text:
343/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által
benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Sólyom László 2005-ben történt köztársasági elnökké választása nem az Alkotmányban
meghatározott titkos szavazással történt, ezért minden, a 2005-2010. közti elnöki megbízatása alatt elnöki jogkörben
hozott intézkedése semmis? Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés megfogalmazása nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában
foglalt követelménynek, mely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell
a megtárgyalásra javasolt kérdést. A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés konkrét törvényalkotási
feladatokat határoz meg a jogalkotó számára, mely azonban ellentétes a népszavazásnak az Alkotmányban
meghatározott azon szerepével, mely szerint az Országgyűlésnek a kezdeményezést naprendjére kell tűzni és meg kell
tárgyalnia azt. Az Országos Választási Bizottság hivatkozva az Nsztv. 18. § b) pontjaiban foglaltakra tekintettel – mely szerint
az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel
meg a törvényben foglalt követelményeknek – a hitelesítés megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
35/2013. (VI. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy a  jelen kérdésben megtartott népszavazást követő első hónap első napjáig teljes körűen
hozzák nyilvánosságra a  „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság
átengedésére” című 2013-évi pályázatra vonatkozó döntések teljes indoklását pályázatonként?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke rögzíti az  országos népszavazásra vonatkozó
alapvető rendelkezéseket. A 8. cikk (2) bekezdése szerint „Országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és
hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Fdvtv.) 4.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint az  állami vagyonnal való
gazdálkodás szabályozásáért felelős miniszter ellátja a  dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység szervezésének
szakmai irányítását. A  törvény 5.  §-ában foglaltak szerint az  állam nevében a  dohánytermék-kiskereskedelem
átengedéséről szóló pályázat kiírása, elbírálása, továbbá a koncessziós szerződés megkötésére a miniszter jogosult.
Az  Fdvtv. 8.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint a  miniszter, illetve a  miniszter által megbízott és a  nevében
A Magyar Közlönyt a Szerkesztőbizottság közreműködésével a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium szerkeszti.
A Szerkesztőbizottság elnöke: dr. Biró Marcell,
a szerkesztésért felelős: dr. Borókainé dr. Vajdovits Éva.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 2–4.
A Határozatok Tára hivatalos lap tartalma a Magyar Közlöny IX. részében jelenik meg.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://kozlony.magyarorszag.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
eljáró természetes személy a  pályázat nyertesével köti meg a  koncessziós szerződést a  pályázat eredményének
kihirdetését követő 30 napon belül.
Fenti jogszabályban foglaltak értelmében egyértelműen megállapítható, hogy a „Nyilvános koncessziós pályázati
kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című 2013-évi pályázatra vonatkozó döntések
teljes indokolásának pályázatonként történő nyilvánosságra hozatalára az  állami vagyonnal való gazdálkodás
szabályozásáért felelős miniszter jogosult.
Ennek értelmében az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés nem tartozik az  Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
A kezdeményezésben megfogalmazott kötelezettség címzettje nem állapítható meg, így a kérdés nem egyértelmű.
Az Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § a) és c)  pontjai alapján, mivel a  kérdés nem tartozik
az  Országgyűlés feladat és hatáskörébe és a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben fogalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontjain, 13. § (1) bekezdésén,
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Fdvtv. 4.  § (1)  bekezdésén,
5. §-án, 8. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
335/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete egyes központi államigazgatási szervek személyügyi nyilvántartási és integrált emberi erőforrás-gazdálkodási rendszeréről.
A Kormány a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 64. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Miniszterelnökségre, a minisztériumokra és a Nemzeti Közigazgatási Intézetre
(a továbbiakban: NKI), valamint az e szervekkel jogviszonyban álló foglalkoztatottakra terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § A jelen rendelet alkalmazásában:
1. Kormányzati személyügyi szolgálgató rendszer (a továbbiakban: KSzSzR): központi adatbázisra épülő, egységes
alapokon megvalósuló, moduláris felépítésű személyügyi nyilvántartás és integrált emberi erőforrás-gazdálkodási
rendszer, amely külső informatikai rendszerekhez is kapcsolódik;
2. Foglalkoztatott: a munkáltatónál foglalkoztatási jogviszonyban álló természetes személy, valamint – feltéve, hogy az
adatkezeléshez hozzájárult – a nyugdíjasnak minősülő, a munkáltatónál korábban foglalkoztatási jogviszonyban állt
természetes személy;
3. Nyugdíjas: a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 19/A. § (1) bekezdésének a)–h) pontja, valamint
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 10. § (3) bekezdése szerinti személy, amennyiben
a munkáltató juttatást biztosít számára;
4. Modul: a KSzSzR-t felépítő egyes funkcionális rendszerelemek, melyek egymással közvetlen kapcsolatban állnak;
5. Interfész: két funkcionális egység összekapcsolhatóságát és együttműködését biztosító előírások összessége,
a KSzSzR azon eleme, amely biztosítja a külső informatikai rendszerekkel történő kommunikációt (elektronikus
adatátadás–átvétel);
6. Munkáltató: a Miniszterelnökség, a minisztériumok és az NKI;
7. Állománytábla: a munkáltató szervezeti felépítéséhez igazodó, az egyes szervezeti egységekhez rendelt álláshelyek
és az álláshelyekhez szükséges ismérvek összessége;
8. Felhasználó: a munkáltató azon munkatársa, aki a KSzSzR-t munkaköri feladatainak teljesítése céljából használja;
9. Okmány: minden olyan irat, amely személyre, vagy a személy jogviszonyára vonatkozóan állítást, tényt, körülményt,
adatot, állapotot, jogot vagy kötelezettséget rögzít, és amelyet abból a célból készítettek, hogy az állítást, tényt,
körülményt, adatot, állapotot, jogot vagy kötelezettséget a jövőben bizonyítani, igazolni, ellenőrizni lehessen;
10. Adatállomány: a KSzSzR-ben rögzített, oda importált, illetve ott előállított információk összessége;
11. Személyügyi intézkedés: a felhasználó által végrehajtott, valamely foglalkoztatott jogviszonyának adataiban változást
eredményező tevékenység;
12. Jelentőfelelős: a központosított illetményszámfejtésről szóló 37/2001. (X. 25.) PM rendelet 2. § (1) bekezdés j) pontja
szerinti jelentőfelelős;
13. Szerepkör: a meghatározott feladatkörrel és annak ellátásához szükséges jogosultsággal felruházott felhasználói
pozíció;
14. Külső informatikai rendszerek működtetői: a Magyar Államkincstár és a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság;
15. Jogosultság: egy adott szerepkört betöltő felhasználó számára biztosított, a KSzSzR használatát lehetővé tévő egyes
jogok (felhatalmazások) összessége;
16. Értékkészlet: a KSzSzR-ben rögzítendő egyes adatokra jellemző, választható elemek halmaza.
A KSzSzR rendeltetése 3. § A KSzSzR rendeltetése, hogy szolgáltatásai révén biztosítsa:
a) a humánpolitikai feladatok ellátásának informatikai támogatását;
b) a külön törvény szerinti közszolgálati alapnyilvántartás vezetését;
c) a közszolgálati személyzeti politika alakításához szükséges statisztikai adatszolgáltatásokat;
d) a feladatellátáshoz kapcsolódóan az adatkapcsolatot a külön törvényben és a jelen rendeletben meghatározott
külső informatikai rendszerekkel. A KSzSzR felépítése 4. § (1) A KSzSzR egységes informatikai rendszerként magában foglalja a (2)–(4) bekezdés szerinti modulokat, kiszolgáló
eszközöket és a külső informatikai rendszerekhez a kapcsolódást lehetővé tevő interfészeket.
(2) A KSzSzR moduljai a következők:
a) személyügyi adminisztráció,
b) dokumentumtár,
c) munkaidő és távollét nyilvántartás,
d) képzés, oktatás,
e) vezetői információs rendszer.
(3) A KSzSzR kapcsolódó szolgáltatásai a következők:
a) önkiszolgáló felület,
b) ügyfélszolgálat.
(4) A KSzSzR az alábbi külső informatikai rendszerekhez kapcsolódik:
a) Központosított Illetményszámfejtő Rendszer (a továbbiakban: KIR),
b) Szolgáltatási és Ellátási Alapadat Tár (a továbbiakban: SzEAT),
c) a munkáltatók által alkalmazott iktató rendszerek (a továbbiakban: iktató rendszerek).
A KSzSzR moduljai és kapcsolódó szolgáltatásai 5. § (1) A személyügyi adminisztráció modul a KSzSzR központi modulja, amely
a) tartalmazza a munkáltatók állománytábláit;
b) tartalmazza a foglalkoztatottaknak a közszolgálati alapnyilvántartás szerinti adatait;
c) a felhasználók utasításának megfelelően vagy automatikusan feladatokat, műveleteket hajt végre a KSzSzR-ben
kezelt személyes és szervezeti adatok és az ezekre vonatkozó intézkedések, folyamatok vonatkozásában.
(2) A dokumentumtár modul biztosítja:
a) az egységes okmánymintáknak megfelelően az okmányok előállítását, nyomtatását, tárolását;
b) azon igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok elektronikus formában történő tárolását, amelyeket
a foglalkoztatottnak a jogviszonyával összefüggésben a munkáltató rendelkezésére kell bocsátani.
(3) A munkaidő és távollét nyilvántartás modul tartalmazza a foglalkoztatott:
a) éves szabadságát,
b) szabadságtervének elkészítését,
c) munkából való távolmaradásának nyilvántartását,
d) fizetés nélküli szabadságának igénylését és engedélyezését, időtartamát,
e) rendkívüli munkavégzésének elrendelését.
(4) A képzés, oktatás modul:
a) nyilvántartja a képzésekre vonatkozó adatokat, ideértve a kapcsolódó elektronikus tananyagokat is;
b) kezeli a képzésekre vonatkozó igényeket, jóváhagyásokat, előírásokat;
c) rögzíti a foglalkoztatottaknak a képzéseken megszerzett végzettségeit, kompetenciáit;
d) nyilvántartja a tanulmányi szerződésekkel kapcsolatos adatokat.
(5) A vezetői információs modul a vezetői feladatok támogatása céljából a KSzSzR-ben tárolt adatokról információkat
szolgáltat, kimutatásokat készít. A lekérdezés történhet automatikusan vagy kezdeményezésre, illetve előre
meghatározott vagy egyedi igény alapján.
6. § (1) Az önkiszolgáló felületen a foglalkoztatottak megtekinthetik saját adataikat, azokhoz dokumentumokat csatolhatnak,
intézkedéseket kezdeményezhetnek, megteszik a távolléteikkel és a képzéseikkel kapcsolatos kezdeményezéseket,
illetve ellátják a mindezekkel kapcsolatos feladataikat. Az egyes szervezeti egységek vezetői az irányításuk alá tartozó
foglalkoztatottak adataiba betekinthetnek, elláthatnak egyes munkáltatói feladatokat (utasításadás,
kezdeményezések jóváhagyása).
(2) Az ügyfélszolgálat a felhasználók számára nyújt segítséget, továbbá lehetőséget biztosít a felhasználóknak a KSzSzR-t
érintő bejelentések, igények megtételére.
A KSzSzR kapcsolata külső informatikai rendszerekkel 7. § (1) A Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) ellátja a KIR interfész működtetésével kapcsolatos feladatait.
A KSzSzR és a KIR közötti adatkapcsolatot a KIR-ben alkalmazott személy- és jogviszony azonosító biztosítja.
(2) A munkáltatók az illetményszámfejtéshez szükséges humánpolitikai intézkedéseket tartalmazó adatszolgáltatást
a KSzSzR-ből előállított okiratok, bizonylatok és elektronikus adatállományok útján teljesítik.
(3) A KSzSzR-ben előállított okiratok és bizonylatok adattartalmának meg kell felelnie a központosított
illetményszámfejtésről szóló 37/2001. (X. 25.) PM rendelet 1. számú mellékletében meghatározottaknak.
(4) A jelentőfelelős feladata a következő:
a) az állományok leválogatása személyügyi intézkedések esetén, amennyiben a humánpolitikai területért felelős
szervezeti egységtől a hitelesített okirat megérkezik;
b) a munkáltató különböző szervezeti egységei által a munkaidő és távollét nyilvántartás modulba bejegyzett
távollétek és a távolléteket igazoló okmányok előzetes ellenőrzését követően a távollét jelentés átadásának
indítása;
c) az elektronikus állomány előállításával egyidejűleg a hozzá tartozó papír alapú okiratok, bizonylatok postázása;
d) az ellenőrzések során felmerülő hibás adatok javíttatása és a javított adatok újbóli megküldése.
(5) A Kincstár elektronikus úton adatszolgáltatást biztosít a KSzSzR részére a számfejtett illetményekről és a távollétekről.
8. § (1) A KSzSzR és a SzEAT közötti adatkapcsolat célja, hogy a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság (a továbbiakban: KSzF)
ellátási körébe tartozó és a KSzSzR rendszert alkalmazó munkáltatók a SzEAT számára szükséges adatszolgáltatást
közvetlenül, elektronikus úton teljesítsék.
(2) A KSzSzR és a SzEAT közötti elektronikus adatkapcsolat a KSzSzR-ben alkalmazott szervezet-, szerepkör-, és személy
azonosítók alapján jön létre.
9. § (1) A KSzSzR és a munkáltatók által üzemeltetett iktató rendszerek közötti adatkapcsolat biztosítja a KSzSzR-ben keletkező
iratok automatikus iktatását.
(2) A KSzSzR és az iktató rendszer közötti kapcsolatot a KSzSzR-ben alkalmazott jogviszony azonosítók biztosítják,
melyeket az iktató rendszerben kézzel rögzíteni kell.
10. § (1) A munkáltatók és a külső informatikai rendszerek működtetői kötelesek együttműködni, ideértve különösen az észlelt
hibák jelzését, illetőleg javítását, és a javítás megtörténtéről szóló értesítést.
(2) A külső informatikai rendszerek működtetői egyeztetnek az NKI-val, amennyiben a saját rendszerükben olyan
változtatást kívánnak végrehajtani, amely az interfészekre hatással van.
A KSzSzR működési modellje, üzemeltetése 11. § (1) A KSzSzR a személyügyi adminisztráció modulban, mint központi adatbázisban tárolt adatoknak a felhasználók által
alkalmazási felületen keresztül történő közvetlen kezelésére épül.
(2) A központi adatbázisban tárolt adatok hiteles okmányokon nyugszanak. Az adatokat a keletkezési helyük szerint
illetékes munkáltató felhasználója rögzíti. A hiteles adatok ügyrend szerinti ellenőrzési eljárások után kerülnek az
adatbázisba.
12. § (1) A felhasználóknak a KSzSzR adataihoz és funkcióihoz való hozzáférését a jogosultságuk terjedelme alapján külön
jogszabály határozza meg. A felhasználók az általuk megismert személyes adatokat kizárólag a jogosultságuk által
meghatározott körben használhatják fel.
(2) A KSzSzR a felhasználók által végzett, meghatározott adatkörökre vonatkozó módosító műveletről részletes,
a felhasználó és a művelet beazonosításához szükséges adatokat tartalmazó nyilvántartást készít és tárol.
(3) A modulokhoz és interfészekhez történő szabályozott hozzáférés érdekében minden felhasználót „Felhasználói
névvel” kell azonosítani, és a rendszer adataihoz történő hozzáférését a KSzSzR jogosultsági rendszerén keresztül kell
biztosítani, figyelembe véve az adatvédelmi előírásokat.
(4) Az engedélyezett jogosultságokat nyilván kell tartani. A nyilvántartást úgy kell kialakítani, hogy megállapítható
legyen, hogy egy adott időpontban egy meghatározott adathoz a felhasználók milyen köre fért hozzá, és részükre ezt
a jogosultságot ki engedélyezte.
13. § (1) A KSzSzR-t az NKI üzemelteti.
(2) A KSzSzR működtetéséhez szükséges informatikai, műszaki feltételeket – a Központi Szolgáltatási Főigazgatóságról
szóló 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendeletnek megfelelően – a KSzF biztosítja.
A közigazgatási személyzetpolitikáért felelős miniszter feladatai 14. § A közigazgatási személyzetpolitikáért felelős miniszter ellátja a KSzSzR szakmai felügyeletével kapcsolatos
feladatokat. Ennek keretében különösen:
a) felel a KSzSzR stratégiai fejlesztéséért;
b) ellátja a KSzSzR szabályozásával kapcsolatos feladatokat;
c) koordinációs bizottságot hoz létre és működtet.
15. § (1) A koordinációs bizottság (a továbbiakban: bizottság) véleményező, javaslattevő, döntés-előkészítő testületi szerv,
amely ügyrendjét maga határozza meg.
(2) A bizottság elnökét és titkárát a közigazgatási személyzetpolitikáért felelős minisztérium közigazgatási államtitkára
jelöli ki, tagjai a munkáltatók által delegált személyek. A bizottság elnöke további személyeket is meghívhat.
(3) A bizottság szükség szerint, de legalább negyedévente ülésezik. A bizottság üléseiről emlékeztető készül, amelyet
a közigazgatási személyzetpolitikáért felelős minisztérium közigazgatási államtitkárának kell megküldeni.
16. § A közigazgatási személyzetpolitikáért felelős miniszter a külön törvényben meghatározott lekérdezést a vezetői
információs modulon keresztül végzi.
Az NKI feladatai 17. § (1) Az NKI:
a) a felhasználók részére működteti a 6. § (2) bekezdése szerinti ügyfélszolgálatot (a továbbiakban ügyfélszolgálat);
b) gondoskodik a fejlesztési igényekről;
c) a felhasználók tájékoztatása érdekében működteti a KSzSzR portált;
d) előkészíti a Működési Szabályzatot és szükség esetén javaslatot tesz a módosítására.
(2) Az NKI az ügyfélszolgálat segítségével:
a) a felhasználók részére tájékoztatást nyújt a KSzSzR működésével kapcsolatos kérdésekben;
b) kezeli a felhasználóktól érkező hibabejelentéseket, gondoskodik a hibák kijavításáról;
c) a munkáltató kezdeményezésére beállítja, módosítja, törli az egyes felhasználók jogosultságait;
d) gondoskodik az egyes modulok paraméterei, az értékkészletek és az okmányminták aktualizálásáról;
e) tájékoztatókat készít, oktatásokat szervez a felhasználók számára a rendszerben megvalósított változtatásokról;
f) segítséget nyújt a munkáltatók és a közigazgatási személyzetpolitikáért felelős miniszter számára a vezetői
információs igények kielégítésével kapcsolatos feladataik ellátásához.
(3) AZ NKI a KSzSzR fejlesztése tekintetében:
a) összegyűjti a fejlesztési igényeket és javaslatával együtt döntésre felterjeszti a közigazgatási
személyzetpolitikáért felelős minisztérium közigazgatási államtitkárának;
b) elvégzi a KSzSzR-ben végrehajtásra kerülő módosításokból, fejlesztésekből adódó tesztelési feladatokat.
A munkáltató feladatai 18. § A munkáltató ellátja
a) a humánpolitikai feladatokkal összefüggő,
b) a KSzSzR működése érdekében szükséges,
c) továbbá az egyéb adminisztratív jellegű
feladatokat.
19. § (1) A munkáltató humánpolitikai feladatai különösen:
a) állománytábla feltöltése, módosítások folyamatos átvezetése;
b) a foglalkoztatottak személyes adatainak felvitele, módosítása, törlése;
c) az egyes személyügyi intézkedések végrehajtása, a kapcsolódó okmányok előállítása;
d) a munkaidő és távollét nyilvántartás feladatainak ellátása;
e) a képzések tervezésével, szervezésével és a hozzájuk kapcsolódó nyilvántartások vezetésével kapcsolatos
feladatok ellátása;
f) az interfészen keresztül történő adatátadások biztosítása.
(2) A munkáltató a KSzSzR működése érdekében az alábbi feladatokat látja el:
a) a rendszer használata során feltárt hibák, illetve módosítási igények megküldése az NKI felé;
b) a jogosultságok beállításával, törlésével kapcsolatos igények jelzése az NKI felé;
c) együttműködés az NKI-val a KSzSzR-ben végrehajtott módosítások, fejlesztések felhasználói tesztelésében.
(3) A munkáltató adminisztratív jellegű feladatai különösen:
a) a KSzSzR-rel összefüggő belső szabályzatok felülvizsgálata;
b) a vezetői információs igények kiszolgálása érdekében lekérdezések, kimutatások készítése.
Állami vezetőkre vonatkozó rendelkezések 20. § (1) A miniszter adatait a KSzSzR-be a személyzetpolitikáért felelős miniszter által kijelölt szervezeti egység rögzíti,
módosítja, törli, továbbá végrehajtja a személyügyi intézkedéseket, előállítja a kapcsolódó okmányokat.
(2) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 7. § (4) bekezdése szerinti személyügyi nyilvántartás vezetése érdekében a munkáltató az államtitkárra,
valamint a szakmai vezetőre vonatkozó, az általa végrehajtott személyügyi intézkedések okmányait átadja
a közigazgatási személyzetpolitikáért felelős miniszternek.
A Honvédelmi Minisztériumra és a Külügyminisztériumra vonatkozó külön rendelkezések
21. § (1) A Honvédelmi Minisztériumban a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó foglalkoztatottak személyügyi nyilvántartását a Honvédelmi
Minisztérium a rá vonatkozó szabályok alapján külön rendszerben vezeti. A Honvédelmi Minisztérium esetében
a 4. § (2) bekezdés c)–d) pontja szerinti modul, valamint a (3) bekezdés a) pontja szerinti kapcsolódó szolgáltatás nem
működik.
(2) A Honvédelmi Minisztérium Költségvetési Gazdálkodási Információs Rendszer átadja a KSzSzR részére az
illetmény-számfejtési adatokat.
(3) A Külügyminisztériumban foglalkoztatottak e rendelet szerinti személyzeti nyilvántartását a Külügyminisztérium az
általa üzemeltett KSzSzR rendszerben vezeti. A Külügyminisztérium üzemeltetési feladatai körében:
a) biztosítja saját szervezetére vonatkozóan a 13. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeket,
b) ellátja a 17. § (2) bekezdés b)–d) pontban meghatározott feladatokat,
c) biztosítja a közigazgatási személyzetpolitikáért felelős miniszter 16. § szerinti feladata ellátásának feltételeit.
(4) A Honvédelmi Minisztérium és a Külügyminisztérium által foglalkoztatottak tekintetében a KSzSzR a 4. § (4) bekezdés
szerinti külső informatikai rendszerekhez nem kapcsolódik.
Záró rendelkezések 22. § (1) A jelen rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) A munkáltató a közszolgálati adatvédelmi szabályzatot a rendelet hatálybalépését követő 45 napon belül
felülvizsgálja. 23. § (1) Jelen rendeletben – az 1. § kivételével – 2011. április 1-jétől az NKI részére meghatározott feladatokat a Közigazgatási
és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala látja el.
(2) A rendelet 13. § (2) bekezdésben meghatározott feladatot 2011. április 1-jétől a Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatala látja el.
24. § A Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Képzési Központ 2011. január 1-jétől Nemzeti Közigazgatási Intézet néven
működik. Ahol jogszabály a kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szervre utal, azon a Nemzeti
Közigazgatási Intézetet kell érteni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2013. (IX. 30.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről szóló Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 2013. XLIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A Magyar Közlöny 2013. április 19-i, 67. számában jelent meg a 2013. évi XLIII. törvény, amely kihirdette a Magyarország
Kormánya és a  Szlovén Köztársaság Kormánya között az  államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről
szóló Keretmegállapodást. A  Keretmegállapodás a  6. Cikk (1)  bekezdése szerint az  alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek belső jogszabályaival összhangban jóvá kell hagyni. A  Megállapodás
a jóváhagyásról szóló utolsó jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2013. szeptember 3.
A Keretmegállapodás hatálybalépésének napja: 2013. október 3.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a  Szlovén Köztársaság Kormánya között az  államhatáron átvezető közúti kapcsolatok fejlesztéséről
szóló Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi XLIII. törvény 2. és 3. §-a 2013. október 3-án, azaz kettőezertizenhárom október harmadikán lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
27/2013. (VIII. 9.) EMMI utasítása a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény 77. § (2) bekezdés b) és c) pontjaiban, valamint a Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló 202/2012. (VII. 27.)
Korm. rendelet 1. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Klebelsberg Intézményfenntartó Központnak (a továbbiakban: Központ) a nemzetiségi tankönyvek beszerzése és
a nemzetiségi pedagógiai szakmai szolgáltatások biztosítása során a jelen utasítás hatálybalépésének időpontjában
a fenntartásában működő nemzetiségi iskolai nevelés-oktatást biztosító köznevelési intézmények (a továbbiakban:
Intézmények) tekintetében a Melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell eljárnia.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1649/2017. (IX. 11.) Korm. határozata a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezményhez kapcsolódó, a fenntartható mezőgazdaságról és a vidékfejlesztésről szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására vonatkozó felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezményhez kapcsolódó, a fenntartható
mezőgazdaságról és a vidékfejlesztésről szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  környezetvédelemért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Jegyzőkönyv bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja a  környezetvédelemért felelős minisztert, a  külpolitikáért felelős minisztert és az  igazságügyért felelős
minisztert, hogy a  Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  Jegyzőkönyv szövegének
végleges megállapítását követően haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
254/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gáspár Szilviát
a 2018. május 15. napjától 2021. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1092/2017. (II. 21.) Korm. határozata a Tokaj, Felső-Tisza és Nyírség kiemelt turisztikai fejlesztési térség meghatározásáról és a térségben megvalósítandó egyes fejlesztések megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. elfogadja a  részére bemutatottak szerint a  Tokaj, Felső-Tisza és Nyírség kiemelt turisztikai fejlesztési térség
2017–2020 időszakra szóló stratégiai fejlesztési programját (a továbbiakban: fejlesztési program),
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére a Tokaj, Felső-Tisza és Nyírség
kiemelt turisztikai fejlesztési térség területének megállapításához szükséges jogszabály-módosításra az 1. melléklet
szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért a  Tokaj, Felső-Tisza és Nyírség kiemelt turisztikai fejlesztési térség tekintetében a  2.  melléklet
1–4.  pontjában és a  3.  melléklet 1–4.  pontjában foglalt táblázatok B oszlopában meghatározott fejlesztések
megvalósításának szükségességével, és azokhoz a táblázatok C oszlopában meghatározott forrásoknak a táblázatok
D oszlopa szerinti biztosításával,
4. a 3. pontban meghatározottak érdekében felhívja
a) a nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  szakpolitikai felelősök
bevonásával – készítsék elő és terjesszék a Kormány elé az általuk vezetett minisztériumban működő irányító
hatóságok által végrehajtott operatív programok éves fejlesztési keretének módosítására vonatkozó azon
javaslatukat, amely a 2. mellékletben meghatározott fejlesztések szerepeltetésére irányul,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30. b) a Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy – a  szakpolitikai felelősök bevonásával – gondoskodjanak az  éves fejlesztési keretekről szóló
kormányhatározatokban már szereplő, a  2.  mellékletben meghatározott fejlesztések esetén a  felhívások
meghirdetéséről, a mielőbbi kötelezettségvállalásokról, illetve a támogatási szerződések megkötéséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. június 30.
c) a nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa a  2.  mellékletben meghatározott fejlesztések
megvalósításához szükséges többlet-kötelezettségvállalások fedezetét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  operatív programok
keretében megvalósítani tervezett, 2.  mellékletben meghatározott fejlesztések uniós forrásból történő
támogatásának meghiúsulása esetén a finanszírozásról nyújtsanak be előterjesztést a Kormány részére,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2017. június 30.
 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  4.  melléklet szerinti, határon átnyúló együttműködési
programból származó források rendelkezésre állása és a  partnerország egyetértése esetén – gondoskodjon
a 4. mellékletben meghatározott fejlesztési javaslat tekintetében a pályázati felhívások meghirdetéséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. november 30.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Modern Városok Programban érintett fejlesztések tekintetében
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2017–2020. költségvetési évekre gondoskodjanak a  Tokaj,
Felső-Tisza és Nyírség kiemelt turisztikai fejlesztési térség területén hazai forrásból megvalósuló fejlesztések
forrásainak biztosításáról a  3.  melléklet szerint, a  nemzeti fejlesztési miniszter által jelzett következő évi
forrásigénynek megfelelően,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. évben: a felmerülés ütemében
2018. és 2020. közötti években: a 2018., a 2019. és a 2020. évi központi költségvetés tervezése
során
8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a belügyminiszterrel együttműködve –
a) a 2. és 3. mellékletében meghatározott fejlesztésekhez szükséges vízügyi engedélyezési feltételeket vizsgálja
meg, és gondoskodjon arról, hogy azok a  vízügyi jogszabályokban meghatározottaknak megfelelően
kerüljenek megvalósításra,
b) vizsgálja meg a  már megvalósult, illetve megvalósítani tervezett vízügyi beruházások által és a  fejlesztési
programmal érintett területek közötti esetleges átfedéseket az  európai uniós támogathatósági és
elszámolhatósági szabályokra való tekintettel,
c) kezdeményezzen rendszeres egyeztetést – az  Országos Vízügyi Főigazgatóság útján – a  fejlesztések
tervezésének további fázisaiban a  vagyonkezelésért felelős, illetékes vízügyi szervekkel, ha a  fejlesztési
programban bemutatott fejlesztések jelenlegi kidolgozottsága azt szükségessé teszi,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2017. június 30. 9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Tokaj, Felső-Tisza és Nyírség kiemelt turisztikai fejlesztési térség
területét érintő, e határozatban foglalt, több kormányzati szerv együttműködését igénylő feladatok megvalósítását
a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság bevonásával koordinálja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 10. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával 2017. első félévétől 2020. második félévéig évente készítsen jelentést a  Kormány számára
az e határozatban előírt feladatok teljesítéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: tárgyfélévet követő egy hónapon belül, első alkalommal: azonnal
utolsó alkalommal: 2021. január 31-ig
 11. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy a  3., a  4. és a  7.  pont szerinti feladatok összehangolt megvalósítása érdekében a  támogatási konstrukciók
előkészítési feladataiba vonják be a  Tokaj Borvidék Fejlesztési Tanácsot, és a  véleményét vegyék figyelembe
a tervezés folyamán,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
 12. felkéri a Tokaj Borvidék Fejlesztési Tanácsot, hogy a fejlesztési program
a) megvalósulásának folyamatát kísérje nyomon,
b) megvalósításáról a nemzetgazdasági miniszter útján háromévente adjon tájékoztatást a Kormány részére, és
c) felülvizsgálatát kezdeményezze, ha az szükséges,
13. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegyen javaslatot a Kormány részére annak érdekében, hogy
az  érintett operatív programok monitoring bizottságába történő részvételre felkérhetővé váljon a Tokaj Borvidék
Fejlesztési Tanács elnöke vagy képviselője,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 14. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) gondoskodjon – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján  –
az  e  határozat szerinti feladatok szakmai koordinációját ellátó, a  Magyar Állam 100%-os tulajdonában álló
nonprofit gazdasági társaság (a továbbiakban: Társaság) zártkörűen működő részvénytársaság vagy korlátolt
felelősségű társaság formájában történő létrehozásáról,
b) gondoskodjon arról, hogy a Társaságban az államot megillető társasági részesedés feletti tulajdonosi jogokat
gyakorló gazdasági társaság kijelölésre kerüljön, és dolgozza ki az ehhez szükséges jogszabály tervezetét,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
15. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter kezdeményezése alapján gondoskodjon
a Társaság megalapításához és működésének megindításához szükséges legfeljebb 250 millió forint költségvetési
forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök