text:
58/2006. (VIII. 11.) GKM rendelete az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
24. §-ának (9) és (10) bekezdésében, valamint 49. §-ának
o) pontjában kapott felhatalmazás alapján az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ámr.) előírásainak figyelembevételével – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A rendelet hatálya kiterjed a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezeti kezelésű előirányzatai közül az alábbi előirányzatokra:
a) I. Szabványosítási és akkreditálási nemzetközi feladatok 25. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport
b) II. Uránércbánya hosszú távú környezeti kárelhárítás
25. cím, 2. alcím, 20. jogcímcsoport
c) III. Az ágazat védelmi felkészítésének állami felada
tai a honvédelmi törvény alapján
25. cím, 30. alcím, 16. jogcímcsoport
d) IV. Katasztrófavédelmi, polgári védelmi és nukleá
risbaleset-elhárítási ágazati feladatok
25. cím, 30. alcím, 33. jogcímcsoport
e) V. Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások
támogatása
25. cím, 35. alcím
f) VI. Energia Központ Kht. közhasznú feladatai
25. cím, 36. alcím, 1. jogcímcsoport
g) VII. Design Terminál Formatervezési Tájékoztató és
Szolgáltató Kht. közhasznú feladatai
25. cím, 36. alcím, 2. jogcímcsoport
h) VIII. BKSZ működtetésének támogatása
25. cím, 30. alcím, 15. jogcímcsoport
i) IX. Magyar Szabványügyi Testület támogatása
2. § Az előirányzatok forrása – kivéve a IX. Magyar Szabványügyi Testület támogatása előirányzatot – a Magyar
Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi
CLIII. törvényben (a továbbiakban: költségvetési törvény)
e célra jóváhagyott előirányzat. A Magyar Szabványügyi
Testület 2006. évi támogatásának pénzügyi forrása a
Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetéséről szóló
2004. évi CXXXV. törvényben a Testület támogatására
25. cím, 14. alcím, 5. jogcímcsoport alatt jóváhagyott előirányzat maradványa, továbbá a költségvetési törvényben
a GKM fejezet részére 25. cím, 40. alcím, 1. jogcímcsoport
tételként jóváhagyott Fejezeti általános tartalék előirányzat.
3. § (1) A minisztérium az előirányzatokból nyújtott támogatások rendeltetésüknek megfelelő felhasználását ellenőrzi.
(2) Amennyiben a minisztérium ellenőrzése során a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg,
a támogatás jogtalanul igénybe vett részét visszavonja.
(3) A támogatottnak a jogtalanul igénybe vett támogatást, az igénybevétel napjától a visszavonási döntés időpontjáig számítva a – visszavonáskor érvényes mértékű –
jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő kamattal
növelt összeggel kell visszafizetnie.
I. Szabványosítási és akkreditálási
nemzetközi feladatok 4. §
(1) Az előirányzat célja elősegíteni a nemzetgazdaság
szempontjából kiemelt jelentőségű európai és nemzetközi
szabványosítási és akkreditálási kapcsolatok erősítését az
európai és nemzetközi szervezetekben – a hazai képviseletet és részvételt biztosító Magyar Szabványügyi Testület,
valamint a Nemzeti Akkreditáló Testület (a továbbiakban:
köztestületek) tevékenységén keresztül – a következő
területeken:
a) a nemzetközi és az európai szabványosítási szervezetek működésében való részvétel, az ebből származó
hazai feladatok előkészítése, elvégzése, egyeztetése,
b) a nemzetközi és európai akkreditálási szervezetek
működésébe történő bekapcsolódás és részvétel, az ebből
származó hazai feladatok előkészítése, egyeztetése, két- és
többoldalú együttműködési és kölcsönös elismerési megállapodások kezdeményezése és megkötése.
(2) Az előirányzat forrása – a költségvetési törvény
e célra jóváhagyott előirányzata mellett – az előirányzat
javára belföldi vagy külföldi természetes és jogi személyek által teljesített, a nemzetközi és európai együttműködések megvalósítását támogató önkéntes befizetések, adományok, segélyek, amelyek az adományozás körülményeire tekintettel közérdekű kötelezettségvállalásnak
minősülhetnek.
5. § Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatás a következő jogcímeken folyósítható:
a) a két- és többoldalú nemzetközi és európai együttműködések részvételi és a titkársági feladatai ellátásának
költségei,
b) a nemzetközi és az európai szervezetek működésébe
történő bekapcsolódás és részvétel költségei,
c) a nemzetközi és európai szervezetekben való részvétel tagdíjai,
d) a két- és többoldalú nemzetközi és európai megállapodásokhoz való csatlakozás és részvétel költségei,
e) a nemzetközi és európai szervezetek magyarországi
ülései előkészítésének, szervezésének költségei,
f) nemzetközi és európai adatbázisok, kiadványok
beszerzési, honosítási költségei,
g) a Európai Szabványügyi Bizottság/Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság tagságával járó, az
európai szabványok előkészítésében való közreműködés
költségei.
6. § (1) A gazdasági és közlekedési miniszter – a két köztestület által az előirányzat felhasználására benyújtott javaslat alapján – dönt az előirányzat éves összegének a két köztestület közötti megosztásáról.
(2) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
7. § (1) A támogatás folyósítása számlákon és kifizetési
dokumentumokon alapuló elszámolás szerint történik
– a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével – utólagosan.
(2) A köztestület kérelmére, alkalmanként legfeljebb az
előirányzott támogatás 10%-áig – utólagos elszámolási
kötelezettséggel – előleg folyósítható.
(3) Az éves nemzetközi tagdíj bizonylattal igazolt teljes
összege előlegként folyósítható, utólagos elszámolási
kötelezettséggel.
(4) Az előleggel történő elszámolásig további támogatás nem folyósítható.
(5) A támogatásról, az előleg átadásáról és ennek elszámolási feltételeiről a minisztérium és a köztestület szerződésben állapodik meg.
II. Uránércbánya hosszú távú
környezeti kárelhárítás 8. §
(1) Az előirányzat célja a mecseki uránércbányászat beruházási program befejező szakaszában, valamint a befejezést követően – az ivóvízbázis védelme, valamint egyéb
környezet- és egészségvédelmi okok miatt – a víztisztítás
folytatására, valamint a kiépített megfigyelő rendszerek
működtetésére és a rekultivált területek egy részének karbantartására szolgáló támogatási forrás biztosítása.
(2) Az uránércbányászat felszámolásának környezetvédelmi követelményrendszerét alapvetően a Dél-Dunántúli
Környezetvédelmi Felügyelőség által 1998-ban kiadott
Környezetvédelmi Engedély, valamint a Pécsi Bányakapitányság által kiadott, a felhagyási munkálatokra vonatkozó Műszaki Üzemi Tervek előírásai határozzák meg.
Ezen túlmenően az egyedi tájrendezési, kárelhárítási, vízrendezési tervek engedélyei is tartalmaznak hosszú távú
feladatokkal járó kötelezettségeket.
(3) A beruházási program megvalósításának, valamint
a környezeti rekultiváció elvégzésének, a kiépített megfigyelő rendszerek működtetésének kötelezettje a
MECSEK-ÖKO Környezetvédelmi Rt. (a továbbiakban:
MECSEK-ÖKO Rt.).
(4) A MECSEK-ÖKO Rt. az előirányzat terhére elvégzendő feladatokról évente január 15-éig, tételes – felhasználási ütemezéssel és indokolással ellátott – Intézkedési
Tervet készít.
(5) A minisztérium az Intézkedési Terv elfogadását
követően a támogatás folyósításának feltételeiről, a támogatással való elszámolás módjáról, a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználása esetén alkalmazandó szankciókról a MECSEK-ÖKO Rt.-vel támogatási szerződést
köt.
(6) A támogatás folyósításáról a minisztérium a támogatási szerződésben foglaltak alapján intézkedik.
(7) A MECSEK-ÖKO Rt. a támogatás felhasználásáról
a minisztérium részére szöveges indokolással alátámasztott féléves és éves elszámolást készít.
(8) A támogatás folyósításának feltétele a szakmai feladatok, valamint a (7) bekezdésben foglalt elszámolási
kötelezettség teljesítése.
III. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai
a honvédelmi törvény alapján
9. § Az előirányzat célja az ipar, a kereskedelem, az energetika és a közlekedés területén – a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvényben,
illetve a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló
131/2003. (VIII. 22.) Korm. rendeletben meghatározottak
szerint – a védelmi felkészítési és gazdaságmozgósítási
feladatokkal kapcsolatos teendők finanszírozásának biztosítása, a minősített időszakokban az ágazatok működőképességének, a lakosság ellátásának, az állam irányíthatóságának biztosítása, illetve a Magyar Honvédség és rendvédelmi szervek, továbbá a szövetséges fegyveres erők szükségleteinek kielégítése.
10. § (1) A minisztérium a hadiipari kapacitásokkal összefüggően vissza nem térítendő támogatást nyújt a 2004. évi
CV. törvény, valamint a 131/2003. (VIII. 22.) Korm. rendelet szerint meghatározott – a minisztérium fejezetét érintő – minősített időszaki igények kielégítéséhez szükséges
lekötött hadiipari kapacitások biztosításához és fenntartásához.
(2) A minisztérium a kapacitások fenntartására a támogatásra jogosultakkal szerződést köt.
(3) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
(4) A minisztérium a támogatásra jogosultak részére,
a lekötött hadiipari kapacitások biztosítására az évenként
meghatározott támogatási összeget részletekben bocsátja
rendelkezésre. A kifizetés igazolt teljesítmény, valamint
számla vagy számlát helyettesítő bizonylat alapján utólag
történik.
11. § (1) Az előirányzat terhére támogatás nyújtható a védelmi felkészítésre az ágazat működőképességének, a lakosság ellátásának, az ágazatok állami irányíthatóságának
minősített időszaki biztosítása érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt célok érdekében történhet a védelmi célú állami tartalékok fenntartása, az ágazati
infrastruktúra védelmi célú fejlesztése és fenntartása, a
gazdaságfelkészítés és -mozgósítás központi és területi
feladatainak végrehajtása, gazdaságmozgósítási informatikai rendszer fenntartása és fejlesztése, az ágazat honvédelmi feladatainak ellátásába bevont szervezetek felkészítése, illetve a Befogadó Nemzeti Támogatás (BNT) feladatainak finanszírozása.
(3) A minisztérium a feladatok ellátására szerződést,
illetve megállapodást köt.
IV. Katasztrófavédelmi, polgári védelmi
és nukleárisbaleset-elhárítási ágazati feladatok
12. § Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása az ipari, a kereskedelmi, az energetikai és a közlekedési ágazat felkészítéséhez a természeti és a civilizációs
katasztrófák megelőzésére, azok bekövetkezése esetén hatásaik csökkentéséhez, a következmények felszámolásához és a helyreállítással kapcsolatos feladatok ellátásához.
13. § (1) Az előirányzat terhére a katasztrófavédelemmel és
a polgári védelemmel összefüggő célok érdekében történik az ágazatok polgári védelmi és katasztrófavédelmi
rendszerének korszerűsítése, az érintett szervezetek felkészítése, a minisztériumi főügyelet működtetése.
(2) A minisztérium a feladatok ellátására szerződést,
illetve megállapodást köt.
14. § (1) Az előirányzatból a minisztérium a nukleárisbaleset-elhárítással összefüggésben vissza nem térítendő
támogatást nyújt az ágazati nukleárisbaleset-elhárítási
intézkedési tervben és a működési utasításban meghatározott feladatok végrehajtása feltételeinek biztosításához
a kijelölési okmányban megjelölt szervezetek számára.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokat a Geofizikai-geotechnikai Betéti Társaság (GEOS Bt.) és a Paksi
Atomerőmű Rt. látja el. Az Ágazati Információs Központ
feladatait a minisztérium szakmai főosztálya látja el.
(3) A minisztérium az (1) bekezdésben foglalt feladatok
ellátására a támogatásra jogosultakkal szerződést köt.
(4) A minisztérium a támogatásra jogosultak részére
a nukleárisbaleset-elhárítással kapcsolatos feladatok ellátására az évenként meghatározott támogatási összeget
a szerződésben meghatározott határidők figyelembevételével bocsátja rendelkezésre.
(5) A támogatás folyósítása igazolt teljesítés, valamint
számla vagy számlát helyettesítő bizonylat alapján utólag
történik.
(6) A támogatottak a kijelölés alapján hatáskörükbe
utalt feladatok teljesítéséről és a támogatási összeg felhasználásáról évente december 10-éig beszámolót készítenek a minisztérium szakmai főosztálya részére.
V. Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások
támogatása 15. § (1) Az előirányzat célja olyan jelentős, stratégiai érdekű, hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások támogatása, melyek eredményei hozzájárulnak az ország védelmi képességének növeléséhez, a NATO tagságból eredő
kötelezettségek és jogosultságok teljesítéséhez, kiaknázásához és érvényesítéséhez, és a szakterületi export, a foglalkoztatási képesség, valamint a hozzáadott érték jelentős
bővülését szolgálják.
(2) Az előirányzatból támogatásban részesülhet minden
olyan magyarországi székhelyű jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, szövetkezet,
valamint egyéni vállalkozó, aki, illetőleg amely Magyarországon hadiipari technológia-korszerűsítő beruházást
végez, valamint működtet.
16. § (1) Az előirányzat közvetlen célja: olyan stratégiai érdekű hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások támogatása, melyek
a) a honvédelmi és rendvédelmi szervek igényére kifejlesztett, a NATO követelményeknek megfelelő,
b) a NATO beszállításokhoz, valamint a vásárolt eszközökhöz való magyar beszállítások teljesítéséhez szükséges,
c) a szakmaterületi exportot és foglalkoztatási képességet, illetve a hozzáadott értéket jelentősen növelő termékek gyártástechnológiájának korszerűsítését eredményezik.
(2) Az előirányzat eszközei a beruházási projekt megvalósításához elengedhetetlenül szükséges felhalmozási
célra szolgáló gépek, berendezések, műszerek beszerzésére vagy előállítására használhatók fel.
17. § (1) Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatást
lehet elnyerni.
(2) Az előirányzatból a vissza nem térítendő támogatás
pályázati rendszer keretében nyújtható. A pályázatot a
minisztérium írja ki.
(3) A támogatás mértékének alsó és felső határát a pályázati felhívás tartalmazza.
(4) Az egy pályázat keretében megvalósuló programhoz
igénybe vett támogatás intenzitása nem haladhatja meg az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendeletben meghatározott mértéket.
(5) Az egy pályázat keretében megvalósuló programhoz
kapcsolódó támogatás sajáterő-szükséglete a teljes beruházási költség legalább 25%-a azzal, hogy nem tekinthető
saját forrásnak Ámr. 81. §-ának (4) bekezdésében meghatározott források köre.
18. § Az előirányzat támogatási rendszerére vonatkozó
további szabályokat a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM rendelet tartalmazza.
VI. Energia Központ Kht. közhasznú feladatai 19. §
(1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása az Energia Központ Energiahatékonysági, Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Közhasznú Társaság (a továbbiakban: Energia Központ Kht.)
működési költségeinek fedezetéhez a pályázat kezelésén
túlmenő közhasznú feladatai ellátásához.
(2) A támogatás folyósításának feltételeiről, a támogatással való elszámolás módjáról, a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználása esetén alkalmazandó szankciókról a minisztérium az Energia Központ Kht.-val szerződésben állapodik meg.
(3) A támogatás folyósítása havonta egyenlő részletekben történik, utólagos elszámolási kötelezettséggel.
(4) Az Energia Központ Kht. a támogatás felhasználásáról szöveges indokolással alátámasztott évközi (féléves) és
éves elszámolást készít a minisztérium részére.
(5) A támogatás folyósításának feltétele a szerződésben
meghatározott, valamint a (4) bekezdés szerint esedékes
elszámolási kötelezettség teljesítése.
(6) A minisztérium a támogatás folyósítását az elszámolási kötelezettség elmulasztása vagy el nem fogadása esetén, annak pótlásáig felfüggeszti.
VII. Design Terminál Formatervezési Tájékoztató
és Szolgáltató Kht. közhasznú feladatai
20. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása a Design Terminál Formatervezési Tájékoztató és
Szolgáltató Kht. (a továbbiakban: Design Teminál Kht.)
részére a Budapest Erzsébet téri Design Központ üzemeltetésének költségeihez, valamint a formatervezési kultúra
fejlesztésében, terjesztésében, a formatervezési programok, pályázatok, kiállítások szervezésében, kiállítási
katalógusok, szakmai tájékoztatók elkészítésében, formatervezési szakmai adatbázis kiépítésében és fejlesztésében, információszolgáltatásban, az ipar és a vállalkozói
szféra közötti kapcsolatok fejlesztésében vállalt feladatainak teljesítéséhez.
(2) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
(3) A támogatás folyósításának feltételeiről, a támogatás felhasználásáról a támogatással történő elszámolás
módjáról, a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználása
esetén alkalmazandó szankciókról a minisztérium szerződésben állapodik meg a Design Terminál Kht.-val.
(4) A támogatás folyósítása négy negyedévi részletben,
a támogatási szerződésben az adott negyedévre meghatározott összegben történik, utólagos elszámolási kötelezettséggel.
(5) A támogatott a támogatás felhasználásáról szöveges
indoklással alátámasztott évközi (féléves) és éves elszámolást készít a minisztérium részére a tárgyidőszakot
követő hónap 30. napjáig.
(6) A támogatás folyósításának feltétele az e rendeletben, illetve az alapító okiratban meghatározott feladatok
teljesítése, valamint a (5) bekezdés szerint esedékes elszámolási kötelezettség teljesítése.
(7) A minisztérium a támogatás folyósítását az elszámolási kötelezettség elmulasztása vagy el nem fogadása esetén, annak pótlásáig felfüggeszti.
VIII. BKSZ működtetésének támogatása 21. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása
a) a budapesti egyesített bérletek bevezetéséből származó bevételkiesés minisztériumra jutó részének pótlására
a MÁV Zrt. és a VOLÁNBUSZ Zrt. részére,
b) a Budapesti Közlekedés-Szervező Kht. működési
ráfordításainak fedezésére, továbbá
c) a Budapesti Közlekedési Szövetség továbbfejlesztésének finanszírozására. (2) A támogatás folyósításának feltételeiről, a támogatás felhasználásáról a támogatással történő utólagos elszámolás módjáról, a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználása esetén alkalmazandó szankciókról a minisztérium szerződésben állapodik meg a támogatottakkal.
(3) A támogatottak a támogatás felhasználásáról szöveges indoklással alátámasztott elszámolást készítenek a
minisztérium részére.
IX. Magyar Szabványügyi Testület támogatása 22. § (1) Az előirányzat célja a minisztérium által igényelt
nemzeti szabványok kidolgozásának finanszírozása, a
nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény 9. §-ában foglaltaknak megfelelően, különösen a
következő területeken:
a) az új megközelítésű irányelvekhez, illetve azokat
bevezető magyar rendeletekhez kapcsolódó harmonizált
európai szabványok átvétele,
b) a szakterület európai szabványainak nemzeti szabványként, lehetőleg magyar nyelven történő bevezetése,
c) a miniszteri rendeletekhez kapcsolódó nemzeti szabványok kidolgozása.
(2) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
23. § (1) Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatás
a következő jogcímeken folyósítható:
a) nemzeti szabványok kidolgozása,
b) európai és nemzetközi szabványok nemzeti szab
ványként való közzététele,
c) honosított, harmonizált szabványok jegyzékének
rendszeresen történő közzététele. (2) A minisztérium az elvégzendő feladatokról és annak
finanszírozási feltételeiről, valamint a teljesítés módjáról
és elszámolásáról a Magyar Szabványügyi Testülettel
szerződésben állapodik meg.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, egyidejűleg az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 30/2005.
(V. 13.) GKM rendelet, továbbá a 30/2005. (V. 13.) GKM
rendeletet módosító 64/2005. (VIII. 9.) GKM rendelet
hatályát veszti.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
eljárásokat a 30/2005. (V. 13.) GKM rendeletben foglaltak
szerint kell befejezni.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1865/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakban a határon átnyúló nemzetközi, valamint a transznacionális együttműködési programok forrásallokációjáról.
A Kormány
 1. elfogadja a  határon átnyúló és a  transznacionális együttműködési programok forrásallokációját az  1.  melléklet
szerint,
 2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Európai Bizottságot az 1. pont szerinti forrásfelosztásról
tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
334/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Alkotmánybíróságnak a hozzá érkező beadványokról 30 napon belül, soron kívüli eljárásban
15 napon belül kötelező legyen határozatot hozni?” Az Országos Választási Bizottság hivatkozva az Alkotmánybíróság számos határozatában foglaltakra jelen
népszavazási kezdeményezés kapcsán az alábbiakat állapította meg. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) mint alaptörvény, az állami berendezkedés alapját, az állam és
polgárainak viszonyát szabályozza, mely csak az Alkotmány rendszerén belül, az alaptörvény által feljogosított
alkotmányozó hatalom által, az Alkotmányban meghatározott eljárás szerint módosítható. Az Alkotmány
az Országgyűlés hatáskörén belül megkülönböztetetten szabályozza az alkotmányozást. Az Alkotmánybíróság több
határozatában megállapította, hogy az Alkotmány megalkotása és megváltoztatása kizárólag az Országgyűlés
jogkörébe tartozik, és az Országgyűlés e jogkörében alkotmányosan az alkotmánymódosításra irányadó eljárási és
határozathozatali követelmények betartásával, alkotmánymódosításra irányuló közvetlen és kifejezett alkotmányozó
hatalmi rendelkezés alapján járhat el [1260/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 816., 819.; 30/1998. (VI. 25.) AB határozat,
ABH 1998, 220., 234.]. Az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontjának és a 24. § (3) bekezdésének rendelkezései
egyértelműen az Országgyűlés hatáskörébe utalják az Alkotmány elfogadásáról és módosításáról való döntést. Ebből
az következik, hogy az Alkotmány – választópolgári kezdeményezésre – népszavazással nem módosítható.
Az Országos Választási Bizottság a kérdés vizsgálata során megállapította, hogy az az Alkotmánybíróságnak
az Alkotmányban meghatározott alapvető feladatát, rendeltetését kívánná megváltoztatni, így a népszavazási
kezdeményezés burkolt alkotmánymódosításra irányul. Az Alkotmány módosítására azonban a fentiekre tekintettel
nem írható ki népszavazás. Az Nsztv. 10. § b) pontja alapján az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt
a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint
a népszavazásra feltett kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy
nemmel kell tudnia válaszolni. Ebből következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy
félrevezető kérdés nem tekinthető egyértelműnek. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés lehetetlen célra irányul,
mivel egy eredményes népszavazást követő szabályozás az Alkotmánybíróság munkáját ellehetetlenítené.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben az Nsztv. 10. §-ának c) pontja
értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – nem lehet
országos népszavazást tartani, ezért a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontján, a 24. § (3) bekezdésén, 32/A. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és
c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
195/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Bodnár Saroltát 2016. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
53/2007. (XII. 7.) EüM rendelete a gyógyszerrendeléshez használandó számítógépes program minősítésének szabályairól.
A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény
(a továbbiakban: Gyftv.) 77. §-a (2) bekezdésének i) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörömben
eljárva – az alábbiakat rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a részben vagy egészben az Egészségbiztosítási
Alapból finanszírozott egészségügyi szolgáltatókra,
b) az a) pont szerinti egészségügyi szolgáltatók finan
szírozási szerződésének melléklete szerint a szolgáltató által nyújtott ellátásokkal összefüggésben gyógyszerrendelésre jogosult orvosokra,
c) a külön jogszabály szerint társadalombiztosítási támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosító szerződéssel rendelkező orvosokra,
d) az Egészségbiztosítási Felügyeletre (a továbbiakban: Felügyelet), e) arra a természetes személyre, jogi személyre, jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetre (a továbbiakban együtt: szerzői vagy felhasználási jogokkal rendelkező szervezet), aki/amely a számítógépes program vagy integrált informatikai rendszer (a továbbiakban együtt:
szoftver) – a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény rendelkezései alapján – szerzői vagy felhasználási jogaival rendelkezik.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) gyógyszer: a Gyftv. 3. § b) pontja szerinti gyógyszer;
b) gyógyszertörzs: az a) pont szerinti gyógyszerek be
fogadásáról szóló első fokú döntést hozó szerv [Országos
Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP)] által
honlapján közzétett, valamennyi gyógyszer teljes körét és
az azok adataiban bekövetkezett változásokat folyamatosan követő adatbázis;
c) TTT (Társadalombiztosítási Támogatási Termék)
kód: a gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba történő befogadáskor az OEP által adott, a konkrét gyógyszer
azonosítását szolgáló 9 számjegyből álló kód;
d) napi terápiás költség (NTK): a törzskönyvezett
gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő
tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás
megváltoztatásáról szóló 32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet 2. §-ának u) pontja szerinti fogalom;
e) térítési díj: a társadalombiztosítási támogatás összegével csökkentett fogyasztói ár;
f) napi térítési díj: a térítési díjból az Egészségügyi Világszervezet által meghatározott adott hatóanyagra jellemző napi dózis (a továbbiakban: DDD) alapján számított napi költség, amennyiben a DDD nem definiálható, az egységnyi hatóanyagra jutó térítési díj;
g) DOT (Days of Treatment): a terápiás napok száma;
h) integrált informatikai rendszer: olyan számítógépes
program, amely az egészségügyi szolgáltató tevékenységének több logikailag elhatárolható részét kiszolgálja, beleértve a gyógyszerrendelést támogató modult;
i) nyilvántartási szám: az Országos Gyógyszerészeti
Intézet (a továbbiakban: OGYI) vagy az Európai Unió Bizottsága által a gyógyszer forgalomba hozatalra engedélyezése során adott azonosító szám.
3. § (1) A Gyftv. 45. §-ának (1) bekezdése szerinti szoftvert
a Felügyelet minősíti.
(2) A Felügyelet a minősítési eljárás során azt a szoftvert minősíti megfelelőnek, amely eleget tesz az e rendelet
4–5. §-ában foglalt követelményeknek, továbbá elősegíti
az orvos munkáját a Gyftv. 8. §-ában foglalt tájékoztatási
kötelezettségének teljesítésében.
(3) Nem felel meg a minősítés feltételeinek az a szoftver, amely
a) a gyógyszer ára, lényeges tulajdonsága – így különösen összetétele, használata, valamint kezelése, továbbá
eredete, származási helye, beszerzési forrása vagy módja –
tekintetében valótlan tényt vagy valós tényt megtévesztésre alkalmas módon jelenít meg, a gyógyszert megtévesztésre alkalmas jelzővel látja el vagy a gyógyszer lényeges
tulajdonságairól bármilyen más, megtévesztésre alkalmas
tájékoztatást ad;
b) a gyógyszer kiskereskedelmi forgalmazásával
összefüggő, az orvos és a fogyasztó/beteg döntését befolyásoló körülményekről – így különösen a forgalmazási
módról, a fizetési feltételekről, az engedményekről – megtévesztésre alkalmas tájékoztatást ad;
c) az e rendeletben meghatározott feltételektől eltérő
módon, bármely gyógyszergyár által gyártott gyógyszer(ek) alkalmazására ösztönző felhívást tartalmaz.
(4) A Felügyelet integrált informatikai rendszerek
gyógyszer-rendelését támogató modulját is minősíti. Ez
esetben a minősítés tényét igazoló határozatnak egyértelműen tartalmaznia kell, hogy a minősítés mely modulra
vonatkozik.
4. § (1) A szoftvernek alkalmasnak kell lennie a külön jogszabály szerinti formailag és tartalmilag szabályos vény
kinyomtatására. Alkalmasnak kell továbbá lennie:
a) elektronikus aláírás alkalmazásának beépítésére,
b) ,,extra vonalkód” képzésére és vényre nyomtatására,
c) a közgyógyellátás igényléséhez szükséges külön
jogszabály szerinti orvosi igazolás előállítására és kinyomtatására. (2) Az extra vonalkód adattartalmát és műszaki leírását
e rendelet melléklete tartalmazza.
(3) A szoftvernek a gyógyszerrendelés támogatásához
az OEP által közzétett gyógyszertörzzsel azonos tartalmú
adatokat kell használnia. A gyógyszertörzs (5) bekezdésben felsorolt adatain változtatást eszközölni nem lehet. A
gyógyszertörzs adatállományának formátumát e rendelet
melléklete tartalmazza.
(4) A szoftvernek képesnek kell lennie egy megadott
TTT kód alapján a vizuális megjelenésben egymástól jelentősen eltérő módon az alábbi gyógyszer csoportokat
megjeleníteni:
a) hatóanyag alapú fix támogatási csoportba tartozó
gyógyszerek esetén:
aa) a referenciakészítmények, valamint a referenciakészítmény napi terápiás költségével megegyező, valamint
annál alacsonyabb napi terápiás költségű készítmények,
szín kódolás esetén zöld színnel,
ab) a referenciakészítmény napi terápiás költségénél
kevesebb, mint 10%-kal magasabb napi terápiás költségű
készítmények, szín kódolás esetén sárga színnel,
ac) a referenciakészítmény napi terápiás költségénél
10%-kal, vagy több mint 10%-kal magasabb napi terápiás
költségű készítmények, szín kódolás esetén piros színnel,
ad) a referenciakészítmény(eke)t az aa) pontban leírt
csoporton belül is további megkülönböztetéssel kell ellátni
a referencia státuszra történő utalással;
b) a terápiás fix támogatási csoportba tartozó gyógyszerek esetén a gyógyszerek térítési díja alapján a legalacsonyabb térítési díjú terméktől a legmagasabb térítési díjú
gyógyszerig emelkedő sorrendben kell rendezni a gyógyszereket, egyenlő térítési díjú készítményeket nevük betűrendjének növekvő sorrendjében kell rendezni;
c) ,,TT” jelzéssel kell ellátni valamennyi gyógyszert,
mely törlésre került a gyógyszernyilvántartásból, de a
Gyftv. 31. §-ának (2) bekezdése alapján történő delistázására még nem került sor;
d) ,,U” jelzéssel – színjelölés alkalmazása esetén szürke jelöléssel – kell ellátni az újonnan a támogatási rendszerbe befogadott gyógyszereket, amíg a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve forgalmazója nem igazolja a gyógyszer első gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezethez
történő kiszállítását;
e) a fix csoportba nem tartozó gyógyszerek esetén a
gyógyszerek napi terápiás költsége alapján a legalacsonyabb NTK-jú terméktől a legmagasabb NTK-jú gyógyszerig emelkedő sorrendben kell rendezni a gyógyszereket. Egyenlő NTK-jú készítményeket nevük betűrendjének növekvő sorrendjében kell rendezni.
(5) A szoftver által használt gyógyszertörzsnek az OEP
által közzétett törzsállományból gyógyszerenként minimálisan tartalmaznia kell:
a) a gyógyszer
aa) TTT kódját,
ab) nyilvántartási számát,
ac) nevét,
ad) kiszerelését,
ae) hatóanyagának nevét és ATC kódját,
af) közfinanszírozás alapjául elfogadott árát, napi terá
piás költségét,
ag) közfinanszírozás alapjául elfogadott árához nyúj
tott társadalombiztosítási támogatásának mértékét, összegét, támogatási jogcímét, ah) a gyógyszerek osztályozására vonatkozó külön
jogszabály szerinti speciális jelzést,
ai) az OGYI által megállapított egyenértékűség e rendelet melléklete szerinti kódját,
aj) költséghatékonysági kategória e rendelet melléklete
szerinti kódját;
b) jogcímenként „I” karaktert, ha a gyógyszer
ba) üzemi baleset jogcímen,
bb) kiemelt támogatással,
bc) emelt támogatással,
bd) közgyógyellátás jogcímén
rendelhető;
c) közgyógyellátási keretre való elszámolhatóság szempontjából
ca) ,,1” jelölést, ha a gyógyszer közgyógyellátási keret
re elszámolható,
cb) ,,2” jelölést, ha a gyógyszer közgyógyellátási keret
re nem számolható el;
d) normatív, emelt és kiemelt támogatási kategóriába
tartozó gyógyszer esetén a gyógyszert magába foglaló fix
csoport azonosítóját jogcímenként.
5. § (1) A szoftver minősítése iránti eljárás kérelemre indul.
A szoftver minősítése iránti kérelmet a szoftver szerzői
vagy felhasználási jogaival rendelkező szervezet nyújtja
be a Felügyelethez. A Felügyelet a minősítésről határozatban dönt. A Felügyelet a szoftver minősítésére irányuló eljárást a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény alapján
folytatja le azzal, hogy az ügyintézési határidőre külön
jogszabályban foglalt rendelkezés az irányadó.
(2) A kérelmező a szoftver minősítési eljárásáért a külön
jogszabály szerinti igazgatási-szolgáltatási díjat fizet.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a szoftver szerzői vagy felhasználási jogaival rendel
kező természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevét, székhelyét, képviselőjének nevét, székhelyét,
b) a szoftver gyártójának pontos (azonosítható) megnevezését, c) az alkalmazható operációs rendszereket,
d) a szoftver fejlesztő eszközének megnevezését,
e) a szoftver megnevezését, verzió számát,
f) a szoftver dokumentációját,
g) a lehetséges kapcsolódó modulok megnevezését és
azok leírását,
h) a hardverkövetelmények leírását,
i) a 4. § (5) bekezdésében meghatározott adatoknak a
szoftver adatbázisában történő frissítési menetének leírását (akár on-line, akár off-line módon történik a frissítés),
j) a szoftver által esetlegesen használt saját gyógyszeradatbázis és a gyógyszertörzs közötti konverzió részletes
leírását és ez ehhez tartozó adatállomány specifikációt,
k) a szoftver adatbázismotorjának megnevezését, verziószámát, ha a szoftver adatbázismotort használ.
(4) A kérelemhez csatolni kell:
a) amennyiben nem a szerzői vagy felhasználási jog jogo
sultja nyújtja be a kérelmet, úgy az eljáró személy/szerv részére adott a jogosulttól származó írásbeli meghatalmazást;
b) az igazgatási-szolgáltatási díj befizetéséről, illetve
átutalásáról szóló igazolást;
c) a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a
végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény szerinti cégjegyzékbe bejegyzett cégek esetében az a)–b) pontokban
foglaltakon túl
ca) harminc napnál nem régebbi cégkivonatot,
cb) a cégjegyzésre jogosult képviselő aláírási címpél
dányát, és
cc) amennyiben nem a cégjegyzésre jogosult képviselő
jár el, úgy az eljáró személy részére adott írásbeli meghatalmazást; valamint
d) nyilatkozatot
da) a rendelkezésre álló szerzői vagy felhasználási jo
gokról,
db) arról, hogy a rendszer – a jogszabályban meghatá
rozott esetek kivételével – nem tartalmaz olyan automatikus vagy manuálisan indítható funkciót, amely elősegítené
a valós adatoktól eltérő adatok rögzítését, azzal, hogy a
rendszerhez tartozik minden olyan futtatható kódú szoftver, amely az elszámolást érintő bármely adatállományt
vagy annak egy részét írja vagy olvassa,
dc) arról, hogy a rendszer moduláris felépítésű-e és törekedtek arra, hogy minimális legyen azon modulok köre,
amelyek módosítása egyéb minősítések lefolytatását
igényli,
dd) arról, hogy melyek azok a funkciók, amelyek módosítása egyéb minősítések lefolytatását igényli,
de) arról, hogy a kérelmező bejelentési kötelezettséget
vállal a minősített modulok módosításáról a megváltoztatott funkciók pontos megnevezésével,
df) arról, hogy a kérelmező tudomásul veszi, hogy a
gyártó által nem támogatott platformokon futó rendszereinek minősítési érvényessége lejár az operációs rendszer támogatásának lejártával,
dg) arról, hogy a szoftverbe beépíthető az elektronikus
aláírás alkalmazása,
dh) arról, hogy a kérelmező hozzájárul a szoftver időszakos értékelésének nyilvános közzétételéhez,
di) arról, hogy mások jogai a szoftver használatát nem
fogják akadályozni,
dj) arról, hogy a szoftver eleget tesz az egészségügyi,
illetve a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló külön jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
6. § (1) A Felügyelet a minősítéskor – szükség esetén külső
szakértő bevonásával – vizsgálja, hogy a szoftver megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek.
(2) A vizsgálat során a Felügyelet ellenőrzi az e rendeletben előírt dokumentáció és nyilatkozatok meglétét, valamint ezek valóságtartalmát.
(3) A Felügyelet a szoftvert működés közben is ellenőrzi. A Felügyelet kérésére a szoftver minősítését kérelmező
köteles az általa használt hardver- és szoftverkörnyezethez
való hozzáférést a Felügyelet részére biztosítani. A szoftver működésének ellenőrzése kiterjed:
a) a funkcionalitás vizsgálatára, vagyis arra, hogy a
szoftver képes-e átlagos felhasználói ismereteket feltételezve a jogszabályban előírt gyógyszerrendelési célok hatékony támogatására,
b) legalább öt véletlenszerűen kiválasztott, a minősítést
kérelmező számára nem megismerhető, a Felügyelet által
kezelt vizsgálati protokoll szerint folyamatosan változó
gyógyszer rendelési folyamatának és a szoftver által adott
végeredménynek az ellenőrzésére,
c) nyomtatott vény alaki, formai, tartalmi ellenőrzésére. 7. §
(1) Ez a rendelet 2007. december 31. napján lép hatályba.
(2) 2008. június 30. után kizárólag e rendelet rendelkezései alapján minősített szoftvert lehet alkalmazni a
gyógyszerrendeléshez.
(3) E rendelet hatálybalépését megelőzően alkalmazott
szoftverek esetében az e rendelet 4. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában és 5. §-a (4) bekezdésének df)–dg) pontjában foglalt feltételeket legkésőbb 2009. július 1-jéig kell teljesíteni.
(4) A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és
szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási
eljárás megállapításáról szóló – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i
98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
Dr. Horváth Ágnes s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
90/2011. (HK 1/2012.) HM FHH intézkedése az „FALCON III Alkalmazás Programozási Utasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „FALCON III Alkalmazás Programozási Utasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. Az „FALCON III Alkalmazás Programozási Utasítás” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PRC-152(C) többsávos rádió berendezéseket alkalmazó, üzemeltető, karbantartó katonai
szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói
állománya részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó
állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
11/2015. (VI. 19.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60.  §  (2)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a következő utasítást adom ki:
1. § A  Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a  továbbiakban: Szabályzat)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Külgazdasági és Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 12/2014. (XI. 17.)
KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1124/2003. (XII. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Kataszteri Program 2004—2007 közötti szakaszának finanszírozásához szükséges állami kezességvállalásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 33. §-ának (1) bekezdésében és
42. §-ában, valamint a 2003. évi költségvetésről szóló 2002.
évi LXII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 31. §-ának
(1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően készfizető kezességet vállal a Nemzeti Kataszteri Program Közhasznú
Társaság által — a Nemzeti Kataszteri Program 2004—
2007. évek közötti szakaszának finanszírozására zártkörű
pályázatán nyertes — Kereskedelmi és Hitelbank Rt.-től
felvételre kerülő összesen 9,8 milliárd forint hitelnek és
járulékainak megfizetésére.
2. A készfizető kezességet a program ráfordításainak
— az előállított termékek értékesítése során elérhető
bevételből történő — hosszú időszak alatti megtérülése
indokolja.
3. A Kormány a Kötv. 39. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a kezességvállalási díj megfizetésétől eltekint.
4. A készfizető kezességgel biztosított hitelből végrehajtott beszerzésekre a közbeszerzési törvény szabályait
kell alkalmazni.
5. A Kormány felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy
nevében a készfizető kezesi szerződést kösse meg.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2014. (II. 24.) Korm. rendelete a földművesekről, a mezőgazdasági termelőszervezetekről, valamint a mezőgazdasági üzemközpontokról vezetett nyilvántartás részletes szabályairól.
A Kormány
a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 72. § e) és f ) pontjában,
a 25.  § tekintetében a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012.  évi CXXVI.  törvény 53.  §
(2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvényben (a  továbbiakban:
Földforgalmi tv.) meghatározott
a) földművesnek minősülő természetes személyekről,
b) mezőgazdasági termelőszervezetnek, illetve újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetnek
minősülő szervezetekről,
c) a mezőgazdasági üzemközpontnak minősülő gazdasági-, lakó-, vagy irodaépülettel beépített ingatlanokról,
vagy tanyákról (a továbbiakban együtt: ingatlan)
vezetett nyilvántartás, a  nyilvántartásba vételi eljárás, és a  nyilvántartásból történő adatszolgáltatás szabályait
állapítja meg.
(2) A  nyilvántartás számítógépes adatbázisban rögzített, az  azt kezelő számítástechnikai eszközzel olvasható és
kinyomtatható formában is megjeleníthető nyilvántartási adatlapból (a  továbbiakban: adatlap) és a  törölt
adatok állományából áll. Az  adatbázis a  mezőgazdasági üzemközpontokat az  (1)  bekezdés a) és b)  pont szerinti
személyekhez, illetve szervezetekhez kapcsolódóan, a  3.  §-ban meghatározott módon az  adatlap részeként
tartalmazza.
(3) Az adatbázis adatállományán túl a nyilvántartás részét képezi az okirattár, amely a nyilvántartásba vételi eljárással
összefüggő kérelmeket (ide értve a  bejelentéseket is), a  kérelemhez csatolt okiratokat, továbbá a  nyilvántartásba
vétellel és az adatszolgáltatással kapcsolatos más okiratokat tartalmazza.
2. § A Földforgalmi tv. 5.  § 19. a)  pont ac)  alpontjában és a  26.  pont c)  alpontjában meghatározott üzemi gyakorlat
alatt a szervezet főtevékenységeként meghatározott, és a Földforgalmi tv. 5. § 14., illetve 18. pontjának megfelelő
mező-, erdőgazdasági tevékenységet, illetve kiegészítő tevékenységet (a  továbbiakban együtt: mezőgazdasági
tevékenység) kell érteni.
2. A nyilvántartás tartalma 3. § (1) A  nyilvántartásba vétel során földművesenként, és mezőgazdasági termelőszervezetenként (ide értve az  újonnan
alapított mezőgazdasági termelőszervezetet is) önálló adatlapot kell nyitni. Az  újonnan alapított mezőgazdasági
termelőszervezetként való nyilvántartásba vétel során az adatlapon külön rovatban utalni kell az újonnan alapított
mezőgazdasági termelőszervezet státuszra.
(2) Az  adatlap a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013.  évi CCXII.  törvény (a  továbbiakban: Fétv.) 100.  §
(3) bekezdésében meghatározott adatokon túl tartalmazza
a) a fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatalának eljáró járási földhivatala (a továbbiakban: földhivatal)
megnevezését, b) a  nyilvántartásba történő bejegyzés és a  nyilvántartásból való törlés iránti kérelem iktatásának időpontját,
valamint a  nyilvántartásba történő bejegyzésről, a  nyilvántartásból való törlésről szóló döntés számát és
meghozatalának időpontját,
c) a  nyilvántartásban szereplő egyes adatok módosítása (ide értve a  kiegészítést, kijavítást is) átvezetése
iránti bejelentés iktatásának időpontját, és a nyilvántartásban végzett módosításról szóló döntés számát és
meghozatalának időpontját.
(3) Az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet esetében az  adatlap nem tartalmazza a  mezőgazdasági
üzemközpontra vonatkozó adatokat, ha a  szervezet az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetként
való nyilvántartásba vétele iránti kérelmében a mezőgazdasági üzemközpont hiányát tünteti fel, de a kérelmében
nyilatkozik arról, hogy Földforgalmi tv. 42.  § (5)  bekezdésében meghatározott, a  mezőgazdasági üzemközpont
létesítésére vonatkozó kötelezettségét az ott meghatározott időn belül teljesíti, és a mezőgazdasági üzemközpont
adatait e rendeletben meghatározottak szerint bejelenti a földhivatalhoz.
(4) Ha a  nyilvántartásba vételi kérelemben a  természetes személy, illetve a  szervezet azt jelöli meg, hogy
a  mezőgazdasági üzemközpontja azonos a  lakóhelyével, illetve a  székhelyével, vagy telephelyével, akkor ezen
ingatlanok adatait kell mezőgazdasági üzemközpontként nyilvántartásba venni. E  rendelkezést nem lehet
alkalmazni a (3) bekezdésben meghatározott esetben.
3. A nyilvántartásba vétellel kapcsolatos eljárási szabályok 4. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdésében meghatározott természetes személynek, illetve szervezetnek a  nyilvántartásba vételi
eljárás iránti kérelmet a  földügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium, valamint a  földhivatalok hivatalos
honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani a  kérelmező mezőgazdasági üzemközpontja, vagy
a  lakóhelye, illetve a  székhelye fekvése szerint illetékes földhivatalhoz. A  kérelem adattartalmát az  1–3.  melléklet
határozza meg.
(2) A  Fétv. 2/A.  § (1)  bekezdése szerinti személyi azonosítóval nem rendelkező személy, és a  Fétv. 2/B.  §-a szerinti
tagállami vagy külföldi székhelyű szervezet kérelmező esetében a  kérelemben nem személyi azonosítót, illetve
statisztikai azonosítót és cégjegyzékszámot, hanem a  Fétv. 2/A.  §-ában, illetve a  2/B.  §-ában meghatározott
belső egyedi azonosító számot kell feltüntetni, feltéve, ha arról a  kérelmező a  Fétv. 2/A.  § (7)  bekezdése szerint
tájékoztatást kapott.
5. § (1) A természetes személynek földművesként való nyilvántartásba vétele iránti kérelméhez csatolni kell
a) a  mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettségekről szóló 504/2013. (XII. 29.) Korm. rendeletben
(a  továbbiakban: Kr.) meghatározott mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettséget igazoló okirat
egy eredeti példányát vagy annak a közjegyző, illetve a kiállító intézmény által hitelesített másolatát, illetve
a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséért felelős hatóság által kiállított hatósági bizonyítvány
eredeti példányát, amely tanúsítja, hogy a  külföldön megszerzett szakképesítés a  Kr.-ben meghatározott
valamely szakképesítésnek megfelelő szakképesítés,
b) az a) pontban meghatározott szakirányú képzettséget igazoló okirat hiányában
ba) az  őstermelőnek nem minősülő kérelmező esetében az  adóhatóság által kiállított olyan igazolást,
amely szerint a kérelmezőnek a mezőgazdasági tevékenysége folytatásából a kérelem benyújtását
megelőző mindhárom évben árbevétele származott,
bb) az őstermelő kérelmező esetében őstermelői igazolvány, és a lezárt értékesítési betétlap másolatát,
amely szerint mezőgazdasági tevékenysége folytatásából a  kérelem benyújtását megelőző
mindhárom évben árbevétele származott, vagy
bc) a  ba) és bb)  alpontban meghatározottak hiányában a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és
Vidékfejlesztési Kamarának a  megvalósult mező- vagy erdőgazdasági célú beruházás szerint
illetékes területi szerve (a  továbbiakban: Kamara) által kiadott igazolást arról, hogy a  kérelmező
a  mezőgazdasági tevékenységet a  kérelem benyújtását megelőző mindhárom évben saját
nevében és saját kockázatára folyamatosan folytatta, de az árbevétel azért maradt el, mert a mező-,
erdőgazdasági célú beruházás még nem hasznosulhatott.
(2) Ha a kérelmező természetes személy nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, de a nyilvántartásba
már bejegyzett mezőgazdasági termelőszervezet olyan tagjának minősül, amelyben a  kérelmező legalább 3 éve
legalább 25%-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezik, és a  mezőgazdasági termelőszervezetben személyes
közreműködésként végzi a  mezőgazdasági tevékenységet, úgy a  földművesként való nyilvántartásba vétele iránti
kérelméhez csatolnia kell a  mezőgazdasági termelőszervezet vezető tisztségviselője által cégszerűen kiállított
olyan tartalmú írásbeli nyilatkozatot, amely szerint a  kérelmező a  nyilvántartásba már bejegyzett mezőgazdasági
termelőszervezetben legalább 3 éve legalább 25%-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezik, és a  kérelmező
a mezőgazdasági termelőszervezetben személyes közreműködésként végzi a mezőgazdasági tevékenységet.
6. § (1) A  szervezetnek mezőgazdasági termelőszervezetként való nyilvántartásba vétele iránti kérelméhez – kivéve, ha
a kérelmező a cégnyilvántartásban nyilvántartott cég és fennállnak a (2) bekezdés szerinti feltételek – csatolni kell
a) a  létesítését tanúsító, illetőleg konstituáló bejegyzési határozat eredeti vagy közjegyző által hitelesített
példányát vagy a  nyilvántartó hatóság által vezetett közhiteles nyilvántartás tartalmáról kiállított hiteles
másolatot vagy a  közjegyzőkről szóló törvényben meghatározottak szerint, a  közhitelességű nyilvántartás
tartalmáról kiállított közjegyzői tanúsítványt, és
b) az eredeti vagy közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányt.
 (2) Ha a  kérelmező cégjegyzékben nyilvántartott cég és a  képviselőjének a  közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott
címpéldányát vagy az  ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintáját a  cégbírósághoz benyújtotta és ezt a  tényt
a  cégjegyzék tartalmazza, a  földhivatal az  iratot, valamint a  cég cégkivonatát a  cégnyilvántartásból elektronikus
úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a szervezetnek mezőgazdasági termelőszervezetként való nyilvántartásba vétele
iránti kérelméhez csatolnia kell
a) az adóhatóság által kiállított olyan igazolást, amely szerint a kérelmezőnek a kérelem benyújtását megelőző
mindhárom évben az  éves értékesítése nettó árbevételének több mint a  fele a  főtevékenysége szerinti
mezőgazdasági tevékenysége folytatásából származott,
b) a  szervezet legalább egy vezető tisztségviselőjének vagy a  cégvezetőjének cégszerű írásbeli nyilatkozatát
arról, hogy a szervezetben a fennálló tagsági viszonyához kapcsolódóan folytatja a szervezet főtevékenysége
szerinti mezőgazdasági tevékenységet, és
c) a  b)  pontban meghatározott személy nevére kiállított, az  5.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
okiratot, vagy
d) a  c)  pontban meghatározottak hiányában a  Kamara igazolását arról, hogy a  b)  pontban meghatározott
személy – a 2. §-ban foglaltak figyelembevételével – 3 éves üzemi gyakorlattal rendelkezik.
7. § A szervezetnek újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetként való nyilvántartásba vétele iránti
kérelméhez csatolni kell
a) a  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott okiratokat, kivéve, ha a  kérelmező a  cégnyilvántartásban
nyilvántartott cég és fennállnak a 6. § (2) bekezdés szerinti feltételek,
b) a 6. § (3) bekezdés b) és c), illetve d) pontjában meghatározott okiratokat,
c) a  szervezet vezető tisztségviselőjének vagy a  cégvezetőjének cégszerű írásbeli nyilatkozatát arról, hogy
a szervezet
ca) nem rendelkezik az  Európai Unió tagállamában, az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes államban, valamint a nemzetközi szerződés alapján velük egy tekintet alá
eső államban fekvő föld felett használati joggal, és
cb) nem különválással, kiválással, szervezeti formaváltással, egyéb jogutódlás folytán keletkezett.
8. § (1) Ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelemben megjelölt mezőgazdasági üzemközpont felett a kérelmező használati
joggal rendelkezik, a  kérelemhez csatolni kell a  használati jog megszerzéséről szóló szerződés eredeti példányát,
vagy annak közjegyző által hitelesített másolatát, ide nem értve a (2) bekezdésben meghatározott esetet.
(2) Ha a  nyilvántartásba vétel iránti kérelemben megjelölt mezőgazdasági üzemközpont a  Földforgalmi tv.-ben
meghatározott tanyának minősülő földrészlet, és a  használati jogosultság nem kizárólag a  tanya lakó-, és
gazdasági épület használatának – a  földtől elválasztott – önálló átengedésére, hanem a  tanya egészére terjed ki,
a földhasználati jogosultság fennállását a földhivatal a földhasználati nyilvántartásból ellenőrzi.
(3) Ha a  nyilvántartásba vétel iránti kérelemben megjelölt mezőgazdasági üzemközpont felett a  kérelmező
tulajdonjoggal, haszonélvezeti joggal, vagy vagyonkezelői joggal rendelkezik, e  jogosultságok fennállását
a földhivatal az ingatlan-nyilvántartásból ellenőrzi.
9. § (1) Ha a  földhivatal megállapítja, hogy a  kérelem hiányos, vagy annak mellékleteként nem kerültek csatolásra
e rendeletben meghatározott okiratok, a kérelmezőt a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül – határidő
megjelölésével – a hiányosság pótlására szólítja fel.
(2) A nyilvántartásba vétel iránti eljárást meg kell szüntetni, ha a kérelmező a megadott határidőn belül a hiányosságot
nem pótolta, és a  hiánypótlás teljesítésére megadott határidő lejárta előtt annak meghosszabbítását sem
kérelmezte.
10. § Hiánypótlási felhívás kibocsátása nélkül el kell utasítani a  kérelmet, ha a  kérelem és az  ahhoz csatolt okirat(ok)
tartalma ellentmondó, vagy azok a közhiteles nyilvántartások tartalmával ellentétesek.
11. § (1) A földhivatal a nyilvántartásba vétel megtörténtét és időpontját a kérelmen feltünteti.
 (2) A nyilvántartásba vétel megtörténtét a földhivatal az adatlap másolatának megküldésével közli a kérelmezővel.
4. A változások bejelentésével kapcsolatos eljárás 12. § (1) A  nyilvántartásba vett földműves, mezőgazdasági termelőszervezet, illetve újonnan alapított mezőgazdasági
termelőszervezet a  nyilvántartásban szereplő adataiban utólag bekövetkező változást – a  (3)  bekezdésben foglalt
eset kivételével – a változás bekövetkezésétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni a földhivatalnak.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség kiterjed a  cég végelszámolása, csődeljárása, felszámolása és
kényszertörlése esetén a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló törvény szerint
a cég nevében kötelezően használandó toldat miatt a cég megnevezésében bekövetkezett változás bejelentésére is.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség nem terjed ki arra az  esetre, ha a  földműves, illetve
a  mezőgazdasági termelőszervezetnek, vagy újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetnek
a  nyilvántartásban szereplő vezető tisztségviselője, vagy cégvezetője a  Kr.-ben meghatározott további szakirányú
képesítést szerez. Ez esetben nem kell a földhivatalhoz benyújtani az újonnan megszerezett szakirányú képzettséget
igazoló okiratot.
(4) A földhivatal a változás nyilvántartásba történő átvezetésének megtörténtét és időpontját a bejelentésen feltünteti.
 (5) A földhivatal a változások átvezetésének megtörténtét a 11. § (2) bekezdése szerint közli a bejelentővel.
 (6) Ha a  nyilvántartásba vett földműves, mezőgazdasági termelőszervezet, illetve újonnan alapított mezőgazdasági
termelőszervezet az  adataiban bekövetkezett változásokat az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőben,
és a  földhivatal erre irányuló felhívása ellenére sem jelenti be, a  földhivatal a  (7)  bekezdésben meghatározott
jogkövetkezményekre való figyelmeztetés mellett – 10 napos határidő megjelölésével – a változás bejelentésének
újabb pótlására szólítja fel a mulasztót.
(7) Ha a  mulasztó a  (6)  bekezdés szerinti újabb bejelentési határidőt is elmulasztja, a  földhivatal a  mulasztót törli
a nyilvántartásból.
13. § (1) A 9. §-ban foglaltakat kell alkalmazni, ha a földhivatal megállapítja, hogy a változás-bejelentés hiányos.
 (2) A  10.  §-ban foglaltakat kell alkalmazni, ha a  bejelentés és az  ahhoz csatolt okirat(ok) tartalma ellentmondó, vagy
azok a közhiteles nyilvántartások tartalmával ellentétesek. 5. A nyilvántartásból való törléssel kapcsolatos eljárási szabályok
14. § (1) A földhivatal
a) a (4) bekezdésben meghatározott esetekben hivatalból, vagy
b) kérelemre
törli a földművest a nyilvántartásból.
(2) A földművesnek a nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét nem kell megindokolnia.
 (3) A  földművesnek a  nyilvántartásból való törlését a  földműves elhalálozásának a  tényére való hivatkozással bárki
kérelmezheti, a  halotti anyakönyvi kivonat másolatának csatolásával. Ha a  halotti anyakönyvi kivonat másolatát
a kérelmező nem csatolja, a  földhivatal a kérelmezőt a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül – határidő
megjelölésével – a  halotti anyakönyvi kivonat másolatának benyújtására szólítja fel. Ha a  kérelmező a  megadott
határidőn belül e  hiányosságot nem pótolta, és a  hiánypótlás teljesítésére megadott határidő lejárta előtt annak
meghosszabbítását sem kérelmezte, a  nyilvántartásból való törlés iránti eljárást meg kell szüntetni, kivéve, ha
a földhivatal a feladatkörébe tartozó más hatósági ügy kapcsán a rendelkezésére álló okiratok alapján a földműves
elhalálozásáról tudomással bír.
(4) A földhivatal hivatalból törli a földművest a nyilvántartásból, ha utóbb megállapításra kerül, hogy
a) már a nyilvántartásba vétel időpontjában sem álltak fenn a bejegyzés jogszabályi feltételei, vagy
b) a  földművesnek a  tulajdonjoga, haszonélvezeti joga, vagyonkezelői joga, vagy használati joga
a  nyilvántartásban szereplő mezőgazdasági üzemközpont felett megszűnt, feltéve, hogy a  földműves
az  (5)  bekezdés b)  pontjában meghatározott 30 napos határidőn belül mezőgazdasági üzemközpontként
más ingatlant nem jelent be, vagy
c) a 12. § (7) bekezdés meghatározott esetben.
 (5) A (4) bekezdés
a) a)  pontjában meghatározott esetben a  jogellenes bejegyzés megállapítását követően haladéktalanul, de
legkésőbb 5 napon
b) b) pontjában meghatározott esetben
ba) a  tulajdonjognak, haszonélvezeti jognak, vagy vagyonkezelői jognak az  ingatlan-nyilvántartásba
való törlését
bb) a használati jog megszűnését követő 30 napon
c) c) pontjában meghatározott esetben a 12. § (6) bekezdése szerinti újabb bejelentési határidő lejártát követő
5 napon
belül kell törölni a földművest a nyilvántartásból.
(6) Ha a  törlésre kérelem alapján kerül sor, a  földművest a  kérelem beérkezését követő 15 napon belül törölni kell
a nyilvántartásból.
15. § (1) A földhivatal
a) a (3) bekezdésben meghatározott esetekben hivatalból, vagy
b) a mezőgazdasági termelőszervezet, illetve az újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet kérelmére
törli a  mezőgazdasági termelőszervezetet, illetve az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetet
a nyilvántartásból.
(2) A  mezőgazdasági termelőszervezetnek, illetve az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetnek
a nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét nem kell megindokolnia.
(3) A  földhivatal hivatalból törli a  mezőgazdasági termelőszervezetet, illetve az  újonnan alapított mezőgazdasági
termelőszervezetet a nyilvántartásból
a) ha utóbb megállapításra kerül, hogy
aa) már a nyilvántartásba vétel időpontjában sem álltak fenn a bejegyzés jogszabályi feltételei, vagy
ab) a  mezőgazdasági termelőszervezet, illetve az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet
a tulajdonjoga, haszonélvezeti joga, vagyonkezelői joga, vagy használati joga az adatlapon szereplő
mezőgazdasági üzemközpont felett megszűnt, feltéve, hogy a  mezőgazdasági termelőszervezet,
illetve az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet a  14.  § (5)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott 30 napos határidőn belül mezőgazdasági üzemközpontként más ingatlant nem
jelent be, vagy
b) a 12. § (7) bekezdés meghatározott esetben.
 (4) A  (3)  bekezdésben foglaltakon túl az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetet törölni kell
a  nyilvántartásból akkor is, ha a  Földforgalmi tv. szerinti földhasználati jogosultságot szerez, de a  jogosultság
megszerzése feltételeként vállalt, a  Földforgalmi tv. 42.  § (5)  bekezdésében meghatározott, a  mezőgazdasági
üzemközpont létesítésére vonatkozó kötelezettségét nem teljesíti, vagy teljesíti, de a mezőgazdasági üzemközpont
adatait a 17. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott határidőben nem jelenti be a  földhivatalnak. Ez esetben
az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezetet hivatalból, a  földhasználati szerződés hatálybalépését
követő egy év elteltétől számított 45 napon belül kell törölni a nyilvántartásból.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti hivatalbóli törlés, valamint a  kérelem alapján történő törlés elvégzésének a  határidejére
a 14. § (5) és (6) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
16. § (1) A  kérelem alapján végzett törlés esetén a  nyilvántartásból való törlés megtörténtét és időpontját a  törlés iránti
kérelmen fel kell tüntetni.
(2) A hivatalbóli törlés esetén alakszerű határozatot kell hozni.
(3) A  földhivatal a  nyilvántartásból való törlés megtörténtét a  „Törölt” megjegyzéssel ellátott adatlap másolatával
közli. Hivatalbóli törlés esetén a „Törölt” megjegyzéssel ellátott adatlap másolatához csatolni kell a  törlésről szóló
határozatot.
(4) A 14–15. §-ban meghatározott esetekben a nyilvántartásból való törléssel az adatlap megszűnik.
 (5) Ha a  földhivatal ellenőrzése során vagy bejelentés alapján észleli, hogy a  törlésre tévesen került sor, az  adatlapot
helyre kell állítani. 17. § (1) Az  adatlapon az  újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet státuszra való utalást törölni kell, ha
a mezőgazdasági termelőszervezet
a) a  Földforgalmi tv. szerint a  földhasználati jogosultság megszerzése feltételeként vállalt, a  Földforgalmi  tv.
42.  § (5)  bekezdésében meghatározott, a  mezőgazdasági üzemközpont létesítésére vonatkozó
kötelezettségét az ott meghatározott időn belül teljesíti, és
b) a  mezőgazdasági üzemközpont adatait – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott időponttól számított
15 napon belül – bejelenti a földhivatalhoz.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt 15 napos határidő számításának kezdő napja a mezőgazdasági üzemközpont
a) tulajdonjogának, haszonélvezeti jogának, vagy vagyonkezelői jogának megszerzése esetén e  jogoknak
az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését
b) használati jogának megszerzése esetén – a (3) bekezdés szerinti eltéréssel – a használati jog megszerzéséről
szóló szerződés hatálybalépését
követő nap. (3) Ha az újonnan alapított mezőgazdasági termelőszervezet a mezőgazdasági üzemközpontját a 8. § (2) bekezdésében
meghatározottak szerint valósítja meg, az (1) bekezdés b) pontjában foglalt 15 napos határidő számításának kezdő
napja a tanya földhasználatának a földhasználati nyilvántartásba való bejegyzését követő nap.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában előírt bejelentés során a 8. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
 (5) Az (1) bekezdésben foglalt együttes feltételek fennállása esetén az adatlapon az újonnan alapított mezőgazdasági
termelőszervezet státuszra való utalás törlését a mezőgazdasági üzemközpont adatainak bejegyzésével egyidejűleg
kell a földhivatalnak elvégeznie.
(6) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt határidő elmulasztása esetén a  12.  § (6)–(7)  bekezdésében foglaltakat kell
alkalmazni.
18. § Ha a  földhivatal a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alapján
a  nyilvántartásban kiegészítést, vagy kijavítást végez, ezt a  döntését a  kiegészített, vagy kijavított adatokat
tartalmazó adatlap másolatának megküldésével közli.
6. A kényszerhasznosítóként való jelentkezés tényének bejegyzésére vonatkozó különös szabályok
19. § (1) A  Fétv. 91.  §-ában meghatározott módon kényszerhasznosítóként kérelmet előterjesztő földművesek és
mezőgazdasági termelőszervezetek esetében a  földhivatal a  Fétv. 91.  § (4)  bekezdésében foglalt 15 napos
határidő lejártát követő naptól számított 30 napon belül hivatalból jegyzi be a  kérelmezők adatlapjaira
a kényszerhasznosítóként jelentkezés tényét.
(2) A  földhivatal az  adatlapról a  földműves, illetve mezőgazdasági termelőszervezet kérelmére törli
a kényszerhasznosítóként jelentkezés tényét. A földművesnek, illetve a mezőgazdasági termelőszervezetnek a törlés
iránti kérelmét nem kell megindokolnia.
(3) A kényszerhasznosítóként jelentkezés tényének a nyilvántartásba vételét, és a nyilvántartásból való törlését a 11. §
(2) bekezdés szerint kell közölni.
7. A nyilvántartásból történő adatszolgáltatás 20. § (1) A  földhivatal a  Földmérési és Távérzékelési Intézet által üzemeltetett földhivatali információs rendszerből
–  lekérdezés útján megjelenített – adatlap másolatával teljesíthet adatszolgáltatást a  nyilvántartásból. Az  adatlap
papír alapú vagy elektronikus másolatként szolgáltatható. Az  adatlap-másolat a  Fétv. 100.  § (3)  bekezdés a)  pont
aa)–ad) alpontjaiban, illetve a b) pont ba)–bd) alpontjaiban meghatározott azonosító adatok alapján kérdezhető le
a földhivatal által.
(2) Adatszolgáltatás nem teljesíthető a nyilvántartás számítógépes adatbázisába való helyszíni betekintéssel.
(3) Az  adatlap-másolatot a  következő szöveget tartalmazó záradékkal kell ellátni: „Az adatlap-másolat a  megadott
azonosító adatok alapján azonosított földművesnek/mezőgazdasági termelőszervezetnek/újonnan alapított
mezőgazdasági termelőszervezetnek és a  mezőgazdasági üzemközpontjának a  kiadást megelőző napig
a nyilvántartásba bejegyzett adatait tartalmazza”.
(4) Ha az  adatlap lekérdezése a  lekérdező által megadott azonosító adatok alapján eredménytelen volt, erről
a  lekérdezéshez felhasznált adatokat és a  lekérdezés eredményét tartalmazó, „A megadott azonosító adatok
alapján adatlap-másolat kiállítása eredménytelen volt” szövegű záradékkal ellátott igazolást kell kiadni. Ennek
az igazolásnak tartalmaznia kell az azt kiállító földhivatal megnevezését is.
(5) Adatszolgáltatás iránti kérelemnek megfelelően az  adatlap-másolat típusa lehet teljes másolata, amely
a  nyilvántartott és a  nyilvántartásból törölt adatokat is tartalmazza, illetve szemle-másolata, amely csak
a nyilvántartott adatokat tartalmazza.
21. § A papír alapú adatlap-másolat szolgáltatása iránti kérelmet a  földügyért felelős miniszter által rendszeresített,
az  általa vezetett minisztérium, valamint a  földhivatalok hivatalos honlapján közzétett formanyomtatványon kell
benyújtani. A kérelem adattartalmát a 4. melléklet határozza meg.
22. § A Központi Statisztikai Hivatal a nyilvántartás adataihoz – a feladatai ellátása érdekében, statisztikai célra – egyedi
azonosításra alkalmas módon jogosult hozzáférni.
8. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
24. § E rendeletben meghatározottak szerint kell eljárnia annak a  természetes személynek, vagy szervezetnek is, aki
vagy amely a Fétv. XIX. fejezetében foglaltak alkalmazása során nyilatkozott arról, hogy megfelel a Fétv. 5. §-ában
foglaltaknak.
25. § A Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által működtetett falugazdász-hálózat igazgatási
és egyéb feladatainak a meghatározásáról szóló 525/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése a következő
f ) ponttal egészül ki:
[A nAk agrárigazgatási hatósági feladatai körében a falugazdász-hálózat útján:]
„f ) kérelemre igazolást ad ki a  földművesekről és a mezőgazdasági termelőszervezetekről vezetett nyilvántartásba
való bejegyezéshez szükséges, jogszabályban meghatározott feltétel fennállásáról.”
Orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
259/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kiss Annamáriát
2014. július 1. napjától 2017. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
58/2015. (XII. 22.) MNB rendelete a pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete alá tartozó személyek és szervezetek törzsadat-bejelentési kötelezettségéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában és 173.  § d)  pontjában, a  3.  §
(5)  bekezdése és az  5.  § (2)  bekezdése tekintetében a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 173.  §
e) pontjában,
a 3. § (6) bekezdése és az 5. § (3) bekezdése tekintetében a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII.  törvény 439. §
e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a hitelintézetre, a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozásra
(a  továbbiakban együtt: hitelintézet) és a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi
CCXXXVII.  törvényben (a  továbbiakban: Hpt.) meghatározott fióktelepére (a  továbbiakban: hitelintézeti
fióktelep),
b) a  pénzügyi vállalkozásra és a  Hpt.-ben meghatározott fióktelepére (a  továbbiakban: pénzügyi vállalkozás
fióktelepe), valamint a Hpt. hatálya alá tartozó alkuszra (a továbbiakban: pénzpiaci alkusz),
c) a befektetési vállalkozásra, a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007.  évi CXXXVIII.  törvényben meghatározott fióktelepére
(a továbbiakban: befektetési vállalkozás fióktelepe), valamint az árutőzsdei szolgáltatóra,
d) a biztosítóra, a biztosító fióktelepére és a viszontbiztosítóra,
e) a  független biztosításközvetítőre (a  továbbiakban: biztosítási alkusz) és a  biztosítási többes ügynökre
(a továbbiakban: biztosításközvetítő),
f ) a befektetési alapkezelőre és a kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú
törvények módosításáról szóló 2014.  évi XVI.  törvényben meghatározott fióktelepére (a  továbbiakban:
befektetési alapkezelő fióktelepe),
g) a központi szerződő félre, a központi értéktárra,
h) a tőzsdére,
i) a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre,
j) az önkéntes nyugdíjpénztárra,
k) az önkéntes kölcsönös egészségpénztárra,
l) az önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztárra,
m) a magánnyugdíjpénztárra,
n) az elektronikuspénz-kibocsátó intézményre, a pénzforgalmi intézményre, és az egyes fizetési szolgáltatókról
szóló, 2013.  évi CCXXXV.  törvényben meghatározott fióktelepére (a  továbbiakban: elektronikuspénzkibocsátó intézmény és pénzforgalmi intézmény fióktelepe), az utalványkibocsátóra, valamint
o) a Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a továbbiakban: PEKMI)
(a továbbiakban együtt: bejelentésre kötelezett) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. biztosító nagyegyesület: egyesületi formában működő, kisbiztosító-egyesületnek nem minősülő biztosító;
2. kisbiztosító: a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. (a továbbiakban: Bit.) Hatodik része hatálya
alá tartozó biztosító;
3. kisbiztosító-egyesület: kölcsönös biztosító egyesületi formában működő, a  Bit. 230.  § (1)  bekezdése szerinti
biztosító;
4. törzsszám: az adószám első nyolc számjegye.
3. § (1) A  bejelentésre kötelezett − a  (3)–(6)  bekezdésben foglalt kivétellel − az  e  rendeletben foglalt bejelentési vagy
adatszolgáltatási kötelezettségét (a  továbbiakban együtt: bejelentési kötelezettség) az  1. és 2.  melléklet szerinti
törzsadatok elektronikus űrlapokon, a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) „Elektronikus Rendszer
Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül történő
bejelentésével teljesíti az  MNB részére. Az  ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési,
jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során alkalmazott elektronikus
űrlapok benyújtásának, a  szervezetek és a  Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás
rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a  Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely
működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet tartalmazza.
(2) Ha a  bejelentésre kötelezett a  június 30-i állapotot tükröző bejelentési kötelezettségének teljesítése során azt
állapítja meg, hogy az MNB által nyilvántartott, bejelentési kötelezettség alá tartozó törzsadatok naprakészek, akkor
a bejelentést az ERA rendszerben elérhető „Adategyezőségi nyilatkozat” elektronikusan hitelesített módon történő
megküldésével teljesíti.
(3) Az  MNB által nyilvántartott adatokat a  bejelentésre kötelezett az  „Adategyezőségi nyilatkozat” beküldését
megelőzően, az  ERA rendszerben elérhető „Törzsadat bejelentés” szolgáltatáson keresztül ellenőrzi. Amennyiben
az MNB által nyilvántartott adatok módosítása szükséges, a bejelentésre kötelezett a módosítást az (1) bekezdésben
foglaltak szerint kezdeményezi, majd a  megadott határidő figyelembe vételével ez  esetben is megküldi
az „Adategyezőségi nyilatkozatot” az MNB részére.
(4) A  hitelintézet, a  hitelintézeti fióktelep, a  pénzügyi vállalkozás és a  pénzügyi vállalkozás fióktelepe a  2.  melléklet
III.  1.  pontja szerinti, „Pénzpiaci közvetítők bejelentése” megnevezésű adatkört (adatkör kód: HPTPK) tartalmazó
elektronikus űrlapot az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén keresztül
küldi meg.
(5) A  tőkepiacról szóló 2001.  évi CXX.  törvény (a  továbbiakban: Tpt.) nyilvánosan forgalomba hozott értékpapírokkal
kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó szabályai hatálya alá tartozó bejelentésre kötelezett
a) a  vezető állású személyeiben bekövetkezett változásra és az  újonnan megválasztott vezetőnek
az adatszolgáltató bármely értékpapírjából tulajdonában lévő mennyiségére,
b) az  általa kibocsátott értékpapírokból az  adatszolgáltató vezető állású személyei értékpapír-tulajdonának
változására,
c) saját kibocsátású értékpapírjának tulajdonlásában bekövetkezett változásra,
d) a Tpt. szerinti, szavazati jogot biztosító részvény, illetve szavazati jog megszerzéséről vagy elidegenítéséről
a bejelentésre kötelezetthez érkező tájékoztatásra,
e) az értékpapírjainak szabályozott piacra történő bevezetésére, kivezetésére, átvezetésére
vonatkozó adatok bejelentésére vonatkozó kötelezettségét a 3. melléklet szerinti kibocsátói törzsadatoknak az ott
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapokon történő bejelentésével teljesíti az MNB részére.
(6) A  biztosító, a  biztosítási többes ügynök és a  biztosítási alkusz a  biztosításközvetítők Bit. szerinti felügyeleti
nyilvántartásához a  Bit.-ben meghatározott adatokra vonatkozó bejelentési kötelezettségét az  MNB internetes
honlapján keresztül elérhető „Biztosításközvetítői nyilvántartás” megnevezésű internetes alkalmazás útján teljesíti
az MNB részére.
4. § (1) A  bejelentésre kötelezett bejelentési kötelezettsége − a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel − az  MNB által kiadott
tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától az MNB engedély visszavonásáról szóló
határozat jogerőre emelkedésének napjáig áll fenn.
(2) A rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségét
a) a PEKMI e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató jogállásának megszűnéséig,
b) az  utalványkibocsátó és a  fióktelepként működő bejelentésre kötelezett a  működése megkezdésének
napjától a tevékenysége befejezésének napjáig
teljesíti. (3) A  bejelentésre kötelezett bejelentési kötelezettségét − a  (4)  bekezdésben foglalt kivétellel − első alkalommal
az MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 5 munkanapon belül
teljesíti.
(4) Az  utalványkibocsátó és a  fióktelepként működő bejelentésre kötelezett bejelentési kötelezettségét első
alkalommal a működésének megkezdésétől számított 5 munkanapon belül teljesíti.
5. § (1) A  bejelentésre kötelezett bejelentési kötelezettségét – a  (2) és (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  1., illetve
2. mellékletben az egyes adatkörökre meghatározott gyakorisággal és határidőben teljesíti.
(2) A bejelentésre kötelezett a 3. melléklet szerinti kibocsátói törzsadatokat a Tpt.-ben megjelölt határidőben küldi meg
az MNB részére.
(3) A  biztosító, a  biztosítási többes ügynök és a  biztosítási alkusz a  biztosításközvetítők Bit. szerinti felügyeleti
nyilvántartásához a  Bit.-ben meghatározott adatokra vonatkozó bejelentési kötelezettségét a  Bit.-ben megjelölt
határidőben teljesíti az MNB részére.
(4) A  bejelentésre kötelezett, amennyiben a  rá irányadó szakágazati törvény alapján az  érintett adatkör
megváltoztatásához az  MNB előzetes engedélye, majd az  engedélyező határozatot követő változás-bejelentés
szükséges, illetve amennyiben a vonatkozó MNB rendelet formanyomtatvány általi bejelentési kötelezettséget ír elő,
kizárólag az 1. mellékletben jelzett egyes adatkörök változását jelentheti be e rendelet szerint.
6. § (1) Az MNB – a 3. § (6) bekezdésében foglaltak kivételével – a bejelentési kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek,
ha az megfelel az 1–3. mellékletben meghatározott tartalmi követelményeknek.
(2) Ha az  MNB megállapítja, hogy a  bejelentés módosítást vagy dokumentummal történő alátámasztást igényel,
ennek teljesítésére a  bejelentésre kötelezettet felszólítja. A  bejelentésre kötelezett a  módosított bejelentését,
illetve az  alátámasztó dokumentumok megküldését egy megismételt bejelentés formájában, az  1–3.  melléklet
szerinti elektronikus űrlap kitöltésével és benyújtásával, 2 munkanapon belül teljesíti. A megismételt bejelentésben
hivatkozni kell a  korábbi bejelentés számára és a  megfelelő rovatban meg kell jelölni a  bejelentés megismételt
jellegét.
(3) Ha a  bejelentésre kötelezett önellenőrzése, belső ellenőrzése vagy egyéb lefolytatott ellenőrzése során
megállapításra kerül, hogy a  korábban megtett bejelentés módosítása szükséges, a  bejelentésre kötelezettnek
a  tény feltárásától számítva haladéktalanul, de legkésőbb 2 munkanapon belül kell a  (2)  bekezdésben
meghatározottak szerint a megismételt bejelentést megtennie.
(4) A  bejelentésre kötelezett az  MNB felhívására a  bejelentési kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat
és a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a  bejelentési kötelezettség
esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig bármikor köteles az MNB rendelkezésére bocsátani.
7. § (1) A bejelentésre kötelezett – a 3. § (6) bekezdésében foglaltak kivételével – a bejelentési kötelezettség teljesítésének
technikai akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  ERA rendszeren keresztül nyújtja
be az MNB részére.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) a  bejelentésre kötelezettnek a  bejelentési kötelezettség teljesítésére használt informatikai rendszere
működési rendellenessége vagy működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést a  bejelentésre kötelezett az  ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap
kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll  –
mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha a bejelentésre kötelezett az ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a (2) bekezdés b) pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az  üzemzavar elhárításáig vagy az  akadályoztatás
megszűnéséig a  bejelentést az  MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán
(Telefonszám: 06-40-203-776) vagy postai úton, az MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési címére nyújthatja be
az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
1. akadályoztatás: a bejelentésre kötelezett érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében a bejelentésre kötelezett a bejelentési kötelezettségét az annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
2. felhasználó: a bejelentésre kötelezett nevében eljáró természetes személy;
3. üzemzavar: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 8. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a pénzügyi közvetítőrendszer felügyelete alá tartozó személyek és szervezetek törzsadat-bejelentési
kötelezettségéről szóló 39/2013. (XII. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1483/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a kecskeméti Városháza felújítása érdekében szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1131/2016. (III. 10.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1131/2016. (III. 10.)
Korm. határozat] 4. pont b) alpontjának megvalósítása céljából
 1. egyetért a  kecskeméti Városháza felújítása (a továbbiakban: Felújítás) érdekében Kecskemét Megyei Jogú Város
Önkormányzata mint kedvezményezett részére – a Modern Városok Program keretében, a Modern Városok Program
részeként a  kecskeméti Városháza felújításához kapcsolódó források biztosításáról szóló 1202/2017. (IV. 10.) Korm.
határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) alapján megállapított költségvetési támogatáson felül – a 2021. évben
1 474 015 371 forint költségvetési többlettámogatás biztosításával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a  Felújítás 2021. évi
végrehajtása érdekében gondoskodjon legfeljebb 1 474 015 371 forint központi költségvetési forrás biztosításáról
a 2021. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben az 1131/2016. (III. 10.) Korm. határozat 2. pont
a) alpontjának megvalósítása érdekében tervezett forrás terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) a Korm. határozat alapján kiadott támogatói okiratot az  1.  pont szerinti költségvetési többlettámogatás
biztosítása, valamint a támogatott tevékenység időtartamának meghosszabbítása érdekében módosítsa,
b) a támogatói okirat módosítását követően a  2021. évi többletforrást a  fedezet rendelkezésre állásától
számított harminc napon belül támogatási előlegként folyósítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b) alpont tekintetében a fedezet rendelkezésre állásától számított harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök