text:
1091/2014. (II. 28.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról, a 2013. kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány egy részének átcsoportosításáról, valamint az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Miniszterelnökség közötti előirányzat átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  14. A  kőszegi
Jurisics vár felújításának támogatása címmel, valamint a  XI. Miniszterelnökség fejezet címrendjének 9. Eszterháza
Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont címmel és 10. Magyar Nyelvstratégiai Intézet címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal
 2. az Áht. 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) 82,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását, továbbá
b) 3461,4 millió forint egyszeri átcsoportosítását elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár, külügyminiszter, nemzeti fejlesztési miniszter, emberi
erőforrások minisztere a fejezetüket érintő átcsoportosítások tekintetében
Határidő: 2015. január 30.
3. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont
létrehozása érdekében
a) 250 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb kulturális intézmények cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 9. Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont cím javára a 2. melléklet szerint,
b) 74 342 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 4. Egyéb kulturális intézmények cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
9. Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont cím javára a 3. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. a 2013.  évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1030/2014. (II. 3.) Korm. határozat
szerint az  Emberi Erőforrások Minisztériuma részére visszahagyott 2013.  évi kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradványokból az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 4. melléklet szerinti
átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél 10,0 millió forint 2013.  évi
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását engedélyezi;
6. a 2013. évi kötelezettségvállalással terhelt, a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 90,0 millió
forint összegű költségvetési maradványnak az  Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a 4. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
7. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter – az  emberi erőforrások miniszterének egyetértésével – a  Kvtv. helyi
önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési fejezetéből a  kőszegi Jurisics vár felújításának érdekében
nyújtandó támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014. március 10-ig támogatási
megállapodást köt Kőszeg Város Önkormányzatával;
8. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást – a  7.  pont szerinti megállapodás megkötését követően,
legkésőbb 2015. december 15-ig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa Kőszeg Város Önkormányzata
számára;
9. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy készítsen jelentést
a  Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ, valamint az  Eszterháza Kulturális, Kutatóés Fesztiválközpont első félévi tevékenységéről, a  feladatellátás végrehajtásáról és a  rendelkezésre álló források
felhasználásáról, a második félévi feladatokról és azok forrásigényéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: 2014. július 31.
 10. A 2. b)  pontban meghatározott többletforrások közül az  Egyéb kulturális intézmények cím részére biztosított
összegből 383,4 millió forint, valamint az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont cím részére
biztosított összeg az  intézmény többletfeladatainak ellátásához tartósan szükséges, ezért a  Kormány felhívja
a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2015.  évi költségvetés tervezése során gondoskodjon a  fenti összegnek
a fejezet részére történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2015. évi költségvetés tervezése során
 11. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  győri
Nagyboldogasszony székesegyház belső felújításához és a soproni Szent Orsolya Római Katolikus Általános Iskola,
Gimnázium és Kollégium rekonstrukciójához szükséges további források ütemezett 2014–2016.  évi rendelkezésre
állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2014. évi ütemhez: 2014. július 31.
2015–2016. évi ütemhez: az éves költségvetések tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
58/2012. (VI. 25.) VM rendelete a vidékfejlesztési miniszter által adományozható díjakról és más elismerésekről.
Magyarország Alaptörvénye 18. cikk (3) bekezdésének rendelkezése, valamint Magyarország címerének és zászlajának
használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 94. §-a szerinti feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Szakmai elismerések 1. § (1) A mezőgazdasági ágazatok, a földügy, a vidékfejlesztés, az erdőgazdálkodás, a környezet- és természetvédelem,
a vízügy, valamint a meteorológia területén végzett kiemelkedően eredményes munka, illetve ezen ágazatok
fejlesztése érdekében huzamos időn át kifejtett tevékenység elismeréseként szakmai elismerések adományozhatók.
(2) Szakmai elismerések a díjak, az emlékplakettek, a Miniszteri Elismerő Oklevél, valamint a Miniszteri Dicséret.
(3) A vidékfejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által adományozható szakmai elismerések a következők:
a) Szakmai díjak:
 1. Fasching Antal Díj,
 2. Nagyváthy János Díj,
 3. Ujhelyi Imre Díj,
 4. Fleischmann Rudolf Díj,
 5. Darányi Ignác Díj,
 6. Konkoly-Thege Sándor Díj,
 7. Tolnay Sándor Díj,
 8. A Magyar Vidékért Díj,
 9. Pro Silva Hungariae Díj,
10. Pro Alimentis Hungariae Díj,
11. Kovács Béla Díj,
12. Aranykoszorús Gazda Díj, Aranykoszorús Gazdaasszony Díj,
13. Környezetünkért Díj,
14. Pro Natura Díj,
15. Vásárhelyi Pál Díj,
16. Schenzl Guido Díj,
17. Zöld Toll Díj.
b) Emlékplakettek:
 1. Környezetünkért Emlékplakett,
 2. Pro Natura Emlékplakett,
 3. Sajó Elemér Emlékplakett,
 4. Pro Meteorológia Emlékplakett,
 5. Életfa Emlékplakett.
c) Oklevél
 1. Miniszteri Elismerő Oklevél,
 2. Miniszteri Dicséret.
2. Adományozás 2. § (1) Szakmai elismerések adományozását közigazgatási szervek, gazdálkodó szervezetek, intézmények, szakmai,
tudományos és társadalmi szervezetek, egyesületek, köztestületek, önkormányzatok, valamint magánszemélyek
kezdeményezhetik. A kezdeményezés előterjesztésének formai és tartalmi követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A kezdeményezést az adományozási alkalmat legalább két hónappal megelőzően kell benyújtani a Vidékfejlesztési
Minisztériumba (a továbbiakban: minisztérium).
(3) Díjak és emlékplakettek tekintetében a kezdeményezéseket a díjhoz kapcsolódó szakterületért felelős állami vezető
által vezetett díjbizottságok értékelik, és javaslatot tesznek az adományozással kapcsolatban. Egyéb elismerési formák
tekintetében a Kitüntetési Bizottság tesz javaslatot.
(4) A Vásárhelyi Pál Díj Bizottságba két tagot a belügyminiszter delegál.
(5) A miniszter a bizottságok javaslatainak figyelembevételével dönt az elismerések adományozásáról.
3. § (1) Szakmai elismerés azon magyar és külföldi állampolgár részére adományozható, aki előzetesen, a 2. melléklet szerinti
nyilatkozattal, írásban hozzájárul ahhoz, hogy elismerés adományozása esetén a természetes személyazonosító
adatait és lakcímadatát az elismerésben részesítettek nyilvántartásában kezeljék, valamint nevét a Hivatalos
Értesítőben közzétegyék, továbbá ahhoz, hogy érdemeiről a nyilvánosság tájékoztatást kapjon.
(2) Szakmai elismerés – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában – kizárólag természetes személyeknek adományozható.
Nem lehet posztumusz szakmai elismerést adományozni. Ha az elismerésben részesített az adományozás és az átadás
közti időben elhalálozik, az elismerést – 28. § (5) bekezdésében foglaltak kivételével – a törvényes örökösnek kell
kiadni.
(3) A 20. és 25. §-okban foglalt díj és emlékplakett szervezetek részére is adományozható.
4. § A szakmai díjakkal jutalom jár, amelynek összege a mindenkori illetményalap hatszorosa. Miniszteri Dicséret elismerés
esetén a kormánytisztviselő a mindenkori illetményalap hatszorosának megfelelő összegű pénzjutalomban
részesíthető. A pénzjutalmak fedezetét a minisztérium költségvetésében kell előirányozni.
5. § (1) Nem adományozható elismerés annak, akit az elismerésre történő felterjesztéskor bűncselekmény elkövetése miatt
jogerősen elítéltek és még nem mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól, illetve
– ha az elismerés a foglalkozással összefüggő tevékenységnek szól – aki foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, továbbá
az sem, aki jogerős fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
(2) Aki az (1) bekezdésben foglaltak ellenére elismerésben részesült, attól a miniszter az elismerést azonnal visszavonja.
(3) Méltatlanná válik a miniszteri elismerésre az, akit jogerős bírói ítélettel a közügyektől vagy – ha az elismerés
a foglalkozással összefüggő tevékenységnek szólt – a foglalkozásától eltiltottak. Az elismerésre méltatlanná vált
személytől a miniszter az elismerést visszavonja. A visszavonást a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
3. Adományozási alkalmak 6. § (1) Szakmai elismerések adományozására a következő alkalmakból kerül sor:
a) Március 15-e nemzeti ünnep,
b) az Erdők Világnapja (március 21.),
c) a Víz Világnapja (március 22.),
d) Meteorológiai Világnap (március 23.),
e) a Föld Napja (április 22.),
f) Pedagógusnap (június első vasárnapja),
g) Környezetvédelmi Világnap (június 5.),
h) Augusztus 20-a állami ünnep,
i) Október 23-a nemzeti ünnep,
j) kiemelkedő szakmai alkalom, esemény, évforduló.
(2) Az elismeréseket a miniszter vagy megbízottja ünnepélyes keretek között adja át.
(3) Az elismerés tényét és az elismerésben részesítettek érdemeit a Hivatalos Értesítőben és a minisztérium honlapján
közzé kell tenni. 4. Az egyes díjak 7. § (1) Fasching Antal Díj a földmérés, a földügy, a térképészet és térinformatika terén kiemelkedő elméleti, gyakorlati és
tudományos tevékenység elismeréséül,
a) a szakterület jelentős fejlődését szolgáló tudományos, kutatási és műszaki fejlesztési tevékenységért;
b) kiemelkedően eredményes irányító vagy operatív tevékenységért;
c) szakemberek oktatása, továbbképzése terén végzett kiemelkedő munkásságért
adományozható.
(2) Évente három díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 105 mm átmérőjű, 12 mm vastag. Egyik oldalán középen dr. Fasching Antal balra néző
domborművű arcképe „FASCHING ANTAL emlékérem alapítva 1970-ben” körirattal, másik oldalán Magyarország
címere, alatta az elismerésben részesített neve és az adományozás évszáma vésett felirattal látható.
8. § (1) Nagyváthy János Díj adományozható annak, aki legalább 5 éve kiemelkedő munkát végez a közép- és felsőoktatás
területén.
(2) Évente hat díj adományozható a Pedagógusnap alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, négy sarkán lekerekített négyzet alakú, 77×77 mm nagyságú, 4 mm vastag. Egyik oldalán Nagyváthy
János domborművű arcképe, „Nagyváthy János 1755–1819” nevének, születésének, illetve halálának dátumát jelölő
felirattal, kalásszal és tollal, a másik oldalán a „Szorgalmatos mezei gazda” jelképet kifejező két álló férfialak, az egyik
kalászokat és könyvet tartva kezében, háttérben mezőgazdasági település látképével.
9. § (1) Ujhelyi Imre Díj adományozható a mezőgazdaság, az élelmiszeripar, vagy az agrárszakoktatás területén végzett
kiemelkedő teljesítmény elismeréséül azoknak a termelőknek, akik új eljárásokat, korszerű módszereket valósítottak
meg, valamint azoknak, akik az élelmiszeripar területén a technikai fejlesztésben, a korszerű gyártási eljárások
alkalmazásában, új gyártmányok kidolgozásában és bevezetésében kimagasló eredményeket értek el.
(2) Évente hat díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Egyik oldalán középen Ujhelyi Imre domborművű
profilképe, bal oldalon „UJHELYI IMRE”, jobb oldalon „1866–1923” születésének, illetve halálának dátuma
domborművű felirattal, a másik oldalán Magyarország címere, alatta az elismerésben részesített neve és az
adományozás évszáma vésett felirattal látható.
10. § (1) Fleischmann Rudolf Díj a hazai növénytermesztés és növénynemesítés terén kiemelkedő értékű gyakorlati és elméleti
munkát végzők tevékenységének elismeréséül adományozható.
(2) Szakterületenként évente három-három díj adományozható az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 4 mm vastag. Egyik oldalán Fleischmann Rudolf domborművű arcképe,
alatta „1879–1950” születésének, illetve halálának dátuma, felette „Fleischmann Rudolf emlékplakett” körirattal,
a másik oldalán, mikroszkópon keresztül fektetett búzakalász dombormű látható.
11. § (1) Darányi Ignác Díj az agrár- és környezettudományok területén végzett kiemelkedő szakmai tevékenység elismeréséül
adományozható annak a kutatónak, aki olyan kivételes tudományos eredményt ért el, amelynek gyakorlati bevezetése
a szakterületen innovatívnak tekinthető, vagy jelentősen hozzájárul a szakterület további fejlődéséhez.
(2) Évente tudományterületenként egy-egy díj adományozható az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 105 mm átmérőjű, 12 mm vastag. Az egyik oldalán középen Darányi Ignác domborművű
arcképe, felette „Darányi Ignác Díj” felirat, alatta „1849–1927” születésének, illetve halálának dátuma szerepel.
Az emlékplakett másik oldalán Magyarország címere, alatta az elismerésben részesített neve és az adományozás
évszáma vésett felirattal látható.
12. § (1) Konkoly Thege Sándor Díj az állattenyésztésben, a tenyésztésszervezésben, az állattenyésztési politikában és az
állattenyésztés érdekképviseletében végzett kiemelkedő szakmai tevékenység elismeréséül adományozható.
(2) Évente három díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Az egyik oldalán középen Konkoly Thege Sándor
domborművű arcképe, felette „Konkoly Thege Sándor Díj” felirat, alatta „1889–1969” születésének, illetve halálának
dátuma szerepel. Az emlékplakett másik oldalán Magyarország címere, alatta az elismerésben részesített neve és
az adományozás évszáma vésett felirattal látható.
13. § (1) Tolnay Sándor Díj az állategészségügy területén kifejtett kiemelkedő gyakorlati, kutatási és oktatási tevékenység
elismeréséül adományozható.
(2) Évente három díj adományozható az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 100 mm átmérőjű, 10 mm vastag. Az egyik oldalán dr. Tolnay Sándor jobbra néző
domborművű arcképe, ettől jobbra „Tolnay Sándor dr.” felirat, balra „1748–1818.” születésének, illetőleg halálának éve
szerepel. A másik oldalon „Tolnay Sándor szakmai díj” felirat és az adományozás évszámának vésett felirata látható.
14. § (1) Magyar Vidékért Díj a település-, illetve vidékfejlesztés területén végzett kiemelkedő tevékenység elismeréséül
adományozható.
(2) Évente három díj adományozható az október 23-ai nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Az egyik oldalán a magyar vidékre utaló tájszerű ábrázolás,
„Magyar Vidékért Díj” körirat látható. Az emlékplakett másik oldalán Magyarország címere, alatta az elismerésben
részesített neve és az adományozás évszáma vésett felirattal látható.
15. § (1) Pro Silva Hungariae Díj („Magyar Erdőkért Díj”) annak adományozható, aki az erdőgazdálkodás, erdővédelem terén
huzamos időn át kiemelkedő teljesítményt nyújtott, valamint az erdőgazdálkodás érdekében kimagasló tudományos,
oktatói és szakmai ismeretterjesztői tevékenységet folytatott.
(2) Évente hat díj adományozható a március 21-i Erdők Világnapja alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, felülete bronzpatinázott, 80 mm átmérőjű, 10 mm vastag. Az egyik oldalát Magyarország
tölgykoszorúval keretezett állami címere díszíti. A másik oldalon a „Pro Silva Hungariae” felirat olvasható, a szakmai
jelleget kifejező, sematikus ábrázolású fák között elhelyezve. Az emlékplakett peremére bevésve a díjazott neve.
16. § (1) A Pro Alimentis Hungariae Díj (Magyar Élelmiszerekért Díj) az élelmiszeripar terén kiemelkedő elméleti, gyakorlati és
tudományos tevékenység elismeréséül
a) a szakterület jelentős fejlődését szolgáló tudományos, kutatási és műszaki fejlesztési tevékenységért;
b) kiemelkedően eredményes irányító vagy operatív tevékenységért;
c) szakemberek oktatása, továbbképzése terén végzett kiemelkedő munkásságért
adományozható.
(2) Évente három díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 120 mm átmérőjű, 10 mm vastag. Egyik oldalán csendélet, fölötte „Pro Alimentis
Hungariae” felirat, másik oldalán Magyarország címere, alatta az elismerésben részesített neve és az adományozás
évszáma vésett felirattal látható.
17. § (1) Kovács Béla Díj adományozható annak, aki kiemelkedő agrárágazati tevékenysége mellett sokat tett a tulajdon
sérthetetlenségén alapuló korszerű magángazdasági, illetve a mezőgazdasági termelők eredményesebb munkáját
elősegítő szolgáltató típusú szövetkezeti szervezeti formák elterjesztéséért.
(2) Évente három díj adományozható az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 100 mm átmérőjű, 12 mm vastag. Az egyik oldalán középen Kovács Béla domborművű
arcképe, felette „Kovács Béla Díj” felirat, alatta „1908–1959” születésének, illetve halálának dátuma szerepel.
Az emlékplakett másik oldalán Magyarország címere, alatta az elismerésben részesített neve és az adományozás
évszáma vésett felirattal látható.
18. § (1) Aranykoszorús Gazda Díj, illetve Aranykoszorús Gazdaasszony Díj adományozható azoknak az egyéni
gazdálkodóknak, vállalkozóknak, valamint a szakoktatás területén dolgozóknak, akik a szántóföldi növénytermesztés,
kertészet, állattenyésztés, erdőgazdálkodás és vadgazdálkodás vagy más agrárágazati tevékenység területén
kimagasló eredményeket értek el, elsősorban a jövedelmezőség és minőség javítása, új típusú gazdálkodási szerkezet
kialakítása és a célszerű vállalkozási formák meghonosítása szempontjából.
(2) Évente hat díj adományozható az augusztus 20-i állami ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, felülete bronzpatinázott-aranyozott, 80 mm átmérőjű, 4 mm vastag. Egyik oldalán
„Aranykoszorús Gazda”, illetve „Aranykoszorús Gazdaasszony” felirat található kör alakban. Fölötte nemzetiszín
szalaggal átkötött búzakalász-koszorú helyezkedik el az adományozás évének bevésésével. Másik oldalán
Magyarország babérkoszorúval övezett címere „Vidékfejlesztési Minisztérium” körfelirattal.
19. § (1) Környezetünkért Díj adományozható a környezetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató személyek
elismerésére.
(2) Évente öt díj adományozható a június 5-ei Környezetvédelmi Világnap alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékérmet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékérem
bronzból készült, kör alakú, 115 mm átmérőjű. Az egyik oldalán jelképes értelmű, a levegő, a víz és a talaj tisztaságára
utaló tájszerű ábrázolás, középen a „KÖRNYEZETÜNKÉRT” felirattal; a hátlapon repedezett földből sarjadó
növénykezdemény látható.
20. § (1) Pro Natura Díj adományozható a hazai természetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató személyek
és szervezetek elismerésére.
(2) Évente öt díj adományozható az április 22-ei Föld Napja alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékérmet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékérem
bronzból készült, kör alakú, 110 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Az egyik oldalán stilizált kócsag „Pro Natura Díj” felirattal,
a másik oldalán öreg tölgyfaábrázolás látható.
21. § (1) Vásárhelyi Pál Díj adományozható a vízügy érdekében végzett kimagasló, példamutató tevékenység, illetve életmű
elismeréseként.
(2) Évente öt díj adományozható, a március 22-ei Víz Világnapja alkalmából.
(3) A díj díszdobozban elhelyezett ezüstérem, amelyhez adományozó okirat jár. Az érem 42,5 mm átmérőjű, 3 mm vastag.
Előlapján Vásárhelyi Pál mellképe, alatta alul összefonódó tölgy- és babérágban „Vásárhelyi Pál Díj” felirat látható.
Hátoldalán Magyarország egymást keresztező tölgy- és babérággal övezett címere helyezkedik el, amelyet
a „VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL” felirat vesz körül.
22. § (1) Schenzl Guidó Díj adományozható a hazai és nemzetközi meteorológia területén kimagasló tudományos, kutatási,
szakmai eredmények elismeréseként.
(2) Évente két díj adományozható a március 23-ai Meteorológiai Világnap alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékérmet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékérem
bronzból készült, kör alakú, 95 mm átmérőjű, 8 mm vastag. Az egyik oldalán Schenzl Guidó dombormű arcképe, balról
„Dr. Schenzl Guidó”, jobbról „1823–1890" születésének, illetve halálának dátuma, felette ”Pro Meteorológia" felirat,
a másik oldalán „A légtüneménytan az országos észlelések azaz a meteorológiai vizsgálatok megalapítójának
emlékére ‘94" felirat látható.
23. § (1) A környezetünk érdekében kiemelkedő újságírói tevékenységet folytató személyek elismerésére évente három Zöld
Toll Díj adományozható. A három díj közül egyet-egyet az audiovizuális médiaszolgáltatás és a rádiós
médiaszolgáltatás, illetve egyet a nyomtatott sajtó vagy az internetes sajtó területén alkotó személy kaphat.
(2) Az adományozásra évente egyszer, a június 5-ei Környezetvédelmi Világnap alkalmából kerül sor.
(3) A díjjal egyedi kivitelezésű, névre szóló toll és az adományozást igazoló okirat jár.
5. Az emlékplakettek 24. § (1) Környezetünkért Emlékplakett adományozható a környezetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató
személyek elismerésére.
(2) Évente tíz emlékplakett adományozható a június 5-ei Környezetvédelmi Világnap alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készült, kör alakú, 90 mm átmérőjű. Az egyik oldalán jelképes értelmű, a levegő, a víz és a talaj tisztaságára
utaló tájszerű ábrázolás, a másik oldalán az előlap síkjából kiemelkedően Magyarország vízrajzi térképe, keresztbe futó
„KÖRNYEZETÜNKÉRT” felirattal, amelynek „Ö” betűjét babérkoszorú helyettesíti, felette angyal ábrázolás látható.
25. § (1) Pro Natura Emlékplakett adományozható a természetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató
személyek és szervezetek elismerésére.
(2) Évente tíz emlékplakett adományozható az április 22-ei Föld Napja alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
aranyozott fémből készült, kör alakú, 60 mm átmérőjű dombornyomat. Egyik oldalán stilizált kócsag, „Pro Natura”
felirattal, a másik oldalán öreg tölgyfa ábrázolás látható.
26. § (1) Sajó Elemér Emlékplakett adományozható a vízügyi ágazat érdekében végzett magas színvonalú, eredményes munka
elismeréséért.
(2) Évente tíz emlékplakett adományozható a március 22-ei Víz Világnapja alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készült, átmérője 80 mm. Előlapján Sajó Elemért ábrázoló dombormű (mellkép) látható. A dombormű alatt
„Sajó Elemér 1875–1934”, a dombormű körül „az első vízügyi politika kidolgozója” szöveg látható. Hátoldalán
Magyarország címere helyezkedik el, amelyet két oldalról „Vidékfejlesztési Minisztertől” felirat övez.
27. § (1) Pro Meteorológia Emlékplakett adományozható kiemelkedő meteorológusi tevékenységet folytató személyek
elismerésére.
(2) Évente négy emlékplakett adományozható a március 23-ai Meteorológiai Világnap alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készült, mérete 110 mm oldalhosszúságú négyzet, lekerekített sarkokkal, első oldalán: stilizált felhő,
szivárvány, alatta fák, bokrok ábrázolás látható, hátoldala: sima.
28. § (1) Életfa Emlékplakett adományozható a miniszter irányítása alá tartozó ágazatok területén végzett lelkiismeretes és
becsületes munka, eredményes életút elismeréséül annak, akit két különböző forrásból (pl. volt munkahely és szakmai
kamara, helyi önkormányzat, szakmai egyesület stb.) egybehangzó ajánlással javasolnak. A javaslatok a születési év
kerek évfordulója alkalmából tehetők, az évfordulót megelőző vagy követő nyolc hónapon belül.
(2) Az emlékplakett fokozatai a következők:
a) bronz, 70 éves korban;
b) ezüst, 80 éves korban;
c) arany, 90 éves korban;
d) gyémánt, 100 éves korban.
(3) Az emlékplakett bronz fokozatából évente harminc, ezüstből tizenöt, arany és gyémánt fokozatból pedig igény
szerinti darab adományozható. Adományozási alkalmak: Március 15-e, Augusztus 20-a és Október 23-a.
(4) Az emlékplakett bronzból készül, kör alakú, felülete patinázott, 100 mm átmérőjű, 10 mm vastag. A plakett szélén
a fokozatnak megfelelő színű körgyűrű található. Egyik oldalán az életfa stilizált képe, a körgyűrűben „Életfa
emlékplakett” és a fokozat megjelölése felirat szerepel. Másik oldalán a magyar címer, az adományozás éve és
az elismerésben részesített neve található gravírozva. A körgyűrűben a felirat: „A VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTERTŐL”.
Az elismerésben részesített az emlékplaketthez az adományozást igazoló, a fokozatnak megfelelő oklevelet kap.
(5) Nem adható ki az emlékplakett, ha az elismerésben részesített az adományozási alkalom előtt elhalálozik.
6. Miniszteri Elismerő Oklevél 29. § (1) A miniszter irányítása alá tartozó ágazatok területén végzett példamutató, eredményes tevékenységért az Erdők
Világnapja, a Víz Világnapja, a Meteorológiai Világnap, a Föld Napja, a Környezetvédelmi Világnap, Március 15-e,
Augusztus 20-a, Október 23-a, nyugállományba vonulás, nagyobb teljesítmény elismerése, valamint szervezetek
jubileuma alkalmából évente legfeljebb 200 darab Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható.
(2) A nemzeti ünnepeken és az állami ünnepen legfeljebb 20-20 oklevél, a szakmai napokon legfeljebb 15 oklevél
adományozható egy alkalommal.
7. Miniszteri Dicséret 30. § (1) A Miniszteri Dicséret a minisztériumban foglalkoztatottak elismeréséül szolgál a hivatali munka kimagasló színvonalú
ellátásáért.
(2) Évente 25 fő részesülhet Miniszteri Dicséretben az október 23-ai nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismeréssel oklevél jár, és a mindenkori illetményalap hatszorosának megfelelő külön jutalom adható hozzá.
Ha a miniszter az elismeréssel együtt jutalmat is ad, az minden elismerésben részesített személy részére jár.
8. Záró rendelkezések 31. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit első alkalommal, az Augusztus 20-ai állami
ünnep alkalmából történő adományozásra kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti
a) a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által adományozható díjakról és más elismerésekről szóló
91/2003. (VII. 31.) FVM rendelet;
b) a környezet- és természetvédelem, a vízügy, továbbá a meteorológia területén adományozható miniszteri
elismerésekről szóló 6/2003. (IV. 28.) KvVM rendelet;
c) a Magyar Agrárgazdasági Minőségi Díjról szóló 103/2005. (XI. 4.) FVM rendelet, valamint a Lampl
Hugó-emlékplakett alapításáról szóló 2/2007. (I. 18.) KvVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
21/2017. (II. 14.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság Felülvizsgálati Bizottsága tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról, valamint új tagja megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71. § (4) és (5) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
megállapítom, hogy dr. Falus Andrásnak, az MTA rendes tagjának, a Semmelweis Egyetem egyetemi tanárának,
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság Felülvizsgálati Bizottsága tagjának e  megbízatása – lemondására
tekintettel – megszűnt, egyúttal – az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Csiba Lászlót, az  MTA levelező tagját, a  Debreceni Egyetem Általános Orvostudományi Kar tanszékvezető
egyetemi tanárát a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság Felülvizsgálati Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával
– a 2017. február 1-jétől 2018. október 31-éig terjedő időtartamra –
megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2010. (II. 5.) IRM utasítása az igazságügyi és rendészeti miniszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek, valamint a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata hivatásos állományú tagjai 2010. évben választható természetbeni juttatásairól, annak mértékéről, kifizetésének rendjéről és módjáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 116/A. § (6) bekezdése
alapján a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a rendőrségre, a büntetés-végrehajtási szervezetre (a továbbiakban együtt: rendvédelmi szerv),
valamint a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatára (a továbbiakban: RSZVSZ) terjed ki.
2. § A rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ hivatásos állományú tagja a következő természetbeni juttatásokat
(a továbbiakban: juttatás) választhatja: a) üdülési csekk, b) melegétkeztetés,
c) iskolakezdési támogatás, d) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás,
e) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás/önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás,
f) internethasználatidíj-hozzájárulás, g) hidegétkeztetés, h) ajándékutalvány, i) lakhatással kapcsolatos költségekhez való hozzájárulás.
3. § A juttatásokra 2010-ben személyenként felhasználható bruttó éves keretösszeg a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 71. §-ában meghatározott köztisztviselői illetményalap háromszorosa.
4. § Az üdülési csekket a rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány által kibocsátott,
névre szóló üdülési csekk formájában biztosítja, legkésőbb 2010. május 31-ig.
5. § (1) A rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ a melegétkeztetést melegétel-utalvány formájában biztosítja, amelynek
mértéke nem haladhatja meg a havi 18 000 Ft-ot.
(2) A rendőrség a melegétkeztetési utalványt 2010. július 1-jétől adja ki.
6. § A rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ az iskolakezdési támogatást a hivatásos állomány tagjának a közoktatásról
szóló törvényben meghatározott oktatásban részt vevő gyermeke (tanuló) után utalvány formájában biztosítja.
7. § A munkáltatói tagdíj-hozzájárulást a hivatásos állomány tagjának
a) az önkéntes nyugdíjpénztárnál, nyugdíjpénztáraknál, illetve b) az egészségpénztárnál/önsegélyező pénztárnál
vezetett egyéni számlájára a rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ havonta utalja át.
8. § (1) Az internethasználatidíj-hozzájárulást a rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ
a) utalvány formájában, b) utólagos számlára utalással vagy
c) utólag a házipénztárból történő kifizetéssel biztosítja. A juttatás módját a rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ határozza meg.
(2) Az internethasználatidíj-hozzájárulás feltétele a hivatásos állomány tagja vagy a vele egy háztartásban élő házastárs
nevére szóló, egyedi szolgáltatási szerződés másolatának benyújtása, valamint az (1) bekezdés b) és c) pontjában
foglaltak esetén a hivatásos állomány tagja vagy a vele egy háztartásban élő házastárs nevére kiállított és befizetett
internethasználatidíj-számla bemutatása. (3) A juttatás havi mértékét a hivatásos állomány tagja határozza meg azzal, hogy legfeljebb a havi internet-előfizetési
díjjal megegyező összegű juttatás nyújtható. 9. § A rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ a hidegétkeztetést és az ajándékutalványt utalvány formájában biztosítja.
10. § A rendvédelmi szerv, valamint az RSZVSZ a lakhatással kapcsolatos költségekhez való hozzájárulást a hivatásos
állomány tagja nevére kiállított és befizetett közüzemi számla bemutatását követően utólagos számlára utalással
biztosítja. 11. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
78/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
rendkívül karakteres, generációk számára meghatározó és a  magyar rockzenei életet is formáló, sokoldalú
előadóművészi pályafutása elismeréseként
Nagy Feró énekes, zeneszerző, dalszövegíró, a Beatrice és az Ős-Bikini frontembere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1494/2018. (X. 10.) Korm. határozata a Budapest–Belgrád vasútvonal magyarországi szakaszának felújításához szükséges kötelezettségvállalásról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított
jogkörében eljárva a  központi költségvetés Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, Közlekedési ágazati programok alcím, Budapest–Belgrád vasútvonal magyarországi
szakaszának felújítása jogcímcsoport kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettségek mértékét – tekintettel
a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházáshoz kapcsolódó független mérnöki, műszaki ellenőrzési
feladatok ellátásához szükséges források biztosításáról szóló 1489/2018. (X. 9.) Korm. határozatra – a  2020–2026.
évekre a következők szerint állapítja meg:
a) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 600 000 000 forint,
b) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 500 000 000 forint,
c) a 2022. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 639 000 000 forint,
d) a 2023. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 600 000 000 forint,
e) a 2024. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 100 000 000 forint,
f ) a 2025. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 100 000 000 forint,
g) a 2026. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 100 000 000 forint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1017/2016. (I. 22.) Korm. határozata az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékéve keretében megvalósuló programokról és az azok megvalósításához szükséges források biztosításáról.
1. A  Kormány egyetért az  1956-os forradalom és szabadságharc emlékéve keretében tervezett programok
(a  továbbiakban: programok) megvalósításával, és felhívja az  1956-os forradalom és szabadságharc emlékéve
koordinálásáért felelős kormánybiztost, hogy gondoskodjon a programok megvalósításáról.
Felelős: az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékéve koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
2. Az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékéve koordinálásáért felelős kormánybiztos
a) a programok megvalósítása során kötelezettségvállalási joggal jár el,
b) az  Emlékbizottság működési feltételeinek biztosítását, a  programok megvalósítását, valamint a  pályázatok
lebonyolítását a  Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítványon
(a továbbiakban: Közalapítvány) keresztül látja el,
c) rendelkezik a  Közalapítvány számára a  működési feltételek biztosítására, a  programok megvalósítására,
valamint a pályázatok lebonyolítására rendelkezésre bocsátott források felett.
3. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve
gondoskodjon
a) a 2016. évi központi költségvetésben a programok megvalósításához szükséges 4680 millió forint, valamint
a civil szervezetek, közintézmények, önkormányzatok és egyéb szervezetek programjai pályázati úton történő
megvalósításához szükséges 7470 millió forint biztosításáról,
b) a 2017. évi központi költségvetés tervezése során a programok megvalósításához szükséges 520 millió forint,
valamint – a programok finanszírozására rendelkezésre álló források figyelembevételével – a civil szervezetek,
közintézmények, önkormányzatok és egyéb szervezetek programjai pályázati úton történő megvalósításához
szükséges 830 millió forint rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében a kötelezettségvállalások felmerülésének üteméhez igazodóan
a b) pont tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2014. (I. 20.) KIM határozata a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. CCXXXVIII. törvény hatálybalépésének megállapításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 11. §-a és a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről,
valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 93. § (3) bekezdése alapján, az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.  1.) Korm. rendelet 12.  § f )  pontjában
meghatározott hatáskörömben eljárva az alábbi határozatot hozom:
Megállapítom, hogy a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint
népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi CCXXXVIII.  törvény 93.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltétel
–  az  országgyűlési képviselők 2014.  évi általános választása kitűzése – a  köztársasági elnök 16/2014. (I.  20.)
KE határozatában foglaltak szerint 2014. január 18. napján bekövetkezett, ezáltal a népszavazás kezdeményezéséről,
az európai polgári kezdeményezésről, valamint népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII.  törvény e napon
hatályba lépett.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
212/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Szilágyiné Bátorfi Editet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország
ljubljanai nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2011. (II. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Íjgyártó István rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság moszkvai nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar
Köztársaságnak az Üzbég Köztársaságban való képviseletével. Budapest, 2010. szeptember 16.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1803/2014. (XII. 19.) Korm. határozata bizonyos veszélyes hulladékkal összefüggésben felmerült közegészségügyi kérdések megoldására irányuló feladatokról.
1. A  Kormány felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Zagyvaszántó-Lőrinci-Selyp-Petőfibánya-Hatvan
térségében az  azbeszttartalmú építési hulladék miatt kialakult, ártalmas hatásokkal járó környezeti-egészségügyi
helyzet megszüntetése céljából intézkedjen közbeszerzési eljárás lebonyolítása érdekében a  következő feladatok
tekintetében:
a) a  területen található hulladékok mozgatása, rakodása és elszállítása, ártalmatlanítása, az  azbeszttartalmú
hulladékkal keveredett föld kitermelése,
b) a helyszínen a hulladékok átmeneti monodepóniába történő rendezése,
c) a  helyszínen a  hulladékok átmeneti monodepóniába történő rendezését követően a  monodepónia
takarófóliával történő takarása, az  elszállítást követően a  tárgyi terület azbesztmentesítése (a felületek
porszívózása, mosása), kitelepített laborral helyszíni előkészületektől kezdve az  utómunkálatokig mérések
végzése (levegőminőség vizsgálata, zárómintázás a  hulladékok, hulladékkal szennyezett föld elszállítását
követően),
d) utógondozás, amely az  utómunkálatok befejezését követően magában foglalja a  monitoringrendszer
üzemeltetését (levegőminőség vizsgálat, csurgalékvíz vizsgálat),
e) egyéb, járulékos feladatok (a tárgyi terület folyamatos őrzése-védelme, hulladéklerakási járulék, műszaki
ellenőr stb.).
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: a 2. pontban foglaltak teljesülését követően azonnal
2. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt feladatok finanszírozása érdekében
intézkedjen 1293,3 millió forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. év folyamán a felmerülés ütemében
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
2017. X. törvény a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a tiszai hajózásról szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között
a tiszai hajózásról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és szerb nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY
Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a tiszai hajózásról
Preambulum Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek),
figyelembe véve a  Genfben 1996. január 19-én megkötött, nemzetközi jelentőségű vízi utakról szóló Európai
Megállapodást (AGN),
figyelemmel a  Genfben 1985. november 15-én az  ENSZ EGB által elfogadott Európai Belvízi Hajózási Szabályzatra
(CEVNI),
figyelembe véve a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Jugoszláv Szövetségi Népköztársaság Kormánya között
a Tisza folyón történő hajózásra vonatkozó 1955. március 9-én, Belgrádban aláírt Egyezményt,
felismerve a nemzetközi vízi utak meghosszabbításában rejlő lehetőségeket, amelyek hozzájárulnak a vízi útvonalak
által érintett régiók gazdasági, turisztikai fejlődéséhez,
tudatában annak, hogy szükség van a vízi úton történő nemzetközi áruszállítás megkönnyítésére és fejlesztésére,
tudatában annak, hogy a  növekvő nemzetközi kereskedelem következményeképpen várhatóan növekedni fog
a nemzetközi áruszállítás is,
kihangsúlyozva a belvízi hajózás fontosságát, amelynek a többi közlekedési lehetőséggel összehasonlítva gazdasági
és környezetvédelmi előnye is van,
tekintettel a Duna védelmére és fenntartható használatára irányuló együttműködésről szóló Egyezményre (Szófia,
1994. június 29.), továbbá az Európai Unió Duna Régió Stratégiájában megfogalmazott célkitűzésekre (DRS),
figyelemmel a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelmére és használatára vonatkozó Egyezményre
(Helsinki, 1992. március 17.), továbbá az  országhatárokon átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló
Egyezményre (Espoo, 1991. február 26.),
szem előtt tartva az  Európai Parlament és a  Tanács 2000. október 23-án elfogadott, a  vízvédelmi politika terén
a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelv rendelkezéseit (EU Víz Keretirányelv),
figyelemmel az  Európai Parlament és Tanács 2007. október 23-án elfogadott, az  árvízkockázat értékeléséről és
kezeléséről szóló 2007/60/EK irányelvre (EU Árvízi Irányelv),
megállapodtak a következőkben: A törvényt az Országgyűlés a 2017. március 7-i ülésnapján fogadta el.
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Cikk
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
1) úszólétesítmény – hajó, úszó munkagép, jacht, csónak vagy egyéb vízijármű, amely kialakításánál fogva
víziközlekedésre, vízen való munkavégzésre és azokkal összefüggő tevékenység folytatására alkalmas,
továbbá amely részt vesz a víziközlekedésben;
2) katonai úszólétesítmény – a  fegyveres erők parancsnoksága alá tartozó úszólétesítmény, amely katonai
legénységgel rendelkezik;
3) kikötő – vízi és vízzel összekötött, úszólétesítmények befogadására, utas- és áruforgalom kezelésére
kialakított partterület;
4) kabotázs – az  egyik Szerződő Fél belvizein, két pont között folyó szállítási vagy fuvarozási tevékenység,
amelyet a másik Szerződő Fél lobogója alatt közlekedő, illetve üzemeltetett úszólétesítmény bonyolít.
2. Cikk
 (1) A Tisza folyón való hajózás szabad és nyitott a Szerződő Felek és minden ország számára, függetlenül attól, hogy
az úszólétesítmény milyen lobogó alatt közlekedik.
 (2) Az  (1)  bekezdés rendelkezései nem alkalmazhatók arra a  forgalomra, amely ugyanazon állam kikötői között
bonyolódik le (kabotázs). 3. Cikk
A jelen Egyezmény hatálya a Tisza folyónak arra a hajózható részére terjed ki, amely Tokajtól a folyó torkolatáig tart.
II. A HAJÓZÁS 4. Cikk
A 3. Cikkben meghatározott vízi úton a  hajózás olyan nemzeti előírások alapján lehetséges, amelyek a  Szerződő
Felek területén lévő vízi utakon hatályosak.
5. Cikk
A 3. Cikkben meghatározott vízi utat igénybe vevő úszólétesítmények használhatják az úszólétesítményen található
rádió berendezéseiket, valamint a rádió berendezéseik használatához szükséges felszerelést, amely azon Szerződő
Fél területén lévő vízi úton található, amelyen a hajózás folyik.
6. Cikk
 (1) A Szerződő Felek országainak katonai úszólétesítményei nem hajózhatnak a 3. Cikkben meghatározott vízi utakon
annak az  országnak a  határain kívül, amelynek a  lobogóit viselik, kivéve, ha a  Szerződő Felek erről előzetesen
megállapodnak.
(2) Amennyiben valamelyik Szerződő Fél a  saját országának területén a Tisza folyó infrastruktúráját használja a  saját
fegyveres erőinek kiképzése során, korlátozhatja a  hajóforgalmat, erről azonban időben értesítenie kell a  másik
Szerződő Felet, miután erről a Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetést folytattak.
7. Cikk
 (1) Mindkét Szerződő Félnek a hajózás biztonságáért felelős szerve úszólétesítményeinek viselniük kell a saját országuk
nemzeti lobogóját és azon felül a nemzeti előírások szerinti megkülönböztető jelzéseket.
 (2) Az  (1) bekezdésben szereplő úszólétesítmények, valamint azok a hajók, amelyek a határforgalmi ellenőrzést (vám,
rendőrségi és egyéb) végzik, csak azon országon belül hajózhatnak, amelynek a  lobogóját viselik, annak határain
kívül csak a  másik Szerződő Fél jóváhagyásával, miután erről a  Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetést
folytattak.
8. Cikk
 (1) Ha az  egyik Szerződő Fél úszólétesítményei átlépik a  Szerződő Felek közötti államhatárt, határforgalmi ellenőrzés
(vám, rendőrségi és egyéb) alatt állnak a  Szerződő Felek jogszabályai szerint. A  határon történő vizsgálatot
a Szerződő Felek felelős szervei végzik a kijelölt határátkelőhelyeken.
(2) A  jelen Egyezmény 3. Cikkében meghatározott vízi úton történő hajózásra vonatkozó határforgalmi ellenőrzés
minden úszólétesítményre vonatkozik, függetlenül annak lobogójától. Ennek az  ellenőrzésnek a  forgalmat csak
a lehető legrövidebb ideig szabad akadályoznia.
9. Cikk
 (1) A  Szerződő Felek felelős szervei a Tisza folyó vízi útjának hajózható szakaszait kategóriájának megfelelően a  saját
országuk területén hajózható állapotban tartják a  belvízi hajózást folytató úszólétesítmények számára, el fogják
végezni a szükséges munkálatokat a hajózás biztonsága és feltételeinek javítása érdekében, és nem akadályozzák
vagy zavarják a hajózást a jelen Egyezmény 3. Cikkében meghatározott vízi úton.
(2) A  Szerződő Felek a  vízi út műszaki karbantartását a  saját szakaszukon a  nemzeti előírásokkal és a  nemzetközi
szerződésekkel összhangban végzik.
10. Cikk
 (1) Ha a  Szerződő Felek egyike nem képes elvégezni a  saját területén lévő vízi út karbantartásához szükséges olyan
munkálatokat, amelyek elengedhetetlenül szükségesek a vízi út biztosítása érdekében, akkor azt a másik Szerződő
Fél szakmai, műszaki és pénzügyi segítségével is megteheti.
(2) Az a Szerződő Fél, akinek a területén lévő vízi úton olyan körülmények léptek fel, amelyek megnehezítik a hajózást,
illetve munkavégzés vagy egyéb okok miatt tilos a hajózás az adott szakaszon, köteles erről a másik Szerződő Felet
a lehető legrövidebb időn belül értesíteni.
11. Cikk
A Szerződő Felek mindennemű megkülönböztetés nélkül járnak el a  nemzetközi forgalomban részt vevő minden
úszólétesítménnyel szemben a következő esetekben:
1. a hajózás biztonságát szolgáló objektumok, különösen horgonyzóhelyek, zsilipek, téli kikötők használatakor,
2. a nemzeti előírásoknak megfelelő kikötői díjak megfizettetésekor,
3. a révkalauz szolgáltatásainak igénybevételekor,
4. a kikötői infrastruktúra és szuprastruktúra használatakor,
5. a hajórakomány berakodásakor és kirakodásakor, valamint az utasok beszállásakor és kiszállásakor,
6. az úszólétesítmények üzemanyaggal, vízzel, élelmiszerrel és egyéb raktárkészlettel történő ellátásakor,
7. a káros tárgyak és anyagok, a szennyvíz, fenékvizek és hulladék úszólétesítményről való lerakásakor,
8. minden szükséges ellenőrzés elvégzésekor (ideértve a határforgalmi ellenőrzést).
12. Cikk
Az úszólétesítményeknek, a  katonai úszólétesítményeket kivéve, szabad hozzáférésük van a  Tisza folyón lévő
kikötőkhöz.
13. Cikk
A Szerződő Felek felelős szervei nem szednek be díjat úszólétesítményektől, függetlenül annak lobogójától
a hajózási feltételek fejlesztése céljából és a hajózás biztonságát szolgáló létesítmények használatáért.
14. Cikk
 (1) A  Szerződő Felek a  3. Cikkben meghatározott vízi úton a  saját országuk területén elismerik az  úszólétesítmények
személyzetének – beleértve a hajó vezetőjét is – képesítésével kapcsolatos és egyéb, az úszólétesítményen történő
munkavégzéshez szükséges okmányait, amelyeket a  másik Szerződő Fél nemzeti hatóságai adtak ki a  nemzeti
jogszabályoknak megfelelően, valamint az úszólétesítmények mindazon bizonylatait és naplóit, amelyek a járművön
találhatók.
(2) A vonalismeret elsajátítását igazoló bizonyítványt kizárólag a Szerződő Felek jogosultak kiállítani a jelen Egyezmény
3. Cikkében említett vízi útra.
III. VEGYESBIZOTTSÁG 15. Cikk
 (1) Jelen Egyezmény végrehajtásának és alkalmazásának felügyeletére a  Szerződő Felek megalakítanak egy
Vegyesbizottságot a jelen Egyezmény hatálybalépésének napjától számított 30 napon belül.
 (2) A Vegyesbizottságba mindkét Szerződő Fél öt-öt tagot nevez ki.
 (3) A  Vegyesbizottság, szükség szerint bevonhatja a  munkába más, érintett hatóságok képviselőit, illetve egyes
kérdések szakértőit. 16. Cikk
A Vegyesbizottság meghatalmazása vonatkozik:
1. a jelen Egyezmény alkalmazásából következő vitás kérdések rendezésére;
2. a vízi szállítás statisztikájának követésére a Tisza folyón;
3. a jelen Egyezményből származó egyéb feladatok elvégzésére.
17. Cikk
 (1) A Vegyesbizottság szükség szerint, de legalább egyszer évente összeül, és a 16. Cikkben említett vitás kérdésekben
határozatot hoz, amely a jelen Egyezmény tekintetében kötelező érvényű a Szerződő Felekre és a vízi út használóira.
 (2) A  Vegyesbizottság ülései a  két Szerződő Fél területén kerülnek megrendezésre, az  országokat alkalmanként
váltogatva. 18. Cikk
 (1) A Vegyesbizottság konszenzussal hozza meg a döntéseit.
 (2) Ha a  Vegyesbizottságnak nem sikerül konszenzusra jutnia, az  egyik Szerződő Fél kérésére, a  Szerződő Felek
országainak nemzeti hatóságai konzultáció céljából találkoznak, a kérelem benyújtásától számított 45 napon belül.
19. Cikk
A Vegyesbizottság az első ülésén megalkotja a saját eljárási szabályzatát.
IV. A VITÁS KÉRDÉSEK MEGOLDÁSA 20. Cikk
A Szerződő Felek az  Egyezmény értelmezéséből vagy alkalmazásából fakadó minden felmerülő vitás kérdést
tárgyalásos úton rendeznek.
V. MÁS NEMZETKÖZI EGYEZMÉNYEKKEL VALÓ VISZONY 21. Cikk
Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  jogokat és kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából, illetve Magyarország és a Szerb Köztársaság egyéb nemzetközi megállapodásokban való részvételéből
és nemzetközi szervezetekben való tagságából fakadnak.
VI. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. Cikk
 (1) A jelen Egyezmény azon utolsó írásos diplomáciai értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép
hatályba, amelyben a  Szerződő Felek értesítik egymást a  hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények
teljesüléséről.
(2) Jelen Egyezmény módosítható a  Szerződő Felek kölcsönös megegyezése alapján. A  módosítások írásos formában
történnek. A  módosítások jelen cikk (1)  bekezdésében foglaltak alapján lépnek hatályba és jelen Egyezménynek
elválaszthatatlan részét képezik.
(3) Jelen Egyezmény hatályba lépésének napján hatályát veszti a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Jugoszláv
Szövetségi Népköztársaság Kormánya között a  Tisza folyón történő hajózásra vonatkozó 1955. március 9-én,
Belgrádban aláírt Egyezmény.
(4) Jelen Egyezményt a  Szerződő Felek határozatlan időre kötik. Mindkét Szerződő Fél felmondhatja azt, írásban,
diplomáciai úton kézbesítve. Jelen Egyezmény az  írásbeli felmondás kézhezvételétől számított 6 (hat) hónap után
hatályát veszti.
Készült Nišben, 2016. november 21. napján, két eredeti példányban, magyar és szerb nyelven, mindkét szöveg
egyaránt hiteles.
________________________________ ________________________________
 Magyarország Kormánya nevében a Szerb Köztársaság Kormánya nevében
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 22. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, 2.  § és 3.  §-a hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté
válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
129/2011. (VII. 18.) Korm. rendelete a költségvetési bevételek és kiadások 2012–2013. tervezett összegéről, valamint a Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek 2012–2014. évekre vonatkozó kötelezettségvállalási korlátairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 36/B. § (2) és (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdésé b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A költségvetési bevételeknek és kiadásoknak a tárgyévet követő két évre tervezett összegét az 1. melléklet
tartalmazza. 2. § (1) Az e rendeletben meghatározott kötelezettségvállalási szabályok hatálya a Kormány irányítási és felügyeleti
jogkörébe tartozó központi költségvetési fejezetekre terjed ki. (2) E rendeletben foglalt kötelezettségvállalási szabályokat nem kell alkalmazni:
a) a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadó,
b) a XLI. A központi költségvetés kamatelszámolásai, tőkevisszatérülései, az adósság- és követelés-kezelés költségei,
c) a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai,
d) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezetekre. 3. § (1) A Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek esetében a költségvetési szervek
előirányzatai és a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére 2012–2014. évekre vállalható éven túli kötelezettségek
legmagasabb összértékét, korlátját a 2. melléklet tartalmazza. (2) A Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek 2011-ben a 2012–2014. évekre – a (3) és
(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – kizárólag a 2. mellékletben meghatározott keretösszeg erejéig
vállalhatnak az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 12/A. § (2) bekezdése szerinti éven túli fizetési
kötelezettséget. A keretösszeg feletti kötelezettségvállalás e rendelet hatálybalépését követően – a (3) és
(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – tiltott. (3) E rendelet kötelezettségvállalási kereteinél nem kell figyelembe venni:
a) a már befejezett vagy folyamatban lévő beruházások rendelkezésre állási díjához és PPP konstrukcióban történő
fejlesztéshez kapcsolódó, b) a személyi juttatásokra és az azokhoz kapcsolódó munkáltatói járulékokra vonatkozó,
c) az európai uniós forrásból biztosított támogatásokhoz kapcsolódó,
d) az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 72. §
(13) bekezdés szerinti kötelezettségvállalásokat. (4) Az e rendelet szerinti kötelezettségvállalási korlátoktól a Kormány nyilvános határozatban, illetve
kormányrendeletben eltérést engedélyezhet. (5) A kötelezettségvállalás értékének meghatározásához az Ámr. 75. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
4. § (1) A 3. § szerinti kötelezettségvállalási keretszámok fejezeten belüli felosztásáért, a keretszámok betartásáért
a költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője felelős. (2) Az irányító szerv vezetője köteles a keretszámok betartását biztosító intézkedéseket meghozni, betartásukat
folyamatosan ellenőrizni. 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
6. § E rendelet szabályait a hatálybalépését követően megkötött, a 2012–2014. éveket érintő – a 3. § szerinti –
kötelezettségvállalásokra, illetve kihirdetett kormányrendeletekre, miniszteri rendeletekre kell alkalmazni.
7. § Az e rendelet hatálybalépését megelőzően létrejött kötelezettségvállalásokat – a 3. § (3) bekezdés szerinti
kivételekkel – is számításba kell venni a keretösszegből rendelkezésre álló szabad keret meghatározásakor, illetve
kormányrendelet, miniszteri rendelet előkészítése során. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
178/2010. (V. 13.) Korm. rendelete a vizek többletéből eredő kockázattal érintett területek meghatározásáról, a veszély- és kockázati térképek, valamint a kockázatkezelési tervek készítéséről, tartalmáról.
A Kormány a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. §-a (7) bekezdésének q) pontjában, a 16. § tekintetében az
atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. §-ának a) és i) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az Alkotmány 35. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva – a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a vizek többletéből eredő kockázat előzetes becslése (a továbbiakban: előzetes kockázatbecslés),
b) az árvízi és belvízi veszély- és kockázati térképek (a továbbiakban: veszély- és kockázati térképek), valamint
c) az árvízi és belvízi kockázatkezelési tervek (a továbbiakban: kockázatkezelési tervek)
készítésére, egyeztetésére, nyilvánosságra hozatalára.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) vizek többlete: az árvíz és a belvíz;
b) árvíz: a rendes körülmények között vízzel nem borított földterületnek a folyókból vagy kis vízfolyásokból
származó ideiglenes víz alá kerülése (elöntése);
c) belvíz: a rendes körülmények között vízzel nem borított földterületnek a talajvízből származó vagy a csapadék
vízből összegyülekező víz alá kerülése (elöntése);
d) vizek többletéből eredő kockázat: az árvízi, belvízi esemény valószínűségének és az árvízi, belvízi esemény által
az emberi egészségben, emberi javakban, a környezetben, a kulturális örökségben és a gazdaság vonatkozásában
okozott lehetséges káros következményeknek az együttese;
e) nem szerkezeti jellegű intézkedések: azok a beavatkozások, módszerek, eljárások, szabályok, amelyek az árvizek
károkozása elleni védelmet és védekezést létesítmények nélkül segítik, így különösen: védelmi szervezet,
előrejelzés, fenntartás, jogszabályok, védelmi- és lokalizációs tervek, hírközlés, adatátvitel.
2. § (1) Az előzetes kockázatbecslés, a veszély- és kockázati térképek elkészítéséről a vízgazdálkodásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) gondoskodik a Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóság és a környezetvédelmi
és vízügyi igazgatóságok útján az önkormányzati ügyekért, az egészségügyért, a területfejlesztésért és területrendezésért, az építésügyért, a gazdaságpolitikáért, az energetikáért, a közlekedésért, a hírközlésért, a földművelési
ügyekért, a vidékfejlesztésért, a kultúráért, a katasztrófák elleni védekezésért és a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: érintett miniszterek), valamint az érintett miniszterek irányítása, felügyelete alatt álló közigazgatási
szervek bevonásával.
(2) Az előzetes kockázatbecslés, valamint a veszély- és kockázati térképek elkészítéséhez az érintett miniszterek a jogszabály alapján nyilvántartásuk részét képező adatokat az (1) bekezdés szerinti közreműködésük során biztosítják.
Előzetes kockázatbecslés 3. § (1) A vizek többletéből eredő kockázattal érintett terület lehatárolására előzetes kockázatbecslést kell készíteni a rendelkezésre álló vagy könnyen levezethető információk alapján, az árvíz és belvíz előfordulására hatással lévő hosszú távú
változások figyelembevételével.
(2) A előzetes kockázatbecslést a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló jogszabályban meghatározott részvízgyűjtőkre kell elkészíteni.
(3) Az előzetes kockázatbecslés tartalmazza
a) a folyó vízgyűjtő kerületének megfelelő méretarányú térképét, amely ábrázolja a vízgyűjtők és a részvízgyűjtők
határait, a domborzatot és az Országos Területrendezési Tervről szóló törvény szerinti terület-felhasználást;
b) a múltban bekövetkezett azon árvíz és belvíz leírását, amelynek jelentős káros hatásai voltak az emberi egész
ségre, emberi javakra, a környezetre, a kulturális örökségre és a gazdasági tevékenységre, és amelyek vonat
kozásában továbbra is fennáll a jövőbeni hasonló előfordulás valószínűsége, beleértve az elöntés mértékének és
terjedési útvonalainak leírását, valamint az okozott káros hatások értékelését;
c) a múltban bekövetkezett azon jelentős árvíz és belvíz leírását, amely jövőbeli előfordulása esetében annak
jelentős káros következményei – az időközben bekövetkezett változások miatt – előreláthatóak;
d) az ismert ártéri és belvízi öblözetek, valamint a kis vízfolyások árvizei által veszélyeztetett területek és a védelmi
szakaszok meghatározását.
(4) Az előzetes kockázatbecslés alapján meg kell határozni azokat a területeket (a továbbiakban: tervezési egységek),
amelyek vonatkozásában a vizek többletéből eredő jelentős kockázat áll fenn, illetve ezek előfordulása valószínűsíthető.
Veszély- és kockázati térkép készítése 4. § (1) A tervezési egységekre veszély- és kockázati térképet kell készíteni.
(2) A veszélytérképen azokat a földrajzi területeket kell feltüntetni, amelyeket elönthet:
a) az alacsony valószínűségű árvíz vagy szélsőséges események bekövetkezése során előforduló árvíz vagy belvíz;
b) a közepes valószínűségű árvíz (a valószínű visszatérési idő legalább 100 év);
c) a nagy valószínűségű árvíz.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti belvíz valószínűségét a helyi viszonyok alapján kell meghatározni.
(4) A veszélytérképen fel kell tüntetni
a) az elöntés várható kiterjedését (az elöntött terület nagysága);
b) a várható vízmélységeket vagy vízszinteket;
c) a várható áramlási sebességet vagy a vonatkozó vízhozamot.
5. § (1) A kockázati térképen fel kell tüntetni a 4. § (2)–(3) bekezdés szerinti árvíz és belvíz okozta lehetséges káros következményeket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti következményeket
a) a potenciálisan érintett lakosok száma;
b) a potenciálisan érintett területen lévő infrastruktúra és a gazdasági tevékenységének típusa, az országos
településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet szerinti terület felhasználási egysége;
c) azon egységes környezethasználati engedélyköteles létesítmények, amelyek árvíz esetén környezetszennyezést
okozhatnak,
d) az érintett, a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet szerint védelem alatt álló területek;
e) az adott területen előforduló egyéb kockázatra vonatkozó információ
figyelembevételével kell meghatározni.
6. § (1) A veszély- és kockázati térképek készítése során gondoskodni kell arról, hogy a 4–5. §-nak megfelelően feltüntetett
információk összhangban legyenek a miniszter által a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló jogszabály
szerint az Európai Bizottságnak nyújtott tájékoztatással, illetve jelentéssel.
(2) A veszély- és kockázati térkép kidolgozását és a 12. § szerinti felülvizsgálatot a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálataival összehangolva kell végrehajtani, és a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálata során a veszély- és
kockázati térképen feltüntetett információkat figyelembe kell venni.
Kockázatkezelési célok megállapítása 7. § (1) A tervezési egységek tekintetében a veszély- és kockázati térképek alapján kockázatkezelési célkitűzéseket kell
megállapítani az árvíznek és a belvíznek az emberi egészségre, emberi javakra, a környezetre, a kulturális örökségre és
a gazdasági tevékenységre gyakorolt lehetséges káros következményeinek csökkentésére, valamint – amennyiben
indokolt – a nem szerkezeti jellegű intézkedésekre és az árvíz és belvíz valószínűségének csökkentésére összpontosítva.
(2) A kockázatkezelési célkitűzésekre vonatkozó javaslatot a működési területe szerint érintett környezetvédelmi és
vízügyi igazgatóság készíti el az érintett miniszterek irányítása, felügyelete alatt álló közigazgatási szervek
bevonásával, és gondoskodik a Területi Vízgazdálkodási Tanács véleményének beszerzéséről.
(3) A kockázatkezelési célkitűzések meghatározására a Kormány javaslatot tesz az Országgyűlésnek.
A kockázatkezelési tervek 8. § (1) A veszély- és kockázati térképek alapján a 3. § (4) bekezdésében meghatározott területekre kockázatkezelési terveket,
valamint az ország teljes területére egységes országos kockázatkezelési tervet kell készíteni az 1. melléklet
I–II. pontjában meghatározott tartalommal.
(2) A kockázatkezelési tervet a 7. § szerint meghatározott kockázatkezelési céloknak megfelelően, különösen
a) a költségek és hasznok,
b) az elöntés mértéke,
c) az árvízterjedési útvonal,
d) az árvíz-visszatartási képességgel rendelkező területek, különösen a természetes árterek,
e) a vízgyűjtő-gazdálkodási tervben meghatározott környezetvédelmi célkitűzések,
f) a hajózás és a kikötői infrastruktúra,
g) a talaj- és vízgazdálkodás, a terület- és a településrendezés, a területfejlesztés, a természetvédelem, valamint
a kulturális örökségvédelem követelményei és
h) a vízgyűjtő vagy részvízgyűjtő jellemzői
figyelembevételével kell elkészíteni.
(3) A kockázatkezelési tervek a vizek többletéből eredő kockázat kezelésének minden szempontjára kiterjednek, így
különösen
a) a megelőzésre, beleértve a mértékadó árvízi előírásoknak az éghajlatváltozás figyelembevételével és a rendel
kezésre álló, költséghaszon elemzéssel alátámasztott legjobb gyakorlat és legjobb technológiák alapján történő
korszerűsítését, meghatározását, valamint a fenntartható terület-felhasználási gyakorlatok támogatását, azaz
a vízgyűjtőn a vizek visszatartását, a potenciális ártereken a kárkockázatot csökkentő terület-felhasználás
előmozdítását;
b) a védelemre, beleértve az árvízvisszatartás javítását, a védelmi létesítmények indokolt fejlesztését, azok fenntartását, valamint egyes területek árvizek esetén történő ellenőrzött elárasztását;
c) a felkészülésre, beleértve a védekezésre kötelezettek megfelelő információval ellátottságát (az árvíz előrejelzés és
a korai riasztó rendszerek, védelmi és lokalizációs tervek) és a védelmi szervezetek megszervezésének, képességfejlesztésének követelményét, illetve a közvélemény árvízi tudatosságának emelését szolgáló megelőző,
felkészítő és valósidejű információk közzétételét.
(4) A kockázatkezelési terv nem tartalmazhat – a 11. § szerinti összehangolt intézkedés kivételével – olyan intézkedést,
amelyek kiterjedésénél és hatásánál fogva jelentősen növeli a vizek többletéből eredő kockázatot az ugyanazon
vízgyűjtőbe vagy részvízgyűjtőbe tartozó alvízi vagy felvízi ártéri öblözetekben.
9. § (1) A kockázatkezelési célkitűzések meghatározása és a kockázatkezelési terv készítése során gondoskodni kell arról, hogy
azok összhangban legyenek a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló jogszabály szerint megvalósuló
környezeti célkitűzésekkel és a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekkel.
(2) A vízhasználatra és területfejlesztésre vonatkozó koncepciók, területrendezési és településrendezési tervek
kidolgozása során figyelembe kell venni a vizek többletéből eredő kockázatot.
(3) A kockázatkezelési terveket a (2) bekezdés szerinti koncepciók és tervek figyelembevételével kell elkészíteni.
(4) A kockázatkezelési terveket a vizek többletéből eredő kockázat kezeléséhez rendelkezésre álló, költség-haszon
elemzéssel alátámasztott legjobb gyakorlat és legjobb technológiák alapján kell elkészíteni.
10. § (1) A kockázatkezelési tervet
a) a környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság a 3. § (4) bekezdésében meghatározott területekre, a terület
fejlesztésért és területrendezésért, az építésügyért, a földművelési ügyekért, a vidékfejlesztésért, az energetikáért
és a közlekedésért felelős miniszter által meghatározott szervezetek közreműködésével,
b) a miniszter az ország teljes területére a területfejlesztésért és építésügyért és a vidékfejlesztésért felelős miniszter
közreműködésével
készíti el a 7. § szerint meghatározott célkitűzéseknek megfelelően.
(2) A kockázatkezelési terv készítése során gondoskodni kell az
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti terv esetében a Területi Vízgazdálkodási Tanács,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti terv esetében az Országos Vízgazdálkodási Tanács véleményének beszerzéséről.
Nemzetközi együttműködés 11. § Az előzetes kockázatbecslést, a tervezési egységeknek a 3. § (4) bekezdés szerinti meghatározását, a veszélyés kockázati térképek, valamint a kockázatkezelési tervek készítését a Duna nemzetközi vízgyűjtő kerületnek
az 2. mellékletben meghatározott részvízgyűjtői tekintetében az 2. mellékletben meghatározott érintett országok
hatáskörrel rendelkező szerveivel történő folyamatos információcsere mellett összehangolva kell elvégezni.
Felülvizsgálat 12. § (1) Az előzetes kockázatbecslést, valamint a veszély- és kockázati térképeket az első felülvizsgálatot követően legalább
hatévente felül kell vizsgálni.
(2) A kockázatkezelési tervet legalább hatévente felül kell vizsgálni a 1. melléklet III. pontjában meghatározottak szerint.
(3) Az (1)–(2) bekezdések szerinti felülvizsgálatok során figyelembe kell venni az éghajlatváltozás árvizek előfordulására
gyakorolt hatását. A nyilvánosság tájékoztatása és jelentéstételi kötelezettség
13. § (1) Az előzetes kockázatbecslést, a veszély- és kockázati térképet és a kockázatkezelési tervet a nyilvánosság számára
elérhetővé kell tenni a miniszter által vezetett minisztérium honlapján.
(2) A kockázatkezelési terv elkészítése és felülvizsgálata során tájékoztató és egyeztető fórumok szervezésével biztosítani
kell, hogy a terv tartalmát a társadalom megismerje és véleményezhesse.
(3) Az előzetes kockázatbecslés, a veszély- és kockázati térképek és a kockázatkezelési tervek Európai Bizottság számára
történő megküldéséről az elkészítésüket, illetve felülvizsgálatukat követő három hónapon belül a miniszter
gondoskodik.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Az előzetes kockázatbecslést 2011. december 22-ig, annak első felülvizsgálatát 2018. december 22-ig kell elvégezni.
(3) A veszély- és kockázati térképeket 2013. december 22-ig el kell készíteni, és azok első felülvizsgálatát 2019. december
22-ig kell elvégezni.
(4) A kockázatkezelési tervet 2015. december 22-ig kell elkészíteni, és első felülvizsgálatát 2021. december 22-ig kell
elvégezni. 15. § Ez a rendelet az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2012. (V. 8.) NFM rendelete a súlyos vasúti balesetek, a vasúti balesetek és a váratlan vasúti események szakmai vizsgálatának, valamint az üzembentartói vizsgálat részletes szabályairól.
A légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi CLXXXIV. törvény
22. § (1) bekezdés a) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § A rendelet hatálya a súlyos vasúti baleset, a vasúti baleset és a váratlan vasúti esemény (a továbbiakban együtt:
esemény) szakmai vizsgálatára és az üzembentartói vizsgálatra terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. értesítési rend: azoknak az intézkedésre, döntésre jogosult személyeknek és szervezeteknek az értesítési címét és
telefonszámát tartalmazó jegyzéke, akiket vagy amelyeket az eseményről kapott bejelentést követően az
üzembentartó baleseti szolgálata útján tájékoztatni köteles; 2. RID: a Bernben, 1980. május 9-én kelt, Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF), valamint annak
módosításáról szóló, Vilniusban elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv C Függelék Melléklete (a Veszélyes
Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzat). (2) A rendeletben a légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról
szóló 2005. évi CLXXXIV. törvényben (a továbbiakban: Kbvt.), valamint a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi
CLXXXIII. törvényben és a végrehajtására kiadott rendeletekben meghatározott fogalmakat kell alkalmazni.
3. Az esemény szakmai vizsgálata 3. § A közlekedésbiztonsági szerv a súlyos vasúti balesetek vizsgálatán kívül – a Kbvt. 7. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott szempontok figyelembevételével – vizsgálatot folytathat azon vasúti balesetek és váratlan vasúti
események esetében, amelyek a) a pályahálózat több pontján ismétlődően következnek be a következő okok bármelyikéből:
aa) a „Megállj” állású vasúti jelző meghaladása, ab) a helytelen irányban álló váltó,
ac) a téves jelzés, ad) a különleges feltételekkel továbbítandó küldeményekkel összefüggő ok;
b) közúti-vasúti kereszteződésben következnek be, ha ba) a technikai biztosítás nem működik,
bb) a vasúti járműnél az engedélyezett sebesség túllépése vélelmezhető,
bc) a pálya vagy tartozékai műszaki hibája vélelmezhető; vagy
c) közlekedő vonatok vontatott járműveinél műszaki okból tűzeset következik be;
d) vasúti járművekkel műszaki okból ismétlődően következnek be
da) a pálya irány-, fekszint-, nyomtávhibájából, db) kitérőhibából,
dc) biztosítóberendezési hibából, vagy dd) a jármű biztonsági berendezésének hibájából;
e) veszélyes áruk szállítása során következnek be és a veszélyes anyag szabadba jutott mennyisége a RID
1.8.5. pontjában előírtakat meghaladja; vagy f) a vasúti közlekedés biztonsága szempontjából kockázatot jelentenek.
4. A közlekedésbiztonsági szerv baleseti ügyeleti szolgálata 4. § (1) A közlekedésbiztonsági szerv az eseményre vonatkozó bejelentést baleseti ügyeleti szolgálata útján fogadja.
(2) Ha a közlekedésbiztonsági szerv az 5. § (1) bekezdése szerinti adatok alapján nem vizsgálja a vasúti balesetet és
a váratlan vasúti eseményt, dönt az üzembentartói vizsgálat szükségességéről, és erről az üzembentartót a döntést
követően haladéktalanul tájékoztatja. 5. § (1) A bejelentésnek az esemény következő adatait kell tartalmaznia:
a) a szolgálati hely neve, az eseményben érintett váltó- vágányszám,
b) nyíltvonali balesetnél a szelvényszám és a szomszédos szolgálati helyek megnevezése,
c) a bekövetkezés időpontja, d) az érintett vonat száma és fajtája,
e) a továbbító vontatójármű típusa és pályaszáma, f) az eset rövid leírása,
g) a személyi sérülés jellege, a sérültek, az elhunytak száma,
h) a járművek sérülése, siklása; a sérült, siklott járművek száma és típusa,
i) a rakomány sérülése, szétszóródása, szabadba jutása; a rakomány fajtája, különös tekintettel a veszélyes árukra,
j) a vasúti pályában, a pálya tartozékaiban és egyéb berendezésekben keletkezett rongálás, a környezet
szennyezése, tűz keletkezése, k) közúti jármű elütése esetén a közúti jármű adatai,
l) az eset feltételezett oka, m) a bejelentés idejéig tett intézkedések,
n) a bejelentő családi és utóneve, munkáltatójának megnevezése, beosztása, elérhetősége.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt adatok valamelyikének hiánya nem mentesít az azonnali bejelentési kötelezettség alól.
5. A helyszín biztosítása 6. § A szakmai vizsgálat során a helyszín biztosítására kötelezettnek az esemény helyszínétől távol kell tartania
mindazokat, akik nem vesznek részt a) a hatósági vizsgálatokban,
b) a sérültek mentésében, helyszíni ellátásában, c) a következmények elhárításában és a vasúti forgalom helyreállításában,
d) a környezeti károk elhárításában és felszámolásában, e) a tűzoltásban,
f) a mentés, illetve a kárelhárítás vezetője által meghatározott egyéb feladatok ellátásában.
6. Helyszíni vizsgálat 7. § (1) A helyszínen talált nyomok rögzítését a szakmai vizsgálat keretében a vizsgálóbizottság végzi. Amennyiben
az eseménnyel összefüggésben büntetőeljárás indul, a nyomok rögzítéséről a rendőrség dönt.
(2) A helyszíni vizsgálat az esemény jellegétől függően a közvetlen helyszínen túl kiterjed az ezekkel összefüggésben lévő
szomszédos, továbbá a vonatforgalmat az adott vonalon irányító szolgálati helyekre is. Kisiklásos balesetnél a helyszíni
vizsgálat kiterjed a siklott jármű (járművek) haladási irányával ellentétes irányban lévő pályaszakaszra és az abban lévő
kitérőkre, jelző és biztosítóberendezésekre. (3) Súlyos vasúti baleset vagy vasúti baleset bekövetkezése esetén a holttestek azonosítása, igazságügyi orvosszakértői
vizsgálata vagy kiadása érdekében a rendőrség képviselője intézkedik és az intézkedés nyomán keletkezett véleményt
szakmai vizsgálat lefolytatása érdekében a közlekedésbiztonsági szervnek megküldi.
8. § (1) A vizsgálóbizottság a helyszíni vizsgálat megállapításai alapján, figyelemmel a 7. § (2) bekezdésében foglaltakra is,
minden olyan további, elsősorban a forgalom szabályozásával, a műszaki berendezések karbantartásával és
üzemeltetésével kapcsolatos adat, okmány, bizonylat és bizonyíték átvételére is jogosult, amelyek a vizsgálat
lefolytatásához szükségesek. (2) A mentés vezetője köteles a szükséges segítséget megadni a vizsgálóbizottságnak a bizonyítékok begyűjtéséhez,
továbbá minden olyan mérés elvégzéséhez, fényképek és videofelvételek készítéséhez, amelyek a tényállás
rögzítéséhez szükségesek, különös tekintettel azokra a jellemzőkre, amelyek az elhárítással és a pálya felszabadításával
megváltoznak. 7. További vizsgálatok lefolytatása 9. § (1) A vizsgálóbizottság vezetője dönt az esemény okának megállapításához vagy a megállapítások bizonyításához
nélkülözhetetlen, a helyszínen vagy a helyszíni vizsgálat idején el nem végezhető további vizsgálatokról, ellenőrző
mérésekről, amelyeket a szakmai vizsgálat során alkalmas műhelyben, laboratóriumban megfelelő eszközökkel kell
elvégezni. (2) A vizsgálóbizottság vezetője a szakmai vizsgálat során szükség szerint dönthet az esemény helyszínén elvégzendő
megismételt, és további vizsgálatok lefolytatásáról. (3) Az üzembentartó köteles a vizsgálatok elvégzéséhez és a bizonyítási vizsgálathoz szükséges feltételeket
térítésmentesen biztosítani. (4) A szakmai vizsgálat során, amennyiben a rendelkezésre álló adatok alapján a körülmények tisztázása vagy a bizonyítás
indokolja, a helyreállítást követően a szakmai vizsgálat vezetőjének döntése alapján – az esemény jellemzőit
a szükséges és lehetséges mértékig rekonstruáló – bizonyítási vizsgálatot lehet tartani. A helyszíni bizonyítási
vizsgálatról jegyzőkönyvet kell készíteni. 8. A szakmai vizsgálat megállapításainak értékelése
10. § A szakmai vizsgálat során a helyszínen rögzített adatokat, a 9. § (1) bekezdése szerinti vizsgálatok eredményeit,
a bizonyítási vizsgálat eredményeit, a meghallgatási jegyzőkönyveket és egyéb rendelkezésre álló adatokat
mérlegelni kell. Ennek során vizsgálni kell a) az eseménnyel szorosan összefüggő ok-okozati adatokat,
b) az esemény okának bizonyítékait, c) más baleseti ok kizárásának bizonyítékait,
d) a műszaki mérések eredményeit, e) valamennyi érintett meghallgatásáról készült jegyzőkönyvet,
f) a technológiai előírások és tényadatok összehasonlítását, g) a körülmények befolyását a baleset bekövetkezésére,
h) a veszély észlelhetőségét és a baleset elháríthatóságát,
i) azokat a további tényezőket, amelyek hozzájárulhattak az esemény bekövetkezéséhez.
9. A vizsgálóbizottság nem kormánytisztviselő tagjainak képesítése 11. § A vizsgálóbizottság nem kormánytisztviselő tagjának a következő végzettséggel és képesítéssel kell rendelkeznie:
a) egyetemi végzettség, vagy mesterfokozat és vasúti közlekedési szakterületen szerzett legalább hároméves
gyakorlat, vagy b) főiskolai végzettség, vagy alapfokozat és vasúti közlekedési szakterületen szerzett legalább ötéves gyakorlat, és
c) balesetvizsgáló tanfolyam elvégzése a közlekedésbiztonsági szervnél, képzőszervezetnél vagy oktatási
intézményben legalább 160 óra időtartamban, a közlekedésbiztonsági szervvel egyeztetett tanterv szerint.
10. Az érintettek kötelezettségei a szakmai vizsgálat során
12. § (1) A szakmai vizsgálat során – a közlekedésbiztonsági szerv megkeresése alapján – a közlekedési hatóság, az eseménnyel
érintett vasúti pálya üzemeltetője és az eseménnyel érintett vasúti járművet üzemben tartó vasúti társaság, továbbá
a vasúti pályát és a vasúti járműveket, valamint azok tartozékait és berendezéseit gyártó, üzemben tartó, karbantartó
és javító szervezet köteles a vizsgálóbizottsággal együttműködni. (2) Az együttműködés keretében az (1) bekezdésben szereplő szervezetek főként az esemény okainak felderítése
érdekében szükséges adatokkal, vizsgálati eredményekkel, szakmai állásfoglalásokkal kötelesek segíteni
a vizsgálóbizottság munkáját. 11. A zárójelentés 13. § (1) A zárójelentés-tervezetet és a zárójelentést az 1. mellékletben foglalt tartalmi és formai követelményeknek
megfelelően – az eset súlyosságának és jellegének figyelembevételével – kell elkészíteni.
(2) A zárójelentés tervezetét és a zárójelentést a vizsgálóbizottság tagjai írják alá. Az esetleges véleményeltérésre
az aláíráskor utalni, és az eltérő véleményt záradékként csatolni kell.
(3) A zárójelentéshez csak a személyazonosításra alkalmatlan azon iratok, egyéb adathordozók csatolhatók, amelyek
közvetlenül kapcsolódnak az elemzéshez. 12. Az üzembentartó biztonsági szervezete
14. § (1) Az üzembentartó gondoskodik a) az eseményre vonatkozó bejelentések folyamatos fogadásáról,
b) az eseménynek a közlekedésbiztonsági szerv részére történő haladéktalan bejelentéséről,
c) az esemény következményeinek elhárításához szükséges intézkedések haladéktalan meghozataláról,
a hatóságok és más, intézkedésre, döntésre jogosultak értesítéséről és riasztásáról.
(2) Az üzembentartó az eseményre vonatkozó bejelentés fogadásának és bejelentésének rendjét és az ezekkel
összefüggő nyilvántartási, értesítési, riasztási rendet biztonsági szabályzatban határozza meg.
(3) Az üzembentartók a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 32/A. § (1) bekezdése szerinti szerződés, továbbá
együttműködési szerződés kötését a közlekedési hatóságnak és a közlekedésbiztonsági szervnek öt napon belül bejelentik.
15. § (1) Az üzembentartó a biztonsági szervezet feladatainak ellátása érdekében
a) kijelöli a bejelentések fogadását és a közlekedésbiztonsági szerv értesítését ellátó szervezeti egységet vagy személyt,
b) gondoskodik arról, hogy az a) pontban kijelölt szervezeti egység vagy személy rendelkezésére álljanak:
ba) a feladat ellátásához szükséges jogszabályok, bb) a 14. § (2) bekezdése szerinti szabályzat,
bc) a 14. § (2) bekezdése szerinti szabályzatban előírt nyilvántartási okmányok,
bd) az esemény bekövetkezésekor alkalmazandó értesítési rend, be) nyilvános távbeszélő hálózatra csatlakoztatott telefon.
(2) Az üzembentartó biztonsági szervezete gondoskodik a bejelentések vételéről és a közlekedésbiztonsági szerv részére
adott értesítések nyilvántartásáról. A nyilvántartásban az 5. § (1) bekezdésében megjelölt adatokat kell rögzíteni.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatot ellátó szervezeti egység vagy személy az eseményről szóló bejelentés vételét
követően az értesítési rend szerint tájékoztatja az értesítési rendben megjelölteket a személyi és technikai mentés
megkezdéséhez, az esemény következményeinek elhárításához szükséges intézkedések meghozatala érdekében.
13. Az üzembentartói vizsgálat 16. § (1) Az üzembentartói vizsgálatot a közlekedésbiztonsági szerv felhívása alapján haladéktalanul meg kell kezdeni.
(2) Több érintett esetében a közlekedésbiztonsági szerv valamennyi, az üzembentartói vizsgálat lefolytatására jogosult
biztonsági szervezetet felhívja a vizsgálat lefolytatására. A vizsgálat lefolytatására jogosult biztonsági szervezetek
megállapodhatnak, hogy a vizsgálatot közösen végzik vagy egyikük folytatja le.
17. § (1) Az üzembentartói vizsgálatban részt vevő személynek a 11. §-ban meghatározott végzettséggel és képesítéssel kell
rendelkeznie. (2) A biztonsági szervezet kérelmére a közlekedésbiztonsági szerv a 11. § c) pontja szerinti képesítés helyett elfogadhatja
a 2006. március 1-jét követően szerzett, a 11. § c) pontjában rögzített képesítéssel egyenértékű képesítést.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a vasútbiztonsági engedély és tanúsítvány megszerzésére nem kötelezett
vasúti társaságnál a vasútüzem vezető legalább 40 órás egyszerűsített balesetvizsgálati tanfolyam elvégzését
követően lefolytathatja az üzembentartói vizsgálatot. 18. § (1) Az üzembentartói vizsgálat során lefolytatott helyszíni szemléről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyv
tartalmazza a szemle helyét, időpontját, az abban résztvevők nevét, a helyszín vázlatát, leírását, a helyszínről készített
fénykép- és videofelvételeket, továbbá a beszerzett bizonyítékok listáját.
(2) Amennyiben az üzembentartói vizsgálat során olyan tény vagy körülmény merül fel, amely az üzembentartói
vizsgálatot folytató szakmai lehetőségeit meghaladja, vagy az egyéb okból szükséges, akkor a biztonsági szervezet
kezdeményezi a közlekedésbiztonsági szervnél a vizsgálat saját hatáskörbe vonását.
(3) A közlekedésbiztonsági szerv az üzembentartói vizsgálat során az üzembentartó biztonsági szervezetétől előzetes
tájékoztatást kérhet a vasúti baleset vagy váratlan vasúti esemény feltételezett okáról, a kivizsgálás során megtett és
tervezett vizsgálati intézkedésekről, és azok ütemezéséről. (4) Az üzembentartói vizsgálat bármely szakaszában a közlekedésbiztonsági szerv a vizsgálatot saját hatáskörébe
vonhatja. 19. § (1) A vizsgálatot – ha annak elháríthatatlan akadálya nincs – legkésőbb az üzembentartói hatáskörbe utalást követő
hatvanadik napon jelentéssel kell lezárni. Amennyiben ez nem lehetséges, a biztonsági szervezet a határidő lejárta
előtt köteles ennek okát a közlekedésbiztonsági szervvel közölni, és a 18. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatást adni.
A vizsgálat kezdő napja a 16. § (1) bekezdés szerinti időpont.
(2) A jelentést az esemény jellegének és súlyosságának figyelembevételével, az 1. mellékletben foglalt tartalmi és formai
követelményeknek megfelelően kell elkészíteni. (3) A jelentést az üzembentartói vizsgálatban részt vevő vizsgáló (vizsgálók) írják alá. Egyet nem értés esetén bármelyik
vizsgáló az üzembentartói jelentéshez különvéleményt csatolhat. (4) A biztonsági szervezet vezetője gondoskodik a jelentés közlekedésbiztonsági szervnek való megküldéséről. Több
biztonsági szervezet által közösen készített jelentést az érintettek közösen küldik meg.
(5) A közlekedésbiztonsági szerv az üzembentartói jelentést – határidő tűzésével – kiegészítésre visszaküldi, amennyiben az nem
felel meg e rendelet előírásainak vagy további szakmai kérdések tisztázása szükséges. A közlekedésbiztonsági szerv az
üzembentartói vizsgálati jelentést a rendelkezésére álló adatok, vizsgálati eredmények alapján biztonsági ajánlással egészítheti ki.
(6) A közlekedésbiztonsági szerv az üzembentartói jelentést vagy annak kivonatát abban az esetben teszi közzé
a honlapján, ha a vizsgálat tapasztalatai hozzájárulhatnak a vasúti közlekedés biztonságának javításához.
14. A hatóság tájékoztatása 20. § (1) Ha a szakmai, illetve az üzembentartói vizsgálat kapcsán felmerül annak gyanúja, hogy az esemény során a vasúti
közlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmény történt, a közlekedésbiztonsági szerv, illetve az üzembentartó
köteles a rendőrséget értesíteni. (2) Ha az esemény a veszélyes áru szállítását is érintette, a közlekedésbiztonsági szerv a zárójelentést, illetve
az üzembentartó a jelentést annak elkészültét követő öt napon belül az esemény helye szerint illetékes
katasztrófavédelmi igazgatóság részére is megküldi. 15. Záró rendelkezések
21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A 11. § c) pontja szerinti képesítést legkésőbb 2014. július 1-jéig kell megszerezni.
(3) E rendelet hatálybalépésekor az üzembentartói vizsgálatban részt vevő személyek, akik nem
rendelkeznek a 11. § a) és b) pontjában meghatározott végzettséggel, azok 2024. december 31. napjáig folytathatják a
tevékenységet. 22. § Ez a rendelet a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi
irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának
felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i
2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 19. cikk (3) bekezdésének, 23. cikk (1) és (2) bekezdésének,
33. cikkének és V. Mellékletének való megfelelést szolgálja.
23. § Hatályát veszti a súlyos vasúti balesetek, a vasúti balesetek és a váratlan vasúti események szakmai vizsgálatának
részletes szabályairól szóló 7/2006. (II. 27.) GKM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
32/2016. (VIII. 25.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a nemzetközi kombinált árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. LXI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi LXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. május 24-i 80. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és  Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a  nemzetközi kombinált árufuvarozásról szóló Megállapodás 14.  cikkének
1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a  hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások Szerződő Felek általi teljesítéséről szóló,
diplomáciai csatornákon eljuttatott utolsó értesítés kézhezvételétől számított 60. (hatvanadik) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2016. július 28.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. szeptember 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi LXI. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a  nemzetközi kombinált árufuvarozásról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2013. évi LXI. törvény 2. és 3. §-a 2016. szeptember 26-án, azaz kettőezer-tizenhat szeptember
huszonhatodik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1558/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a 2013. költségvetés egyenlegét javító intézkedésekkel kapcsolatos feladatokról szóló 1457/2012. (X. 19.) Korm. határozat 15. pontjában előírt – a pénztárgépek állami adóhatósággal történő összeköttetése – feladat végrehajtásához szükséges forrásbiztosításról.
A Kormány 1. felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy a 2013. évi központi költségvetési törvény keretében
gondoskodjon a pénztárgépek állami adóhatósággal történő összeköttetése feladat végrehajtásához szükséges
4500,0 millió forint XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetben történő biztosításáról;
Felelős: az államháztartásért felelős miniszter Határidő: 2012. december 15.
2. egyetért azzal, hogy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke a pénztárgépek állami adóhatósággal történő
összeköttetése feladat végrehajtásához szükséges közbeszerzési eljárást megindítsa. Felelős: nemzeti adó- és vámhivatal elnöke
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2015. (VII. 21.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 1,35%. 2. § (1) Ez a rendelet 2015. július 22-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 17/2015. (VI. 23.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke