text:
2006. XXXVII. törvény a Magyar Köztársaság és az Osztrák Köztársaság között a határokat átlépő bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében folytatandó együttműködésről szóló, Heiligenbrunnban, 2004. június 6-án aláírt Szerződés kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a
Magyar Köztársaság és az Osztrák Köztársaság között a
határokat átlépő bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében folytatandó együttműködésről szóló, Heiligenbrunnban, 2004. június 6-án aláírt Szerződés (a továbbiakban:
Szerződés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Szerződést e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Szerződés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2006. február 6-i ülésnapján fogadta el.
„Szerződés
a Magyar Köztársaság és az Osztrák Köztársaság
között a határokat átlépő bűnözés megelőzése és
leküzdése érdekében folytatandó együttműködésről A Magyar Köztársaság és az Osztrák Köztársaság
(a továbbiakban: Szerződő Államok)
abból a célból, hogy a közös biztonsági érdekek megvalósításában együttműködjenek,
azzal a közös elhatározással, hogy hatékonyan lépjenek
fel az országhatárokat átlépő, a közbiztonságot és a közrendet fenyegető veszélyek, valamint a nemzetközi bűnözéssel szemben,
azzal a szándékkal, hogy a jelen Szerződés végrehajtásában illetékes hatóságok együttműködését átfogóan továbbfejlesszék,
az alábbiakban állapodtak meg: I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk Értelmező rendelkezések A jelen Szerződésben használt fogalmak jelentése a következő:
1. Hatóságok: a Szerződő Államok belső jogszabályai
szerint bűnmegelőzési és bűnüldözési feladatok végzésére
feljogosított hatóságok, illetve szervek:
a) a Magyar Köztársaság részéről: a Rendőrség, a Határőrség, a Vám- és Pénzügyőrség bűnüldözési és bűnmegelőzési feladatot ellátó szervei, valamint a Rendvédelmi
Szervek Védelmi Szolgálata;
b) az Osztrák Köztársaság részéről: a szövetségi belügyminiszter, a biztonsági igazgatóságok, a szövetségi
rendőrség igazgatóságai; továbbá a szövetségi rendőrség
igazgatóságai helyi illetékességi területén kívül a kerületi
államigazgatási hatóságok.
2. Igazságügyi hatóságok:
a) a Magyar Köztársaság részéről: a bíróságok és ügyé
szi szervek;
b) az Osztrák Köztársaság részéről: a szövetségi igaz
ságügyi miniszter, valamint a bíróságok és ügyészségek. 3. A jelen Szerződés végrehajtása során a kapcsolattartásra jogosult központi szervek:
a) a Magyar Köztársaság részéről:
– az Országos Rendőr-főkapitányság Nemzetközi Bűn
ügyi Együttműködési Központ (a továbbiakban: ORFK
NEBEK), b) az Osztrák Köztársaság részéről:
– a szövetségi belügyminiszter.
4. A jelen Szerződés alkalmazása szempontjából határterületnek minősül:
a) a Magyar Köztársaság részéről:
– Győr-Moson-Sopron megye területe,
– Vas megye területe;
b) az Osztrák Köztársaság részéről:
– a Burgenlandi Szövetségi Tartomány Biztonsági
Igazgatóságának illetékességi területe. 2. cikk A Szerződés tárgya
A Szerződő Államok erősítik együttműködésüket a
bűncselekmények megelőzésében, megakadályozásában
és felderítésében. A Szerződő Államok együttműködése
nemzeti jogszabályaikkal összhangban, a jelen Szerződés
rendelkezései szerint valósul meg. A jelen Szerződés nem
érinti a Szerződő Államok illetékes hatóságainak azon
együttműködését, amelyet nemzetközi szervezetek, így az
Európai Rendőrségi Hivatal (Europol), valamint a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete (ICPO-Interpol)
keretében folytatnak.
3. cikk A közbiztonság, közrend és a bűnügyi helyzet
közös elemzése
A Szerződő Államok rendszeresen átadják egymásnak a
közbiztonságra, a közrendre és a bűnügyi helyzetre vonatkozó ismereteiket, elemzéseiket. E célból esetileg, de legalább évente egyszer közösen elemzik a bűnügyi helyzet, a
bűnmegelőzés súlyponti kérdéseit, megvitatják és egyeztetik a szükséges teendőket.
II. Fejezet AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 4. cikk
Együttműködés megkeresés alapján (1) A Szerződő Államok illetékes hatóságai megkeresés
alapján együttműködnek és segítséget nyújtanak egymásnak a közbiztonságot és a közrendet fenyegető veszélyek
elhárítása, valamint a bűncselekmények megakadályozása, megelőzése és felderítése céljából. Az együttműködés
nem terjed ki a Szerződő Államok igazságügyi hatóságainak hatáskörébe tartozó jogsegélyre. Nem terjeszthető elő,
illetve nem teljesíthető olyan megkeresés, amely katonai
vagy politikai bűncselekményekre vonatkozik. Amennyi
ben a megkeresett hatóság nem rendelkezik hatáskörrel
vagy illetékességgel a kérelem teljesítésére, úgy a megkeresést továbbítja az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatósághoz, és erről értesíti a megkereső hatóságot.
(2) A megkeresések és az azokra adott válaszok,
amennyiben a jelen Szerződés eltérő rendelkezést nem tartalmaz, a Szerződő Államok központi szervei között, írásban kerülnek továbbításra. Sürgős esetben a megkeresés
szóban is előterjeszthető; a szóbeli megkeresést írásban
haladéktalanul meg kell erősíteni.
(3) A megkereséseket, figyelemmel az 1. cikk 3. pontjában foglaltakra, az alábbi központi szerv részére kell megküldeni:
a) a Magyar Köztársaság részéről: az ORFK NEBEK,
b) az Osztrák Köztársaság részéről: a Szövetségi Bel
ügyminisztérium/Közbiztonsági Főigazgatóság. (4) A Szerződő Államok hatóságainak a jelen Szerződésben meghatározottak szerinti együttműködése különösen az alábbiakra terjed ki:
a) információcsere,
b) intézkedések sürgős esetekben,
c) határon átnyúló megfigyelés,
d) határon átlépő üldözés,
e) ellenőrzött szállítás,
f) fedett nyomozó alkalmazása,
g) tanúvédelem,
h) együttműködés közös kapcsolattartási szolgálati he
lyeken,
i) közös bűnfelderítő-csoport létrehozása,
j) összekötő tisztviselők küldése, fogadása,
k) együttműködés a képzés és a továbbképzés terüle
tén,
l) együttműködés a bűnmegelőzés területén. (5) Ha a megkeresésben foglalt feltételek szerint a megkeresés teljesítése nem, vagy csak részben lehetséges, a
megkeresett hatóság erről haladéktalanul tájékoztatja a
megkereső hatóságot, és a hatóságok megállapodnak a
megkeresés teljesítésének további folytatásáról, amennyiben az szükséges.
(6) A megkeresések teljesítése során a megkeresett hatóságok és a megkeresés teljesítésében résztvevő szervek a
megkeresésben foglalt eljárási szabályok szerint járnak el,
feltéve, hogy az nem ellentétes a megkeresett Szerződő Állam jogával.
(7) Amennyiben a megkeresés megküldéséhez, illetve
annak teljesítéséhez a Szerződő Államok jogszabályai szerint az igazságügyi hatóságok engedélye, jóváhagyása,
hozzájárulása, illetve egyetértése szükséges, a megkeresés
megküldésére, vagy a teljesítésének megkezdésére csak
ezen engedély, jóváhagyás, hozzájárulás vagy egyetértés
beszerzését követően kerülhet sor.
5. cikk A megkeresés tartalma, az alkalmazandó nyelv
(1) A jelen Szerződés eltérő rendelkezése hiányában, a
megkeresés legalább az alábbiakat tartalmazza:
– a megkereső hatóság megnevezése;
– a megkeresés tárgya;
– a megkeresés tárgyát képező cselekmény leírása és
annak jogi minősítése;
– a megkeresés teljesítésének határideje, a sürgősségi
teljesítés indokai;
– ahol az szükséges, az igazságügyi hatóságok engedé
lye;
– a megkeresés teljesítése során a megkereső hatóság
tagjának részvételére irányuló kérelem;
– a megkeresés teljesítéséhez szükséges mértékben az
érintett személy személyazonosító adatai, amennyiben az
ismert. (2) A Szerződő Államok hatóságai a jelen Szerződés
végrehajtása során a magyar és a német nyelvet egyaránt
használhatják, illetve más nyelv használatában is megállapodhatnak.
6. cikk Intézkedések sürgős esetekben (1) A Szerződő Államok hatóságai – belső jogszabályaik szerint – megkeresésre, a nyomok és bizonyítékok
biztosítása érdekében igazoltatást, nyilvános helyen fokozott ellenőrzést végezhetnek, épületet, építményt, helyszínt, ruházatot, csomagot és járművet átvizsgálhatnak, a
keresett személyt előállíthatják.
(2) A jelen Szerződés 4. cikkének rendelkezései megfelelően alkalmazandók.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések
végrehajtásáról a megkereső hatóságot haladéktalanul tájékoztatni kell.
7. cikk Az információcsere területei (1) A Szerződő Államok hatóságai együttműködésük
során a bűnözés, különösen a szervezett bűnözés megelőzése, megakadályozása és felderítése érdekében, megkeresésre az alábbi információkat adják át:
a) a szervezett bűnözésben részt vevők adatait, a tetteseknek a bűncselekmény elkövetésével összefüggő kapcsolataira vonatkozó adatokat, a bűnöző szervezetek és a
bűnöző csoportok felépítéséről szóló ismereteiket, a tipikus tettes- és csoportmagatartásokra, az előkészített, meg
kísérelt, illetve befejezett bűncselekményre vonatkozó információkat, különösen az elkövetés idejére, helyére,
módjára, a megtámadott objektumokra vonatkozó adatokat, a különleges körülményekre vonatkozó ismereteket,
valamint a vonatkozó büntető jogszabályokat és a megtett
intézkedéseket, amennyiben ez a bűncselekmények megelőzéséhez, megakadályozásához, illetve felderítéséhez
szükséges;
b) a nemzetközi bűnözés elkövetési módszereiről, új
formáiról szóló tájékoztatást;
c) kriminalisztikai és kriminológiai, egyéb bűnügyi vonatkozású kutatási eredményeiket, a nyomozások gyakorlatáról, munkamódszereinek és eszközeinek alkalmazásáról, azok továbbfejlesztése céljából;
d) kérelemre egymás rendelkezésére bocsátanak ismereteket vagy mintákat azokról a tárgyakról, amelyekre a
bűncselekményt elkövették, amelyet bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak vagy arra szántak, vagy
amelyek a bűncselekmény elkövetése útján jöttek létre;
e) a jelen Szerződés tárgyát képező bűncselekményekkel kapcsolatos jogi szabályozást;
f) a bűncselekmény elkövetése során vagy azzal összefüggésben szerzett vagyonra vonatkozó információkat.
(2) Különleges eszközökkel végzett információgyűjtés
során a Szerződő Államok hatóságai nemzeti joguk alapján működnek együtt. A Szerződő Államok vállalják, hogy
az ilyen információcsere alapján szolgáltatott adatot legalább olyan védelemben részesítik, mint amilyet államuk
jogszabálya előír.
8. cikk Az információ átadása megkeresés nélkül A Szerződő Államok hatóságai egyedi esetekben – belső jogszabályaik szerint – megkeresés nélkül is átadhatnak
olyan információt, amelyek a másik Szerződő Állam hatóságai számára szükségesek a közbiztonságot és közrendet
fenyegető veszély elhárításához vagy más bűncselekmények megelőzéséhez és felderítéséhez. Az információcserére a jelen Szerződés 4. cikkének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
9. cikk Közvetlen információcsere (1) A Szerződő Államok hatóságai között a megkeresések továbbítása és megválaszolása akkor történhet közvetlenül, ha
a) az információt a határterületen illetékességgel rendelkező hatóságok kérik egymástól, és a szolgáltatott információ kizárólag a határterülethez kapcsolódik, vagy
b) a központi szerveken keresztül történő információcsere olyan késedelemmel járna, amely az eljárás érdekeit,
vagy a megkeresés eredményes teljesítését veszélyeztetné.
(2) Az információ különösen akkor tekinthető a határterülethez kapcsolódónak, ha az adat
a) olyan, a megkereséssel érintett személyre vonatkozik, akinek lakóhelye, tartózkodási helye a határterületen
van, vagy valószínűsíthető, hogy az érintett személy a
megkeresés időszakában ott tartózkodik;
b) a megkereséssel érintett személynek a határterületen
kifejtett tevékenységére vonatkozik;
c) olyan dologra vonatkozik, amelyről valószínűsíthető, hogy a határterületen található; vagy
d) a jogi személynek a határterületen lévő székhelyére,
illetve tevékenységére vonatkozik.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti közvetlen információcsere az alábbiakra terjed ki:
a) a bűnügyi nyilvántartásokban szereplő adatok szolgáltatása, b) személyazonosság, tartózkodási hely és lakcím megállapítása és igazolása,
c) közúti, vízi és légi járművek tulajdonosa, üzembentartója, vezetője személyazonosságának megállapítása,
d) vezetői engedélyek, hajózási engedélyek meglétének, érvényességének és korlátozásainak vizsgálata,
e) gépjárművek egyedi azonosító adatainak (rendszám,
alvázszám, motorszám) átadása,
f) lőfegyvertartási-engedély meglétének, érvényességének és korlátozásainak vizsgálata, g) távközlési eszköz tulajdonosának, előfizetőjének és
birtokosának megállapítása,
h) tárgyak, minták utáni tudakozódás,
i) különleges szakértelemmel rendelkező személy fel
kutatása. III. Fejezet A HATÓSÁGOK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS
KÜLÖNLEGES FORMÁI
10. cikk A határon átnyúló megfigyelés (1) A Szerződő Államok hatóságai a saját államuk területén végzett felderítő tevékenységük során jogosultak a
(2) bekezdésben megjelölt bűncselekmény elkövetésével
gyanúsítható, illetve a vele kapcsolatban álló vagy kapcsolatba lépő személy megfigyelését a másik Szerződő Állam
területén is folytatni, amennyiben ez utóbbi Szerződő Állam központi szerve egy előzetesen átadott megkeresés
alapján a határon átnyúló megfigyeléshez hozzájárult. A
hozzájárulás feltételhez köthető.
(2) A határon átnyúló megfigyelés olyan bűncselekmények elkövetésének gyanúja esetén lehetséges, amelyek
egy európai elfogatóparancs kibocsátásának alapjául szolgálhatnának. A Szerződő Államok hatóságai, a fenti bűncselekmények alapos gyanúja esetén megfigyelhetik a
gyanúsítottal kapcsolatban lévő személyt is, akiről megalapozottan feltételezhető, hogy a gyanúsított azonosításához vagy megtalálásához segítséget nyújthat.
(3) A megkeresett Szerződő Állam hatóságainak kérésére a megfigyelést át kell adni ezen hatóságoknak. Kérelemre a megkeresett Szerződő Állam hatósága a megfigyeléshez segítséget nyújthat.
(4) A megfigyeléshez adott hozzájárulás a Szerződő Államok egész területére érvényes. A megfigyelés során a
Szerződő Államok közös államhatárát az engedélyezett
határátkelőhelyeken kívül és a nyitvatartási időn túl is át
lehet lépni.
(5) Ha a késedelem veszéllyel jár, a megfigyelés az
(1) bekezdésben meghatározott előzetes hozzájárulás nélkül is folytatható. Ebben az esetben az államhatár átlépésekor a megkeresett Szerződő Állam illetékes hatóságát haladéktalanul értesíteni kell. A megkeresést utólag, haladéktalanul meg kell küldeni a megkeresett Szerződő Állam központi szervének. A megkeresésben ismertetni kell
az előzetes hozzájárulás nélküli határátlépést szükségessé
tevő okokat is.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott illetékes hatóság:
a) a Magyar Köztársaság részéről:
– az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Ellátó
Igazgatósága;
b) az Osztrák Köztársaság részéről:
– Szövetségi Belügyminisztérium/Közbiztonsági Fő
igazgatóság/Szövetségi Bűnügyi Hivatal. (7) Az (5) bekezdés szerinti megfigyelést haladéktalanul abba kell hagyni, ha a megkeresést követően a megkeresett Szerződő Állam hatósága azt kéri, továbbá akkor, ha
a megkeresés megküldését követő öt órán belül a megkeresés teljesítéséhez szükséges hozzájárulás nem áll rendelkezésre.
(8) A megfigyelés kizárólag az alábbi feltételek szerint
megengedett:
a) a megfigyelést végző tisztviselőkre vonatkoznak a
jelen cikk rendelkezései és azon Szerződő Állam belső
joga, amelynek területén eljárnak; a helyileg illetékes hatóságok utasításai szerint kötelesek eljárni;
b) a megfigyeléshez igénybe vett járművekre ugyanazok a közlekedési szabályok vonatkoznak, mint a megkeresett Szerződő Állam hatóságai által igénybe vett járművekre;
c) az (5) bekezdésben meghatározott eset kivételével, a
megfigyelést folytató tisztviselőknek rendelkezni kell a
megfigyelés engedélyezését igazoló okirattal;
d) a megfigyelést végző tisztviselőknek bármikor igazolniuk kell hivatalos minőségüket;
e) a megfigyelést végző tisztviselők magánlakásba
vagy a nyilvánosság számára meg nem nyitott helyekre a
megfigyelés során nem léphetnek be, és a nyilvánosság
számára nyitva álló munka-, üzemi és üzlethelyiségekbe
ezek nyitvatartási idején belül léphetnek be;
f) a megfigyelést végző tisztviselőnek jelentést kell készítenie a megkeresett Szerződő Állam központi szerve részére;
g) amennyiben a megfigyelés végrehajtásához technikai eszközök is szükségesek, ezek abban az esetben alkalmazhatóak, ha ezt a megkeresett Szerződő Állam jogszabályai lehetővé teszik; a technikai eszközöket az (1) bekezdés szerinti megkeresésben meg kell jelölni.
11. cikk Határon átlépő üldözés (1) A megkereső Szerződő Állam hatóságának tisztviselői a megkeresett Szerződő Állam területén előzetes jóváhagyás nélkül folytathatják azon személy üldözését, aki a
megkereső Szerződő Állam területén a 10. cikk (2) bekezdésében megjelölt bűncselekményt követett el vagy kísérelt meg, és
a) eközben tetten érték, vagy
b) a fenti bűncselekmények miatti őrizetből, előzetes
letartóztatásból vagy szabadságvesztés büntetés végrehajtása elől megszökött,
és a megkeresett Szerződő Állam hatóságának értesítésével járó késedelem az elkövető elfogását jelentősen megnehezítené, illetve a bűnüldözési érdeket súlyosan veszélyeztetné, továbbá ha valószínűsíthető, hogy a megkeresett
Szerződő Állam hatósága az üldözést megfelelő időben
nem tudja átvenni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben – haladéktalanul, de legkésőbb az államhatár átlépésekor – a
megkeresett Szerződő Állam illetékes hatóságát értesíteni
kell.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott illetékes hatóság:
a) a Magyar Köztársaság részéről:
a határátlépés helyétől függően
– a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitány
ság vagy
– a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság;
b) az Osztrák Köztársaság részéről:
– a Burgenlandi Tartományi Biztonsági Igazgatóság.
(4) Az üldözést haladéktalanul meg kell szüntetni, ha a
megkeresett Szerződő Állam hatósága azt kéri.
(5) Ha azt a megkereső Szerződő Állam üldözést végrehajtó tisztviselője kéri, a megkeresett Szerződő Állam hatósága az üldözött személyt személyazonosságának megállapítása érdekében igazoltatja.
(6) Ha a megkeresett Szerződő Állam hatósága az üldözés megszüntetését nem kéri, és ezen hatósága megfelelő
időben nem tud fellépni, az üldözött személyt a megkereső
Szerződő Állam üldözést végrehajtó tisztviselője a helyszínen feltartóztathatja. Ezen intézkedésről a megkeresett
Szerződő Állam illetékes hatóságát haladéktalanul értesíteni kell.
(7) Az üldözést a Szerződő Államok teljes területén,
időbeli korlátozás nélkül szabad folytatni.
(8) Az üldözés az alábbi feltételek szerint folytatható:
a) az üldözést végző tisztviselők a jelen cikk rendelke
zései, valamint azon Szerződő Állam belső joga szerint
kötelesek eljárni, amelynek területén az üldözést végzik;
b) az üldözéshez igénybe vett járművekre ugyanazok a
közlekedési szabályok vonatkoznak, mint a megkeresett
Szerződő Állam hatóságai által igénybe vett járművekre.
A járműveken az azok felismeréséhez szükséges, megkülönböztető jelzést kell használni;
c) az üldözést végző tisztviselőknek bármikor igazolniuk kell hivatalos minőségüket;
d) az üldözést folytató tisztviselők magánlakásba vagy
helyiségbe az üldözés során nem léphetnek be, a nyilvánosság számára nyitva álló munka-, üzemi és üzlethelyiségekbe ezek nyitvatartási idején belül léphetnek be;
e) amennyiben az üldözés végrehajtásához technikai
eszközök is szükségesek, ezek abban az esetben alkalmazhatóak, ha ezt a megkeresett Szerződő Állam jogszabályai
lehetővé teszik, a technikai eszközöket az (1) bekezdés
szerinti megkeresésben meg kell jelölni;
f) az üldözést végrehajtó tisztviselőknek egyenruha,
karszalag vagy a járművön elhelyezett kiegészítő jelzések
révén egyértelműen felismerhetőknek kell lenniük;
g) az elfogott személynél levő tárgyak az illetékes hatóságok tisztviselőjének megérkezéséig ideiglenesen biztonságba helyezhetőek. Az elfogott személy szállítása során
kézbilincs használható. Az elfogott személlyel együtt azokat a tárgyakat is át kell adni a hatóságnak, amelyeket
ideiglenesen lefoglaltak;
h) az üldözést végrehajtó tisztviselők kötelesek az üldözés befejezését követően az üldözés eredményéről a
megkeresett Szerződő Állam (3) bekezdésben megjelölt
hatóságánál jelentést tenni. Ennek során a megkeresett
Szerződő Állam hatóságának kérésére, kötelesek személyesen jelen lenni az üldözés körülményeinek megfelelő
tisztázásához szükséges ideig. Fentieket akkor is alkalmazni kell, ha az üldözött személy elfogására nem került
sor.
(9) Az üldözés során elfogott személyt a megkeresett
Szerződő Állam illetékes hatósága hallgatja ki. Az elfogott
személy személyes szabadsága a megkeresett Szerződő
Állam joga szerint korlátozható.
12. cikk Ellenőrzött szállítás (1) A Szerződő Államok hatóságai eseti megállapodása
alapján ellenőrzött szállítás hajtható végre.
(2) Az illetékes hatóságok az ellenőrzött szállítás idejében, módjában, közreműködésük mértékében megállapodnak. A megkeresett Szerződő Állam hatósága az ellenőrzött szállítást korlátozhatja, vagy elutasíthatja, ha a szállítmány nem vállalható mértékben veszélyezteti az ellenőrzött szállításban részt vevő személyeket vagy a közbiztonságot.
(3) Az ellenőrzött szállítást a megkeresett Szerződő Állam hatóságai irányítják. Az ellenőrzött szállítást úgy kell
végrehajtani, hogy a szállítmány bármikor feltartóztatható
legyen. Az átvételt követően a megkereső Szerződő Állam
hatóságai a szállítmányt kísérhetik, hatósági jogosítványokat azonban nem gyakorolhatnak. Ennek során a megkereső Szerződő Állam hatóságai a jelen cikkben meghatározottak, a megkeresett Szerződő Állam jogszabályai és a
megkeresett Szerződő Állam illetékes hatósága utasításai
szerint kötelesek eljárni.
(4) Az ellenőrzött szállításra irányuló megkeresésnek a
jelen Szerződés 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott
adatokon túl tartalmaznia kell:
a) a szállítmány tartalmát, várható útvonalát és időtartamát, a szállítás módját, a szállítóeszköz azonosítására alkalmas adatokat;
b) a kísérés módját;
c) a kísérésben résztvevők számát;
d) a szállítmány átadásának, átvételének körülményeit;
e) az elfogás esetén alkalmazandó intézkedéseket.
(5) Az ellenőrzött szállítmány kíséretében fedett nyomozó részvétele csak a Szerződő Államok belső joga szerint meghatározott igazságügyi hatóságának engedélyével
lehetséges.
(6) Ha a késedelem veszéllyel jár, az ellenőrzött szállításra irányuló megkeresést a Szerződő Államok hatóságai
közvetlenül is megküldhetik, illetve fogadhatják. A megkeresést utólag, haladéktalanul meg kell küldeni a Szerződő Államok központi szervének. A megkereséshez az ellenőrzött szállítást alátámasztó dokumentumokat is mellékelni kell.
(7) E cikk alkalmazásában az illetékes hatóság:
a) a Magyar Köztársaság részéről:
– az ORFK NEBEK;
b) az Osztrák Köztársaság részéről:
– Szövetségi Belügyminisztérium/Közbiztonsági Fő
igazgatóság/Szövetségi Bűnügyi Hivatal. 13. cikk Fedett nyomozó alkalmazása
(1) A Szerződő Államok – a központi szerveknek küldött megkeresés alapján – hozzájárulnak saját területükön
a megkereső Szerződő Állam fedett nyomozóinak alkalmazásához, amennyiben ez a megkereső Szerződő Állam
területén elkövetett vagy előkészületben lévő, európai elfogatóparancs kibocsátásának alapjául szolgáló bűncselekmény eredményes felderítése érdekében szükséges, feltéve, hogy a bűncselekmények felderítése a fedett nyomozó alkalmazása nélkül nem lehetséges vagy lényegesen nehezebb lenne. A megkereső Szerződő Állam kérésére a
megkeresett Szerződő Állam területén a megkeresett Szerződő Állam fedett nyomozója is alkalmazható.
(2) Ha a fedett nyomozó alkalmazásához a Szerződő Államok belső joga szerint meghatározott igazságügyi hatóságának engedélye szükséges, a fedett nyomozó alkalmazására csak ezen engedély beszerzését követően kerülhet
sor. A hozzájárulás mindenkor a Szerződő Államok teljes
területére érvényes.
(3) A fedett nyomozó alkalmazására irányuló megkeresésnek a jelen Szerződés 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell:
a) a fedett nyomozó alkalmazásának időtartamát, feltételeit; b) a fedett nyomozó jogait és kötelezettségeit;
c) a fedett nyomozó lelepleződése esetén alkalmazandó
intézkedéseket;
d) a fedett nyomozó büntetőjogi, valamint a működési
körében okozott károkért való felelősségének szabályairól
szóló tájékoztatást.
(4) A fedett nyomozó alkalmazása mindig egyedi esetre
korlátozódik és meghatározott ideig, de legfeljebb egy hónapig tart. A fedett nyomozó alkalmazásának időtartama
meghosszabbítható. A fedett nyomozó alkalmazását a
Szerződő Államok hatóságai egyeztetve készítik elő. A fedett nyomozó a központi hatóságok eseti megállapodását
és a (2) bekezdés szerinti engedély beszerzését követően
kezdheti meg tevékenységét.
(5) A fedett nyomozó irányítását a megkeresett Szerződő Állam hatósága végzi. A fedett nyomozó cselekményére alapvetően a megkeresett Szerződő Állam joga érvényes. Ezen túlmenően a megkereső Szerződő Állam jogát
is figyelembe kell venni.
(6) A megkeresett Szerződő Állam hatóságának kérésére a fedett nyomozást haladéktalanul meg kell szüntetni.
(7) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a fedett
nyomozó alkalmazásának szükségességét, feltételeit, a
nyomozás során megszerzett információk felhasználását a
megkeresett Szerződő Állam kijelölt hatósága határozza
meg. Erről a megkereső Szerződő Állam hatóságát tájékoztatni kell.
(8) A megkeresett Szerződő Állam a fedett nyomozó tevékenységéhez személyi, logisztikai és technikai támogatást nyújthat. A megkeresett Szerződő Állam hatósága
minden szükséges intézkedést megtesz a megkereső Szerződő Állam fedett nyomozója biztonsága érdekében.
14. cikk Közös bűnfelderítő-csoport létrehozása (1) A Szerződő Államok központi hatóságai – belső jogszabályaik alapján – közös bűnfelderítő-csoportot hozhatnak létre olyan bűncselekmény felderítése érdekében,
amely európai elfogatóparancs kibocsátásának alapjául
szolgálhatna, különösen, ha
a) a több tagállamra kiterjedő bűncselekmény felderítése bonyolult;
b) a bűncselekmény miatt több államban folyik bűnügyi felderítés, és ezért a felderítő munka összehangolására van szükség.
(2) A közös bűnfelderítő-csoport a központi szervek
eseti megállapodásával jön létre. A megállapodásnak tartalmaznia kell különösen:
a) a bűncselekmény leírását, amelynek felderítésére a
bűnfelderítő-csoport létrejött;
b) a működési területet;
c) a bűnfelderítő-csoport összetételét, illetve az össze
tétel megváltoztatásának lehetőségét;
d) a bűnfelderítő-csoport vezetőjét;
e) a működés időtartamát és a meghosszabbítás feltéte
leit;
f) a külföldi hatóság tagjának kötelezettségeit és jogo
sultságait;
g) a működés feltételeit;
h) a szervezési intézkedéseket és a működés költségei
nek viselését. (3) Ha a megkereső Szerződő Állam tisztviselőjének a
közös bűnfelderítő-csoport meghatározott eljárásában
való részvételéhez a megkeresett Szerződő Állam belső
joga szerint az igazságügyi hatóságok engedélye szükséges, a részvételre csak az engedély beszerzését követően
kerülhet sor.
(4) A közös bűnfelderítő-csoportot a megkeresett Szerződő Állam megállapodás szerinti hatósága vezeti; biztosítja továbbá a bűnfelderítő-csoport működéséhez szükséges személyi és technikai feltételeket.
(5) A megkereső Szerződő Államnak a közös bűnfelderítő-csoportban részt vevő tisztviselője a megkeresett
Szerződő Állam területén önálló intézkedés végrehajtására nem jogosult.
(6) A megkereső Szerződő Állam hatóságának a közös
bűnfelderítő-csoportban részt vevő tagja a birtokában lévő
nem minősített adatokat és információkat, ugyanazon ese
tekben és ugyanolyan feltételekkel adhatja át, mint ahogy
azokat a saját hatóságainak átadná.
(7) A közös bűnfelderítő-csoport munkájához szükséges minősített adatoknak a másik Szerződő Állam tisztviselője részére történő hozzáférhetővé tételét azon minősített adatok esetében, amelyeket a jelen Szerződésben meghatározott együttműködésben részt vevő hatóságok minősítettek, a közös bűnfelderítő-csoport létrehozását engedélyező központi hatóság engedélyezi. Az együttműködésben részt nem vevő szervek által minősített adatok átadásához be kell szerezni a Szerződő Államok belső jogszabályaiban meghatározott engedélyt.
(8) A közös bűnfelderítő-csoport rendelkezésére bocsátott adat vagy információ kizárólag a következő célokra
használható fel:
a) azon bűncselekmény felderítése érdekében, amelyre
a közös bűnfelderítő-csoport létrejött;
b) az adatot vagy információt átadó Szerződő Állam
előzetes hozzájárulásával más bűncselekmény felderítésére, nyomozására;
c) a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan veszélyeztető bűncselekmények megelőzése érdekében, illetve – az
adatot vagy információt átadó Szerződő Állam előzetes
hozzájárulásával – az ilyen bűncselekmény miatt indult
büntetőeljárás során.
15. cikk Összekötő tisztviselő küldése (1) Az egyik Szerződő Állam központi hatósága a másik
Szerződő Állam központi hatósága hozzájárulásával, határozott vagy határozatlan időtartamra összekötő tisztviselőket küldhet annak bűnüldöző hatóságaihoz.
(2) Az összekötő tisztviselők kiküldésének célja a Szerződő Államok közötti, a jelen Szerződés alapján megvalósuló együttműködés meggyorsítása, valamint a folyamatos
segítségnyújtás biztosítása:
a) a bűncselekmények megelőzését, megakadályozását
és felderítését szolgáló információcserével;
b) a bűnügyi tárgyú megkeresések teljesítésével;
c) a külső határok védelmével és a visszafogadási
egyezmények végrehajtásával kapcsolatos segítségnyújtással. (3) Az összekötő tisztviselők segítséget nyújtanak továbbá a közbiztonságot és a közrendet fenyegető veszélyek elhárításával megbízott hatóságoknak, feladataik ellátásához szükséges információk átadásával.
(4) Az összekötő tisztviselők bűnmegelőzési és bűnüldözési intézkedések önálló elvégzésére nem jogosultak.
Az információ továbbítása és feladataik végzése az összekötő tisztviselőket küldő megkereső Szerződő Állam hatóságának utasításai alapján történik, figyelembe véve az
összekötőt fogadó megkeresett Szerződő Állam hatóságának kéréseit, amelynél tevékenykednek.
16. cikk Tanúvédelem (1) A Szerződő Államok illetékes szerveiken keresztül
kérelmezhetik a büntetőeljárás során védett tanúknak, sértetteknek és gyanúsítottaknak (terhelteknek), valamint rájuk tekintettel más személyeknek (e cikk alkalmazásában
a továbbiakban: érintett személyek) az egyik Szerződő Állam területéről a másik Szerződő Állam területére történő
átköltöztetését és ezt követően védelemben részesítését.
Az érintett személyek védelmének átadása, átvétele a
Szerződő Államokban folyamatban lévő büntetőeljárást
nem akadályozhatja.
(2) Az érintett személy átadására vagy átvételére irányuló megkeresésnek a jelen Szerződés 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell:
a) a titoktartási kötelezettségre vonatkozó igényt;
b) az érintett személynek a büntetőeljárásban betöltött
szerepét;
c) a fennálló fenyegetettségre, valamint annak súlyos
ságára vonatkozó információkat;
d) az érintett személynek a megkeresett Szerződő Ál
lam területére költöztetésének okát;
e) a védelem javasolt formáját, mértékét;
f) a megkeresett Szerződő Állam területén való elhe
lyezés szükséges időtartamát, és ennek meghosszabbítási
lehetőségét; g) az érintett személy tartózkodási helyére vonatkozó
javaslatot, illetőleg a védelem ellátásához szükséges
egyéb iratokat.
(3) A megkeresés elfogadását követően a védelem átadásáról, illetve átvételéről, annak módjáról, a védelem
idejéről, valamint a kapcsolattartás módjáról, a költségek
viseléséről és a védelem felmondásának eseteiről a Szerződő Államoknak a védelem ellátására kijelölt szervei
közvetlenül állapodnak meg.
IV. Fejezet AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS EGYÉB FORMÁI 17. cikk
Együttműködés a közös kapcsolattartási
szolgálati helyeken (1) A Szerződő Államok Kormányai a bűnüldöző hatóságaik közötti információcsere és együttműködés megkönnyítése érdekében közös kapcsolattartási szolgálati helyeket létesíthetnek.
(2) A közös kapcsolattartási szolgálati helyeken a Szerződő Államok hatóságainak tisztviselői saját hatáskörükben, egymás közvetlen térbeli szomszédságában teljesítik
szolgálatukat. Ennek során közreműködnek a jelen Szerződés 9. cikkében meghatározott közvetlen információcserében, valamint támogatják a jelen Szerződés szerinti
határon átnyúló együttműködés összehangolását.
(3) Az együttműködés kiterjedhet a személyek átadásának és visszafogadásának előkészítésére és az abban való
közreműködésre.
(4) A közös kapcsolattartási szolgálati helyeken szolgálatot teljesítő tisztviselők a (2) és (3) bekezdésben meghatározottakon túl nem jogosultak eljárási cselekmények önálló végzésére. Nemzeti hatóságaik irányítási és fegyelmi
jogköre alá tartoznak.
(5) A közös kapcsolattartási szolgálati helyek létesítésének helyét, feltételeit, az együttműködés módját és a költségviselés szabályait külön megállapodások tartalmazzák.
18. cikk Közös határmenti járőrszolgálat (1) A Szerződő Államok hatóságai a közbiztonság és a
közrend védelme, a bűncselekmények elleni fellépés és a
határ felügyelete céljából a közös államhatártól számított
tíz kilométeres távolságig közös járőrszolgálatot teljesíthetnek.
(2) A közös járőrszolgálatban a másik Szerződő Állam
hatóságának tagjai is jogosultak a személyek személyazonosságát megállapítani és őket, amennyiben ki akarják magukat vonni az ellenőrzés alól, annak az illetékes Szerződő
Államnak a nemzeti jogszabályai szerint feltartóztatni,
amelynek területén az intézkedésre sor kerül.
(3) Egyéb intézkedésekre, valamint kényszerítő eszközök alkalmazására azon Szerződő Állam tisztviselői jogosultak, amelynek területén a közös járőrszolgálatot teljesítik, kivéve, ha az intézkedés sikere a másik Szerződő Állam tisztviselőinek beavatkozása nélkül veszélybe kerülne
vagy jelentősen megnehezedne.
V. Fejezet ADATVÉDELEM 19. cikk Az átadható személyes adatok köre
A jelen Szerződés végrehajtása érdekében a Szerződő
Államok a következő személyes adatokat adhatják át egymásnak:
a) a bűncselekmények elkövetésében részt vevő személyek és ezen személyeknek bűncselekmény elkövetésé
vel összefüggő kapcsolatainak személyes azonosító adatai; családi név, esetleg a korábbi családi név, utónév,
egyéb név (ál-, gúny-, ragadványnév), születési idő és
hely, lakóhely, nem, jelenlegi vagy esetleges korábbi állampolgárság;
b) az útlevél, a személyazonosságot igazoló okmány,
vagy más úti-okmány adatai (száma, kiállításának időpontja, a kiállító hatóság megnevezése, a kiállítás helye, az
érvényesség ideje, területi érvényessége);
c) a gyanúsított személyek ujj- és tenyérnyomatára, a
gyanúsított DNS profiljára, illetve mintára, személyleírására, fényképére vonatkozó adatok;
d) minden olyan egyéb adat, amely az érintett személy
azonosításához szükséges.
20. cikk Alapelvek A jelen Szerződésben meghatározott együttműködés
keretében a Szerződő Államok által az egymásnak átadásra kerülő személyes adatoknál az alábbi rendelkezéseket
kell alkalmazni:
a) az átadni kért adatokra vonatkozó megkeresésben
meg kell adni az átadni kért adatok körét és az alkalmazás
célját;
b) a jelen szerződésben meghatározott együttműködés
keretében a személyes adatokat átvevő Szerződő Állam
(a továbbiakban: Átvevő Állam) csak a jelen szerződésben
meghatározott célokra és az adatokat átadó Szerződő Állam (a továbbiakban: Átadó Állam) által meghatározott
feltételekkel kezelheti. Az Átadó Állam kérésére az Átvevő Állam tájékoztatást nyújt az átadott személyes adatok felhasználásáról;
c) az adatok átadása előtt az Átadó Állam annak megállapítását követően, hogy az adatok átadása szükséges és
arányos, valamint összhangban áll a nemzeti joggal, köteles az átadásra kerülő adatok helyességéről meggyőződni;
d) az adatok átadásakor az Átadó Államnak fel kell tüntetnie az adatok törlési határidejét hatályos belső jogszabályainak megfelelően. Ha az átadó fél a fogadó féllel speciális megőrzési határidőt közöl, úgy a fogadó fél köteles
azt betartani;
e) személyes adatok kizárólag az 1. cikk 1. pontjában
említett bűnüldöző hatóságoknak adhatók át. Más hatóságoknak az adatok az Átadó Állam előzetes írásbeli hozzájárulásával továbbíthatók.
21. cikk Az adatok helyesbítése és törlése (1) A jelen Szerződés alapján átadott személyes adatokat törölni kell, illetve meg kell semmisíteni, ha:
a) az átadott adatok valótlanságát állapították meg; b) ha az adatok beszerzése vagy átadása nem jogszerűen történt, vagy jogszerűen átadott adatokat az Átadó
Állam belső joga szerint egy későbbi időpontban törölni
kell;
c) az adatok az átadásban megjelölt feladat megvalósításához nem, vagy már nem szükségesek, kivéve, ha az Átadó Állam hozzájárult ahhoz, hogy az adatokat a jelen
Szerződésben meghatározott más célra használják fel.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett körülményekről az Átvevő Államot haladéktalanul tájékoztatni
kell, és ezen utóbbi Állam a nem továbbítható adatokat köteles törölni, illetve megsemmisíteni. Ha az átvevő hatóság
arra a következtetésre jut, hogy az átadott adatok helytelenek, vagy azokat törölni kell, illetve meg kell semmisíteni
azokat, az átadó hatóságot erről haladéktalanul tájékoztatja.
(3) Ha ezt az átadó hatóság kéri, az átadott téves adatokat haladéktalanul helyesbíteni kell.
(4) Az átvett személyes adatokat az átadáskor megjelölt
felhasználási cél elérése esetén akkor is törölni kell, ha a
törlési határidő még nem járt le. Az átadott adatok törléséről és a törlés okáról a Szerződő Államok haladéktalanul
tájékoztatják egymást. A jelen Szerződés megszűnésekor
minden személyes adatot törölni kell.
22. cikk Nyilvántartás az átadott adatokról (1) A jelen Szerződés alapján átadott és átvett adatokról
a bűnüldöző hatóságoknak nyilvántartást kell vezetniük.
A nyilvántartásnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia: az adatszolgáltatás célját, tartalmát, a fogadó
szervet és az átadás időpontját. Az online adatszolgáltatást
automatikusan kell nyilvántartani.
(2) A nyilvántartásokat legalább 5 évig meg kell őrizni;
az átadott különleges adatokra vonatkozó nyilvántartások
az ezen adatokra vonatkozó belső jogszabályokban meghatározott ideig őrizendők meg.
(3) A nyilvántartás adatai kizárólag az adatvédelemre
vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzésére használhatók fel.
(4) Az átvevő hatóságok kötelesek az átadott személyi
adatokat véletlen vagy jogosulatlan megsemmisítés, véletlen elvesztés, jogosulatlan hozzáférés, jogosulatlan vagy
véletlen változtatás vagy jogosulatlan nyilvánosságra hozatal ellen hatékonyan védeni.
23. cikk Az érintett személy tájékoztatása (1) Bármely személynek, akinek a személyazonosságát
megfelelően tisztázták, joga van arra, hogy az adatot fel
használó hatóságtól különös késedelem és jelentős költségek nélkül általánosan érthető formában és elfogadható
időszakonként információkat kapjon a róla a nyilvántartásban szereplő személyes adatokról, azok forrásáról, az
azokkal tervezett felhasználási célról, a lehetséges átvevőről vagy átvevő körökről és a felhasználás jogalapjáról. Az
eljárás részleteire annak a Szerződő Államnak a nemzeti
joga rendelkezéseit kell alkalmazni, amelyben az információt kérik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az Átvevő Államnak konzultálnia kell az Átadó Állammal arról,
hogy tájékoztathatja-e az érintett személyt a nyilvántartásában szereplő személyes adatairól és azok felhasználási
céljáról. Az Átvevő Államnak az Átadó Állam erre vonatkozó állásfoglalása szerint kell eljárnia.
(3) A Szerződő Államok kötelesek az érintettel a tájékoztatás megtagadásának indokát közölni, amennyiben ezt
az Átadó Állam jogszabályai lehetővé teszik. A Szerződő
Államok ennek megfelelően tájékoztatják egymást.
(4) Mind az Átadó, mind az Átvevő Állam köteles – az
érintett kérelmére – a helytelen adatot helyesbíteni, illetőleg a jogellenesen kezelt adatot törölni. A helyesbítésről
vagy törlésről a másik Szerződő Államot haladéktalanul
tájékoztatni kell.
(5) A Szerződő Államok biztosítják, hogy az érintett, az
adatvédelemmel kapcsolatos joga megsértése esetén hatékony jogorvoslattal fordulhasson a független bírósághoz
vagy más illetékes hatósághoz, joga van továbbá arra,
hogy kártérítést kapjon, vagy más jogorvoslattal élhessen.
24. cikk Adatkezelés a másik Szerződő Állam területén folytatott
eljárás során
(1) A jelen Szerződés végrehajtása keretében a másik
Szerződő Állam területén folytatott eljárás során megszerzett személyes adatok kezelésének ellenőrzése azon Szerződő Állam illetékes hatóságának a feladata, amelynek részére
ezen személyes adatokat megszerezték. Az adatkezelés
ezen Szerződő Állam belső jogszabályai szerint történik.
Ennek során figyelembe kell venni az engedélyező hatóság
által az engedéllyel összefüggésben megszabott előírásokat.
(2) A bűnüldöző hatóságok azon tagjainak, akik a másik
Szerződő Állam területén teljesítik feladatukat, nem biztosítható közvetlen hozzáférés az ezen Szerződő Államban
gépi feldolgozású személyes adatokhoz.
25. cikk Minősített adatok védelme (1) A Szerződő Államok a jelen Szerződés végrehajtása
során az átvett minősített adatokra vonatkozóan az átadó
Állam által meghatározott azonos minősítési fokozatot és
azonos védelmet biztosítanak.
(2) A minősített adatok jelölése és azok megfeleltetése
az alábbi:
A Magyar Szerződő Állam a minősített adat hordozóján:
Minősítési fokozatok:
a) ,,Szigorúan titkos!” (,,Streng geheim”)
b) ,,Titkos!” (,,Geheim”)
c) ,,Bizalmas!” (,,Vertraulich”)
d) ,,Korlátozott terjesztésű!” (,,Eingeschränkt”)
Az Osztrák Szerződő Állam a minősített adat hordozó
ján:
Minősítési fokozatok:
a) ,,Streng geheim” (,,Szigorúan titkos”)
b) ,,Geheim” (,,Titkos”)
c) ,,Vertraulich” (,,Bizalmas”)
d) ,,Eingeschränkt” (,,Korlátozott terjesztésű”)
Az adathordozó kezelése a fenti megfeleltetés szerint
történik mindkét Szerződő Államban. (3) Az Átadó Államnak meg kell jelölnie a minősítés érvényességi idejét.
(4) A jelen cikk alapján átadott iratok, adatok, információk és műszaki berendezések harmadik ország részére
történő továbbadása csak az átadó Állam illetékes hatóságának írásbeli hozzájárulásával lehetséges.
(5) A jelen cikk alapján átadott minősített adatok védelmének felügyeletére kijelölt szervek:
A Magyar Köztársaság részéről:
– Belügyminisztérium Titokvédelmi Iroda;
Az Osztrák Köztársaság részéről:
– Információbiztonsági Bizottság.
VI. Fejezet JOGVISZONYOK A MÁSIK SZERZŐDŐ ÁLLAMBAN
TÖRTÉNŐ ELJÁRÁS SORÁN
26. cikk A beutazásra és a tartózkodásra vonatkozó
rendelkezések
(1) A Szerződő Államok hatóságának tagjai a jelen
Szerződésből származó feladataik végrehajtása céljából a
másik Szerződő Állam területére érvényes fényképes szolgálati igazolvánnyal léphetnek, és ott – külön engedély
nélkül – a szolgálati feladat ellátásának idejéig tartózkodhatnak.
(2) A fedett nyomozó, külön engedély nélkül, fedőokirattal léphet a megkeresett Szerződő Állam területére és
ott szolgálati feladat ellátása idejéig tartózkodhat.
27. cikk Az egyenruha viselésének, a kényszerítő eszközök,
a szolgálati fegyverek használatának szabályai
(1) A jelen Szerződés eltérő rendelkezése hiányában, a
megkereső Szerződő Állam hatóságának tagja a megkeresett Szerződő Állam területén:
a) jogosult egyenruhát viselni;
b) az általa bűncselekmény elkövetése során tetten ért
vagy szökést megkísérlő elkövetőt elfoghatja és feltartóztathatja, de haladéktalanul köteles őt a területileg illetékes
Szerződő Állam hatósága tagjának átadni.
(2) A megkereső Szerződő Állam hatóságának tagja a
megkeresett Szerződő Állam területén a jelen Szerződésből származó feladatai teljesítése, továbbá az oda- és
visszautazás során viselheti szolgálati fegyverét, valamint
magával viheti a szükséges szolgálati felszerelést. A jelen
Szerződésben meghatározott esetekben testi kényszer és
kényszerítő eszköz – az arányosság figyelembevételével –
alkalmazható. A megkeresett Szerződő Állam területén
szolgálati fegyver csak jogos védelemi helyzetben és végszükség esetén használható.
28. cikk Szolgálati, közszolgálati viszonyok A megkereső Szerződő Állam hatósága tisztviselőjének
szolgálati, közszolgálati jogviszonyára, munkaviszonyára
és fegyelmi felelősségére saját államának jogszabályai vonatkoznak.
29. cikk Kártérítési felelősség (1) A Szerződő Államok kölcsönösen lemondanak a
megkereső Szerződő Állam hatósága tagja által, a jelen
Szerződésből származó feladatának teljesítése során a
megkeresett Szerződő Államnak okozott károk megtérítésének igényéről, kivéve, ha a kárt szándékosan vagy súlyos gondatlansággal okozták.
(2) A megkereső Szerződő Állam hatóságának tagja által, a jelen Szerződésből származó feladatának teljesítése
során a megkeresett Szerződő Állam területén harmadik
személynek okozott károk megtérítéséért a Szerződő Államok ugyanolyan feltételek mellett és ugyanolyan terjedelemben felelősek, mintha a kárt saját hatóságának tagja,
saját állama területén okozta volna.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetekben, a megkereső Szerződő Állam megtéríti a megkeresett Szerződő
Állam által a károsultak vagy a kártérítésre jogosultak ré
szére nyújtott kártérítést, kivéve, ha a kárt szándékosan
vagy súlyos gondatlansággal okozták.
30. cikk Büntetőjogi felelősségi szabályok Azon tisztviselők, akik jelen Szerződés alapján a másik
Szerződő Állam területén tevékenykednek, általuk vagy
sérelmükre elkövetett bűncselekmények tekintetében azonos elbírálás alá esnek a másik Szerződő Állam tisztviselőivel.
31. cikk A nemzeti jog elsőbbsége pénzügyi és vámügyekben
(1) Ezen Szerződés hatálya illeték, adó, vám és deviza
ügyekre nem terjed ki.
(2) Azokat az információkat, amelyek ezen Szerződés
keretében folytatott együttműködés során keletkeztek,
nem lehet illeték, adó, vám kiszabására, továbbá illeték,
adó, vám és deviza ügyekben felhasználni, kivéve, ha a
megkeresett Állam ezeket az információkat kifejezetten
ilyen eljárás céljából bocsátotta rendelkezésre.
VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 32. cikk A segítségnyújtás megtagadása
Bármelyik Szerződő Állam részben vagy egészben
megtagadhatja, vagy feltételektől teheti függővé a segítségnyújtást, ha a segítségnyújtás veszélyezteti, illetőleg
sérti államának szuverenitását, biztonságát, közrendjét
vagy egyéb alapvető érdekeit, vagy ha az a Szerződő Államok jogszabályaival ellentétes.
33. cikk A hatóságok megnevezésének vagy feladatkörének
változása
A Szerződő Államok a jelen Szerződés végrehajtásában
illetékes hatóságok és a központi szervek megváltozásáról
diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást.
34. cikk Költségviselés A jelen Szerződés végrehajtása során – eltérő rendelkezés hiányában – mindkét Szerződő Állam maga viseli a saját hatósága eljárása során felmerülő költségeket.
35. cikk Más nemzetközi szerződésekhez való viszony A jelen Szerződés rendelkezései nem érintik a Szerződő
Államok egyéb két- vagy többoldalú nemzetközi szerződéseiben szereplő kötelezettség-vállalásait.
36. cikk Hatálybalépés és felmondás (1) A jelen Szerződést meg kell erősíteni. A megerősítésről szóló okiratokat a lehető legrövidebb időn belül ki
kell cserélni. Jelen Szerződés a megerősítésről szóló okiratok kicserélését követő harmadik hónap első napján lép
hatályba.
(2) A jelen Szerződés hatálybalépésével egyidejűleg a
Magyar Népköztársaság Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a bűnügyi rendészeti és közlekedésrendészeti együttműködésről 1979. november 27-én
aláírt Egyezmény, valamint a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a nemzetközi terrorizmus, a nemzetközi illegális kábítószer-kereskedelem és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló, 1996. július 12-én
aláírt Egyezmény hatályát veszti.
(3) A jelen Szerződés határozatlan időre szól, és azt bármelyik Szerződő Állam diplomáciai úton, írásban bármikor felmondhatja. A Szerződés a felmondás kézhezvételétől számított hat hónap elteltével veszíti hatályát.
(4) A jelen Szerződés nyilvántartásba vételéről az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikke szerint, az
Egyesült Nemzetek Főtitkárságán az Osztrák Köztársaság
gondoskodik.
Készült Heiligenbrunnban 2004. június 6-án, két eredeti
példányban, magyar és német nyelven, mindkét nyelvű
szöveg egyaránt hiteles.
Aláírások” 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2. és 3. §-a a Szerződés 36. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Szerződés, illetve e törvény 2. és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) A Szerződés hatálybalépésének napjával hatályát
veszíti a 2002. évi LIV. törvény 50. § (3) bekezdése, a Magyar Népköztársaság Kormánya és az Osztrák Köztársaság
Kormánya között a bűnügyi rendészeti és közlekedésrendészeti együttműködésről szóló, Bécsben, az 1979. évi november hó 27-én aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló
34/1980. (VIII. 28.) MT rendelet, és a Magyar Köztársaság
Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a
nemzetközi terrorizmus, a nemzetközi illegális kábítószer-kereskedelem és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló, Nickelsdorfban, 1996. július 12-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről
szóló 165/1997. (X. 3.) Korm. rendelet.
(5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a belügyminiszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
21/2015. (XII. 23.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium állományában tartósan külföldön foglalkoztatottak utazási és személyi ingóságok szállítási költségeinek térítéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben eljárva – a tartós külszolgálatról
és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendeletben foglaltakra figyelemmel – a következő utasítást
adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) állományában lévő tartós külszolgálatra kihelyezett
munkatársak (a továbbiakban: kihelyezett) utazási és személyi ingóság szállítási költségtérítésére – a  tartós
külszolgálatról és az  ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendeletben (a továbbiakban:
Korm. rendelet) nem szabályozott kérdésekben – a jelen utasítást kell alkalmazni.
(2) Az  utazásokkal és személyi ingóságokkal kapcsolatos ügyintézést és nyilvántartást a  kihelyező okirat, illetve
a kihelyezést megszüntető okirat alapján a külképviseletek igazgatásának gazdálkodásáért felelős szervezeti egység
végzi.
2. Utazással kapcsolatos költségek 2. § (1) A külképviseleten utazási jegy vásárlására csak gazdaságossági szempontok figyelembevételével és a KKM előzetes
záradékolása alapján kerülhet sor.
(2) A  KKM a  kihelyezett és ellátmánypótlékra jogosító hozzátartozója utazásának kizárólag az  alábbiakban felsorolt
költségeit a Korm. rendelet 34. §-ában foglaltak szerint viseli:
a) az állomáshelyre történő első kiutazáskor és a végleges hazautazáskor, ideértve a másik állomáshelyre történő
áthelyezést is;
b) az ideiglenes hivatali célú hazarendeléskor – ideértve a  válsághelyzet miatti berendelést is –, továbbá
az  ideiglenes munkavégzés céljából harmadik országba történő utazáskor felmerülő utazási költséget is.
Amennyiben az  utazás harmadik országba munkavégzés miatt történik, az  ellátmánypótlékra jogosító
házastárs vagy élettárs utazásának költségét akkor téríti meg, ha az  utazásra diplomáciai feladat teljesítése
céljából kerül sor, és ha a hivatalos meghívottak között a házastárs, élettárs vagy bejegyzett élettárs is szerepel.
A diplomáciai cél meglétét a KKM illetékes területi főosztálya igazolja, és azt a területi főosztály irányításáért
felelős állami vezető hagyja jóvá a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár előzetes ellenjegyzését
követően. Az ideiglenes munkavégzés céljából harmadik országba történő utazás esetén szállás igénybevétele
során a szállásköltségek tekintetében az ideiglenes külföldi kiküldetés egyes kérdéseiről szóló KKM utasításban
foglaltakat kell alkalmazni;
c) szabadságra történő hazautazáskor és visszautazáskor, évente egy alkalommal (kivéve a  külszolgálat
megkezdésének és megszűnésének naptári évét, amennyiben abban az évben a külszolgálat időtartama nem
éri el a  kilenc hónapot). Költségtakarékossági szempontok miatt a  szabadságra történő hazautazás és
visszautazás esetén a  kihelyezett és családtagjai kötelesek legalább egy hónappal az  utazási dátumot
megelőzően írásban jelezni repülőjegyre vonatkozó igényüket. Ettől eltérni csak különösen indokolt esetben
lehet;
d) évente egy alkalommal, nem a kiküldöttel együtt, Magyarország területén élő, de egyébként ellátmánypótlékra
jogosító személyek állomáshelyre történő ki- és hazautazásakor felmerülő utazási költséget, a kihelyezés és
a  végleges hazautazás naptári évének kivételével. Amennyiben a  végleges hazautazásról szóló értesítést
a  kihelyezett az  ellátmánypótlékra jogosító személyek állomáshelyre történő ki- és hazautazását követően
kapja kézhez, úgy utólagos visszafizetési kötelezettség a kihelyezettet nem terheli;
e) a Korm. rendelet 3. § 12. pontjában meghatározott ellátmánypótlékra jogosító személy végleges hazautazási
költségeit abban az esetben is, ha a kiküldetés időtartama alatt megszűnik az ellátmánypótlékra vonatkozó
jogosultság;
f ) a gyermekét egyedül nevelő kihelyezett ideiglenes hazarendelésekor a vele együtt külföldön egy háztartásban
élő kiskorú gyermek utazási költségeit;
g) a gyermekét egyedül nevelő kihelyezett elhalálozása esetén a  vele külföldön egy háztartásban élő kiskorú
gyermekének biztonságos és mielőbbi hazautaztatási és az ingóságok visszaszállításával felmerülő költséget.
(3) A kihelyezettet és a Korm. rendelet 3. § 12. pontjában meghatározott személyeket a következő típusú utazási jegy
illeti meg:
a) a külképviselet vezetőjét a négy óra repülési időt meghaladó tengerentúli utazás, illetőleg más hosszú távú
repülőút esetén az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 10.  § (2)  bekezdése
alapján az államtitkárok részére biztosítható magasabb komfortosztálynak megfelelő árú repülőjegy;
b) egyéb esetben turista (economy) osztályra szóló repülőjegy;
c) a 2.12. pont alapján meghatározott külképviseletek tekintetében a kihelyezés és a végleges hazautazás naptári
évének kivételével évi egy alkalommal, a  2.2.  ponton felül rekreációs célú utazáshoz felhasználható turista
(economy) osztályra szóló repülőjegy;
d) válsághelyzet, háborús fenyegetettség, illetve súlyos, azonnali egészségügyi beavatkozás szükségessége
esetén függetlenül az utazási jegy kategóriájától a lehető leggyorsabban beszerezhető utazási jegy;
e) Bécs, Belgrád, Beregszász, Csíkszereda, Eszék, Kassa, Kolozsvár, Lendva, Ljubljana, Pozsony, Szabadka, Ungvár
és Zágráb állomáshelyek esetében I. osztályú vasúti jegy.
(4) A  jelen utasításban foglalt utazások során gazdaságossági szempontok alapján kedvezményes, csökkentett
szolgáltatást nyújtó repülőtársaság szolgáltatását kell igénybe venni azzal, hogy legalább egy feladható poggyász és
egy kézipoggyász szállításának díját a KKM biztosítja. Futár szállítása esetén, amennyiben szükséges, a KKM köteles
további csomagjegy vásárlását biztosítani. Futárcsomag szállításához a  futárosztályt vezető szervezeti egység
vezetőjének előzetes engedélye szükséges.
(5) A Korm. rendelet 3. §-ának 12. pontjában meghatározott ellátmánypótlékra jogosító személyt, ha a Korm. rendelet
szerint utazási költségtérítésre jogosult, a kihelyezettel azonos típusú utazási jegy illeti meg.
(6) A Korm. rendelet 34. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a Magyarországon élő – egyébként ellátmánypótlékra
jogosító – személyt turista (economy) osztályú repülőjegy illeti meg.
(7) A  kihelyezett az  éves szabadságának tervezése, kivétele során, valamint végleges hazatérése alkalmával köteles
az  utazási jegyek érvényességi idejét figyelembe venni. Hivatali érdekből, kivételesen indokolt esetben
a  külképviselet-vezető javaslata és a  személyügyekért felelős szervezeti egység véleménye alapján a  gazdasági
ügyekért felelős helyettes államtitkár eltérhet. Amennyiben a  kihelyezett mulasztásából fakadóan a  KKM-nek
többletköltsége keletkezik, kihelyezett köteles azt a KKM részére megtéríteni.
(8) Az utazási jegy nem ruházható át, nem váltható át két egyszeri útra, az igényévek között nem csoportosítható át, és
nem halmozható.
(9) Amennyiben a  kihelyezett vagy ellátmánypótlékra jogosító hozzátartozója nem veszi igénybe a  jelen utasítás
2.3.  pontjában meghatározott utazási jegyet, erre irányuló kérelme esetén gépkocsi átalánytérítésére jogosult
a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározottak szerint. Amennyiben kihelyezett részére tárgyévben
gépkocsi-átalánytérítés kerül kifizetésre, úgy az  év során a  Korm. rendelet 3.  §-ának 12.  pontjában meghatározott
ellátmánypótlékra jogosító többi személy már nem jogosult repülőjegy vagy vonatjegy igénybevételére.
(10) A térítés kizárólag a kiutazást követően benyújtott, a 2. mellékletében meghatározott elszámoló lap alapján vehető
igénybe.
(11) A személyes gépkocsihasználattal rendelkező külképviselet-vezetők részére kizárólag a 2.2. b) pontban meghatározott
utazások esetén engedélyezett a  hivatali gépjármű igénybevétele. Ez  esetben gépkocsi átalánytérítésére
a külképviselet-vezető nem jogosult.
(12) A  háborús és válságövezetekben, illetve a  rendkívül nehéz életkörülmények között üzemelő külképviseletek
kihelyezettjei és családtagjai részére a kihelyezés és a végleges hazautazás naptári évének kivételével évente egyszer
további öt nap rekreációs pótszabadság engedélyezhető. Az engedélyt a biztonsági ügyekért és a személyügyekért
felelős szervezeti egység, illetve a területi főosztály javaslata alapján, a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
előzetes jóváhagyását követően a  közigazgatási államtitkár hagyja jóvá. A  rekreációs pótszabadságra jogosult
állomáshelyek körét az 1. melléklet tartalmazza, amely minden év január 1-jével, illetve szükség esetén év közben
felülvizsgálatra kerül.
3. A személyi ingóságok szállításával kapcsolatos költségek 3. § (1) A kihelyezett ingóságainak szállítási költségeit a külszolgálat megkezdésekor, befejezésekor, valamint másik külföldi
állomáshelyre történő áthelyezéskor – az állandó lakcímként bejelentett lakóhely vagy bejelentett tartózkodási hely
és a külszolgálati tartózkodási hely viszonylatában – a KKM viseli a jelen utasításban foglaltak szerint.
(2) A kihelyezettet
a) Európán belüli állomáshely esetén
aa) önmaga után 100 kilogramm,
ab) házastársa, élettársa, bejegyzett élettársa után 50 kilogramm,
ac) ellátmánypótlékra jogosító gyermekei után 30 kilogramm;
b) Európán kívüli állomáshely esetén
ba) önmaga után 120 kilogramm,
bb) házastársa, élettársa, bejegyzett élettársa után 60 kilogramm,
bc) ellátmánypótlékra jogosító gyermekei után 36 kilogramm
bruttó tömeg légi teheráruként történő elszámolása illeti meg a 3.10–3.16. pontokban foglaltak szerint.
 (3) A  KKM a  Korm. rendelet 3.  § 12.  pontjában meghatározott ellátmánypótlékra jogosító hozzátartozó a  személyi
ingóságaival felmerülő szállítási költséget abban az  esetben is viseli, ha a  kihelyezés időtartama alatt
az ellátmánypótlékra vonatkozó jogosultság megszűnik.
(4) Hivatali érdekből történő áthelyezéskor a 3.2. pontban meghatározott tömeg kétszeresét kell figyelembe venni.
 (5) Abban az esetben, ha egy kihelyezésre kerülő családon belül több családtag is munkát végez adott külképviseleten,
csak az egyik kihelyezettet illeti meg – a 3.2. pontban meghatározott – önmaga után járó, valamint a gyermek utáni
jogosultság.
(6) A 3.17. pontban meghatározottak kivételével a KKM – függetlenül a kihelyezett által választott elszámolási módtól
(költségtérítés vagy költségtérítési átalány), továbbá a 3.10–3.16. pontokban meghatározott ingószállítási módtól –
legfeljebb a  3.7.  pont szerint meghatározott költségkeret 80%-a (a továbbiakban: költségnorma) erejéig viseli
a szállítási költséget. Ha a szállítási költség a költségnormát meghaladja, a különbözetet a kihelyezett viseli.
(7) A  költségkeretet a  külképviseletek igazgatásának gazdálkodásáért felelős szervezeti egység a  3.2.  pontban foglalt
tömegkorlátok és az adott állomáshelyre vonatkozó díjtétel, továbbá a KKM-mel szerződésben álló szállítmányozó
cég jelen utasítás 3.  mellékletét képező tarifái alapján, a  tárgyévet megelőző év december 31-én hatályos
devizaárfolyamnak megfelelően állapítja meg.
(8) A számított költségkereteket a külképviseletek igazgatásának gazdálkodásáért felelős szervezeti egység rögzíti, és
a kihelyezettnek a költségkeretről tájékoztatást nyújt.
(9) Ha a kihelyezett nem veszi igénybe a 3.6. pontban meghatározott térítést, erre irányuló kérelme esetén költségtérítési
átalányra jogosult, amely után a személyi jövedelemadó fizetése a kihelyezettet terheli. Az átalány összege a 3.6. pont
szerinti költségnorma 70%-a.
4. § (1) A külszolgálat megkezdésekor a kihelyezett az alábbi ingószállítási módok közül választhat:
a) a szállítás lebonyolításáról a KKM gondoskodik közbeszerzési eljárás alapján kiválasztott szállítmányozó cég
közreműködésével,
b) a szállítás lebonyolításáról a kihelyezett gondoskodik,
c) a szállítás lebonyolításáról a KKM gondoskodik saját szállítóeszközeivel.
(2) A 3.10. a) pontban meghatározott esetben a külképviseletek igazgatásának gazdálkodásáért felelős szervezeti egység
a  kihelyezett kérelmére megrendelőt állít ki a  kihelyezett ingóságainak szállítására a  KKM-mel szerződésben álló
szállítmányozó cég részére. A felmerült költségeket a KKM a szállítmányozó cég részére a beérkező számlák alapján
legfeljebb a költségnorma erejéig téríti meg. A fennmaradó összeg a kihelyezettet terheli.
(3) A  3.10. b)  pontban meghatározott esetben – melynek keretében a  kihelyezett a  KKM-mel szerződésben álló
szállítmányozó cégtől is ajánlatot kér – a kihelyezett az általa megrendelt és lebonyolított szállítás esetén a számlát és
a fuvarlevelet is térítés céljából a KKM-nek benyújtja. A KKM a kifizetett, szabályosan a KKM nevére és címére kiállított
számla, valamint fuvarlevél alapján legfeljebb a  költségnorma szerint járó összeget a  kihelyezett részére utólag
megtéríti.
(4) A  3.10. c)  pontban meghatározott esetben a  KKM saját szállítóeszközeivel – amennyiben szabad kapacitása ezt
lehetővé teszi – gazdaságossági szempontok és a  költségnorma figyelembevételével megszervezi és lebonyolítja
az  ingóságok kiszállítását. Amennyiben a  kiszállítás költségei meghaladják a  költségnormát, a  kihelyezett
a különbözetet a KKM-nek utólag megtéríti.
(5) A külszolgálat befejezésekor vagy áthelyezéskor a kihelyezett az alábbi ingószállítási módok közül választhat:
a) a szállítás lebonyolításáról a kihelyezett gondoskodik,
b) a szállítás lebonyolításáról a KKM gondoskodik saját szállítóeszközeivel.
(6) A 3.14. a) pontban meghatározott esetben a kihelyezett az általa megrendelt és lebonyolított szállítással összefüggő,
a KKM nevére és címére szabályosan kiállított számlát – valamint fuvarozó által történő szállítás esetén a fuvarlevelet
is – utólagos térítés céljából benyújtja a külképviseletek igazgatásának gazdálkodásáért felelős szervezeti egységnek
vagy a  külképviseletnek. A  külképviseletek igazgatásának gazdálkodásáért felelős szervezeti egység részére mind
a  forintban, mind a  valutában kiállított számla benyújtható, melynek térítése kizárólag forintban történhet.
A külképviseleteken csak a valutában kiállított számla fogadható be térítés céljából. A külképviseletek igazgatásának
gazdálkodásáért felelős szervezeti egység forintban, a külképviselet pedig valutában a költségnorma erejéig vagy
a záradékoló táviratban meghatározott összeg erejéig téríti meg a szállítási költséget.
(7) A  3.14. b)  pontban meghatározott esetben a  KKM saját szállítóeszközeivel – amennyiben szabad kapacitása ezt
lehetővé teszi – gazdaságossági szempontok és a  költségnorma figyelembevételével megszervezi és lebonyolítja
az ingóságok hazaszállítását. Abban az esetben, ha a szállítás költségei meghaladják a költségnormát, a kihelyezett
a különbözetet a KKM-nek utólag megtéríti.
(8) Kiutazás, hazautazás, áthelyezés esetén, amennyiben az ingóságok szállítása a külképviselet gépjárművével történik,
a szállítási költség a külképviselet keretét terheli a jelen utasítás 3. mellékletében foglaltaknak megfelelő mértékig,
az azt meghaladó költségek a kihelyezettet terhelik. Ez alól kivételt képez a vámhatóság törvényben meghatározott
feladat- és hatáskörébe tartozó eljárás során az általa hivatalból meghatározott vagy kérelmére adott vámazonosító
szám (VPID-szám) kiváltása, valamint a vámköltség, amely – számla ellenében – megtéríthető.
4. A személyi ingóságok szállításával összefüggő közös szabályok
5. § (1) A  költségtérítés igénybevételére a  kihelyezés időpontját megelőző egy hónapon belül és a kihelyezést követő
egy  éven belül, végleges hazatéréskor pedig annak időpontját megelőző egy hónapon belül, azt követően pedig
fél éven belül kerül sor.
(2) Végleges berendeléskor, amennyiben a kihelyezett valamely ellátmánypótlékra jogosító hozzátartozója a külszolgálat
befejezését megelőzően hazatért, így különösen, ha a gyermek befejezte középfokú tanulmányait, és az utána járó
költségtérítést a  kihelyezett nem vette igénybe, az  ingószállítási költség a  kihelyezett végleges hazaérkezésekor
utólag elszámolható.
(3) Ha az elszámolható költségnorma nem kerül teljes egészében felhasználásra, a maradvány az ingóságok szállításához
közvetlenül kapcsolódó egyéb költségekre – így különösen csomagkiváltásra, repülőtéri túlsúlyjegyre – felhasználható
a  KKM nevére kiállított és kifizetett szabályos számla, illetve záradékoló távirat ellenében. Nem téríthető meg
az ingóságok csomagolásának és biztosításának költsége. A kihelyezett az ingószállítási költségtérítést rendeltetésétől
eltérő célra nem használhatja fel.
5. Záró rendelkezések 6. § (1) A költségtérítési átalány kifizetése havonta egy alkalommal, banki átutalással, a havi illetmény kifizetésétől függetlenül
történik. A számla alapú költségtérítések a számlák beérkezésétől függően kerülnek kifizetésre.
(2) A  jelen utasításban foglaltakat meghaladó mértékű ingóságszállításhoz kapcsolódó költségtérítést kérelemre,
kivételesen indokolt esetben – a  személyügyekért felelős szervezeti egység és a  külképviseletek igazgatásának
gazdálkodásáért felelős szervezeti egység egyeztetett javaslata alapján –, méltányosságból a  gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkár engedélyezheti.
(3) A térítés a KKM-ből csak forintban teljesíthető, devizában, illetve valutában történő kifizetés kizárólag a külképviseleten
– záradékoló távirat alapján – történhet.
(4) Az  utasítás 3.  mellékletében szereplő állomáshelyek és térítések felülvizsgálatát a  külképviseletek igazgatásának
gazdálkodásáért felelős szervezeti egység évente elvégzi.
7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az  utasítás rendelkezéseit nem kell alkalmazni a  hatálybalépést megelőzően már lefoglalt és megrendelt utazási
jegyek tekintetében.
 (3) Hatályát veszti a Külügyminisztérium állományában tartósan foglalkoztatottak utazási és személyi ingóságok szállítási
költségeinek térítéséről szóló 11/2011. (IV. 15.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
77/2003. (VI. 24.) OGY határozata a közszolgálati média részvénytársaságok alaptőke emelésére szolgáló költségvetési célelőirányzat felosztásáról.
Az Országgyűlés 1. a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 54. § (1) bekezdése alapján a
közszolgálati média részvénytársaságok alaptőke emelésére biztosított 7191,8 millió forint céltámogatást a tulajdonos közalapítványok között az alábbiak szerint osztja fel:
— Magyar Televízió
 Közalapítvány 6000,0 millió forint, — Magyar Rádió
 Közalapítvány 500,0 millió forint,
— Hungária Televízió
 Közalapítvány 691,8 millió forint; 2. felkéri a közalapítványok kuratóriumait, hogy mielőbb hozzák meg döntésüket a támogatás célszerű felhasználásáról;
3. elvárja a kuratóriumoktól, hogy a tőkeemelés segítségével
— a Magyar Televízió Rt. konszolidációs tervének időarányos megvalósítását,
— a Magyar Rádió Rt. esetében a honorárium-rendszer
megszüntetésének következtében szükségessé váló bérbruttósítást, valamint a Magyar Rádió Rt. művészeti egyesületeinek további támogatását,
A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 23-i ülésnapján fogadta el.
— a Duna Televízió Rt. esetében a forgótőke juttatás
finanszírozását
tegyék lehetővé, és a felügyelő bizottság bevonásával folyamatosan ellenőrizzék a végrehajtást. Erről szükség szerinti
gyakorisággal tegyenek jelentést az Országgyűlésnek.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
43/2013. (III. 28.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti oktatási, kulturális és tudományos együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti oktatási, kulturális és tudományos
egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával; 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök