text:
346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelete a kormányzati célú hálózatokról.
A Kormány az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. § (2) bekezdés k) pontjában, a 34. §
tekintetében az Eht. 182. § (2) bekezdés i) pontjában, a 35. és a 40. § (1) bekezdés b) pontja tekintetében az Eht. 182. § (2) bekezdés
b) pontjában, a 36. § tekintetében az Eht. 182. § (2) bekezdés f) pontjában, a 37. § tekintetében az épített környezet alakításáról és
védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés i) pontjában, a 39. §, a 40. § (1) bekezdés e) és f) pontja tekintetében
az elektronikus közszolgáltatásról szóló 2009. évi LX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva, a 38. § és a 40. § (1) bekezdés c) pontja
tekintetében az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el.
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed:
a) a kormányzati célú hírközlési szolgáltatóra;
b) az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosultra;
c) a felhasználóra;
d) az a) és b) pontban foglaltak által igénybe vett más elektronikus hírközlési szolgáltatóra (nem kormányzati célú
elektronikus hírközlési szolgáltatóra).
(2) E rendeletet a kormányzati célú hálózatra, a kormányzati célú hírközlési tevékenységre és kormányzati célú hírközlési
szolgáltatásra kell alkalmazni. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult: a kormányzati célú hírközlési tevékenységet honvédelmi,
biztonsági, nemzetbiztonsági vagy diplomáciai okokból elkülönült hálózaton (kormányzati célú elkülönült hírközlő
hálózaton), a kormányzati célú hírközlési szolgáltatótól függetlenül végezni jogosult, a rendelet 2. mellékletében
felsorolt személy, államigazgatási szerv vagy az általuk meghatalmazott államigazgatási szerv;
2. felhasználó: a kormányzati célú hírközlési szolgáltatást használó vagy igénybe vevő természetes vagy jogi személy,
valamint más szervezet;
3. kormányzati célú hálózat: az elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározott kormányzati célú hálózatnak
minősülő elektronikus hírközlő hálózat;
4. kormányzati célú hírközlési szolgáltatás: nyilvános hírközlő hálózattól fizikailag vagy logikailag elkülönült kormányzati
célú hálózat felhasználásával, jogszabályban meghatározott felhasználók részére nyújtott elektronikus hírközlési
szolgáltatás;
5. kormányzati célú hírközlési szolgáltató: a kormányzati célú hírközlési szolgáltatás nyújtására kizárólagosan jogosult,
a Kormány által kijelölt jogi személy vagy más szervezet;
6. kormányzati célú hírközlési tevékenység: a kormányzati célú hálózattal kapcsolatos elektronikus hírközlési tevékenység;
7. kormányzati célú elkülönült hírközlő hálózat: az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult által létesített és
működtetett kormányzati célú hálózat;
8. VPN: a felhasználó szempontjából önálló, zárt hálózatként viselkedő virtuális magánhálózat;
9. VPN gazda szervezet: egy adott VPN felhasználóira számára a VPN használati feltételeit meghatározó szervezet.
2. A kormányzati célú hírközlési tevékenység végzésének alapvető szabályai
3. § (1) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában kormányzati célú hírközlési tevékenységet kizárólag
a kormányzati célú hírközlési szolgáltató és az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosultak végezhetnek.
(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató a Kopint-Datorg Infokommunikációs Zrt.
4. § (1) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, kormányzati célú hálózatot az alábbi felhasználók
vehetnek igénybe, és kormányzati célú hálózathoz az alábbi felhasználók csatlakozhatnak:
a) az Országgyűlés, a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság, a bíróságok, az ügyészség, az Állami Számvevőszék,
a Magyar Nemzeti Bank, a központi államigazgatási szervek és területi szerveik, a rendvédelmi szervek, a védelmi
igazgatás szervei, a Magyar Honvédség;
b) a helyi önkormányzatokról szóló törvény szerint államigazgatási feladatot vagy hatósági hatáskört ellátó helyi
önkormányzati szerv, valamint a köztestület;
c) az a) és b) pontban meghatározottak által alapított költségvetési szerv és kizárólagos tulajdonukban álló, jogi
személyiséggel rendelkező gazdasági társaság;
d) az a)–c) pontban meghatározottak által felhatalmazott, a hálózatot a nevükben és feladataikhoz kapcsolódóan
használó természetes személyek;
e) a kormányzati célú hírközlési szolgáltató.
(2) A (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel, valamint ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik,
a központi államigazgatási szervek és területi szerveik, valamint a rendvédelmi szervek az elektronikus hírközlési
szolgáltatásra vonatkozó igényeiket a kormányzati célú hírközlési szolgáltató által nyújtott kormányzati célú hírközlési
szolgáltatások útján kötelesek kielégíteni, elektronikus hírközlési szolgáltatást nem nyújthatnak és elektronikus
hírközlő hálózatot vagy berendezést csak a jelen rendeletben meghatározott feltételek szerint üzemeltethetnek.
(3) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató a felhasználók számára folyamatosan elérhetővé teszi az alábbi
információkat:
a) az 5. § (1) bekezdése szerinti közszolgáltatási szerződés szerint kötelezően nyújtott kormányzati célú hírközlési
szolgáltatások, továbbá, hogy ezeket mely felhasználói kör számára nyújtja, és a szolgáltatásokhoz való
hozzáférést mely földrajzi címeken biztosítja,
b) egyedi körülményektől és feltételektől függetlenül milyen elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nem tud
nyújtani, illetve milyen földrajzi címeken nem tud bizonyos kormányzati célú hírközlési szolgáltatást nyújtani
(kizárt szolgáltatások köre).
(4) Ha a felhasználó olyan elektronikus hírközlési szolgáltatást kíván igénybe venni, amely nem szerepel sem a kötelezően
nyújtott szolgáltatások körében, sem a kizárt szolgáltatások körében, akkor a szolgáltatásra vonatkozó igényét
a szolgáltatás megnevezésével, legfontosabb jellemzőivel és a szolgáltatás nyújtásának kívánt kezdő időpontjával
együtt bejelenti a kormányzati célú hírközlési szolgáltatónak. A megjelölt kezdő időpont nem lehet az igény
benyújtásának napját követő 60 napon belüli időpont. Ha a kormányzati célú hírközlési szolgáltató 30 napon belül úgy
nyilatkozik, hogy a kívánt szolgáltatást a kívánt határidőre nem tudja nyújtani, vagy a kormányzati célú hírközlési
szolgáltató e határidőn belül a szolgáltatás nyújtásának képességéről (a kívánt szolgáltatás rendelkezésre állásáról)
nem nyilatkozik, a felhasználó jogosult a bejelentésében foglaltak szerinti elektronikus hírközlési szolgáltatásra
vonatkozó igényét a kormányzati célú hírközlési szolgáltató értesítésével nyilvános elektronikus hírközlési szolgáltatás
útján kielégíteni.
(5) Ha a felhasználó a kizárt hírközlési szolgáltatások körébe tartozó szolgáltatást kíván igénybe venni, erről legalább
a szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötését megelőző 30 nappal értesíti a kormányzati célú hírközlési
szolgáltatót, ezt követően jogosult az igényét nyilvános elektronikus hírközlési szolgáltatás útján kielégíteni.
(6) Ha a (4) vagy (5) bekezdés szerinti szolgáltatást a kormányzati célú hírközlési szolgáltató a későbbiekben elérhetővé
teszi, és erről a felhasználót értesíti, a felhasználó köteles a nyilvános elektronikus hírközlési szolgáltatásra kötött
szerződést 90 napon belül megszüntetni, és a kormányzati célú hírközlési szolgáltatást igénybe venni.
5. § (1) A Kormány nevében a közigazgatási informatika infrastrukturális meg valósíthatóságának biztosításáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) közszolgáltatási szerződést köt a kormányzati célú hírközlési szolgáltatóval,
amelyben a felek legalább a következő feltételeket rögzítik:
a) a felhasználók számára ingyenesen nyújtott kormányzati célú hírközlési szolgáltatások köre (alap szintű
szolgáltatások köre);
b) a felhasználó, a felhasználó irányításáért vagy felügyeletéért felelős szerv vagy a felhasználóra vonatkozó
költségvetési fejezetet irányító szerv által fizetett külön díj fejében nyújtott kormányzati célú hírközlési
szolgáltatások köre (emelt szintű szolgáltatások köre);
c) a kormányzati célú hírközlési szolgáltató által kötelezően nyújtott kormányzati célú hírközlési szolgáltatások köre;
d) az emelt szintű szolgáltatások díjképzésének alkalmazott módszere;
e) a közszolgáltatási szerződés alapján fizetett díj fejében nyújtott kormányzati célú hírközlési szolgáltatásoknál
kötelezően teljesítendő szolgáltatásminőségi követelmények;
f) a szerződés által lefedett kormányzati célú hálózatok köre.
(2) Az egyes felhasználók felügyeletét ellátó miniszterek a közszolgáltatási szerződésben lefedett kormányzati célú
hálózatokkal vagy az abban meghatározott, alap szintű szolgáltatásokkal kapcsolatos fejlesztési igényeiket bejelentik
a miniszternek.
(3) A miniszter felelős a közszolgáltatási szerződés teljesítéséhez szükséges költségvetési források tervezéséért és
biztosításáért.
(4) A miniszter és a kormányzati célú hírközlési szolgáltató közszolgáltatási szerződésben megállapodhat abban is, hogy
a miniszter valamely emelt szintű szolgáltatás nyújtásáért a felhasználóval kötött szerződés alapján járó díj helyett
vagy amellett a kormányzati célú hírközlési szolgáltatónak a közszolgáltatási szerződésben meghatározott díjat fizet.
(5) A miniszter a kormányzati célú elkülönült hírközlő hálózatok kivételével
a) a felhasználók felügyeletét ellátó miniszterekkel egyetértésben meghatározza a felhasználók VPN gazda
szervezeteit, és
b) minősített időszakban az elektronikus hírközlés veszélyhelyzeti és minősített időszaki felkészítésének
rendszeréről, az államigazgatási szervek feladatairól, működésük feltételeinek biztosításáról szóló jogszabályban
foglaltak szerint miniszteri hatáskörbe tartozó ügyekben koordinálja a kormányzati célú hírközlési szolgáltató és
a felhasználók együttműködését.
6. § (1) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató felelős
a) a kormányzati célú hálózat tervezéséért, előkészítéséért, létesítéséért, bővítéséért, fejlesztéséért, valamint
fenntartásáért, működtetéséért és üzemeltetéséért (a továbbiakban együtt: működtetéséért);
b) a kormányzati célú hírközlési szolgáltatás igénybevételéhez szükséges szerződések megkötéséért;
c) a szükséges hatósági engedélyek megszerzéséért, a szükséges bejelentések megtételéért;
d) a kormányzati célú hálózattal és a kormányzati célú hírközlési szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos
adatszolgáltatások teljesítéséért; e) a kormányzati célú hálózat működtetésének, összekapcsolásának, megszüntetésének előkészítése során
az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult szervvel és szükség esetén a Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatósággal (a továbbiakban: hírközlési hatóság) történő egyeztetésért;
f) a hálózatra vonatkozóan a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat által a külön jogszabály alapján meghatározott
nemzetbiztonsági követelmények teljesítéséért;
g) a kezelésében lévő, a kormányzati célú hálózatot alkotó eszközök kincstári vagyonként történő kezelésével
kapcsolatos feladatok ellátásáért;
h) az informatikai, információ-technológiai és biztonsági előírások betartásáért és betartatásáért;
i) a miniszter hatáskörén kívüli körben a kormányzati célú hálózatot érintő veszélyhelyzeti és minősített időszaki
felkészítéséért;
j) a kormányzati célú hírközlési szolgáltatásra vonatkozó igények kielégítésének összehangolásáért;
k) a nemzetközi kormányzati összeköttetések működésének koordinációjáért és üzemeltetéséért;
l) a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági
felügyeletének részletes szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.) Korm. rendelet alapján a Nemzeti Biztonsági
Felügyelet által meghatározott követelmények teljesítéséért, amennyiben a kormányzati célú hálózaton
minősített adatot továbbítanak.
(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató
a) megköti a kormányzati célú hálózatok működtetéséhez szükséges szerződéseket;
b) minősített időszakban a nem miniszteri hatáskörbe tartozó ügyekben koordinálja a felhasználók
együttműködését, az elektronikus hírközlés veszélyhelyzeti és minősített időszaki felkészítésének rendszeréről,
az államigazgatási szervek feladatairól, működésük feltételeinek biztosításáról szóló jogszabályban foglaltak
szerint;
c) kapcsolatot tart a védelmi igazgatás szervezetével;
d) ellátja a VPN központi menedzser szervezet feladatait, amelynek részeként ellátja a VPN hálózat menedzsment
feladatait, és biztosítja a VPN menedzsment központ működését, kialakítja, menedzseli és nyilvántartja a VPN
gazda szervezeteket, valamint biztosítja a VPN-ek közötti együttműködést;
e) ellátja a VPN erőforrás-gazdálkodási feladatokat, megvizsgálja és elbírálja a felhasználók VPN-einek
erőforrásigényeit, és meghozza az ezzel kapcsolatos döntéseket.
7. § (1) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató a kormányzati célú hírközlési szolgáltatást a felhasználók számára
a felhasználókkal vagy a felhasználó irányításáért vagy felügyeletéért felelős szervvel, illetve a felhasználóra vonatkozó
költségvetési fejezetet irányító szervvel kötött felhasználói szerződés alapján nyújtja.
(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató a felhasználók által nem használt vagy le nem kötött adathálózati vagy
infrastrukturális kapacitásai erejéig jogosult más elektronikus hírközlési szolgáltató számára is hálózati szolgáltatást
nyújtani, vagy elektronikus hírközlési szolgáltatóval hálózati szolgáltatásnak nem minősülő közös eszközhasználatban
megállapodni.
8. § (1) A kormányzati célú hírközlési szolgáltatás nyújtására és az ennek nyújtása érdekében a felhasználóval megkötött
szerződésekre az elektronikus hírközlésről szóló törvényben és végrehajtási rendeleteiben az előfizetői szolgáltatásra
és előfizetői szerződésekre meghatározott követelményeket az alábbi (2)–(4) bekezdésben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató
a) általános szerződési feltétel készítésére csak akkor köteles, ha ezt az adott szolgáltatás jellege indokolja (így
különösen az adott szolgáltatásra több, egymástól független felhasználóval köt szerződést);
b) az általános szerződési feltételeket és a szolgáltatás minőségével kapcsolatos adatokat kizárólag a szerződés
megkötésére jogosult felhasználók és a hírközlési hatóság számára teszi elérhetővé;
c) az általa használt általános szerződési feltételekről az elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározott
kivonatot nem készít;
d) az általános szerződési feltételeket, azok módosítását és a szolgáltatással kapcsolatos más adatokat a hírközlési
hatóságnak csak olyan terjedelemben adja át, amely terjedelemben a hírközlési hatóság az adatokat a minősített
adat védelmére vonatkozó szabályok szerint megismerheti.
(3) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató nem köteles alkalmazni:
a) az egyedi szerződés és az általános szerződési feltételek kötelező minimum tartalmára vonatkozó előírásokat;
b) a hiba kijavítására, az átírás és az áthelyezés teljesítésére vonatkozóan jogszabályban meghatározott határidőket
és kötbérmértékeket;
c) a szerződés egyoldalú módosításával kapcsolatos, az egyoldalú módosítás eseteire vonatkozó korlátozásokat;
d) az előfizetői (felhasználói) névjegyzék készítésére, átadására vonatkozó kötelezettségeket;
e) az országos belföldi tudakozó szolgáltatás nyújtásához szükséges adatátadásra vonatkozó kötelezettségeket.
(4) A kormányzati célú hírközlési szolgáltatást egyéni előfizetőként nem lehet igénybe venni.
(5) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató az emelt szintű szolgáltatások díjának mértékét a 6. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti értelemben vett működtetés – tőkeköltség és a pótlólagos beruházásokat is magában foglaló – ráfordításai
alapján határozza meg. A kormányzati célú hírközlési szolgáltató olyan módon köteles az emelt szintű szolgáltatások
díját meghatározni, hogy a díjak e ráfordítások megtérülésén túlmenően nyereséget ne biztosítsanak.
Az e követelménynek megfelelő költségszámítás részletes módját (költségszámítási modellt) a közszolgáltatási
szerződés tartalmazza.
3. A kormányzati célú hírközlési tevékenység végzése során igénybe vett harmadik személyekre
vonatkozó előírások
9. § (1) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató és az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult a kormányzati
célú hírközlési tevékenység érdekében a nem kormányzati célú elektronikus hírközlési szolgáltatóval előfizetői-,
hálózati- vagy közös eszközhasználatra vonatkozó szerződést köt.
(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató és az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult az (1) bekezdés
szerinti szerződés megkötése során köteles arra törekedni, hogy a szerződés szerint fizetett díj mértéke ne legyen
magasabb, mint a hasonló jellegű és tartalmú, nyilvánosan elérhető szolgáltatásokért fizetett díj.
(3) A (2) bekezdés szerinti díj meghatározása során a nem kormányzati célú elektronikus hírközlési szolgáltató a nyilvános
listaárait és a kormányzati célú hírközlési szolgáltatóhoz vagy elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosulthoz
hasonló előfizetőknek és társszolgáltatóknak szokásosan nyújtott piaci kedvezményeket köteles figyelembe venni.
(4) Ha a nem kormányzati célú elektronikus hírközlési szolgáltatóval kötött szerződés időtartama meghaladja az egy évet,
a nem kormányzati célú elektronikus hírközlési szolgáltató köteles a vele szerződő kormányzati célú hírközlési
szolgáltatónak vagy elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosultnak évente legalább egy alkalommal
bemutatni, hogy a szolgáltatás díja magasabb-e, mint a hasonló jellegű és tartalmú nyilvánosan elérhető
szolgáltatásokért fizetett díj.
10. § (1) A kormányzati célú hálózat működtetésével kapcsolatosan minden elektronikus hírközlési szolgáltatót a kormányzati
célú hírközlési szolgáltatóval és az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosulttal szemben szerződéskötési
kötelezettség terhel.
(2) Elektronikus hírközlési építmény közös eszközhasználatára vonatkozóan az elektronikus hírközlési szolgáltatót
szerződéskötési kötelezettség csak az elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározottak szerint terheli.
(3) A tartós állami tulajdonú társasági részesedésekkel működő társaságokat a tulajdonukban lévő és az általuk kezelt,
állami vagyonnak minősülő elektronikus hírközlési építményekkel és elektronikus hírközlő eszközökkel kapcsolatos
közös eszközhasználatra szerződéskötési kötelezettség terheli a kormányzati célú hírközlési szolgáltatóval szemben.
A szerződéskötési kötelezettség a társaságot csak a kormányzati célú hírközlési szolgáltató igényének bejelentésekor
szerződés alapján más által nem használt vagy más számára le nem kötött kapacitás erejéig terheli.
(4) A (3) bekezdés szerinti társaságokat a tulajdonukban lévő és az általuk kezelt, állami vagyonnak minősülő, elektronikus
hírközlési építménynek nem minősülő építmények és ingatlanok vonatkozásában a kormányzati célú hírközlési
szolgáltatóval és az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosulttal szemben, ez utóbbiak javára az adott
építmény vagy ingatlan elektronikus hírközlési célú használatának biztosítására használati jog alapítására irányuló
szerződéskötési kötelezettség terheli.
4. Az egységes digitális rádiótávközlő rendszerre vonatkozó különös szabályok
11. § Ezen alcím alkalmazásában:
1. EDR: a Schengeni Megállapodás Schengenben, 1990. június 19-én aláírt Végrehajtási Egyezményének 132., illetve
44. cikkében meghatározott követelményeket kielégítő digitális, nyalábolt (trönkölt), kormányzati célú rádióhálózat,
az egységes digitális rádiótávközlő rendszer;
2. EDR-közreműködő: a Magyar Állammal kötött szerződés alapján az EDR-szolgáltatást a kormányzati célú hírközlési
szolgáltató részére nyújtó szervezet;
3. végfelhasználó: a felhasználó által az EDR használatára feljogosított magánszemély.
12. § (1) Az EDR használatára a 3. mellékletben meghatározott felhasználók jogosultak.
(2) Ha a 3. mellékletben meghatározott felsorolás valamely felhasználóval kapcsolatosan meghatározza, hogy az adott
felhasználónál az EDR használatára csak annak meghatározott feladatot ellátó vezetője vagy szervezeti egysége
jogosult, a felhasználó az EDR használatára csak a felsorolt feladatok ellátásában közreműködő, a szervvel
közszolgálati-, kormánytisztviselői-, közalkalmazotti-, szolgálati- vagy munkajogi jogviszonyban álló
végfelhasználókat jogosíthatja fel. Ha a 3. melléklet ezt a felhasználónál nem nevesíti, a felhasználó saját maga dönt
arról, hogy milyen, a feladata ellátásában vele közreműködő végfelhasználóknak biztosítja az EDR használatát.
(3) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató jogosult a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülését ellenőrizni, és
ellenőrzése esetén a felhasználó köteles a kormányzati célú hírközlési szolgáltató számára az ellenőrzéshez szükséges
adatokat – a minősített és a személyes adatra vonatkozó feltételek betartásával – megadni.
13. § (1) Az EDR szolgáltatásait a kormányzati célú hírközlési szolgáltató nyújtja a felhasználóknak, a miniszter szakmai
irányításával.
(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató az EDR-szolgáltatások nyújtásában az EDR-közreműködőt veszi igénybe,
az EDR-közreműködő és a Magyar Állam között megkötött szerződés alapján. A Magyar Állam és az EDR-közreműködő
közötti szerződés teljesítése során a Magyar Állam nevében a kormányzati célú hírközlési szolgáltató jár el.
(3) A felhasználók az EDR szolgáltatásait saját alrendszereik önálló irányítása mellett elkülönülten vagy szükség esetén
együttműködve veszik igénybe.
14. § A kormányzati célú hírközlési szolgáltató többszintű hierarchia szerint az EDR egységes infrastruktúráján biztosítja
a VPN-ekhez való hozzáférést.
15. § (1) Az EDR-eszközök használatbavételének, valamint a VPN-k üzemeltetésének és használatának általános szabályait
a minimum használati követelményekben meghatározott tartalom alapján a kormányzati célú hírközlési szolgáltató
határozza meg (általános EDR használati szabályzat). Az általános EDR használati szabályzat tervezetét a kormányzati
célú hírközlési szolgáltató a miniszterhez jóváhagyás céljából benyújtja.
(2) A jóváhagyott általános EDR használati szabályzatban foglaltak alapján a VPN gazda szervezet belső rendelkezésben,
utasításban vagy más szabályzatban rögzíti az adott VPN-re vonatkozóan az EDR-eszközök használatbavételének,
a VPN-k üzemeltetésének és használatának szabályait (VPN használati szabályzat). A VPN gazda szervezet a VPN
használati szabályzat tervezetét a kormányzati célú hírközlési szolgáltatónak jóváhagyás céljából benyújtja. Ha
a benyújtott tervezet a minimum használati követelményeknek megfelel, a kormányzati célú hírközlési szolgáltató
a szabályzatot 30 napon belül jóváhagyja, ellenkező esetben a jóváhagyást elutasítja, és erről megfelelő indokolással
tájékoztatja a benyújtót.
(3) Az adott VPN-hez tartozó felhasználó a jóváhagyott VPN használati szabályzatban foglaltak alapján belső
rendelkezésben, utasításban vagy más szabályzatban rögzíti az EDR használatára vonatkozó egyedi feltételeket
(különös EDR használati szabályzat). Az EDR használatát megelőzően a felhasználó a különös EDR használati
szabályzatának tervezetét a VPN gazda szervezetnek jóváhagyás céljából benyújtja. Ha a benyújtott tervezet az adott
VPN-re vonatkozó VPN használati szabályzatnak megfelel, a VPN gazda szervezet a benyújtástól számított 30 napon
belül a szabályzatot jóváhagyja, ellenkező esetben a jóváhagyást elutasítja, és erről megfelelő indokolással
tájékoztatja a benyújtót.
(4) Jóváhagyott különös EDR használati szabályzattal nem rendelkező felhasználó az EDR használatára nem jogosult.
(5) A jóváhagyott különös EDR használati szabályzat egy példányát a kormányzati célú hírközlési szolgáltató részére is
meg kell küldeni, aki azokat letéteményesként tárolja. (6) A benyújtott VPN használati szabályzat és különös EDR használati szabályzat tervezethez a benyújtó a tervezet
benyújtásával egyidejűleg köteles csatolni a minimum használati követelményekben megfogalmazott irányelvekkel
 való összhangot igazoló, a kormányzati célú hírközlési szolgáltató honlapján közzétett formátumnak megfelelő iratot.
16. § (1) A csatlakozott felhasználók által beléptetni kívánt rádióterminálok, végponti berendezések, végkészülékek
tekintetében a kormányzati célú hírközlési szolgáltató az alkalmazott készüléktípust biztonsági szempontból
bevizsgálja. Az EDR-közreműködő köteles a bevizsgálásban közreműködni.
(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató csak olyan készülékek használatát teheti lehetővé, amely a hálózat egészére
nem jelent biztonsági sebezhetőséget és fenyegetettséget. A bevizsgálás eredményeként egyes készüléktípusok
használatát a kormányzati célú hírközlési szolgáltató korlátozhatja.
17. § (1) A 3. melléklet 27. és 29. pontjában szereplő felhasználók esetében a VPN gazda szervezet feladatait a kormányzati célú
hírközlési szolgáltató látja el.
(2) A 3. melléklet 27. és 29. pontjában szereplő felhasználók a 16. §-ban foglaltaktól eltérően az alábbi (3)–(5) bekezdésben
meghatározott feltételekkel csatlakozhatnak.
(3) A felhasználó a csatlakozási szándékát a kormányzati célú hírközlési szolgáltatóhoz benyújtott kérelemben terjeszti
elő, amelyhez csatolja a különös EDR használati szabályzatának tervezetét, valamint a 15. § (6) bekezdés szerinti iratot.
(4) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató műszaki, jogi és biztonsági szempontból megvizsgálja, hogy a szervezet által
megadott adatok alapján megfelel-e a kormányzati célú jogszabályban meghatározott felhasználói
követelményeknek. A kormányzati célú hírközlési szolgáltató a kérelem vizsgálata során jogosult az alkalmassági
feltételeket képviselője útján helyszíni szemlével is ellenőrizni.
(5) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató a csatlakozási kérelemről és a vizsgálata eredményéről értesíti a minisztert.
A csatlakozási kérelemről a miniszter dönt, amely döntéséről a kormányzati célú hírközlési szolgáltató a kérelmezőt
a miniszter döntésének meghozatalától számított 15 napon belül tájékoztatja. A kérelem elfogadása esetén
a kormányzati célú hírközlési szolgáltató jóváhagyja a kérelmező benyújtott szabályzatát és megköti a felhasználói
szerződést.
18. § A kormányzati célú hírközlési szolgáltató
a) a miniszterrel kötött közszolgáltatási szerződés alapján gondoskodik az EDR működtetéséről;
b) megköti az EDR működtetéséhez szükséges szerződéseket;
c) kapcsolatot tart a védelmi igazgatás szervezetével;
d) felhasználói szerződést köt a 3. melléklet 27. és 29. pontjai alapján csatlakozni kívánó, a rendszer használatára
alkalmas felhasználókkal. 19. § (1) A felhasználókat a tulajdonukban, kezelésükben vagy – ha a használati joguk terjedelme ezt biztosítja –
használatukban álló, a kormányzati célú hírközlési szolgáltató és az EDR-közreműködő által az EDR-szolgáltatás
nyújtásához igénybe vett ingatlan és infrastruktúra használatának biztosítására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) A felhasználók mobil csoportkommunikációs távközlésüket – a katonai műveleti rádiótávközlő rendszerek kivételével –
csak az EDR-en keresztül folytathatják.
(3) A felhasználók az EDR-től eltérő, más kormányzati célú hálózatként üzemeltetett mozgószolgálati rádiótávközlési
alkalmazásokat kizárólag a miniszter engedélyével használhatnak, amennyiben az EDR használata az adott szolgálat
ellátása követelményeinek megfelelően nem lehetséges.
(4) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató az önálló VPN-nel rendelkező szervezetek számára – igény esetén – ellátja
a virtuális magánhálózat rendszergazdai feladatait.
(5) A VPN gazda szervezet kérésére a kormányzati célú hírközlési szolgáltató köteles a VPN-hez csatlakozott
végberendezések adataira épülő járműkövetési rendszer használatát a VPN gazda szervezet számára ingyenesen
biztosítani, ennek hiányában köteles a járműkövetéshez szükséges alapadatok átadásáról a VPN gazda szervezettel
megállapodni.
20. § (1) A VPN gazda szervezet felel az EDR felhasználói igénybevételét biztosító szolgáltatói keretszerződések megkötéséért.
(2) A miniszter és a kormányzati célú hírközlési szolgáltató a minősített időszakban a koordinációs feladataik ellátása
során úgy járnak el, hogy a készenléti felhasználások erőforrás igénye – ezen belül is elsődlegesen a csoporthívások
erőforrás igénye – prioritást élvezzen. Minősített időszaki helyzetekben és egyéb rendkívüli események során a feladat
ellátásához szükséges szinten biztosítani kell a 3. melléklet 1–26. pontjában szereplő felhasználók elektronikus
hírközlését.
(3) A VPN létrehozására a miniszter kijelölése szerint a kormányzati célú hírközlési szolgáltató jogosult.
5. Az elektronikus kormányzati gerinchálózatra vonatkozó különös szabályok
21. § (1) Az elektronikus kormányzati gerinchálózat (a továbbiakban: EKG) biztosítja a kormányzati célú hálózatok
infrastruktúrájának alapját.
(2) Az EKG-hoz a 4. § (1) bekezdésben meghatározottakon túl a következő jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező más szervezetek is csatlakozhatnak:
a) jogszabályban közfeladat ellátására kötelezett szervezet, a közfeladatával összefüggésben nyújtott elektronikus
közszolgáltatással kapcsolatban;
b) a központi rendszer egyes elemeit üzemeltető vagy a központi rendszerhez csatlakozásra kötelezett szervezet
által nyújtott elektronikus közszolgáltatást üzemeltető vállalkozás, az ezen üzemeltetési feladatainak ellátásával
kapcsolatban.
22. § (1) Az EKG-hoz csatlakozni kívánó szervezet csatlakozási igényét a kormányzati célú hírközlési szolgáltatónak jelenti be.
(2) A felhasználó által igénybe vett sávszélességről, a szolgáltatás körülményeiről a kormányzati célú hírközlési szolgáltató
a felhasználóval állapodik meg. 23. § (1) Az EKG-hoz csatlakozott felhasználó, ha elektronikus közszolgáltatást nyújt, ezt a szolgáltatását kizárólag az EKG útján
teheti elérhetővé.
(2) Az EKG felhasználói hozzáférési pontja az EKG és a felhasználó rendszere között kapcsolatot biztosító hálózati elem
(felhordó hálózat) felhasználói végpontján létesül.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól a 4. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott esetben el lehet térni.
24. § (1) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató az EKG részeként virtuális magánhálózatok használatával biztosítja
a felhasználói hálózatok biztonságos logikai elkülöníthetőségét.
(2) A 4. § (4)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel felhasználó az internethez csak az EKG által biztosított hozzáférés útján
csatlakozhat, más külső távközlési kapcsolatot nem létesíthet.
6. Az informatikai közhálóra vonatkozó különös szabályok 25. § A kormányzati célú hírközlési szolgáltató az informatikai közháló alapszintű szolgáltatásaként a legjobb gyakorlat
szerint, de minőségi garanciák nélkül biztosítja a szélessávú internet és levelezési szolgáltatást a magyarországi
közintézmények, oktatási intézmények, könyvtárak, önkormányzatok és más közösségi internet hozzáférési helyek
számára.
7. A zártcélú rendészeti hálózatra vonatkozó különös szabályok
26. § (1) A zártcélú rendészeti hálózatot a kormányzati célú hírközlési szolgáltató működteti a miniszter szakmai irányításával és
a rendészetért felelős miniszter által meghatározott fejlesztési és működési követelményrendszer alapján.
A követelményrendszer érvényesítéséért a kormányzati célú hírközlési szolgáltató felelős.
(2) Az 5. § (1) bekezdésben meghatározott közszolgáltatási szerződés rögzíti a zártcélú rendészeti hálózaton elérhetővé
tett szolgáltatások körét, jellemzőit, a zártcélú rendészet hálózathoz való csatlakozás feltételeit, a felhasználók és
a kormányzati célú hírközlési szolgáltató közötti kapcsolattartás és érdekegyeztetés részletes szabályait is.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott feltételeket a miniszter a rendészetért felelős miniszter véleményének
figyelembevételével határozza meg.
8. A K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszerre vonatkozó különös szabályok
27. § (1) A K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer a Honvédelmi Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek,
valamint a Magyar Köztársaság védelmi igazgatási szervei által folytatott döntés-előkészítés és döntéshozatal
informatikai támogatását biztosító, kormányzati célú hálózatnak minősülő hírközlési és informatikai rendszer.
(2) A K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszert a kormányzati célú hírközlési szolgáltató működteti a miniszter
szakmai irányításával és a honvédelmi igazgatás kormányzati, szakmai feladatait ellátó szerv által meghatározott
fejlesztési és működési követelményrendszer alapján. A követelményrendszer érvényesítéséért a kormányzati célú
hírközlési szolgáltató felelős.
(3) A K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer működtetése során a kormányzati célú hírközlési szolgáltató VPN
használatával is biztosítja az azon nyújtott szolgáltatások biztonságos logikai elkülöníthetőségét.
(4) A K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszeren nyújtott szolgáltatások igénybevételére a honvédelmi és a védelmi
igazgatás rendszerét képező szervezetek mint felhasználók jogosultak.
(5) Az 5. § (1) bekezdésben meghatározott közszolgáltatási szerződés rögzíti a K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai
Rendszeren nyújtott szolgáltatások körét.
(6) A közszolgáltatási szerződésben meghatározott, az (5) bekezdés szerinti szolgáltatásokat a kormányzati célú hírközlési
szolgáltató a felhasználók számára ingyenesen nyújtja.
9. Az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosultra vonatkozó különös szabályok
28. § (1) Az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult a kormányzati célú önálló hálózata vonatkozásában ellátja
a 6. §-ban meghatározott feladatokat.
(2) Ha az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult nem miniszter, a kormányzati célú önálló hálózat felett
az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult felett irányítást vagy felügyeletet gyakorló miniszter látja el
az 5. § (4) bekezdésben meghatározott feladatokat. Ha az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult
miniszter, az 5. § (4) bekezdés szerint meghatározott feladatokat az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére
jogosult látja el (hálózatgazda).
(3) Ha a 2. mellékletben meghatározott személy vagy államigazgatási szerv az (1) bekezdésben meghatározott feladatok
ellátására más államigazgatási szervet bíz meg, erről értesíti a minisztert és a kormányzati célú hírközlési szolgáltatót.
(4) A kormányzati célú elkülönült hírközlő hálózat hozzáférési pontja honvédelmi, nemzetbiztonsági, külügyi
tevékenységgel összefüggésben külső felhasználónál is létesíthető.
(5) A minisztériumok, a területi közigazgatás, védelmi igazgatás vezető beosztású személyei által használt
végberendezések a (4) bekezdésben foglaltak alapján kapcsolódhatnak a kormányzati célú önálló hálózathoz.
29. § (1) Az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult az 1998. április 4. előtt igénybe vett alépítményeket
az alépítmény tulajdonosától függetlenül jogosult az alábbiak szerint használni:
a) jogosult az alépítménybe elhelyezett meglévő kábeleinek cseréjére, vagy az ilyen kábelek által foglalt csőnyílásba
új kábel behúzására,
b) az igénybe vett helyiségben, antennatornyon lévő berendezéseinek cseréjére, korszerűsítésére.
(2) Ha az (1) bekezdés szerint tűrésre kötelezett ezt igényli, az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult
az (1) bekezdés szerinti tevékenység során a tűrésre kötelezett szakmai felügyeletét lehetővé teszi.
(3) Ha az 1998. április 4. előtt az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult tulajdonában lévő, de ezt követően
valamely elektronikus hírközlési szolgáltatónak átadott tulajdonú elektronikus hírközlő eszköz közös eszközhasználata
tárgyában eltérő megállapodást nem kötöttek, az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult
az alépítményben lévő kábelek után a fenntartási költséggel arányos mértékű csőfoglalási (kábelhely bérleti) díjat
fizet.
30. § A békeállapotban és minősített időszakban is működő kormányzati célú elkülönült hírközlő hálózatok minősített
időszaki igénybevételéhez szükséges módosítások megtervezése, végrehajtásának előkészítése, rendeltetésszerű
használatra alkalmas állapotban tartása, ellenőrzése, gyakoroltatása az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére
jogosult joga és feladata, beleértve az esetleges forgalmi vagy felhasználói korlátozások elrendelését is.
31. § (1) Az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult szerv a Magyar Köztársaság területén belüli felhasználói vagy
hálózati hozzáférési pontok vonatkozásában a kormányzati célú hírközlési szolgáltatón kívül más elektronikus
hírközlési szolgáltatót az alábbi esetekben vehet igénybe:
a) a 4. § (3)–(5) bekezdésben meghatározott esetekben;
b) műholdas hálózatok használata során;
c) ha ez az elkülönült hírközlési tevékenység végzésével összefüggő feladatainak ellátásához szükséges, és
e feladatainak ellátását hátrányosan befolyásolná, ha az adott elektronikus hírközlési szolgáltatásra a kormányzati
célú hírközlési szolgáltatót venné igénybe.
(2) Az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult az internethez az EKG-n kívül is csatlakozhat, ha ez
az elkülönült hírközlési tevékenység végzésével összefüggő feladatainak ellátásához szükséges, és az EKG-n keresztül
történő csatlakozás e feladatainak ellátását hátrányosan befolyásolná.
10. Záró rendelkezések 32. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
33. § (1) A rendelet 1. mellékletében meghatározott hálózatokat működtető központi költségvetési szervek kötelesek
a kormányzati célú hírközlési szolgáltatónak a felsorolt hálózatok részét képező összes, a működtető saját kezelésében
vagy tulajdonában álló vagyoni elemet és más erőforrást átadni, valamint kötelesek a kormányzati célú hírközlési
szolgáltatóval a felsorolt hálózatok működtetéséhez szükséges, elektronikus hírközlési tevékenységet biztosító
szerződéses jogviszony átruházása tárgyában megállapodni, és ennek érdekében a működtető központi költségvetési
szervvel szerződést kötő harmadik félnél a szükséges módosításokat kezdeményezni.
(2) Ha a rendelet hatálybalépésekor már létező, valamely előfizetői, hálózati és elektronikus hírközlési építmény közös
használatára vonatkozó szerződés a rendeletben foglaltakkal ellentétes rendelkezést tartalmaz, az adott szerződéses
jogviszonyra e rendeletet csak akkor kell alkalmazni, ha a szerződés feltételei szerint az abban részes felhasználó vagy
a 10. § (3) bekezdése szerinti állami tulajdonú társaság a szerződés hatályának lejárta vagy meghosszabbítása előtt
külön díj, kártérítés vagy kártalanítás fizetése nélkül is jogosult a szerződés tartalmát az e rendeletben foglaltak szerint
módosítani, vagy ilyen módosításhoz a felhasználóval vagy a kizárólagos állami tulajdoni körbe tartozó társasággal
szerződő fél díj, kártérítés vagy kártalanítás fizetése nélkül hozzájárult.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak a miniszter által megkötött az egységes digitális rádiótávközlő
rendszer-, valamint az egységes kormányzati gerinchálózat üzemeltetési szerződéseire.
34. § Az elektronikus hírközlési szolgáltató adatkezelésének különös feltételeiről, az elektronikus hírközlési szolgáltatások
adatbiztonságáról, valamint az azonosítókijelzés és hívásátirányítás szabályairól szóló 226/2003. (XII. 13.) Korm.
rendelet 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a titkos információgyűjtésre és a titkos adatszerzésre felhatalmazott szervezetek
részére, valamint a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 200–206. §-a alapján végzett adatszolgáltatásra,
valamint a kormányzati célú hálózat létesítésével és működtetésével összefüggő adatkezelésre.”
35. § (1) Az elektronikus hírközlés veszélyhelyzeti és minősített időszaki felkészítésének rendszeréről, az államigazgatási
szervek feladatairól, működésük feltételeinek biztosításáról szóló 100/2004. (IV. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R1.) 2. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásában]
„d) elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult: a kormányzati célú hírközlési tevékenységet elkülönült
hálózaton, a kormányzati célú hírközlési szolgáltatótól függetlenül végezni jogosult személy vagy államigazgatási
szerv, vagy az általuk meghatalmazott államigazgatási szerv.”
(2) Az R1. 2. § f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásában]
„f) kormányzati célú hírközlési szolgáltató: a kormányzati célú hírközlési szolgáltatás nyújtására kizárólagosan jogosult,
a Kormány által kijelölt jogi személy vagy más szervezet.”
(3) Az R1. 2. §-a a következő g) ponttal egészül ki:
[E rendelet alkalmazásában]
„g) kormányzati célú hírközlési tevékenység: a kormányzati célú hálózattal kapcsolatos elektronikus hírközlési
tevékenység.”
(4) Az R1. 4. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A (3) bekezdésben foglalt szabad vagy tartalék átviteli utak hiányában az igénybe vevő és a szolgáltató közötti
megállapodás szerint kell eljárni oly módon, hogy a Hvt. alapján honvédelmi szolgáltatás alól mentesített, valamint
a kormányzati célú hírközlési tevékenységet végző szervezetek összeköttetése, továbbá a nemzetbiztonsági és
bűnüldözési célú ellenőrzést biztosító összeköttetések mennyisége nem csökkenthető.”
(5) Az R1. 6. § nyitó szövegrésze és a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„A honvédelemért felelős miniszter
a) gondoskodik az irányítása vagy felügyelete alá tartozó, elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult
szervek kormányzati célú hírközlő hálózatainak védelmi felkészítéséről;”
(6) Az R1. 7. § nyitó szövegrésze és a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„A rendészetért felelős miniszter, valamint a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter feladatkörében
a) gondoskodik az irányítása vagy felügyelete alá tartozó, elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosultak
kormányzati célú hírközlő hálózatainak védelmi felkészítéséről;”
(7) Az R1. 8. § nyitó szövegrésze és a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„A közigazgatási informatika infrastrukturális meg valósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter
a) gondoskodik a kormányzati célú hírközlési szolgáltató és az általa kezelt elektronikus hírközlő hálózatok védelmi
felkészítéséről és e felkészítés során a más miniszter által felkészített hálózatokkal történő együttműködéséről;”
(8) Az R1. 14. § b) pont bc) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az elektronikus hírközlési szolgáltatók üzemviteli és hálózatirányítási rendszerének kialakítása során biztosítani kell, hogy]
„bc) a szolgáltató hálózatirányítása legyen alkalmas az elektronikus hírközlés átállításából rá háruló feladatok
megoldására, együttműködve más szolgáltatókkal, az elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosultak,
valamint az Országos Informatikai és Hírközlési Főügyelettel;”
(9) Az R1. 20. § nyitó szövegrésze és a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„Az elektronikus hírközlés felkészítési tevékenységei ellenőrzésének és gyakoroltatásának rendjét az NMHH
bevonásával az ágazati miniszter, a honvédelemért felelős miniszter és a katasztrófák elleni védekezésért felelős
miniszter együttműködve alakítja ki. Ennek során különös gondot kell fordítani
a) a kormányzati célú hálózatokhoz tartozó előkészített összeköttetések terveire, műszaki előkészítésére és
aktivizálásának megszervezésére;”
(10) Az R1. 23. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az átállítás során a következő intézkedéseket kell megtenni:]
„c) kormányzati célú hálózatok átállítása vagy aktivizálása;”
(11) Az R1. 27. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„27. § A kormányzati célú hálózat módosításának, átállításának, aktivizálásának elrendeléséről a 6–8. § szerinti
miniszter dönt.”
(12) Az R1. 5. § n) pontjában a „Nemzeti Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: NHH)” szövegrész helyébe a „Nemzeti Médiaés Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: NMHH)” szöveg, 11. § nyitó szövegrészében az „NHH” szövegrész helyébe
az „NMHH” szöveg, 12. § (3) és (4) bekezdésében az „NHH” szövegrész helyébe az „NMHH” szöveg, 14. § d) pontjában
az „NHH-nak” szövegrész helyébe az „NMHH-nak” szöveg, 26. § (1) bekezdésében az „NHH” szövegrész helyébe
az „NMHH” szöveg, melléklet 9. pont c) és e) alpontjában az „NHH” szövegrész helyébe az „NMHH” szöveg lép.
(13) Az R1. 2. § e) pontjában a „Miniszterelnöki Hivatal” szövegrész helyébe a „Miniszterelnökség” szöveg, 6. § d) pontjában
az „az önkormányzati és területfejlesztési miniszterrel” szövegrész helyébe az „a katasztrófák elleni védekezésért
felelős miniszterrel” szöveg, 7. § e) pontjában a „honvédelmi miniszterrel” szövegrész helyébe a „honvédelemért
felelős miniszterrel” szöveg, 9. § nyitó szövegrészében az „A pénzügyminiszter” szövegrész helyébe az „Az
államháztartásért és költségvetési politikáért felelős miniszter” szöveg, 10. § nyitó szövegrészében az „Az igazságügyi
és rendészeti miniszter” szövegrész helyébe az „A rendészetért felelős miniszter” szöveg, 15. §-ában a „honvédelmi
miniszter és az önkormányzati és területfejlesztési miniszter” szövegrész helyébe a „honvédelemért felelős miniszter
és a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter” szöveg, 17. §-ában a „Pénzügyminisztériumi fejezet védelmi
felkészítés előirányzatával” szövegrész helyébe az „államháztartásért és költségvetési politikáért felelős miniszter
költségvetési fejezetének védelmi felkészítés előirányzatával” szöveg, 17. §-ában az „Informatikai és Hírközlési
Minisztérium” szövegrész helyébe az „elektronikus hírközlésért felelős miniszter” szöveg, 19. §-ában a „honvédelmi
miniszterrel és a pénzügyminiszterrel” szövegrész helyébe a „honvédelemért felelős miniszterrel, valamint
az államháztartásért és költségvetési politikáért felelős miniszterrel” szöveg, 22. § (2) bekezdésében a „honvédelmi
miniszter és az önkormányzati és területfejlesztési miniszter” szövegrész helyébe a „honvédelemért felelős miniszter
és a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter” szöveg, melléklet 9. pont d) alpontjában a „honvédelmi
miniszter, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter”
szövegrész helyébe a „honvédelemért felelős miniszter, a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter, valamint
a rendészetért felelős miniszter” szöveg lép.
36. § Az elektronikus hírközlési feladatokat ellátó szervezetek és a titkos információgyűjtésre, illetve titkos adatszerzésre
felhatalmazott szervezetek együttműködésének rendjéről szóló 180/2004. (V. 26.) Korm. rendelet 4. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„4. § (1) Kormányzati célú hálózatok esetében az Eht. 92. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott rendszerre vonatkozó
követelményeket – a kormányzati célú hírközlési szolgáltatóval egyeztetetten – az NBSZ határozza meg.
(2) Az Eht. 92. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott rendszer létesítésének kötelezettsége alól a Kormány
a kormányzati célú hírközlési szolgáltató részére az NBSZ által előterjesztett javaslat alapján felmentést adhat.”
37. § Az építésügy, a településfejlesztés és -rendezés körébe tartozó dokumentációk központi nyilvántartásáról szóló
277/2008. (XI. 24.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Nem tartoznak e rendelet hatálya alá]
„c) a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény szerinti villamosmű, az összekötő és a felhasználói
berendezés, valamint a termelői vezeték, magánvezeték és a közvetlen vezeték; a villamos hálózati-, és a villamos
energia termelői engedélyesek tulajdonában vagy rendelkezésében lévő kormányzati célú hírközlési és adatátviteli
rendszer,”
38. § Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 92. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A miniszter az informatikáért és a közigazgatási informatika infrastrukturális feltételeinek biztosításáért viselt felelőssége
körében]
„d) felügyeli a külön jogszabályokban meghatározott kormányzati célú hírközlési szolgáltatót, valamint a központi
elektronikus szolgáltató rendszer működtetőjét,”
39. § Az elektronikus közszolgáltatás biztonságáról szóló 223/2009. (X. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.)
3. mellékletében a „hálózatgazda” szövegrészek helyébe a „kormányzati célú hírközlési szolgáltató” szöveg,
3. melléklet 1.2. pontjában az „államtitkokról” szövegrész helyébe a „minősített adatról” szöveg lép.
40. § (1) Hatályát veszti:
a) a zártcélú távközlő hálózatokról szóló 50/1998. (III. 27.) Korm. rendelet;
b) az R1. 9. § a) pontja, 10. § a) pontja, 12. § (5) bekezdése, melléklet 6. pontja;
c) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala létrehozásáról, feladatairól és hatásköréről
szóló 276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. § (1)–(3) és (5) bekezdése;
d) az egységes digitális rádió-távközlő rendszerről szóló 109/2007. (V. 15.) Korm. rendelet;
e) az elektronikus közszolgáltatás működtetéséről szóló 222/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 23–25. §-a és az azt
megelőző „Az elektronikus kormányzati gerinchálózat” alcíme, 26. §-a és azt megelőző „Az informatikai közháló”
alcíme, valamint melléklete;
f) az R2. 34. §-a és az azt megelőző „Az elektronikus kormányzati gerinchálózat speciális biztonsági követelményei”
alcíme.
(2) E rendelet 34–39. §-a, valamint az (1) bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. Ez
a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1177/2013. (IV. 5.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetében a „Hulladéklerakási járulékból finanszírozott feladatok” fejezeti kezelésű előirányzat létrehozásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 2. Környezetvédelmi célelőirányzatok alcím
22. „Hulladéklerakási járulékból finanszírozott feladatok” jogcímcsoport fejezeti kezelésű előirányzat létrehozását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (2) bekezdésében és a 223. § (3) bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a honvédelmi miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Borbíró Zoltánnak, a  Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2014. június 15-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1774/2014. (XII. 18.) Korm. határozata az egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben a Miniszterelnökség és Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben 76 626 ezer
forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium
igazgatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
491/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Pospis Emőkét 2018. június 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
104/2015. (II. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a kelet-közép-európai régió és hazánk problémái iránt mutatott fogékonysága, a Magyarországgal összefüggésben
mindig naprakész és objektív tényeken alapuló hozzáállása elismeréseként
dr. Gernot Erler Bundestag-képviselő, a  Német Szövetségi Külügyminisztérium Oroszországért, Közép-Ázsia
térségéért és a Keleti Partnerség országaiért felelős koordinátora, a Dél-Kelet-Európa Társaság elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata; a határon túli magyarok, különösen a felvidéki és a délvidéki magyarok emberi jogainak védelme érdekében végzett
tevékenysége, a rászorulók önzetlen segítése elismeréseként
Pierre Gillet katolikus pap, az Emberi Jogok Közép-Európai Bizottságának elnöke, polgárjogi aktivista részére,
a nemzet szolgálatában, a  kultúra és az  egyetemes emberi értékek gyarapításában végzett kimagasló munkája,
valamint a felekezetek közötti megbékélés és párbeszéd előmozdítása terén végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Thomas Gergely, a  Brüsszeli Szabadegyetem Bölcsészettudományi Karának egyetemi tanára, a  Szabadegyetem
Martin Buber Judaisztikai Tanulmányok Intézetének igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. szeptember 8.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
249/2006. (HK 14.) MH ÖLTPK intézkedése a vezénylő zászlós csapatjelvényeinek rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (HK
9.) HM rendelet és a Csapatkarjelzések, csapatjelvények,
csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló
120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás rendelkezéseire –
a vezénylő zászlós csapatjelvények rendszeresítéséről az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses vezénylő zászlósi állományra.
2. Az intézkedés előírásai szerint elkészített, elbírált és
felterjesztett csapatjelvényt rendszeresítem, viselését az
érintett állomány részére az intézkedés hatálybalépésétől
engedélyezem.
3. A jóváhagyott csapatjelvények leírását és eredeti
méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
4. A jóváhagyott csapatjelvény gyártásáról és a csapatjelvénnyel való ellátásról az MH Összhaderőnemi és
Logisztikai Támogató Parancsnok gondoskodik.
5. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Gáspár Tibor mk. vezérőrnagy s. k.,
MH ÖLTP parancsnok


text:
428/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Wintermantel Pétert
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2013. augusztus 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
37/2014. (HK 6.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a Magyar Honvédség légijárműveinek fenntartói
feladatairól A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(3) bekezdés f) pontja, illetve a 11. § (3) bekezdése alapján, figyelemmel az állami légijárművek nyilvántartásáról,
gyártásáról és javításáról, valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998. (XII. 21.) HM rendeletre, valamint a Honvéd Vezérkar szervezeti korrekciójával és a
Magyar Honvédség kiképzési és doktrinális feladatokat ellátó központi szervezetének megalakításával összefüggő
feladatokról szóló 8/2014. (II. 12.) HM utasítás 4. § (3) bekezdésére, a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar
főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire, valamint a Honvédelmi Minisztérium Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti
Főosztályra (a továbbiakban: HM HVF) terjed ki.
2. Az MH légijárművei folyamatos légialkalmasságának fenntartása, illetve a hadrendből kivont és értékesítésre tervezett repülőgépek állagmegőrzése érdekében az állami légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról, valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló
21/1998. (XII. 21.) HM rendelet 3. § (1) bekezdés f) pontja
szerinti fenntartó (a továbbiakban: fenntartó) feladatainak
ellátására a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökséget (a továbbiakban: HVK LOGCSF) jelöljük ki.
3. A folyamatos légialkalmasság fenntartása érdekében
a fenntartó:
a) ellátja a szakmai felügyelete alá rendelt repülőeszközök műszaki üzemeltetését végző végrehajtó, karbantartó
szervezetek közvetlen szakmai irányítását,
b) az üzembentartási folyamatokat szabályozó dokumentumokban, műszaki leírásokban rögzített, meghatáro
zott paraméterektől való eltérések, logisztikai problémák
esetén – szakértői elemzéseken alapuló – egyedi döntéseket ad ki az eltérések kezelése érdekében,
c) folyamatosan kapcsolatot tart fenn az üzemeltető
szervezettel a szükségletek és az igények beazonosítása,
valamint a gyártó, tervező és karbantartó szervezetekkel
az optimális megoldások kidolgozása érdekében,
d) a karbantartási rendszer hatékonyságának optimalizálása érdekében rendszeresen elemzi a rendszerelemek
megbízhatóságát, a kiszolgálási és a karbantartási rendszer
hatékonyságát, amely alapján indokolt esetben a gyártóval
vagy – sürgős esetben – saját hatáskörben intézkedik a
szükséges korrekciókra az illetékes légügyi hatósággal
egyeztetve,
e) folyamatosan felügyeli az üzembentartási rendszer
minden elemét és környezetét, haladéktalanul kezdeményezi a repülésbiztonságot vagy az állami vagyont negatívan befolyásoló tényezők megszüntetését,
f) az igények alapján a jóváhagyott költségvetési források függvényében meghatározza az erőforrások lehető
leghatékonyabb felhasználását. A hatékonyságot az adott
költségvetési ciklusban az alkalmazó által meghatározott
prioritások szerint a kirepülhető repülési órák vagy a folyamatosan hadrafogható repülőgépek mennyiségére kell
vonatkoztatni,
g) kérelmezi a Nemzeti Közlekedési Hatóságnál (a továbbiakban: Hatóság) az Állami Légijármű Nyilvántartásba vételt, valamint a rendszerből kivont légijármű nyilvántartásból való törlését, és tárolja az arról szóló dokumentumokat,
h) kérelmezi a Hatóságnál a légijármű egyszeri repülésre szóló engedélyének kiadását,
i) a légijármű típus-alkalmassági engedélyét érintő
mélységű változtatás esetén, kérelmezi a Hatóságnál a típus-alkalmassági engedély módosítását,
j) az üzemeltető szervezetek részére kiadja a hatályos
karbantartási programot, műszaki leírásokat, technológiai
lapokat, gyári közlönyöket,
k) összehangolja, felügyeli a légijármű változtatásával
kapcsolatos folyamatokat, beszerzi a gyártótól, illetve a
Hatóságtól a szükséges hozzájárulást. Felügyeli a külső
szolgáltatók által kereskedelmi vagy együttműködési
megállapodás alapján végrehajtott karbantartásokat,
l) folyamatosan nyomon követi a légijárművek kötött
idejű fődarabjainak, berendezéseinek üzemidejét, intézkedik azok cseréjére, javítására, üzemidő hosszabbítására,
m) szabályozza, felügyeli a légialkalmasság fenntartásához, illetve a tartós vagy átmeneti tárolásban lévő légijárművek, eszközök állagmegóvásához szükséges logisztikai folyamatokat,
n) a légijárművek fenntartására vonatkozó logisztikai
feladatok biztosítása érdekében intézkedik a végrehajtó
szervezetek felé a kereskedelmi megállapodások megkötésére, valamint folyamatosan felügyeli azok teljesülését.
Indokolt esetben kezdeményezi a megállapodások módosítását, felfüggesztését, illetve a kapcsolódó reklamációs
folyamatokat, és
o) a technikai eszközök kiszolgálásával, illetve a logisztikai folyamatok végrehajtásával kapcsolatban szabályozza az adminisztratív folyamatokat.
4. A fenntartó döntéseinek megalapozása érdekében
szükséges szakmai javaslatok előkészítésére Fenntartó
Operatív Munkacsoportot (a továbbiakban: FOM) hozunk
létre.
5. A FOM vezetője a HVK LOGCSF kiemelt főtisztje
(MH repülő főmérnök).
6. A FOM tagjai:
a) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
b) a HVK Felderítő Csoportfőnökség,
c) a HM HVF,
d) a HVK LOGCSF,
e) az MH Logisztikai Központ,
f) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
g) az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
h) az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis,
i) az MH Pápa Bázisrepülőtér,
j) az MH Légijármű Javítóüzem,
k) az MH Altiszti Akadémia, és
l) az MH Anyagellátó Raktár Bázis
kijelölt repülőműszaki, ejtőernyős szakemberei.
7. A FOM képviselőiből típusfelelősök kerülnek kijelölésre, akik a meghatározott légijárművekről a FOM vezetőjének feladatszabása alapján összegzett státuszjelentést
és a folyamatos légialkalmasság fenntartásához szükséges
feladatokról javaslatokat terjesztenek fel.
8. A 3. pontban meghatározott feladatok végrehajtása
érdekében a FOM vezetője:
a) közvetlen kapcsolatot tarthat a légijárművek gyártását, karbantartását, logisztikai ellátását végző szervezetekkel,
b) végrehajtja a végrehajtó honvédségi szervezetek
szakellenőrzéseit, c) elrendeli – a HVK LOGCSF csoportfőnökének jóváhagyásával – a légijárművek technikai kiszolgálásával
kapcsolatos szakfeladatokat a közvetlen végrehajtó szervezetek felé,
d) kapcsolatot tart fenn a hatósági feladatokat ellátó HM
és más tárcák alárendeltségében működő hatósági jogkörrel rendelkező szervezetekkel, hatósági eljárásokat készít
elő és kezdeményez,
e) javaslatot tesz műszaki karbantartást szabályzó dokumentumok kidolgozására, kiadatására, hatálybaléptetésére,
f) javaslatot tesz a repülésbiztonságot súlyosan veszélyeztető esetekben a típus légi üzemeltetésének, valamint a
kritikus technológiai folyamatok végrehajtásának felfüggesztésére.
9. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
245/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Móritz Krisztiánt
2012. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1558/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a KDOP-2.1.1/B-12-2012-0049 azonosító számú („Új állandó turisztikai attrakciók létrehozása, és a meglévő bemutatóhelyek fejlesztése a várpalotai Thury-várban” című) projekttel összefüggésben a Szindbád Kulturális és Szolgáltató Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Szindbád Kulturális és Szolgáltató Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság egyetlen
tagja helyi önkormányzat,
b) az a)  alpontban meghatározott kedvezményezett KDOP-2.1.1/B-12-2012-0049 azonosító számú, „Új állandó
turisztikai attrakciók létrehozása, és a meglévő bemutatóhelyek fejlesztése a várpalotai Thury-várban” című
projektjeire megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektje tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt
tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1320/2011. (IX. 20.) Korm. határozata egyes állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) és e) pontja, valamint a 36. §
(3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az alábbi állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen a Magyar Tudományos
Akadémia, illetve a megjelölt helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: kedvezményezett) tulajdonába kerüljenek.
Sorszám Kedvezményezett
Ingatlan/tulajdoni hányad
Feladat/cél Ingatlan-nyilvántartási
megnevezés Terület (m2)
1. Csenger Város
Önkormányzata Csenger
1779 hrsz. gyűjtemény
elhelyezése
„kivett pártház” 1169 2. Dombrád Város
Önkormányzata Dombrád
1286/2 hrsz.
múzeum,
bemutatóhely „kivett szivattyúház” 3997 3. Etes Község
Önkormányzata
Etes
012/4 hrsz. hulladékgazdálkodás „kivett szemétlerakó
telep” 3932
4. Kölesd Község
Önkormányzata Kölesd
384/2 hrsz. piactér és
kisegítő helyiség
kialakítása „kivett telephely” 1133 5. Kölesd Község
Önkormányzata
Kölesd 385 hrsz. piactér és
kisegítő helyiség kialakítása
„kivett felvásárlótelep” 1868 Sorszám Kedvezményezett
Ingatlan/tulajdoni hányad
Feladat/cél
Ingatlan-nyilvántartási
megnevezés Terület (m2) 6. Magyar Tudományos
Akadémia
Ösztöndíjrendszer működtetése „kivett irodaház és
kollégium” 1473 7. Miskolc Megyei Jogú
Város Önkormányzata
Miskolc
5302/A/3 hrsz. kulturális cél,
ügyfélszolgálati iroda „iroda” 68
8. Nagyszénás Község
Önkormányzata Nagyszénás
1/4 hrsz. lakásépítés „kivett épület” 98
9. Tamási Város
Önkormányzata Tamási
1881/4 hrsz. kerékpárút
üzemeltetése
„kivett kerékpárút” 4194 10. Tamási Város
Önkormányzata Tamási
1881/5 hrsz.
kerékpárút
üzemeltetése „kivett kerékpárút” 864 11. Tiszaeszlár Község
Önkormányzata
Tiszaeszlár
213 hrsz. szociális iroda „kivett felvásárlótelep” 281
12. Tiszaújváros Város
Önkormányzata Tiszaújváros
433/3 hrsz. közterület
rendezés,
vízelvezetés,
védőtávolság biztosítása „kivett beépítetlen
terület” 755 13. Törökbálint Város
Önkormányzata
Törökbálint
452/2 hrsz. közműfejlesztés „kivett út” 16345 2. A tulajdonba adásról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) a kedvezményezettekkel
– a 4. pont szerinti határidőig – a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas
szerződést köt.
3. A szerződés megkötése előtt az MNV Zrt. a Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárás, együttműködési és
tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve köteles tájékoztatni a kedvezményezetteket az ingatlanra vonatkozó
terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról, illetve egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni az
ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat; továbbá a szerződésekben – a tulajdon átruházási
szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) a kedvezményezett saját költségvetése terhére vállalja az ingatlan környezeti állapotának felmérését, szükség
esetén kármentesítését, illetve ha az ingatlanon tervezett tevékenyég engedélyköteles, akkor a szükséges
engedélyek megszerzését, az ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő
általános forgalmi adó megfizetését;
b) a kedvezményezett az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) a kedvezményezett vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt,
d) a bérbeadással – vagy más jogcímen – hasznosított ingatlan esetében a kedvezményezett vállalja a fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az ingyenesen tulajdonba adott ingatlant a kedvezményezett a szerződés aláírásától számított 15 évig nem
idegenítheti el, továbbá az ingatlant a birtokbavételtől számított 15 évig a jelen kormányhatározatban megjelölt
hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani, ezenkívül amennyiben a kedvezményezett
e kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles a tulajdon-átruházási szerződésben
rögzített forgalmi értéknek a szerződés szerinti kötelezettség megsértésének napjától számított – az MNV Zrt.
fizetésre történő felszólító levele kézhezvétele napján érvényes – jegybanki alapkamattal növelt összegét
az MNV Zrt.-nek megfizetni, a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül.
4. E kormánydöntés alapján tulajdon átruházási szerződést 2012. január 31-ig lehet megkötni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
210/2018. (XI. 20.) Korm. rendelete az energiafogyasztást befolyásoló termék energiacímkézéséről és termékismertetővel való ellátásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 6.  § tekintetében a  fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. piacfelügyeleti hatóság: a  fogyasztóvédelmi hatóság, a  gazdasági célfelhasználású termékek tekintetében
a piacfelügyeleti feladatkörében eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala;
2. új modellazonosítóval ellátott termék: az  518/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
meghatározott időpontok szerinti új modellek és a meglévő modellek továbbfejlesztett változatai.
2. Forgalomba hozatal és üzembe helyezés, tájékoztatásra vonatkozó előírások
2. § (1) Energiafogyasztást befolyásoló termék akkor hozható forgalomba vagy helyezhető üzembe, ha megfelel
az  energiával kapcsolatos adott termék energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó részletes követelményeket
meghatározó, az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2017. július 4-i (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a vonatkozó felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok rendelkezéseinek, és ezt a beszállító vagy a kereskedő a termékre vonatkozó adatlappal és a termékre
helyezett címkével, távértékesítés esetén a  termékre vonatkozó adatlap és a  címke elektronikus változatának
rendelkezésre bocsátásával igazolja.
(2) Az  energiafogyasztást befolyásoló termék adatlapján és címkéjén szereplő információkat igazoló műszaki
dokumentáció tartalmát az 1. melléklet határozza meg.
(3) A  végfelhasználók tájékoztatására vonatkozóan előírt követelmények megsértése esetén az  eljárás lefolytatására
a  fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben
(a  továbbiakban: Fttv.) meghatározott hatóság jogosult, ha a  jogsértés az  Fttv. 2.  § a)  pontja értelmében vett
fogyasztót érint.
3. Piacfelügyelet 3. § (1) A  piacfelügyeleti hatóság ellenőrzi az  e  rendeletben és az  energiafogyasztást befolyásoló termék
energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó részletes követelményeket meghatározó harmonizációs
szabályozásban meghatározott követelmények betartását.
(2) A piacfelügyeleti hatóság kérésére a szállító köteles a termékre vonatkozó adatlapon, a termékre helyezett címkén
távértékesítés esetén a termékismertető adatlap és a címke elektronikus változatán közölt információ hitelességét
igazolni.
(3) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja valamely, az energiafogyasztást befolyásoló termékről, hogy az nem felel
meg az  e  rendeletben és az  energiával kapcsolatos adott termék energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó
részletes követelményeket meghatározó harmonizációs szabályozásban a  címke és az  adatlap tekintetében
meghatározott valamennyi követelménynek, a szállítót kötelezi a termék forgalomból történő kivonására, a piacról
vagy a végfelhasználóktól történő visszahívására.
(4) A  piacfelügyeleti hatóság a  harmonizációs szabályozásban foglaltak teljesüléséig jogosult a  szükséges
intézkedéseket fenntartani és a forgalomba hozatalt megtiltani.
(5) A  piacfelügyeleti hatóság a  (3)  bekezdés szerinti intézkedéséről 3 napon belül értesíti az  Európai Bizottságot és
a többi tagállamot, megjelölve döntésének indokait.
4. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
5. § Ez a rendelet
a) az energiacímkézés keretének meghatározásáról és a 2010/30/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2017. július 4-i (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az 1059/2010/EU, az  1060/2010/EU, az  1061/2010/EU, az  1062/2010/EU, a  626/2011/EU, a  392/2012/EU,
a  874/2012/EU, a  665/2013/EU, a  811/2013/EU és a  812/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági
rendeletnek az  energiával kapcsolatos termékek internetes címkézése tekintetében történő módosításáról
szóló, 2014. március 5-i 518/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 6. § A fogyasztóvédelmi hatóság által kiszabott egyes bírságokról szóló 307/2012. (X. 29.) Korm. rendelet 1. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„1.  § A  fogyasztóvédelmi hatóság által a  fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 47.  § (1)  bekezdés
i)  pontja, valamint a  termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 15.  § (2)  bekezdés h)  pontja
alapján kiszabott bírságot a Pest Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) Magyar Államkincstárnál
– a  10023002-01040030-00000000 számlaszámon – vezetett bírság és egyéb központosított bevételek beszedési
számlájára kell befizetni.”
7. § Hatályát veszti az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és előírt
termékismertetővel történő megadásáról szóló 193/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök