text:
21/2013. (IX. 17.) HM rendelete a honvédek illetményéről, illetményjellegű juttatásairól, jutalmazásáról, valamint a honvédelmi ágazatban foglalkoztatott közalkalmazottak jutalmazásáról.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238.  § (2)  bekezdés 18–21.  pontjában, a  közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  § (5)  bekezdés o)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
AZ ILLETMÉNY 1. A beosztási illetmény
1. § A  beosztási illetménynek a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.)
123.  §  (3)  bekezdése szerinti magasabb összegben való megállapítása (a továbbiakban: beosztási illetmény
eltérítés) kizárólag akkor lehetséges, ha az állományilletékes parancsnok az e célra elkülönített, a 85. § (3) bekezdése
szerinti helyi kerettel rendelkezik. A  beosztási illetmény eltérítését a  helyi keret még lekötetlen része terhére kell
végrehajtani.
2. § (1) A beosztási illetmény eltérítés – a Hjt. 123. § (3) bekezdésének figyelembevételével – határozott ideig, a következő
besorolási kategóriába való besorolás időpontjáig tart. A beosztási illetmény eltérítése a soron következő besorolási
kategóriába való kerülés időpontja előtt is indoklás nélkül megszüntethető, vagy a  beosztási illetmény eltérítés
mértéke módosítható.
(2) A  hivatásos és szerződéses állományú katonák (a továbbiakban együtt: állomány tagja) magasabb besorolási
kategóriába kerülésekor a  munkáltatói jogkör gyakorlója ismételten dönthet arról, hogy a  beosztási illetmény
magasabb összegben kerüljön-e megállapításra.
(3) A  beosztási illetmény eltérítést, valamint a  beosztási illetménynek a  Hjt. 147.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
alacsonyabb összegben való megállapítását és folyósítását az erre vonatkozó írásba foglalt munkáltatói döntésben
elrendelt időponttól kell végrehajtani.
2. Az illetménykiegészítés 3. § A  Hjt. 124.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti központi hivatal esetén járó illetménykiegészítésre a  honvédelemről
és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendeletben központi
hivatalként meghatározott honvédségi szervezetek állománya jogosult.
3. A szolgálati időpótlék 4. § (1) A  Hjt. 125.  §-a szerinti szolgálati időpótlék mértéke meghatározásánál szolgálati viszonyban töltött időként
a  hivatásos, a  szerződéses és a  Hjt. 216.  § (3) és (4)  bekezdése alapján önkéntes tartalékos katonai szolgálati
jogviszonyban tényleges, kedvezmények nélküli szolgálatteljesítési időt kell figyelembe venni.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti szolgálati jogviszonyok fennállása között megszakítások vannak, a rész-szolgálati időket
– a szolgálati időpótlék szempontjából – össze kell számítani.
4. Az illetménypótlékok általános szabályai 5. § Az illetménypótlék az állomány tagjának az illetménypótlékra jogosító szolgálati tevékenység esetén a tevékenység
tényleges kifejtésének idejére, az illetménypótlékra jogosító beosztás esetén a beosztás betöltésének idejére jár.
6. § (1) E rendelet alkalmazásában eseti illetménypótléknak minősül
a) a repülőgép berepülési pótlék,
b) az ejtőernyős ugrási pótlék,
c) az ejtőernyő beugrási pótlék,
d) a tűzszerészpótlék,
e) a búvárpótlék,
f ) a készenléti pótlék,
g) az ügyeleti pótlék,
h) a gyakorlati pótlék,
i) az orvosi ügyeleti pótlék,
j) a terepfelmérői pótlék,
k) a gépjárművezetői pótlék,
l) a délutáni és éjszakai pótlék,
m) az atom-, biológiai, vegyi (a továbbiakban: ABV) katasztrófavédelmi pótlék,
n) az egészségkárosító veszélynek kitett beosztásban szolgálatot teljesítők eseti pótléka,
o) az eseti díszelgési pótlék és
p) az akciószolgálati pótlék.
(2) Az  állomány tagja részére készenléti pótlék, ügyeleti pótlék, gyakorlati pótlék, orvosi ügyeleti pótlék vagy
túlszolgálatért járó ellentételezés – ideértve a  túlszolgálat szabadidőben vagy pénzben történő megváltását is –
egyidejűleg nem folyósítható.
5. A vezetői illetménypótlék 7. § (1) A  Hjt. 126.  §-a szerinti vezetői illetménypótlékra való jogosultság a  vezetői beosztás betöltésének kezdő napjától
annak utolsó napjáig, saját beosztás ellátása alóli mentesítéssel vezetői beosztás ellátására szóló megbízás esetén
a  megbízás írásba foglalt munkáltatói döntésben meghatározott kezdő napjától a  megbízás megszüntetésének
napjáig tart.
(2) A  speciális előmeneteli rendbe tartozó vezetői beosztás esetén a  vezetői illetménypótlék mértékét a  beosztásra
rendszeresített rendfokozathoz tartozó besorolási kategória, a  pótlék összegét az  állomány tagjának beosztási
illetménye alapján kell meghatározni.
6. A repülési pótlék 8. § Repülési pótlékra jogosult
a) a  repülő beosztást betöltő és repülő kiképzést végrehajtó légijármű vezető és a  légijármű személyzet tagja
(a továbbiakban együtt: repülőhajózó) és
b) az állomány külföldön repülőhajózó képzésen résztvevő, nem repülőhajózó beosztást betöltő tagja.
9. § (1) A  repülési pótlék mértéke a  repülőhajózó beosztásától, kiképzettségétől és a  szakmai feladatok végrehajtásában
való alkalmazhatóságától függ, melyek alapján a repülési pótlékra jogosultak közül
a) a korlátozás nélkül hadrafogható (COMBAT READY) repülőhajózó az I. kategóriába,
b) a korlátozottan hadrafogható (LIMITED COMBAT READY) repülőhajózó a II. kategóriába, és
c) a kiképzés alatt álló (UNDER TRAINING) repülőhajózó a III. kategóriába
tartozik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kategóriákba tartozás feltételeit a  honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) utasításban határozza meg.
(3) A repülési pótlék havi mértékét az illetményalap százalékában meghatározva az 1. melléklet tartalmazza.
7. A repülőgép berepülési pótlék 10. § (1) Repülőgép berepülési pótlék jár annak a  repülőhajózónak, aki repülőgépet vagy helikoptert gyári javítások,
időszakos vizsgák, csapatjavítások, hajtóműcserék alkalmából, valamint bonyolult meghibásodások légi kivizsgálása
esetén, továbbá új típusú repülőgépet vagy helikoptert a szállító féltől történő műszaki átvétele után berepül.
(2) A  repülőgép berepülési pótlék mértékét berepült gépenként az  illetményalap százalékában meghatározva
a 2. melléklet tartalmazza.
8. Az ejtőernyős ugrási pótlék 11. § (1) Ejtőernyős ugrási pótlékra az  állomány azon tagja jogosult, akinek az  ejtőernyős ugrás végrehajtása a  beosztása
ellátásával együtt járó feladata.
(2) Az ejtőernyős ugrási pótlék mértéke ugrásonként
a) az 1–75. ugrás között az illetményalap 4,2%-a,
b) a 76–500. ugrás között az illetményalap 8,4%-a,
c) az 501. ugrástól az illetményalap 17%-a.
(3) Az  ejtőernyős ugrási pótlék összege a  (2)  bekezdés szerinti mértékhez képest az  ugrás körülményeitől és
bonyolultságától függően 25–100%-kal növekszik a 3. mellékletben foglaltak szerint.
(4) Az  ugrás körülményeinek és bonyolultságának elbírálása szempontjából az  állami repülések céljára kijelölt
légterekben végrehajtott repülések szabályairól szóló miniszteri rendelet által előírt üzembentartói intézkedésben
rögzített fogalmakat kell meghatározónak tekinteni a terep jellegére és az ugrási magasságra vonatkozóan.
12. § (1) Az ugrás végrehajtásának – bekötött, stabilizátoros vagy kézi – módja a pótlék összegét nem befolyásolja.
 (2) A pótlékra jogosító, teljesített ugrások számába a honvédségi szolgálati feladatként végrehajtott ugrásokon kívül
a) a  polgári ejtőernyős kiképzés vagy ejtőernyős sporttevékenység (különösen az  edzés, verseny) során
végrehajtott ugrások, valamint
b) az ejtőernyő 13. § szerinti beugrása során végrehajtott ugrások,
számát is be kell számítani.
(3) Az  ejtőernyős ugrási pótlék megállapításának alapja az  állomány tagja által végrehajtott ugrásokról vezetett
tervtábla, külföldön végrehajtott katonai ugrások esetében pedig az ugrást szervező fél hivatalos igazolása.
9. Az ejtőernyő beugrási pótlék 13. § (1) Ejtőernyő beugrási pótlékra jogosult az állomány beugró szakszolgálati engedéllyel rendelkező azon tagja, aki gyári
új, továbbá ipari javított vagy átszerelt (a továbbiakban együtt: ipari javított) ejtőernyővel hatósági légi alkalmassági
vagy üzemeltetői ellenőrző ugrást hajt végre.
(2) Az ejtőernyő beugrási pótlék mértéke ernyőnként
a) ipari javított, repülőgép-vezető mentőernyő beugrásáért az illetményalap 31%-a,
b) légijárműnek minősített ejtőernyő beugrásáért az illetményalap 23%-a.
(3) Az ipari javított ernyővel való ugrásért csak akkor jár az ejtőernyő beugrási pótlék, ha az a garanciális, kifogásolási
határidőn belül történt. A garanciális időn túli ugrásért a 11. § szerinti pótlék jár.
(4) Ha egy ejtőernyő vizsgálatához több ellenőrző ugrást is szükséges végrehajtani, ezen ugrásokért együttesen
a (2) bekezdés szerinti mértékű pótlék jár.
(5) Az  ejtőernyő beugrási pótlék megállapításának alapja az  állomány beugró szakszolgálati engedéllyel rendelkező
tagja által teljesített beugrásokról vezetett nyilvántartás.
14. § (1) Az ejtőernyő beugrási pótlék összegének megállapításánál
a) repülőgép-vezető mentőernyőnek kell tekinteni a  repülőgép-vezetők és a  légijármű személyzet részére
életmentő ernyőként rendszeresített ernyőt,
b) légijárműnek minősített ejtőernyőnek kell tekinteni az  ejtőernyős ugrások végrehajtásához használt nem
kizárólagosan mentési célra szolgáló ernyőt,
c) ipari javított ernyőnek kell tekinteni azt az  ejtőernyőt vagy repülőgép-vezető mentőernyőt, amelynek egy
vagy több főrészét vagy azok részeit kicserélték. (2) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában foglaltak szempontjából főrésznek minősül a  kupola, a  teljes zsinórzat és a  teljes
heveder.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltakkal azonosnak számító cserének minősül az, amely a  kupolának legalább 10%-át,
háromnál több főtartózsinórt, repülőgép-vezető mentőernyő combhevederét érinti.
10. A tűzszerészpótlék 15. § (1) Az  állománynak az  aknazár telepítését, elaknásított terület mentesítését, lőtér lövészet utáni mentesítését,
ismeretlen fizikai állapotú lőszer, robbanóanyag vagy robbanótest felkutatását – ideértve a  külföldön műveleti
területen feltételezett robbanótestek felkutatása céljából tűzszerészeti tevékenység keretében végzett személy- és
gépjármű átvizsgálást is –, hatástalanítását, megsemmisítését, továbbá szállítását végző aknakutató, aknász vagy
tűzszerész beosztást betöltő, valamint a  felsorolt feladatokban közvetlenül résztvevő és robbanásveszélyes helyen
tartózkodó tagja tűzszerészpótlékra jogosult.
(2) Nem jogosult tűzszerészpótlékra az  állomány azon tagja, aki kiképzés, gyakorlat keretében hajtja végre
az (1) bekezdés szerinti feladatokat.
16. § (1) A tűzszerészpótlék óránkénti mértéke
a) annak, aki az  aknazár telepítését, elaknásított terület mentesítését, lőtér lövészet utáni mentesítését,
ismeretlen fizikai állapotú lőszer, robbanóanyag vagy robbanótest felkutatását, hatástalanítását vagy
megsemmisítését közvetlenül végzi, az illetményalap 15%-a,
b) az ismeretlen fizikai állapotú lőszer, robbanóanyag, robbanótest szállítását végző gépjármű, hajó vezetőjének
az illetményalap 7,5%-a,
c) annak, aki nem tartozik az  a) és b)  pont hatálya alá, de a  15.  § (1)  bekezdése szerinti feladatellátás során
robbanásveszélyes helyen tartózkodik, az illetményalap 4,7%-a.
(2) A  tűzszerészpótlékra jogosító időtartam megállapításakor az  (1)  bekezdés szerinti feladatok ellátásának
időtartamait naponta, díjazási mértékenként külön-külön kell összeszámítani. Ha az  összeszámított időtartam
egész órával maradék nélkül nem osztható, a  fennmaradó időt a  pótlék összegének megállapításakor teljes óra
tűzszerészpótlékra jogosító időtartamként kell figyelembe venni.
17. § A tűzszerészpótlék megállapításának alapja
a) belföldön a tűzszerész feladatot elrendelő parancs, a névre szóló megbízólevél, valamint a járőrnapló,
b) külföldön műveleti területen a tűzszerész feladatot elrendelő parancs és a járőrnapló.
11. A búvárpótlék 18. § (1) Búvárpótlékra az állomány azon tagja jogosult, aki búvár beosztást tölt be, és búvárfeladatot teljesít.
 (2) A búvárjelölt a búvártanfolyam ideje alatt végzett tevékenységért is jogosult búvárpótlékra.
19. § (1) A búvárpótlék mértéke óránként
a) folyóvízben végrehajtott merülésért az illetményalap 3,5%-a,
b) állóvízben végrehajtott merülésért vagy búvárkeszonban végrehajtott feladatért az illetményalap 2,6%-a.
(2) A búvár részére víz alatti robbantás, tűzszerész tevékenység végzése esetén az (1) bekezdés szerinti juttatáson felül,
óránként az illetményalap 4,7%-ának megfelelő összegű tűzszerészpótlék is jár.
20. § (1) Búvárpótlék csak annak fizethető, aki
a) jóváhagyott terv vagy külön intézkedés alapján szolgálati feladatként hajt végre búvármerüléseket vagy
túlnyomásos térben feladatokat,
b) érvényes búváralkalmassági egészségügyi minősítéssel rendelkezik, és
c) legalább alapfokú búvártanfolyamot végzett, és annak anyagából sikeres vizsgát tett.
(2) A búvárpótlék megállapításának alapja a végrehajtott merülésekről vezetett merülési napló.
12. A készenléti pótlék 21. § (1) Készenléti pótlékra jogosult az  állomány azon tagja, aki a  miniszter által miniszteri rendeletben vagy utasításban,
vagy a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) vagy a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban:
KNBSZ) főigazgatója által intézkedésben elrendelt, a Hjt. 105. § (3) bekezdése szerinti készenléti szolgálat ellátására
került vezénylésre.
(2) Nem jogosult készenléti pótlékra az, aki a  készenléti szolgálatot a  Hjt. 94.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti
szolgálati rendben, a szervezetszerű beosztásával együttjáró szolgálati feladatként látja el.
(3) A készenléti pótlék megállapításának alapja a pótlék folyósítását megalapozó szolgálatokat működtető honvédségi
szervezetnél és a  KNBSZ-nél (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) a  szolgálatokról kiadott havi
szolgálatvezénylés.
22. § A készenléti pótlék óránkénti mértéke
a) laktanyai készenléti szolgálat esetén az illetményalap 0,12%-a,
b) olyan laktanyán kívüli készenléti szolgálat esetén, amely a  laktanyába vagy a  szolgálati feladat
végrehajtásának helyére
ba) a riasztástól számított legfeljebb 3 óra alatt történő beérkezési kötelezettség előírása mellett kerül
elrendelésre, az illetményalap 0,08%-a,
bb) a riasztástól számított 3 órát meghaladó, de legfeljebb 6 óra alatt történő beérkezési kötelezettség
előírása mellett kerül elrendelésre, az illetményalap 0,06%-a,
bc) a riasztástól számított 6 órát meghaladó beérkezési kötelezettség előírása mellett kerül elrendelésre,
az illetményalap 0,05%-a. 23. § Az  állomány Hjt. 105.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti készenléti szolgálatot belföldön teljesítő tagja részére járó
készenléti pótlék mértékét a 22. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával kell megállapítani.
13. A készenléti szolgálatban végzett katasztrófavédelmi tevékenység díjazása
24. § (1) A  Hjt. 107.  § (1)  bekezdése alapján az  állomány katasztrófavédelmi feladat végrehajtása érdekében elrendelt
készenléti szolgálatba vezényelt tagja a  készenléti szolgálat időtartama alatt a  napi szolgálatteljesítési időn kívül
általa ténylegesen kifejtett katasztrófavédelmi feladatvégzés idejére készenléti pótlék helyett a túlszolgálat pénzbeli
ellentételezésére vonatkozó szabályok szerint jogosult díjazásra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti juttatás megállapításának alapja az arra jogosító katasztrófavédelmi tevékenységet irányító
helyszíni vezető által aláírt külön nyilvántartás.
14. Az ügyeleti pótlék 25. § (1) Ügyeleti pótlékra jogosult az  állomány azon tagja, aki a  miniszter által kiadott miniszteri rendeletben vagy
utasításban, vagy a  miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: HM) közigazgatási államtitkára, a  HVKF
vagy a  KNBSZ főigazgatója által kiadott intézkedésben elrendelt, vagy engedélyezett 24 órás őr-, ügyeleti, vagy
katonai rendészeti szolgálatot lát el a Hjt. 105. § (2) bekezdése szerinti feladatrendben.
(2) Nem jogosult ügyeleti pótlékra az, aki a  24 órás ügyeleti szolgálatot a  Hjt. 94.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja
szerinti szolgálati rendben, a szervezetszerű beosztásával együttjáró szolgálati feladatként látja el, valamint az, aki
a 29. §-ban meghatározott gyakorlatokon teljesít ügyeleti szolgálatot.
26. § (1) Az ügyeleti pótlék óránkénti mértéke
a) az  ügyeletes parancsnoki, légierő ügyeletes parancsnoki és a  Magyar Honvédség (a továbbiakban:
Honvédség) középszintű irányító-vezető szervezete hadműveleti központjának ügyeleti szolgálata esetében
az illetményalap 0,31%-a,
b) a  laktanya-, az  objektumügyeletes, a  felderítő szolgálat, valamint a  honvédelmi szervezet riasztó-értesítő
feladatokat ellátó legmagasabb szintű ügyeleti szolgálata esetében az illetményalap 0,23%-a,
c) az  a) és a  b)  pont alá nem tartozó egyéb – így különösen kapu-, telephely- – ügyeletesi, az  őrparancsnoki,
a zászlóalj vagy század napostiszti szolgálat, valamint a katonai rendészeti szolgálat esetén az illetményalap
0,16%-a.
(2) Az ügyeletes helyettesének az ügyeletessel azonos feltételek szerint és azonos összegben jár az ügyeleti pótlék.
 (3) Azon (1)  bekezdés szerinti szolgálatok esetében, amelyeket a  működtetésükre vonatkozó intézkedés alapján
tartalmilag a készenléti szolgálatra jellemző körülmények között kell ellátni, ügyeleti pótlék helyett a 22. § szerinti
készenléti pótlék jár.
27. § Az ügyeleti pótlék megállapításának alapja a pótlék folyósítását megalapozó szolgálatokat működtető honvédelmi
szervezeteknél a szolgálatokról kiadott havi szolgálatvezénylés.
15. A gyakorlati pótlék 28. § (1) Az  állomány tagja részére miniszteri utasításban, valamint a  HM közigazgatási államtitkára, a  HVKF, a  KNBSZ
főigazgatója vagy a  Honvédség középszintű vezető szervének vezetője által intézkedésben elrendelt belföldi
gyakorlaton eltöltött napokra gyakorlati pótlék jár.
(2) A gyakorlati pótlékra a gyakorlatvezetők, a gyakorlatokon ellenőrzési vagy döntnöki feladattal megbízott személyek
is jogosultak.
29. § (1) A  gyakorlati pótlék szempontjából csak azok a  harcászati, szakharcászati, csapás- és tűzvezetési, együttműködési,
harc- és gépjárművezetési, rendszer-, ,,M’’ összekovácsolási, műszaki út- és létesítményépítési gyakorlatok és
lövészetek vehetők számításba, amelyeknek az  időtartama a  24 órát meghaladja, és a  résztvevőknek a  gyakorlat
teljes időtartama alatt a  gyakorlat helyszínén kell tartózkodniuk. A  24 óra feletti időtartamú gyakorlat esetén
minden megkezdett 12 óra 0,5 napnak számít.
(2) Nem terjed ki a  gyakorlati pótlékra való jogosultság a  nem gyakorlat keretében elrendelt távollétekre, így
különösen a  kiképzésekre, a  továbbképzésekre, a  gyakorlatokkal nem összefüggő ellenőrzésekre, valamint azokra
az igénybevételekre, amelyekért a résztvevők külön pénzbeli juttatásban részesülnek.
30. § A  gyakorlati pótlék naponkénti összegét a  29.  § (1)  bekezdése szerinti valamennyi gyakorlattípus esetében a  Hjt.
128. § (1) bekezdés i) pontja szerinti mérték alapján kell megállapítani.
31. § A gyakorlati pótlék megállapításának alapja a gyakorlatokon töltött napokról vezetett nyilvántartás.
16. Az orvosi ügyeleti pótlék 32. § Az  MH Egészségügyi Központban (a továbbiakban: MH EK) az  egészségügyi tevékenység végzésének egyes
kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvényben (a továbbiakban: Eütev.) meghatározott egészségügyi ügyelet
ellátásáért az orvos, egészségügyi tiszt, altiszt és a legénységi állomány tagja orvosi ügyeleti pótlékra jogosult.
33. § Az orvosi ügyeleti pótlék óránkénti mértéke az illetményalap százalékában meghatározva
a) orvos esetében
aa) hétköznap teljesített ügyelet esetén 3,5%,
ab) heti pihenőnapon teljesített ügyelet esetén 4%,
ac) munkaszüneti napon teljesített ügyelet esetén 4,5%,
b) az állomány a) pontba nem tartozó tagja esetében
ba) hétköznap teljesített ügyelet esetén 2,5%,
bb) heti pihenőnapon teljesített ügyelet esetén 2,8%,
bc) munkaszüneti napon teljesített ügyelet esetén 3,2%.
17. A terepfelmérői pótlék 34. § Terepfelmérői pótlék az  állomány topográfus és geodéta beosztású tagjai közül a  terepen geodéziai vagy
topográfiai munkát végzőnek – a helyszíni terepfelmérői munkák idejére – jár.
35. § A terepfelmérői pótlék napi mértékét – a munkateljesítménytől, az elvégzett tevékenység körülményeitől, jellegétől
és minőségétől függően – az  állományilletékes parancsnok állapítja meg a  Hjt. 128.  § (1)  bekezdés k)  pontjában
foglaltak figyelembevételével.
18. Az egészségkárosító veszélynek kitett beosztásban szolgálatot teljesítők pótléka
36. § (1) Az állomány rendszeresen egészségkárosító veszélynek kitett beosztásban szolgálatot teljesítő tagja havonta a Hjt.
128. § (1) bekezdés l) pontja szerinti pótlékra (a továbbiakban: egészségi veszélyességi pótlék) jogosult.
(2) Az  (1)  bekezdés szempontjából egészségkárosító veszélynek kitett beosztásban szolgálatot teljesítőnek minősül,
akinek a  szolgálati tevékenységét a  napi szolgálatteljesítési idő több, mint felében – ionizáló sugárzásnak kitett
beosztásban legalább 3 órában – egészségkárosító kockázati tényezőnek kitett körülmények között kell végeznie,
vagy a  védelem csak egyéni védőeszköz olyan állandó vagy tartós használatával valósul meg, amely a  viselője
számára fokozott megterhelést jelent.
(3) Az egészségkárosító kockázati tényezők fennállását – a helyszíni vizsgálat alapján, az országos szakmai gyakorlatot
figyelembe véve – az MH Közegészségügyi és Járványügyi Szolgálata állapítja meg.
37. § Ha az állomány tagja csak a havi szolgálatteljesítési idő egyes napjain végzi tevékenységét a 41. § (2) bekezdésében
meghatározott körülmények között, e napokra a Hjt. 128. § (2) bekezdés a) pontja szerinti eseti pótlékra jogosult.
38. § Az  egészségi veszélyességi pótlék megállapításának alapja az  arra jogosító beosztásokról az  állományilletékes
parancsnok által írásban kijelölt személy által vezetett részletes nyilvántartás.
19. Az osztályba-sorolási pótlék 39. § (1) Osztályba-sorolási pótlékra jogosult – a repülőhajózó kivételével – az állománynak a miniszter által meghatározott
beosztásban haditechnikai eszközöket közvetlenül kezelő, vezető tagja, ha az  osztályos szintre előírt elméleti és
gyakorlati követelményeket teljesítette. Ha az  állomány tagja olyan beosztást tölt be, amelynek keretében egynél
több, osztályos minősítéshez kötött szakfeladatot kell végezni, ezért szakfeladatonként külön-külön is osztályos
fokozatot szerez, részére az osztályba-sorolási pótlék csak a számára kedvezőbb osztályos fokozat után jár.
(2) Ha az  állomány tagja az  osztályos fokozatát elveszti, az  e  tényt rögzítő munkáltatói döntésben meghatározott
időponttól osztályba-sorolási pótlékra nem jogosult.
(3) Amennyiben az állomány tagja
a) más, nem az általa megszerzett osztályos fokozathoz kapcsolódó beosztásba kerül áthelyezésre, az osztályba
sorolási pótlék megszüntetésére kell intézkedni,
b) ismételten a  korábban megszerzett osztályos fokozatához köthető beosztásba kerül, az  osztályba-sorolási
pótlék az utolsó osztályos fokozatának megvédését követően folyósítható részére.
 (4) Az osztályba-sorolási pótlékra jogosító beosztásokat a honvédelmi szervezet szervezeti és működési szabályzatának
függelékében kell felsorolni. 40. § Az osztályba-sorolási pótlék havi mértéke – a 41–43. §-okban foglalt kivételekkel – az  illetményalap százalékában
meghatározva
a) mesterfokozat esetén
aa) tiszt részére 12,6%,
ab) altiszt és a legénységi állomány tagja részére 10,5%,
b) 1. osztály esetén
ba) tiszt részére 10,5%,
bb) altiszt és a legénységi állomány tagja részére 8,4%,
c) 2. osztály esetén
ca) tiszt részére 8,4%,
cb) altiszt és a legénységi állomány tagja részére 6,3%.
41. § (1) A  honvédelmi szervezeteknél az  állomány repülés kiszolgálását végző földi beosztású (a továbbiakban:
repülőműszaki), valamint ejtőernyős tagja osztályba-sorolási pótlékra jogosult, amelynek – osztályos fokozatnak
megfelelő – havi mértékét az illetményalap százalékában meghatározva a 4. melléklet tartalmazza.
(2) Az egészségi okból véglegesen letiltott ejtőernyős osztályba-sorolási pótlékát a letiltásról szóló munkáltatói döntés
kiadása hónapjának utolsó napjával be kell szüntetni.
42. § A Honvédség középszintű vezető szervének alárendeltségébe tartozó honvédelmi szervezetek és a KNBSZ speciális
híradó, rádiófelderítő, rádiótechnikai és rádiózavaró, rádiótechnikai felderítő távírásza és rádióműszerésze osztálybasorolási pótlékra jogosult, amelynek havi mértéke az illetményalap százalékában meghatározva
a) 1. osztály esetén 11,6%,
b) 2. osztály esetén 10,5%,
c) 3. osztály esetén 9,5%.
20. A repülőműszakiak mester-kiegészítő pótléka 43. § A  mesterfokozat követelményeinek megfelelt repülőműszaki tiszt és altiszt részére mester-kiegészítő pótlék jár,
amelynek havi mértéke
a) a repülőműszaki mester tiszt esetében az illetményalap 12%-a,
b) a repülőműszaki mester altiszt esetében az illetményalap 10%-a.
21. A repülő és helikopter műszaki üzembentartó pótlék
44. § (1) Az állomány repülőműszaki beosztású tagja repülő és helikopter műszaki üzembentartó pótlékra jogosult.
 (2) A  repülő és helikopter műszaki üzembentartó pótlékra jogosító beosztásokat a  Honvédség középszintű vezető
szerve által kiadott jegyzék tartalmazza. 45. § A  repülő és helikopter műszaki üzembentartó pótlék havi összegét a  Hjt. 128.  § (1)  bekezdés o)  pontja szerinti
mértékben kell megállapítani.
22. A különleges igénybevételi pótlék 46. § (1) Különleges igénybevételi pótlékra jogosult az állomány tagja, ha
a) különleges műveleti kiképzésen vesz részt,
b) nemzetközi szervezethez vezényelt katonai megfigyelőként külföldön műveleti területen lát el feladatot, vagy
c) nemzetközi szervezet által vezetett béketámogató művelet keretében külföldön teljesít szolgálatot, és
annak időtartama alatt részére a béketámogató műveletet vezető nemzetközi szervezet közvetlenül biztosít
pénzbeli ellátást.
(2) A különleges igénybevételi pótlék arra az időre folyósítható, amely időszak alatt az állomány tagja az (1) bekezdés
szerinti különleges műveleti kiképzésen vesz részt, vagy amely időszak alatt az  (1)  bekezdés szerinti körülmények
között teljesít szolgálatot.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltak szempontjából különleges műveleti kiképzésen résztvevőnek minősül
a) a Honvédség különleges műveleti zászlóaljának állományába tartozó, az alap- vagy teljes szintű különleges
műveleti képesség elérése és szinten tartása érdekében végrehajtott kiképzésen,
b) a Honvédség középszintű vezető szervének vezetője által intézkedésben kijelölt honvédelmi szervezetektől
a NATO Különleges Műveleti Alaptanfolyamon
résztvevő kiképző és kiképzendő állomány.
47. § A különleges igénybevételi pótlék havi mértéke
a) az illetményalap 100%-a
aa) a tárgyhónapban 10 napot elérő különleges műveleti kiképzésen résztvevő,
ab) a 46. § (1) bekezdés b) pontja szerinti állomány,
ac) a 46. § (1) bekezdés c) pontja szerinti állomány magyar kontingensben szolgáló tagja
esetében,
b) az illetményalap 50%-a
ba) a  tárgyhónapban 10 napot el nem érő, de legalább 1 napos különleges műveleti kiképzésen
résztvevő,
bb) a  46.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti állomány béketámogató művelet magasabb
parancsnokságain, magasabb törzseiben szolgáló tagja
esetében. 48. § A  különleges műveleti kiképzésen résztvevő részére a  különleges igénybevételi pótlékot a  kiképzési tervben
foglalt időtartam alapján kell havonta megállapítani. A tárgyhavi különleges igénybevételi pótlék megállapításakor
az  előző hónapra megállapított pótlék összege és az  előző havi tényleges teljesítés alapján járó összeg esetleges
különbözetét rendezni kell, és a tárgyhavi kifizetést ennek figyelembevételével kell végrehajtani.
23. Az oktatói pótlék 49. § Az  állomány Nemzeti Közszolgálati Egyetemen (a továbbiakban: NKE) szolgálatot teljesítő, oktatói fokozattal
rendelkező tagja oktatói pótlékra jogosult.
50. § A jogosultak esetében az oktatói pótléknak az 5. mellékletben meghatározott alsó és felső határok közötti konkrét
mértékét és összegét – a  85.  §-ban foglaltak, továbbá az  oktatói fokozat és az  ahhoz kapcsolódóan végzett
feladatrendszer figyelembevételével – az NKE rektorának javaslata alapján az állományilletékes parancsnok állapítja
meg.
24. A gépjárművezetői pótlék 51. § (1) Gépjárművezetői pótlékra jogosult az állomány azon tagja, aki
a) a  beosztásából adódó feladatok ellátása során – külön engedély birtokában – szolgálati gépjárművet
rendszeresen vezet, ide nem értve a gépjárművezetői beosztást betöltőket, vagy
b) megkülönböztető jelzéssel ellátott szolgálati gépjárművet vezet.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szempontjából rendszeresnek minősül a  gépjárművezetés, ha az  állomány tagja
havonta a  munkanapok több, mint felében szolgálati célból vezet szolgálati gépjárművet, vagy a  szolgálati célú
gépjárművezetés legalább havi 1000 km futásteljesítménnyel jár.
52. § (1) A gépjárművezetői pótlék havi összegét a Hjt. 128. § (1) bekezdés r) pontja szerinti mértékben kell megállapítani.
 (2) Az  51.  § (2)  bekezdése szerinti pótlékra jogosító feltétel fennállásának megállapítása érdekében a  szolgálati
gépjárművel megtett utakról – a KNBSZ állománya kivételével – személyenként útnyilvántartást kell vezetni.
25. A délutáni és éjszakai pótlék 53. § (1) Az  MH EK-ban szolgálatot teljesítő – három műszakban foglalkoztatott – katonaorvos, egészségügyi tiszt, altiszt,
legénységi állományú részére délutáni és éjszakai pótlék jár.
(2) A pótlék óránkénti mértéke
a) orvos esetében
aa) délutáni műszakban az illetményalap 0,75%-a,
ab) éjszakai műszakban az illetményalap 1,5%-a,
b) az állomány a) pont alá nem tartozó tagja esetében
ba) délutáni műszakban az illetményalap 0,5%-a,
bb) éjszakai műszakban az illetményalap 1%-a.
(3) A délutáni műszak időtartama 14 órától 22 óráig, az éjszakai műszaké 22 órától 06 óráig tart.
26. Az egészségügyi tiszt, altiszt, tisztes és közkatona munkahelyi pótléka
54. § (1) A járóbeteg- és fekvőbeteg-szakellátást nyújtó intézetben szolgálatot teljesítő – a (2) bekezdésben meghatározott –
orvos, egészségügyi tiszt, altiszt, legénységi állományú részére a  Hjt. 128.  § (1)  bekezdés t)  pontja szerinti pótlék
(a továbbiakban: egészségügyi munkahelyi pótlék) jár.
(2) Az egészségügyi munkahelyi pótlékra jogosultak köre és a pótlék havi mértéke
a) az illetményalap 80%-a
aa) az aneszteziológiai és intenzív terápiás osztályon szolgálatot teljesítő orvos, szakasszisztens, ápoló,
ab) a traumatológiai osztályon három műszakos munkahelyen foglalkoztatott ápoló,
ac) a műtőben foglalkoztatott műtős szakasszisztens
esetében,
b) az illetményalap 65%-a
ba) a röntgenben dolgozó orvos, asszisztens,
bb) a röntgengép-javító műszerész,
bc) a  diagnosztikai laboratóriumban diagnosztikai tevékenységet végző orvos, egyéb egyetemi vagy
főiskolai végzettséggel rendelkező munkatárs, továbbá asszisztens,
bd) a traumatológiai osztályon foglalkoztatott orvos,
be) a boncolást végző orvos, boncmester, boncsegéd,
bf ) a  vér és vérkészítmény előállítását végző orvos, egyéb egyetemi vagy főiskolai végzettséggel
rendelkező munkatárs, asszisztens,
bg) a fertőző beteget ellátó, valamint pulmonológiai gondozóban foglalkoztatott orvos és egészségügyi
szakdolgozó,
bh) a pszichiátriai osztályon dolgozó orvos, ápoló,
bi) a műszakbeosztástól függetlenül a három műszakos munkahelyen ápolási tevékenységet végző,
bj) a mentőorvos,
bk) a szülészeti osztályon foglalkoztatott szülésznő,
bl) a műtőssegéd
esetében,
c) az illetményalap 20%-a valamennyi asszisztensi és szakasszisztensi képesítéssel rendelkező (szak)asszisztensi
munkakörben szolgálatot teljesítő esetében.
(3) Az  állomány egyidejűleg a  (2)  bekezdés szerinti több feltételnek is megfelelő tagja csak a  magasabb összegű
egészségügyi munkahelyi pótlékra jogosító feltétel alapján járó pótlékra jogosult.
27. A díszelgési pótlék 55. § (1) Az  állománynak az  MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár 32. Nemzeti Honvéd Díszegység
(a továbbiakban: 32. NHD) állományába tartozó, (3)  bekezdés szerinti tagja a  beosztásából adódó többlet
igénybevételért a Hjt. 128. § (1) bekezdés u) pontja szerinti díszelgési pótlékra jogosult.
(2) Az  állomány zenekari pótlékban részesülő tagja nem jogosult az  (1)  bekezdés és az  56.  § (1)  bekezdése szerinti
díszelgési pótlékra.
(3) Az (1) bekezdés szerinti díszelgési pótlék havi mértéke
a) a Honvéd Koronaőrség állománya esetében az illetményalap 150%-a,
b) a  Honvéd Palotaőrség állománya, valamint a  32. NHD parancsokság és törzs állománya esetében
az illetményalap 100%-a,
c) a Honvéd Díszzászlóalj állománya esetében az illetményalap 75%-a,
d) az a)–c) pontokba nem tartozó, díszelgő fegyvernemi vagy szakági azonosítóval rendelkező beosztást betöltő
állomány esetében az illetményalap 50%-a. 56. § (1) A Hjt. 128. § (2) bekezdés b) pontja szerinti eseti díszelgési pótlékra jogosult az MH Szolgálati Szabályzata alapján
a) a csapatzászlót ünnepélyes katonai rendezvényeken őrző zászlókísérő szakasz tagjaként,
b) az emlékmű avatáshoz, vagy koszorúzáshoz kirendelt díszalegység, díszőrség tagjaként,
c) a  köztársasági elnök, az  Országgyűlés elnöke, a  miniszterelnök, a  Kormány tagjai, a  HM parlamenti
államtitkára és közigazgatási államtitkára, valamint a  HVKF, továbbá a  külföldi államok képviselőinek
fogadására kirendelt díszalegység tagjaként, vagy
d) az  állomány katonai temetésekre kirendelt díszkíséret tagjaként, díszőrként, rendjelvivőként,
érdeméremvivőként, koszorúvivőként, valamint társadalmi díszőrként
díszelgési feladatokat teljesítő tagja.
 (2) Nem jogosult eseti díszelgési pótlékra az állomány azon tagja, aki
a) felkészülés, gyakorlás céljából hajtja végre az (1) bekezdés szerinti feladatokat; vagy
b) az 55. § (1) bekezdése szerinti díszelgési pótlékra jogosult.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti díszelgési feladatok elrendelésére az  állományilletékes parancsnok írásba foglalt
munkáltatói döntésben intézkedik.
28. A zenekari pótlék 57. § (1) Az állománynak a Honvédség katonazenekara állományába tartozó tagja a katonai tiszteletadással járó társadalmi,
állami és katonai ünnepeken a  beosztásából adódóan megvalósuló többlet igénybevételért zenekari pótlékra
jogosult.
(2) A zenekari pótlék havi összegét a Hjt. 128. § (1) bekezdés v) pontja szerinti mértékben kell megállapítani.
29. Az ABV katasztrófavédelmi pótlék 58. § (1) Az  állomány ABV katasztrófa következményeinek elhárításában a  helyszínen szolgálatot teljesítő tagja ABV
katasztrófavédelmi pótlékra jogosult.
(2) Az  ABV katasztrófavédelmi pótlékra jogosító időtartam megállapításakor az  59.  §-ban meghatározott feladatok
ellátásának időtartamait naponta és díjazási mértékenként külön-külön kell összeszámítani. Ha az  összeszámított
időtartamok egész órával maradék nélkül nem oszthatóak, a  fennmaradó időket a  pótlék összegének
megállapításakor teljes órára eső pótlékra jogosító időtartamként kell figyelembe venni.
59. § Az ABV katasztrófavédelmi pótlék óránkénti mértéke a Hjt. 128. § (1) bekezdés w) pontja alapján
a) a közvetlen ABV mentesítési munkálatokat végzők esetében az illetményalap 2,5%-a,
b) az a) pont alá nem tartozók esetében az illetményalap 1,2%-a.
60. § Az  ABV katasztrófavédelmi pótlék megállapításának alapja a  pótlékra jogosító tevékenységet irányító helyszíni
vezető által aláírt nyilvántartás.
30. A szövetségesi együttműködési pótlék 61. § Az állomány Hjt. 46. § (1) bekezdés a) pontja alá tartozó tagja részére a Hjt. 128. § (3) bekezdése szerinti szövetségesi
együttműködési pótlékot a  Hjt. 123.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti állománytáblás beosztás betöltésének
időtartamára kell megállapítani és folyósítani.
31. A munkaköri pótlék 62. § (1) Az  állomány tagja részére – a  (4)–(8)  bekezdések figyelembevételével – egyes meghatározott szolgálati
beosztásokban az  azokkal együttjáró többlet igénybevétel, illetve a  fokozott felelősség elismerése céljából
munkaköri pótlék állapítható meg, ha
a) a  többlet igénybevétel, illetve a  fokozott felelősség az  állomány tagja részére más illetményelem
megállapításával nem ismerhető el,
b) az általa betöltött beosztásra vonatkozóan előzetesen munkakör-elemzés és -értékelés került végrehajtásra
és
c) a  munkakör-értékelés alapján az  általa betöltött beosztás szerepel a  (4)  bekezdés szerinti miniszteri
utasításban.
 (2) Az (1) bekezdéstől eltérően az állomány tagja részére – az (3)–(5) és (8) bekezdések figyelembevételével – akkor is
megállapítható a munkaköri pótlék, ha
a) olyan szolgálati beosztást tölt be, amelynek folyamatos betöltéséhez a  Honvédségnek stratégiai érdeke
fűződik, vagy az  általa betöltött beosztás olyan fegyvernemi vagy szakági alcsoportba tartozik, amely
esetében a  feltöltöttség – a  célzott toborzási és belső átcsoportosítási intézkedések megtétele mellett –
a honvédelmi ágazatban átlagosnak tekinthető feltöltöttségi mutatónál jelentősen alacsonyabb, és
b) az általa betöltött beosztás szerepel a (4) bekezdés szerinti miniszteri utasításban.
 (3) A  (2)  bekezdés a)  pontjának alkalmazásakor a  honvédelmi ágazat átlagos feltöltöttségi mutatója és az  adott
fegyvernemi vagy szakági alcsoport feltöltöttségi mutatója viszonyának vizsgálata során a  béke rendszeresített
beosztások költségvetésileg zárolt beosztásokkal csökkentett számát és a  betöltött beosztások számát kell
figyelembe venni.
(4) Azon szolgálati beosztásokat, amelyek esetén az azokat betöltők részére munkaköri pótlék kerülhet megállapításra,
miniszteri utasítás tartalmazza. A  miniszteri utasítás meghatározza a  munkaköri pótlék legmagasabb adható
mértékét, valamint egyes (1)  bekezdés szerinti beosztások esetén az  azokat betöltők részére folyósítandó pótlék
kötelező mértékét. A  miniszteri utasítást az  (1)  bekezdés szerinti szempontok alapján legalább évente egyszer,
a  (2) és (3)  bekezdés szerinti szempontok alapján legalább negyedévente felül kell vizsgálni, és amennyiben azt
a feltételek indokolják, módosítani kell.
(5) A munkaköri pótlékot az állományilletékes parancsnok
a) a (4) bekezdés szerinti miniszteri utasításban foglalt feltételek mellett,
b) mérlegelési jogkörében,
c) a munkaköri pótlék folyósítására rendelkezésre álló, a 85. § (3) bekezdése szerinti helyi keret még lekötetlen
része terhére és
d) határozott időre, az arra jogosító beosztás betöltésének idejére, de legfeljebb a tárgyév végéig
állapítja meg.
(6) Az  (1)  bekezdés hatálya alá tartozó beosztások esetén a  tárgyévet megelőzően az  állomány tagja részére
megállapított munkaköri pótlék a  tárgyévben – a  85.  § (3)  bekezdése szerinti helyi keret rendelkezésre állása
esetén – az adott beosztást érintő ismételt munkakör-elemzés és -értékelés végrehajtása nélkül újra megállapítható,
amennyiben az  adott beosztásra vonatkozó, a  tárgyévet megelőző napon érvényes munkaköri leírásban rögzített
feladatrendszer nem változott.
(7) Az  (5) és a  (6)  bekezdéstől eltérően, azon beosztások esetében, amelyekre vonatkozóan a  (4)  bekezdés szerinti
miniszteri utasítás kötelező mértéket határoz meg a  munkaköri pótlék tekintetében, az  állományilletékes
parancsnok a 85. § (2) bekezdése szerinti központi keret terhére mérlegelés nélkül, határozatlan időre, de legfeljebb
az arra jogosító beosztás betöltésének idejére állapítja meg az állomány tagja részére a munkaköri pótlékot.
(8) Az állományilletékes parancsnok az állomány tagja részére az (5) és a (6) bekezdés alapján megállapított munkaköri
pótlékot indoklás nélkül megszüntetheti, illetve annak mértékét módosíthatja. A  (4)  bekezdés szerinti miniszteri
utasítás módosulása esetén a  munkaköri pótlékot az  érintett beosztásokban felül kell vizsgálni. A  (7)  bekezdés
alapján megállapított munkaköri pótlék csak a  (4)  bekezdés szerinti miniszteri utasítás módosítása esetén, annak
alapján szüntethető meg, illetve módosítható.
32. A titkosszolgálati pótlék 63. § (1) A  KNBSZ hivatásos állományú katonája, amennyiben a  miniszter által pótlékra jogosítónak minősített szolgálati
beosztást tölt be, titkosszolgálati pótlékra jogosult.
(2) A titkosszolgálati pótlék mértéke havonta a pótlékra jogosító beosztásban járó beosztási illetmény 25%-a.
33. Az akciószolgálati pótlék 64. § (1) A  KNBSZ állományában különleges szolgálati feladatot ellátó hivatásos katona a  feladatellátás időtartamára
akciószolgálati pótlékra jogosult.
(2) A különleges szolgálati feladattá minősítéshez a KNBSZ főigazgatójának jóváhagyása szükséges.
34. A kiegészítő illetmények általános szabályai 65. § A 66–71. § és a 87. § (2) bekezdése szerinti kiegészítő illetmény a Hjt. 2. § 41. pontja szerinti rendszeres kiegészítő
illetménynek minősül.
35. A garantált bérminimum kiegészítő illetmény 66. § (1) Amennyiben az  állomány tagja Hjt. 122.  § (5)  bekezdése szerinti illetményelemeinek együttes összege nem éri el
a  mindenkori kötelező legkisebb munkabér (a továbbiakban: minimálbér) összegét vagy a  legalább középfokú
iskolai végzettséget vagy középfokú szakképzettséget igénylő betöltött beosztásokhoz meghatározott mindenkori
garantált bérminimumot (a továbbiakban: garantált bérminimum), garantált bérminimum kiegészítő illetményre
jogosult.
(2) A  garantált bérminimum kiegészítő illetmény összege az  állomány tagja Hjt. 122.  § (5)  bekezdése szerinti
illetményelemei együttes összegének és a minimálbér vagy a garantált bérminimum különbözete.
(3) A  megállapított garantált bérminimum kiegészítő illetményt a  Hjt. 122.  § (5)  bekezdése szerinti illetményelemek
bármelyikének összegében bekövetkező változás esetén felül kell vizsgálni, és összegét a szükséges mértékben kell
korrigálni.
36. A 6,35%-os és 1,35%-os kiegészítő illetmény 67. § (1) Az állomány 10%-os vagy 20%-os illetménykiegészítésre jogosult tagja a beosztási illetménye 6,35%-ának megfelelő
összegű kiegészítő illetményre jogosult.
(2) Az  állomány 15%-os illetménykiegészítésre jogosult tagja a  beosztási illetménye 1,35%-ának megfelelő összegű
kiegészítő illetményre jogosult.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott kiegészítő illetmény a  kiegészítő illetményre jogosító honvédelmi
szervezetnél rendszeresített szolgálati beosztásba helyezés napjától jár. Ha az  állomány tagja az  (1) vagy
a  (2)  bekezdésben meghatározott szervezettől másik, eltérő mértékű kiegészítő illetményre jogosító honvédelmi
szervezethez kerül áthelyezésre, a  kiegészítő illetményt az  áthelyezés időpontjával meg kell szüntetni és az  új
beosztás szerinti honvédelmi szervezetre vonatkozóan megállapított mértékű kiegészítő illetményt kell az érintett
részére megállapítani.
(4) A  beosztási illetmény (3)  bekezdésben meghatározottaktól eltérő változásakor az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti
kiegészítő illetmény összegét felül kell vizsgálni, és az  arra való jogosultság esetén azt az  új beosztási illetmény
alapján kell megállapítani.
(5) Ha az  állomány tagja felsőfokú iskolai végzettséget szerez, az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő illetményt
felül kell vizsgálni, és arra való jogosultság esetén a felsőfokú iskolai végzettség figyelembevételével kell a mértékét
megállapítani.
37. A pótlékveszteség miatti rendszeres kiegészítő illetmény 68. § (1) Ha az  állomány tagja 78.  § alapján megállapított rendszeres illetménypótlékainak együttes összege nem éri el
a korábbi beosztásában kapott rendszeres illetménypótlékai együttes összegét, a különbözetet részére a vezénylés
ideje alatt pótlékveszteség miatti rendszeres kiegészítő illetmény címén kell megállapítani és havonta folyósítani.
A  különbözet megállapításánál a  vezénylést megelőző hónapban folyósított rendszeres illetménypótlékokat
a (2) bekezdés szerinti eltéréssel kell figyelembe venni.
(2) A pótlékkülönbözet összegének megállapításánál a 46. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti állomány különleges
igénybevételi pótlékát figyelmen kívül kell hagyni.
(3) A  pótlékveszteség miatti rendszeres kiegészítő illetményt új rendszeres illetménypótlékra való jogosultság
megszerzésekor vagy a  korábban megállapított rendszeres illetménypótlék összegének emelkedésekor felül
kell vizsgálni, és összegét a  rendszeres illetménypótlékok növekményének együttes összegével csökkenteni
kell. Amennyiben a  rendszeres illetménypótlékok növekményének együttes összege eléri vagy meghaladja
a pótlékveszteség miatti rendszeres kiegészítő illetmény összegét, ez utóbbi juttatás folyósítását meg kell szüntetni.
(4) A pótlékveszteség miatti rendszeres kiegészítő illetményre való jogosultság megszűnik a megállapítására okot adó
körülmény megszűnésekor.
38. Az osztályba-sorolási kiegészítő illetmény 69. § Az  állomány azon tagja részére, aki a  katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint
a  közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet módosításáról szóló 22/2004. (VIII. 21.)
HM rendelet 9. § (2) bekezdése szerinti – az osztályba-sorolási pótlék csökkenésének kompenzálásaként folyósított –
kiegészítő illetményre az  e  rendelet hatálybalépését megelőző napon jogosult, osztályba-sorolási kiegészítő
illetmény címén a 6. melléklet szerinti összeget kell megállapítani.
39. Az aranykoszorús kiegészítő illetmény 70. § Az  állomány azon tagja részére, aki a  katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint
a  közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet módosításáról szóló 22/2004. (VIII. 21.)
HM rendelet 9. § (3) bekezdése szerinti – az aranykoszorús kiegészítő pótlék megszüntetésének kompenzálásaként
folyósított – kiegészítő illetményre az  e  rendelet hatálybalépését megelőző napon jogosult, annak összegét
az érintett beosztásától függetlenül a szolgálati viszonya megszűnéséig aranykoszorús kiegészítő illetmény címén
kell továbbfolyósítani.
40. Az egészségügyi dolgozók kiegészítő illetménye 71. § Az  állománynak az  MH EK állományában munkaköri feladatként a  járó- vagy fekvőbeteg szakellátásban
egészségügyi tevékenységet végző tagja az  Eütev. 16.  § (7)  bekezdése alapján havonta kiegészítő illetményre
jogosult, melynek összegét az érintett részére egészségügyi dolgozók kiegészítő illetménye címén kell folyósítani.
41. A pótlékveszteség miatti eseti kiegészítő illetmény 72. § (1) Ha az  állomány tagja 78.  § alapján megállapított eseti illetménypótlékainak együttes összege nem éri el
a  korábbi beosztásában kapott eseti illetménypótlékai együttes összegét, a  különbözetet részére a  vezénylés
ideje alatt pótlékveszteség miatti eseti kiegészítő illetmény címén kell megállapítani és folyósítani. A  különbözet
megállapításánál a  korábbi beosztásban kapott eseti illetménypótlékok együttes összegeként a  vezénylést
megelőző utolsó négy zárt naptári negyedévben folyósított eseti illetménypótlékok egyhavi átlagát kell figyelembe
venni. Amennyiben az állomány tagja nem rendelkezik négy zárt negyedévvel, az esetben a vezénylést megelőző
zárt negyedév(ek)ben folyósított eseti illetménypótlékok egyhavi átlagát kell figyelembe venni.
(2) A pótlékveszteség miatti eseti kiegészítő illetményre való jogosultság fennállását havonta kell vizsgálni, és szükség
esetén összegét az  adott hónapra kifizetett eseti illetménypótlékok együttes összege és az  (1)  bekezdés szerinti
egyhavi számított átlag különbözeteként megállapítani.
(3) A  pótlékveszteség miatti eseti kiegészítő illetményre való jogosultság megszűnik a  megállapítására okot adó
körülmény megszűnésekor.
42. Az illetményre való jogosultság általános szabályai 73. § (1) Az állomány tagjának illetményre való jogosultsága – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel – az állományba
vétel napjától a szolgálati viszony megszűnésének napjáig tart.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti időtartamba nem számít be azon időtartam, amelyre az  állomány tagja a  Hjt. 58.  §-a,
115. §-a, 116. §-a, 121. §-a, 122. § (6) bekezdése és 131. §-a alapján nem jogosult illetményre vagy távolléti díjra.
(3) A képzést sikeresen befejező honvéd tisztjelöltet a tiszti, a honvéd altiszt-jelöltet az altiszti kinevezése napjától illeti
meg az első beosztása szerinti illetmény.
74. § (1) Az illetmény emelését vagy csökkentését a (2)–(7) bekezdésben foglaltak szerint kell végrehajtani.
 (2) Rendfokozatban való előmenetel esetében a  honvédelmi pótlék összegét az  előléptetés vagy kinevezés
írásba foglalt munkáltatói döntésben meghatározott napjától kell a  megnövelt összegben folyósítani. A  Hjt.
57.  §  (1)  bekezdése szerinti esetben a  honvédelmi pótlék összegét a  vezénylés ideje alatt viselt rendfokozat
alapján kell megállapítani. A  Hjt. 57.  § (2)  bekezdése szerinti esetben a  honvédelmi pótlék összegét a  vezénylés
megszűnését, megszüntetését követően viselt rendfokozat alapján kell megállapítani.
(3) Más beosztásba helyezés esetén az új beosztási illetményt – a (4) bekezdés szerinti eset kivételével – a beosztásba
történt kinevezés, áthelyezés írásba foglalt munkáltatói döntésben meghatározott napjától kell megállapítani.
Így kell eljárni az  illetménykiegészítés és a vezetői illetménypótlék megállapításakor is, ha az állomány tagja olyan
honvédelmi szervezethez vagy beosztásba kerül áthelyezésre, kinevezésre, ahol változik az  illetménykiegészítésre
vagy a vezetői illetménypótlékra való jogosultsága.
(4) Az (5) bekezdésben foglaltak kivételével, az állomány speciális előmeneteli rendbe tartozó beosztást betöltő tagja
beosztási illetményét mindaddig, amíg a viselt rendfokozata elmarad az adott beosztásban elérhető legmagasabb
rendfokozattól, az  utóbbihoz – a  Hjt. 5.  melléklete, a  KNBSZ állománya esetén az  állománytábla szerint – tartozó
besorolási kategóriánál eggyel alacsonyabb besorolási kategóriához tartozó besorolási szorzószámmal kell
megállapítani.
(5) A  KNBSZ állománytáblájában külön megjelölt speciális előmeneteli rendbe tartozó beosztást betöltő állomány
esetén a  beosztási illetményt az  állománytábla szerint az  adott beosztásban elérhető legmagasabb rendfokozat
szerinti besorolási kategóriához tartozó besorolási szorzószámmal kell megállapítani.
(6) A  Hjt. 123.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti kezdő beosztások kivételével, a  beosztási illetményt kettős
rendfokozattal rendszeresített szolgálati beosztás betöltése esetén a  beosztásba történt kinevezés írásba foglalt
munkáltatói döntésben meghatározott napjától a  beosztásra rendszeresített rendfokozat szerinti besorolási
kategóriához tartozó besorolási szorzószámmal kell megállapítani.
(7) Szerződéses pályakezdő esetén az  első tervezett beosztáshoz tartozó beosztási illetmény összegét a  (4) és
az (5) bekezdés és a Hjt. 123. § (2) bekezdés c) pontja figyelembevételével kell megállapítani.
(8) A szolgálati időpótlékot attól a naptól kell a  jogosult részére megállapítani, vagy az összegét felemelni, amelyiken
az állomány tagja a Hjt. 125. §-a szerinti szolgálati időt eléri.
75. § (1) A  Hjt. 2.  § 32.  pontja szerinti rendszeres illetménypótlékot a  jogosultság megszerzésének vagy megszűnésének
írásba foglalt munkáltatói döntésben meghatározott napjától kell folyósítani vagy megszüntetni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti illetménypótlékra való jogosultság időközben megváltozik, a  pótlék összegét
a jogosultság változásának írásba foglalt munkáltatói döntésben meghatározott kezdő időpontjától kell módosítani.
(3) Eseti illetménypótlék csak a jogosultság időtartamára, vagy az előírt feladat teljesítése esetén folyósítható.
 (4) Az eseti illetménypótlékot legkésőbb a (3) bekezdés szerinti időtartam lezárultát, vagy a feladat teljesítését követő
hónapra járó illetménnyel együtt kell a jogosult részére folyósítani.
43. Az illetményre való jogosultság a beosztásból való távollét esetén
76. § Egészségügyi szabadság igénybevétele esetén a  távolléti díjnak a  Hjt. 121.  §-a alapján történő esetleges
csökkentéséről vagy megvonásáról az  állományilletékes parancsnoknak az  eset körülményeinek és az  állomány
tagja nyilatkozatának figyelembevételével meghozott, írásba foglalt munkáltatói döntésben kell rendelkeznie.
77. § A  távolléti díj Hjt. 131.  § (1)  bekezdése szerinti visszatartása esetenkénti mértékének megállapításakor az  eljárás
tárgyát képező cselekmény súlyát és az állomány eljárás alá vont tagja családjának szociális helyzetét kell értékelni.
44. A belföldi vezénylés ideje alatti illetményjogosultság 78. § (1) A 80–82. §-ban foglalt esetek kivételével az állomány azon tagja, akit az eredeti beosztása ellátása alóli mentesítéssel
a  szolgálat érdekében feladat végrehajtása vagy képzésen történő részvétel céljából belföldre vezényeltek,
illetményként a  vezénylést megelőző alapilletményre, illetménykiegészítésre, a  jogosultságot megalapozó
szolgálati idő megléte esetén szolgálati időpótlékra, a  65–72.  §-ok szerinti feltételekkel kiegészítő illetményre,
valamint az  adott pótlékra előírt feltételek fennállása esetén a  feladatellátás vagy képzés helyén megállapítható
illetménypótlékra jogosult.
(2) Az  állomány (1)  bekezdés szerint vezényelt tagja illetményének a  vezénylés ideje alatti felemelésére az  eredeti
beosztása szerinti honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka jogosult.
45. A külföldre vezénylés ideje alatti illetményjogosultság 79. § (1) A  80–82.  §-okban foglalt esetek kivételével az  állomány 90 napot meghaladó időtartamra – külföldi szolgálat
teljesítése vagy külföldi képzés céljából – külföldre vezényelt tagja a  külföldi tartózkodás időtartamára folyósított
egyéb juttatásokra tekintettel illetményként a  vezénylést megelőző alapilletményre, illetménykiegészítésre,
a jogosultságot megalapozó szolgálati idő megléte esetén szolgálati időpótlékra, a 65. §, a 66. §, a 70. § és a 71. §
szerinti feltételekkel, továbbá a  Hjt. 124.  § (5)  bekezdése szerinti esetben a  67.  § szerinti kiegészítő illetményre,
valamint a (2)–(5) bekezdés szerinti feltételekkel illetménypótlékra jogosult.
(2) Az  állomány tagja részére a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: Hjt.vhr.) 1.  § 10.  pont a)–c), e), g),
k)–m)  alpontja szerinti külföldi szolgálata ideje alatt – a  Hjt.-ben és e  rendeletben szabályozott feltételeknek való
megfelelés esetén – csak a  vezetői illetménypótlék, az  idegennyelv-tudási pótlék, külföldön folytatott tényleges
repülőhajózó tevékenység esetén a  repülési pótlék, valamint a  titkosszolgálati pótlék és a  62.  § (1)  bekezdés
c) pontja alapján miniszteri utasításban meghatározott esetben munkaköri pótlék állapítható meg.
(3) Az állomány tagja részére a Hjt.vhr. 1. § 10. pont d) és f ) alpont szerinti külföldi szolgálata ideje alatt – a Hjt.-ben
és az  e  rendeletben szabályozott feltételeknek való megfelelés esetén – csak a  vezetői illetménypótlék,
az idegennyelv-tudási pótlék, továbbá a különleges igénybevételi pótlék, a titkosszolgálati pótlék, az akciószolgálati
pótlék, valamint a Hjt.vhr. 1. § 10. pont d) alpontja szerinti külföldi szolgálat során
a) a feltételeknek való megfelelés esetében a tűzszerészpótlék,
b) folytatott tényleges repülőhajózó tevékenység esetén a repülési pótlék,
c) repülőműszaki beosztás ellátására történő vezénylés esetén a  repülő és helikopter műszaki üzembentartó
pótlék
állapítható meg.
 (4) Az  állomány külföldi képzést folytató tagja részére – a  Hjt.-ben és e  rendeletben szabályozott feltételeknek való
megfelelés esetén – a  külföldi képzés ideje alatt csak a  vezetői illetménypótlék, az  idegennyelv-tudási pótlék,
valamint külföldön folytatott tényleges repülőhajózó tevékenység esetén a repülési pótlék állapítható meg.
(5) A vezetői illetménypótlékot az állomány Hjt.vhr. 1. § 10. pont a), d)–f ), i), k) és l) alpontja szerint külföldi szolgálatot
teljesítő tagja részére a  külföldre vezénylést megelőző hazai szolgálati beosztás figyelembevételével kell
megállapítani.
46. A rendelkezési állományba tartozók illetményjogosultsága 80. § (1) Az állomány Hjt. 46. § (1) bekezdés a)–d), f ), h), i), k)–m), p)–s) pontja szerinti rendelkezési állományban belföldön
szolgálatot teljesítő vagy belföldi képzésben résztvevő tagja a  (2)–(5)  bekezdés szerinti feltételekkel jogosult
illetményre.
(2) Az  állomány Hjt. 46.  § (1)  bekezdés a), c) és d)  pontja szerinti szervezetnél szolgálatot teljesítő tagja illetményre
az  adott szervezetre kiadott honvédségi állománytáblában vagy munkaköri jegyzékben meghatározott szolgálati
beosztás alapján e rendelet szabályai szerint jogosult.
(3) A  (4)  bekezdés és a  Hjt. 123.  § (6)  bekezdése figyelembevételével kell megállapítani az  állomány azon tagjának
illetményét, aki a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti szolgálatteljesítést követően a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés
f ) pontja alapján szolgálatteljesítésre valamely honvédelmi szervezethez kerül visszavezénylésre.
(4) Az állomány Hjt. 46. § (1) bekezdés f ), h), i), k)–m), p)–s) pontja szerinti tagjának illetményét, amennyiben belföldre
vezényelésére kerül sor, a 78. § figyelembevételével kell megállapítani.
(5) A  (4)  bekezdésben foglaltaktól eltérően az  állomány Hjt. 46.  § (1)  bekezdés l)  pontja szerinti tagja a  rendelkezési
állományban töltött idő alatt felsőfokú iskolai végzettség megléte esetén 20%-os, annak hiányában 10%-os
illetménykiegészítésre, továbbá jogosultság megléte esetén szolgálati időpótlékra, a  65–72.  §-ok szerinti
feltételekkel kiegészítő illetményre, valamint a  megfelelő feltételek fennállása esetén a  szolgálatteljesítés helyén
megállapítható illetménypótlékra jogosult.
81. § Az  állomány Hjt. 46.  § (1)  bekezdés e) és m)  pontja szerinti rendelkezési állományban külföldön szolgálatot
teljesítő vagy külföldi képzésben résztvevő tagjának illetményét a  79.  § figyelembevételével kell megállapítani,
azzal az  eltéréssel, hogy a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés e)  pontjába tartozók esetén – a  79.  § (3)  bekezdése szerinti
esetek kivételével – a  beosztástól függő illetményelemeket az  adott külföldi beosztásra vonatkozó honvédségi
állománytáblában vagy munkaköri jegyzékben foglaltak alapján kell meghatározni.
82. § Az  állomány rendelkezési állományba tartozó, a  Hjt. 49.  § (2)  bekezdése szerinti esetekben feladatellátásra
vagy a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés m)  pontja szerint képzésre vezényelt tagja illetményének a  vezénylés ideje alatti
felemelésére a Honvédség központi személyügyi szervezetének vezetője jogosult.
47. Az illetményre való jogosultság az állomány tagjának halála esetén
83. § (1) Az  állomány tagja elhalálozása esetén a  halál bekövetkezésének napjáig járó időarányos illetményre és egyéb
illetményjellegű juttatásokra az örökös jogosult.
(2) Az (1) bekezdés szerinti juttatások kifizetésére a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követően kerül sor.
48. Az illetmény megállapításának eljárási szabályai 84. § Az  illetmény összegének megállapítása során úgy kell eljárni, hogy előbb a  Hjt. 122.  § (1)  bekezdése szerinti
illetményelemeket külön-külön egész forintra kerekítve kell kiszámítani, majd azok együttes összegét kell venni.
Az illetmény kiszámítása során a kerekítés általános matematikai szabályait kell alkalmazni.
49. Az illetménygazdálkodás szabályai 85. § (1) Az állomány tagja illetményének emelésére felhasználható keretekkel – a (2) és a (3) bekezdés szerinti felosztásnak
megfelelően – központi szinten és helyi vezetői hatáskörben kell gazdálkodni.
(2) A Honvédség központi pénzügyi és számviteli feladatokat ellátó szervezete által kezelt központi keretet terheli
a) az első vagy a magasabb rendfokozatba történő kinevezés vagy előléptetés miatti illetményemelkedés,
b) a  beosztási illetménynek a  magasabb rendfokozathoz tartozó beosztásba való kinevezés, vagy az  annak
ellátásával az eredeti beosztás ellátása alóli mentesítés mellett való megbízás, valamint speciális előmeneteli
rendbe tartozó beosztás esetén a  beosztásban elérhető legmagasabb rendfokozatba történő előléptetés
miatti növekménye,
c) az illetménykiegészítés mértékének növekedéséből eredő illetményemelkedés,
d) a  már megállapított szolgálati időpótlék mértékének növekedéséből vagy a  szolgálati időpótlékra való
jogosultság megszerzéséből eredő illetményemelkedés,
e) az új illetménypótlék bevezetése vagy a már létező illetménypótlékra való jogosultság megszerzése esetében
járó illetménypótlék, valamint a  már folyósított illetménypótlékok jogosultsági mértékében – jogszabály
változás vagy a  jogosult személyes körülményeiben történt változás miatt – bekövetkező emelkedésből
eredő pótléknövekmény,
f ) a megállapított kiegészítő illetmények összege,
g) az  illetményelemek megállapítása szempontjából irányadó illetményalap felemeléséből származó minden
illetménynövekmény,
h) a  beosztási illetmény eltérítése miatt az  illetménykiegészítés, a  vezetői illetménypótlék, a  szövetségesi
együttműködési pótlék és a titkosszolgálati pótlék összegében keletkező illetménynövekmény,
i) az oktatói pótlék folyósítása esetén annak összegéből a pótlék e rendelet szerinti mértékének alsó határáig
terjedő hányad, és
j) a munkaköri pótlék 62. § (7) bekezdése szerint megállapított összege.
(3) Az  állományilletékes parancsnok részére – a  Honvédség központi pénzügyi és számviteli feladatokat ellátó
szervezete által – rendelkezésre bocsátott helyi keretet terheli
a) a beosztási illetmény eltérítése miatt a beosztási illetmény összegében keletkező illetménynövekmény,
b) amennyiben az oktatói pótlék a pótlék e  rendelet szerinti mértékének alsó határánál magasabb összegben
kerül megállapításra, a pótlék összegének az alsó határ feletti része, és
c) a (2) bekezdés j) pontja szerinti eset kivételével a munkaköri pótlék 62. § szerint megállapított összege.
(4) A (3) bekezdés szerinti helyi keret felhasználásáról részletes nyilvántartást kell vezetni.
50. A szabadság pénzbeli megváltása 86. § (1) A  szabadság Hjt. 113.  § (2)  bekezdése szerinti pénzbeli megváltása címén a  ki nem vett szabadság időtartamával
arányos összegű távolléti díj jár.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szabadság egy napjára eső távolléti díjat úgy kell meghatározni, hogy a szolgálati viszony
megszűnésének időpontja szerinti teljes hónapra számított távolléti díjat osztani kell 21 nappal.
II. FEJEZET
AZ ÁLLOMÁNY TAGJÁNAK ILLETMÉNYJELLEGŰ JUTTATÁSAI 51. A megbízási díj
87. § (1) Az állomány Hjt. 55. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feladattal az eredeti beosztása ellátása alól mentesítve
megbízott tagjának illetményét a  megbízás időtartamára az  új beosztásba kinevezettekre, áthelyezettekre
vonatkozó szabályok szerint kell megállapítani.
(2) Ha az  (1)  bekezdés alapján az  állomány tagja részére megállapított illetmény kevesebb, mint a  megbízás előtti
utolsó illetménye, a  különbözetet a  megbízás időtartamára a  Hjt. 55.  § (4)  bekezdése alapján, megbízás miatti
kiegészítő illetmény címén kell részére folyósítani.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő illetményt a  megbízással ellátott beosztáshoz kötődő illetményelemek
mértékében bekövetkező változás esetén felül kell vizsgálni, és összegét azok figyelembevételével a  változás
időpontjától ismételten meg kell állapítani. Amennyiben a  megbízással ellátott beosztáshoz kötődő
illetményelemek növekményének együttes összege eléri vagy meghaladja a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő
illetmény összegét, ez utóbbi juttatás folyósítását meg kell szüntetni.
(4) Az állomány azon tagja megbízási díját, akit a saját beosztása ellátása mellett bíznak meg a Hjt. 55. § (1) bekezdés
szerinti feladat végzésével, a szervezetszerű, nem függetlenített helyettest is ideértve, a Hjt. 55. § (4) bekezdésében
meghatározott összeghatárok között – a  megbízással járó többletfeladatok, valamint a  88–90.  §-ban foglaltak
figyelembevételével – az állományilletékes parancsnok állapítja meg.
88. § (1) A  megbízási díj legmagasabb megállapítható havi mértékét az  eredeti beosztás ellátása mellett a  helyettesítés
keretében ellátott katonai szolgálati jogviszonyba tartozó beosztás, kormányzati szolgálati vagy közalkalmazotti
jogviszonyba tartozó munkakör függvényében a 7. melléklet tartalmazza.
(2) A  helyettesített szolgálati beosztáshoz vagy munkakörhöz tartozó feladatok megbízással történő ellátása esetén
megbízási díj csak egy fő részére fizethető.
(3) A  helyettesítésért egy személy részére járó megbízási díj együttes mértéke több személy egyidejű helyettesítése
esetén sem haladhatja meg az illetményalap 100%-át.
89. § Az  állomány tagja részére a  szolgálati beosztásához nem tartozó feladat ellátásáért megállapítható megbízási díj
mértéke az  illetményalap 25–40%-áig terjedhet. Ha egyazon feladat ellátásával egy időben több személyt bíznak
meg, a  részükre kifizetett megbízási díjak együttes mértéke az  illetményalap 100%-áig terjedhet. Az  egyazon
személy több, szolgálati beosztásához nem tartozó feladattal való egyidejű megbízása esetén megállapított
megbízási díjak együttes mértéke nem haladhatja meg az illetményalap 100%-át.
90. § (1) Ha az  állomány tagja egyidőben a  88.  § és a  89.  § szerinti többféle típusú megbízást teljesít, a  részére folyósított
megbízási díjak együttes mértéke nem haladhatja meg az illetményalap 100%-át.
(2) A megbízási díj a megbízás időtartamára, de legfeljebb a tárgyév végéig állapítható meg.
 (3) Nem adható megbízás az  állomány azon tagja részére, akit a  megbízással összefüggő feladat teljesítéséért
megbízási díj illetne meg, azonban a  megbízás pénzbeli ellentételezéséhez szükséges fedezet a  honvédelmi
szervezet meglévő megbízási díjkerete terhére nem biztosított. A  honvédelmi szervezet részére a  tárgyévre
vonatkozó megbízások elrendeléséhez szükséges megbízási díjkeretet a  Honvédség központi pénzügyi és
számviteli feladatokat ellátó szervezete biztosítja, amelynek felhasználásáról a  honvédelmi szervezetnél részletes
nyilvántartást kell vezetni.
52. A túlszolgálat díjazása 91. § (1) A  honvédelmi szervezet állományilletékes parancsnoka és helyettese, továbbá az  I/VII. vagy annál magasabb
besorolási kategóriába tartozó vezetői beosztást betöltők túlszolgálatáért sem szabadidő, sem díjazás nem
állapítható meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti állomány kivételével az  állomány vezetői beosztást betöltő tagja túlszolgálatáért a  Hjt.
104. § (1)–(5) bekezdése szerint állapítható meg szabadidő vagy díjazás.
(3) A  túlszolgálat ellentételezésekor az  időarányos távolléti díj összegének megállapításánál a  túlszolgálat teljesítése
szerinti naptári hónap teljes időtartamára számított havi távolléti díj összegét osztani kell 174-gyel, és az  így
megkapott egy órai távolléti díjat meg kell szorozni a teljesített túlszolgálat óraszámával.
92. § (1) Nem rendelhető el a  túlszolgálat az  állomány azon tagja részére, akit a  teljesítendő túlszolgálatért távolléti díj
illetne meg, azonban a túlszolgálat pénzbeli ellentételezéséhez szükséges fedezet a honvédelmi szervezet meglévő
túlszolgálati díjkerete terhére nem biztosított.
(2) A  honvédelmi szervezet részére rendelkezésre álló túlszolgálati díjkeretet a  Honvédség központi pénzügyi és
számviteli feladatokat ellátó szervezete biztosítja, amelynek felhasználásáról a  honvédelmi szervezetnél részletes
nyilvántartást kell vezetni.
(3) A  Hjt. 104.  § (7)  bekezdése szerinti nyilvántartásban a  túlszolgálatot teljesítő személy nevét, rendfokozatát,
személyügyi törzsszámát, az  általa teljesített túlszolgálat időpontját és óraszámát, az  ellentételezés formáját,
mértékét és kiadásának vagy kifizetésének időpontját is fel kell tüntetni. A  nyilvántartást az  állomány tagja
munkaköri leírásában rögzített szolgálati rend alapján irányadó szolgálatteljesítési idő és a szolgálatteljesítési helyre
való beérkezés és az onnan történő eltávozás időpontjáról egyénenként vezetett napi munkaidő-nyilvántartásban
foglaltak alapján kell vezetni.
53. A repülőhajózók és ejtőernyősök egyszeri juttatása 93. § (1) A  Hjt. 134.  § (1)  bekezdése szerinti repülőhajózók és ejtőernyősök egyszeri pénzjuttatásának (a továbbiakban:
egyszeri pénzjuttatás) évenkénti alapösszegét a  kifizetés időpontjában érvényes illetményalap százalékában
meghatározva a 8. melléklet alapján kell megállapítani.
(2) A  repülőhajózó és ejtőernyős állomány részére a  repülőhajózó, vagy ejtőernyős beosztásban eltöltött évek után
az (1) bekezdés szerinti alapösszeget ki kell egészíteni a kiképzettségi szint, illetve az elért osztályos fokozat alapján
a) évente az alapösszeg 10%-ával
aa) a  hadrafoghatósági kategóriák bevezetését megelőzően aranykoszorús első osztályú fokozattal
repült, illetve
ab) az aranykoszorús első osztályú fokozattal ugrott évek után,
b) évente az alapösszeg 7%-ával
ba) a  korlátozás nélkül hadrafogható minősítéssel, a  hadrafoghatósági kategóriák bevezetését
megelőzően első osztályú fokozattal repült, illetve
bb) az első osztályú fokozattal ugrott évek után,
c) évente az alapösszeg 5%-ával
ca) a korlátozottan hadrafogható minősítéssel, a hadrafoghatósági kategóriák bevezetését megelőzően
másodosztályú fokozattal repült, illetve
cb) a másodosztályú fokozattal ugrott évek után,
d) évente az alapösszeg 3%-ával
da) a  kiképzés alatt álló minősítéssel, a  hadrafoghatósági kategóriák bevezetését megelőzően
harmadosztályú fokozattal repült, illetve
db) a harmadosztályú fokozattal ugrott évek után.
 (3) Az  egyszeri pénzjuttatás összegének kiszámításakor az  alapösszegnek a  (2)  bekezdés szempontjából figyelembe
veendő időarányos részét növelni kell az osztályos fokozatok alapján felszámítható kiegészítés százalékával.
 (4) Az  alapösszeget és a  kiegészítést teljes hónapokra kell számítani úgy, hogy töredék hónap esetén a  15 napot
meghaladó időszakot teljes hónapként kell figyelembe venni, a 15 napot meg nem haladót pedig figyelmen kívül
kell hagyni.
94. § (1) Az egyszeri pénzjuttatás összegének kiszámításánál az állománytábla vagy munkaköri jegyzék szerinti repülőhajózó
vagy ejtőernyős beosztásban, valamint a  honvéd tisztjelöltként, 2011. január 1-jét megelőzően ösztöndíjas
hallgatóként repülőhajózó kiképzéssel vagy ejtőernyőzéssel eltöltött időt kell alapul venni.
(2) Ha a  repülőhajózó vagy ejtőernyős beosztásban eltöltött idő nem folyamatos, a  30 napnál hosszabb megszakítás
időtartamát figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Az egyszeri pénzjuttatásra alapot adó idő kiszámításánál a hat hónapnál rövidebb képzési idő esetén a képzés teljes
időtartamát, hat hónap és egy év képzési idő között hat hónapot, egy évet meghaladó képzési idő esetén pedig
évenként hat hónapot kell beszámítani, ha a honvéd tisztjelölt, 2011. január 1-jét megelőzően hallgató a tervezett
repülési vagy ugrási feladatokat végrehajtotta.
(4) A fegyelmi okból történt letiltás, a beosztásból való felfüggesztés idejét – ha azok az egy hónapot meghaladják –
a repülőhajózó vagy ejtőernyős beosztásban eltöltött idő megállapításánál figyelmen kívül kell hagyni.
95. § Az  egyszeri pénzjuttatás összegének kiszámításánál a  hajózó- vagy ejtőernyős napló adatait kell alapul venni.
A  kifizetett egyszeri pénzjuttatás összegét, a  kifizetés időpontját, valamint az  elszámolt időszakot a  hajózó- vagy
ejtőernyős naplóba be kell jegyezni.
96. § Az  egyszeri pénzjuttatás kifizetését az  állományilletékes parancsnok írásba foglalt munkáltatói döntésben
engedélyezi.
54. A toborzópénz 97. § (1) A  Hjt. 72.  § (2)  bekezdése alapján visszafizetendő, a  le nem szolgált időre eső összeg megállapítását a  szolgálati
viszony megszűnésének napja szerinti naptári hónapra számított távolléti díj alapján kell végrehajtani, azzal, hogy
a visszafizetendő összeg a korábban kifizetésre került toborzópénz összegét nem haladhatja meg.
(2) A ténylegesen leszolgált időtartam kiszámításakor minden megkezdett hónap teljes leszolgált hónapnak számít.
55. A szerződés-hosszabbítási díj 98. § (1) A  szerződéses katonát a  szerződés-hosszabbítás aláírását megelőzően írásban tájékoztatni kell a  Hjt.
73. § (1) bekezdése szerinti szerződés-hosszabbítási díj kérelmezésének lehetőségéről.
(2) A szerződés-hosszabbítási díjat a letöltött szolgálati idő utolsó napja szerinti naptári hónapra számított távolléti díj
alapján, a letöltött szolgálati idő utolsó napja szerinti naptári hónapot követő hónapra járó illetménnyel együtt kell
kifizetni.
56. A leszerelési segély 99. § (1) A  kifizetésre kerülő leszerelési segély összegének megállapításakor a  kifizetés időpontja szerinti naptári hónapra
számított távolléti díjat kell alapul venni.
(2) A leszerelési segély Hjt. 74. § (3) bekezdése szerinti mértékének meghatározásánál a jogosultsági hónapok számát
kell figyelembe venni.
(3) Ha a  szerződéses katona szolgálati viszonya a  szerződésben vállalt idő előtt szűnik meg, a  leszerelési segély
időarányos számításakor az utolsó nem teljesen letöltött hónapot teljes hónapként kell figyelembe venni.
57. A jubileumi jutalom 100. § (1) A  jubileumi jutalmat a  Hjt. 131.  §-a alapján csökkentett távolléti díjban részesülőnek a  Hjt. 131.  § (4)  bekezdése
szerinti esetben a csökkentés figyelmen kívül hagyásával kell megállapítani.
(2) A hivatásos állomány azon tagja esetében, akinek a Hjt. hatálybalépése előtti jogszabályok szerint a szolgálati idejét
vagy annak egy részét szorzószámok alkalmazásával számították, a  jubileumi jutalom azon a  napon esedékes,
amelyik napon a jubileumi jutalomra való jogosultsághoz szükséges szolgálati időt a szorzószámok alkalmazásával
történő számítással együtt eléri.
101. § (1) A  jubileumi jutalom utólagos kifizetése esetén annak összegét a  jogosultságra alapot adó időtartam leteltekor
érvényes távolléti díj alapján kell megállapítani.
(2) A jubileumi jutalom (1) bekezdés szerinti utólagos kifizetése során a Hjt. 129. § (4) bekezdése figyelembevételével
kell eljárni.
III. FEJEZET
AZ ÖNKÉNTES TARTALÉKOS KATONA ILLETMÉNYE ÉS ILLETMÉNYJELLEGŰ JUTTATÁSAI
102. § (1) Az önkéntes műveleti tartalékos rendelkezésre állási díját, valamint az önkéntes védelmi tartalékos szerződéskötési
díját az állományilletékes parancsnok állapítja meg.
(2) A  rendelkezésre állási díjat leszolgált évenként utólag, legkésőbb a  teljesített évet követő második hónap utolsó
napjáig kell kifizetni.
(3) A  szerződéskötési díjat próbaidő kikötése esetén a  próbaidő leteltét követő 30 napon belül, egyéb esetekben
legkésőbb a szerződés aláírását követő 30 napon belül kell kifizetni. A kifizetett szerződéskötési díj nem követelhető
vissza.
IV. FEJEZET
A HONVÉD TISZTJELÖLT ÖSZTÖNDÍJA 103. § Az  egyes tanulmányi szemeszterekre megállapított alapösztöndíj-kiegészítés a  következő tanulmányi szemeszter
első napját megelőző napig, a VIII. szemeszter esetén pedig a honvéd tisztjelölti jogviszony megszűnése napjáig jár.
104. § (1) A  Hjt. 8.  melléklet I. A  honvéd tisztjelölt ösztöndíja cím IV.  pontja szerinti repülési pótlék a  tanulmányi
kötelezettségként előírt igénybevétel 100%-os teljesítése esetén jár. A  repülési pótlékot az  adott tanévre előírt
repülési feladatok 100%-os teljesítését követő hónapra járó ösztöndíjjal együtt, de legkésőbb a tanulmányi év utolsó
napját követő 10. napig kell a jogosult részére folyósítani. A tanulmányi kötelezettségként előírt repülési feladatok
teljesítéséről az állományilletékes parancsnok által kijelölt személy részletes nyilvántartást vezet. A  repülési pótlék
mértéke az illetményalap százalékában meghatározva
a) az I–II. szemeszterben 25%,
b) a III–IV. szemeszterben 50%,
c) az V–VI. szemeszterben 75%,
d) a VII–VIII. szemeszterben 100%.
(2) A Hjt. 8. melléklet I. A honvéd tisztjelölt ösztöndíja cím IV. pontja szerinti ejtőernyős ugrási pótlék csak a tanulmányi
kötelezettségként előírt és teljesített igénybevétel után jár, azonban a  pótlék mértékének megállapítása során
a teljesített ugrások számába a Honvédségnél, tanulmányi kötelezettségként végrehajtott ugrásokon kívül a polgári
ejtőernyős kiképzés vagy ejtőernyős sporttevékenység, így különösen az  edzés, verseny során végrehajtott
nyilvántartott ugrások számát is be kell számítani. A tanulmányi kötelezettségként előírt és végrehajtott ejtőernyős
ugrásokról, valamint az  ejtőernyős ugrási pótlék mértékének megállapítása során a  teljesített ugrások számába
beszámító egyéb igazolt ugrásokról az  állományilletékes parancsnok által kijelölt személy részletes nyilvántartást
vezet. Az ejtőernyős ugrási pótlék mértéke ugrásonként
a) az 1–35. ugrás között az illetményalap 2%-a,
b) a 36–75. ugrás között az illetményalap 3,5%-a,
c) a 76. ugrástól az illetményalap 5%-a.
(3) Az  állományilletékes parancsnok által kijelölt személy a  katasztrófavédelemmel összefüggő feladatok
végrehajtásában történő közreműködés alapján a  honvéd tisztjelölt részére meghatározott feladatok
végrehajtásáról részletes nyilvántartást vezet. A  Hjt. 8.  melléklet I. A  honvéd tisztjelölt ösztöndíja cím IV.  pontja
szerinti katasztrófavédelmi pótlékra a  honvéd tisztjelölt naponta jogosult, amely a  katasztrófavédelmi feladat
lezárultát követően kerül elszámolásra. Az elszámolás során minden megkezdett naptári nap teljes napnak minősül.
105. § A  honvéd tisztjelölt ösztöndíját, az  egyes pótlékokra való jogosultságát és mértékét – az  NKE igazolása, valamint
a vonatkozó nyilvántartás alapján – az állományilletékes parancsnok határozza meg.
V. FEJEZET
A HONVÉD ALTISZT-JELÖLT ÖSZTÖNDÍJA 106. § Az  egyes tanulmányi félévekre megállapított alapösztöndíj-kiegészítés a  következő tanulmányi félév első napját
megelőző napig, a 14/2. félév esetén pedig a honvéd altiszt-jelölti jogviszony megszűnése napjáig jár.
107. § Az  állományilletékes parancsnok által kijelölt személy a  katasztrófavédelemmel összefüggő feladatok
végrehajtásában történő közreműködés alapján a  honvéd altiszt-jelölt részére meghatározott feladatok
végrehajtásáról részletes nyilvántartást vezet. A Hjt. 8. melléklet II. A honvéd altiszt-jelölt ösztöndíja cím IV. pontja
szerinti katasztrófavédelmi pótlékra a  honvéd altiszt-jelölt naponta jogosult, amely a  katasztrófavédelmi feladat
lezárultát követően kerül elszámolásra. Az elszámolás során minden megkezdett naptári nap teljes napnak minősül.
108. § A  honvéd altiszt-jelölt ösztöndíját, valamint a  vonatkozó nyilvántartás alapján a  pótlékra való jogosultságát
az állományilletékes parancsnok határozza meg.
VI. FEJEZET
AZ ÁLLOMÁNY TAGJA, AZ ÖNKÉNTES TARTALÉKOS KATONÁK, A HONVÉD TISZTJELÖLTEK
ÉS ALTISZTJELÖLTEK, VALAMINT A KÖZALKALMAZOTTAK JUTALMAZÁSA
58. A pénzjutalmazás általános alapelvei 109. § (1) Azon honvéd, vagy azon honvédelmi ágazatban foglalkoztatott közalkalmazott (a továbbiakban: közalkalmazott)
részére, aki a  szolgálati beosztásából, munkaköréből származó feladatait huzamos időn keresztül kiemelkedően
hajtja végre, érdemei elismerésének egyik formájaként jutalom adományozható.
(2) A jutalmazásnál a következő szempontokat kell figyelembe venni:
a) a  jutalmazás álljon arányban a  végzett munka színvonalával, eredményességével és a  megjutalmazott
érdemeivel,
b) a jutalmazásnál a fokozatosság elvét követve arra kell törekedni, hogy a magasabb szintű jutalmat lehetőleg
előzze meg alacsonyabb szintű elismerés,
c) a jutalom összege igazodjon az elismerés szintjéhez,
d) az esetenként adott jutalom összege
da) az állomány tagja és az önkéntes tartalékos katona esetében nem haladhatja meg az elismerésben
részesülő kéthavi bruttó távolléti díját,
db) honvéd tisztjelölt és honvéd altiszt-jelölt esetén az  alapösztöndíj és alapösztöndíj-kiegészítés
együttes összegének kéthavi mértékét,
dc) közalkalmazotti jogviszonyban álló esetében a havi illetmény kétszeresét,
e) az egy személy részére adott jutalmak éves együttes összege nem lehet több
ea) az állomány tagja és az önkéntes tartalékos katona esetében a hathavi távolléti díj összegénél,
eb) honvéd tisztjelölt és honvéd altiszt-jelölt esetén az  alapösztöndíj és alapösztöndíj-kiegészítés
együttes összegének hathavi mértékénél,
ec) közalkalmazotti jogviszonyban álló esetében a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény szerinti mértéknél,
f ) ugyanazon teljesítményért, érdemért csak egy jutalom adható, és az  egy időben több címen is kiérdemelt
elismerést elsődlegesen az adományozott jutalom mértékében kell kifejezésre juttatni,
g) fegyvernemi és szolgálati nap alkalmával pénzjutalom nem adományozható, az  érintett érdemeit kizárólag
egyéb formában lehet elismerni,
h) a jutalmazásra jogosult vezető önmagát jutalomban nem részesítheti.
110. § (1) A Honvédség jutalmazási rendszerébe az általános parancsnoki, a magasabb parancsnoki és a meghatározott célú
jutalmazások tartoznak.
(2) Amennyiben a magasabb parancsnoki vagy a meghatározott célú jutalmat a HM állami vezetője, valamint a HVKF
és helyettese más vezető szolgálati vagy hivatali alárendeltségébe tartozó személynek adja, a  megjutalmazott
állományilletékes parancsnokának véleményét előzetesen ki kell kérni.
(3) A  honvéd és a  közalkalmazott külső szervektől csak az  állományilletékes parancsnok egyetértésével fogadhat el
jutalmat.
(4) Ahol e rendelet állományilletékes parancsnokot említ, azon közalkalmazott esetén a munkáltatói jogkört gyakorlót
kell érteni.
59. Az általános parancsnoki jutalom 111. § (1) Az  általános parancsnoki jutalom az  átlagon felüli teljesítménynek az  állományilletékes parancsnok által történő
elismerésére szolgál.
(2) Általános parancsnoki jutalomban
a) a HM közigazgatási államtitkára a HM hivatali szervezete állományába tartozókat,
b) a HVKF a Honvéd Vezérkar állományába tartozókat,
c) az  önálló állománytáblával vagy munkaköri jegyzékkel rendelkező honvédelmi szervezet vezetője
az illetmény-megállapítási jogkörébe tartozókat
részesítheti. (3) Az általános parancsnoki jutalom a honvédelmi szervezetnél évente képzett általános parancsnoki jutalmazási keret
terhére biztosítható.
60. A magasabb parancsnoki jutalom 112. § (1) A magasabb parancsnoki jutalom a kiemelkedő teljesítmények magasabb szintű vezető általi elismerésére szolgál.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti jutalmazási lehetőséggel rendelkező vezetők körét és a magasabb parancsnoki jutalmazásra
fordítható keretét a miniszter évente határozza meg. 61. A meghatározott célú jutalom
113. § (1) Meghatározott célú jutalmazással történhet az  egyes központilag meghatározott feladatok kiemelkedő
végrehajtásának magas szintű elismerése.
(2) Az  (1)  bekezdésen túl meghatározott célú jutalom adható azon a  Honvédség személyi állományába nem tartozó
személy részére is, aki a honvédelmi érdekű feladatok végrehajtásában eredményesen tevékenykedik.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti jutalmazási lehetőséggel rendelkező vezetők körét és a  meghatározott célú
jutalmazásra fordítható keretét a miniszter évente határozza meg.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 114. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) A 21–23. §, a 25–27. §, a 91. § és a 92. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
115. § (1) E rendeletet a hatálybalépésekor már fennálló hivatásos vagy szerződéses szolgálati, önkéntes tartalékos szolgálati,
honvéd tisztjelölti vagy altiszt-jelölti szolgálati viszonyra, valamint az  e  szolgálati viszonyok keretében szolgálatot
teljesítő honvédre, annak juttatásaira, továbbá a  hatálybalépéskor már jogviszonyban álló közalkalmazott
jutalmazására is alkalmazni kell.
(2) A Hjt. 245. § (5) bekezdésére figyelemmel a 2013. július 1. és 2013. december 31. közötti időszakban az állomány
tagja szolgálatteljesítési idejének megállapítására és ellentételezésére a  katonák illetményéről és illetményjellegű
juttatásairól, valamint a  közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet 2013. június 30-án
hatályos 25–30. § és a 64–69. §-t kell alkalmazni.
116. § Hatályát veszti
a) a  katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a  közalkalmazottak jutalmazásáról szóló
3/2002. (I. 25.) HM rendelet,
b) a repülőhajózók és ejtőernyősök egyszeri juttatásáról szóló 4/2002. (I. 25.) HM rendelet,
c) a szerződéses katonák továbbszolgálói jutalma, leszerelési segélye, illetőleg toborzópénze megállapításának
és kifizetésének rendjéről szóló 5/2002. (I. 25.) HM rendelet,
d) a  katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a  közalkalmazottak jutalmazásáról szóló
3/2002. (I. 25.) HM rendelet módosításáról szóló 22/2004. (VIII. 21.) HM rendelet,
e) a  katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a  közalkalmazottak jutalmazásáról szóló
3/2002. (I. 25.) HM rendelet, valamint egyes kapcsolódó HM rendeletek módosításáról szóló 15/2008. (VI. 20.)
HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2010. (I. 25.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 6,00%. 2. § (1) Ez a rendelet 2010. január 26-án lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 33/2009. (XII. 21.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke