text:
4/2016. (HK 6.) HVK LOGCSF szakutasítása a Magyar Honvédség ejtőernyős eszközeinek kezelési és karbantartási feladatainak végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség légijárműveinek
fenntartói feladatairól szóló 37/2014. (HK 6.) HM
KÁT-HVKF együttes intézkedésében foglaltakra – a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF)
közvetlen szakmai alárendeltségébe tartozó szervezetekre
és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) ejtőernyő
eszközeit üzemeltető katonai szervezeteire terjed ki.
2. A szakutasítás célja a tárca állami ejtőernyő- és mentő
rendszerek fenntartásával összefüggő feladatrendszerének
szabályozása, az eszközök légialkalmasságának és rendelkezésre állásának biztosítása, illetve a hadrendből kivont
és értékesítésre tervezett ejtőernyő eszközök állagmegőrzése érdekében végrehajtandó fő feladatok és a szakmai
együttműködés rendjének meghatározása.
3.A szakutasítás alkalmazásában:
a) csapatjavítás: azon javítási feladatok, amelyeket az
MH katonai szervezetei végeznek, a hatóság engedélyével;
b) ejtőernyő eszköz: azon körkupolás fő- és tartaléker
nyők, légcellás fő- és tartalék ernyők, repülőgép vezető
mentőernyők, teherernyők, fékernyők, nyitóműszerek, ejtőernyős oxigén készülékek, ejtőernyő rendszerekhez tartozó teherheveder rendszerek és fegyverkonténerek, valamint tandem rendszerű ejtőernyő tokok és a személyi ejtőernyős-, illetve légijármű személyzeti vízi mentőeszközök, amelyeket az MH katonai szervezetei üzemeltetnek;
c) fenntartó: az üzemeltető szakmai elöljárója;
d) hatóság: a katonai légügyi hatóság;
e) időszakos ellenőrzés: a gyártó által meghatározott
üzemidő intervallumon belül kötelezően végrehajtandó ellenőrzés, amelyet csak az arra jogosult személyek hajthatnak végre;
f) javítás: a sérült ejtőernyő- vagy mentőeszközök hadra
fogható állapotba hozatala, beleértve a gyártó által meghatározott alkatrészek időszakos cseréjét is;
g) központi ellátás: a katonai szervezetek szükségleteinek jellemzően természetben – központi költségvetési keretek terhére történt beszerzésekből a központi logisztikai
szervezet készletéből – történő biztosítása;
h) központi logisztikai szervezet: az MH ejtőernyős
szakanyagok üzemeltetéséhez szükséges szakanyagok és
berendezések tárolását és beszerzését végzi;
i) mentőeszköz: az az eszköz, amely kizárólag élet vagy
testi épség megóvására szolgál, használata csak vészhelyzet esetén indokolt;
j) üzembentartás: a légi jármű üzemeltetése során időszakonként végzett ellenőrzési, karbantartási feladatok
összesége, amelyeket a típus alkalmassági bizonyítvány
által érvényesnek elismert üzemeltetési utasítások és a
gyártó által kiadott, a fenntartó által bevezetett közlönyök,
és a hatóság által kiadott előírások határoznak meg;
k) üzembentartó: az üzemeltető szervezet szolgálati
elöljárója; l) üzemeltetés: az ejtőernyő eszköznek a légi közlekedésre történő előkészítése és használata;
m) üzemeltetési dokumentáció: az ejtőernyő- és mentő
eszközre vonatkozó, a Magyar Honvédségnél alkalmazott
technológiák, hadfelszerelések, munkaeszközök üzemeltetési dokumentációval történő ellátásáról szóló 89/2012.
(XII. 21.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás) 2. §
g) pontjában meghatározott dokumentumok összessége;
n) üzemeltető: az MH azon katonai szervezete, amely az
ejtőernyő eszközök üzemeltetését és üzembentartását végzi;
o) üzemidő: az ejtőernyő eszköz gyártója által előre
meghatározott azon időintervallum és maximálisan megengedett ugrásszám vagy működési szám, amelyen belül
az adott eszköz biztonságosan alkalmazható, amennyiben
annak üzemeltetője betartja a gyártó által előírt, adott típusra vonatkozó üzemeltetési és üzembentartási utasításokat. Az adott típusú ejtőernyő eszköz üzemidejének végét
a maximálisan megengedett ugrássszám vagy működési
szám, illetve szolgálati vagy össztechnikai üzemidő intervallum záró dátumának elérése jelenti.
Az üzemidő fogalmán belül megkülönböztetésre kerül:
oa) az össztechnikai üzemidő, amelynek kezdő dátuma a
gyártás naptári napja és magába foglalja a szállítási, tárolási, üzemeltetési és javítási időt is, valamint
ob) a szolgálati üzemidő, amelynek kezdő dátuma az
adott ejtőernyő eszköz tervszerű felhasználásának függvényében, de a gyártó előírásának megfelelően meghatározott. A szolgálati üzemidő záró dátuma nem lehet későbbi,
mint az össztechnikai üzemidő záró dátuma.
p) üzemidő hosszabbítás: az ejtőernyő eszköz gyártója
vagy a hatóság által jóváhagyott szervezet által végrehaj
tott vizsgálat, amely biztosítja az eszköz további rendeltetésszerű használatát.
q) ejtőernyő szakanyag: azon fogyóanyagok összessége, amelyek az ejtőernyő eszközök üzemeltetését biztosítják.
4. Az ejtőernyő eszközök folyamatos légialkalmasságában érintett szervezetek: a HVK LOGCSF mint fenntartó,
az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) mint üzembentartó, az MH légijárműveit üzemeltető katonai szervezetek, mint üzemeltetők és az MH
Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) mint központi logisztikai szervezet.
2. Szakanyag kezelés célja, általános rendje 5. Az ejtőernyő-, mentőeszköz és egyéb üzemeltetést
biztosító szakanyag kezelésének célja, hogy a katonai
szervezetek ejtőernyős szakanyaggal történő ellátását folyamatosan biztosítsa, a gyártói technológia alapján.
6. Az ejtőernyős szakanyag kezelése magába foglalja az
ejtőernyő szakanyag szükségletek tervezését, tárolását, ellátását, készletgazdálkodását, javítását, selejtezését, a felesleges készletek rendszerből történő kivonását, az anyagok nyilvántartását és elszámolását.
7. Az ejtőernyős szakanyagok kezelésének szakmai irányítása, a légijárművek fenntartói hatásköréből adódóan,
a HVK LOGCSF feladata.
8. A katonai szervezetek ejtőernyős szakanyaggal történő természetbeni ellátása az MH Anyagellátó Raktárbázis
(a továbbiakban: MH ARB) feladata.
3. Eszközök nyilvántartása 9. Az eszköznyilvántartás vezetésének célja, hogy folyamatos, naprakész vezetése tegye lehetővé az ejtőernyős
szakanyagokkal való ésszerű gazdálkodást, az anyagi
készletek meglétének számszerű ellenőrzését, a nyilvántartás bármely időpontban számot adjon a használatban
lévő, vagy raktáron tárolt eszközök főbb jellemzőiről.
A nyilvántartásnak biztosítania kell az egyes eszközök
életútjának nyomon követhetőségét.
10. A nyomon követhetőség érdekében az MH ARB katonai szervezetenként vezet nyilvántartást az MH ejtőernyőeszközeiről, különös tekintettel a személyi ejtőernyő
rendszerekre felszerelt üzemidős berendezésekről.
11. Az üzemeltető külön nyilvántartást vezet az általa
üzemeltetett ejtőernyő- vagy mentőeszközökről, amely
tartalmazza az ejtőernyő kupolák és tok-hevederzetek,
valamint ejtőernyő biztonsági nyitóműszer fontosabb adatait, megkönnyítve az adott eszköz törzskönyvének elvesztése esetén, annak pótlását.
12. A nyilvántartás tartalmazza:
a) az eszköz típusát,
b) az eszköz honvédségi nyilvántartásban szereplő
egyedi azonosítóját,
c) az eszköz fő részeinek gyártási számát,
d) a fő részek gyártási idejét,
e) az eszköz légialkalmasságának érvényességét,
f) az eszköz üzemidő lejáratának pontos dátumát,
g) esetleges javítások idejét és mértékét,
h) kategóriáját,
i) értékcsoportját, és
j) az ejtőernyős ugrások vagy dobási feladatok számát,
abban az esetben, ha a gyártó ugrás- vagy dobásszám korlátozást írt elő.
13. Az eszközök teljességi jegyzékének változása esetén az adatok változását azonnal be kell vezetni a nyilvántartásba.
14. Az ejtőernyős ugrások- vagy dobások számát vagy
működtetési ciklusok számát negyedévente pontosítani
kell a nyilvántartásban.
15. Az ejtőernyő eszközök állapotát tekintve 6 kategóriába
sorolhatóak.
16. Az első kategóriába tartoznak azok a gyári új eszközök, amelyek üzemideje nem járt le, üzemeltetve nem voltak, teljesen készletezve vannak, hibátlanok és műszaki
adataik alapján megfelelnek az alkalmazási feltételeknek.
17. A második kategóriába tartoznak azok a használható
eszközök, amelyek üzemeltetés alatt vannak vagy üzemeltetve voltak, üzemidejük nem járt le, valamint azok a
gyártmányok, amelyek gyári vagy csapatjavításon estek át,
teljesen készletezve vannak, javítást igénylő meghibásodásokat nem tartalmaznak és műszaki adataik alapján
megfelelnek az alkalmazási feltételeknek.
18. A harmadik kategóriába kell sorolni azokat a felülvizsgálatra vagy javításra szoruló eszközöket, amelyek
üzemideje nem járt le, azonban olyan meghibásodások találhatóak rajtuk, amelyek nem teszik lehetővé használatukat
és csapatjavítást igényelnek.
19. A negyedik kategóriába tartoznak, azok a nagyjavításra szoruló eszközök:
a) amelyek gyártói szintű bevizsgálást igényelnek,
b) amelyeken gyártói szintű javítást igénylő meghibáso
dások vannak, vagy
c) amelyeken gyártói viszonyok között típusmódosítást
hajtanak végre. 20. Az ötödik kategóriába tartoznak azok a selejtezésre
váró eszközök és egyes ejtőernyő részegységek:
a) amelyek rendeletetés szerint további felhasználásra
teljesen alkalmatlanok,
b) amelyek szerkezetileg elavultak,
c) amelyek üzemideje lejárt, vagy
d) amelyeket az üzemeltető, és a csapatjavítást végző
katonai szervezet képviselőiből álló bizottság – a műszaki
állapot jegyzőkönyvben – gyári javításra alkalmatlannak
minősít.
21. A hatodik kategóriába tartoznak azok az egyszeri
felhasználásra tervezett személyi ejtőernyők vagy teherdobás gyakorlására szolgáló ejtőernyők, amelyek a teljes
üzemidejüket ledolgozták, további rendeltetésszerű felhasználásra nem kerülnek, de az elvégzett műszaki ellenőrzések alapján, – különleges jogrendben vagy teherdobás
gyakorlás céljából – hadifelhasználásra alkalmasak. A hatodik kategóriába történő besorolást a fenntartó által jóváhagyott ellenőrzési technológia alapján kell végrehajtani.
4. Eszközök készletezése 22. Az ejtőernyőeszközök okmányai a következőek:
a) törzskönyvek az üzemidős berendezésekről, és
b) teljességi jegyzék, amely tartalmazza az eszközkész
letben lévő berendezéseket gyári szám szerint. 23. Az ejtőernyő- és mentőeszköz készletek okmányokkal történő ellátására és azokban módosítás végrehatására
az MH ARB jogosult.
24. Az ejtőernyő- és mentőeszköz készletek megbontásának vagy módosításának javaslatát az üzembentartó az
MH LK részére küldi meg.
25. Az üzemeltető nem jogosult az eszköz készletek
megbontására és új készletek összeállításra.
26. Az ejtőernyő- és mentőeszköz készletek megbontása és az új készletek összeállítása az MH ARB ejtőernyős
szakirányú képesítéssel rendelkező képviselőjének, vagy
az MH ARB logisztikai szakembere és az üzemeltető katonai szervezet ejtőernyős szakirányú képesítéssel rendelkező képviselőinek részvételével felállított bizottság jelenlétében hajtható végre.
27. Az újonnan kialakított ejtőernyőeszköz hatóság által
történő engedélyeztetését, ide sorolva az állami légijármű
nyilvántartásba vételét és az első légialkalmassági vizsgálatát, az üzembentartó kezdeményezésére a fenntartó végzi.
28. Az ejtőernyőeszköz készletezése során csak üzemidővel rendelkező és katonai típusalkalmassági bizonyít
vánnyában rögzített típusú – azaz csereszabatos – berendezések használhatóak.
29. Az eszköz készletében történő változást az eszköz
törzskönyvben is dokumentálni kell.
5. Eszközök katonai szervezetek közötti átadás-átvétele 30. A katonai szervezetek közötti eszközök átadás-átvételét az üzembentartó kezdeményezheti a központi logisztikai szervezetnél.
31. Az eszközök nyomon követhetősége érdekében az
utalványozást az MH ARB hajtja végre.
32. A logisztikai utaltsági rendből adódó katonai szervezetek közötti ideiglenes átadás-átvétel során az eszközöket és szakanyagokat a katonai szervezet megigényli az ellátó katonai szervezettől. Az ideiglenes átvételre tervezett
szakanyagokat az utalt katonai szervezet a kiképzési feladat végrehajtás megkezdése előtt legalább 5 munkanappal igényli meg. Az ideiglenesen átvett szakanyagokat az
átadó katonai szervezet az erre a célra létrehozott alegységkódra terheli ki. A kiképzési feladat végrehajtásának
befejezését követően az átvevő katonai szervezet a szakanyagokat karbantartott állapotban köteles visszacsoportosítani az átadó katonai szervezet részére. Az esetleges
meghibásodásokról, sérülésekről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek egy példányát az átadó katonai szervezet
részére át kell adni a szakanyagok visszacsoportosításával
egy időben.
6. Üzemidőkre vonatkozó rendelkezések 33. Az eszközökre a gyártó által meghatározott össztechnikai – és javításközi üzemidők, valamint ugrásszámok az irányadóak, amelyeket az 1. melléklet tartalmaz.
34. Az üzemidő hosszabbítás végrehajtható:
a) a gyártó által végrehajtott és kiadott üzemidő
hosszabbítási jegyzőkönyv alapján, vagy
b) azon katonai vagy polgári szervezet által végrehajtott
és kiadott üzemidő hosszabbítási jegyzőkönyv alapján,
amely rendelkezik a feladat végrehajtásához szükséges hatóság által kiadott engedéllyel.
35. Az üzemidő hosszabbítást vagy ipari javítást követően minden légijárműnek minősülő ejtőernyővel az állami légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról, valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló
21/1998. (XII. 21.) HM rendelet szerint, hatósági légialkalmassági vizsgálat kell végrehajtani, amelyet az eszköz
dokumentációjában az arra jogosult, vizsgálatot végrehajtó személy igazol.
36. Üzemeltetésre csak a légialkalmassági vizsgálaton
alkalmasnak minősített eszközö adhatóak ki az állomány
részére.
7. Üzemeltetésre, üzembentartásra
és időszakos ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések
37. Az eszközök üzemeltetésével, javításával vagy tárolásával foglakozó állománynak az adott technikai eszköz
szerkezetét, üzemeltetési-, tárolási-, időszakos munkák-,
valamint a csapatjavítás végrehajtási szabályait, a beosztásának ellátásához szükséges mértékben, jól kell ismernie,
hogy állandóan használatra kész állapotban tudja tartani
azokat.
38. A műszaki üzemeltetési és tárolási szabályok megsértése az eszközök üzemidejének csökkenéséhez vezethet
és használat közbeni meghibásodásokat eredményezhet.
A katonai szervezeteknél történő üzemeltetés folyamán az
eszközök szerkezetében tilos bármilyen változtatást végrehajtani, kivéve a gyártó közlönyökben előírt módosításokat a fenntartó engedélyével.
39. Az eszközök üzemeltetése során, amennyiben kételyek merülnek fel annak megbízhatóságával kapcsolatban,
a katonai szervezet szakirányú tisztje ideiglenesen felfüggesztheti az adott eszköz használatát.
40. Az eszközök az össztechnikai üzemidejükön belül
csak annak gyártója által kiadott, a hatóság által jóváhagyott az adott eszköz katonai típusalkalmassági bizonyítványában elismert, az adott típusra vonatkozó kezelési és
hajtogatási utasításban foglaltak alapján üzemeltethetőek.
41. A HM utasítás 9. § (1) alapján, az üzemeltetési dokumentációk biztosítása a központi logisztikai szervezet
feladata.
42. Ezen szakutasítás 17. és 18. pontja alá tartozó körkupolás és légcellás ejtőernyők üzemeltetése során a téli
időszakban évente teljes körű átvizsgálást (a továbbiakban: statikus vizsgálat) kell végrehajtani. A statikus vizsgálatot hatályos ejtőernyő beugró szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy hajthatja végre.
43. A vizsgálatot akkor is végre kell hajtani, ha az eszköz az adott időszakban nem volt üzemeltetve.
44. A statikus vizsgálat végrehajtása során a megfelelő
összeépítések ellenőrzését és az esetleges hibák feltárását,
ezen szakutasítás 2. és 6. mellékleteiben meghatározottak
szerint kell elvégezni.
45. A vizsgálat eredményeit részletesen a 3., a 4., az 5.,
a 7. és a 8. mellékletekben található felülvizsgálati lapon, a
vizsgálat tényét, az alkalmasságra és állapotra történő
megjegyzéssel együtt pedig az ejtőernyő törzskönyvében
kell dokumentálni. A vizsgálattal egy időben a feltárt hibákat, amennyiben az csapatjavítási szinten javítható, ki kell
javítani. Ennek végrehajtását csak hatályos légijármű szerelő szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy végezheti, aki rendelkezik az ejtőernyő javító átképző tanfolyam
eredményes elvégzését igazoló bizonyítvánnyal.
46. Az ellenőrzés tapasztalatai alapján az üzemeltető az
eszközt annak üzemidején belül tovább üzemeltetheti,
vagy az ejtőernyő állapotának függvényében azt a központi logisztikai szervezeten keresztül ipari nagyjavításra leadhatja.
47. A légijármű személyzeti mentőejtőernyőn – a típusra vonatkozó üzemeltetési és hajtogatási utasítás szerint –
minden újrahajtogatás alkalmával statikus vizsgálatot kell
végrehajtani, amelynek dokumentálása a 9. melléklet statikus
felülvizsgálati lap alapján történik. Ennek végrehajtását
csak hatályos ejtőernyő beugró szakszolgálati engedéllyel
rendelkező személy végezheti, akinek az ellenőrzés tényét
az alkalmasságra és állapotra történő megjegyzéssel
együtt a légijármű személyzeti mentőejtőernyő törzskönyvében dokumentálnia kell.
48. A felülvizsgálati lapot az üzemeltető az eszközök
selejtezéséig megőrzi
8. Fő- és tartalék ejtőernyők felcserélhetőségével
kapcsolatos szabályok
49. Az eszközök fő részei, azonos típusú berendezések
esetén – amennyiben a gyártó másképp nem rendelkezik -,
felcserélhetőek egymással. Ennek végrehajtását csak hatályos ejtőernyő beugró szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy végezheti.
50. Az ejtőernyő rendszerek fő részei más típusú berendezésekkel csak abban az esetben cserélhetőek fel, ha
azt a hatóság az adott ernyőrendszerre vonatkozó katonai
típusalkalmassági bizonyítványban jóváhagyta, illetve
amennyiben azt az adott típus gyártója engedélyezte.
51. Azon ejtőernyő rendszerek vonatkozásában, amelyek fő- és tartalék ernyőik az adott típusú ejtőernyőrendszeren belül felcserélhetőek egymással
a) öt vagy annál több ejtőernyős ugrás esetén –
amennyiben a gyártó előírásai másképp nem rendelkeznek – tartalék ejtőernyőként nem használható, és
b) az ejtőernyők törzskönyvében minden esetben dokumentálni kell a felcserélés tényét.
9. Mentőeszközök és teherdeszant ejtőernyő
rendszerekkel kapcsolatos szabályok
52. A teherdeszant ejtőernyőket és a mentőeszközöket
össztechnikai üzemidejükön belül az üzemeltető katonai
szervezet ejtőernyős szakszemélyzete évente ellenőrzi.
Az ehhez kapcsolódó üzemeltetési és technológiai utasításban szereplő csapatjavításokat, alkatrészcseréket végezze el, amelyeket a kísérő dokumentációban vagy jegyzőkönyvön dokumentáljon.
53. A teherdeszant ejtőernyőket – a javító szervezet javaslatára – állapotuktól függően vagy az üzemidő lejárata
előtt kell ipari ellenőrzésre vagy javításra küldeni a központi logisztikai szervezeten keresztül.
10. Selejtezés 54. A rendeltetésszerű használatra, sérülése, üzemidő
lejárta miatt alkalmatlanná vált, vagy nem előírás szerinti
tárolása miatt megrongálódott, gazdaságosan már nem javítható, eszközöket és szakanyagokat a használatból ki
kell vonni és a kivonást követő 30 napon belül azt, az MH
ARB-nek le kell adni. A használhatatlannak minősített
eszközök állami légijármű nyilvántartásból való törlését,
az üzembentartó kezdeményezi a fenntartónál az MH
ARB-nek történő átadással egyidejűleg.
55. Az eszközök központi raktárba történő leadásakor a
leadó katonai szervezet műszaki állapot jegyzőkönyvet
készít, amely tartalmazza:
a) az eszköz készlet típusát,
b) a megnevezését,
c) a honvédségi egységes termékazonosító kódját (a to
vábbiakban: HETK),
d) az eszköz vagy készlet egyedi azonosítóját,
e) a részegységek egyedi azonosítóját,
f) a gyártás dátumát,
g) a leadás okát, és
h) a sérült eszköz leadása esetén a sérülés leírását.
56. A használatból kivont és selejtezésre tervezett ejtőernyős szakanyagokat kategorizálási jegyzőkönyv alapján
ötös kategóriába kell átminősíteni.
57. A kategorizálási jegyzőkönyv tartalmazza:
a) az eszköz típusát,
b) megnevezését,
c) a HETK-t,
d) az eszköz mennyiségi egységét,
e) a mennyiségét,
f) az egyedi azonosítóját, és
g) a kategorizálás előtti és utáni készletcsoport kódját.
58. Ha az ejtőernyős szakanyag károkozás miatt vált
használhatatlanná, az anyagot a kártérítési eljárás befejezéséig sérült állapotban kell megőrizni és tárolni, annak
bontását vagy berendezéseinek felhasználását csak a vizsgálat, a kártérítési eljárás befejezését, lezárását követően
lehet engedélyezni, elrendelni.
59. A használatból kivont és az állami légijármű nyilvántartásból törölt, selejtezésre váró ejtőernyős szakanyagokat a repülő-műszaki központi anyagraktárban a használható anyagoktól elkülönítetten kell a selejtezés végrehajtásáig tárolni. Az anyagok fajtánkénti csoportosításával
meg kell teremteni a selejtezés gyakorlati végrehajtásának
folyamatos és zavartalan munkafeltételeit.
60. Az ejtőernyős szakanyagok selejtezésre történő előkészítéséért a raktáros, a tevékenység szakmai irányításáért, felügyeletéért az MH ARB Üzembentartást és Anyagellátást Tervező Osztály -repülőműszaki – osztályvezetője
(a továbbiakban: MH ARB ÜATO) a felelős.
61. Az ejtőernyős szakanyagok selejtezésre akkor készíthetőek elő, ha
a) a hatóság által kiadott típusalkalmassági engedélyében szereplő
aa) üzemidő lejárt, vagy
ab) az ejtőernyős ugrások vagy ciklusok száma elérte a
maximálisan megengedett értéket,
b) az eszköz üzemidő hosszabbítását nem hajtották végre,
c) az eszköz javítása, üzemidő hosszabbítása nem gaz
daságos, vagy
d) az eszköz javítása, felújítása műszaki okok miatt nem
lehetséges, illetve harcászati-technikai paramétereik már
nem felelnek meg az elvárásoknak.
62. A selejtezésre tervezett ejtőernyős szakanyagokról
az MH ARB elkészíti a selejtezési kimutatást, amelyet a
szolgálati út betartásával köteles felterjeszteni a selejtezésre jogosult elöljáró részére.
63. Az elkészített selejtezési kimutatáshoz mellékelni
kell a) az 57. pontban foglaltak szerint elkészített kategorizálási jegyzőkönyv nyilvántartási számát;
b) nagyértékű tárgyi eszközök esetében
ba) a műszaki állapot leírását tartalmazó jegyzőköny
vet,
bb) törzskönyvet, törzslapot, és
bc) a határozatot az állami légijármű nyilvántartásból
való törlésről. 64. A selejtezést a visszaélés lehetőségét kizáró módon
kell végrehajtani. A bizottság által selejtesnek minősített
ejtőernyős szakanyagokat a selejtezés tényére utaló szembetűnő, az anyagról eltávolíthatatlan azonosítási jellel, jelöléssel kell ellátni. Az azonosítás történhet festéssel vagy
bélyegzéssel. Az eszközöket további használatra alkalmatlanná kell tenni, amely történhet az egyes részek levágásával, csonkítással, szétdarabolással, vagy összetöréssel.
65. A selejtezésből nyert és a nyilvántartáson hulladékként átvezetett:
a) textilanyagokat hasznosítani kell, és
b) vasanyagokat haszonvasként kell értékesíteni,
a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében levő
ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól
szóló 67/2011. (HK 24.) HM utasítás előírásai szerint.
66. A kiselejtezett eszközök utólagos helyreállítása,
azoknak az eredeti rendeltetés szerinti használatba történő
visszahelyezése tilos és fegyelmi eljárást von maga után.
67. Az ejtőernyők selejtezésének módjai:
a) teljes selejtezés, amikor a zsinórzat és kupola szétvá
lasztásra kerül, a tok – hevederzetről levágásra kerülnek a
fém alkatrészek, így további rendeltetésszerű használatra
alkalmatlanná válik az eszköz,
b) jellegmegőrző selejtezés, amikor az ejtőernyő eredeti
állapotban marad, vagy
c) megsemmisítés, amikor az eszköz elégetésre kerül. 68. A teljes selejtezés során végre kell hajtani:
a) a selejtezési jegyzőkönyvben az ejtőernyők és kísérő
okmányaiban lévő azonosítók egyeztetését,
b) a kísérő okmányok további használatra alkalmatlanná
tételét,
c) a „SELEJT” szó feltüntetését az ejtőernyő kupola
alsó szélén, a zsinórzat közelében, az 1. és a sorszám szerinti középső kupolacikknél ki nem moshatóan 30 mm
magasságú betűkkel,
d) az ejtőernyő kupoláról a zsinórzat és a hevederzet eltávolítását, és
e) az ejtőernyő tok – hevederzet váll résznél való átvágását és a fém részek levágását.
69. A zsinórzattól megfosztott ejtőernyők a továbbiakban nem számítanak ejtőernyőnek, a selejteszköz nyilvántartásba nem kell őket bevetetni.
70. A jellegmegőrző selejtezés esetén az ejtőernyő eredeti állapotában marad, azonban végre kell hajtani az 68.
pont a)-c) alpontjában foglaltakat. A zsinórzattól meg nem
fosztott ejtőernyőket be kell vezetni a selejteszköz nyilvántartásába az azonosítóik alapján.
71. Más felhasználónak történő átadáskor az átadás-átvételi jegyzőkönyvben az új kezelőnek fel kell hívni a figyelmét arra, hogy az ejtőernyő selejt, rendeltetésszerű
felhasználásra nem alkalmas. Az átadás-átvételi jegyzőkönyvet csatolni kell a selejteszköz nyilvántartáshoz.
72. Az eszköz megsemmisítése esetén az 68. pont a) és
b) alpontjában foglaltak kell végrehajtani, valamint az elégetésről bizottsági jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek elnöke az MH ARB ÜATO osztályvezetője.
11. Záró rendelkezések 73. Ez a szakutasítás az aláírást követő 15. napon lép hatályba.
74. Hatályát veszti az ejtőernyők selejtítésének végrehajtásáról szóló 63/1997. MH Repülőműszaki Szolgálatfőnök intézkedése.
75. A selejtezés módjáról a fenntartó intézkedést ad ki,
minden első negyedév végén.
Kaposvári László ezredes s. k.,
mb. csoportfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1401/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a magyar–szerb határon kiépítésre kerülő intelligens jelzőrendszer működéséről.
A Kormány elrendeli a magyar–szerb határon kiépítésre kerülő intelligens jelzőrendszer 900 V névleges feszültségű
alapesetben történő üzemelését.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2011. (II. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a széles körű magyar–német kapcsolatok fejlesztése terén végzett kimagasló tevékenysége elismeréseként
Hans Kaiser volt miniszternek, a Konrad Adenauer Alapítvány Budapesti képviselete vezetőjének,
a kárpátaljai magyarság fennmaradása, a gyülekezet érdekében végzett munkája elismeréseként
Gulácsy Lajosnak, a Kárpátaljai Református Egyház nyugalmazott püspökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. január 18. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2010. (I. 22.) Korm. rendelete a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által kiszabott bírságból származó bevétel felhasználásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete az általa kiszabott bírságból származó bevételből 500 millió forint összeget
– figyelemmel a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2007. évi CXXXV. törvény 26. § (2) bekezdésében
foglaltakra – e rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül a krízishelyzetbe került személyek támogatásáról szóló
136/2009. (VI. 24.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésében meghatározott, önálló kincstári előirányzat-felhasználási
keretszámlával rendelkező előirányzat javára fizet be.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1476/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a Szegedi Tudományegyetem szervezeti keretein belül létrejövő Francia Egyetem fokozatos kialakításával összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Szegedi Tudományegyetemnek a Szegedi Tudományegyetem szervezeti keretein belül létrejövő
Francia Egyetem fokozatos kialakításához szükséges támogatásról szóló 1680/2012. (XII. 28.) Korm. határozat szerinti
támogatás a 2014–2018. közötti időszakban évente 40 millió forint összegben kerüljön biztosításra,
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a támogatás forrását biztosító előirányzat rendelkezésre állása
mellett gondoskodjon a  2014. évre vonatkozó, 20 millió forint többlettámogatás biztosításáról szóló támogatási
szerződés megkötéséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
határidő: 2014. szeptember 15.
3. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az 1. pontban meghatározottakkal összhangban a 2014. évi támogatás
forrásának megteremtése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2014. szeptember 15.
b) az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2015–2018. évi központi költségvetés
tervezése során gondoskodjanak a Francia Egyetem fokozatos kialakításának megvalósításához szükséges forrásnak
az emberi erőforrások minisztere által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében történő biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: a 2015–2018. évekre vonatkozó központi költségvetés tervezésekor
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (I. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
magyarságát mindvégig őrző művészi pályafutása, életútja elismeréseként
Sütő János festőművész részére,
a hitélet terén Magyarországon és Norvégiában végzett munkájáért, a  két ország evangélikus egyháza közötti
kapcsolatok ápolásáért, és az Ordass Lajos püspök meghurcolása elleni világméretű tiltakozás megszervezéséért
Terray László, a Norvég Evangélikus Egyház nyugalmazott gyülekezeti lelkésze részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. december 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1493/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
Kertész Gábor János ötvöskónyi lakosnak „Életmentő Emlékérmet” adományoz.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2012. (I. 6.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter és a Fenntartói Testület javaslatára, a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen
dr. Patyi András egyetemi tanárt 2012. január 1-től 2016. december 31-éig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2011. november 23.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2014. (II. 27.) KIM utasítása a Balassi Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatának meghatározásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Balassi Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Hatályát veszti a  Balassi Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatának meghatározásáról szóló 17/2011. (III. 2.)
KIM utasítás.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
261/2009. (XI. 26.) Korm. rendelete a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről és a tűzvédelmi hatósági tevékenység részletes szabályairól.
A Kormány a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés
a) pontjában, a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
53. § a) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként – a (2)–(4) bekezdésben, a 4. §-ban és más kormányrendeletben
meghatározott kivételekkel – a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot jelöli ki, amely
a) az épületek, építmények tűzvédelmi használati elő írásai, valamint a tűzoltóságok beavatkozásával kapcsolatos
elő írások alól kérelemre eltérést engedélyezhet,
b) a beépített tűzjelző, tűzoltó berendezések létesítési és használatbavételi ügyeiben jár el,
c) lefolytatja a tűzvizsgálati eljárást,
d) tűzvizsgálati jelentést ad ki,
e) a tűz- vagy robbanásveszélyes munkahelyen azt a munkavállalót, aki a munkakörével kapcsolatos tűzvédelmi
elő írásokat, ille tő leg a tűzjelzésre vagy tűzoltásra szolgáló eszközök, felszerelések használatát nem ismeri,
a szükséges ismeretek megszerzéséig az ott folytatott tevékenységtől eltiltja,
f) a jogszabályok keretei között megállapítja a tűzvédelmi kötelezettségeket.
(2) A Kormány az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot (a továb biak ban: OKF) jelöli ki első fokú tűzvédelmi
hatóságként a következő ügycsoportokban:
a) azon tűzoltó-technikai termék forgalmazásának engedélyezése, amelyek tűzvédelmi biztonságossági
követelményeire nincs irányadó jogszabály, honosított harmonizált szabvány,
b) az épületek, építmények tűzvédelmi létesítési elő írásai alól eltérés engedélyezése,
c) a külön jogszabályban meghatározott esetekben döntés a védelem egyenértékűségéről,
d) az EGT-megállapodásban részes államokon, illetve Törökországon kívüli harmadik országból származó
tűzoltó-technikai termék, tűz- vagy robbanásveszélyes készülék, gép, berendezés forgalmazásának,
használatának, beépítésének, készenlétben tartásának engedélyezése,
e) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok tűzvédelmi ügyeiben való eljárás,
f) – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról
szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továb biak ban: Ttv.) 12. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységekkel,
valamint a Ttv. 46/A. §-a szerinti tűzvédelmi szakértői tevékenységekkel összefüggő közigazgatási hatósági
eljárásokban,
g) eljárás azon beépített tűzoltó berendezések létesítési és használatbavételi ügyeiben, amelyek tervezése és
kivitelezése jogszabályban, nemzeti szabványban teljes körűen nem szabályozott.
(3) A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot (Budapesten a Fővárosi
Tűzoltóparancsnokságot) jelöli ki a hegesztők és az építőipari tevékenység során nyílt lánggal járó munkát végzők,
az „A” és „B” tűzveszélyességi osztályba sorolt anyagok tárolását vagy feldolgozását, technológiai felhasználását
végzők, a propán-bután gáz lefejtését, töltését, kiszolgálását végzők, továbbá a propán-bután gáz üzemű targoncák
kezelői, az üzemanyagtöltő-állomások üzemviteli dolgozói, valamint a tűzoltó-vízforrások felülvizsgálatát végzők
tűzvédelmi szakvizsgáztatásával összefüggő oktatásszervezői és tűzvédelmi szakvizsgáztatási tevékenységekkel
összefüggő közigazgatási hatósági eljárásokban.
(4) A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként az (1) bekezdésben meghatározott esetekben az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Repülőtéri Katasztrófavédelmi Igazgatóságát (a továb biak ban: RKI) jelöli ki
a) a Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér tűzvédelmi ügyeiben, valamint
b) a polgári repülőterek beépített tűzjelző, tűzoltó berendezések létesítési, átalakítási, bővítési és használatbavételi
ügyeiben.
2. § (1) A Kormány másodfokú tűzvédelmi hatóságként az 1. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben a megyei
katasztrófavédelmi igazgatóság igazgatóját, a főváros területén és az 1. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott
esetekben az OKF-et jelöli ki.
(2) Az 1. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben a Kormány másodfokú tűzvédelmi hatóságként a katasztrófák
elleni védekezésért felelős minisztert jelöli ki.
3. § (1) A Kormány első fokú tűzvédelmi szakhatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a hivatásos
önkormányzati tűzoltóságot jelöli ki.
(2) A Kormány első fokú tűzvédelmi szakhatóságként az RKI-t jelöli ki a Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőteret érintő
közigazgatási hatósági eljárásokban.
(3) A Kormány első fokú tűzvédelmi szakhatóságként a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok létesítményei
vonatkozásában az OKF-et jelöli ki a tűzvédelmi elő írások érvényesülése kérdésében a beruházási és felújítási
munkálatokkal kapcsolatos tervek engedélyeztetése, valamint a használatbavételi eljárások során.
(4) A Kormány a másodfokú tűzvédelmi szakhatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – a megyei
katasztrófavédelmi igazgatóság igazgatóját jelöli ki.
(5) A Kormány – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – másodfokú tűzvédelmi szakhatóságként az OKF-et jelöli ki
a) a főváros területén,
b) azokban az ügyekben, ahol az RKI első fokú tűzvédelmi szakhatóságként járt el, valamint
c) azokban az ügyekben, ahol a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság igazgatója első fokú tűzvédelmi
szakhatóságként járt el.
(6) A Kormány másodfokú tűzvédelmi szakhatóságként a (3) bekezdésben meghatározott esetekben a katasztrófák elleni
védekezésért felelős minisztert jelöli ki. 4. § (1) A Magyar Honvédség, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen irányítása, fenntartói irányítása, valamint közvetlen
felügyelete alá tartozó szervezetek elhelyezését szolgáló létesítmények tekintetében, az 1. § (1) bekezdése, valamint
az 1. § (2) bekezdés b) és g) pontja vonatkozásában tűzvédelmi hatóságként első fokon, országos ille té kességgel
a Honvédelmi Minisztérium Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal, másodfokon, országos ille té kességgel
a honvédelemért felelős miniszter jár el.
(2) A Kormány a Magyar Honvédség, a honvédelemért felelős miniszter közvetlen irányítása, fenntartói irányítása,
valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetek elhelyezését szolgáló létesítmények tekintetében
– a tűzvédelmi elő írások érvényesülése kérdésében a beruházási és felújítási munkálatokkal kapcsolatos tervek
engedélyeztetése, a használatbavételi, valamint az üzemeltetés-engedélyezési eljárások során – első fokú tűzvédelmi
szakhatóságként, országos ille té kességgel a Honvédelmi Minisztérium Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatalt,
másodfokon, országos ille té kességgel a honvédelemért felelős minisztert jelöli ki.
5. § (1) A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az OKF-et jelöli ki a Ttv.
12. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek, valamint a Ttv. 46/A. §-a szerinti tűzvédelmi szakértői
tevékenység tekintetében.
(2) A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot (Budapesten a Fővárosi
Tűzoltóparancsnokságot) jelöli ki a hegesztők és az építőipari tevékenység során nyílt lánggal járó munkát végzők,
az „A” és „B” tűzveszélyességi osztályba sorolt anyagok tárolását vagy feldolgozását, technológiai felhasználását
végzők, a propán-bután gáz lefejtését, töltését, kiszolgálását végzők, továbbá a propán-bután gáz üzemű targoncák
kezelői, az üzemanyagtöltő-állomások üzemviteli dolgozói, valamint a tűzoltó-vízforrások felülvizsgálatát végzők
tűzvédelmi szakvizsgáztatásával összefüggő oktatásszervezői és tűzvédelmi szakvizsgáztatási tevékenységek
tekintetében.
6. § A Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 8/B. § (2) bekezdés b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(A Kormány a polgári repülőtér létesítésére és fejlesztésére irányuló eljárásban, valamint az állami repülőtér létesítésére és
fejlesztésére irányuló eljárásban)
„b) a katasztrófa- és tűzvédelemmel összefüggő létesítési és használati szabályoknak való megfelelés kérdésében
az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Repülőtéri Katasztrófavédelmi Igazgatóságát,”
(szakhatóságként jelöli ki.)
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 6. § és a 7. § (3) bekezdése az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. Ez a bekezdés
a hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
(3) Hatályát veszti a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről és a tűzvédelmi hatósági tevékenység részletes
szabályairól szóló 79/2007. (IV. 24.) Korm. rendelet. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök