  feladat végrehajtására
Budapest Főváros Kormányhivatala Igazságügyi Szolgálata illetékes.
3. § Ha ugyanazon terhelt ügyében más büntetőeljárás során, három hónapnál nem régebben készült
környezettanulmány vagy pártfogó felügyelői vélemény áll rendelkezésre, az  újonnan érkezett elrendelésnek
a korábbi irat szükség szerinti aktualizálásával is eleget lehet tenni.
4. § A pártfogó felügyelői vélemény vagy környezettanulmány elkészítése során a  pártfogó felügyelőnek ki kell
térni arra, ha a  terhelt lakóhelyének vagy tartózkodási helyének a  megtekintése akadályba ütközött, illetve
a meghallgatandó személy az együttműködést megtagadta.
5. § A pártfogó felügyelői vélemény vagy a környezettanulmány elkészítésére rendelkezésre álló idő – jogszabály eltérő
rendelkezésének hiányában – az  elrendelésnek az  igazságügyi szolgálathoz való érkezésétől számított 30 nap,
kivéve, ha az elrendelő az eljárás jellegére figyelemmel a teljesítésre külön határidőt szabott.
6. § A pártfogó felügyelői vélemény vagy a környezettanulmány elkészítésére vonatkozó kezdőirat kijelölésnél lehetőség
szerint figyelemmel kell lenni arra, hogy a fiatalkorúak ügyeit a fiatalkorúak pártfogó felügyelője intézze.
2. A pártfogó felügyelői vélemény tartalmi elemei és elkészítésének általános szabályai
7. § (1) A pártfogó felügyelői vélemény I. része az ügyre és a terheltre vonatkozó adatokat tartalmazza.
 (2) Az ügyre vonatkozóan a pártfogó felügyelői vélemény rögzíti
a) a  vélemény beszerzését elrendelő hatóság megnevezését, ügyszámát, az  elrendelés idejét, az  elrendelő
végzés érkeztetésének napját, a vélemény elkészítésének határidejét, az elrendelés okát,
b) a  megalapozott gyanú szerinti bűncselekménynek a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény
(a továbbiakban: Btk.) szerinti megnevezését és minősítését, valamint az elkövetés időpontját,
c) az  illetékes igazságügyi szolgálat megnevezését, a  vélemény elkészítésében közreműködő igazságügyi
szolgálat megnevezését, a véleményt készítő pártfogó felügyelő nevét, telefonszámát, e-mail címét,
d) a beszerzett okiratokat, igazolásokat, egyéb mellékleteket.
 (3) A terheltre vonatkozóan a pártfogó felügyelői vélemény rögzíti
a) a  természetes személyazonosító adatait, lakcímét, tényleges tartózkodási helyét, értesítési címét,
személyazonosításra alkalmas okmányának megnevezését és az okmány azonosító számát,
b) a családi állapotát,
c) a munkaviszony vagy az iskolarendszerű tanulói jogviszony adatait, így a munkáltató, illetve a tanintézmény
megnevezését, címét, illetve telephelyét, továbbá a  terhelt tényleges munkavégzésének helyét, beosztását,
munkakörét, illetve tancsoportját,
d) a szakképzettségét, foglalkozását,
e) az egészségi állapotát,
f ) esetleges káros szenvedélyeit,
g) a jövedelmi, vagyoni viszonyait,
h) a  hozzátartozók közötti erőszakra vagy veszélyeztetettségre utaló tények leírását, az  azok megszüntetése
érdekében tett, vagy javasolt intézkedések bemutatását. 8. § (1) A pártfogó felügyelői vélemény II. része a vizsgálati eljárást és módszert tartalmazza.
 (2) A pártfogó felügyelő által alkalmazandó vizsgálati eljárás és módszer különösen
a) a terhelt vagy más személyek személyes meghallgatása,
b) az ügy iratainak tanulmányozása,
c) felvilágosítás-, adat- vagy iratkérés,
ca) a sértettől, tanúktól, az eljárásba bevont más személyektől,
cb) nyomozó hatóságtól, ügyésztől, bíróságtól, büntetés-végrehajtási szervezettől, vagy
cc) más állami és helyi önkormányzati szervtől, hatóságtól, köztestülettől, gazdálkodó szervezettől,
alapítványtól, közalapítványtól, civil szervezettől,
d) a  lakóhely vagy tartózkodási hely és a  terhelt lakókörnyezetének (a  továbbiakban együtt: közvetlen
lakókörnyezet) megtekintése.
 (3) Ha e rendelet ettől eltérően nem rendelkezik, a pártfogó felügyelői véleményt elkészítő pártfogó felügyelő a terhelt
közvetlen lakókörnyezetének a  megtekintését, az  ügy iratainak tanulmányozását, a  terhelt meghallgatását nem
mellőzheti.
9. § (1) A pártfogó felügyelői vélemény III. része a terhelt személyére, viselkedésére, életviszonyaira és életvitelére jellemző
szakmai ténymegállapításokat tartalmazza, különösen
a) családi körülményei,
b) baráti és kisközösségi kapcsolatai,
c) egészségi állapota,
d) esetleges káros szenvedélyei,
e) lakhatási körülményei és lakókörnyezete,
f ) iskolai végzettsége, szaktudása,
g) munkahelye, ennek hiányában foglalkoztatása vagy tanulmányai folytatása,
h) szabadidő-eltöltési szokásai,
i) jövedelmi, vagyoni viszonyai,
j) a cselekmény elkövetésekor jellemző és az azóta a)–i) pontban bekövetkezett változások adatai,
k) a korábbi pártfogó felügyelői tapasztalatok
vonatkozásában.
(2) A szakmai ténymegállapítások körében a pártfogó felügyelő szükség szerint bemutatja különösen
a) a feltárt tények, körülmények és a bűncselekmény elkövetése között fennálló kapcsolatot,
b) a terhelt adottságainak megfelelő munkalehetőségeket,
c) a terhelt egészségügyi, illetve szociális intézményi ellátásának lehetőségeit,
d) a  bűnismétlésre vonatkozó kockázatelemzés vagy kockázatértékelés eredményét, a  bűnmegelőzésre
vonatkozó javaslatokat. 10. § (1) A  pártfogó felügyelői vélemény IV. része a  pártfogó felügyelői vélemény beszerzését elrendelő által feltett
kérdésekre adott válaszokat tartalmazza. Ennek során a pártfogó felügyelő különösen
a) javaslatot tesz a terhelttel szemben külön magatartási szabály vagy kötelezettség elrendelésére,
b) bemutatja, hogy a  terhelt a  kilátásba helyezett magatartási szabályok vagy kötelezettségek teljesítését
vállalja-e és képes-e teljesíteni,
c) leírja, hogy a terhelt hajlandó-e részben vagy egészben megtéríteni a sértettnek a bűncselekménnyel okozott
kárt, illetve más módon gondoskodna-e a sértettnek adandó jóvátételről,
d) tájékoztat arról, hogy a sértett hozzájárul-e a részére adandó jóvátételhez,
e) bemutatja, hogy a  terhelt vállalja-e és képes-e meghatározott célra anyagi juttatást teljesíteni, vagy a  köz
számára munkát végezni,
f ) javaslatot tesz a terhelt pszichiátriai, alkohol- vagy kábítószer-függőséget gyógyító, illetve más egészségügyi
kezelésben, ellátáson vagy szolgáltatáson való részvételére,
g) javaslatot tesz a terhelt életvezetési tanácsadó, illetve más felvilágosító programon való részvételére,
h) javaslatot tesz a  terhelt csoportos foglalkozáson, így különösen szociális készségfejlesztő, agressziókezelő
vagy munkaerőpiaci tréningen, helyreállító programon, strukturált szabadidő eltöltési programon, Családi
Döntéshozó Csoportkonferencián, más készségfejlesztő programban való részvételére,
i) javaslatot tesz a bűnismétlés elkerülése érdekében leginkább hatékony intézkedésekre.
 (2) A  pártfogó felügyelői vélemény IV. része a  feltárt adatokon és következtetéseken alapuló összegző véleményt is
tartalmazza. 3. A közvetítői eljárásra utalást megelőző pártfogó felügyelői vélemény elkészítése
11. § (1) Ha az  ügyész, illetve a  bíróság az  ügy közvetítői eljárásra utalására vonatkozó döntésének a  meghozatala előtt
pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendeli el, a  7–10.  §-ban foglalt rendelkezéseket azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a pártfogó felügyelő a szakmai ténymegállapítások keretében elsősorban az alábbiakat mutatja be:
a) a  terhelt vállalja-e és képes-e a  sértettnek (a  közvetítői eljárás során tisztázandó módon és mértékben)
a bűncselekménnyel okozott sérelmet jóvátenni,
b) a sértett hajlandó-e elfogadni a terhelt jóvátételi szándékát,
c) a terhelt és a sértett is hozzájárul-e a közvetítői eljárás lefolytatásához,
d) a  terhelt és a  sértett kész-e együttműködni a  közvetítői tevékenységet végző pártfogó felügyelővel
a  közvetítői megbeszélésen egyeztetendő, a  tevékeny megbánást megalapozó megállapodás
létrehozásában.
(2) A szakmai ténymegállapítások alapján a pártfogó felügyelő javaslatot tesz az ügy közvetítői eljárásra utalására vagy
annak mellőzésére.
(3) A  közvetítői eljárásra utalást megelőző pártfogó felügyelői vélemény elkészítése során a  közvetlen lakókörnyezet
megtekintésétől el lehet tekinteni, de a  terhelt, a  sértett, illetve cselekvőképtelen sértett esetében törvényes
képviselőjének meghallgatása nem mellőzhető.
4. A közérdekű munkával és a jóvátételi munkával kapcsolatos pártfogó felügyelői vélemény
elkészítése
12. § (1) Ha az ügyész a közérdekű munka vagy a jóvátételi munka alkalmazására vonatkozó indítvány megtétele előtt vagy
a bíróság a büntetéskiszabás körében az ilyen büntetés vagy intézkedés eredményes alkalmazhatósága kérdésében
pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendeli el, a  pártfogó felügyelő a  szakmai ténymegállapítások körében
elsősorban a terhelt munkára való alkalmasságát és személyes adottságait mutatja be, így különösen
a) egészségi állapotát,
b) iskolai végzettségét, szakképzettségét vagy szaktudását,
c) munkaviszonyát, ennek hiányában foglalkoztatásának vagy tanulmányai folytatásának tényét,
d) a végrehajtás szempontjából lényeges egyéb személyes körülményeit,
e) azt, hogy a közérdekű munka vagy a jóvátételi munka teljesítését vállalná-e,
f ) a terhelt személyes adottságaira és a büntetőeljárás alapjául szolgáló bűncselekmény jellegére figyelemmel
a társadalmi jóvátételt is szolgáló munkalehetőségeket.
 (2) A pártfogó felügyelői vélemény elkészítése során a közvetlen lakókörnyezet megtekintésétől el lehet tekinteni, de
a terhelt meghallgatása nem mellőzhető. 5. A környezettanulmány elkészítésének általános szabályai
13. § (1) A környezettanulmány I. része az elrendelésre és a terheltre vonatkozó adatokat tartalmazza.
 (2) Az elrendelésre vonatkozóan a környezettanulmány az alábbi adatokat rögzíti:
a) az elrendelő megnevezését, az elrendelő irat számát, keltét,
b) a gyanú szerinti bűncselekmény Btk. szerinti megnevezését,
c) a kezdőirat érkeztetésének idejét, az elkészítésre rendelkezésre álló határidőt.
(3) A terheltre vonatkozóan a környezettanulmány az alábbi adatokat rögzíti:
a) a  természetes személyazonosító adatait, lakcímét, tényleges tartózkodási helyét, értesítési címét,
személyazonosításra alkalmas okmányának megnevezését és az okmány azonosító számát,
b) az esetleges korábbi és a folyamatban lévő pártfogó felügyelet tapasztalatainak bemutatását.
14. § A környezettanulmány II. része az elkészítésére vonatkozó adatokat tartalmazza:
a) a környezettanulmány készítésének helyszínét és időpontját, több helyszín vagy időpont esetén valamennyit,
b) a környezettanulmány írásba foglalásának a napját,
c) a  terhelt lakóhelyének vagy tartózkodási helyének megtekintése során esetlegesen felmerült akadály
bemutatását,
d) az  illetékes igazságügyi szolgálat megnevezését, a  környezettanulmányt készítő és az  abban közreműködő
igazságügyi szolgálat és pártfogó felügyelő nevét, telefonszámát, e-mail címét,
e) környezettanulmány készítése során meghallgatott személyek megnevezését, a  terhelthez fűződő
kapcsolatuk, együttműködési készségük és az általuk közöltek bemutatásával,
f ) a környezettanulmányhoz csatolt mellékletek megnevezését.
15. § A környezettanulmány III. része a terheltre vonatkozó szakmai ténymegállapításokat tartalmazza
a) családi és lakhatási körülményeire, kapcsolati helyzetére,
b) baráti és kisközösségi kapcsolataira, szabadidő-eltöltési szokásaira,
c) egészségi állapotára, esetleges káros szenvedélyeire,
d) iskolai végzettségére, szaktudására, tanulmányai folytatására,
e) munkahelyére, ennek hiányában foglalkoztatására, munkatapasztalatára, munkaerőpiaci helyzetére,
jövedelmére, vagyonára
vonatkozóan. 16. § (1) A környezettanulmány IV. része bemutatja
a) a fiatalkorú és környezete viszonyát a gyanú szerinti bűncselekményhez,
b) a terhelt jóvátétellel, az ügy esetleges közvetítői eljárásra utalásával kapcsolatos véleményét, szándékát,
c) a cselekmény elkövetésekor jellemző és az azóta bekövetkezett változások adatait,
d) a bűncselekmény elkövetéséhez vezető okokat és a megszüntetésük érdekében javasolt intézkedéseket.
(2) A környezettanulmány IV. része a feltárt adatokon és következtetéseken alapuló összegző véleményt is tartalmazza.
6. A szabadságvesztés büntetés végrehajtása során készített környezettanulmány külön szabályai
17. § (1) Ha a bv. intézet a fiatalkorú felkészítő részlegbe helyezését megelőzően kér környezettanulmányt, a 13–16. §-ban
foglalt rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a pártfogó felügyelő a szakmai ténymegállapítások
keretében elsősorban azt mutatja be, hogy a  nevelési terv és az  abban foglalt intézkedések a  szabadulás után
miként szolgálhatnák a legkedvezőbben a bűnismétlés megelőzését.
(2) Ha a  bv. intézet a  szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítását megelőzően kér környezettanulmányt,
a  14–17.  §-ban foglalt rendelkezéseket azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  pártfogó felügyelő a  szakmai
ténymegállapítások keretében elsősorban azt mutatja be, hogy az  elítélt kérelmében foglaltak megfelelnek-e
a  valóságnak, továbbá annak tejesítéséhez fűződik-e a  büntetés-végrehajtás eredményességét fokozó köz- és
személyes érdek.
(3) A bv. intézet által kért környezettanulmányok esetében a fogvatartott meghallgatása mellőzhető.
7. A bűnügyi költség vagy a rendbírság elengedése ügyében készített részleges környezettanulmány
külön szabályai
18. § Ha a  bűnügyi költség vagy a  rendbírság elengedése ügyében kell környezettanulmányt készíteni, a  13–16.  §-ban
foglalt rendelkezéseket azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  részleges környezettanulmány nem tartalmaz
IV. részt, továbbá a  pártfogó felügyelő a  szakmai ténymegállapítások keretében elsősorban a  fizetésre kötelezett
személyi és családi körülményeit, vagyoni és jövedelmi helyzetét feltáró körülményeket mutatja be.
8. Fiatalkorúval kapcsolatos környezettanulmány és pártfogó felügyelői vélemény elkészítésének
külön szabályai
19. § (1) Fiatalkorúak ügyeiben a környezettanulmány és a pártfogó felügyelői vélemény elkészítésekor a fiatalkorúval együtt
élő szülőt vagy gyámot, ennek hiányában a gondozót is meg kell hallgatni.
(2) A  környezettanulmány és a  pártfogó felügyelői vélemény elkészítéséhez a  pártfogó felügyelő szükség szerint
tájékozódik a fiatalkorú
a) törvényes képviselőjénél, hivatásos gyámjánál,
b) a lakóhelye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálatnál,
c) nevelésbe vett gyermek esetén a területi gyermekvédelmi szakszolgálatnál
a fiatalkorú jelenlegi, esetleges korábbi gondozásának, gyermekvédelmi gondoskodásban részesítésének
tapasztalatairól.
(3) A  büntetőlejárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 453.  § (2)  bekezdése alapján a  pártfogó felügyelő az  oktatási
intézménytől pedagógiai jellemzést szerez be a  tanulói jogviszonnyal, illetve munkahelyi jellemzést
a munkaviszonnyal rendelkező fiatalkorú terhelt ügyében.
III. Fejezet
A KÖzVetÍtŐI eLjÁRÁS LeFOLYtAtÁSA 20. § (1) Ha az  ügyész, illetve a  bíróság a  székhelye szerint illetékes igazságügyi szolgálatot közvetítői eljárás lefolytatása
érdekében keresi meg, azt az igazságügyi szolgálat vezetője által kijelölt, közvetítői tevékenységet végző pártfogó
felügyelő vagy közvetítői tevékenység végzésére szerződésben álló ügyvéd (a  továbbiakban együtt: közvetítő)
folytatja le.
(2) Ha a  közvetítői eljárásban résztvevő terhelt vagy sértett fiatalkorú, akkor az  igazságügyi szolgálat vezetője
– pártfogó felügyelő kijelölése esetén – lehetőség szerint fiatalkorúak ügyeit ellátó pártfogó felügyelőt jelöli ki.
(3) Ha a  büntető ügyben a  pártfogó felügyelői vélemény elkészítésére és a  közvetítői eljárás lefolytatására ugyanaz
az  igazságügyi szolgálat az  illetékes, a  közvetítői feladatok ellátására az  ügyben pártfogó felügyelői véleményt
készítő pártfogó felügyelő nem jelölhető ki.
21. § (1) A közvetítő a közvetítői eljárás kezdetén tájékozódik arról, hogy készült-e az ügyben pártfogó felügyelői vélemény,
ha igen, akkor intézkedik annak beszerzéséről és szükség esetén konzultál az azt elkészítő pártfogó felügyelővel.
(2) Ha a  közvetítői eljárást a  közvetítői tevékenység végzésére szerződésben álló ügyvéd folytatja le, és az  ügyben
korábban pártfogó felügyelői vélemény készült, akkor az  igazságügyi szolgálat a  közvetítői eljárás ügyiratainak
megküldésével egyidejűleg a  pártfogó felügyelői véleményt is továbbítja számára. A  közvetítői tevékenység
végzésére szerződésben álló ügyvéd szükség esetén konzultál a pártfogó felügyelői véleményt elkészítő pártfogó
felügyelővel.
(3) Ha a  büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2006. évi CXXIII. törvény (a  továbbiakban:
Bkt.) 3.  § (2)  bekezdése alapján egy közvetítői eljárásban több közvetítő kijelölésére kerül sor, akkor a  területi
illetékességtől eltérő más igazságügyi szolgálat közvetítője is kijelölhető, az  illetékes igazságügyi szolgálat
vezetőjének a megkeresése alapján.
22. § (1) Ha a  közvetítői eljárás a  Bkt. 15.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak szerint fejeződik be, a  megállapodás
teljesítését – a (2) bekezdésben és a 41. §-ban foglalt kivétellel – a közvetítő ellenőrzi.
(2) Ha a megállapodásban foglaltak indokolják, akkor az ellenőrzésre
a) az illetékes igazságügyi szolgálat más pártfogó felügyelője vagy
b) az  illetékes igazságügyi szolgálattól eltérő – elsősorban a terhelt vagy a sértett lakóhelye vagy tartózkodási
helye, illetve a teljesítés helye szerinti – igazságügyi szolgálat pártfogó felügyelője
jelölhető ki, amelyről az  érintett igazságügyi szolgálat vezetője – a  b)  pontban meghatározott esetben
megkeresésre – dönt.
(3) Ha az  ellenőrzésért felelős közvetítő, illetve pártfogó felügyelő megállapítja, hogy a  terhelt nem teljesít vagy
a megállapodás a sértett magatartása miatt nem teljesíthető, tájékoztatja az ügyet közvetítői eljárásra utaló ügyészt,
illetve bíróságot, és a tájékoztatás tényéről egyidejűleg értesíti a sértettet, a terheltet, továbbá képviselőjüket.
23. § (1) Közvetítői eljárás során felmerült költség a közvetítői eljárás megindításától (Bkt. 6. §) annak befejezéséig [Bkt. 15. §
(1) bekezdés] a felek érdekkörében felmerült, igazolt, a tevékeny megbánást megalapozó megegyezés létrejöttéhez
szükséges költség, így különösen:
a) a sértettnek, a  terheltnek, ezek törvényes képviselőinek, illetve a Bkt. 7. § (3) bekezdésében meghatározott
segítőinek készkiadása,
b) a sértett és a terhelt meghatalmazott jogi képviselőjének készkiadása és díja,
c) a kirendelt védő készkiadása és díja,
d) a tolmács költségtérítése és díja.
(2) Azokat a költségeket és díjakat, amelyeket a Bkt. 17. § (2) bekezdése alapján az állam visel, a Hivatal fizeti meg.
 (3) A  közvetítői eljárás során felmerült azon költségekről, amelyeket a  Hivatal fizet meg vagy előlegez, a  közvetítő tételes
költségjegyzéket vezet. A  további költségeket a  közvetítő feljegyzésben rögzíti. A  közvetítő úti- és szállásköltségének
megállapításánál a pártfogó ügyvéd és a kirendelt védő részére megállapítható díjról és költségekről szóló 7/2002. (III. 30.)
IM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-ában foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(4) Az R. rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a kirendelt védőnek a közvetítői eljárás során felmerült
készkiadásait az ügyvéd által benyújtott tételes kimutatás alapján a közvetítő állapítja meg.
(5) A  közvetítői eljárás során felmerült, a  Hivatal által fizetett vagy előlegezett költségeket a  közvetítői eljárás
befejezésekor a közvetítő a költségjegyzék lezárásával és összegzésével állapítja meg.
IV. Fejezet
A KÖzÉRDeKŰ MUNKA VÉGReHAjtÁSA 9. A közérdekű munka végrehajtásának általános szabályai
24. § (1) Az  elsőfokú bíróság az  értesítőlapot és az  ítélet jogerős és végrehajthatósági záradékkal ellátott kiadmányát
azzal küldi meg az  elítélt lakóhelye, ennek hiányában vagy az  elítélt kérelme alapján tartózkodási helye szerint
illetékes igazságügyi szolgálatnak, hogy a  kijelölt pártfogó felügyelő útján gondoskodjon a  közérdekű munka
végrehajtásáról.
(2) Ha a  pártfogó felügyelő dokumentáltan arról szerez tudomást, hogy az  elítélt lakóhelye vagy tartózkodási helye
megváltozott, a  közérdekű munka végrehajtása ügyben keletkezett iratokat az  igazságügyi szolgálat vezetője
haladéktalanul megküldi az új lakóhely vagy tartózkodási hely szerint illetékes igazságügyi szolgálat vezetőjének.
(3) Ha az  elítéltnek nincs Magyarországon ismert lakóhelye, sem ismert tartózkodási helye, a  közérdekű munka
végrehajtásával összefüggő intézkedések megtételére Budapest Főváros Kormányhivatalának Igazságügyi
Szolgálata pártfogó felügyelői szervezeti egységei illetékesek.
(4) A  közérdekű munka végrehajtása során az  igazságügyi szolgálat pártfogó felügyelői asszisztenseket és
munkafelügyelőket foglalkoztat, akik a pártfogó felügyelő irányítása mellett részt vesznek
a) a közérdekű munka végrehajtásának előkészítésében,
b) a közérdekű munka ellenőrzésében,
c) a jelentések előkészítésében,
d) a közérdekű munka csoportos letöltésének szervezésében, végrehajtásában.
10. A közérdekű munka végrehajtásának előkészítése, az első meghallgatás
25. § (1) A pártfogó felügyelő a közérdekű munka végrehajtásának előkészítése során megvizsgálja, hogy
a) tartalmaz-e az ítélet a közérdekű munka jellegéről szóló rendelkezést,
b) a beszámítás folytán az elítélt az előzetes fogva tartásban, illetve házi őrizetben töltött idővel nem töltötte-e
ki a közérdekű munka tartamát,
c) hogy az alapügyben eljáró bíróság engedélyezett-e halasztást a közérdekű munka végrehajtására,
d) szükségessé vált-e a közérdekű munka végrehajtásának félbeszakítása,
e) tölt-e az  elítélt végrehajtandó szabadságvesztést, kényszergyógykezelést, javítóintézeti nevelést, előzetes
letartóztatást, elzárást,
f ) áll-e a fenn a közérdekű munka végrehajtását kizáró vagy a végrehajthatóság megszűnését eredményező ok
[a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet (a továbbiakban:
Bv. tvr.) 17. § és 67/B. §],
g) történt-e változás az illetékességben,
h) van-e folyamatban az elítélttel szemben más közérdekű munka büntetés végrehajtása,
és annak megfelelően intézkedik.
(2) Ha a pártfogó felügyelő azt észleli, hogy
a) a  közérdekű munka végrehajtását kizáró vagy a  végrehajthatóság megszűnését eredményező ok áll fenn,
vagy a beszámítás folytán az elítélt az előzetes fogvatartásban, illetve házi őrizetben töltött idővel kitöltötte
a közérdekű munka tartamát, az iratokat további intézkedés végett megküldi a bv. bírónak,
b) az  alapügyben eljáró bíróság halasztást engedélyezett a  közérdekű munka végrehajtására, az  iratokat
határidős nyilvántartásba helyezi.
26. § (1) A  kijelölt pártfogó felügyelő a  bíróság értesítésének, illetve a  közérdekű munkára ítélésről szóló ítéletnek
az érkeztetésétől számított 8 napon belül az elítéltet megidézi [Bv. tvr. 62. § (1) bekezdés].
(2) Az idézésben az elítéltet tájékoztatni kell
a) az ügyről, amelyben pártfogó felügyelői meghallgatása szükségessé vált,
b) a meghallgatás helyéről és időpontjáról, időpontjairól,
c) a pártfogó felügyelő személyéről, telefonszámáról, e-mail címéről,
d) az idézés elmulasztásának jogkövetkezményeiről,
e) az igazolás előterjesztésének a módjáról,
f ) a  lehetőség szerint bemutatandó iratokról, így különösen az  iskolai végzettségre, a  szakképesítésre és
az egészségi állapotra vonatkozó iratokról,
g) a Bv. tvr. 2. § (7) bekezdése szerinti, a lakcímadatai változásának bejelentésével összefüggő, rendbírság terhe
mellett teljesítendő kötelezettségéről,
h) a foglalkoztathatósági vizsgálat szabályairól.
27. § (1) A meghallgatáson az elítéltet részletesen ki kell oktatni
a) az ítélet rendelkező részében foglaltakról, kötelezettségeiről, jogairól, a letöltésre váró órák számáról,
b) arról, hogy a közérdekű munkát önként, személyesen és díjazás nélkül a szabadidejében kell végeznie,
c) a napi és a heti munkaidőről,
d) arról, hogy legkésőbb a meghallgatáson kérheti a tartózkodási helyén lévő munkahely kijelölését,
e) a  foglalkoztathatósági vizsgálattal kapcsolatos kötelezettségéről, önhibájából történő elmaradásának
jogkövetkezményéről,
f ) az  önhibából le nem töltött büntetés, illetve a  közérdekű munka elvégzése megtagadásának
jogkövetkezményeiről,
g) a munkahely kijelöléséről és a határozattal szembeni jogorvoslati lehetőségekről,
h) fiatalkorú esetében a pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munka végrehajtása során arról is, hogy
ha) a pénzbüntetést vagy annak egy részét bármikor megfizetheti,
hb) a pénzbüntetés megfizetéséről a pártfogó felügyelőt a befizetést tanúsító szelvény bemutatásával
tájékoztatnia kell.
 (2) A meghallgatáson az elítéltet nyilatkoztatni kell
a) a Bv. tvr. 5/A. § (2) bekezdés a)–c) és f )–i) pontjaiban foglaltakról,
b) arról, hogy személyi adatainak a munkahely felé történő továbbításához hozzájárul-e,
c) arról, hogy a közérdekű munkát szándékában áll-e elvégezni,
d) a közérdekű munka végrehajtása szempontjából jelentős körülményekről,
e) fellebbezési szándékáról, amennyiben a  munkahely kijelöléséről a  pártfogó felügyelő a  meghallgatáson
határozott.
 (3) A  meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amelyet a  pártfogó felügyelő és az  elítélt aláír. A  jegyzőkönyv egy eredeti
példányát az elítélt számára át kell adni. 11. A közérdekű munka végrehajtásának előkészítése, a foglalkoztathatósági vizsgálat elvégzése,
a munkahely nyilatkozatának beszerzése
28. § (1) A pártfogó felügyelő a meghallgatást követően haladéktalanul kezdeményezi a foglalkoztathatósági szakvélemény
elkészítését, egyúttal közli a foglalkozás-egészségügyi szolgáltatóval az elérhetőségeit.
(2) A  foglalkoztathatósági vizsgálaton való megjelenés kötelezettségéről, illetve az  elítélt hibájából történő
elmaradásának jogkövetkezményeiről, valamint a vizsgálat helyéről és időpontjáról a pártfogó felügyelő az elítéltet
külön felhívásban tájékoztatja.
(3) Az  elítélt köteles a  foglalkoztathatósági szakvéleményt annak kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül
bemutatni a pártfogó felügyelőnek, amelynek eredeti példányát az elítélt a munkahelynek adja át.
29. § (1) Ha a foglalkoztathatóságnak nincs akadálya, a pártfogó felügyelő haladéktalanul beszerzi a munkahely Bv. tvr. 63. §
(2) bekezdése szerinti nyilatkozatát, amelyről haladéktalanul tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet.
(2) Ha az  igazságügyi szolgálat és a  munkahely együttműködési megállapodást kötött, a  pártfogó felügyelő által
készített feljegyzésben is rögzíthető a munkahely eseti ügyben kinyilvánított együttműködési szándéka.
12. A közérdekű munka végrehajtásának előkészítése, a munkahely kijelölése
30. § (1) A  foglalkoztathatósági szakvélemény bemutatásától számított 15 napon belül a  pártfogó felügyelő kijelöli
a közérdekű munka végrehajtásában együttműködő munkahelyet, amelynek során figyelemmel van
a) az ítélet rendelkezéseire,
b) az elkövetett bűncselekmény jellegére,
c) az elítélt lakóhelyére, tartózkodási helyére,
d) a foglalkoztathatósági szakvéleményben foglaltakra, az elítélt egészségi állapotára,
e) az elítélt szakképzettségére, szakképesítésére és munkára való alkalmasságára,
f ) a Bv. tvr. 63. § (4) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi szabályokra,
g) az állami foglalkoztatási szerv honlapján szereplő, a közérdekű munka végrehajtásában való együttműködést
vállaló munkahelyekre.
 (2) A  munkahely kijelöléséről szóló határozatban a  pártfogó felügyelő meghatározza a  munkavégzés munkahellyel
és elítélttel egyeztetett kezdőnapját, az  elítéltet felhívja a  munkavégzésre, továbbá annak elmulasztásának
jogkövetkezményeire.
(3) A  pártfogó felügyelő a  munkahely kijelöléséről szóló határozatát annak meghozatalát követően haladéktalanul
megküldi
a) az ügyésznek,
b) az elítéltnek,
c) az elítélt védőjének,
d) az állami foglalkoztatási szervnek.
(4) Ha az  ügyész, az  elítélt, illetve védője a  fellebbezési határidőn belül nem nyújtott be fellebbezést, a  határidő
leteltét követően a  pártfogó felügyelő a  munkahely kijelöléséről szóló határozatát megküldi a  bv. bírónak és
a munkahelynek is.
(5) A pártfogó felügyelő a  fellebbezést a  rendelkezésre álló iratokkal együtt, a  fellebbezési határidő leteltét követően
haladéktalanul felterjeszti a  székhelye szerint illetékes törvényszék bv. bírójának. Az  igazságügyi szolgálatnál
a kísérőlevél és a felterjesztett iratok részletes jegyzéke marad.
(6) Ha a  munkahely kijelöléséről a  fellebbezés folytán a  bv. bíró dönt, a  bv. bíró a  határozatát megküldi a  pártfogó
felügyelőnek, aki a  határozat kézhezvételét követően haladéktalanul kézbesíti azt az  elítéltnek, az  ügyésznek,
a munkahelynek és – ha a fellebbezés folytán a kijelölés módosult – az állami foglalkoztatási szervnek.
(7) Ha az elítélt kéri, hogy a munkahelyet a tartózkodási helye szerint jelöljék ki, és ez a pártfogó felügyelő illetékességi
területén kívül van, az  igazságügyi szolgálat vezetője az  ügy iratait átteszi az  eljárásra illetékes igazságügyi
szolgálathoz.
(8) A  pártfogó felügyelő a  munkahely kijelöléséről szóló jogerős határozat kézbesítésével egyidejűleg az  1.  melléklet
szerinti formanyomtatványban felhívja az  elítéltet, hogy a  közérdekű munka végrehajtásának megkezdésére
a munkahelyen mikor jelentkezzen.
31. § (1) A pártfogó felügyelő a munkahely kijelöléséről szóló jogerős határozat kézbesítésével egyidejűleg a munkahelyet
tájékoztatja a  kiszabott közérdekű munka tartamáról, továbbá arról, hogy az  elítélt mikor köteles a  munkahelyen
megjelenni, egyúttal megküldi a  közérdekű munka végrehajtása során használatos, a  2–4.  melléklet szerinti
formanyomtatványokat.
(2) A nyilvántartó lap tartalmazza:
a) az elítélt nevét, természetes személyazonosító adatait és elérhetőségeit,
b) a kijelölt munkahely megnevezését,
c) az ügy számát, az összesen ledolgozandó órák számát.
(3) A jelenléti ív tartalmazza:
a) a munkanapok időpontját, az adott munkanapon ledolgozott órák számát,
b) az  elítélt és a  munkahely képviselőjének, csoportos letöltés esetén a  pártfogó felügyelői asszisztens,
munkafelügyelő megnevezését, aláírását.
 (4) A jelenléti ívet folyamatosan kell vezetni.
 (5) A munkahely a Bv. tvr. 67. § (4) bekezdés h) pontja szerinti esetekben a nyilvántartó lapot és a jelenléti ívet a letöltött
munkaórák összegzését követően cégszerű aláírásával lezárja, és a pártfogó felügyelőnek megküldi.
13. Eljárás új munkahely kijelölése esetén 32. § (1) A  közérdekű munka végrehajtására új munkahely kijelöléséről a  pártfogó felügyelő az  ügyész vagy a  bv. bíró
indítványára, illetve a kijelölt munkahely vagy az elítélt kérelmére határoz. A határozat kézbesítésére a 30. § (3)–(6)
és (8) bekezdése az irányadó.
(2) Ha az új munkahely kijelölése folytán a közérdekű munka végrehajtásának ellenőrzésére más igazságügyi szolgálat
az illetékes, az igazságügyi szolgálat vezetője az ügy iratait annak az igazságügyi szolgálatnak küldi meg, amelynek
az illetékességi területén az új munkahely működik.
(3) Más igazságügyi szolgálathoz illetékességből történő áttétel esetén a  pártfogó felügyelő 15 napon belül értesíti
erről az elítélt korábbi lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes állami foglalkoztatási szervet.
(4) Ha az új munkahely kijelölésére a foglalkoztathatósági vizsgálat elvégzését követő egy éven túl kerül sor, a pártfogó
felügyelő új foglalkoztathatósági szakvélemény elkészítését kezdeményezi.
14. A közérdekű munka végrehajtásának ellenőrzése 33. § (1) Ha a munkahely a büntetés letöltésének megkezdésére biztosított határnaptól számított 15 napon belül nem küld
értesítést a közérdekű munka végrehajtásának megkezdéséről, ennek okáról a pártfogó felügyelő tájékozódik.
(2) A  büntetés letöltésének megkezdésétől számított 30 napon belül a  pártfogó felügyelő ellenőrzést végez
a  munkahelyen annak megállapítása érdekében, hogy a  Bv. tvr. 67.  §-ában foglalt kötelezettségek teljesülnek-e.
Az  ellenőrzés tapasztalatait a  pártfogó felügyelő jegyzőkönyvben rögzíti. Szabálytalanság észlelése esetén ennek
megfelelően intézkedik.
(3) Az első ellenőrzést követően a pártfogó felügyelő szükség szerint végez a helyszínen újabb ellenőrzést, amelynek
tapasztalatairól feljegyzést vagy jegyzőkönyvet készít.
(4) Ha az elítélt a közérdekű munkát önhibájából nem végzi el, a pártfogó felügyelő figyelmezteti és felhívja a letöltés
folytatására, illetve megkezdésére.
15. A közérdekű munka végrehajtásának befejeződése 34. § (1) A közérdekű munka végrehajtása azon a napon fejeződik be, amikor
a) az  elítélt a  bíróság által kiszabott tartamban – figyelembe véve a  szükségessé váló beszámításokat –
a közérdekű munkát letöltötte, b) a bíróság a közérdekű munkát vagy annak hátralévő részét jogerősen szabadságvesztésre változtatta át,
c) a bíróság jogerős határozatában megállapította a közérdekű munka végrehajthatóságának a megszűnését,
d) a Bv. tvr. 17. §-ában meghatározott okok valamelyike bekövetkezik,
e) a pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munkát töltő fiatalkorú a pénzbüntetést vagy annak hátralévő részét
megfizette.
 (2) A közérdekű munka végrehajtásának befejezéséről a pártfogó felügyelő értesíti
a) az elsőfokon eljárt bíróságot,
b) az ügyészt,
c) a kijelölt munkahelyet,
d) a Bv. tvr. 17. § a) pontja szerinti esetet kivéve az elítéltet,
e) az elítélt lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes állami foglalkoztatási szervet és
f ) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát.
16. Az elítélt tényleges tartózkodási helyének a megállapítása
35. § Ha az elítélt a pártfogó felügyelő által ismert lakóhelyéről vagy tartózkodási helyéről a Bv. tvr. 2. § (7) bekezdésében
foglalt kötelezettségét figyelmen kívül hagyva eltávozott, a pártfogó felügyelő életvitelszerű tartózkodási helyének
megismerése érdekében haladéktalanul intézkedik, különösen:
a) az elítélt lakcímadatainak beszerzése,
b) az elítélt fogvatartása és a vele szemben folyamatban lévő büntetőeljárás adatainak megismerése,
c) rendbírság kiszabásának kezdeményezése,
d) körözés vagy elfogató parancs kibocsátása
érdekében.
17. A közérdekű munka átváltoztatása szabadságvesztésre 36. § A  pártfogó felügyelő összefoglaló jelentést tesz az  ügyésznek a  közérdekű munka vagy annak hátralévő része
szabadságvesztésre történő átváltoztatásának indítványozására, ha
a) az elítélt a számára meghatározott munka elvégzését megtagadja,
b) az  elítéltet a  közérdekű munkára ítélése után elkövetett bűncselekmény miatt végrehajtandó
szabadságvesztésre ítélik,
c) a fiatalkorúval szemben kiszabott pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munkát az elítélt önhibájából nem
végzi el,
d) az elítélt a foglalkoztathatósági vizsgálaton nem jelenik meg, és távolmaradását – a 28. § (2) bekezdésében
foglaltak szerint meghatározott vizsgálati időponttól számított 8 napon belül a pártfogó felügyelő felé – nem
igazolja,
e) a  munkahely értesítése alapján vagy az  ellenőrzések során megállapítja, hogy az  elítélt önhibájára
visszavezethető okból
ea) a  közérdekű munka megkezdésére megjelölt időpontban nem jelent meg, és az  elmaradás okát
a  kijelölt kezdőnaptól számított 8 napon belül a  pártfogó felügyelő vagy a  munkahely felé nem
igazolja,
eb) a  munkavégzési kötelezettségének az  arra való felhívás ellenére nem tett eleget, és az  elmaradás
okát a  felhívás kézhezvételétől-, vagy a  felhívásban megjelölt időponttól számított 8 napon belül
a pártfogó felügyelő felé nem igazolja,
ec) a munkafegyelmet súlyosan sértő magatartást tanúsított,
ed) a kijelölő határozat jogerőre emelkedésétől számított két éven belül a közérdekű munkát az elítélt
hibájából nem lehetett végrehajtani. 18. A közérdekű munka végrehajtásának fiatalkorúakra vonatkozó speciális szabályai
37. § (1) A  27.  § szerinti meghallgatásra a  fiatalkorú törvényes képviselőjét is meg kell idézni, ha a  meghallgatás
időpontjában az elítélt a 18. életévét még nem töltötte be.
(2) A meghallgatásról készített jegyzőkönyv egy példányát a  törvényes képviselő számára át kell adni, távolmaradása
esetén postai úton kell továbbítani azt.
(3) A  fiatalkorú ügyében a  munkahely kijelölésénél a  fiatal munkavállalókra vonatkozó munkajogi szabályokra és
az elítélt életkori sajátosságaira is figyelemmel kell lenni.
(4) A meg nem fizetett pénzbüntetés helyébe lépő közérdekű munkát a Bv. tvr. 68. § (3b) és (4) bekezdésére és 69. §-ára
figyelemmel kell szervezni és végrehajtani.
V. Fejezet
A PÁRtFOGÓ FeLÜGYeLet VÉGReHAjtÁSA 19. A pártfogó felügyelet végrehajtásának általános szabályai
38. § (1) A pártfogó felügyelő a pártfogó felügyeletet
a) vádemelés elhalasztása esetén az ügyész,
b) próbára bocsátás, felfüggesztett szabadságvesztés és jóvátételi munka alkalmazása esetén a bíróság,
c) feltételes szabadságra bocsátás és javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátás esetén a bv. bíró
határozata alapján látja el.
(2) A  pártfogó felügyelet tartamába annak kezdő napja – a  vádemelés elhalasztása esetén megállapított pártfogó
felügyelet kivételével – beszámít.
39. § (1) A  pártfogó felügyeletet a  pártfogolt lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes fővárosi és megyei
igazságügyi szolgálat pártfogó felügyelője hajtja végre.
(2) Ha az  elítéltnek nincs Magyarországon ismert lakóhelye vagy tartózkodási helye a  pártfogó felügyelet
végrehajtásával összefüggő intézkedések megtételére Budapest Főváros Kormányhivatalának Igazságügyi
Szolgálata pártfogó felügyelői szervezeti egységei illetékesek.
(3) A  pártfogó felügyeletet az  (1) vagy (2)  bekezdés alapján illetékes igazságügyi szolgálta vezetője által kijelölt
pártfogó felügyelő látja el.
40. § A pártfogó felügyelet végrehajtása során a pártfogó felügyelő feladata különösen
a) annak ellenőrzése és rendszeres figyelemmel kísérése, hogy a  pártfogolt megtartja-e a  külön magatartási
szabályokat, eleget tesz-e az  előírt kötelezettségeknek, továbbá hogy milyen viselkedést tanúsít
a munkahelyén vagy az oktatási intézményben, illetve a lakóhelyén,
b) a pártfogolt rendszeres beszámoltatása életkörülményeiről és életviteléről,
c) segítség nyújtása a pártfogolt számára a társadalomba való beilleszkedéshez, a bűnismétlés elkerüléséhez,
d) indokolt esetben a pártfogolt segélyben részesítése.
41. § A 40.  § c)  pontjában foglalt segítségnyújtás keretében a  pártfogó felügyelő tanácsot ad a  pártfogolt iskolai,
munkahelyi, egészségi, szociális és egyéb problémái megoldásához, az  ehhez szükséges támogatások
igénybevételéhez, valamint szükség esetén a  bűnismétlés valószínűségének csökkentése, az  integrációs esély
növelése érdekében közbenjár a pártfogolt életvezetési problémáinak rendezésével összefüggő ügyeiben.
20. A pártfogó felügyelet végrehajtásának előkészítése 42. § (1) A  pártfogó felügyelő a  38.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában felsorolt esetekben a  bíróság, illetve az  ügyész
határozatának vagy az értesítőlapnak a kézhezvétele után haladéktalanul
a) értesíti a pártfogoltat
aa) a pártfogó felügyeletet elrendelő határozatról,
ab) a pártfogó felügyelet kezdő időpontjáról,
ac) a pártfogó felügyelő személyéről és elérhetőségéről, és
b) felhívja a pártfogoltat, hogy a megjelölt időpontban és helyen keresse fel.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában megjelölt időpontot, legkésőbb a  kezdőirat igazságügyi szolgálathoz történő
érkeztetésétől számított tizenötödik napra kell kitűzni.
 (3) Az egyéni meghallgatáson a pártfogó felügyelő a pártfogoltat tájékoztatja
a) a pártfogó felügyelet céljáról, a pártfogó felügyelő szerepéről,
b) a bíróság, illetve az ügyész határozatának tartalmáról, különös tekintettel a rendelkező részre,
c) a Btk. 71. §-ában és a Bv. tvr. 96. §-ában meghatározott magatartási szabályokról,
d) a bíróság, illetve az ügyész által megállapított külön magatartási szabályokról, kötelezettségekről,
e) a magatartási szabályok megszegésének, a kötelezettség nem teljesítésének a jogkövetkezményeiről,
f ) a  kötelező jelentkezések időpontjáról, illetve azokról az  időpontokról, amikor a  pártfogolt szükség esetén
felkeresheti a pártfogó felügyelőt.
 (4) A (3) bekezdés szerinti tájékoztatásról jegyzőkönyvet kell készíteni és annak egy példányát a pártfogolt részére át kell adni.
 (5) A pártfogó felügyeletet elrendelő határozatról, a pártfogó felügyelet kezdő és várható befejezésének időpontjáról,
a  pártfogó felügyelő személyéről, a  pártfogolt tájékoztatásának megtörténtéről a  pártfogó felügyelő értesíti
a pártfogolt lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti rendőrkapitányságot.
(6) A  pártfogó felügyelő személyéről és a  pártfogolt tájékoztatásának megtörténtéről vagy annak elmaradásáról
a pártfogó felügyeletet elrendelő bíróságot, illetve ügyészt is tájékoztatni kell.
43. § A pártfogó felügyelő a  38.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott esetekben a  bv. bíró határozatának, illetve
a  bv. intézet vagy a  javítóintézet értesítésének kézhezvételét követően, a  42.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
felhívást a pártfogó felügyelő a bv. intézeten vagy a javítóintézeten keresztül továbbítja a pártfogolt számára.
21. Az egyéni pártfogó felügyelői terv elkészítése 44. § (1) A  pártfogó felügyelő a  pártfogó felügyeletet egyéni pártfogó felügyelői terv (a  továbbiakban: terv) alapján hajtja
végre.
(2) A pártfogó felügyelő a pártfogolt tájékoztatását követő harminc napon belül készíti el a tervet.
 (3) A terv tartalmazza a bűncselekmény elkövetéséhez vezető okok, a bűnismétlés vonatkozásában fennálló, a terheltet
veszélyeztető körülmények kockázatelemzésen vagy kockázatértékelésen alapuló megnevezését, valamint
a megszüntetésükhöz szükséges teendőket, így különösen
a) a pártfogolt kötelezettségeit,
b) a pártfogó felügyelő feladatait,
c) azoknak az  intézményeknek, személyeknek a  megnevezését, akiknek a  segítségét a  terv megvalósításához
célszerű igénybe venni.
 (4) A  pártfogó felügyelet végrehajtását követően a  pártfogó felügyelő a  tervben foglaltak megvalósulásáról rövid
összegzést készít. 22. A pártfogó felügyelet végrehajtása 45. § (1) A  pártfogó felügyelet végrehajtása során a  pártfogó felügyelő, valamint a  rendőrség egymást tájékoztatva,
együttműködve jár el.
(2) Ha a pártfogó felügyelet ellátása a pártfogolt vagy a környezete magatartása miatt akadályba ütközik, a pártfogó
felügyelő igénybe veheti a rendőrség segítségét.
46. § (1) A  pártfogó felügyelő feladatainak ellátása során a  gyermekvédelmi jelzőrendszeri tagságából eredő
kötelezettségeire figyelemmel végzi munkáját.
(2) A  pártfogó felügyelő javaslatot tesz a  családvédelmi koordinációért felelős szervnek, ha a  hozzátartozók közötti
erőszak veszélyét észleli a pártfogó felügyelet végrehajtása során.
47. § (1) Ha a  pártfogolt a  magatartási szabályokat megszegi, az  előírt kötelezettségeket nem teljesíti, vagy a  külön
magatartási szabályok módosítása válik szükségessé és emiatt további intézkedésnek lehet helye, a  pártfogó
felügyelő az illetékes ügyésznek javaslatot tesz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslatot a pártfogó felügyelő a vádemelés elhalasztásáról rendelkező ügyészhez terjeszti
elő
a) az ügyész által megállapított külön magatartási szabályok megváltoztatására, vagy
b) vádemelésre, ha a pártfogolt a pártfogó felügyelet magatartási szabályait súlyosan megszegi vagy az ügyész
által előírt kötelezettségét nem teljesítette.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti javaslatot a  pártfogó felügyelő az  első fokon eljáró bíróság székhelye szerint illetékes
ügyészhez terjeszti elő
a) szabadságvesztés végrehajtása elrendelésének indítványozására, ha a felfüggesztett szabadságvesztésre ítélt
a magatartási szabályokat súlyosan megszegi, b) a próbára bocsátás megszüntetésének, büntetés vagy javítóintézeti nevelés kiszabásának, a próbára bocsátás
időtartama meghosszabbításának indítványozására, ha a  próbára bocsátott a  magatartási szabályokat
megszegi,
c) a  jóvátételi munka hatályon kívül helyezésének és büntetés kiszabásának indítványozására, ha a pártfogolt
egy éven belül nem mutatja be a jóvátételi munka elvégzéséről szóló igazolást.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti javaslatot a  büntetés-végrehajtás felett törvényességi felügyelet gyakorló ügyészhez
terjeszti elő
a) a  Btk. 70.  § (3)  bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén a  pártfogó felügyelet idő előtti
megszüntetésének indítványozására,
b) a feltételes szabadság megszüntetésének indítványozására,
c) a javítóintézetből való ideiglenes elbocsátás megszüntetésének indítványozására.
(5) A  pártfogó felügyelő az  illetékes bv. bírónak tesz javaslatot a  bíróság által megállapított magatartási szabályok
megváltoztatására.
(6) A  (2)–(5)  bekezdés szerinti javaslatban a  részletes indokolás mellett meg kell jelölni a  bizonyítékokat, az  eljáró
bíróság, ügyészség megnevezését, határozatának számát és keltét, a  pártfogó felügyelet – határozat szerinti –
kezdetének és megszűnésének időpontját. A rendelkezésre álló bizonyítékokat csatolni kell a javaslathoz.
48. § A pártfogó felügyelő tájékoztatja a  pártfogó felügyelet alkalmazásáról döntést hozó bíróságot, illetve ügyészt
– ideiglenes elbocsátás esetén a  javítóintézetet –, továbbá a  pártfogolt lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti
rendőrkapitányságot, arról is, ha a  pártfogó felügyelet letelt, és az  alatt a  pártfogolt kifogástalan magatartást
tanúsított, vagy az egyéb okból megszűnt.
49. § A pártfogó felügyelet végrehajtása szünetel, ha
a) a feltételes szabadság tartama alatt az elítélten olyan bűncselekmény miatt kiszabott szabadságvesztést kell
végrehajtani, amelyet a korábbi ítélet jogerőre emelkedése előtt követett el [Btk. 40. § (4) bekezdés],
b) az  elkövetőn olyan szabadságvesztést hajtanak végre, amely miatt a  felfüggesztett szabadságvesztés
végrehajtását nem lehet elrendelni, beleértve a  közérdekű munka vagy a  pénzbüntetés helyébe lépő
szabadságvesztést is [Btk. 86. § (2)–(3) bekezdés],
c) a  próbára bocsátotton olyan szabadságvesztést hajtanak végre, amellyel kapcsolatban a  bíróság a  próbára
bocsátást nem szüntette meg [Bv. tvr. 82. § (3) bekezdés].
23. A terhelt tényleges tartózkodási helyének a megállapítása
50. § (1) Ha az  elítélt a  pártfogó felügyelő által ismert lakcíméről, tényleges tartózkodási helyéről a  Bv. tvr. 2.  §
(7)  bekezdésében foglalt kötelezettségét figyelmen kívül hagyva eltávozott, a  pártfogó felügyelő az  életvitelszerű
tartózkodási helyének megismerése érdekében haladéktalanul intézkedik, különösen:
a) beszerzi az elítélt lakcímadatait,
b) az  elítélt más büntető ügyben lévő fogvatartása, illetve a  vele szemben folyamatban lévő büntetőeljárás
adatainak megismerése érdekében a Bv. tvr. 5/B. § (1) bekezdésében meghatározott körben adatot igényel
a bűnügyi nyilvántartó szervtől,
c) a bv. bírónál az elítélttel szemben rendbírság kiszabását kezdeményezi,
d) a bv. bírónál körözés elrendelését kezdeményezi.
(2) Vádemelés elhalasztása mellett elrendelt pártfogó felügyelet esetén, ha a  terhelt a pártfogó felügyelő által ismert
lakcíméről, tényleges tartózkodási helyéről eltávozott a  pártfogó felügyelő az  életvitelszerű tartózkodási helyének
megismerése érdekében haladéktalanul megteszi az  (1)  bekezdés a)–b)  pontja szerinti intézkedéseket, és ha ezek
nem vezetettek eredményre, vagy a terhelt más ügyben fogva van, azt jelzi az ügyésznek.
24. A pártfogó felügyelet végrehajtásának a közvetítői eljárással összefüggő külön szabálya
51. § (1) Ha a  közvetítői eljárás befejezése után a  közvetítői eljárással összefüggő büntetőeljárásban az  ügyész a  terhelt
pártfogó felügyeletét rendeli el, a pártfogó felügyelet végrehajtása során a pártfogó felügyelő ellenőrzi a közvetítői
eljárásban létrejött megállapodás teljesítését is.
(2) A  pártfogó felügyelet végrehajtására kijelölt pártfogó felügyelő tájékozódik a  közvetítői eljárás előkészítése
során keletkezett pártfogó felügyelői véleményről, felvilágosítást kér az  ügyben eljárt közvetítőtől, továbbá
– ha a  megállapodásban foglaltak végrehajtása a  pártfogó felügyelet megállapítása előtt megkezdődött –
a megállapodás teljesítésének ellenőrzését ellátó pártfogó felügyelőtől.
(3) A 42. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatás kiterjed a közvetítői eljárás során létrejött megállapodásban foglaltakra és
a megállapodás megszegésének következményeire is.
(4) A pártfogó felügyelő a 48. §-ban foglaltakon túl tájékoztatja az ügyészt, ha a pártfogolt a megállapodásban vállalt
kötelezettséget nem teljesíti, vagy az a sértett magatartása miatt nem teljesíthető.
25. A fiatalkorúak pártfogó felügyelete végrehajtásának külön szabályai
52. § A fővárosi és megyei igazságügyi szolgálat fiatalkorúakkal foglalkozó pártfogó felügyelője látja el a  pártfogó
felügyeletét a Btk. 119. §-a értelmében pártfogó felügyelet alatt álló
a) fiatalkorúnak, abban az esetben is, ha a fiatalkorú
aa) a pártfogó felügyelet tartama alatt tölti be a 18. életévét,
ab) a  felfüggesztett szabadságvesztésre ítélése, próbára bocsátása, jóvátételi munka intézkedés
alkalmazása, javítóintézetből ideiglenes elbocsátása, illetve a vele szemben alkalmazott vádemelés
elhalasztás időpontjában a 18. életévét betöltötte,
b) azon felnőtt korúnak, aki az aa) vagy az ab) pontban foglaltak miatt is – más ügyben – pártfogó felügyelet
alatt áll.
53. § (1) A pártfogó felügyelő feladatai ellátása során együttműködik a pártfogolt lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti
gyermekjóléti szolgálattal, a járási (fővárosi kerületi) gyámhivatallal, továbbá a szociális és gyámhivatal gyermek- és
ifjúságvédelmi koordinátorával. Ennek keretében a pártfogó felügyelő
a) a  pártfogó felügyelet kezdetekor tájékozódik a  pártfogolt esetleges korábbi gondozásának, védelembe,
illetve nevelésbe vételének tapasztalatairól,
b) a  gyermekjóléti szolgálat vagy a  gyámhatóság meghívására részt vesz az  esetmegbeszéléseken, illetve
pártfogoltja ügyében esetmegbeszélés tartását kezdeményezi,
c) kezdeményezheti, hogy a  gyermekjóléti szolgálat vagy a  gyámhatóság javasolja a  helyi önkormányzatnak
olyan új ellátások bevezetését, amelyek speciális képzésekkel, foglalkoztatási lehetőségekkel,
hasznos szabadidő programokkal segítik a  pártfogolt fiatalkorúak iskolai hátrányainak leküzdését,
szakképzettségének megszerzését, munkafoglalkoztatását és szabadidejének hasznos eltöltését,
d) szakmai javaslatot készít a c) pontban jelzett új ellátási formák kialakítására.
 (2) A  pártfogó felügyelő gyermekvédelmi intézkedést kezdeményez a  fiatalkorú pártfogoltja érdekében
a  gyámhatóságnál, ha az  a  fiatalkorú pártfogolt környezetében kialakult súlyos veszélyeztető helyzete
megszüntetése vagy egyéb ok miatt szükségesnek látszik.
54. § (1) A  36.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti, vagy a  fiatalkorú egyéb okból tartott jegyzőkönyv felvételét megkövetelő
meghallgatására a fiatalkorú törvényes képviselőjét is meg kell hívni, ha a fiatalkorú a meghallgatás időpontjában
a 18. életévét még nem töltötte be.
(2) A  törvényes képviselő távolmaradása az  eljárás lefolytatásának nem akadálya, de részére a  jegyzőkönyvet utóbb
meg kell küldeni.
(3) A  pártfogó felügyelő a  fiatalkorú pártfogolt gyermekvédelmi gondozását ellátó gyermekjóléti szolgálatot,
a  gyermekvédelmi gondoskodás keretébe tartozó utógondozás esetén a  fiatalkorú pártfogolt lakóhelye vagy
tartózkodási helye szerinti gyermekjóléti szolgálatot és a  gyámhatóságot, nevelésbe vett gyermek esetén
az illetékes területi gyermekvédelmi szakszolgálatot is értesíti.
55. § A Bv. tvr. 96.  § b)  pontja szerinti munkavégzési kötelezettség nem vonatkozik arra a  pártfogoltra, aki nevelésioktatási intézmény nappali tagozatának tanulója, vagy foglalkoztatást elősegítő képzésben vesz részt, és az eltartása
családon belül vagy otthont nyújtó ellátás keretében biztosított.
56. § A Bv. tvr. 96.  § d)  pontja szerinti pártfogó felügyelői rendelkezések körében előnyben kell részesíteni
a viselkedéskorrekciós csoportos esetkezelési technikákat, így különösen szociális készségfejlesztő, agressziókezelő
és munkaerőpiaci tréningek, továbbá a  helyreállító módszereket, így különösen a  Családi Döntéshozó
Csoportkonferencia, az iskolai konfliktuskezelés vagy más helyreállító programok alkalmazását.
VI. Fejezet
Az UtÓGONDOzÁS 57. § (1) A  bv. intézetben büntetésüket töltő elítéltek, illetve a  javítóintézeti nevelés alatt állók személyes meghallgatáson
való fogadása és csoportos tájékoztatása (a  továbbiakban: börtönpártfogolás) a  bv. intézet vagy a  javítóintézet
székhelye szerint illetékes fővárosi és megyei igazságügyi szolgálat kijelölt pártfogó felügyelőjének a feladata.
(2) A  börtönpártfogolás célja, hogy a  bv. intézetből szabadulás várható időpontja előtt legalább hat hónappal,
a  javítóintézetből való ideiglenes elbocsátás várható időpontja előtt legalább kettő hónappal az  elítélt kérelmére
a társadalmi beilleszkedését segítő támogatásban részesüljön. A támogatás formái különösen:
a) az  elítélt tájékoztatása az  elveszett iratai pótlásának, ha szükséges, egészségügyi, szociális intézményi
ellátásának vagy elhelyezésének, munkavégzési, illetve tanulmányok folytatásának, letelepedésének,
szállásának vagy lakhatásának, tanácsadó vagy felvilágosító programokon való részvétele lehetőségeiről és
szabályairól,
b) az elítélt családjának, gondozójának a felkészítése az elítélt lehetőség szerinti visszafogadására.
58. § (1) A pártfogó felügyelő akkor is társadalmi beilleszkedését segítő támogatást nyújt az elítéltnek, ha azt a szabadulás
után egy éven belül kéri.
(2) Az  elítélt szabadulása után a  lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes fővárosi és megyei igazságügyi
szolgálat végzi az utógondozást.
(3) A szabaduló személy indokolt esetben pártfogó felügyelői segélyben részesíthető.
 (4) Az  utógondozás során a  pártfogó felügyelő felügyeleti funkciót nem érvényesít, az  utógondozás kizárólag
az utógondozott önkéntes kérelmére vehető igénybe.
 (5) Az  önkormányzatok, az  egyházak, a  munkáltatók, a  karitatív és más civil szervezetek az  utógondozásban
közreműködhetnek, ennek során velük a  Hivatal és fővárosi és megyei igazságügyi szolgálat együttműködési
megállapodást vagy szerződést köthet.
VII. Fejezet
KIeGÉSzÍtŐ PÁRtFOGÓ FeLÜGYeLŐI teVÉKeNYSÉGeK 26. A kockázatelemzés és a kockázatértékelés
59. § (1) A pártfogó felügyelő az eredményesség és a források hatékony felhasználása érdekében, az egyes ügycsoportok és
az egyedi ügy sajátosságainak megfelelően kockázatelemzést vagy statisztikai alapú kockázatértékelést végez.
(2) A  kockázatelemzés, illetve kockázatértékelés alapján a  terhelt besorolása és a  beavatkozások intenzitásának
tervezése háromfokozatú skálán történik,
a) alacsony kockázati fok – alacsony intenzitású beavatkozás,
b) közepes kockázati fok – közepes intenzitású beavatkozás,
c) magas kockázati fok – magas intenzitású beavatkozás.
(3) A megállapított kockázathoz mérten a párfogó felügyelői beavatkozás
a) egyéni,
b) csoportos,
c) közösségi foglalkoztatóra alapozó, vagy
d) az a)–c) pontok kombinációja.
27. A közösségi foglalkoztató 60. § (1) A közösségi foglalkoztató a Hivatal szakmai ellenőrzése mellett működő intézmény, amelyet az illetékes igazságügyi
szolgálat pártfogó felügyelői tevékenységet ellátó szervezeti egységei működtetnek.
(2) A közösségi foglalkoztató feladatait pártfogó felügyelői munkakörben dolgozó munkatársak látják el.
 (3) A közösségi foglalkoztató részt vesz
a) a Btk. 71. § (2)–(3) bekezdése szerinti, egyes külön magatartási szabályok,
b) a pártfogó felügyelőnek a magatartási szabályok megtartására vonatkozó rendelkezései
végrehajtásában.
61. § (1) A közösségi foglalkoztató programjai különösen
a) csoportos foglalkozások, így különösen agresszió helyettesítő tréning, szociális készségfejlesztő tréning,
munkaerőpiaci tréning,
b) tanulássegítő programok,
c) helyreállító programok,
d) a strukturált szabadidő eltöltését elősegítő programok.
(2) A  közösségi foglalkoztató tanúsítványt állít ki a  résztvevőknek a  különböző programokban való eredményes
részvételről, amely közokiratnak minősül.
62. § A közösségi foglalkoztató a  bíróság, illetve az  ügyész által előírt külön magatartási szabályok végrehajtása
érdekében egy-egy programot évente legalább kétszer indít.
VIII. Fejezet
zÁRÓ ÉS ÁtMeNetI ReNDeLKezÉSeK 63. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
64. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell, azzal, hogy a  pártfogó felügyelő
a Bv. tvr. 2. § (7) bekezdésében meghatározott kötelezettség elmulasztása miatt akkor kezdeményezheti rendbírság
kiszabását, ha az  elítélt figyelmét igazoltan felhívták e  kötelezettségre és tájékoztatták annak elmulasztása
jogkövetkezményeire.
(2) A  pártfogó felügyelőnek azon ügyekben, amelyekben a  büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során
a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról szóló 9/2002. (IV. 9.) IM rendelet 54. §-a szerinti a közérdekű
munka végrehajtásáról szóló értesítőt még a  büntetés-végrehajtási csoporttól kapta, a  munkahely kijelölésről
a büntetés-végrehajtási csoportot is értesítenie kell.
65. § Hatályát veszti a  Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről, valamint ehhez kapcsolódóan egyes
igazságügyminiszteri rendeletek módosításáról szóló 17/2003. (VI. 24.) IM rendelet.
Dr. Navracsics tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1004/2016. (I. 18.) Korm. határozata a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás fejlesztés Operatív Program (a továbbiakban: KÖFOP) éves
fejlesztési keretét az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
c) elfogadja a  3.  melléklet szerint az  ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését
a 3. mellékletben foglalt táblázat G oszlopában meghatározott feltételek teljesítése esetén,
d) egyetért azzal, hogy a 2016. év végéig az 1. és 2. prioritás keretének 94%-át meghaladó kötelezettség nem
vállalható,
e) egyetért azzal, hogy a  KÖFOP 1. és 2. prioritása keretében megvalósítani tervezett kiemelt projektek közül
csak arra vonatkozóan köthető támogatási szerződés, amely esetén
ea) a  projekt megvalósításához szükséges ajánlattevőt az  ajánlatkérőként eljáró támogatást igénylő
a  közbeszerzésekre irányadó előírások megtartásával kiválasztotta – e  követelményt teljesítettnek kell
tekinteni akkor is, ha az  ajánlatkérőként eljáró támogatást igénylő a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi
CXLIII. törvény 53. § (6) bekezdése szerinti feltételes közbeszerzési eljárást eredményesen lefolytatott –,
eb) az adott projektet a támogatást igénylő saját teljesítésében valósítja meg, vagy
ec) a projekt megvalósításához szükséges beszerzés központosított közbeszerzés keretében történik,
f ) egyetért azzal, hogy ha a  2.  melléklet szerinti valamely, az  1. vagy a  2. prioritás keretében nevesített
projekt esetén 2016. augusztus 12. napjáig nem kerül sor az  e)  alpontnak megfelelő támogatási szerződés
megkötésére, akkor az érintett projekt vagy projektelem európai uniós forrásból csak akkor lesz támogatható,
ha az éves fejlesztési keret így rendelkezik,
g) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon – a  KÖFOP végrehajtásáért felelős
irányító hatóság (a továbbiakban: irányító hatóság) e  program keretében finanszírozni tervezett projekt
támogatásáról szóló döntése meghozatala előtt – az e-közigazgatási és a közigazgatás-szervezési szempontú
vélemények irányító hatóság vezetője általi kikéréséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
h) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – ha szükséges, a  2014–2020 programozási időszakban
az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.)
Korm.  rendelet 56.  § (3)  bekezdése szerint – az  irányító hatóság útján gondoskodjon az  előkészítési költségek
biztosítása érdekében az  egyes, a  2.  melléklet szerint az  1. vagy a  2. prioritás keretében nevesített projektek
megvalósításának előkészítésére és a  megvalósításának támogatására olyan támogatási szerződés megkötéséről,
amelyben az adott projekt számára meghatározott mérföldkövek megfelelnek az e) és f) alpontnak,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
i) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tájékoztassa a  Kormányt a  KÖFOP 3. prioritása
keretében megvalósuló projektek előrehaladásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: félévente, a félévet követő hónap 15. napjáig
j) elfogadja, hogy az  1.  melléklet 3.  pontjában foglalt táblázat 4–8. sora szerinti felhívások keretösszege,
valamint az  ezen felhívások keretében megvalósuló kiemelt projektek indikatív támogatási kerete nem
tartalmazza a felmerülő személyi juttatások és azok járulékai hazai forrását.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési
keretének megállapításáról szóló 1561/2015. (VIII. 12.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1252/2010. (XI. 19.) Korm. határozata az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia közötti közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia közötti közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
245/2011. (X. 28.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Szpisják József mérnök
ezredest 2011. október 23-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. október 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
21/2013. (V. 28.) NFM utasítása a kötelező szemvizsgálatról és a képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg térítéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján – a  képernyő előtti munkavégzés minimális
egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet 5.  § (1)  bekezdésében, valamint 6.  §-ában
foglaltakra figyelemmel – a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumnál a kötelező szemvizsgálattal és a képernyő előtti munkavégzéssel
összefüggő szabályokat a következők szerint állapítom meg:
1. § (1) Jelen utasítás hatálya azon a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal (a továbbiakban: minisztérium) a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény alapján kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre
és kormányzati ügykezelőkre, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján a minisztériummal
munkaviszonyban álló munkavállalókra (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselők) terjed ki, akik munkakörüknek
megfelelően napi munkaidejükből legalább 4 órában képernyős eszközt használnak.
(2) Jelen utasítás alkalmazásában
a) szervezeti egység vezetője a kabinetfőnök, a főosztályvezető, valamint a titkárságvezető;
b) önálló szervezeti egység a Miniszteri Kabinet, a főosztály, valamint az állami vezető titkársága.
2. § A minisztérium önálló szervezeti egységein belül azokat a  munkaköröket, amelyek naponta legalább 4 órában
képernyős eszköz használatát igénylik, a szervezeti egység vezetője határozza meg.
3. § A kormánytisztviselő a 4. §-ban foglaltak szerint vesz részt szem- és látásvizsgálaton, illetve szemészeti szakvizsgálaton.
4. § (1) A  kormánytisztviselő az  időszakos munkaköri alkalmassági vizsgálat rendszerén belül kétévente látásvizsgálaton
vesz részt. Az első vizsgálatra a kormányzati szolgálati jogviszony létesítése előtt, az előzetes munkaköri alkalmassági
vizsgálattal egy időben kerül sor.
(2) A  kormánytisztviselő a  látása romlásával kapcsolatos panaszaival szükség szerint fordulhat a  minisztérium által
foglalkoztatott foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatás nyújtására jogosult orvoshoz (a továbbiakban: orvos).
Ha  az  orvos az  általa végzett vizsgálat alapján megállapítja, hogy a  kormánytisztviselő részére a  képernyő előtti
éleslátást biztosító szemüveg használata szükséges lehet, vagy a korábban megállapított dioptria módosítására van
szükség, a kormánytisztviselőt szemészeti szakvizsgálatra utalhatja be.
5. § (1) Ha a  szemészeti szakvizsgálat eredménye, valamint az  orvos véleménye alapján a  képernyő előtti munkavégzés
minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.) EüM rendelet (a továbbiakban: EüM
rendelet) szerinti képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg (a továbbiakban: éleslátást biztosító
szemüveg) használata indokolt, a minisztérium a kormánytisztviselő számára annak vételárát kétévente legfeljebb
50 000 forint értékben megtéríti.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt térítés igénybevételének feltétele, hogy az  igénylés időpontjában a kormánytisztviselő
minisztériummal létesített jogviszonya a kinevezésétől számítva legalább fél éve folyamatosan fennálljon.
(3) A kormánytisztviselő nem jogosult az (1) bekezdés szerinti térítés igénybevételére
a) a próbaidő,
b) a 30 napon túli keresőképtelenséggel járó betegség, ideértve a beteg gyermek ápolására táppénzes állományba
helyezést, a szülési szabadságot,
c) a fizetés nélküli szabadság,
d) a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés
időtartama alatt.
(4) Nem jogosult továbbá az (1) bekezdés szerinti térítés igénybevételére az a határozott idejű jogviszonnyal rendelkező
kormánytisztviselő sem, akinek a minisztériummal létesített határozott idejű jogviszonya folyamatosan nem haladja
meg az egy évet. A jogviszony hosszabbításnál a határozott időket össze kell számítani.
6. § (1) Az 5. § (1) bekezdésében foglalt térítés iránti igény érvényesítését az EüM rendeletben erre a célra rendszeresített
nyomtatvány kitöltésével és a személyügyekért felelős főosztály részére történő benyújtásával kell kezdeményezni.
Az igénylőlap mellé csatolni kell:
a) szemész szakorvos által kiállított, részletes vizsgálati lelet alapján az orvos szakmai véleményét,
b) a szemüveglencse, a  szemüveg elkészítéséről szóló, a  jogosult kormánytisztviselő nevére kiállított eredeti
számlát (amelyen szerepelnie kell annak, hogy a képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg
került kiállításra).
(2) A térítés összegét a  személyügyekért felelős főosztály jogosultságra irányuló vizsgálatát követően a  minisztérium
gazdálkodásért felelős főosztálya utalja át a kormánytisztviselő bankszámlájára.
7. § A kormánytisztviselő az éleslátást biztosító szemüveget munkája során köteles használni, illetve a munkáltatói jogkör
gyakorlójának vagy ennek ellenőrzésére jogosult megbízottjának kérésére bemutatni.
8. § (1) Az éleslátást biztosító szemüveg meghibásodása esetén annak javíttatásáról, használhatatlanná válása, elvesztése
esetén annak pótlásáról a kormánytisztviselő saját költségére gondoskodik.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben foglaltak valamilyen bűncselekmény elkövetésének okán következtek be és azt
a  kormánytisztviselő a  feljelentésről szóló rendőrségi jegyzőkönyvvel igazolja, részére a  munkáltató az  5.  §
(1)  bekezdésében foglalt összeg mértékéig a  kétéves időtartam lejárta előtt is megtéríti az  éleslátást biztosító
szemüveg költségét. Ebben az esetben az 5. § (1) bekezdésében foglalt kétéves időtartam újraindul.
9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. § Jelen utasítás rendelkezéseit a jelen utasítás hatálybalépését követően keltezett számlák esetében kell alkalmazni.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1054/2015. (II. 16.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a  2014. évi költségvetési maradványokból az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  §
(2)  bekezdésében, valamint az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva a XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 98 924 ezer forint
összegű kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványnak, valamint a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezetnél a  2014. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1033/2015. (I. 30.) Korm.
határozattal visszahagyott 400 000 ezer forint összegű kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsulás miatt
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványnak az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
280/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Kornéliát
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1306/2019. (V. 27.) Korm. határozata a szíriai trappista-ciszterci nővérek projektjeinek a Hungary Helps Program keretében történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésével, és ezen közösségek helyben maradásának elősegítésével, amely
célnak részét képezi a  Közel-Keleten menekültként élő emberek hazatérését segítő programok hatékonyságának,
működőképességének a biztosítása;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – az  1.  pont szerinti cél
megvalósítása érdekében gondoskodjon a  szíriai trappista-ciszterci nővérek projektjeinek megvalósításához
szükséges 145 180 038 forint, összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – 146 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai jogcímcsoport, 2. Intervenciós Támogatási
Keret jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti projektek megvalósítása érdekében
gondoskodjon 145 180 038 forint forrás adományként történő nyújtásáról a  szíriai trappista-ciszterci nővérek
számára a szerzetesi közösség megfelelő felettes szervén keresztül.
Felelős Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (I. 17.) BVOP utasítása a fogvatartottak munkadíjáról, a terápiás foglalkoztatás pénzbeli térítéséről és a tartási költséghez való hozzájárulásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a büntetések és intézkedések
végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. tvr. 33. § (5) bekezdésére, valamint a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának
szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 124. § (2) bekezdésére, 133. § (3) bekezdésére és 159. § (1) bekezdésére – az alábbi
utasítást adom ki:
1. A büntetés-végrehajtási intézeteknél költségvetési munkáltatás keretében, teljes munkaidőben foglalkoztatott
fogvatartottak alapmunkadíja: 32 670 forint/fő/hó.
2. A terápiás foglalkoztatás keretében foglalkoztatott fogvatartottak és kényszergyógykezeltek pénzbeli térítésének
alsó határa: 10 890 forint/fő/hó.
3. A díjkategóriák (szakmunkás, kiemelt szakmunkás) felső határainak megállapítása intézetparancsnoki (igazgatói)
hatáskörbe tartozik.
4. A munkáltatás során a tartási költséghez való hozzájárulás napi összege: 400 forint/fő/nap.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti az  elítéltek, az  előzetesen letartóztatottak és az  elzárást töltő személyek munkadíjáról, a  terápiás
foglalkoztatás pénzbeli térítéséről és a tartási költséghez való hozzájárulásról szóló 5/2013. (XII. 31.) OP szakutasítás.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
140/2013. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyarországi demokratikus átmenetben játszott szerepéért, valamint az Alkotmánybíróság tagjaként, korábbi
elnökeként végzett munkája elismeréseként
dr. Bihari Mihály, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Alkotmánybíróság volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
21/2011. (III. 2.) Korm. rendelete a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai és hozzátartozói nyugellátása, valamint a hivatásos és a szerződéses állományúak baleseti járadéka megállapításának rendjéről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotási hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b)
és h) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (1) bekezdés k) pontjában, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
101. § (1) bekezdés c) pontjában és a 101/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A rendelet hatálya a rendőrség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat, a büntetés-végrehajtási szervezet, az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság, a polgári védelem
hivatásos és nyugállományú tagjaira, valamint a hozzátartozói nyugellátásra jogosult hozzátartozóikra terjed ki.
(2) E rendeletben foglaltakat – a baleseti járadék és a hozzátartozói ellátások tekintetében – az állami és hivatásos
önkormányzati tűzoltóság és a polgári védelmi szervek szerződéses állományú tagjaira és a hozzátartozói
nyugellátásra jogosult hozzátartozóikra is alkalmazni kell. (3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt fegyveres szervek hivatásos állományú tagját és hozzátartozói nyugellátásra
jogosult hozzátartozóját megillető nyugellátások ügyében, valamint a hivatásos és szerződéses állományúak baleseti
járadékának megállapításával kapcsolatban a Központi Nyugdíjnyilvántartó és Informatikai Igazgatóság
(a továbbiakban: nyugdíjmegállapító szerv) első fokon, az ország egész területére kiterjedő illetékességgel jár el.
(4) Ha a hivatásos állomány tagjára vonatkozó szabályok másként nem rendelkeznek, a társadalombiztosítási
nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet előírásait kell
alkalmazni. MÁSODIK RÉSZ
SAJÁT JOGÚ NYUGELLÁTÁSOK I. FEJEZET
1. Szolgálati nyugdíj 2. § (1) A szolgálati viszony nyugállományba helyezéssel történő megszüntetését írásban, parancs, határozat (a továbbiakban
együtt: parancs) formájában kell elrendelni. A parancsból a nyugdíjmegállapító szerv részére parancskivonatot lehet
készíteni, amely tartalmazza a) a nyugállományba helyezett személy természetes személyazonosító adatait, lakcímét és társadalombiztosítási
azonosító jelét, b) a szolgálati viszony megszűnésének jogcímét,
c) a szolgálati viszony megszűnésének időpontját, d) a nyugállományba helyezett munkáltatója megnevezését,
e) a ténylegesen hivatásos szolgálati viszonyban eltöltött időt,
f) a társadalombiztosítási szabályok szerinti szolgálati időt. (2) A parancshoz, vagy parancskivonathoz és a nyugdíjrögzítéshez elkészített iratokhoz mellékelni kell
a társadalombiztosítási szabályok szerinti időtartamokról készült, az 1. melléklet szerinti részletes kimutatást is.
2. A szolgálati nyugdíj megállapítása 3. § (1) Ha a nyugdíjjárulék alapjául szolgáló illetmény és illetmény jellegű juttatások számításának időszaka a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 183. §
(1) bekezdése szerint meghatározott időtartamon belül két naptári év napjait érinti, úgy a tört évekre eső illetmény és
illetmény jellegű juttatás összegét naptári évenként külön-külön kell megállapítani, és ezek együttes összegének
1/12-ed része képezi a szolgálati nyugdíj alapjául szolgáló jövedelmet.
(2) A pénzügyi szerv tört hónap esetén az illetményigazolásban a nyugdíjjárulék alapjául szolgáló illetmény és illetmény
jellegű juttatások tekintetében az első hónapra teljes naptári hónapra kifizetett illetményt közöl, a nyugdíj
számításánál viszont csak a Hszt. 183. § (1) bekezdésben meghatározott időszakra eső részt lehet figyelembe venni.
(3) Ha a szolgálati viszony megszűnésekor a nyugállományba helyezés kezdő napját megelőző 365 napban – szökőév
esetén 366 napban – a jogosult más szervnél is teljesített szolgálatot, akkor a nyugellátás megállapításánál – az érintett
időszakra – a vezénylés, berendelés, áthelyezés helyén elért, a nyugdíjjárulék alapjául szolgáló illetmény és illetmény
jellegű juttatásként beszámítható összeget kell figyelembe venni. 3. Rokkantsági nyugdíj
4. § (1) A rokkantsági nyugdíj alapját képező havi illetményátlag megállapításánál a szolgálati nyugdíjra vonatkozó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni. (2) A nyugdíjmegállapító szerv a rokkantsági nyugdíj megszüntetése esetén vizsgálja a szolgálati nyugdíjjogosultságot és
intézkedik a rokkantsági nyugdíj helyett megállapított szolgálati nyugdíj folyósítására.
II. FEJEZET
BALESETI ELLÁTÁSOK 4. Baleseti rokkantsági nyugdíj
5. § Az állományilletékes parancsnok a hivatásos állomány tagja baleseti rokkantsági nyugdíjra való jogosultsága
megállapításához a) minősíti a baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggését, valamint
b) gondoskodik a rehabilitációs szakértői szerv egészségkárosodás mértékét megállapító szakhatósági
állásfoglalásának vagy más, hivatásos állományúak vizsgálatára jogszabály által kijelölt vizsgáló és minősítő szerv
egészségkárosodás mértékét megállapító véleményének beszerzéséről, amelyben a vizsgálatot végző szerv
nyilatkozik arról, hogy az egészségkárosodás a szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetből, betegségből ered.
6. § (1) A baleseti rokkantsági nyugdíj alapját képező havi illetményátlag megállapításánál a szolgálati nyugdíjra vonatkozó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni. (2) Szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset, sérülés vagy szolgálati eredetű betegség alapján folyósított baleseti
rokkantsági nyugdíj megszüntetése esetén vizsgálni kell a baleseti járadékra való jogosultságot.
5. Baleseti járadék 7. § (1) A baleseti járadék megállapítására a 2. melléklet szerinti nyomtatványon előterjesztett igénybejelentés alapján,
a jogosult kérelmére kerül sor. (2) A baleseti járadékra vonatkozó kérelem nyugdíjmegállapító szervhez történő felterjesztéséről az állományilletékes
parancsnok – a pénzügyi és egészségügyi szerv adatszolgáltatási kötelezettsége mellett – a személyügyi szerv vagy
más kijelölt szerv útján köteles gondoskodni. (3) A kérelemhez mellékelni kell az eredeti
a) baleseti jegyzőkönyvet, b) szolgálati kötelmekkel összefüggő balesetet minősítő határozatot, a baleset körülményeinek részletes leírását
tartalmazó indokolással, c) a baleseti ellátás megállapításához szükséges illetményigazolásokat és a nyugdíjjárulék levonását igazoló
járulék-elszámolási nyilvántartó lapot. (4) A baleseti járadék megállapítására irányuló eljárásban a nyugdíjmegállapító szerv beszerzi az egészségkárosodás
mértékét megállapító, a rehabilitációs szakértői szerv szakhatósági állásfoglalását.
HARMADIK RÉSZ
HOZZÁTARTOZÓI NYUGELLÁTÁS 6. Özvegyi nyugdíj, árvaellátás, szülői nyugdíj
8. § Az özvegyi nyugdíjat, az árvaellátást és a szülői nyugdíjat a 3. melléklet szerinti kérelem benyújtásával lehet igényelni.
NEGYEDIK RÉSZ 7. A nyugellátás megállapításának eljárási rendje
9. § (1) A nyugdíjmegállapító szerv a rendelkezésre álló adatok alapján hivatalból dönt
a) a szolgálati nyugdíj megállapításáról, b) a rokkantsági nyugdíj és a baleseti rokkantsági nyugdíj megállapításáról, megszüntetéséről, valamint
a felülvizsgálat eredménye alapján az ellátás összegének módosításáról, illetve továbbfolyósításáról,
c) a rehabilitációs szakértői szerv által kiadott szakhatósági állásfoglalás alapján a baleseti járadék összegének
továbbfolyósításáról, módosításáról vagy az ellátás megszüntetéséről, d) a szolgálati nyugdíj rögzítéséről.
(2) A nyugdíjmegállapító szerv a munkáltatón keresztül benyújtott kérelem alapján dönt
a) a baleseti járadékról; b) a következő nyugdíjigények esetében:
ba) a szülői nyugdíjigények elbírálásáról, bb) a hivatásos és a szerződéses állomány elhunyt tagjának özvegye, élettársa és árvái nyugellátásáról,
bc) az elvált vagy különélő házastárs özvegyi nyugdíjigénye elbírálásáról,
bd) a nem folyósított vagy csökkentett mértékben folyósított szolgálati nyugdíj teljes összegben való
folyósítására irányuló igényről, be) a jogosultsági feltételek hiányában megszüntetett rokkantsági vagy baleseti rokkantsági nyugdíj, illetve
baleseti járadék ismételt megállapítására irányuló igényekről, bf) az egészségkárosodás megállapított mértékével kapcsolatban benyújtott kérelem elbírálásáról.
(3) Hozzátartozói nyugellátások igénylése esetén a kérelem tartalmazza, valamint a kérelemhez csatolni kell:
a) a szülői nyugdíjra jogosult természetes személyazonosító adatait, lakcímét és társadalombiztosítási azonosító
jelét, aa) igazolást a lakóhely szerint illetékes önkormányzattól, hogy az elhalt az igénylőt a társadalombiztosítási
nyugellátásról szóló törvényben meghatározott ideig az elhalálozását megelőzően túlnyomó részben vagy
egészben eltartotta, ab) ha részesül valamilyen ellátásban, az erről szóló határozatot és a folyósítási törzsszámot;
b) az elvált vagy különélő házastárs özvegyi nyugdíjigényének elbírálásához a jogosult természetes
személyazonosító adatait, lakcímét, társadalombiztosítási azonosító jelét, a tartást megállapító határozatot,
valamint mindazokat az iratokat, amelyek a jogosultsági feltételek meglétét igazolják.
(4) Egyéb kérelmek esetén a személyi és előzményi adatokon túl a kérelem tárgyának megfelelően a kérés
megalapozottságát alátámasztó igazolásokat is csatolni kell. 10. § (1) A nyugdíjigényeket – a nyugdíjrögzítés kivételével – az igénylő aláírásával, továbbá a munkáltató által kijelölt vezető
aláírásával és bélyegzőjével ellátott 4. melléklet szerinti adatlapon kell bejelenteni, és az igény elbírálásához szükséges
eredeti dokumentumokkal együtt a nyugdíjmegállapító szervhez megküldeni. A hivatásos állomány tagja
magán-nyugdíjpénztári tagsága esetén az adatlapon fel kell tüntetni a magánnyugdíjpénztár megnevezését és a tagi
azonosító számot. (2) Ha az igénylő az adatlapot nem írja alá, vagy nem tudja aláírni, a felterjesztett iratokhoz mellékelni kell a pénzügyi szerv
által készített jegyzőkönyvet is az aláírás elmaradása okának feltüntetésével.
(3) Az állományilletékes parancsnok a szolgálati viszony megszűnését, vagy a nyugdíj rögzítéséhez feltételül előírt
szolgálati jogviszonyban töltött idő elérését követő 15 napon belül köteles gondoskodni a nyugdíjjogosultságot
elértek, a hivatásos állományból nyugállományba helyezettek és az elhunytak hozzátartozói nyugellátásának
elbírálásához előírt iratoknak – a személyügyi és a pénzügyi szervek adatszolgáltatási kötelezettsége mellett –
a nyugdíjmegállapító szervhez történő megküldéséről. (4) Az illetményigazolást és a szolgálati időről szóló igazolást az 5–8. mellékletek szerinti nyomtatványokon kell
a nyugdíjmegállapító szerv részére megküldeni. (5) Hibás, hiányos felterjesztés kijavítására, pótlására a nyugdíjmegállapító szerv felhívja a (3) bekezdés szerint eljáró
állományilletékes parancsnokot. (6) Ha a felterjesztést követően a szolgálati idő, vagy az illetmény adatokban változás állt be, a módosított adatokat
tartalmazó iratokat 15 napon belül a (3) bekezdésben foglaltak szerint a nyugdíjmegállapító szervhez kell megküldeni.
(7) Az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat – a nyugdíjrögzítés elvégzéshez –
a nyugdíjmegállapító szerv részére a természetes személyazonosító adatok helyett kapcsolati kódot közöl.
11. § (1) A nyugdíjmegállapító szerv a határozatát közli az igénylővel, valamint az állományilletékes parancsnokkal és – ellátást
megállapító határozat esetén – a Nyugdíjfolyósító Igazgatósággal. (2) A megállapított nyugellátást a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folyósítja.
12. § (1) A szolgálati nyugdíj rögzítése határozattal történik, amelyet a nyugdíjmegállapító szerv számfejtési melléklettel
együtt közöl az érintettel. (2) A rögzített szolgálati nyugdíj megállapításánál a szolgálati időt a törvényben meghatározott szolgálati idő elérésének
napjával kell lezártnak tekinteni. A rögzítés időpontja az ezt követő naptári nap.
(3) Azt, aki a szolgálati nyugdíja rögzítését követően legalább 365 napra szolgálati időt szerzett, szolgálatteljesítése utolsó
napján a nyugdíjmegállapító szerv írásban értesíti a szolgálati viszony megszűnésekor kiszámított szolgálati nyugdíj és
az (1) bekezdés szerint megállapított nyugdíj évenkénti emelésekkel növelt összegéről, és az azok közötti választás
lehetőségéről. Amennyiben a hivatásos állományú az értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül nem él
a választás lehetőségével, a nyugdíjmegállapító szerv hivatalból állapítja meg a magasabb összegű nyugellátást.
ÖTÖDIK RÉSZ 8. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a) az igazságügyi és rendészeti miniszter, illetve az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alá
tartozó rendvédelmi szervek és az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság hivatásos állományú tagjainak
nyugellátása, hozzátartozói nyugellátása, valamint baleseti járadéka megállapításának eljárási rendjéről szóló
28/2006. (XI. 9.) IRM-ÖTM együttes rendelet 2. §-a, 4. §-a, 5. §-a, 6. § (1) bekezdése, 7. § (1)–(5) bekezdése, 9. §-a,
10. § (2) és (4) bekezdése, 11. §-a, 12. § (1) és (2) bekezdése, 13. §-a, 16–18. §-a, 19. § (1), (4) és (5) bekezdése;
b) a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjai nyugellátásának eljárási rendjéről szóló 16/1997.
(IV. 22.) IM rendelet 2. §-a, 3. § (2) és (3) bekezdése, 4. § (3) és (4) bekezdése, 5. §-a, 6. §-a, 8–10. §-a, 12. §-a, 15. §
(2) bekezdése, 19. §-a és 20. § (1) bekezdése;
c) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjai nyugellátásának eljárási rendjéről szóló
1/2000. (I. 18.) TNM rendelet 1. § (1) bekezdésében az „ , a Nemzetbiztonsági Hivatalra, a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálatra” szövegrész, valamint az „együtt” szövegrész. 14. § (1) A nyugdíjmegállapító szerv az 1. §-ban megállapított személyi hatály alá tartozó ügyek tekintetében a rendőrség,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat,
a büntetés-végrehajtási szervezet, az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság és a polgári védelmi szervek
nyugdíjmegállapító szervének jogutódja. (2) A rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
15. § Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságról szóló 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdés e) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: [Az ONYF az (1) bekezdésben meghatározott feladatain túl]
„e) szakmai szempontból segíti és ellenőrzi jogszabály alapján a nyugdíjbiztosítás szervezetén kívüli, ellátást
megállapító és folyósító tevékenységet, ideértve a Magyar Honvédség és az Információs Hivatal nyugdíj-megállapítási
tevékenységét is,” 16. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm.
rendelet 1. § (3) bekezdésében a „Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, valamint
a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok” szövegrész helyébe a „Magyar Honvédség, illetve az Információs Hivatal”
szöveg lép. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
57/2004. (IV. 24.) FVM rendelete a Magyar Élelmiszerkönyv nemzeti termékleírásokat tartalmazó kötelező előírásairól.
Az élelmiszerekről szóló 2003. évi LXXXII. törvény
20. §-ának (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján
— a gazdasági és közlekedési miniszterrel, valamint az
egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Élelmiszerkönyv nemzeti termékleírásokat tartalmazó kötelező előírásait e rendelet mellékleteként
kiadom.
(2) A mellékletben felsorolt előírásokat a Magyar
Köztársaságban előállított és forgalomba hozott élelmiszerekre kell alkalmazni.
2. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


text:
1086/2011. (IV. 12.) Korm. határozata a környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságok, valamint a vízitársulatok 2011. közfoglalkoztatási költségei önrészének biztosításáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 3. §-ának és a 9. számú
mellékletének 2. pontja alapján jóváhagyja a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet „Víz-, környezeti és természeti
katasztrófa kárelhárítás” fejezeti kezelésű előirányzat (20. cím, 2. alcím, 8. jogcímcsoport) 1276,3 millió forint összeggel
történő túllépését. Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
279/2019. (VII. 9.) KE határozata határozott időre szóló dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A. § (1) bekezdés a) pontja és 57. § (1) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére, a vezénylés
meghosszabbítására tekintettel – Somogyi János Józsefet a  2019. július 16. napjától 2019. augusztus 15. napjáig
terjedő időtartamra dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2009. (XII. 30.) EüM rendelete az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekkel kapcsolatos egyes engedélyezési eljárások során fizetendő igazgatási szolgáltatási díj kezeléséről és nyilvántartásáról.
Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi
XCV. törvény 32. § (10) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm rendelet 1. § b) pontjában megállapított feladatkörben eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – az egészségügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Gyógyszerészeti Intézet (a továb biak ban: OGYI) hatáskörébe tartozó engedélyezési és egyéb eljárásokért
az eljárás lefolytatását, illetve az engedély kiadását kérelmező az igazgatási szolgáltatási díjat (a továb biak ban: díj)
a (2) bekezdésben foglaltak szerinti fizeti be.
(2) A díjat az OGYI 10032000-01492695 számú elszámolási számlájára történő átutalással kell megfizetni.
2. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekkel kapcsolatos egyes engedélyezési eljárások során
fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 32/2005. (VIII. 11.) EüM rendelet 1. § (1)–(3) bekezdése, 2–4. §-a
és melléklete.
(3) A (2) bekezdés 2010. január 2-án hatályát veszti. Ez a bekezdés 2010. január 3-án hatályát veszti.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
7/2010. (HK 10.) HM HKF intézkedése a „Képfelderítés eredményeinek minősítése” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési do
kumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra a STANAG 7194 (NATO Imagery Interpretability Rating Scale
– NIIRS) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
szervezeteire és állományára.
2. A „Képfelderítés eredményeinek minősítése” című
dokumentumot, mint a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály kiadványát ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. Jelen intézkedésemmel bevezetem a STANAG 7194
– NATO IMAGERY INTERPRETABILITY RATING
SCALE (Képfelderítés eredményeinek minősítése) címen
kiadott NATO egységesítési egyezményt.
4. A kiadványt, hatálybalépését követően, a légi fényképek előállításával foglalkozó személyi állomány kiképzése, felkészítése és vizsgáztatása során alkalmazni kell.
5. A parancsnokok, a törzsek, a kiadvány tartalmát a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék.
6. Az intézkedés a megjelenésekor, a főnökségi kiadvány
pedig a kiadásakor lép hatályba.
7. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető