text:
1365/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a 2012. költségvetési hiánycél tartását biztosító további feladatokról.
A 2012. évi hiánycél tartását biztosító intézkedésekről szóló 1334/2011. (X. 13.) Korm. határozatban foglaltak alapján született
szükséges intézkedések végrehajtásán túl egy feladat- és intézmény-felülvizsgálati programra van szükség. A programnak ki kell
terjednie a költségvetési szervekre és a többségi állami tulajdonú gazdálkodó szervezetekre egyaránt. A Kormány az ilyen irányú
továbblépésről az alábbi határozatot hozza.
A Kormány
1. a közfeladatellátás színvonalának javítása és a költséghatékony működés céljából szervezeti és feladatellátási
felülvizsgálati programot indít el az államháztartás központi alrendszerében a költségvetési szervek, és a többségi
állami tulajdonú gazdálkodó szervezetek (a továbbiakban: intézmények) vonatkozásában egyaránt;
a felülvizsgálathoz a nemzetgazdasági miniszter irányításával, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter, valamint az ágazatért felelős miniszter részvételével munkabizottságokat
kell létrehozni, valamint módszertani útmutatót kell kidolgozni;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. november 10. (a munkabizottságok létrehozására)
2011. november 20. (a módszertani útmutató kidolgozására)
2. elrendeli, hogy a felülvizsgálatnak a következőkre kell kiterjednie, illetve a javaslatokban az alábbi irányokat kell
érvényesíteni:
a) fel kell tárni a feladat állam által való ellátásának, illetve támogatásának indokoltságát, és biztosítani kell, hogy
a finanszírozási kötelezettség a mindenkori államháztartási kondíciókhoz alkalmazkodjon;
b) a hatékony feladatellátáshoz ki kell alakítani a követelményeket és feltételeket (feladatmutatók, mennyiségi és
minőségi teljesítménymutatók, létszám- és költségnormák); c) egyes intézménytípusokra olyan finanszírozási, támogatási, gazdálkodási modellt kell kialakítani, amely külön
kezeli az intézmény-fenntartási és szakmai feladatokat, az általános és céltámogatási előirányzatokat, illetve a
rendszeres és a nem rendszeres (programhoz kapcsolódó) feladatok finanszírozását;
d) a működési előirányzatok felhasználásának az előirányzatra jellemző paramétereken, normatívákon kell alapulni;
e) meg kell vizsgálni a létszám és egyéb kiadási normatívákat a takarékossági és a hatékonysági optimum vizsgálata
szempontjából; egy adott állami feladatnak meghatározott létszámigénye van, ezért a létszámot a költségvetés
végrehajtásának alapkategóriájává kell tenni, s ehhez kell kötni a dologi és egyéb kiadások jelentős részét is;
f) lehetőség szerint meg kell határozni az adott feladat elvégzéséhez szükséges létszámigényt és a hozzá
kapcsolódó kiadásokat;
g) elemezni kell a normatívákat és a teljesítményt befolyásoló eszköz-kombinációkat;
h) a dologi kiadásoknál kiemelten vizsgálni kell az egyes kiadások tipizálását; ennek kapcsán a kiadások lehetnek:
személyhez kötöttek (pl. irodaszer), szakmai feladattal összefüggőek (pl. szakmai anyagok, felszerelések), illetve
szakmai feladattól függetlenek (pl. fűtés, világítás);
i) normatívákat, mutatószámokat kell képezni és ezeket érvényesíteni az egyes intézménytípusok feltérképezésére;
az intézmény-felülvizsgálattal összefüggésben vizsgálandó az egyes intézmények ellátási színvonalának mérése,
összehasonlítása és az indokolatlan különbségek mérséklése az ellátásokra fordított kiadások racionalizálása
érdekében;
j) fel kell tárni a saját bevételek szerzésének lehetőségét, aminek biztosítani kell, hogy az év közben felmerülő,
rendkívüli helyzetből adódó forráshiány fedezete megteremtődjék, szabályozási eszközökkel is ösztönözni kell
a saját bevételszerzést eredményező tevékenységet;
k) alapelvként kell rögzíteni, hogy a következő év szakmapolitikai céljait a tárgyévben kell meghatározni, radikálisan
csökkentve ezáltal a minisztérium saját intézményeihez irányuló fejezeti kezelésű előirányzatokat;
l) a minisztériumoknak a fejezethez tartozó intézmények valós gazdájává kell válniuk, el kell érni, hogy az
intézmények gazdálkodási mozgástere szűk legyen, a minisztérium a szakmai irányítás mellett legyen képes
ténylegesen hatással lenni az intézmények költségvetésének évközi végrehajtására, kontrollálja azt;
3. elrendeli, hogy a 2. pontban foglaltak alapján kidolgozott részletes javaslatok terjedjenek ki az alábbiakra:
a) intézmények belső működésének korszerűbbé tételére, a szakmai működés színvonalának javítására,
b) intézmény-megszüntetésre,
c) intézmény méretének csökkentésére (létszámcsökkentés, használt ingatlanok számának és ingóságok körének
és mennyiségének csökkentése, szervezeti szintek számának csökkentése),
d) intézmények összevonására,
e) intézmények fizikai vagy szellemi támogató szervezeti egységeinek összevonására,
f) kiszervezések megszüntetésére, a feladat visszaszervezésére,
g) a többségi állami tulajdonú gazdálkodó szervezetek költségvetési szervvé történő átalakítására,
h) az intézmények feladatai és a kapacitása összhangjának takarékosságot szem előtt tartó megteremtésére,
i) az ellátott feladatok közfeladattá minősítése indokoltságának felülvizsgálatára;
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető államtitkár, a közigazgatási és igazságügyi
miniszter, valamint az ágazatért felelős miniszter bevonásával a felülvizsgálat alapján az alábbi ütemezésben terjessze
tételes javaslatait a Kormány elé:
a) kulturális ágazat
Határidő: 2012. január 10.
b) szociális, jóléti ágazat (ideértve a sport-tevékenységet)
Határidő: 2012. január 20.
c) környezetvédelem Határidő: 2012. január 31.
d) oktatási ágazat
Határidő: 2012. február 20.
e) honvédelem Határidő: 2012. február 28.
f) rendvédelem és közbiztonság
Határidő: 2012. március 10. g) kutatási-technológiai és innovációs terület, valamint agrárgazdasági ágazat
Határidő: 2012. március 20.
h) gazdasági (ideértve informatikai, fejlesztéspolitikai, munkaügyi) tevékenységet ellátó intézmények és
közlekedési ágazat
Határidő: 2012. március 31.
i) egészségügyi ágazat, energetikai és bányászati terület
Határidő: 2012. április 10.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár
közigazgatási és igazságügyi miniszter érintett miniszterek
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
152/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete a K&P Chem Kft. Algyő külterületén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  Algyő közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 01747/8 helyrajzi számú területből megosztással kialakítandó földrészleten megvalósításra
kerülő szulfátüzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Csongrád Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1351/2016. (VII. 6.) Korm. határozata az Iparművészeti Múzeum nagyrekonstrukciójáról és múzeumszakmai fejlesztéséről (2016–2019).
A Kormány
 1. egyetért az  emberi erőforrások minisztere szakmai programja alapján az  Iparművészeti Múzeum Üllői úti
főépületének teljes körű műemléki rekonstrukciójával és múzeumszakmai fejlesztésének megvalósításával,
beleértve a  Kinizsi utcai szárny rekonstrukcióját, valamint a  Hőgyes Endre utcáról nyíló új szárny megépítését
az eredeti lechneri tervekkel összhangban, 2016–2019 között;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglalt feladatok legfeljebb 25 000,0 millió forint központi költségvetési
támogatással állami beruházásként kerüljenek megvalósításra;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján – az  emberi erőforrások miniszterével együttműködésben – gondoskodjon a  szakmai
program 1–2. pontban foglaltaknak megfelelően történő megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. március 31.
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  nemzeti fejlesztési miniszter és az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával – gondoskodjon a szakmai feladat megvalósításához
a) a 2016. évben 2000,0 millió forint,
b) a 2017. évben 10 000,0 millió forint,
c) a 2018. évben 10 000,0 millió forint,
d) a 2019. évben 3000,0 millió forint biztosításáról,
a 2016.  év vonatkozásában a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben, majd a  további években
a központi költségvetés állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2016. év vonatkozásában a felmerülés ütemében, a 2017. évben a költségvetés végrehajtása
során, a 2018. és a 2019. években a központi költségvetés tervezése során
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel és az emberi erőforrások miniszterével
együttműködve 2017.  évtől készítsen jelentést a  beruházás előrehaladásáról az  évente szükséges költségvetési
források biztosítása, pontosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: évente legkésőbb április 30-ig Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1650/2018. (XII. 6.) Korm. határozata a Vasas Sport Club létesítmény-fejlesztési programja I. ütemének, valamint az Illovszky Rudolf Stadion újjáépítésének megvalósításához szükséges többletforrás biztosításával kapcsolatos intézkedésről.
A Vasas Sport Club létesítmény-fejlesztési programja I. ütemének, valamint az Illovszky Rudolf Stadion újjáépítésének teljes körű
megvalósítása érdekében a Kormány
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  Vasas Sport
Club létesítmény-fejlesztési programja I. ütemének megvalósításához szükséges – az  Emberi Erőforrások
Minisztériumát terhelő 8 726 835 forint tranzakciós illetéket is figyelembe véve – összesen 1 992 098 335 forint
költségvetési többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi
L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 54. Vasas SC létesítmény-fejlesztési program
jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során a felmerülés ütemében
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  Nemzeti
Stadionfejlesztési Program keretében az  Illovszky Rudolf Stadion újjáépítéséhez szükséges – az  Emberi Erőforrások
Minisztériumát terhelő 3 467 365 forint tranzakciós illetéket is figyelembe véve – összesen 791 504 825 forint
költségvetési többletforrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 14. Nemzeti Stadionfejlesztési
Program megvalósítása jogcímcsoport, 6. Budapest Illovszky Rudolf Stadion labdarúgó sportlétesítmény-fejlesztése
jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
3. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program megvalósításához kapcsolódó további intézkedésekről
szóló 1980/2013. (XII. 29.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) 1.  pont a)  alpontjától eltérően
a  Korm. határozat 1.  melléklet 4. sora szerinti Budapest Illovszky Rudolf Stadion labdarúgó sportlétesítmény
fejlesztésére a 2015–2019. években 8 140 000 000 forint forrás biztosításával kerüljön sor.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1370/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás működési rendjéről
szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 1920,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli
el a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. ingatlanvásárlása céljából a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím 1. Ingatlan vásárlás jogcímcsoport
javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1047/2017. (II. 3.) Korm. határozata a nagycenki Széchenyi-kastélyegyüttes fejlesztéséről.
A Kormány kiemelt céljának tekinti, hogy nemzeti emlékhelyünk, a  nagycenki Széchenyi-kastélyegyüttes a  Széchenyi-kultusz
ápolásának központjává váljon. E feladat méltó ellátása érdekében a Kormány
 1. egyetért a  nagycenki Széchenyi-kastélyegyüttes rekonstrukciójának folytatásával (a  továbbiakban: fejlesztési
program), melynek érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával gondoskodjon a fejlesztési program
a) 2017. évi feladatainak megvalósításához szükséges 392 580 ezer forint forrás biztosításáról a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 1. Célelőirányzatok alcím 57. Kulturális
fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása gazdasági társaságok részére
jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
b) 2018–2020. évi és 2022. évi feladatainak megvalósításához szükséges évenként 11 300 ezer forint forrás
biztosításáról az adott évi központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
c) 2021. évi feladatainak megvalósításához szükséges 12 800 ezer forint forrás biztosításáról az  adott évi
központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
d) 2023. évi feladatainak megvalósításához szükséges 33 150 ezer forint forrás biztosításáról az  adott évi
központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
e) 2024–2028. évi feladatainak megvalósításához szükséges évenként 24 650 ezer forint forrás biztosításáról
az adott évi központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
f ) 2029. évi és 2030. évi feladatainak megvalósításához évenként szükséges 4300 ezer forint forrás biztosításáról
az adott évi központi költségvetés Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
2. egyetért azzal, hogy a  fejlesztési program részleteinek kidolgozásában és megvalósításában a  Magyar Turisztikai
Ügynökség együttműködő partnerként részt vegyen;
3. egyetért azzal, hogy a Nagycenk 650, 655 és 706/1 helyrajzi számú ingatlanok állami tulajdonba kerüljenek, melynek
érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az arra jogosult szervezetek útján gondoskodjon a jelenleg
nem állami tulajdonú ingatlanok tulajdonjogának az  állam javára történő megszerzéséről, valamint a  fejlesztési
programban meghatározott célok elérését lehetővé tevő, egységes tulajdoni és vagyonkezelői jogviszonyok
biztosításához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  3.  pontban meghatározott ingatlanok tulajdonjogának az  állam
javára történő megszerzése érdekében – a nemzeti fejlesztési miniszter javaslata alapján – gondoskodjon legfeljebb
130 000 ezer forint forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
5. egyetért azzal, hogy készüljön el a  nagycenki Széchenyi-kastélyegyüttes részét képező Méntelep középtávú
fejlesztésének koncepciója, melynek érdekében felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  megvalósíthatósági tanulmány elkészíttetéséhez
szükséges 20 000 ezer forint biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím 1. Célelőirányzatok alcím 57. Kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb
feladatok ellátásának támogatása gazdasági társaságok részére jogcímcsoport cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
b) a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával készítsen
előterjesztést a Kormány számára a Méntelep fejlesztéséhez szükséges intézkedésekről és a forrásigényről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
120/2003. (XII. 17.) ME határozata központi tiszt cím megszűnésének megállapításáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 245/J. §
(4) bekezdése alapján — a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény 31/D. § (1) bekezdés c)
pontjára tekintettel — megállapítom, hogy
Jakab Csaba központi tiszt címe — lemondására tekintettel —
2003. december 10-i hatállyal megszűnt. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2016. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Kusztos Anettet 2016. február 9-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. január 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2010. (VIII. 25.) NEFMI tájékoztatója az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM tájékoztató 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verzióhoz kapcsolódó besoroló tábla változáslistájáról.
Az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM
rendelet 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verzióhoz kapcsolódó besoroló tábla
változáslistájáról szóló 2/2010. (VI. 24.) NEFMI tájékoztatót e tájékoztató Mellékletében foglaltak szerint módosítom.
Az e tájékoztató Mellékletében foglaltakat a 2010. szeptember 1-jét követő kifizetésekre kell alkalmazni.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,


text:
43/2013. (VIII. 9.) BM rendelete a régészeti szempontból jelentős barlangok köréről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvény 93.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37.  § y)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § k)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az 1.  mellékletben meghatározott barlangok régészeti szempontból jelentősnek minősülnek, tekintettel arra,
hogy azokban a régészeti örökség elemei történeti összefüggéseikben találhatók.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
13/2004. (II. 17.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (3) bekezdése
alapján
Őri Istvánt — 2004. február 1-jei hatállyal — kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1452/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12-2013-0044 azonosító számú („Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Országos Környezeti Kármentesítési Program – Társasági Alprogram keretében 2014–2020 programozási időszakban” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-7.9.0/12-2013-0044 azonosító számú, a „Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
Országos Környezeti Kármentesítési Program – Társasági Alprogram keretében 2014–2020 programozási
időszakban” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt-javaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2009. (I. 16.) PM–ÖM együttes rendelete a helyi önkormányzatokat és a többcélú kistérségi társulásokat 2007. évben egyes központi költségvetési kapcsolatokból megillető forrásokról szóló 1/2007. (I. 30.) PM–ÖTM együttes rendelet végrehajtásának elszámolásáról.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2008. évi LXXVIII. törvény 29. §-ában
kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladatés hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában és az önkormányzati miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeljük el:
A rendelet mellékletekkel teljes szövegét (131–3361 o.) a Magyar Közlöny 2009. évi 6. számának CD melléklete tartalmazza, amelyet az előfizetőknek kérésre megküldünk (telefon: 266-9290/237 és 238 mellék; fax:
338-4746; postacím: 1394 Budapest 62, Pf. 357).
1. § A helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzatok) – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64. §
(7) bekezdése, 64/A. § (4) és (8) bekezdése, valamint
64/B. § (1) bekezdése szerinti elszámolás alapján – az alábbi visszafizetési kötelezettségről, valamint többlettámogatási jogosultságról számoltak el:
a) a normatív állami hozzájárulások és normatív részesedésű átengedett személyi jövedelemadó, valamint a normatív, kötött felhasználású támogatások, továbbá a megyei
önkormányzatokat az általuk fenntartott intézményekben
ellátottak után megillető személyijövedelemadó-részesedés helyi önkormányzatonként és jogcímenként részletezett elszámolását az 1. és 2. számú melléklet,
b) a helyi önkormányzatok jövedelem-differenciálódását mérséklő kiegészítések és beszámítások ténylegesen
teljesített mutatószámok alapján történő elszámolását önkormányzatok szerinti részletezésben a 3. számú melléklet,
c) az a) és b) pontok elszámolása alapján, a törvényben
meghatározott mértéket meghaladóan igénybe vett támogatások, illetve kiegészítések utáni kamatfizetési kötelezettségeket a 4. számú melléklet,
d) a központosított előirányzatok és egyéb kötött felhasználású támogatások helyi önkormányzatonként és jogcímenként részletezett elszámolását az 5. számú melléklet,
e) az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő települési önkormányzatok támogatásának elszámolását a
6. számú melléklet,
f) a 2006. december 31-én feladattal terhelt normatív,
kötött felhasználású támogatások, és központosított előirányzatok, valamint egyéb kötött felhasználású támogatások előirányzat maradványainak elszámolását a 7. számú
melléklet
tartalmazza. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Veres János s. k., Dr. Gyenesei István s. k.,
pénzügyminiszter önkormányzati miniszter


text:
1728/2017. (X. 10.) Korm. határozata a Magyarország 2017. központi költségvetéséről szóló 2016. XC. törvény alapján a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 2. Kötött segélyhitelezés jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-a, valamint 4.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 2. Kötött
segélyhitelezés jogcímcsoport kiadási előirányzatának 1 441 700 000 forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
423/2014. (XI. 3.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Phoukhao Phommavongsa rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Laoszi Népi Demokratikus
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2014. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben mondja ki, hogy ha a bíróság a polgármesternek e tisztségével
összefüggő bűncselekménye miatt a polgármester büntetőjogi felelősségét megállapítja, úgy az ille té kes bíróság az erről
 szóló jogerős ítéletet haladéktalanul köteles az ille té kes választási bizottság részére megküldeni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében meghatározott egyértelműség követelményének. A testület álláspontja szerint jogalkotói
egyértelműségi problémát vet fel annak kérdése, hogy mely bűncselekmények minősülnek a polgármesteri
tisztséggel összefüggőeknek. Különös tekintettel arra, hogy a bíróság ezen kérdésben az ítéletében nem foglal állást,
csak arról rendelkezik, hogy a terhelt a felrótt bűncselekményt elkövette-e vagy sem.
A kérdés nem felel meg továbbá a jogalkotói egyértelműség követelményének azért sem, mivel nem állapítható meg
egyértelműen, hogy egy eredményes népszavazás milyen jogszabály megalkotására kötelezné a jogalkotót. A kérdés
látszólag eljárási cselekmény szabályozására vonatkozik és azt indítványozza, ugyanakkor nem ír elő törvényalkotói
kötelezettséget a polgármesteri tisztséggel összefüggő bűncselekmények körének meghatározására. Ez utóbbi
kérdés törvényi szabályozása nélkül az eljárási kötelezettség sem írható elő.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
24/2012. (VIII. 15.) NGM rendelete a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészből nyújtható szakképzési célú támogatások szabályairól.
A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 23. § (2) bekezdés a) pontjában,
a 33. § és az 5–7. melléklet tekintetében a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi
CLV. törvény 23. § (2) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b), c) és n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások minisztere, valamint
a szakképesítésért felelős további miniszterek véleményének kikérésével a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a Nemzeti Foglalkoztatási Alap (a továbbiakban: NFA) képzési alaprésze (a továbbiakban: alaprész)
pénzeszközeiből – a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
(a továbbiakban: Szht.) 12. § b), e) és f) pontjában meghatározott – szakképzési célokra nyújtható támogatásokra
terjed ki. 2. A pályázati eljárás, valamint az egyedi miniszteri döntés alapján nyújtható támogatások közös
szabályai 2. § (1) Az alaprészből nyújtott támogatással megvalósított program támogatással érintett részéhez további költségvetési
támogatás nem vehető igénybe. (2) Az alaprészből vissza nem térítendő támogatás nyújtható. A támogatás folyósítása – a (3) bekezdésben foglaltak
kivételével – utófinanszírozással történik. (3) A költségvetési szervként működő köznevelési és felsőoktatási intézmény támogatása esetén a támogatás
folyósítására utólagos elszámolási kötelezettséggel kerül sor. (4) Utófinanszírozás esetén támogatási előleg csak indokolt esetben, a program, a projekt elindításához szükséges
összegben nyújtható, amely – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – nem haladhatja meg a támogatás 40%-át.
(5) Az Szht. 19. § (5)–(7) és (9) bekezdése szerinti támogatások esetén az előleg mértékét a támogatási döntés tartalmazza.
(6) A szakképzési hozzájárulási kötelezettségét gyakorlati képzés szervezésével teljesítő hozzájárulásra kötelezett részére
pályázati eljárás keretében nyújtott támogatás esetén előleg nyújtására a pályázati kiírás lehetőséget adhat.
3. § Nem nyújtható támogatás – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 50. §-ában,
valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 76. §-ában foglaltakon túl – annak a pályázónak, aki
a) az adott pályázat kiírását megelőző két éven belül az alaprész terhére kiírt pályázatában valótlan vagy
megtévesztő adatot szolgáltatott, b) az adott pályázat kiírását megelőző két éven belül elnyert pályázat alapján kötött támogatási szerződést
önhibájából maradéktalanul nem teljesítette, c) az alaprésszel, illetve jogelődjével szemben a tárgyévet megelőző időszakra lejárt kötelezettsége áll fenn.
4. § (1) A pályázatok elbírálásához kapcsolódó eljárásrend és az értékelési szempontok kidolgozása a Nemzeti Munkaügyi
Hivatal (a továbbiakban: NMH) feladata. A pályázati kiírás nyilvános megjelenését követően az értékelési
szempontokon változtatni nem lehet. (2) Az NMH a pályázat lebonyolításával összefüggésben a következő döntés-előkészítő feladatokat látja el:
a) elkészíti a pályázat útján történő támogatással összefüggő programra szóló előterjesztést és benyújtja döntésre
a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszterhez (a továbbiakban: miniszter),
b) elkészíti a pályázati felhívást és ellátja a pályázat kiírásával kapcsolatos feladatokat,
c) tájékoztatást és szakmai felvilágosítást nyújt az adott pályázattal kapcsolatban,
d) elvégzi a benyújtott pályázatok regisztrációját, kialakítja és működteti a pályázatok nyilvántartására vonatkozó
adatbázist, e) elvégzi a beérkezett pályázatoknak a pályázati kiírásban meghatározott követelményeknek való megfelelőségi
vizsgálatát (a továbbiakban: formai vizsgálat), f) gondoskodik a formai szempontból érvényes pályázatok értékeléséről,
g) előterjesztést készít a támogatásban részesítendő kedvezményezettekre vonatkozó javaslatáról és azt
a pályázatok értékelését követő 10 napon belül benyújtja döntésre a miniszterhez.
(3) Az NMH-nak a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvényben (a továbbiakban: Szt.) meghatározott,
tanulószerződés kötésére jogosult egyéb szerv, szervezet (a továbbiakban: gyakorlati képzést végző egyéb szervezet)
Szht. 15. §-a szerinti támogatására vonatkozó döntés-előkészítéssel kapcsolatos feladatai a következők:
a) tájékoztatást és szakmai felvilágosítást nyújt az adott támogatással kapcsolatban,
b) elvégzi a támogatási kérelmek regisztrációját, kialakítja és működteti a támogatás nyilvántartására vonatkozó
adatbázist, c) elvégzi a támogatási kérelmek, folyósítási igény-bejelentések, elszámolások formai, tartalmi vizsgálatát,
d) elkészíti a támogatási javaslattal kapcsolatos előterjesztést és benyújtja azt döntésre a miniszterhez.
(4) A pályázati eljárás eredményeként, valamint 2013. január 1. napjától a gyakorlati képzést végző egyéb szervezetek
számára odaítélt támogatás esetén az NMH, az egyedi miniszteri döntés alapján odaítélt támogatás esetén a miniszter
által a támogatási szerződés kötésére kijelölt szerv a) előkészíti és megköti a támogatási szerződéseket, indokolt esetben módosítja azokat,
b) ellátja a támogatásoknak a teljesítés igazolásával és a kedvezményezettek részére történő utalásával kapcsolatos
feladatokat, c) dönt a kedvezményezettek által benyújtott beszámolók elfogadásáról,
d) ellenőrzi a támogatások jogszerű felhasználását, e) intézkedik a kedvezményezettekkel szemben a visszafizetési kötelezettségek elrendeléséről, fogadja
a visszafizetésekből befolyt bevételeket. (5) Az NMH az oktatásért felelős miniszternek az Szht. 18. § (2) bekezdése alapján a szakképzéssel összefüggő feladatai
ellátásához biztosított támogatás felhasználásával kapcsolatban ellátja az (1) és (4) bekezdésben meghatározott
feladatokat. 5. § (1) Az NMH a támogatásokkal kapcsolatos pénzügyi feladatai lebonyolítását az erre a célra a Magyar Államkincstárnál
10032000-00320346-70000007 számon vezetett, NMH–NFA területi előirányzat-felhasználási keretszámlán (a továbbiakban: EFK számla) végzi.
(2) Pályázat esetén az NMH köteles a támogatással összefüggő feladatok szakmai előrehaladásáról, a pályázat támogatási
keretének felhasználásáról negyedévente részbeszámolót, illetve a pályázat lebonyolítását követő 30 napon belül
végbeszámolót benyújtani a miniszter felé. A rész-, illetve végbeszámoló a támogatás felhasználásának pénzügyi és
szakmai szempontú bemutatására egyaránt kiterjed. (3) Az NMH az alaprészt illetően köteles
a) az EFK számla forgalmáról, továbbá az NFA-t érintő kötelezettségvállalások, fizetési kötelezettség, valamint
követelés állományok alakulásáról önálló főkönyvi és analitikus nyilvántartást vezetni,
b) az általa teljesítendő kifizetésekhez a szükséges forrás biztosításához – a heti pénzigénylési rendhez igazodva –
pénzigénylést benyújtani, c) az NFA negyedéves előirányzat-felhasználási tervének elkészítéséhez adatszolgáltatást teljesíteni,
d) az NFA éves elemi költségvetésének az elkészítéséhez adatszolgáltatást teljesíteni.
3. A pályázati eljárás alapján nyújtható támogatások szabályai
6. § Pályázatot az Szht. szerinti célokra a szakképzési hozzájárulási kötelezettségét gyakorlati képzés szervezésével teljesítő
hozzájárulásra kötelezett, valamint a költségvetési hozzájárulásban részesített szakképző intézmények, felsőoktatási
intézmények, továbbá az Szht. 19.§ (9) bekezdése szerinti szervezetek nyújthatnak be.
7. § (1) A pályázatot papír alapon és elektronikusan az NMH-hoz kell benyújtani.
(2) A pályázati kiírás az Ávr. 66. § (2) bekezdésében foglaltakon túlmenően tartalmazza a támogatási szerződés mintát.
(3) A pályázat az Ávr. 67. §-ában foglaltakon túlmenően tartalmazza
a) a pályázó statisztikai számjelét, az iskola OM-azonosítóját, illetve a felsőoktatási intézmény nevét, székhelyét,
intézmény-azonosítóját, b) a pályázó pénzforgalmi jelzőszámát és a számlavezető pénzintézet megnevezését, ahová a támogatás összege
utalható, c) az Szht. 19. § (1)–(3) bekezdése szerinti támogatási cél esetében a pályázat által közvetlenül érintett tanulók,
illetve hallgatók létszámát. (4) A pályázathoz – az Ávr.-ben foglaltakon túl – csatolni kell
a) az elvégezni kívánt feladatok felsorolását, a beruházás és a működtetés részletes költségkalkulációját a bevételi
források egyidejű megjelölésével, b) a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény hatálya alá tartozó gazdálkodó szervezet esetén az erre
a pályázati célra elkülönített számlán rendelkezésre álló saját és egyéb pénzeszközök meglétének igazolását,
c) a szakképző iskola, illetve a nem állami felsőoktatási intézmény esetén a fenntartó támogató nyilatkozatát,
d) a pályázati kiírásban meghatározott egyéb, kötelezettséget vállaló nyilatkozatot.
8. § (1) A pályázó a 4. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott formai vizsgálat miatt történő elutasítása esetén
az elutasításról szóló értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül az indok megjelölésével írásbeli kifogást
(a továbbiakban: kifogás) nyújthat be az NMH-hoz. (2) Az NMH az elutasításról szóló döntése ellen benyújtott kifogás esetén
a) a kifogásban foglaltaknak 5 munkanapon belül helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról
és erről haladéktalanul értesíti a pályázót vagy b) a kifogást és az abban foglaltakkal kapcsolatos álláspontját 5 munkanapon belül a miniszternek megküldi.
(3) A miniszter a felterjesztett kifogásról 10 munkanapon belül dönt, döntése ellen további kifogásnak helye nincs.
9. § (1) A pályázat értékelését – a decentralizált keret terhére kiírt pályázatok kivételével – az e célra létrehozott bíráló
bizottság (a továbbiakban: bizottság) végzi. A bizottság a pályázatot a pályázati kiírásban megjelölt szempontok
szerint értékeli. A bizottság értékelési tevékenységét az NMH által felkért szakértők segíthetik.
(2) Szakértő az lehet, aki a pályázati kiírás tárgyának megfelelő felsőfokú végzettséggel és legalább öt év szakmai
gyakorlattal rendelkezik. (3) A bizottság létszámát és összetételét a pályázati kiírás határozza meg.
(4) A bizottság tagját és elnökét az NMH kéri fel. A bizottság működésének feltételeiről az NMH gondoskodik.
10. § (1) A pályázatok értékelése során pályázatonként értékelő lapot kell vezetni.
(2) Az értékelő lap tartalmazza a) a pályázó és a pályázat legfontosabb adatait;
b) a projekt kiválasztási szempontok szerinti szöveges értékelést, továbbá a pontozást vagy rögzített skálán történő
értékelést; c) a szakértőknek, illetve a bizottságnak a pontozással vagy rögzített skálán történő értékeléssel összhangban álló,
részletes indokolással ellátott javaslatát a projektjavaslat változatlan tartalommal történő támogatására,
csökkentett összköltséggel vagy szakmai tartalommal történő támogatására vagy elutasítására;
d) támogatási javaslat esetén – ha szükséges – a pályázó által teljesítendő előfeltételek meghatározását.
(3) A bizottság üléséről jegyzőkönyv készül. A jegyzőkönyv tartalmazza
a) az ülés helyét és időpontját; b) a jelenlévő tagok nevét;
c) támogatás esetében a támogatás összegét és arányát;
d) az összköltség, illetve tartalom csökkentése esetén a csökkentés mértékét és indokát;
e) elutasítás esetén, valamint a szakértői javaslatától eltérő döntési javaslat esetén annak részletes indokolását;
f) a szavazás módját és eredményét; g) bármely tag különvéleményét, ha azt a tag kéri.
11. § (1) A bizottság, amennyiben a pályázatot szakértők is értékelték, a szakértő értékelésétől eltérhet, ha megállapítható,
hogy a) a szöveges értékelés elemei, az összefoglaló javaslat és az adott pontszámok nincsenek egymással összhangban
vagy b) a szakértők által adott pontszámok között a maximálisan adható pontszám 25%-ánál nagyobb mértéket
meghaladó eltérés tapasztalható. (2) A bizottságnak a pályázattal kapcsolatos döntési javaslata az alábbi lehet:
a) a pályázat támogatása a pályázatban megfogalmazottakhoz képest változatlan tartalommal és feltételekkel;
b) a pályázat támogatása csökkentett összköltséggel, illetve csökkentett tartalommal;
c) a pályázat elutasítása; d) a pályázat támogatása a pályázó által teljesítendő előfeltételek mellett.
(3) Amennyiben a bizottság a pályázat csökkentett összköltséggel történő támogatását javasolja, a csökkentés mértéke
nem haladhatja meg a kért támogatás 20%-át. 12. § (1) A szakértők és a bizottság tagjai kötelesek összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tenni az általuk értékelt
minden egyes pályázat vonatkozásában. (2) Nem vehet részt a pályázat értékelésében, aki
a) a pályázóval vagy annak tulajdonosával munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
b) a pályázóval szakmai közös projektben dolgozik; c) a benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy kidolgozásában bármilyen formában részt vett;
d) a tervezett projekt végrehajtásában részt vevő, vagy az a)–c) pontban megjelölt személynek a Polgári
Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója vagy élettársa; e) a pályázó szervezetben tulajdoni részesedéssel – kivéve a nyilvánosan működő részvénytársaságban történő
tulajdoni részesedést – rendelkezik, vagy annak vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója vagy felügyelő bizottsági
tagja; f) más, ismert okból tőle tárgyilagos értékelés nem várható.
(3) A szakértő és a bizottság tagja köteles haladéktalanul bejelenteni az NMH-nak, ha vele szemben a (2) bekezdésben
meghatározott kizáró ok áll fenn. A bizottság tagja a bejelentéstől kezdve nem vehet részt a pályázat vonatkozásában
a pályázati döntés előkészítésének folyamatában. (4) A pályázó, a szakértő és a bizottság tagja – a pályázat elbírálásához, a szakértői, illetve a bizottsági tevékenység
ellátásához feltétlenül szükséges – személyes adatát az NMH kezeli az érintetteknek az adatkezeléshez történő
előzetes, írásbeli hozzájárulását követően. (5) Az NMH biztosítja a szakértők és a bizottság tagjainak anonimitását.
13. § A támogatásról szóló döntés e rendelet alkalmazásában kötelezettségvállalásnak minősül.
14. § Elutasító vagy csökkentett összegű támogatói döntés esetében – kérelemre – az elutasítás vagy a csökkentés indokát
a pályázóval írásban közölni kell. 15. § A támogatás felhasználását igazoló számlákra rá kell vezetni az elszámolás tényét, az elszámolt összeget, a támogatási
szerződés számát és dátumát. 16. § (1) A kedvezményezett – tárgyi eszköz beszerzésére nyújtott támogatás esetében – a tárgyi eszközt köteles elkülönítetten
nyilvántartani és 5 évig – ingatlan esetén 10 évig – a pályázatában megjelölt gyakorlati képzés céljaira használni. Tárgyi
eszközként elszámolt biológiai alapok, tenyészállatok és szaporító anyagok esetében az időtartam 5 évnél rövidebb
lehet, ha azt termesztési, illetve tenyésztési okok indokolják.
(2) A szakképzési hozzájárulásra kötelezett kedvezményezett az (1) bekezdés szerinti tárgyi eszköz esetében, ha
a rendeltetésszerű használatbavétel hónapjától számított 5 éven – ingatlan esetén 10 éven – belül a támogatással
érintett gyakorlati képzést a) kettő, egymást követő tanítási éven túl szünetelteti, vagy
b) megszünteti, vagy c) a kedvezményezett megszűnik a jelzett időszak hátralévő hónapjaira időarányosan eső támogatási összegnek azt a hányadát kell az EFK számlára
visszafizetni, amilyen arányban a tárgyi eszköz beszerzése a támogatás terhére elszámolásra került.
(3) A támogatás hasznosulásának vizsgálatához a kedvezményezett köteles a támogatás évétől számítva 5 éven keresztül
évente minden év október 15. napjáig monitoring jelentést küldeni az NMH részére a támogatással érintett gyakorlati
képzésekben résztvevők létszámáról és a tárgyi eszközök használatának időtartamáról. Amennyiben
a kedvezményezettnél a gyakorlati képzésben résztvevők létszáma nullára csökken, a (2) bekezdés szerint kell eljárni.
17. § (1) A szakképzési hozzájárulásra nem kötelezett kedvezményezett esetében, ha a támogatásból beszerzett tárgyi
eszköznek, ingatlannak a költségvetési hozzájárulásban részesített szakképző iskolában vagy felsőoktatási
intézményben folyó, gyakorlati képzési célú használata nem lehetséges, a kedvezményezettnek a támogatást
– a (3)–(4) bekezdés kivételével – vissza kell fizetnie az alaprészbe a (6) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Az (1) bekezdés szerinti visszafizetés mértéke azonos a tárgyi eszköznek, ingatlannak a még hátralévő szakképzési célú
használati kötelezettsége idejével arányos, az eszközre, ingatlanra fordított támogatás mértékével.
(3) Mentesül a kedvezményezett az (1) bekezdésben meghatározott visszafizetési kötelezettség alól, ha a támogatással
érintett tárgyi eszközt, ingatlant térítésmentesen átadja olyan állami fenntartású szakképző iskolának, amelyben
az eszköz használata szakképesítés megszerzése érdekében folytatott gyakorlati képzési célt szolgál.
(4) A (3) bekezdés szerinti eszköz 2013. szeptember 1. napjától átadható olyan nem állami szakképző iskola részére is,
amelynek fenntartója az Szt. szerinti szakképzési megállapodással rendelkezik és az eszköz használata költségvetési
hozzájárulásban részesített szakképesítés megszerzése érdekében folytatott gyakorlati képzési célt szolgál.
(5) A kedvezményezett az (1) bekezdésben foglaltak bekövetkezését, illetve a (3)–(4) bekezdésben foglaltak teljesülését
követő 15 napon belül a támogatási szerződésben rögzített formában elszámolást köteles benyújtani az NMH-nak.
(6) Az NMH az elszámolást 30 napon belül ellenőrzi, amely határidő egy alkalommal, 30 nappal meghosszabbítható.
Az elszámolásban szereplő, vagy az NMH által megállapított visszafizetendő összeget a kedvezményezett az
elszámolással egyidejűleg, illetve az NMH visszafizetési megállapítása esetén az NMH erről szóló írásos értesítés
kézhezvételét követő 60 napon belül köteles befizetni az EFK számlára.
(7) Amennyiben az (1)–(4) bekezdésben foglaltak valamelyike bekövetkezik és a kedvezményezett nem, vagy csak
részben tesz eleget az (5) bekezdés szerinti elszámolási kötelezettségének, úgy őt az elszámolással érintett, illetve
az elszámolásban nem szereplő tárgyi eszközre, ingatlanra fordított támogatás mértékével egyező visszafizetési
kötelezettség terheli. 4. A decentralizált keretből pályázati eljárás alapján nyújtható támogatások szabályai
18. § (1) Az NMH elkészíti és jóváhagyásra megküldi a miniszternek a pályázati kiírás dokumentumait.
(2) A miniszter által jóváhagyott pályázati dokumentáció alapján az NMH gondoskodik a pályázat kiírásáról és bonyolítja
a pályázatok befogadását és formai vizsgálatát. (3) Az NMH a formailag megfelelő pályázatokat 5 napon belül továbbítja a megyei fejlesztési és képzési bizottságnak
(a továbbiakban: MFKB). (4) A pályázatok értékelését az MFKB által felkért tagokból álló bizottság végzi. A pályázatok értékelésénél a 10–12. §-ban
foglaltak szerint kell eljárni. (5) Az MFKB az NMH útján javaslatot tesz a miniszternek a támogatások odaítélésére.
(6) Amennyiben az NMH jogszabályt vagy pályázati kiírást sértő támogatási javaslatot észlel, a javaslatot a jogszabálynak
vagy a pályázati kiírásnak megfelelően korrigálja. (7) A támogatásokról szóló (5) bekezdés szerinti MFKB javaslatok beérkezését követően az NMH országos összegzést
és statisztikát készít, majd 15 napon belül megküldi azt a miniszter részére.
(8) Az NMH a miniszteri döntések alapján a kedvezményezettekkel megköti a támogatási szerződéseket, indokolt esetben
módosítja azt. (9) Az NMH a tárgyévi decentralizált keret felhasználásáról
a) megyei bontásban összegzést készít és annak az adott megyére vonatkozó részét a tárgyévi keretfelosztásról
szóló miniszteri döntésben foglalt beszámolási határidővel egyidejűleg megküldi az MFKB-k részére,
b) összesített beszámolót készít, melynek eredményét a tárgyévet követő év augusztus 30-ig megküldi a miniszter
részére. (10) Az NMH ellátja a decentralizált keret kezelésével és felhasználásával kapcsolatos koordinációs feladatokat, elemzi
és értékeli a decentralizált keret felhasználásának eredményességét. 5. Az egyedi miniszteri döntés alapján nyújtható támogatások szabályai
19. § (1) Az egyedi döntés alapján nyújtható támogatásról a miniszter erre irányuló kérelem alapján dönt.
(2) Egyedi döntésen alapuló kérelmet nyújthat be a) a szakképesítésért felelős miniszter az Szht. 19. § (5) bekezdés szerinti támogatással összefüggésben,
b) az oktatásért felelős miniszter az Szht. 18. § (2) bekezdés szerinti támogatással összefüggésben,
c) az NMH, d) a gazdasági kamarák, e) az Szht. 19. § (9) bekezdésben meghatározott szervezetek.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell a program, projekt célját, valamint a támogatás ár-érték, illetve teljesítmény-ráfordítás
típusú megítélését. A kérelem formai és részletes tartalmi előírásait az 1. melléklet tartalmazza.
(4) A kérelemhez mellékelni kell a) a kérelmezőnek a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges adatait tartalmazó szervezeti adatlapját,
b) amennyiben a kérelmező költségvetési szerv, arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a tervezett program
megvalósításának időszakában a központi költségvetési törvény nem biztosítja a kérelemben megnevezett
feladatokkal kapcsolatban felmerülő kiadások fedezetét, c) a kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy vele szemben a közpénzekből nyújtott támogatások
átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 6. § (1) bekezdésében foglalt kizáró ok egyike sem áll fenn,
d) a támogatás megítélése szempontjából a kérelmező által relevánsnak tartott egyéb dokumentumokat,
számításokat. 20. § (1) Az egyedi miniszteri döntés alapján nyújtott támogatásról szóló szerződésnek az Szht.-ban, az Áht.-ban, valamint
az Ávr.-ben meghatározottakon túlmenően a következőket kell tartalmaznia:
a) az adott programra vonatkozó miniszteri döntésben előírt egyedi tartalmi elemeket,
b) a támogatás folyósításának és elszámolásának részletes feltételrendszerét és az adott program vonatkozásában
elszámolható költségek részletes felsorolását, c) beruházási célú támogatás esetén e támogatás terhére beszerzett eszközöknek a kérelemben meghatározott
céloknak és időtartamnak megfelelő működtetési kötelezettségét, valamint – szükség szerint – ezen eszközök
beszerzésétől számított 5 évig tartó elidegenítési és terhelési tilalmat a támogató javára, mely tilalom alól
a kedvezményezett előzetes írásbeli kérelme alapján a támogató alapos indok miatt felmentést adhat;
ingatlanfejlesztésre adott támogatás esetén 10 évig tartó jelzálog-bejegyzési kötelezettséget,
d) a végső kedvezményezett azon kötelezettségét, hogy a támogatott tevékenységével kapcsolatos bármely
tájékoztatásban köteles feltüntetni a támogatás tényét, valamint azt, hogy a támogatást az NFA terhére
a miniszter biztosítja. (2) Amennyiben a miniszteri döntés alapján a kedvezményezett pályázatot ír ki harmadik fél részére nyújtandó
támogatásról, a pályázat értékelésére és a miniszteri döntésre a 6–14. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
21. § (1) Az egyedi miniszteri döntés alapján nyújtott támogatás felhasználásáról a kedvezményezettnek a miniszterhez az
alábbi tartalmú beszámolót kell benyújtania: a) szakmai beszámolót, amely tartalmazza: a kedvezményezett által megvalósított vagy megvalósítás alatt
álló program főbb fejlesztési elemeinek, ismérveinek bemutatását, a kedvezményezettek adatait, továbbá
– amennyiben a kedvezményezett által megvalósított program tartalmazza – a beruházási, fejlesztési, vagy
képzési programok ismertetését, a képzéseket folytató intézmények és a képzésben résztvevők létszámának
feltüntetésével, külön ismertetve a befejezett képzéseket és a képzettek létszámát, továbbá részletes szakmai
értékelést a támogatás céljainak megvalósulásáról, eredményeiről, a támogatás ár-érték, illetve
teljesítmény-ráfordítás típusú megítélését; b) a szerződésszerű elszámolást: a program megvalósítása, lebonyolítása során felmerült működtetési költségeknek
a kedvezményezett által felhasznált, a felhasználás jogcíme szerinti részletes kimutatását, valamint támogatási
programonként és összesítve a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatásokat, kedvezményezettenként
részletezve az a) pont szerinti adatokkal, továbbá az elszámolásban külön feltüntetve az addig kifizetett,
a szerződéssel lekötött és a szabad pénzmaradványt, tételesen bemutatva a végső kedvezményezettek részére
nyújtott támogatásokkal összefüggésben esetlegesen fennmaradt kintlévőségek keletkezésével és
érvényesítésével kapcsolatos releváns körülményeket, intézkedéseket; c) az adott programhoz kapcsolódóan a kedvezményezett által elvégzett ellenőrzések tapasztalatait,
a foganatosított intézkedéseket, valamint az esetlegesen feltárt jogszerűtlenségek miatt visszakövetelt
pénzeszközök mértékét; d) teljességi nyilatkozatot. (2) Amennyiben az NMH kötötte meg a támogatási szerződést, a szerződésszerű teljesítést az NMH, a szakmai teljesítést
– a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a miniszter a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács véleményének
figyelembe vételével igazolja. Amennyiben a miniszter kötötte meg a támogatási szerződést, a teljes körű teljesítést
a miniszter igazolja. (3) Az oktatásért felelős miniszter szakképzéssel összefüggő feladatai ellátásához biztosított támogatás tekintetében
a szerződésszerű teljesítést az NMH, a szakmai teljesítést az oktatásért felelős miniszter igazolja.
22. § (1) Az Szht. 21. § (1) bekezdésében meghatározott működtetési költség legfeljebb 15 százaléka használható fel a program
megvalósításával összefüggő felhalmozási kiadások finanszírozására. A működtetésre fordítható támogatási
összegről elkülönítetten, részletesen el kell számolni. (2) A támogatás kedvezményezettje által a működtetésre fordítható támogatási összegről és annak elszámolásáról
részletesen – a miniszteri döntés alapján – a kedvezményezettel megkötött szerződésben kell rendelkezni, annak
figyelembevételével, hogy a végrehajtásra kapott összeget az alábbi kiadások finanszírozására használhatja fel:
a) a program végrehajtásában, lebonyolításában közreműködő személyek személyi juttatásai és azokat terhelő
járulékok, b) szakértői díjak, c) lebonyolítói díjak, e) bíráló bizottság díjazása,
f) hirdetési és postaköltség, g) bizottsági ülésekkel kapcsolatos járulékos költségek,
h) elszámolások előkészítésével, vizsgálatával, ellenőrzéssel, a támogatás visszakövetelésével kapcsolatos szakértői
díjak, költségek, i) a kedvezményezett általános működési költségéből a program végrehajtásában közreműködő személyek
számával arányos költség, j) a program végrehajtásával kapcsolatos feladatellátással összefüggésben a kedvezményezett felhalmozási
kiadásai. (3) Az NMH és jogelődjei által megkötött támogatási szerződés esetén a miniszter hatáskörébe tartozik
a kedvezményezettnek egyedi miniszteri döntéssel nyújtott támogatási program esetén
a) a miniszteri döntéstől fél éven túl eltérő végrehajtásának, beszámolási és elszámolási határideje módosításának,
b) az adott támogatási programon belül az egyes alprogramok közötti, a teljes támogatási összeg 15%-át
meghaladó mértékű forrásátcsoportosítás, és c) a kedvezményezettek számára biztosított működési célú támogatás kiemelt előirányzatok közötti, a teljes
működési célú összeg 30%-át meghaladó mértékű forrásátcsoportosítás engedélyezése.
(4) Az NMH jogelődjei által megkötött támogatási szerződések esetén az NMH jogkörébe tartozik a programot érintő
minden egyéb, a (3) bekezdésben nem szabályozott szerződésmódosítás engedélyezése.
6. Az oktatásért felelős miniszter szakképzéssel összefüggő feladatai ellátásához biztosított támogatás
szabályai 23. § (1) Az Szht. 18. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott megállapodás megkötése érdekében a miniszter az alaprész
Szht. 13. § (2) bekezdés szerinti keretösszegeinek meghatározását követően a központi keret mértékéről írásban
tájékoztatja az oktatásért felelős minisztert. (2) Az oktatásért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételétől számított 30 napon belül az Szht.
18. § (2) bekezdésében meghatározott, a tárgyévre tervezett feladatairól éves költségtervet nyújt be a miniszternek.
A költségtervnek prioritási sorrendben kell tartalmaznia az egyes feladatokat a támogatási igénnyel együtt.
(3) A megállapodást a szükséges egyeztetéseket követő 30 napon belül kell megkötni.
(4) A támogatási kérelemről szóló miniszteri döntést a miniszter csak forráshiány miatt vagy akkor tagadhatja meg,
ha annak teljesítése jogszabályba ütközne. 7. Gyakorlati képzést végző egyéb szervezetek támogatásának szabályai
24. § (1) Az Szt.-ben meghatározott, gyakorlati képzést végző egyéb szervezet részére, a költségvetési hozzájárulásra jogosult
szakképző iskolában folyó szakképesítésre, az általa kötött tanulószerződés alapján folytatott gyakorlati képzésre,
igénylése alapján az adott tanévre támogatás nyújtható. (2) A támogatás éves előirányzatát, valamint a naptári évre vonatkozóan az egy tanulóra jutó fajlagos mértékét a naptári
évben hatályos központi költségvetési törvényben meghatározott alapnormatíva alapján, a gyakorlati képzés
költségeinek a szakképzési hozzájárulás terhére történő elszámolásánál figyelembe vehető gyakorlati képzési
normatívák mértékéről és a csökkentő tétel számításáról szóló 280/2011. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Nr.)
5. §-ában meghatározott módon számított összeg figyelembevételével kell megállapítani.
(3) Amennyiben a tanulószerződést a tanév megkezdése előtt megkötötték, a támogatás igénylésére vonatkozó kérelmet
a 2. melléklet szerinti adatlapon július 1-jétől lehet benyújtani az NMH-hoz. Ebben az esetben a támogatás a tanév első
napjától nyújtható. (4) Amennyiben a tanév megkezdését követően kerül sor a tanulószerződés megkötésére, és a támogatás igénylésére
vonatkozó kérelem a tanulószerződés megkötését követő 15 napon belül benyújtásra kerül, a támogatás
a tanulószerződés megkötésének napjától nyújtható. Ha azonban a támogatás igénylésére vonatkozó kérelem
a tanulószerződés megkötését követő 15 napon túl kerül benyújtásra, a támogatás legkorábban a támogatás
igénylésére vonatkozó kérelem benyújtásának a napjától kezdődően nyújtható.
(5) A gyakorlati képzést végző egyéb szervezet részére az adott tanévre vonatkozó támogatás a képzésben ténylegesen
részt vevő tanulószerződéses tanulók alapján kerül megállapításra. (6) Nem nyújtható támogatás azon tanulószerződéses tanulóra nézve, akinek a tanulószerződéses jogviszonya az Szt.
szerint szünetel. (7) Ha a gyakorlati képzést végző egyéb szervezet nem szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, akkor
a szervezetnek a (1) bekezdés szerinti igényléshez 30 napnál nem régebben kiállított közokiratba foglalt igazolást
kell mellékelnie arról, hogy az igénylés benyújtásának időpontjában – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
(a továbbiakban: Art.) 178. § 32. pontja szerint – köztartozásmentes adózónak minősül.
25. § (1) A gyakorlati képzést végző egyéb szervezet által a 24. § (3) bekezdése szerint benyújtott, a támogatás feltételeinek
megfelelő támogatási igényeket – a támogatás éves előirányzata mértékéig – akként kell kielégíteni, hogy a naptári
évet megelőző tanévben, tanévekben támogatásban részesített és a naptári évre is áthúzódó gyakorlati képzésekre
vonatkozó igényeket kell először teljesíteni. Új igények befogadására ezt követően kerülhet sor.
(2) Amennyiben az igényelt támogatások összege meghaladja a naptári évre meghatározott támogatási előirányzat
mértékét, a nyújtható támogatásokról – az (1) bekezdésben meghatározott sorrend figyelembevételével – a miniszter
dönt. (3) Amennyiben az alaprészből e célra nyújtható támogatásra szóló keretösszeg éves előirányzata a gyakorlati képzést
végző egyéb szervezettel megkötött támogatási szerződés alapján teljes mértékben kötelezettségvállalással
leterhelésre került, az NMH a további támogatási szerződések megkötését felfüggeszti, és az erről szóló közleményét
a hivatalos honlapján haladéktalanul közzéteszi. A közlemény közzétételét követően a gyakorlati képzést végző egyéb
szervezeteknek a 24. § (3) bekezdése alapján igénybejelentés benyújtására csak akkor van lehetősége, ha az NMH
a támogatási szerződések ismételt megkötésének lehetőségéről újabb közleményt jelentet meg.
26. § (1) Az NMH – a támogatás valamennyi feltételének fennállása esetén – a gyakorlati képzést végző egyéb szervezettel
az adott tanévre vonatkozóan támogatási szerződést köt. (2) Hiányosan benyújtott vagy pontatlanul kitöltött adatlap esetén, a támogatási megállapodás megkötésére
– az (1) bekezdéstől eltérően – a hiánypótlási felhívás teljesítésének időpontjától számított 30 napon belül kerül sor.
(3) Nem köthető támogatási szerződés a) hiányosan benyújtott, illetve pontatlanul kitöltött, vagy nem a számviteli szabályoknak megfelelően javított
igénylőlap alapján és b) olyan gyakorlati képzést végző egyéb szervezet esetén
ba) amely nem szerepel a tanulószerződés kötésére jogosult szervezetek Szt. 43. §-a szerinti nyilvántartásában,
bc) amely a korábbi, támogatással érintett időszakra vonatkozó ellenőrzést szándékosan megakadályozta,
bd) amely az Art. 178. § 32. pontja szerint – az igénylése benyújtásának időpontjában – nem minősül
köztartozásmentes adózónak, be) amely jogosulatlanul vett igénybe e rendelet szerinti támogatást, a támogatással érintett költségvetési
évtől számított két évig vagy bf) amely a támogatási összeggel nem számolt el, vagy a visszafizetési kötelezettségét nem teljesítette.
(4) A támogatási szerződésnek – az Szht., az Áht. és az Ávr. előírásaiban foglaltakon túl – tartalmaznia kell
a) a gyakorlati képzést végző egyéb szervezet Szt. szerinti kamarai nyilvántartási számát;
b) ha a gyakorlati képzést végző egyéb szervezet alapítvány, egyesület, egyházi jogi személy, bírósági
nyilvántartásba vételének számát; c) a támogatott OKJ-s képzések megnevezését, azonosító számát;
d) a támogatott képzésekben részt vevő tanulószerződéses tanulók létszámát, továbbá
e) az NMH-nak a képzések támogatására vonatkozó kötelezettségvállalását azzal, hogy a támogatás folyósítása
az alaprészben e célra meghatározott támogatási előirányzat erejéig, valamint a központi költségvetési
törvényben meghatározott alapnormatíva és az Nr. szerinti támogatási mértékek figyelembevételével
történik. 27. § (1) A gyakorlati képzést végző egyéb szervezet a támogatási szerződésen alapuló folyósítási igényét a 3. melléklet szerinti
– képzésenként, a képzésben részt vevő tanulószerződéses tanulók tényleges létszáma alapján kitöltött – adatlapnak
az NMH-hoz legkorábban az adott tanév a) első félévére vonatkozóan a félév megkezdésének első napjától december 15. napjáig,
b) második félévére vonatkozóan a félév megkezdésének napjától a tanév szorgalmi idejének utolsó napjáig
történő benyújtásával érvényesíti. (2) A támogatás folyósítása adott tanfélévre vonatkozó igénylésben szereplő tanulószerződéses tanulónként, tanfélévre
szólóan történik. (3) Az NMH a támogatást a támogatási szerződés alapján, a gyakorlati képzést végző egyéb szervezet (2) bekezdés szerinti
időszakokra vonatkozó igénybejelentése alapján, előfinanszírozással, az előző támogatásról készített utólagos
elszámolásnak a 4. melléklet szerinti adatlap benyújtása mellett, a támogatási szerződésben feltüntetett pénzforgalmi
számlaszámra folyósítja. (4) A gyakorlati képzést végző egyéb szervezet folyósítási igényét az (1)–(2) bekezdés szerint nem érvényesítheti,
amennyiben a támogatási szerződésben szereplő gyakorlati képzést nem az igénylésnek megfelelő tanfélévben
folytatta. (5) A gyakorlati képzést végző egyéb szervezet utólagos elszámolást készít az előző időszakban folyósított támogatásról,
és azt az adott tanfélévre vonatkozó igénybejelentésével együtt benyújtja az NMH-nak. Az NMH az egyéb gyakorlati
képző igénybejelentését követően, a benyújtott utólagos elszámolás elfogadása után, a teljesítési igazolás kiállítását
követő 5 napon belül folyósítja az igényelt támogatást.
(6) Hiányos vagy ellentmondó adatokat tartalmazó igénybejelentés benyújtása esetén a határidőt a hiánypótlási felhívás
teljesítésének időpontjától kell számítani. Amennyiben a gyakorlati képzést végző egyéb szervezet a második
hiánypótlásra történő felhívásnak nyolc napon belül nem tesz eleget, az NMH mentesül a támogatási összeg
átutalásától és jogosult a támogatási szerződéstől elállni. 28. § (1) A támogatás elszámolása alapján, amennyiben a gyakorlati képzésben az adott tanfélévben részt vett
tanulószerződéses tanulók tényleges létszáma eltér a 3. melléklet szerinti adatlapon szereplő létszámtól, a támogatási
szerződést módosítani kell. (2) Ha a 3. melléklet szerinti adatlapon szereplő létszámnál több tanulószerződéses tanuló gyakorlati képzése valósult
meg az adott tanfélévben, a létszámeltérésből adódó támogatási többletigény a második tanfélévre vonatkozó
igénybejelentésben, vagy a második tanfélévről szóló elszámolásban érvényesíthető. A támogatási többletigény
folyósítása a támogatási szerződés módosítását követően történhet, a módosítást követő 5 munkanapon belül.
(3) Ha a 3. melléklet szerinti adatlapon szereplő létszámnál kevesebb tanulószerződéses tanuló gyakorlati képzése
valósult meg az adott tanfélévben, a támogatási összeget arányosan, a második tanfélévre vonatkozó
igénybejelentésben a támogatási összegből visszatartandó, illetve a második tanfélévről szóló elszámolással
egyidejűleg vissza kell fizetni. (4) Az (1)–(3) bekezdés szerint benyújtott elszámolások alapján a létszámváltozásból eredően a támogatási szerződést az
NMH a benyújtást követő 15 napon belül módosítja. Hiányos vagy ellentmondó adatokat tartalmazó elszámoló lap
benyújtása esetén a határidőt a hiánypótlási felhívás teljesítésének időpontjától kell számítani.
(5) Amennyiben a gyakorlati képzést végző egyéb szervezet a második hiánypótlásra történő felhívásnak nyolc napon
belül nem tesz eleget, a NMH jogosult a támogatási szerződéstől elállni.
29. § A gyakorlati képzést végző egyéb szervezet a rendelkezésére bocsátott támogatási összeget kizárólag az
e rendeletben meghatározott célokra használhatja fel. 8. Ellenőrzés
30. § (1) Az alaprészből az e rendelet alapján nyújtott támogatások felhasználásának az ellenőrzését az NMH által kötött
támogatási szerződések esetében az NMH, a miniszter által kötött támogatási szerződések esetén a miniszter,
közvetlenül vagy az általa megbízott személy vagy szervezet bevonásával, a program szakmai megvalósulását
a) a miniszter, b) az Szht. 18. § (1) bekezdés c) pontja alapján nyújtott támogatások tekintetében az oktatásért felelős miniszter
jogosult ellenőrizni (továbbiakban: ellenőrzést végző szerv). (2) Az NMH ellenőrzési jogosultsága kiterjed az általa, illetve jogelődje által az alaprész, illetve jogelődje terhére nyújtott
támogatások felhasználásának ellenőrzésére is. 31. § (1) Az NMH a 30. § (1) bekezdése szerint végzendő ellenőrzésekről évente, február 28. napjáig, a 32. § (7) bekezdés szerinti
jelentés figyelembevételével ellenőrzési tervet készít, amelyet a miniszter az oktatásért felelős miniszternek az
ellenőrzési tervre vonatkozó javaslatának figyelembevételével hagy jóvá. (2) Az NMH az ellenőrzési terv elkészítése során a következő szempontokat veszi figyelembe:
a) a támogatott intézmények típus és megye szerinti megoszlása,
b) a nyújtott támogatások nagyságrendje, c) az ellenőrzésre rendelkezésre álló forrás, az ellenőrzéssel érintett támogatási összeg és az ellenőrzésre fordítandó
költségek megfelelő ár-érték aránya, d) az NMH kockázatkezelési szabályzatában foglalt szempontok.
(3) Az NMH köteles évente az e rendelet szerint nyújtott, az 1. § szerinti támogatási célonkénti támogatási összegek
legalább 25%-át kitevő mértékének megfelelő ellenőrzésére. (4) Az NMH indokolt esetben jogosult az ellenőrzési tervben nem szereplő, soron kívüli ellenőrzést is lefolytatni.
32. § (1) Az ellenőrzést végző szerv az ellenőrzés során vizsgálatot tarthat, okiratokat és más dokumentációt kérhet, azokról
másolatot, kivonatot készíthet, az adott intézmény, illetve szervezet bármely dolgozójától szóban vagy írásban
felvilágosítást kérhet. (2) Az ellenőrzésre kijelölt hozzájárulásra kötelezett, gyakorlati képzést végző egyéb szervezet, a szakképző iskola, illetve
a felsőoktatási intézmény, valamint az alaprészből támogatásban részesített (a továbbiakban együttesen: ellenőrzésre
kijelölt) köteles a) az ellenőrzést végző szerv megkeresésének soron kívül eleget tenni,
b) az ellenőrzést végző szerv részére szóban vagy írásban tájékoztatást, magyarázatot adni, a dokumentációs
anyagokba a betekintést lehetővé tenni, c) az ellenőrzést végző szerv kérésére az általa szolgáltatott adatok és rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről nyilatkozatot tenni, d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni.
(3) Az ellenőrzést végző szerv az ellenőrzésre kijelöltet előzetesen értesíti az ellenőrzésről, továbbá a szükséges iratok
másolatát bekéri. Az előzetes értesítés mellőzhető, ha fennáll a veszélye annak, hogy az ellenőrzésre kijelölt
bizonylatokat, könyveket, nyilvántartásokat, egyéb iratokat megsemmisíthet vagy megváltoztathat, illetve az
ellenőrzés eredményességét egyéb módon veszélyeztetné. (4) Az ellenőrzést végző szerv az ellenőrzést a szükséges iratok, bizonylatok, könyvek, nyilvántartások – ideértve az
elektronikus úton tárolt adatokat is –, számítások és egyéb tények, adatok, körülmények megvizsgálásával –
a dokumentáció bekérése, illetve helyszíni ellenőrzés útján – folytatja le.
(5) Az ellenőrzést végző szerv az ellenőrzés megállapításairól és a szükséges intézkedésekről az ellenőrzésre kijelölt által is
aláírt jegyzőkönyvet készít. (6) Az ellenőrzésre kijelöltnek joga van az ellenőrzés során keletkezett iratokba betekinteni, a megállapításokkal
kapcsolatban felvilágosítást kérni, azokra észrevételt tenni, a jegyzőkönyvet megismerni, és a jegyzőkönyv átadását,
kézbesítését követő 15 napon belül észrevételt tenni. (7) Az ellenőrzésekről, a foganatosított intézkedésekről és azok eredményéről az NMH a minisztert, valamint az oktatásért
felelős minisztert legkésőbb a tárgyévet követő év február 15. napjáig összefoglaló jelentésben tájékoztatja.
33. § Az Szht. 31. § (2) bekezdésében foglalt adatszolgáltatást a térségi integrált szakképző központnak (a továbbiakban:
TISZK) és a központi képzőhelynek az 5. melléklet, a szakképző iskolának a 6. melléklet, a felsőoktatási intézménynek
a 7. melléklet szerinti adatlap papír alapon és elektronikusan történő benyújtásával kell teljesítenie az NMH felé.
9. Záró rendelkezések 34. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A 4. § (3) bekezdése, a 24–29. § és az azt megelőző alcím, továbbá a 2–4. melléklet 2013. január 1. napján lép hatályba.
35. § (1) A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló, 2011. december 31. napján hatályos
2003. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: korábban hatályos Szht.) alapján átadott fejlesztési támogatást, illetve
a fejlesztési támogatás keretében átvett tárgyi eszközt a fejlesztési támogatásban részesített, illetve a támogatást
felhasználó elkülönítetten köteles nyilvántartani. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a fejlesztési támogatás és
a megvalósulásának dokumentumait (a fejlesztési megállapodás és a pénzügyi teljesítés, a támogatás
felhasználásának helyére vonatkozó dokumentum, a tárgyi eszköz beszerzést igazoló számla, a tárgyi eszköz átvételi
jegyzőkönyv, a tárgyieszköz-karton, az elszámolt működtetési költségek, a tananyag- és taneszköz-fejlesztés, valamint
az akkreditált továbbképzések felsorolása és költségei), továbbá a tárgyévi fejlesztési támogatás átadásának
dokumentumait. (2) A fejlesztési támogatásból megvalósított gyakorlati képzést szolgáló tárgyi eszköz működtetési költségeinek
fejlesztési támogatásból – a korábban hatályos Szht 4. § (6) bekezdésében meghatározott mértékben – történő
finanszírozása a költségelszámolással érintett tárgyi eszköznek az (1) bekezdés szerinti nyilvántartása alapján
lehetséges. (3) A támogatásban részesített speciális, készségfejlesztő speciális szakképző iskolák, illetve a támogatást felhasználó
szakképző iskolák és a felsőoktatási intézmények esetében a szakképzés korszerűsítéséhez szükséges tananyag
és taneszköz-fejlesztésnek, valamint a szakmai elméleti és gyakorlati tantárgyakat oktató tanárok, szakoktatók és
gyakorlati oktatók akkreditált továbbképzésének a fejlesztési támogatásból – a korábban hatályos Szht 4. §
(6) bekezdésében meghatározott mértékben – történő finanszírozására a költségelszámolás elkülönített
nyilvántartása (tananyag- és taneszköz-fejlesztések dokumentumai, költségeik, az akkreditált továbbképzések,
a résztvevő tanárok és oktatók, költségeik) alapján van lehetőség.
(4) A fejlesztési támogatásban részesített a 2011. december 31. napjáig fogadott fejlesztési támogatásból beszerzett vagy
a fejlesztési támogatás keretében átvett tárgyi eszköz bérbeadása esetén a 8. melléklet szerinti adatlapon történő
adatszolgáltatását 2013. év március 15. napjáig köteles megküldeni papír alapon és elektronikusan az NMH részére.
(5) A 33. § és a 35. § (4) bekezdése szerinti adatszolgáltatás során a hibásan vagy pontatlanul kitöltött, illetve ellentmondó
adatokat tartalmazó adatszolgáltatás esetén az NMH a kötelezettet, legfeljebb két alkalommal, határidő tűzésével
hiánypótlásra szólítja fel. A második hiánypótlás nem vagy nem határidőre történő teljesítése esetén a támogatásban
részesítettel szemben az Ávr.-ben meghatározott jogkövetkezményeket kell alkalmazni.
36. § (1) A 2012. december 31-ig felhasznált fejlesztési támogatásból beszerzett, felújított – a 35. § (1) bekezdése
figyelembevételével elkülönítetten nyilvántartásba vett – tárgyi eszköznek, továbbá a fejlesztési támogatás keretében
a korábban hatályos Szht. 7. § (3) bekezdése szerint átadott tárgyi eszköznek legalább 5 évig – ingatlan esetében
10 évig – költségvetési hozzájárulásban részesített gyakorlati képzés céljait kell szolgálnia. Tárgyi eszközként elszámolt
biológiai alapok, tenyészállatok és szaporító anyagok esetében az időtartam 5 évnél rövidebb lehet, ha azt termesztési,
illetve tenyésztési okok indokolják. (2) Az (1) bekezdés szerinti tárgyi eszköz csak az NMH előzetes írásbeli engedélyével terhelhető meg.
(3) Az (1) bekezdés szerinti tárgyi eszköz az (1) bekezdésben foglalt kötelező használati időn belül nem adható bérbe.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti tárgyi eszközt a rendeltetésszerű használatbavétel hónapjától számított 5 éven, – ingatlan
esetében 10 éven – belül értékesítik, a tárgyi eszköz jelzett időszak hátralévő hónapjaira időarányosan eső bekerülési
értékének azt a hányadát kell befizetni az EFK számlára az értékesítést követő 30 napon belül, amilyen arányban
a tárgyi eszköz beszerzése a fejlesztési támogatás terhére elszámolásra került.
(5) A befizetési kötelezettség teljesítésével egyidejűleg a fejlesztési támogatásban részesített a 9. melléklet szerinti
adatlapon történő adatszolgáltatásában tünteti fel befizetési kötelezettségét, melyet megküld az NMH részére.
Az adatszolgáltatásra és jogkövetkezményeire a 35. § (5) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
37. § Ha a fejlesztési támogatásban részesített nem a korábban hatályos Szht. szerint fogadta, vagy a támogatásban
részesített, illetve a támogatást felhasználó nem a jogszabálynak megfelelően használja fel a fejlesztési támogatást,
továbbá nem vagy csak részben teljesíti a fejlesztési megállapodásban vállalt kötelezettségeit, a fejlesztési támogatás
egészét vagy a nem megfelelően felhasznált részét, a támogatás átvételének napjától a visszafizetés napjáig számított,
az Ávr. szerint meghatározott mértékű kamattal növelt összegben kell visszafizetnie az EFK számlára.
38. § A 2011. évben kapott fejlesztési támogatás felhasználható önrészként az Szht. 17. § a) bekezdése szerint 2012-ben
megvalósuló pályázat keretében. 39. § (1) Ha a fejlesztési támogatásban részesített, vagy támogatást felhasználó által beszerzett, felújított, illetve átvett
tárgyi eszköznek, ingatlannak a támogatásban részesített szakképző iskolában, vagy a támogatásban részesített
TISZK szakképzést folytató intézményében, vagy a támogatásban részesített speciális és készségfejlesztő
speciális szakképző iskolában, vagy felsőoktatási intézményben folyó, költségvetési hozzájárulásban részesített,
36. § (1) bekezdése szerinti gyakorlati képzési célú használata nem lehetséges, a fejlesztési támogatás tekintetében
– a (3)–(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – az alaprész felé történő befizetési kötelezettség keletkezik
a 36. § (4) bekezdésében foglaltak szerint. (2) Az (1) bekezdés szerinti befizetés mértéke azonos a tárgyi eszköznek, ingatlannak a még hátralévő szakképzési célú
használati kötelezettsége idejével arányos, az eszközre, ingatlanra fordított fejlesztési támogatás mértékével.
(3) Mentesül a fejlesztési támogatásban részesített az (1) bekezdésben meghatározott befizetési kötelezettség alól,
ha a fejlesztési támogatással érintett tárgyi eszközt, ingatlant térítésmentesen átadja olyan állami fenntartású
szakképző iskolának, amelyben az eszköz gyakorlati képzési célú működtetését biztosító szakképesítés képzése folyik.
(4) A (3) bekezdés szerinti eszközátadást 2013. szeptember 1. napjától teljesíteni lehet olyan nem állami szakképző iskola
részére is, amelynek fenntartójánál az eszköz használata költségvetési hozzájárulásban részesített szakképesítés
megszerzése érdekében folytatott gyakorlati képzési célt szolgál. (5) Amennyiben az (1)–(4) bekezdésben foglaltak valamelyike bekövetkezik, a támogatásban részesített köteles
a 36. § (1) bekezdése szerinti működtetési kötelezettségekkel érintett tárgyi eszközről, ingatlanról a 10. melléklet
szerinti Adatlapon történő elszámolást és adatszolgáltatást teljesíteni az NMH részére az (1) bekezdésben foglaltak
bekövetkezése, illetve a (3)–(4) bekezdésben foglaltak teljesülését követő 15 napon belül.
(6) Az NMH az elszámolást 30 napon belül ellenőrzi. Az elszámolásban feltüntetett, vagy az NMH által megállapított
visszafizetendő összeget a fejlesztési támogatásban részesített az elszámolással egyidejűleg, illetve az NMH
visszafizetési megállapítása esetén az NMH erről szóló írásos értesítés kézhezvételét követő 60 napon belül köteles
befizetni az EFK számlára. (7) Amennyiben az (1)–(4) bekezdésekben foglaltak valamelyike bekövetkezik és a támogatásban részesített nem, vagy
csak részben tesz eleget az (5) bekezdés szerinti elszámolási kötelezettségének, az elszámolással érintett, illetve
az elszámolásban nem szereplő tárgyi eszközre, ingatlanra fordított fejlesztési támogatás mértékével egyező
befizetési kötelezettség terheli a fejlesztési támogatásban részesítettet. 40. § Hatályát veszti a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény
végrehajtásáról szóló 13/2008. (IV. 27.) SZMM rendelet. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
70/2015. (I. 28.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország védelmi képessége, a  Magyar Honvédség technikai és személyzeti fejlesztése érdekében, valamint
a  szövetséges béketeremtő, békefenntartó és humanitárius feladatok ellátása során nyújtott több évtizedes
tevékenysége elismeréseként
Volker Wieker vezérezredes, a Bundeswehr főszemlélője, a Bundeswehr 15. parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 katonai tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2014. december 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2017. (II. 16.) MNB rendelete a „Kossuth Zsuzsanna” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Kossuth Zsuzsanna születésének 200. évfordulója alkalmából – „Kossuth Zsuzsanna”
megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. február 17. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, körvonal által határolt középmezőben egy XIX. századi tábori kórházi jelenet ábrázolása
látható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban a „10 000” értékjelzés
és a „FORINT” felirat olvasható. A  felső és az  alsó köriratot bal oldalon a „2017” verési évszám, jobb oldalon a „BP.”
verdejel választja el egymástól. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével
megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  bal oldali mezőben Kossuth Zsuzsanna félalakos ábrázolása látható. Az  ábrázolástól
jobbra, négy egymás alatti sorban a  „HAZÁNK”, az  „ELSŐ”, a  „FŐÁPOLÓJA” és az „1817–1854” felirat olvasható.
Az  emlékérme jobb szélén, félköriratban a  „KOSSUTH ZSUZSANNA” felirat olvasható. Az  emlékérme bal szélén,
az ábrázolás mellett Erőss Ildikó tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2017. február 17-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1882/2017. (XI. 30.) Korm. határozata a Roma Szakkollégiumi Tanács létrehozásáról és működéséről.
A Kormány a roma szakkollégiumi hálózat megerősítése, a roma értelmiségi réteg fejlődésének elősegítése céljából a következő
határozatot hozza:
 1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése szerinti javaslattevő, véleményező, tanácsadó testületként létrehozza
a Roma Szakkollégiumi Tanácsot (a továbbiakban: Tanács).
2. A Tanács feladatai:
a) véleményezi a  roma szakkollégiumokat érintő jogszabályok tervezetét, javaslatokat fogalmaz meg a  roma
szakkollégiumokat érintő jogszabályok megalkotására,
b) ajánlásokat tesz a  roma szakkollégiumokkal kapcsolatos szakmai anyagok, módszertani útmutatók,
kiadványok, szakmai segédanyagok kidolgozására,
c) a  roma szakkollégiummá minősítés előtt áttekinti és véleményezi a  már működő szakkollégiumok által
benyújtott roma szakkollégiummá minősítési kérelmeket,
d) közreműködik a roma szakkollégiumi hálózat kialakításában, fejlesztésében,
e) részt vesz a már működő szakkollégiumok roma szakkollégiummá minősítő eljáráshoz kapcsolódó útmutatók
és segédletek elkészítésében,
f ) részt vesz a már működő szakkollégiumok roma szakkollégiummá minősítő eljárásához kapcsolódó kérelmek
értékelési szempontjainak, minősítési követelményeinek a  társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium ajánlásai alapján történő kidolgozásában,
g) áttekinti a roma szakkollégiumok működését és javaslatokat fogalmaz meg azokat érintően,
h) véleményezi a roma szakkollégiumok részére nyújtandó támogatások elosztására vonatkozó koncepciót,
i) a  miniszter által vezetett minisztérium kérésére véleményezi a  roma szakkollégiumokat érintő
megkereséseket. 3. A Tanács 9 tagú testület, amelynek tagjai
a) a miniszter által vezetett minisztérium
aa) társadalmi felzárkózásért felelős helyettes államtitkára,
ab) társadalmi felzárkózásért felelős területéről a miniszter által delegált 1 fő,
ac) felsőoktatásért felelős területéről a miniszter által delegált 1 fő,
b) a Magyar Rektori Konferencia által delegált 1 fő,
c) az Országos Roma Önkormányzata által delegált 1 fő,
d) a Roma Szakkollégiumok Egyesület által delegált 4 fő.
4. A Tanács tagjai megbízatása 3 éves határozott időre szól. A delegált tagokat a miniszter bízza meg.
 5. A  Tanács elnöke a  társadalmi felzárkózásért felelős helyettes államtitkár. Az  elnököt akadályoztatása esetén
az ügyrendben meghatározott személy helyettesíti.
 6. A delegált tagok megbízatása megszűnik
a) a tag
aa) írásban történő lemondását követően, illetve
ab) felmentésének a delegáló általi kezdeményezése esetén,
a miniszternek a megbízás visszavonásáról szóló intézkedésével,
b) a tag halálával,
c) a delegáló jogutód nélküli megszűnésével,
d) a megbízatás idejének lejártával.
6.1. A  lemondás közlése, illetve a  tag felmentésének kezdeményezése és a  megbízatás visszavonása közötti
időszakban a  tagot nem terhelik a  tagsággal járó kötelezettségek, valamint nem gyakorolhatja a  tagsággal
járó jogosultságokat.
6.2. A tagságnak a megbízatási idő lejártát megelőző megszűnése esetén a delegáló testület, szervezet az eredeti
tag megbízatásából hátralévő időtartamra új tagot delegál.
7. A Tanács szükség szerint, de legalább félévente ülésezik. A Tanács ülését a Tanács elnöke, akadályoztatása esetén
az  ügyrendben meghatározott személy hívja össze. A  Tanács ülésének összehívását kezdeményezheti továbbá
a miniszter, a Tanács tagjai és a Tanács titkára. A Tanács titkára a Tanács ülésein tanácskozási joggal vesz részt.
8. A Tanács tagjait díjazás, tiszteletdíj nem illeti meg.
 9. A Tanács munkáját titkárság segíti. A Tanács működési feltételeiről a miniszter gondoskodik. A Tanács működésének
részletes szabályait a Tanács ügyrendjében állapítja meg. A Tanács ügyrendjét a miniszter hagyja jóvá.
 10. A  Tanács ügyrendjét, ülésein hozott határozatait, szakmai állásfoglalásait, a  2.  pont f )  alpontja szerinti
feladatkörében meghatározott értékelési szempontrendszert, minősítési követelményrendszert, valamint
a Titkárság elérhetőségeit a miniszter által vezetett minisztérium és az Oktatási Hivatal honlapján közzé kell tenni.
11. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök