text:
421/2017. (XII. 19.) Korm. rendelete a jogi segítségnyújtás keretében nyújtott szolgáltatások engedélyezése, folyósítása és visszatérítése iránti eljárások részletes szabályairól.
A Kormány
a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 74. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a XI. fejezet tekintetében az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 205. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
ELSŐ RÉSZ
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. büntetőeljárásban biztosított támogatás: büntetőeljárásban személyes költségmentesség a  pótmagánvádló
részére, valamint pártfogó ügyvédi képviselet a  sértett, magánvádló, magánfél, egyéb érdekelt és
a pótmagánvádló részére;
2. értesítés: a  polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a  továbbiakban: Pp.) 101.  §
(3)  bekezdésében foglalt adatokat, büntetőügyben nyújtott támogatás esetében a  büntetőeljárásról szóló
1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 340. § (3) bekezdésében megjelölt adatokat tartalmazó irat vagy
a jogerős bírósági határozatnak a hivatkozott adatokat tartalmazó másolata;
3. fél: a jogi segítségnyújtás engedélyezése érdekében a  jogi segítségnyújtó szolgálatnál kérelmet előterjesztő
személy vagy szervezet, ideértve azt a  felet is, akinek a  határon átnyúló tartási ügyében pártfogó ügyvéd
kirendelése érdekében a központi hatóság keresi meg a jogi segítségnyújtó szolgálatot;
4. idegenrendészeti hatóság: a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi II. törvény 42. § (1) bekezdése vagy 43. § (2) bekezdése alapján kiutasító döntést hozó hatóság;
5. jogi segítő: a jogi segítők névjegyzékében szereplő ügyvéd vagy jogi segítő szervezet;
 6. jogi segítségnyújtás: a  jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (a  továbbiakban: Jst.) szerinti
peren kívüli támogatás, polgári és közigazgatási, valamint büntetőeljárásban biztosított támogatás;
 7. jogi segítségnyújtó szolgálat: a jogi segítségnyújtási feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal
járási (fővárosi kerületi) hivatala, a  fővárosi és megyei kormányhivatal és az  igazságügyért felelős miniszter
által vezetett minisztérium;
8. kiutasított külföldi: a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
II. törvény 42.  § (1)  bekezdése vagy 43.  § (2)  bekezdése alapján véglegessé vált határozattal kiutasított
személy;
9. közös háztartás: azon személyek összessége, akik – függetlenül a  rokoni kapcsolatoktól – egy jövedelmi,
illetve fogyasztói közösséget képeznek és folyamatos életviteli költségeiket részben vagy egészben közösen
viselik;
10. központi hivatal: az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium;
11. per: a Jst. 11. § (1) bekezdésében meghatározott eljárás;
12. peren kívüli támogatás: a jogi segítő jogi szolgáltatásának igénybevétele jogi tanácsadás, iratbetekintés vagy
okiratszerkesztés céljából;
13. polgári és közigazgatási eljárásban biztosított támogatás: közigazgatási peres, nemperes és egyéb
közigazgatási bírósági eljárásban, valamint polgári peres és nemperes eljárásban pártfogó ügyvédi képviselet
biztosítása;
14. területi hivatal: a  jogi segítségnyújtási feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal támogatást
engedélyező szerve;
15. tolmács: az  a  jogi segítségnyújtó szolgálattal szerződött természetes vagy jogi személy, aki a  kiutasított
külföldi számára biztosított peren kívüli támogatás igénybevétele során a  kiutasított külföldi fél és a  jogi
szolgáltatást nyújtó jogi segítő közötti kommunikáció során nyelvi segítséget nyújt.
MÁSODIK RÉSZ
PEREN KÍVÜLI JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS II. FEJEZET
A TÁMOGATÁS ENGEDÉLYEZÉSE IRÁNTI KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSE
1. A kérelem előterjesztésének általános szabályai 2. § (1) A  félnek a  kérelmét elsősorban az  erre a  célra rendszeresített nyomtatvány (a  továbbiakban: nyomtatvány)
kitöltésével kell előterjesztenie.
(2) Nem kell a  kérelmet a  nyomtatványon előterjeszteni, ha a  fél a  kérelmét az  Európai Bizottságnak a  határon
átnyúló vonatkozású jogviták esetén az  igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében
az  ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról szóló
2003/8/EK tanácsi irányelv alapján a  költségmentesség iránti kérelem benyújtásához használandó
formanyomtatvány kidolgozásáról szóló, 2004. november 9-i 2004/844/EK európai bizottsági határozat szerinti
nyomtatványon terjesztette elő, és azt az  Európai Unió másik tagállamának (a  továbbiakban: másik tagállam)
továbbító hatósága a  2003/8/EK tanácsi irányelv alapján a  költségmentesség iránti kérelem továbbításához
használandó formanyomtatvány kidolgozásáról szóló, 2005. augusztus 26-i 2005/630/EK európai bizottsági
határozatával megállapított nyomtatvánnyal együtt küldte meg a  területi hivatal részére. Ebben az  esetben
a  kérelem benyújtása időpontjának a  másik tagállam továbbító hatóságához történt benyújtás időpontját kell
tekinteni.
(3) Ha a jogi segítő közreműködik a kérelem előterjesztésében, a nyomtatványt és mellékleteit továbbítja, a kérelemmel
kapcsolatos egyéb olyan iratokat, amelyek a támogatás engedélyezéséhez és a jogi segítő díjának megállapításához
szükségesek, továbbíthatja a területi hivatalnak.
3. § (1) A területi hivatal a személyesen megjelent felet azonosítja.
 (2) A Jst. 5. § (2) bekezdés d) pontja alapján rászorult fél személyazonosítás nélkül is előterjesztheti kérelmét.
4. § (1) Az ügyfél és az ügyféllel közös háztartásban élő személy jövedelmét a nyomtatványban szereplő adatokra kiterjedő
tartalommal kell igazolni.
(2) A jövedelemigazolás nem lehet harminc napnál régebbi keltezésű.
 (3) Ha a nyomtatványon vagy a  jövedelemigazolásban feltüntetett adataiban változás következett be, a  fél a változás
tényét, illetve a változások igazolását a területi hivatalnak egyidejűleg jelenti be.
5. § A Jst. 43.  §-a szerinti, támogatás utólagos engedélyezésére irányuló kérelmet is a  nyomtatvány kitöltésével kell
előterjeszteni, amelyet a jogi segítő küld meg a területi hivatalnak. E kérelem a kitöltéstől számított harminc napon
túl, de három hónapon belül is benyújtható a  területi hivatalhoz, azonban kizárólag a  kitöltésének időpontjához
képest harminc napnál nem régebbi igazolással.
6. § (1) Ha a támogatás engedélyezése iránti kérelem szerződés készítésére irányul és az érintett felek kérelmei elbírálására
más-más területi hivatal lenne illetékes, a  felek – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  közös kérelmüket
megegyezésük szerint valamelyikük személye alapján illetékes területi hivatalnál terjeszthetik elő. A közös kérelmet
a  felek a  nyomtatvány személyi és jövedelemre vonatkozó adatokat tartalmazó részének külön-külön példányon
történő kitöltésével és megküldésével, míg az  igényelt támogatásra vonatkozó adatokat tartalmazó részének
legalább egyikük példányán, mindkettőjük aláírásával történő ellátásával terjeszthetik elő.
(2) A Jst. 3. § (1) bekezdés i) pontja alá tartozó félnek kérelmét az általános szabályok szerint kell előterjeszteni.
III. FEJEZET
A KÉRELEM ELINTÉZÉSE 2. A támogatás engedélyezése
7. § (1) Szerződés készítésére irányuló jogi szolgáltatás esetén a  támogatást engedélyező határozatban – a  6.  §
(2)  bekezdésében foglaltak kivételével – ugyanazon jogi szolgáltatást kell engedélyezni a  jogi szolgáltatás
nyújtására meghatározott óraszám felek közötti egyenlő megosztásával.
(2) A 6. § (2) bekezdésben foglaltak szerint előterjesztett, szerződés készítésére irányuló kérelmet önállóan kell elbírálni
a jogi szolgáltatás nyújtására vonatkozó teljes óraszám meghatározása mellett.
8. § (1) Ha a  fél a  támogatás engedélyezésével arra szerzett jogosultságot, hogy a  jogi segítő díját az  állam a  Jst. 2.  §
(2)  bekezdésének megfelelően megelőlegezze, a  támogatást engedélyező határozat a  díj visszatérítésére
vonatkozó kötelezettségét, a jogi szolgáltatás igénybevétele esetén a visszatérítendő legmagasabb összeget és azt
az időtartamot tartalmazza, amely alatt a visszatérítést teljesíteni kell.
(2) A területi hivatal a jogi segítő díjának visszatérítésére kötelező határozatát – a Jst. 44. § (1) bekezdésében foglalt eset
kivételével – a díj jogi segítő részére történő kifizetését követő harminc napon belül hozza meg.
(3) A támogatás utólagos engedélyezése esetén a visszatérítési kötelezettség előírása külön döntést nem igényel, azt
– a visszatérítendő összeg, valamint a teljesítési határidő kezdetének és lejáratának megjelölésével – a támogatást
engedélyező határozatba kell foglalni.
9. § (1) A támogatást engedélyező határozatot két példányban kell közölni a féllel.
 (2) A  határozat egyik kiadmányának mellékletét képezi a  területi hivatal – a  határozat bíróság előtti megtámadása
esetén a  bíróság – e  célra rendszeresített, a  jogi szolgáltatás nyújtásának igazolására szolgáló nyomtatványa
(a továbbiakban: teljesítésigazolás).
(3) Ha a  fél részére a  Jst. 9/A.  §-a alapján engedélyeztek támogatást, a  területi hivatal a  támogatást engedélyező
határozat másolatát annak véglegessé válásától számított tíz napon belül megküldi annak az  áldozatsegítő
szolgálatnak, amely megállapította azt, hogy a  fél bűncselekmény áldozataként jogosult az  áldozatsegítési
szolgáltatások igénybevételére.
3. Támogatások nyilvántartása 10. § A területi hivatal a  támogatások elektronikus nyilvántartásába (a  továbbiakban: támogatások nyilvántartása) a Jst.
34.  §-ában meghatározott adatokat a  bejegyzés alapját képező irat kézhezvételét követően legkésőbb öt napon
belül jegyzi be.
11. § A támogatások nyilvántartásában biztosítani kell a nyilvántartott adatok szerinti keresés lehetőségét.
IV. FEJEZET
A TÁMOGATÁS IGÉNYBEVÉTELÉVEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS 4. Hosszabbítás
12. § (1) Ha a  jogi segítő a  jogi szolgáltatás nyújtására a  területi hivatal által engedélyezett időtartamot (óraszámot)
felhasználta, de a jogi szolgáltatást igénybe vevő féllel közös álláspontja szerint további közreműködése szükséges
a  jogi szolgáltatás nyújtásának befejezéséhez, az  addig nyújtott jogi szolgáltatás teljesítésének igazolása mellett
az  újabb időtartam engedélyezése iránti közös kérelmet kell előterjeszteni a  területi hivatalhoz. Ugyanabban
az ügyben az eredeti engedélyező határozatban foglalttól eltérő peren kívüli támogatás is engedélyezhető.
(2) A  támogatást engedélyező határozat véglegessé válásától számított három hónapon belül előterjesztett közös
kérelemhez a nyomtatványt nem kell kitölteni, az ezt követően előterjesztett kérelemben a félnek nyilatkoznia kell,
hogy vagyoni, jövedelmi helyzete nem változott, változás esetén rászorultságát ismételten igazolnia kell.
(3) A  jogi segítőnek a  kérelemben részletesen nyilatkoznia kell az  engedélyezett időtartam alatt tett intézkedéseiről,
azok időigényességéről és javaslatot kell tennie arra, hogy milyen további intézkedések szükségesek a  jogi
szolgáltatás nyújtásának befejezéséhez és e célból milyen időtartamú jogi szolgáltatás engedélyezése szükséges.
(4) A közös kérelmet a  támogatás engedélyezésére vonatkozó szabályok szerint kell elbírálni azzal az eltéréssel, hogy
a támogatás meghosszabbítása esetén csak a korábban engedélyezett jogi szolgáltatás nyújtásának befejezéséhez
szükséges további engedélyezett óraszámot és a jogi szolgáltatás igénybevételének határidejét kell meghatározni.
A döntésben a jogi szolgáltatást nyújtó jogi segítőt is meg kell jelölni.
(5) A jogi segítő a jogi szolgáltatás befejezését követően az igazságügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
rendeletében foglaltak szerint igazolja a (4) bekezdés szerint engedélyezett jogi szolgáltatás teljesítését.
(6) E  § szerint kell eljárni akkor is, ha a  jogi segítő az  engedélyezett időtartam (óraszám) eltelte után
– az (1) bekezdésben foglalt okból – a támogatás utólagos engedélyezésére vonatkozó szabályok szerint legfeljebb
további két óra időtartamban folytatja a jogi szolgáltatás nyújtását. A teljesítésigazolásban ebben az esetben a jogi
szolgáltatás nyújtására fordított összes órát kell feltüntetni.
V. FEJEZET
A JOGI SEGÍTŐI DÍJ KIFIZETÉSE ÉS VISSZATÉRÍTÉSE
5. A jogi segítő díjának kifizetésével kapcsolatos eljárás
13. § (1) Ha a  jogi segítő által a  jogi szolgáltatás nyújtásáért járó díjról a  miniszter rendeletében megállapítottak szerint
kiállított és megküldött számla végösszege nem felel meg a támogatást engedélyező határozatban foglaltaknak és
a teljesítésigazolásban feltüntetett adatoknak, a területi hivatal a jogi segítőnek a jogszabály alapján járó, kifizethető
díját tizenöt napon belül állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti döntésével együtt a területi hivatal visszaküldi a jogi segítő részére a díjról kiállított számlát
is.
(3) A jogi segítő a döntés ellen a támogatás engedélyezéséről szóló határozat elleni jogorvoslatra vonatkozó szabályok
szerint élhet jogorvoslattal. Jogorvoslati kérelem előterjesztése esetén a  jogi segítő a  jogerőssé vált határozat
alapján kiállított újabb számlát küldi meg a  területi hivatalnak, amely ezt követően a  jogi segítő díjazásáról szóló
rendeletben foglaltak szerint jár el.
(4) Ha a  jogi segítő a  Jst. 50. § (3) bekezdésében foglalt határidő lejártát követően küldi meg a számlát, díjigényét el
kell utasítani. A  területi hivatal ezzel kapcsolatos eljárására az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell
megfelelően alkalmazni.
14. § (1) A  Jst 43.  §-a szerinti, támogatás utólagos engedélyezése mellett nyújtott jogi szolgáltatás igénybevétele esetén
a  jogi segítő a  jogi szolgáltatás nyújtásának befejezését követően a  támogatás engedélyezése iránti kérelemmel
együtt küldi meg a területi hivatal részére a teljesítésigazolást, amelyben arról is nyilatkozik, hogy fennállnak-e a Jst.
44. § (2) bekezdésében foglalt feltételek. A jogi segítő a feltételek fennállását a kérelem megküldésekor igazolja.
(2) Ha a  területi hivatal a  teljesítésigazolásban megjelölt, a  jogi szolgáltatás nyújtására fordított órák számát – a  jogi
szolgáltatás keretében elvégzendő feladatokra, az  ügy bonyolultságára és egyéb körülményeire tekintettel –
eltúlzottnak tartja, határidő tűzésével felszólíthatja a jogi segítőt a jogi segítői tevékenység időigényének részletes
indokolására. Ugyanígy kell eljárni akkor is, ha a  jogi segítő a  Jst. 44.  § (2)  bekezdésére hivatkozással terjeszti elő
díjigényét, de annak jogosságát nem igazolja megfelelően.
(3) A  területi hivatal a  támogatást engedélyező határozatában dönt a  jogi segítőnek járó, kifizethető díjról. Ha a  jogi
segítő a (2) bekezdés szerinti felszólításnak nem tett eleget, vagy a területi hivatal a részletes indokolás alapján sem
látja megalapozottnak a  jogi szolgáltatás nyújtására megjelölt időtartamot, a  területi hivatal a  rendelkezésére álló
adatok figyelembevételével állapítja meg a jogi segítői munkadíj kiszámításának alapjául szolgáló óraszámot.
(4) A  területi hivatal a  támogatás engedélyezéséről szóló határozatát megküldi a  jogi segítőnek, aki a  kérelem
elutasítása esetén a  támogatás engedélyezéséről szóló határozat elleni jogorvoslatra vonatkozó szabályok szerint
élhet jogorvoslattal. A  kérelem elutasításának kell tekinteni azt is, ha a  területi hivatal a  munkadíj kiszámításának
alapjául szolgáló órák számát a jogi segítő által az igazolásban megjelölt óraszámtól eltérően állapítja meg.
(5) A  jogi segítő a  véglegessé vált vagy jogerőre emelkedett támogatást engedélyező határozat alapján küldi meg
a számlát a területi hivatalnak. A további eljárásra a 13. § előírásai irányadóak.
6. Eljárás a támogatás visszatérítése esetén 15. § (1) A visszatérítési kötelezettséget készpénzátutalási megbízással kell teljesíteni.
 (2) A  területi hivatal a  támogatás visszatérítésére kötelező határozat közlésével egyidejűleg megküldi a  félnek
a teljesítésre szolgáló, a (3) bekezdésben foglaltak szerint kitöltött készpénzátutalási megbízást.
 (3) A készpénzátutalási megbízáson a területi hivatal feltünteti a visszatérítendő összeget (részlet összegét), a teljesítési
határidőt és a támogatás visszatérítésére kötelező határozat sorszámát.
 (4) A (2) és (3) bekezdés megfelelő alkalmazásával kell eljárni akkor is, ha a területi hivatal a visszatérítésre kötelezést
követően halasztást vagy részletfizetést engedélyez a félnek.
 (5) A méltányossági eljárás során a területi hivatal a tartozás mérsékléséről, elengedéséről vagy a mérséklés mértékéről:
a) a fél élethelyzetének kedvezőtlenebbé válása,
b) a fél élethelyzetének kedvezőtlenebbé válásának mértéke, valamint
c) a visszatérítendő támogatás összege
alapján dönt.
16. § Az e  rendelet szerinti beazonosíthatatlan befizetést a  központi hivatal a  befizetés beazonosításáig, de legfeljebb
öt évig függő tételként kezeli. Ha öt év elteltével a befizetés továbbra is beazonosíthatatlan, a központi hivatal azt
jóváírja a „jogi segítségnyújtás” elnevezésű célelőirányzat javára.
7. A követelés végrehajtásra történő átadása 17. § (1) A  területi hivatal a  visszatérítési kötelezettség elmulasztása esetén harminc napos határidő tűzésével felhívja
az  ügyfelet a  támogatás visszatérítésére, e  határidő eredménytelen elteltét követően – ha nem kerül sor
részletfizetés vagy halasztás engedélyezésére – az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló
törvényben foglaltak szerint a végrehajtás érdekében megkeresi az illetékes adóhatóságot.
(2) Ha a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló törvény hatálya alá tartozó gazdálkodó szervezet adós ellen
a követelés végrehajtásra történő átadását megelőzően felszámolási eljárás indult a területi hivatal haladéktalanul
intézkedik a felszámolónál a hitelezői igény bejelentése vagy a behajthatatlansági igazolás beszerzése iránt.
VI. FEJEZET
A KIUTASÍTOTT KÜLFÖLDIEK RÉSZÉRE BIZTOSÍTOTT PEREN KÍVÜLI TÁMOGATÁSI ELJÁRÁS
8. Általános szabályok 18. § (1) A Jst. 41. § (2) bekezdése szerinti támogatási eljárásokban e rész szabályait az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) E  fejezet hatálya alá tartozó eljárások során a  jogi segítségnyújtó szolgálat és jogi segítő, illetve a  tolmács között
elsősorban az elektronikus kapcsolattartást kell igénybe venni.
19. § (1) A  kiutasított külföldi számára az  idegenrendészeti hatóság segítséget nyújt a  nyomtatvány kitöltésében.
A  kiutasított külföldi kérésére az  idegenrendészeti hatóság alkalmazottja a  nyomtatványt – a  kiutasított
külföldi jelenlétében – helyette kitöltheti; ennek tényére a  nyomtatvány közlemény rovatában utalni kell.
Az idegenrendészeti hatóság alkalmazottja aláírás előtt ismerteti a kiutasított külföldivel a nyomtatvány tartalmát.
(2) Ha a  kiutasított külföldi – az  (1)  bekezdésben foglalt tájékoztatás ellenére – a  nyomtatványban nem adja
meg magyarországi értesítési címét, illetve olyan elektronikus levélcímet vagy telefaxszámot, amelyen a  neki
kézbesítendő iratokat fogadni tudja, úgy a területi hivatal az eljárást megszünteti.
(3) A kiutasított külföldi Jst. 5. § (2) bekezdés h) pontja szerinti rászorultságát az idegenrendészeti hatóság véglegessé
vált kiutasító határozata igazolja.
(4) A  kiutasított külföldinek a  nyomtatványban jeleznie kell, hogy a  véglegessé vált kiutasító határozat elleni
keresetlevél előterjesztéséhez szükséges peren kívüli jogi szolgáltatás igénybevétele során tolmács
közreműködésére igényt tart-e. Ha a kiutasított külföldi tolmács közreműködését kéri, akkor azt a nyelvet is meg kell
jelölnie, amelyen a szolgáltatást igénybe kívánja venni.
9. Jogi segítő és tolmács kirendelése 20. § (1) A területi hivatal a Jst. 41. § (2) bekezdése szerinti kirendelő végzésben megjelöli:
a) a kiutasított külföldi adatait,
b) a támogatást engedélyező határozat számát,
c) az eljárás tárgyát,
d) a véglegessé vált kiutasító határozat számát,
e) az idegenrendészeti hatóságot,
f ) a kirendelt jogi segítő nevét, címét, telefonszámát, faxszámát és e-mail-címét,
g) szükség szerint a kirendelt tolmács nevét, címét, telefonszámát, faxszámát és e-mail-címét.
(2) A  kirendelő végzéshez mellékelni kell a  támogatást engedélyező határozatot és az  idegenrendészeti hatóság
véglegessé vált kiutasító döntését.
21. § (1) A  területi hivatal jogi segítőként, illetve tolmácsként elsősorban a  kiutasított külföldi ügyében eljárt
idegenrendészeti hatóság székhelyén, vagy ha ezt a kiutasított külföldi körülményei indokolják, a kiutasított külföldi
értesítési címe (őrzött szállás, közösségi szállás, magánszállás) szerinti településen működő tolmácsot, illetve
a szolgáltatási szerződésben polgári és közigazgatási szakterületet, azon belül idegenrendészeti tevékenységi kört
vállalt jogi segítőt rendel ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogi segítő, illetve tolmács hiányában a területi hivatal
a) a  kiutasított külföldi ügyében eljárt idegenrendészeti hatóság székhelyéhez, a  kiutasított külföldi értesítési
címe (őrzött szállás, közösségi szállás, magánszállás) szerinti településhez közeli, azonos megyén belüli
településen működő tolmácsot, illetve elsősorban idegenrendészeti tevékenységi kört vállalt jogi segítőt,
b) az a) pont szerinti jogi segítő vagy tolmács hiányában a kiutasított külföldi ügyében eljárt idegenrendészeti
hatóság székhelyén, a  kiutasított külföldi értesítési címe (őrzött szállás, közösségi szállás, magánszállás)
szerinti település szerinti megyén kívül működő tolmácsot, illetve elsősorban idegenrendészeti tevékenységi
kört vállalt jogi segítőt rendel ki.
(3) Ha a  kiutasított külföldi ügyében eljárt idegenrendészeti hatóság a  kiutasított külföldi tartózkodási helyének
megváltozásáról értesíti a területi hivatalt, a területi hivatal haladéktalanul tájékoztatja a jogi segítőt és a tolmácsot
a tartózkodási hely megváltozásáról. Ha a tartózkodási hely megváltozása már a támogatási kérelem benyújtásakor
ismert, az  idegenrendészeti hatóság a  kérelem továbbításával egyidejűleg értesíti a  területi hivatalt, aki az  új
tartózkodási helynek megfelelően rendeli ki a jogi segítőt és a tolmácsot.
(4) A közreműködés megtagadása esetén a területi hivatal felmentheti az  idegenrendészeti tevékenységet vállalt jogi
segítőt a kirendelés alól, ha
a) a  kiutasított külföldi tartózkodási helyének kirendelést követő változása miatt a  jogi segítőnek a  székhelye
szerinti megyén kívüli megyében kellene eljárnia, vagy
b) a jogi segítő igazolja, hogy egyéb elháríthatatlan akadály merül fel.
(5) A  közreműködés megtagadása esetén a  területi hivatal felmentheti a  tolmácsot a  kirendelés alól, ha a  tolmács
igazolja, hogy a kirendelés ellátása elháríthatatlan akadályba ütközik.
(6) A  kirendelő végzés visszavonásáról, új jogi segítő, illetve tolmács kirendeléséről a  támogatás engedélyezésének
ügyében eljárt területi hivatal dönt.
(7) Az idegenrendészeti tevékenységi körben is eljáró jogi segítőnek rövid úton történő elérhetőséget kell biztosítania
a jogi segítségnyújtó szolgálat részére és vállalnia kell, hogy az e fejezetben szabályozott kirendelés esetén három
napon belül visszajelzi a  kirendelő végzés kézhezvételének tényét és azt is, ha a  közreműködés megtagadásának
oka áll fenn.
(8) Az  idegenrendészeti őrizetben lévő kiutasított külföldit a  véglegessé vált kiutasító határozat elleni keresetlevél
megszerkesztéséhez szükséges jogi segítségnyújtási eljárásban a  jogi segítő keresi fel személyesen, egyébként
pedig rövid úton értesíti a kiutasított külföldit arról, hogy hogyan veheti fel a kapcsolatot a jogi segítővel.
10. A jogi segítő működése 22. § (1) Ha a  kiutasított külföldi részére tolmácsot is kirendeltek, a  jogi segítőnek a  kirendelés kézhezvételét követően
haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a tolmáccsal.
(2) A  jogi segítőnek a  Jst. 47/A.  § (1)  bekezdése szerinti kézbesítést úgy kell teljesítenie, hogy a  részére elektronikus
úton továbbított kézbesítendő iratokról papíralapú másolatot készít, amelyet átad – a személyes kapcsolatfelvétellel
egyidejűleg – a kiutasított külföldi részére.
(3) Ha a  jogi segítő a  kézbesítés érdekében a  szükséges és elvárható intézkedéseket megtette és a  kézbesítés ennek
ellenére sikertelen, akkor ezt a  tényt a  jogi segítő haladéktalanul jelzi a  területi hivatalnak. A  területi hivatal ezt
követően a hirdetményi kézbesítésre vonatkozó szabályok alapján jár el. Sikertelen kézbesítés esetén a  jogi segítő
részére egy órányi tevékenységért járó díj állapítható meg.
(4) A kiutasított külföldinek a teljesítésigazoláson aláírásával kell igazolnia a személyes kapcsolatfelvétel megtörténtét,
illetve a jogi segítő általi kézbesítés esetén a kézbesítés tényét.
(5) A  jogi segítő a  kiutasított külföldiek peren kívüli támogatási eljárásaiban – a  jogi szolgáltatás nyújtásának
befejezését követően – a teljesítésigazolás aláírt, valamint a keresetlevél egy érkeztetett példányának bemutatásával
igazolja a  támogatást engedélyező területi hivatalnak azt, hogy a  jogi szolgáltatás nyújtását elvégezte. A  kereseti
kérelem benyújtását a  postai feladóvevény és a  kérelem egy másolati példányának együttes bemutatása is
igazolhatja.
11. A tolmács díjának megfizetése 23. § A peren kívüli támogatás igénybevételéhez biztosított tolmács díjának megfizetésére a  szakfordítói díj
megfizetésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a  tolmácsolási tevékenység,
a várakozás és a készenlét időtartamát a jogi segítő, az utazási költséget a tolmács igazolja.
HARMADIK RÉSZ
A HATÁRON ÁTNYÚLÓ JOGVITÁK RENDEZÉSÉHEZ BIZTOSÍTOTT TÁMOGATÁSOK
VII. FEJEZET
A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS IRÁNTI KÉRELEM TOVÁBBÍTÁSA, A SZAKFORDÍTÓ KIRENDELÉSE ÉS DÍJÁNAK
MEGFIZETÉSE
12. A kérelem továbbítása a másik tagállamba 24. § (1) A jogi segítségnyújtás iránti kérelemnek a Jst. 60. §-a szerinti, a másik tagállamba történő továbbítása iránti eljárás
során az e rendeletben foglalt rendelkezéseket az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  kérelem benyújtása céljából a  félfogadáson személyesen megjelent ügyfelet a  területi hivatal tájékoztatja
az  eljárás menetéről, a  kérelem lefordításával járó fordítási költségek várható nagyságrendjéről, és arról, hogy
a fordítási költségek viselésére mely esetben kötelezhető.
(3) Az  eljárás lefolytatása iránti kérelmet a  2.  § (2)  bekezdése szerinti nyomtatványon és a  nyomtatvány szerinti
mellékletek benyújtásával kell előterjeszteni az illetékes területi hivatalnál.
(4) Ha a  fél a  kérelmét a  másik tagállam által a  kérelmek fogadására megjelölt nyelven kívánja benyújtani és ahhoz
kifejezetten ilyen nyelvű nyomtatványt kér, a  területi hivatal azt a  fél rendelkezésére bocsátja, ebben az  esetben
a kérelmet és mellékleteit a területi hivatal nem fordítja le.
13. Szakfordító kirendelése 25. § (1) Ha a  kérelemnek és a  mellékleteinek a  másik tagállam által a  kérelmek fogadására megjelölt nyelvre történő
lefordítása válik szükségessé, a  területi hivatal szakfordítót rendel ki, azonban ha van megfelelő nyelvtudású
alkalmazottja, azokat maga is lefordíthatja. A szakfordító kirendeléséről szóló végzésben a területi hivatal határidőt
szab a fordítás elkészítésére, a végzéssel együtt megküldi a szakfordítónak a kitöltött nyomtatványt és mellékleteit,
valamint tájékoztatja a szakfordítót a fordítási költségek kifizetésének rendjéről.
(2) A fordítást egy példányban kell elkészíteni, azt – a továbbításra szolgáló, kitöltött nyomtatvánnyal együtt – a területi
hivatal a  kézhezvételét követő tizenöt napon belül megküldi a  másik tagállam fogadó hatóságához, másolatát
az ügy iratai között helyezi el.
(3) Szakfordító kirendelése esetén a területi hivatal a fél és a részére nyújtott támogatás adatait – a Jst. 33. és 34. §-ában
és a 10. §-ában foglaltak megfelelő alkalmazásával – bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
14. A szakfordító díjának megfizetése 26. § (1) A  szakfordító díját a  központi hivatal fizeti meg, a  kifizetés érdekében a  területi hivatalt kell a  szakfordítónak
megkeresnie. A szakfordító díjának kifizetése a szakfordító által a fordítás elkészítésével egyidejűleg kiállított számla
kézhezvételét, számlaadásra nem köteles szakfordító esetében a  kifizetés iránti igényének előterjesztését követő
harminc napon belül történik meg. Hiányosan vagy pontatlanul benyújtott számla, illetve kifizetés iránti igény
esetén a kifizetésre rendelkezésre álló időtartamot a hiánypótlás teljesítésétől kell számítani.
(2) A  számlán fel kell tüntetni a  kirendelő végzés számát is, ha a  szakfordító számlaadásra nem köteles, a  következő
adatok megjelölésével kell a díja kifizetése iránt írásban megkeresnie a területi hivatalt:
a) a szakfordító neve,
b) a kirendelő végzés száma,
c) a díj összege,
d) a díjat terhelő adóelőleg levonásához szükséges adatok,
e) átutalás esetén a szakfordító fizetési számlájának száma, kiutalás esetén pedig a címe.
(3) A  területi hivatal ellenőrzi a  kiállított számlán, illetve a  kifizetés iránti igényben feltüntetett adatokat. A  számlán,
a  megkeresésen szereplő összeg elfogadásáról a  területi hivatal határozatot nem hoz, ha a  kifizetés teljesíthető,
a  területi hivatal – a kifizetés alapjául szolgáló bizonylatokon felül – megküldi a központi hivatalnak a kifizetendő
összegre vonatkozó következő adatokat:
a) a kifizetendő összeget, ha adóelőleg levonására kerül sor, a levonást követően fennmaradó összeget,
b) a jogosult nevét,
c) a számla sorszámát,
d) átutalás esetén a jogosult fizetési számlájának számát, kiutalás esetén címét,
e) a kirendelő végzés számát.
(4) A központi hivatal a szakfordító díját a célelőirányzat terhére utalja át vagy utalja ki, a kifizetésről a (3) bekezdésben
foglalt adatok feltüntetésével értesítést küld a területi hivatalnak.
(5) Ha a  fél a  másik tagállam hatóságának a  jogi segítségnyújtást engedélyező határozatát vagy annak másolatát
benyújtja a területi hivatalhoz, a területi hivatal a támogatások nyilvántartásába történő bejegyzéssel megállapítja
azt, hogy a fordítási költséget az állam viseli.
(6) Ha a  fél a szakfordító díjának visszatérítésére köteles, a  területi hivatal a visszatérítési kötelezettségről határozatot
hoz. Ha a fél nem igazolja a másik tagállam hatósága által hozott, a fél jogi segítségnyújtás iránti kérelmét elutasító
döntés kézhezvételének időpontját, a  területi hivatal a késedelmi pótlékot a másik tagállam hatósága által hozott
döntés véglegessé válásától számított hatvanadik naptól számítja fel.
NEGYEDIK RÉSZ
JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS POLGÁRI ÉS KÖZIGAZGATÁSI ÜGYBEN
VIII. FEJEZET
A TÁMOGATÁS ENGEDÉLYEZÉSE IRÁNTI KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSE
15. Polgári és közigazgatási eljárásban biztosított támogatások 27. § A bíróság, valamint a  jogi segítségnyújtó szolgálat a  polgári és közigazgatási eljárásban biztosított támogatással
(a továbbiakban e részben: támogatás) kapcsolatos ügyben e rendelet szerint jár el.
16. A nyomtatványok használata 28. § (1) A nyomtatvány kitöltésére megfelelően alkalmazni kell a 3–5. §-ban foglalt rendelkezéseket.
 (2) A  határon átnyúló tartási ügyben pártfogó ügyvéd kirendelése érdekében a  területi hivatalt megkereső központi
hatóság a  fél helyett kitölti és bélyegzőlenyomatával, aláírásával látja el a  nyomtatványt, a  közlemény rovatban
nyilatkozik arról, hogy központi hatóságként eljárva a fél nevében terjeszt elő kérelmet.
IX. FEJEZET
A TÁMOGATÁS ENGEDÉLYEZÉSE ÉS NYILVÁNTARTÁSA 17. A támogatás iránti kérelem elbírálása
29. § (1) Ha a fél ugyanazon (összefüggő) ügyben peren kívüli és polgári vagy közigazgatási eljárásban biztosított támogatás
engedélyezését is kéri, a kérelmet két ügyként kell kezelni és csatoltan elintézni.
(2) Ha az (1) bekezdésben foglalt kérelem peren kívüli támogatásként per előtti tanácsadás nyújtására vagy keresetlevél
készítésére irányul, a  területi hivatal a  peren kívüli támogatás engedélyezése esetén a  külön számon kezelt,
polgári vagy közigazgatási eljárásban biztosított támogatás tárgyú ügyben legfeljebb negyvenöt napos határidő
tűzésével felhívja a felet, hogy a peren kívüli támogatás igénybevételét követően kérelmét a miniszter rendeletében
foglaltaknak megfelelően egészítse ki.
(3) A  határidő elmulasztása esetén a  polgári vagy közigazgatási eljárásban biztosított támogatás iránt a  félnek
az általános szabályok szerint új kérelmet kell benyújtania.
30. § Ha a fél határon átnyúló tartási ügyében a központi hatóság a per megindítása előtt keresi meg a jogi segítségnyújtó
szolgálatot támogatás engedélyezése érdekében, a  fél részére engedélyezett támogatás a  pártfogó ügyvédi
képviseleten túl magában foglalja a  keresetlevél pártfogó ügyvéd általi elkészítésére és benyújtására vonatkozó
szolgáltatást is.
31. § (1) A  területi hivatal a  tárgyi költségmentesség, illetve tárgyi költségfeljegyzési jog fennállását hivatalból vizsgálja,
tekintet nélkül arra, hogy a fél a kérelmében hivatkozik-e arra.
(2) Ha a felet a tárgyi költségfeljegyzési jog mellett rászorultsága alapján kedvezőbb támogatási forma is megilletheti
a  rendelkezésre álló adatok alapján, a  területi hivatal a  fél részére a  kedvezőbb támogatási formát engedélyezi,
ha a  rendelkezésre álló adatok alapján kizárólag valószínűsíthető a  személyes jogosultság feltételeinek fennállta,
felhívja a felet vagyoni, jövedelmi viszonyainak igazolására.
32. § (1) Ha a  rendelkezésre álló okiratokból nem állapíthatóak meg a  támogatással érintett ügyre vonatkozó adatok és
a  kibocsátott hiánypótlás sem vezetett eredményre, továbbá az  ügy összes körülményére tekintettel alaposan
feltehető, hogy azok pótlása csak jogi segítő közreműködésével lehetséges, a  területi hivatal a  fél részére
ebből a  célból – kérelmétől eltérően, az  egyéb jogszabályi feltételek megléte esetén – peren kívüli támogatást
engedélyezhet, amelynek igénybevételi határideje nem lehet hosszabb harminc napnál.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jogi szolgáltatás igénybevételét követő tizenöt napon belül a  fél újabb nyomtatvány
kitöltése és igazolások beszerzése nélkül kérheti a  támogatás engedélyezését, ha a  nyomtatványban foglalt
adataiban változás nem következett be. A kérelemben a peren kívüli támogatás engedélyezésére utalni kell.
18. A támogatást engedélyező határozat 33. § A támogatást engedélyező határozatban meg kell jelölni azt, hogy a támogatás hatálya
a) csak az  elismerés vagy a  végrehajthatóvá nyilvánítás iránti eljárásra terjed ki, ha csak a  polgári és
kereskedelmi ügyekben a  joghatóságról, valamint a  határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló,
2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 50. cikke vagy az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról,
az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint
az  öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az  európai öröklési
bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4-i 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
56. cikke, vagy
b) csak az  elismerés, a  végrehajthatóvá nyilvánítás vagy a  végrehajtás iránti eljárásra terjed ki, ha csak
a  házassági ügyekben és a  szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a  joghatóságról, valamint
a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet 50.  cikke vagy a  tartással kapcsolatos ügyekben
a  joghatóságról, az  alkalmazandó jogról, a  határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint
az  e  területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18-i 4/2009/EK rendelet 47.  cikk
(2) bekezdése
alapján engedélyezhető támogatás a kérelmező vagy a végrehajtást kérő fél részére.
34. § Ha a  kérelemhez bíróság által érkeztetett, ügyszámmal ellátott keresetlevél (kérelem, beavatkozást tartalmazó
nyilatkozat, perbehívó, perbevonó, perbeállító nyilatkozat, végrehajtási kérelem) került csatolásra, a  támogatást
engedélyező határozat tartalmazza azt is, hogy a támogatást melyik perben engedélyezik a félnek, egyéb esetekben
a per a kérelemben megjelölt bíróság, a felek és ügy tárgyának megjelölésével kerül meghatározásra.
19. A támogatás nyilvántartása 35. § A támogatás engedélyezése iránti ügyben eljárt területi hivatal a  támogatás engedélyezése iránti kérelmek
intézéséről a 10. és 11. § alkalmazásával vezet nyilvántartást.
36. § A támogatások nyilvántartása a Jst. 34. és 59. §-ában meghatározott adatok mellett tartalmazza
a) a  meghatalmazást elfogadó jogi segítő nevét és nyilvántartási számát, a  képviselet ellátásának kezdő
időpontját,
b) kirendelés esetén a kirendelt ügyvéd, ügyvédi iroda nevét és a kirendelés időpontját,
c) ha a támogatás hatálya alatt szűnik meg a pártfogó ügyvédi képviselet, a megszűnés időpontját,
d) a támogatás módosítása esetén a módosított támogatás formáját, mértékét és a támogatás hatályát.
20. Intézkedések a támogatás engedélyezését követően 37. § (1) Pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezése esetén a  területi hivatal – a  példányszámok feltüntetésével – két
példányban közli a  féllel a  támogatást engedélyező határozatot, az  e  célra rendszeresített, a  pártfogó ügyvéd
meghatalmazására szolgáló nyomtatványt (a  továbbiakban: meghatalmazás-nyomtatvány) a  (2)  bekezdés szerint,
három példányban küldi meg.
(2) A területi hivatal a meghatalmazás-nyomtatványt
a) a támogatást engedélyező határozat véglegessé válását követően, vagy
b) a  támogatást engedélyező határozat elleni keresetlevél benyújtása esetén a  bíróság határozatának
kézhezvételét követően
haladéktalanul kézbesíti a fél részére. X. FEJEZET
A TÁMOGATÁS IGÉNYBEVÉTELÉVEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
21. Pártfogó ügyvéd kirendelése 38. § (1) A  pártfogó ügyvéd kirendelésére irányuló kérelem, vagy a  Jst. 61.  § (3)  bekezdése szerinti hozzájáruló nyilatkozat
beérkezését követően a  területi hivatal soron kívül, de legfeljebb öt napon belül dönt a  kirendelésről. A  területi
hivatal a kirendelő végzésben megjelöli:
a) a fél adatait,
b) a támogatást engedélyező, véglegessé vált határozat számát,
c) ha ismert, az eljáró bíróságot és a bírósági ügyszámot,
d) a bírósági eljárás tárgyát,
e) a kirendelt pártfogó ügyvéd nevét és irodájának címét,
f ) ha a  támogatás engedélyezése nem a  bíróság által engedélyezett költségmentességen alapul,
az engedélyezett támogatás formáját.
 (2) A kirendelő végzést a félnek, a kirendelt pártfogó ügyvédnek, valamint a bíróságnak – ha a bíróság vagy a bírósági
ügyszám csak később válik ismertté, az ismertté válást követően – haladéktalanul kézbesíteni kell.
 (3) Ha a  fél határon átnyúló tartási ügyében a  támogatás engedélyezése érdekében a  központi hatóság keresi meg
a  jogi segítségnyújtó szolgálatot, a  pártfogó ügyvéd kirendeléséhez külön kérelem vagy hozzájáruló nyilatkozat
nem szükséges, a területi hivatal a támogatás engedélyezésére vonatkozó döntés véglegessé válásával egyidejűleg
hozza meg a kirendelő végzést.
39. § (1) A területi hivatal pártfogó ügyvédként elsősorban a bíróság székhelyén, vagy ha ezt a  fél körülményei indokolják,
lakóhelyén, tartózkodási helyén működő, a szolgáltatási szerződésben polgári és közigazgatási szakterületet vállalt
jogi segítőt rendel ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogi segítő hiányában a területi hivatal
a) a  bíróság székhelyéhez közeli, azonos megyén belüli településen működő, a  szolgáltatási szerződésben
polgári és közigazgatási szakterületet vállalt jogi segítőt,
b) kivételesen indokolt esetben a bíróság székhelye szerinti megyén kívül működő, a szolgáltatási szerződésben
polgári és közigazgatási szakterületet vállalt jogi segítőt,
c) ha a  bíróság székhelyéhez legközelebbi jogi segítő is aránytalanul messze működik, a  bíróság székhelyén
működő, az ügyvédi kamara nyilvántartása szerint kirendelhető ügyvédet, ügyvédi irodát
rendel ki.
22. Eljárás a támogatás módosítása és megvonása esetén
40. § (1) A  támogatás megvonása esetén az  erről szóló véglegessé vált határozatról a  területi hivatal – a  Jst. 58.  §-ában
foglaltakon túl – értesíti a bírósági végrehajtót, ha a bírósági végrehajtás foganatosítása már folyamatban van.
(2) A területi hivatal a támogatások nyilvántartásában a támogatás megvonása körében feltünteti
a) a támogatást megvonó hatóságot és határozatának számát,
b) a támogatás megvonásának időpontját,
c) a megvonás visszamenőleges hatályát és azt, ha annak oka valótlan adatok szolgáltatása.
41. § A támogatás módosítása iránti kérelem benyújtásakor a félnek igazolnia kell, hogy a bíróság jogerős határozatában
költségmentességet engedélyezett számára.
42. § (1) A  pártfogó ügyvéd által képviselt fél költségmentességének vagy költségfeljegyzési jogának a  megvonásáról,
a  tárgyi költségmentesség vagy a  tárgyi költségfeljegyzési jog fenn nem állásáról szóló bírósági határozat
kézhezvételét követően a  területi hivatal haladéktalanul felhívja a  felet rászorultságának a  Jst. 5–9.  §-a szerinti
igazolására.
(2) Ha a  fél a  rászorultságát nem igazolja, vagy az  igazolt jövedelmi, vagyoni viszonyai alapján rászorultnak nem
minősül, a jogi segítségnyújtó szolgálat a támogatást megvonja.
XI. FEJEZET
A PÁRTFOGÓ ÜGYVÉDI DÍJ MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS KIFIZETÉSE
23. A pártfogó ügyvédi díj iránti kérelem 43. § (1) A pártfogó ügyvédi díjat a pártfogó ügyvéd kérelmére a jogi segítségnyújtó szolgálat e rendeletben és a pártfogó
ügyvéd részére megállapítható díjról és költségekről szóló rendeletben foglaltak szerint állapítja meg. A  pártfogó
ügyvédnek díjigényét – a  támogatás megvonásának esetét kivéve – az  eljárást jogerősen befejező határozat
kézhezvételét követően kell írásban bejelentenie a  területi hivatalnak. Bejelentésében meg kell jelölni azt, hogy
mely időszakban képviselte a felet, indítványt tehet a készkiadásai megállapítására és igazolnia kell az időarányostól
eltérő munkadíjmegosztás iránti igényének alaposságát.
(2) A  pernyertes felet képviselő pártfogó ügyvéd részére, kérelmére a  jogi segítségnyújtó szolgálat az  állam által
kifizetendő pártfogó ügyvédi díjnak megfelelő összegű díjelőleget fizet, ebben az  esetben a  pártfogó ügyvéd
a  jogi segítségnyújtó szolgálat által megállapított díjnak az előlegen felüli részét követelheti az ellenérdekű féltől.
Az előleg megállapítására az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
24. Bírósági értesítés 44. § A bíróság a  támogatás engedélyezése iránti ügyben eljárt területi hivatalnak küldi meg az  1.  § 2.  pont szerinti
értesítést.
25. Az állam által kifizetendő pártfogó ügyvédi díj megállapítása
45. § (1) Ha a  Jst. 11/A.  §-a szerinti támogatásban részesült felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére az  értesítés
szerint a  fél perbeli ellenfele sem köteles, a  támogatás engedélyezése ügyében eljárt területi hivatal – a  pártfogó
ügyvéd kérelmére – megállapítja a párfogó ügyvéd díját, és a határozatot közli a pártfogó ügyvéddel. Ha az ügyben
több pártfogó ügyvéd járt el, díjukat egy határozatban kell megállapítani.
(2) Ha a  Jst. 11/B.  §-a szerinti támogatásban részesült felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére az  értesítés
szerint a fél köteles, a területi hivatal az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el azzal, hogy a pártfogó ügyvédi díjat
megállapító határozatát a félnek is megküldi.
(3) A pártfogó ügyvéd díjának megállapítása során a  területi hivatal a díj összegét indokolt esetben mérsékelheti, ha
az nem áll arányban a ténylegesen elvégzett ügyvédi tevékenységgel.
26. A pernyertes felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának megállapítása
46. § (1) Ha a  Jst. 11/A.  §-a szerinti támogatásban részesült felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére az  értesítés
szerint részben vagy egészben a  fél perbeli ellenfele köteles, a  támogatás engedélyezése ügyében eljárt területi
hivatal a pártfogó ügyvéd kérelmére határozattal állapítja meg a pártfogó ügyvéd díját, és a határozatot a pártfogó
ügyvédnek és a perbeli ellenfélnek is megküldi.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni akkor is, ha a pártfogó ügyvéd díjának viselésére az értesítés szerint
a  fél perbeli ellenfele köteles, és a  fél a  Jst. 11/B.  §-a szerinti támogatásban részesült azzal, hogy ha a  pártfogó
ügyvédi díj viselésére részben a fél, részben a fél perbeli ellenfele köteles, a határozatot a félnek is meg kell küldeni.
47. § A területi hivatal a pernyertes felet képviselő pártfogó ügyvéd díját megállapító határozatban
a) megállapítja a pártfogó ügyvédi díjelőleg összegét is,
b) kötelezi a  fél perbeli ellenfelét, hogy a  döntés véglegessé válását követő harminc napon belül a  pártfogó
ügyvédi díj díjelőleget meghaladó részét, díjelőleg hiányában a  pártfogó ügyvédi díj teljes összegét
a pártfogó ügyvéd számára fizesse meg.
27. A pártfogó ügyvédi díj kifizetése 48. § (1) A pártfogó ügyvéd a díját és díjelőlegét megállapító véglegessé vált határozat kézhezvételét követő harminc napon
belül köteles az  állam által kifizetendő pártfogó ügyvédi díjról (díjelőlegről) kiállított számlát a  területi hivatalnak
megküldeni.
(2) A számlán fel kell tüntetni a pártfogó ügyvédi díjat és díjelőleget megállapító területi hivatalt és a határozat számát.
49. § A területi hivatal a pártfogó ügyvéd által kiállított számla kézhezvételét követően intézkedik a pártfogó ügyvédi díj
és díjelőleg harminc napon belüli kifizetése iránt. Hiányosan vagy pontatlanul benyújtott számla esetén a kifizetésre
rendelkezésre álló időtartamot a hiánypótlás teljesítésétől kell számítani.
50. § (1) A  területi hivatal ellenőrzi a  kiállított számlán feltüntetett adatokat. A  számlán szereplő összeg elfogadásáról
a területi hivatal külön nem dönt, ha az ellenőrzés eredményeként a számla vagy a megkeresés alapján a kifizetés
teljesíthető, a területi hivatal – a számla és az annak kiállítására alapul szolgáló dokumentumokon felül – megküldi
a központi hivatalnak a kifizetendő összegre vonatkozó következő adatokat:
a) a  kifizetendő pártfogó ügyvédi díj vagy díjelőleg összegét, ha adóelőleg levonására kerül sor, a  levonást
követően fennmaradó összeget,
b) a jogosult nevét,
c) a számla sorszámát,
d) a jogosult fizetési számlájának számát, ennek hiányában címét,
e) a támogatás engedélyezése iránti eljárás ügyszámát.
(2) A  területi hivatal az  (1)  bekezdés szerinti adatokat hetente egy alkalommal összevontan küldi meg a  központi
hivatalnak.
XII. FEJEZET
A PÁRTFOGÓ ÜGYVÉDI DÍJ VISELÉSE ÉS VISSZATÉRÍTÉSE
28. Általános szabályok 51. § (1) A  területi hivatal a  pártfogó ügyvédi díj és díjelőleg visszatérítésére kötelező határozatát a  díj pártfogó ügyvéd
részére történő kifizetését követően, de legkorábban a  pártfogó ügyvédi díjat megállapító határozat véglegessé
válását követő negyvenötödik nap után hozza meg.
(2) Ha a területi hivatal azt a felet kötelezi pártfogó ügyvédi díj vagy díjelőleg visszatérítésére, akinek a részére határon
átnyúló tartási ügyben a központi hatóság megkeresésére rendeltek ki pártfogó ügyvédet, a visszatérítésre kötelező
határozatot és a  fizetési felszólítást a  központi hatóság részére kell továbbítani, amely gondoskodik a  fél részére
történő kézbesíttetéséről.
52. § Ha a  fél vagy ellenfele a  pártfogó ügyvédi díj valamely hányadának visszatérítésére köteles, vagy az  állam viseli
annak valamely hányadát, e hányadot összegszerűen, szükség esetén forintra kerekítve kell meghatározni.
53. § Az engedélyezett támogatásnak a Jst. 56. § (1) bekezdés c) vagy d) pontjában foglaltak szerinti módosítása esetén
a pártfogó ügyvéd díjának viselésére a Jst. 11/A. és 11/B. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy
a  módosítás csak a  költségmentesség engedélyezését követő időszakra vonatkozóan alkalmazható, a  díj ennek
megfelelő megosztását pedig időarányosan kell megállapítani.
29. Kötelezés az államot terhelő pártfogó ügyvédi díj és pártfogó ügyvédi díjelőleg visszatérítésére
54. § A Jst. 11/A.  §-a szerinti támogatásban részesült felet a  területi hivatal akkor sem kötelezi a  helyette, vagy
az  ugyancsak támogatásban részesült perbeli ellenfele helyett kifizetett, államot terhelő pártfogó ügyvédi díj
visszatérítésére, ha az értesítés szerint a fél perbeli ellenfele sem köteles a pártfogó ügyvédi díj viselésére.
55. § A Jst. 11/B.  §-a szerinti támogatásban részesült, az  értesítés szerint a  pártfogó ügyvédi díj viselésére köteles felet
a  területi hivatal – a  perköltségviselés arányában – kötelezi a  helyette, továbbá az  ugyancsak támogatásban
részesült perbeli ellenfele helyett kifizetett, államot terhelő pártfogó ügyvédi díj legfeljebb egy éven belül történő
visszatérítésére.
56. § (1) A  Jst. 11/B.  §-ában foglaltak szerinti támogatásban részesülő fél a  visszatérítési kötelezettség alóli mentesítésre
irányuló kérelmét a  díjmegállapító határozat véglegessé válását követő harminc napon belül, az  erre a  célra
rendszeresített nyomtatvány kitöltésével, a  kérelem előterjesztésére irányadó általános szabályok megfelelő
alkalmazásával terjesztheti elő a területi hivatalnál.
(2) A  visszatérítési kötelezettség alóli mentesítésről szóló döntést a  területi hivatal a  következő szempontok
mérlegelésével hozza meg:
a) a fél élethelyzetének kedvezőtlenebbé válása milyen mértékű,
b) a  fél élethelyzetének kedvezőtlenebbé válása, a  visszatérítési kötelezettség biztosítható határidejére
figyelemmel is tartósnak tekinthető-e,
c) a visszatérítendő pártfogó ügyvédi díj összege.
57. § Ha a felet képviselő pártfogó ügyvéd díjának viselésére az értesítés szerint a perbeli ellenfél köteles, a területi hivatal
határozattal kötelezi őt a kifizetett pártfogó ügyvédi díjelőleg visszatérítésére.
58. § Ha a  kifizetett pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére más személyt kötelezni nem lehet, azt az  állam viseli, ha
a  kifizetett pártfogó ügyvédi díj egy részének visszatérítésére más személy kötelezhető, csak a  visszatérítendő
összegen felüli összeget viseli az állam.
30. A visszatérítési kötelezettség bejegyzése a támogatások nyilvántartásába
59. § (1) Ha a  területi hivatal senkit sem kötelez visszatérítésre, a  pártfogó ügyvédi díj állam általi viseléséről – az  56.  §
(2)  bekezdésében foglaltak kivételével – határozatot nem kell hozni. Ennek tényét a  területi hivatal bejegyzi
a támogatások nyilvántartásába.
(2) Ha a  perben több fél is részesült támogatásban, a  támogatások félre vonatkozó nyilvántartásába annak
az összegnek az állam általi viselését kell bejegyezni, amelynek előlegezésére a fél helyett került sor.
60. § A pártfogó ügyvédi díj visszatérítésének kötelezettségét a területi hivatal bejegyzi a támogatások nyilvántartásába
az összegnek, a visszatérítésre kötelező határozat számának, a visszatérítési határidőnek, és ha a visszatérítésre nem
a fél köteles, a visszatérítésre köteles személy adatainak feltüntetésével.
61. § Ha az  ügyben a  pártfogó ügyvédi díj egy részének visszatérítésére kerül sor, másik részét az  állam viseli, ezekről
a  területi hivatal egy határozatban dönt és mind a  díj érintett részének állam általi viselését, mind a  visszatérítési
kötelezettséget bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
31. Eljárás a támogatás megvonása esetén 62. § (1) Ha a támogatás megvonására azért kerül sor, mert az engedélyezés feltételei utóbb szűntek meg, a területi hivatal
határozatában dönt a  támogatás megvonásáról, de nem kötelezi a  felet a  helyette kifizetett pártfogó ügyvédi díj
visszatérítésére.
(2) Ha a  támogatás megvonására azért kerül sor, mert az  igénybevételének feltételei már a  támogatási kérelem
előterjesztésekor sem álltak fenn, a területi hivatal a támogatást megvonó határozatban kötelezi a felet a helyette
kifizetett pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére.
63. § (1) A támogatást megvonó határozatban a területi hivatal tájékoztatja a felet arról, hogy ha később kerül sor a pártfogó
ügyvédi díj kifizetésére, annak visszatérítéséről külön határozatban fog rendelkezni.
(2) A  támogatás bírósági eljárás befejezése előtt történő megvonása esetén a  pártfogó ügyvéd az  államot terhelő
pártfogó ügyvédi díjra jogosult. A területi hivatal a támogatás megvonásáról szóló értesítésben felhívja a pártfogó
ügyvédet a  díjigénye bejelentésére. A  díjigény alapján, a  bírósági eljárás befejezése előtt megállapított pártfogó
ügyvédi díjat annak kifizetését követően a  területi hivatal a  támogatás-nyilvántartásba bejegyzi, és határozattal
kötelezi a felet a visszatérítésére.
32. A támogatás visszatérítése 64. § A támogatás visszatérítése, visszatérítésének vagy elmaradásának visszaigazolása és behajtása során a  15–17.  §
rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
ÖTÖDIK RÉSZ
JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS BÜNTETŐÜGYBEN XIII. FEJEZET
A KÉRELEM ELŐTERJESZTÉSE ÉS A TÁMOGATÁS ENGEDÉLYEZÉSE
33. A büntetőeljárásban biztosított támogatások 65. § A nyomozó hatóság, az  ügyész és a  büntetőügyben eljáró bíróság, valamint a  jogi segítségnyújtó szolgálat
a büntetőeljárásban biztosított támogatással (a továbbiakban e részben: támogatás) kapcsolatos ügyben e rendelet
szerint jár el.
34. A nyomtatványok használata 66. § A nyomtatvány kitöltésére megfelelően alkalmazni kell a 3–5. §-ban foglalt rendelkezéseket.
35. A támogatás engedélyezése 67. § A támogatás engedélyezése során – a  Jst.-ben foglalt eltérésekkel – megfelelően alkalmazni kell a  IX. Fejezetben
foglalt rendelkezéseket.
68. § A jogi szakvizsgával nem rendelkező, személyes költségmentességben részesülő pótmagánvádló, továbbá a kiskorú
sértett és magánfél fél részére a pártfogó ügyvédi képviseletet további bizonyítás nélkül – ide nem értve azt, hogy
a jogi képviselet költségeit vagy a tényleges jogi képviseletet más állami támogatási rendszerben már megkapta-e –
engedélyezni kell.
XIV. FEJEZET
A TÁMOGATÁS IGÉNYBEVÉTELÉVEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS 36. Pártfogó ügyvéd kirendelése
69. § (1) A  pártfogó ügyvéd büntetőeljárásban történő kirendelésére a  38.  § rendelkezését ebben az  alcímben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A területi hivatal a kirendelő végzésben az eljáró nyomozó hatóságot vagy ügyészt, a büntetőeljárás ügyszámát és
azt a bűncselekményt is megjelöli, amely miatt a büntetőeljárás folyik.
(3) A kirendelő végzést a nyomozó hatóságnak vagy az ügyésznek is kézbesíteni kell.
70. § (1) A  területi hivatal pártfogó ügyvédként elsősorban a  nyomozó hatóság, az  ügyész, illetve a  bíróság székhelyén,
vagy ha ezt a  fél körülményei indokolják, lakóhelyén, tartózkodási helyén működő, a  szolgáltatási szerződésben
büntetőügyek szakterületet vállalt jogi segítőt rendel ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogi segítő hiányában a területi hivatal
a) a  nyomozó hatóság, az  ügyész vagy a  bíróság székhelyéhez közeli, azonos megyén belüli településen
működő, a szolgáltatási szerződésben büntetőügyek szakterületet vállalt jogi segítőt,
b) kivételesen indokolt esetben a nyomozó hatóság, az ügyész vagy a bíróság székhelye szerinti megyén kívül
működő, a szolgáltatási szerződésben büntetőügyek szakterületet vállalt jogi segítőt, vagy
c) ha a  nyomozó hatóság, az  ügyész, vagy a  bíróság székhelyéhez legközelebbi jogi segítő is aránytalanul
messze működik, a  nyomozó hatóság, az  ügyész vagy a  bíróság székhelyén működő, az  ügyvédi kamara
nyilvántartása szerint kirendelhető ügyvédet, ügyvédi irodát
rendel ki. 37. A támogatás megvonása 71. § (1) A támogatás megvonása esetén az erről szóló véglegessé vált határozatról a területi hivatal haladéktalanul értesíti
a) a nyomozó hatóságot, az ügyészt, vagy az eljáró bíróságot,
b) a fél képviseletét ellátó pártfogó ügyvédet.
(2) A területi hivatal a támogatások nyilvántartásában a támogatás megvonása körében feltünteti
a) a támogatást megvonó hatóságot és határozatának számát,
b) a támogatás megvonásának időpontját,
c) a megvonás visszamenőleges hatályát és azt, ha annak oka valótlan adatok szolgáltatása.
XV. FEJEZET
A PÁRTFOGÓ ÜGYVÉDI DÍJ MEGÁLLAPÍTÁSA, KIFIZETÉSE, VISELÉSE ÉS VISSZATÉRÍTÉSE
38. A pártfogó ügyvédi díj és a pártfogó ügyvédi díj eljárási előlegének megállapítása és kifizetése
72. § A pártfogó ügyvéd jogszabály szerinti, az  államot terhelő pártfogó ügyvédi díjra jogosult. Ha a  pártfogó ügyvéd
díját nem az állam viseli, azt az állam a pártfogó ügyvéd részére megelőlegezi.
73. § (1) A  pártfogó ügyvéd díjának megállapítására és kifizetésére a  polgári perben képviseletet ellátó pártfogó ügyvéd
díjának megállapítására és kifizetésére vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy ha
a büntetőügyben vádemelésre nem kerül sor, akkor a támogatás engedélyezése iránti ügyben eljárt területi hivatal
a pártfogó ügyvédi díj viseléséről a nyomozó hatóság vagy az ügyész büntetőeljárást megszüntető, vagy az ügyész
nyomozás részbeni mellőzéséről, vádemelés részbeni mellőzéséről, vagy a  vádemelés elhalasztásáról szóló
határozatában foglalt költségviselési rendelkezés alapján határoz.
(2) Ha a büntetőügyben vádemelésre nem kerül sor, akkor a pártfogó ügyvéd a területi hivatalnak a pártfogó ügyvédi
díj megállapítása iránti kérelmével egyidejűleg megküldi a  nyomozó hatóság vagy az  ügyész büntetőeljárást
megszüntető vagy az ügyész nyomozás részbeni mellőzéséről, vádemelés részbeni mellőzéséről, vagy a vádemelés
elhalasztásáról szóló határozatát.
74. § (1) Ha a  büntetőeljárás a  vádemelésig nem zárul le, a  pártfogó ügyvéd az  addig végzett pártfogó ügyvédi
tevékenységéért, kérelmére eljárási előlegre jogosult.
(2) A sértett felet a büntetőeljárás vádemelésig terjedő szakaszában képviselő pártfogó ügyvéd részére, a vádemelést
követően előterjesztett kérelmére a jogi segítségnyújtó szolgálat a miniszter rendeletében meghatározott, államot
terhelő pártfogó ügyvédi díjnak megfelelő összegű eljárási előleget fizet. Az eljárási előleg megállapítására a 43. §
(1)  bekezdésben foglalt, valamint a  pártfogó ügyvéd részére megállapítható díjról és költségekről szóló rendelet
munkadíj mérséklésére, valamint a  munkadíjnak a  több eljáró pártfogó ügyvéd közötti felosztására vonatkozó
rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
(3) A pártfogó ügyvéd az eljárási előleg iránti kérelmével egyidejűleg megküldi a vádiratot.
 (4) A területi hivatal a pártfogó ügyvéd kérelmére határozatban állapítja meg az eljárási előleg összegét.
 (5) Az  eljárási előleg kifizetésére a  polgári perben képviseletet ellátó pártfogó ügyvéd díjának kifizetésére irányadó
szabályokat kell megfelelően alkalmazni. 75. § Ha a jogi segítségnyújtó szolgálat a pártfogó ügyvéd részére eljárási előleget fizetett, a pártfogó ügyvéd a bírósági
eljárás jogerős lezárását követően a  részére megállapított pártfogó ügyvédi díjnak csak az  eljárási előlegen felüli
részére tarthat igényt.
39. A pártfogó ügyvédi díj viselése és visszatérítése
76. § (1) Ha a pártfogó ügyvéd díjának viselésére a terhelt köteles, a területi hivatal határozattal kötelezi a kifizetett pártfogó
ügyvédi díj visszatérítésére. A visszatérítésre kötelezésre és a visszatérítési kötelezettségre megfelelően alkalmazni
kell az V. Fejezetben foglalt szabályokat.
(2) A  bűnügyi költségek körébe tartozó pártfogó ügyvédi díj visszatérítésének elmulasztása esetén a  területi hivatal
megkeresi a bűnügyi költség behajtására hatáskörrel rendelkező hatóságot.
77. § (1) Ha a  terhelt vagy a  büntetőeljárásban részt vevő egyéb személy nem köteles a  pártfogó ügyvédi díj viselésére,
a  területi hivatal – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  pártfogó ügyvédi díj állam általi viselésének tényét
bejegyzi a támogatások nyilvántartásába.
(2) Pótmagánvádló fellépése esetén, ha a  vádlott nem köteles a  pótmagánvádlót képviselő pártfogó ügyvédi díj
viselésére, a területi hivatal a pótmagánvádló felet határozattal kötelezi a pártfogó ügyvédi díj visszatérítésére.
HATODIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XVI. FEJEZET
HATÁLYBALÉPÉS, ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ JOGÁNAK VALÓ MEGFELELÉS
40. Hatálybalépés 78. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
41. Átmeneti rendelkezések 79. § (1) E rendeletet a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
 (2) Az  e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben az  1.  § 2.  pontjában meghatározott értesítésnek
a  polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 87.  § (2)  bekezdésében meghatározott adatokat kell
tartalmaznia.
42. Az Európai Unió jogának való megfelelés 80. § Ez a rendelet
a) a  határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az  igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése
érdekében az  ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok
megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelvnek,
b) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
c) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban
használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek,
d) a  bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/80/EK tanácsi irányelvnek,
valamint
e) a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
54/2009. (HK 5.) HM HVKF intézkedése.  a Honvédelmi Minisztérium 2009. alapszintű katonai sportbajnokságai megszervezéséről és
végrehajtásáról1 A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. §-a (4) bekezdése alapján a
Honvédelmi Minisztérium (továbbiakban: HM) 2009. évi
katonai sportbajnokságai megszervezéséről és végrehajtásáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1 Az intézkedést az érintettek külön elosztó szerint kapják meg.
1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (továbbiakban: MH) érintett szervezeteire és szerveire terjed ki.
2. HM alapszintű sportbajnokságok az MH sportbajnokságokat megelőzően az MH Támogató Dandár (továbbiakban: MH TD) szervezésében, a MH TD sportbajnokságaival egyidőben, az alábbi időpontban kerülnek megrendezésre:
a) Járőrbajnokság: 2009. március 25.
b) Mezei futóbajnokság: 2009. április 1.
c) Lőbajnokság: 2009. május 7.
d) Katonai Háromtusa Bajnokság: 2009. szeptember 2.
3. A HM sportbajnokságokat szakmailag a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (továbbiakban: HM HKF)
felügyeli.
4. A HM sportbajnokság forgatókönyvét az MH TD a
rendezvény előtt legkésőbb négy héttel jóváhagyásra felterjeszti a HM HKF főosztályvezetőnek.
5. A HM sportbajnokság versenykiírását az MH TD a
rendezvény előtt legkésőbb három héttel megküldi az indulásra jogosult szervezetek és szervek részére.
6. A HM bajnokságokra a név szerinti nevezést az érintett szervezetek (szervek) a rendezvény előtt legkésőbb egy
héttel megküldik az MH TD-nek.
A késve beérkezett nevezéseket a rendezők nem tudják
figyelembe venni.
7. A HM sportbajnokságain az alábbi szervezetek (szervek) csapatai és versenyzői vehetnek részt:
a) HM Tervezési és Koordinációs Főosztály
b) HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály
c) HM Jogi Főosztály
d )HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály
e) HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal
f) HM Védelempolitikai Főosztály
g) HM Védelemgazdasági Főosztály
h) HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály
i) HM Védelmi Tervezési Főosztály
j) HM Vezérkari Titkárság
k) HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
l) HM Haderőtervezési Főosztály
m) HM Személyzeti Főosztály
n) HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
o) HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
p) HM Infrastrukturális Ügynökség
q) HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum
r) HM Tábori Lelkész Szolgálat
s) MH Műveleti Központ
t) MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
u) MK Katonai Biztonsági Hivatal
v) MK Katonai Felderítő Hivatal
8. A MH sportbajnokságokon, az alapbajnokságon indult – önálló állománytáblával rendelkező – (katonai)
szervezetek (szervek) válogatott csapatai indulhatnak, illetve ha a szervezet (szerv) nem tud indítani önálló csapatot, egyéni versenyzőként indulhat az alapbajnokságon
I–III. helyezést elért katonasportoló.
9. A MH sportbajnokságain induló HM csapatba a versenyzőket és a csapatvezetőt a HM HKF főosztályvezető
jelöli ki.
10. A HM sportbajnokságokat, valamint a HM válogatott csapat MH bajnokságokon való részvételének logisztikai biztosítását – igény szerint – az MH TD biztosítja.
11. A HM sportbajnokságok megnyitó- és záróünnepségének díszelgő és akusztikai biztosításáért az MH TD a
felelős.
12. A HM sportbajnokságok rendezési költségeit a MH
TD, az érvényes szabályozók alapján, a saját költségvetésében tervezi és számolja el.
13. A HM sportbajnokságokról készült összesített jegyzőkönyvet a rendezők a rendezvényt követő két héten belül megküldik a HM HKF főosztályvezetőnek.
14. Ez az intézkedés az aláírást követő harmadik napon
lép hatályba és 2009. december 31-én hatályát veszti.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
223/2011. (IX. 22.) KE határozata soron kívüli ülnökválasztásról.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 125. § (2) és (6) bekezdése alapján az Országos
Igazságszolgáltatási Tanács elnökének előterjesztésére a
Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság,
Szikszói Városi Bíróság,
Hajdú-Bihar Megyei Bíróság,
Hevesi Városi Bíróság,
Esztergomi Városi Bíróság,
Pest Megyei Bíróság,
Budakörnyéki Bíróság,
Budaörsi Városi Bíróság,
Monori Városi Bíróság,
Kisvárdai Városi Bíróság,
Fehérgyarmati Városi Bíróság,
Bonyhádi Városi Bíróság és a
Paksi Városi Bíróság
ülnökeinek soron kívüli megválasztását 2011. október 1. napja és 2011. november 30. napja közé eső időtartamra
tűzöm ki.
Budapest, 2011. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1225/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a 2007–2013 közötti európai uniós programok lebonyolítását támogató intézményrendszer-átalakítás végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: ESZA Nonprofit Kft.) Közép-magyarországi Operatív Program
(a  továbbiakban: KMOP) végrehajtásával összefüggő közreműködő szervezeti feladatainak a  Pro Regio
Közép-Magyarországi Regionális Fejlesztési és Szolgáltató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság
(a továbbiakban: Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft.) részére történő átadásáról és ezzel összefüggésben
a) a  KMOP végrehajtásában közreműködő, az  ESZA Nonprofit Kft. alkalmazásában álló munkavállalók
munkáltató személyében bekövetkező változással a  Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft. személyi
állományába történő átadás-átvétele 2014. április 10-ig történő előkészítéséről,
b) az ESZA Nonprofit Kft. tulajdonát képező, a KMOP végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátásához használt
dolgok tulajdonjogának a Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft.-re történő átruházásáról, és
c) az  ESZA Nonprofit Kft.-t a  KMOP végrehajtásával összefüggésben megillető jogoknak és terhelő
kötelezettségeknek a  Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft.-re történő átruházásáról, illetve a  Pro Regio
Nonprofit Közhasznú Kft. általi átvállalásáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. április 15.
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon
a) a MAG – Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zrt. (a továbbiakban: MAG Zrt.) regionális operatív programok
végrehajtásával összefüggő közreműködő szervezeti feladatainak – a  regionális operatív programok
végrehajtásával összefüggő, a  Kormány regionális operatív programok irányító hatósági feladatainak
ellátására kijelölt tagja feladatkörébe kerülő koordinációs feladatok és a b) pontban meghatározott feladatok
kivételével – az  érintett operatív program más prioritása vagy intézkedése végrehajtásában egyébként
közreműködő regionális fejlesztési ügynökségek, a  KMOP esetében a  Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft.
részére történő átadásáról és ezzel összefüggésben
aa) a  regionális operatív programok végrehajtásában közreműködő, a  MAG Zrt. alkalmazásában
álló munkavállalók munkáltató személyében bekövetkező változással a  regionális fejlesztési
ügynökségek, a KMOP esetében a Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft. személyi állományába történő
átadás-átvétele 2014. április 10-ig történő előkészítéséről,
ab) a  MAG Zrt. tulajdonát képező, a  regionális operatív programok végrehajtásával kapcsolatos
feladatok ellátásához használt dolgok tulajdonjogának a  regionális fejlesztési ügynökségekre,
a Közép-magyarországi Operatív Program esetében a Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft.-re történő
átruházásról, és
ac) a  MAG Zrt.-t a  regionális operatív programok végrehajtásával összefüggésben megillető jogoknak
és terhelő kötelezettségeknek a regionális fejlesztési ügynökségekre, a KMOP esetében a Pro Regio
Nonprofit Közhasznú Kft.-re történő átruházásról, illetve a  regionális fejlesztési ügynökségek,
a KMOP esetében a Pro Regio Nonprofit Közhasznú Kft. általi átvállalásáról,
b) – a belügyminiszter bevonásával – a MAG Zrt. a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó uniós támogatások
felhasználásához kapcsolódó dokumentumok digitalizálásával és dokumentumkezelésével kapcsolatos
feladatainak a  Lechner Lajos Tudásközpont Területi, Építésügyi, Örökségvédelmi és Informatikai Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: Lechner Lajos Tudásközpont Nonprofit Kft.) részére történő
átadásáról és ezzel összefüggésben az e feladatok
ba) ellátásában közreműködő, a MAG Zrt. alkalmazásában álló munkavállalók munkáltató személyében
bekövetkező változással a Lechner Lajos Tudásközpont Nonprofit Kft. személyi állományába történő
átadás-átvétele 2014. április 10-ig történő előkészítéséről,
bb) ellátásához használt, a  MAG Zrt. tulajdonát képező dolgok tulajdonjogának a  Lechner Lajos
Tudásközpont Nonprofit Kft. részére történő átruházásról, és
bc) ellátásával összefüggésben a  MAG Zrt.-t megillető jogoknak és terhelő kötelezettségeknek,
a  Lechner Lajos Tudásközpont Nonprofit Kft.-re történő átruházásról, illetve a  Lechner Lajos
Tudásközpont Nonprofit Kft. általi átvállalásáról,
c) a  VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft.-ben az  államot megillető társasági
részesedések tekintetében a nemzetgazdasági miniszter tulajdonosi joggyakorlóként történő kijelöléséről,
d) a  MAG Zrt. által a  Nemzetközi Fejlesztési és Forráskoordinációs Ügynökség Zrt. -ben az  államot megillető
társasági részesedések tekintetében a Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság tulajdonosi joggyakorlóként történő kijelöléséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, belügyminiszter
Határidő: 2014. április 15.
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy
a) – a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – a  regionális operatív programok végrehajtásával összefüggő,
a MAG Zrt.-től és az ESZA Nonprofit Kft.-től átvett közreműködő szervezeti feladatok ellátásához szükséges,
valamint az  átvétellel közvetlenül összefüggő forrásokat biztosítsa a  regionális fejlesztési ügynökségek
számára,
b) segítse elő az  1.  pont és a  2.  pont szerinti gazdasági társaságok, illetve a  közreműködő szervezetek útján
ellátott feladatok központi költségvetési szerv által történő átvételéről szóló 96/2014. (III. 25.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) szerinti átvevő költségvetési szervek között olyan szerződés megkötését, amely alapján
az operatív programok végrehajtására az ESZA Nonprofit Kft.-vel és a MAG Zrt.-vel kötött teljesítményalapú
finanszírozási szerződésből 2014. április 15-étől őket megillető jogokat és kötelezettségeket az  általuk
egymás közül kijelölt személy útján közösen is teljesíthetik,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében folyamatos, a b) alpont tekintetében 2014. április 15.
4. felkéri a belügyminisztert, hogy
a) a 2. pont a) alpontja szerinti átadás-átvétellel összefüggésben gondoskodjon a regionális operatív programok
végrehajtásával összefüggő közreműködő szervezeti feladatok átvételéhez szükséges intézkedéseknek
a  regionális fejlesztési ügynökségek irányítása és a  tulajdonosi jogok gyakorlásának tekintetében érintett
megyei önkormányzatok és a fővárosi önkormányzat közreműködésével történő hatékony lebonyolításáról,
b) – a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – a 2. pont b) alpontja szerinti feladat elvégzéséhez szükséges
2014. évi forrás rendelkezésre állásáról gondoskodjon.
Felelős: belügyminiszter, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. április 15.
5. visszavonja a  2007–2013 közötti európai uniós programok lebonyolítását támogató intézményrendszer szervezeti
kereteiről 1152/2014. (III. 20.) Korm. határozat 3. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2009. (XII. 30.) OKM rendelete a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. CXL. törvény 94. § (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (4) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. §
(2) bekezdésének b) pontját kell alkalmazni: a) a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 95/A. § (6) bekezdés c) pontja és 95/C. § (1) bekezdése,
b) a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 67. § (3) bekezdése és 82. §-a,
c) a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 105/A. §-a és 107. § (3) bekezdése
esetében. 2. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a felügyeleti eljárás során az e rendelet hatálybalépése előtt meghozott döntésekre is
alkalmazni kell. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
282/2008. (XI. 28.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság és az Európai Közösség közötti Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság és az Európai Közösség közötti Egyetértési
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és magyar nyelvű fordítása a következő:
EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG
KÖZÖTT
1. 2008. november 4-én az Európai Unió Tanácsa határozatot fogadott el, melynek értelmében Magyarországnak
6,5 milliárd euro keretösszegű középtávú pénzügyi támogatást nyújtanak. A támogatás egy középlejáratú hitel
(a „Hitel”) formájában valósul meg a tagállamokra vonatkozó (az Alapszerződés 119. cikke és a 332/2002/EK sz.
Tanácsi Rendelet alapján) fizetésimérleg-kiegyensúlyozó
pénzügyi konstrukció keretében, továbbá kapcsolódva
a Nemzetközi Valutaalap 2008. november 6-án elfogadott
készenléti hitelmegállapodással alátámasztott 10,5 milliárd SDR (kb. 12,5 milliárd euro) összegű hitelnyújtásához és a Világbank 1 milliárd euro összegű hitelnyújtásához. Az EU pénzügyi támogatását az új, átfogó gazdaságpolitikai programhoz nyújtja, melyet a magyar hatóságok
2008. október utolsó hetében fogadtak el a befektetői bizalom helyreállítása és az utóbbi időben a magyar pénzügyi
piacokra nehezedő nyomás enyhítése érdekében. E program lényeges elemeit már tartalmazzák az Országgyűlésnek a költségvetési törvényjavaslathoz november 2-án benyújtott módosító javaslatok. Magyarország fizetési mérlege fenntarthatóságának erősítésével a támogatás segíteni
fog az országnak abban, hogy folytassa és fokozza költségvetési konszolidációs erőfeszítéseit, melyek még 2006
közepén indultak meg, továbbá az előrelépést a költségvetési irányítás területén és a pénzügyi szektor szabályozásában, beleértve a felügyelet reformjait és más intézkedéseket, melyek egy prudens, stabilitásra irányuló és fenntartható gazdaságpolitika érvényre jutását szolgálják.
2. A támogatás négy részletben kerül folyósításra. Az
első 2 milliárd euro összegű részletet a Hitelmegállapodás
és a jelen Egyetértési Megállapodás hatálybalépésétől függően bocsátják rendelkezésre, mely megállapodások a
Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal (EFC) folytatott konzultáció után kerülnek jóváhagyásra, és amelyek a
2009. évi költségvetési törvényjavaslathoz benyújtott,
2,6%-os GDP arányos hiányt célul kitűző és az azt alátámasztó költségvetési intézkedéseket tartalmazó módosító
javaslatra épülnek [az említett költségvetési intézkedések:
(1) a nominálbérek befagyasztása a közszférában
2009-ben; (2) a 13. havi illetmény kifizetésének elmaradása a közszférában 2009-ben; (3) a 13. havi nyugdíj
maximálása 80 000 forintban (körülbelül az átlagnyugdíj
szintjén), illetve annak eltörlése a nyugdíjkorhatár előtt
nyugdíjba vonulók egyes csoportjai esetében]. A második
részlet maximum 2 milliárd eurót tesz ki, melyet egy harmadik folyósítás követ maximum 1,5 milliárd euro összegben, valamint egy negyedik maximum 1 milliárd euro
nagyságrendben. A négy részlet folyósítása előreláthatólag 2008. negyedik negyedévben, 2009. első, második és
negyedik negyedévben történik. Az Európai Bizottság
(a „Bizottság”) az első részletet követő részletek rendelkezésre bocsátásáról azután dönt, hogy megkapta a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét. Az egyes további
részletek folyósítása a Magyar Kormány új gazdaságpolitikai programjának végrehajtásán alapul, melyet az
IMF-hitelkonstrukció is támogat, és amely szerepel
Magyarország következő Konvergencia Programjában.
Konkrétabban, a források rendelkezésre bocsátása az
1. számú mellékletben részletezett konkrét gazdaságpolitikai feltételek megvalósításában elért előrehaladás kedvező
értékelésétől függ.
3. Az egyes hitelrészletek tényleges kifizetésére a felek
megfelelő jogi kötelezettségvállalásának (a Hitelmegállapodás) aláírása és hatálybalépése után kerül sor.
4. Az egyes hitelrészletek vagy részkifizetések folyósítási időpontjáról a két fél a Hitelmegállapodással összhangban egyezik meg.
5. A második részlettől kezdődően, a források rendelkezésre bocsátása előtt a Bizottság együttműködve a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal megvizsgálja, hogy a
támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek teljesültek-e. A konkrét gazdaságpolitikai feltételek az
1. számú mellékletben találhatóak.
6. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a Bizottság
rendszeresen tájékoztatja a hitelfelvételek esetleges refinanszírozásáról vagy a pénzügyi feltételek átalakításáról.
7. Az Európai Központi Bank a Bizottság ügynökeként
jár el és a hitelrészleteket vagy részkifizetéseket a Magyar
Pénzügyminisztérium („a kedvezményezett”) Magyar
Nemzeti Banknál („az ügynök”) vezetett euroszámlájára
fogja átutalni.
8. A támogatás lebonyolítása során a magyar hatóságok haladéktalanul a Bizottság rendelkezésére bocsátanak
minden lényeges információt, melyre a gazdasági és pénzügyi helyzet ellenőrzéséhez, valamint az 1. számú mellékletben megjelölt gazdasági feltételek és reformlépések
terén tett előrehaladás értékeléséhez szükség van. A második és további részletek rendelkezésre bocsátását megelő
zően a magyar hatóságok teljesítési nyilatkozatokat adnak
át a Bizottságnak a szóban forgó részlethez kapcsolódó
feltételek teljesüléséről.
9. Minden gyanús és tényleges csalási, korrupciós vagy
más törvénytelen tevékenység – az EK fizetési mérleg
kiegyensúlyozó támogatásának kezelését illetően –, amely
sérti az EK pénzügyi érdekeit, kivizsgálás és megfelelő
elbánás tárgyát képezi. Minden ilyen esetet, valamint az
illetékes nemzeti hatóságok által ezekhez kapcsolódó intézkedéseket haladéktalanul jelenteni kell a Bizottságnak.
10. A Bizottság, az Európai Csalás Elleni Irodával és az
Európai Számvevőszékkel együtt jogosult saját ügynököket vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselőket küldeni szakmai vagy pénzügyi ellenőrzések és auditok lefolytatása céljából amennyiben azt szükségesnek látják a támogatás kezelésével összefüggésben, amíg a hitel
teljes egészében visszafizetésre nem került.
11. A támogatás független utólagos ellenőrzését a
Bizottság vagy annak meghatalmazott képviselői végezhetik el. A magyar hatóságok kötelezettséget vállalnak
arra, hogy az értékeléshez minden lényeges információt
megadnak. Az értékelésről szóló jelentés tervezetét véleményezésre megkapják a magyar hatóságok.
12. A hatóságok a szükséges mértékben szoros együttműködést biztosítanak az Európai Bizottsággal és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.
13. Ezen közösségi pénzügyi támogatás a Tanács 2008.
november 4-én kelt 14953/2/08 számú határozata hatálybalépését követő első naptól számított két éven keresztül
áll rendelkezésre.
14. A mellékletek e megállapodás szerves részét
képezik.
15. A megállapodással kapcsolatos bármilyen értesítés
csak írásban, az alábbi címre küldve érvényes:
Az Európai Közösség esetében
Az Európai Közösségek Bizottsága
Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság
B–1049 Brüsszel
Fax No.: (+32-2) 296.48.85
A Magyar Pénzügyminisztérium esetében
Pénzügyminisztérium, Magyarország
József nádor tér 2–4., H–1051 Budapest
Fax No.: (+36 1) 318 2751
A Magyar Nemzeti Bank esetében
Magyar Nemzeti Bank
Szabadság tér 8–9., H–1054 Budapest
Fax No.: (+36 1) 428 25 23
16. Magyarországra nézve e megállapodás a magyar
törvények által előírt belső eljárások lefolytatását követően válik hatályossá. A megállapodás a felek kölcsönös
megegyezése útján módosítható egy Addendum formájában. Az Addendum e megállapodás szerves részét képezi
és a vele azonos eljárásoknak megfelelően válik hatályossá.
Kelt Brüsszelben 2008. november 19-én és Budapesten
2008. november 17-én négy eredeti angol nyelvű példányban.
Magyar Köztársaság Európai Közösség
képviseletében: képviseletében: Európai Bizottság
Dr. Veres János Joaquín Almunia
pénzügyminiszter az Európai Bizottság tagja
Magyar Nemzeti Bank képviseletében: Simor András
a Magyar Nemzeti Bank elnöke
1. számú melléklet KONKRÉT GAZDASÁGPOLITIKAI KRITÉRIUMOK A Bizottság munkatársainak vizsgálata idején, amely
meg fogja előzni az egyes részletek folyósításáról hozandó
döntéseket, a magyar hatóságok vállalják, hogy előrehaladást érnek el a költségvetési konszolidáció és a kiadások
mérséklése, a költségvetési irányítás reformja, az árstabilitás, a bankszektor stabilitása, a pénzügyi szektor szabályozása és felügyeleti reformja, valamint a strukturális reformok területén, különös tekintettel a következő lépésekre:
Második részlet A vizsgálat figyelembe fogja venni a 2008 decemberében esedékes, aktualizált konvergencia programban bemutatott költségvetési stratégiát, és az abban szereplő, az új
költségvetési szabályok alapján számított 2010. és
2011. évi elsődleges egyenleg célokat.
A: költségvetési konszolidáció
– Előrehaladás a módosított 2008. évi hiánycél – a
GDP 3,4%-a – megvalósításában, a központi kormányzatra vonatkozóan megállapított hivatalos 2008. évi pénzforgalmi hiány – szintén a GDP 3,4%-a – elérése.
– A 2,6%-os GDP arányos deficitcélt és az azt alátámasztó költségvetési intézkedéseket tartalmazó 2009. évi
költségvetés Országgyűlés általi elfogadása.
B: A költségvetési irányítás reformja
– A tervezett költségvetési irányítási reform Ország
gyűlés általi elfogadása, mely középtávú numerikus szabályok bevezetését és független költségvetési testületek létrehozását tartalmazza.
C: A pénzügyi szektor szabályozása és felügyelete
– A belföldi bankszektor támogatási csomagjának be
vezetése, összhangban az elfogadott EU-elvekkel és a
Bizottság által az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályainak alkalmazására vonatkozó útmutatással. Ezen
kívül a Kormánynak készen kell állnia további intézkedések megtételére, amennyiben ezt a bankszektor stabilitása
megköveteli.
– A bankok finanszírozási szükségleteinek gondos
figyelemmel kísérését célzó intézkedések elfogadása annak érdekében, hogy szükség esetén fokozzák a bankok
támogatását szolgáló kapacitásokat. Ezzel összefüggésben
a hatóságok (1) szorosan figyelemmel kísérik a külföldi
bankok kötelezettségvállalását magyar leánybankjaik
megtámogatására; (2) külön alapot hoznak létre, amely
egy megfelelő díj ellenében garanciát nyújt a hitelek és
értékpapír csomagok megújítására a tényleges garanciák
megfelelő ellenőrzésével.
– A pénzügyi szektor feletti felügyelet megerősítése:
(1) a háztartások pozitív adóslistája kialakításának kezdeményezése; (2) a jegybank törvény szükséges módosításainak megvalósítása, melyek lehetővé teszik, hogy az
MNB bontott adatokat kérjen az egyes bankokra vonatkozóan a hitelkockázat megfelelő elemzése érdekében; (3) a
bankok devizakitettségének szoros figyelemmel kísérése
közvetlenül, illetve közvetve az ügyfeleik hitelkockázatán
keresztül; (4) a pénzügyi felügyeletek általi fokozott ágazatközi kockázatelemzés.
– Megállapodás keresése a kereskedelmi bankokkal,
amely megkönnyíti a háztartások adósságának átalakítását
a lejárati idő és a törlesztési ütem módosítása útján, beleértve a devizaalapú hitelek forintalapúra történő konvertálásának lehetőségét is, ezzel csökkentve a nagyarányú
lakossági devizakockázatot.
D: Strukturális reformok
– Az Országgyűlés jogi szabályozást fogad el az „Út
a munkába” programmal összefüggésben, amely a Munkaerőpiaci Alap bizonyos forrásainak átcsoportosítását tartalmazza a passzív oldalról az aktív munkaerő-piaci eszközök irányába, és amely várhatóan része lesz a 2008. novemberi Nemzeti Lisszaboni Akcióprogramnak is.
Harmadik részlet A vizsgálat figyelembe fogja venni a 2008. decemberi
aktualizált konvergencia program értékelését, valamint
a 2009. tavaszán esedékes, a túlzott költségvetési deficit
eljárással kapcsolatos végrehajtási jelentést.
A: Költségvetési konszolidáció
– A 2008. évi költségvetési hiány teljesülése, melyet az
Eurostat a 2009. tavaszi költségvetési notifikációt követően hitelesít a 2008. évi módosított hivatalos költségvetési cél – a GDP 3,4%-a – elérésével kapcsolatban (ESA alapon).
– Előrehaladás az új 2009. évi hiánycél – a GDP
2,6%-a – elérésében, melyet a központi kormányzatra
vonatkozó felülvizsgált, hivatalos 2009. évi pénzforgalmi
hiánycél – a GDP 2,3%-a – felé történő előrehaladás
támaszt alá.
B: A költségvetési irányítás reformja
A Költségvetési Tanács tagjainak kinevezése, a műkö
déshez megfelelő létszám biztosítása. C: A pénzügyi szektor szabályozása és felügyelete
– Intézkedések megtétele a pénzügyi szektor felügyele
tének és szabályozásának megszilárdítására. Ezek az intézkedések a következőket foglalják magukba (1) fokozott
felügyelet a biztosítási és hitelközvetítők, illetve termékeik fölött; (2) intézkedések a jelzáloghitelekre vonatkozóan
a prudens hitelösszeg-érték arány, és a lakossági hitelekre
vonatkozóan a prudens hitelösszeg-jövedelem arány biztosítása érdekében.
– Intézkedések megtétele a PSZÁF és az MNB kapacitásainak további bővítése érdekében, hogy a bankok
fizetőképességi és likviditási problémái időben felmérhetők és kezelhetőek legyenek. Ez a következőket foglalja
magába (1) gyors helyreállító mechanizmus kialakítása,
ideértve a PSZÁF gyors és hatékony reagálási képességét
is; (2) a bankfelszámolási rendszer hatékonyságának javítása a betétesek kifizetésének megkönnyítésére, szükség
esetén.
Negyedik részlet A: Költségvetési konszolidáció
– Előrehaladás az új 2009. évi hiánycél – GDP
2,6%-a – elérésében, melyet a központi kormányzatra
vonatkozó felülvizsgált, hivatalos 2009. évi pénzforgalmi
hiánycél – a GDP 2,3%-a – felé történő előrehaladás
támaszt alá.
– A 2010. évi költségvetési törvényjavaslat benyújtása
2009. szeptember 30-ig, amely a deficit további csökkentését célozza és összhangban van az új költségvetési irányítási előírásokban foglalt numerikus szabályokkal.
B: A költségvetési irányítás reformja
A 2010. évi költségvetési törvényjavaslat és annak elő
készítése az új költségvetési irányítási előírásokban foglalt
eljárási szabályok alapján.
C: A pénzügyi szektor szabályozása és felügyelete
Intézkedések a határokon átnyúló felügyelet, valamint
az anyavállalat és a leányvállalat székhelye szerinti felügyeletek közötti kommunikáció erősítésére. Ez a PSZÁF
és a Magyarországon jelenlévő fontosabb külföldi bankok
anyaországi felügyeleti hatóságai közötti strukturált információcserét igényli, ideértve a felügyeleti kollégiumokat,
valamint a rendszeres találkozókat az egyes bankok helyzetének megvizsgálása céljából, szükség szerint beleértve
a közös stressz próbákat és helyszíni ellenőrzéseket.
D: Strukturális reformok
További, a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát javító
lépések megtétele, és a „Nyugdíj és időskor” kerekasztal
szakértői munkája alapján javaslatok megfogalmazása
a jövőben lehetséges lépésekre vonatkozóan.
A támogatás lebonyolítása során a következő területeken ellenőrzik a teljesítést:
Infláció
– Előrehaladás az árstabilitás irányába, az infláció fo
kozatos csökkentése a hatóságok által középtávra meghatározott célszintre.
Strukturális reformok
– A Lisszaboni Stratégia keretében a Nemzeti Lissza
boni Akcióprogram értékelésével kapcsolatban tett tanácsi
ajánlások végrehajtása.
2. számú melléklet MONITORING ÉS JELENTÉSI RENDSZER A közösségi támogatás lebonyolítása során az illetékes
hatóságoknak a következő mutatókat és beszámolókat kell
a Bizottság rendelkezésére bocsátani havi, negyedévi vagy
éves rendszerességgel:
1. Költségvetési fejlemények monitoringja
– Rendszeres (havonkénti) beszámoló a költségvetés
végrehajtásáról, amely lefedi a teljes központi költségvetést (központi kormányzat, társadalombiztosítási alapok és
elkülönített állami pénzalapok), tekintettel az IMF készenléti hitelről kötött megállapodásban a központi kormányzat 2008. december és 2009. szeptember közötti időszakra
kijelölt kumulatív negyedéves elsődleges egyenlegcélja
elérése irányába tett előrehaladás értékelésére is.
– Rendszeres negyedéves beszámolók az államadósság
alakulásáról. 2. A pénzügyi szektor fejleményeinek monitoringja
– Rendszeres negyedévenkénti beszámoló a pénzügyi
stabilitási mutatók alakulásáról.
– A bankok külső finanszírozásának alakulásáról szóló
áttekintő adatok rendszeres, hetenkénti jelentése a Bizottság számára.
3. Jelentés az infláció és a devizatartalékok alakulásáról
– Rendszeres, negyedévenkénti inflációs jelentés, különös tekintettel az inflációt meghatározó tényezők alakulására (árfolyam, hatósági árak és adók, bérnövekedés…)
és az inflációnak a hatóságok által középtávra meghatározott célértéktől való eltérését magyarázó okokra.
– Kéthetenkénti MNB beszámolók a Bizottságnak a
devizatartalékok alakulásáról, valamint havi adatok és negyedévenkénti beszámolók a külföldi pénzáramlásról,
beleértve a várható fejleményeket is 12 hónapra előre.
A Bizottság azonnali értesítése szükséges a tartalékok hirtelen csökkenése esetén, illetve ha a devizatartalékok […]
milliárd eurós szint alá esnek.”
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 16. pontjában
meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja
meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1480/2015. (VII. 20.) Korm. határozata a torontói Magyar Ház építése befejezésének finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján elrendeli a  torontói
Magyar Ház építése befejezésének finanszírozásához szükséges 128,6 millió forint, 1.  melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország
2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLII. A költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás, illetve visszatérítés tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2011. (XI. 30.) BM rendelete a hivatásos tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások köréről, valamint a hivatásos tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, felszerelések kapacitás kihasználását célzó hasznosításának szabályairól.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdés 13. és 14. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a hivatásos tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanokra, tűzvédelmi berendezésekre, híradó (hírközlő)
eszközökre, szakfelszerelésekre, gépjárművekre és az azokkal kapcsolatban a hivatásos tűzoltóság által, térítés
ellenében végezhető szolgáltatásra (a továbbiakban: szolgáltatás) és a kapacitás kihasználását célzó hasznosításra
(a továbbiakban: hasznosítás) terjed ki. (2) E rendelet értelmében hasznosításnak minősül, ha az (1) bekezdésben megjelölt ingatlant nem a hivatásos tűzoltóság
elhelyezésére, a tűzvédelmi berendezést, szakfelszerelést, gépjárművet nem tűzmegelőzési, tűzoltási, műszaki
mentési, katasztrófa-elhárítási tevékenységhez, illetve az ezekkel kapcsolatos felkészítésre, készenlétre, továbbá
rendeltetésszerű működéshez szükséges karbantartásra, javításra és felújításra használják.
2. § A hivatásos tűzoltósági célokat szolgáló ingatlant vagy annak meghatározott részét csak akkor lehet a hasznosítási
célra használni, ha a) az a hivatásos tűzoltóság folyamatos szolgálatellátást nem akadályozza,
b) a hivatásos tűzoltóság személyi állományának elhelyezése a Belügyminisztérium fejezethez tartozó költségvetési
szervek elhelyezési szabályzatában foglaltaknak megfelelően biztosított, c) a rendeltetéstől eltérő használat esetén a hatósági engedélyezés, bejelentés jogszabályban foglaltaknak
megfelelően megtörtént, d) az a tűzoltóság részére jogszabályban előírt készenléti vonulós szerek, kötelező raktári készletek, kiegészítő
berendezések elhelyezési feltételeit károsan nem befolyásolja. 3. § (1) Tűzvédelmi berendezéseket és híradó (hírközlő) eszközöket csak akkor lehet hasznosítani vagy azokkal szolgáltatást
végezni, ha az a hivatásos tűzoltóságok folyamatos működését, riaszthatóságát és hírforgalmazását nem akadályozza.
(2) A készenlétben tartott gépjárműveket és szakfelszereléseket csak akkor lehet hasznosítani vagy azokkal szolgáltatást
végezni, ha azok folyamatosan riaszthatók, valamint az eltérő célra használt gépjárművek és szakfelszerelések az
illetékességi területet nem hagyják el. (3) Amennyiben előre látható, hogy a vállalt tevékenység leállítási ideje technikai, technológiai okokból következően az
előírt riasztási időt jelentősen meghaladja, úgy előre gondoskodni szükséges – a járművek meghibásodásához
hasonlóan – a más területekről történő kiváltásáról. 4. § (1) Tűzvédelmi berendezést, gépjárművet és szakfelszerelést csak az előírásoknak megfelelő képesítéssel rendelkező
kezelőszemélyzettel együtt – műszaki és munkavédelmi feltételeknek megfelelő állapotban – lehet hasznosítás
céljából használatba adni. (2) A 3. §-ban meghatározottak hasznosításáról, szolgáltatás végzéséről – az igénybevétel időpontjának, várható
időtartamának és az igénybe vett szakfelszerelés riasztási módjának meghatározásával – a hivatásos tűzoltóságnak
tájékoztatni kell az illetékes hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének (a továbbiakban: területi szerv)
ügyeletét. (3) A hasznosítást, vagy szolgáltatás végzését a szerződés feltételeit tartalmazó írásos kérelemre – a területi szerv vezetője
előzetes írásbeli hozzájárulásával – a hivatásos tűzoltóság vezetője engedélyezi.
(4) A hasznosítás vagy a szolgáltatás feltétele a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve (a továbbiakban:
központi szerv) vezetője által rendszeresített minta alapján megkötött írásbeli szerződés.
(5) A hasznosítás, szolgáltatásnyújtás szerződéses feltételeit, ellenértékét az önköltség-számítás szabályaira figyelemmel
a megállapodást kötő központi, vagy területi szerv vezetője határozza meg.
(6) A hasznosítás, szolgáltatásnyújtás ellenértékét úgy kell megállapítani, hogy a pénzügyi egyenleg az állami
költségvetés, illetve a megállapodást kötő központi, vagy területi szerv számára többletet tartalmazzon.
5. § (1) A szolgáltatások körét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A hivatásos tűzoltóság nem végezhet saját illetékességi területén olyan szolgáltatást, amelynek tekintetében
hatósági, szakhatósági tevékenységet végez. A hivatásos tűzoltóság nem végezhet saját illetékességi területén
az 1. melléklet 6., 17., 18. pontjában szereplő szolgáltatást, valamint a tűzátjelzések fogadását nem végezheti
szolgáltatásként, amennyiben a tűzátjelzést jogszabály vagy hatósági kötelezés írja elő.
(3) A hivatásos tűzoltóság csak olyan szolgáltatást végezhet, amely nem akadályozza az alapvető feladatainak ellátását és
a folyamatos szolgálatellátást. (4) A hasznosítás céljából történő igénybevételt – ha azt a szolgálati érdek szükségessé teszi – a területi szerv ügyeletének
vagy az engedélyező hivatásos tűzoltóság vezetőjének utasítására azonnal be kell fejezni vagy fel kell függeszteni.
6. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, tűzvédelmi berendezések, szakfelszerelések rendeltetéstől
eltérő használatának szabályairól szóló 34/1996. (XII. 29.) BM rendelet és a tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások
köréről és szabályairól szóló 37/1997. (VI. 11.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter