text:
2012. XI. törvény a Kazettás Lőszerekről szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Kazettás Lőszerekről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2012. február 27-i ülésnapján fogadta el.
A Kazettás Lőszerekről szóló Egyezmény Az Egyezmény Részes Államai,
Mélységesen aggódva, hogy továbbra is a polgári lakosság és az egyes polgári személyek viselik a fegyveres
konfliktusok terhét, Elhatározva, hogy mindörökre véget vetnek a kazettás lőszerek használatakor, az eredeti szándék ellenére fel nem
robbant vagy hátrahagyott lőszerek által okozott szenvedésnek és sérüléseknek,
Aggodalommal figyelve, hogy a kazettás lőszer-maradványok polgári lakosok, köztük nők és gyermekek halálát vagy
megcsonkítását okozzák, akadályozzák a gazdasági és a társadalmi fejlődést, ideértve a megélhetés elvesztését is,
gátolják a konfliktusok utáni rehabilitációt és újjáépítést, késleltetik vagy megakadályozzák a menekültek vagy az
országon belül otthonaikból elűzött személyek visszatelepülését, kedvezőtlen hatással lehetnek a nemzeti és a
nemzetközi békeépítésre és a humanitárius segítségnyújtásra, valamint olyan egyéb súlyos következményeket
vonnak maguk után, amelyek az ilyen lőszerek használata után még évekig fennállhatnak,
Mélységes aggodalommal azon veszélyek miatt, amelyeket a hadműveleti célra nagy mennyiségben felhalmozott
nemzeti kazettás lőszer készletek jelentenek, és elhatározva azok mielőbbi megsemmisítését,
Szükségesnek tartva azt, hogy hatékonyan és koordináltan járuljanak hozzá annak a kihívásnak a megoldásához,
amelyet a világon található kazettás lőszer-maradványok összegyűjtése és megsemmisítése jelent,
Elhatározva továbbá, hogy teljes mértékben biztosítják a kazettás lőszerek minden áldozatának jogait, és elismerve
az emberi méltósághoz való elidegeníthetetlen jogukat, Eltökélve arra, hogy minden tőlük telhetőt megtegyenek a kazettás lőszerek áldozatainak adott segítségnyújtás terén,
beleértve az egészségügyi kezelést, a rehabilitációt és a pszichológiai támogatást, valamint társadalmi és gazdasági
beilleszkedésük elősegítését, Felismerve annak szükségességét, hogy a kazettás lőszerek áldozatai életkoruknak és nemüknek megfelelő segítségre
szorulnak, valamint, hogy foglalkozni kell a veszélyeztetett csoportok különleges igényeivel,
Figyelembe véve az Egyezményt a fogyatékossággal élő személyek jogairól, amely – egyebek között – megköveteli,
hogy az említett Egyezmény részes államai vállalják annak biztosítását és elősegítését, hogy minden fogyatékkal élő
személy emberi jogai és alapvető szabadságjogai teljes mértékben érvényesüljenek bármiféle, a fogyatékosság
alapján történő hátrányos megkülönböztetés nélkül, Tudatában annak, hogy a különböző típusú fegyverek áldozatául esett személyek jogainak és szükségleteinek
kielégítésére különböző fórumokon elhatározott erőfeszítéseket megfelelő módon össze kell hangolni, valamint
elszánva a különböző típusú fegyverek áldozatai közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülésére,
Újra megerősítve, hogy az ezen Egyezmény és egyéb nemzetközi megállapodások által nem szabályozott esetekben a
polgári lakosság és a harcoló felek továbbra is a nemzetközi jog alapelveinek védelme és hatálya alatt állnak, amely
elvek a szokásjogból, az emberiesség alapelveiből származnak, vagy a társadalmi igazságérzet diktálja azokat,
Eltökélve továbbá, hogy a nem állami fegyveres csoportok számára sem engedélyezett semmilyen körülmények
között olyan tevékenység, amely a jelen Egyezmény alapján a Részes államok számára tilalom alá esik,
Üdvözölve azt a széleskörű nemzetközi támogatást, amely a gyalogsági aknák tilalmáról szóló nemzetközi normát
övezi, és amely az 1997-es, a Gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának
betiltásáról, illetőleg megsemmisítéséről szóló Egyezményben ölt testet, Üdvözölve továbbá a mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes
hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról szóló egyezményhez csatolt, a
háborúból visszamaradt robbanószerkezetekről szóló jegyzőkönyv elfogadását, valamint annak 2006. november
12-én történt hatálybalépését, fokozni kívánva továbbá a konfliktus utáni környezetben élő civil lakosságnak a
kazettás lőszer-maradványoktól való védelmét, Tudatában az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról hozott
1325-ös számú határozatának, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának a gyermekekről és a
fegyveres konfliktusokról szóló 1612-es számú határozatának, Üdvözölve továbbá azokat az utóbbi években tett nemzeti, regionális és globális lépéseket, amelyek a kazettás
lőszerek betiltására, korlátozására vagy használatának felfüggesztésére, felhalmozásának, gyártásának és
továbbadásának tiltására irányulnak, Kiemelve a társadalmi igazságérzet szerepét az emberiesség elveinek érvényesítésében, amint azt a kazettás lőszerek
által a polgári lakosságnak okozott szenvedések megszüntetésére felszólító nemzetközi kiáltvány tanúsítja, és
elismerve az Egyesült Nemzetek Szervezete, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Kazettás Lőszer Koalíció,
valamint számos más, a világon tevékenykedő nem kormányzati szervezet ez irányban kifejtett erőfeszítéseit,
Megerősítve a kazettás lőszerekkel foglalkozó oslói konferencia nyilatkozatát, amely szerint, egyebek között, az
Államok felismerték a kazettás lőszerek használatának súlyos következményeit, és elkötelezték magukat, hogy 2008-ra
egy olyan jogilag kötelező érvényű dokumentumot alkotnak meg, amely betiltja a polgári lakosságnak
elfogadhatatlan mérvű sérüléseket okozó kazettás lőszerek használatát, gyártását, átadását és felhalmozását, és olyan
együttműködési és segítségnyújtási keretet hoz létre, amely az áldozatok számára megfelelő gondoskodást és
rehabilitációt biztosít, valamint biztosítja a robbanótöltetekkel szennyezett területek mentesítését, a
kockázatcsökkentéssel kapcsolatos képzést és a felhalmozott készletek megsemmisítését,
Hangsúlyozva a kívánatos voltát annak, hogy minden Állam tartsa magát az Egyezményhez, és elhatározva, hogy
komoly erőfeszítéseket tesznek az Egyezmény egyetemessé tételének és teljes végrehajtásának elősegítésére,
Kiindulva a nemzetközi humanitárius jog alapelveiből és szabályaiból, különös tekintettel arra az elvre, hogy a
fegyveres konfliktusban részt vevő feleknek a hadviselés módszereinek vagy eszközeinek megválasztásához való joga
nem korlátlan, valamint abból az elvből, hogy a konfliktusban részt vevő felek mindenkor kötelesek különbséget tenni
a polgári lakosság és a harcoló egységek, valamint a polgári létesítmények és a katonai célpontok között, s ennek
megfelelően katonai műveleteket csak katonai célpontok ellen folytathatnak, a katonai műveletek során pedig
mindenkor különös figyelmet kell fordítani a polgári lakosság, az egyes polgárok és a polgári létesítmények
megkímélésére, illetve arra, hogy a katonai műveletek során a polgári lakosságot és az egyes polgárokat a keletkező
veszélyektől megkíméljék, A következőkben ÁLLAPODTAK MEG: 1. Cikk
Általános kötelezettségek és hatály
1. Minden Részes Állam kötelezi magát arra, hogy soha, semmilyen körülmények között
a) nem használ kazettás lőszert; b) nem fejleszt ki, nem állít elő, nem szerez be más módon, nem raktároz, nem tart meg, és nem ad át senkinek, sem
közvetlenül sem közvetve, kazettás lőszert; c) nem segít, nem bátorít, illetve nem ösztönöz senkit arra, hogy bármilyen, ezen Egyezmény által a Részes Államok
számára tiltott tevékenységet folytasson. 2. Ezen Cikk 1. bekezdése, mutatis mutandis, vonatkozik olyan kisméretű ejtőlőszerekre, amelyeket kifejezetten arra
terveztek, hogy azokat légijárművekre szerelt szórókonténerekből ledobják vagy kioldják.
3. Ez az Egyezmény nem vonatkozik az aknákra.
2. Cikk Meghatározások
Ezen Egyezmény alkalmazásában: 1. A „Kazettás lőszer áldozatai” utal minden olyan személyre, aki meghalt, fizikai vagy lelki sérülést, gazdasági
veszteséget, társadalmi marginalizálódást vagy jogai érvényesülésének lényeges károsodását szenvedte el kazettás
lőszerek alkalmazása következtében. Ide értendők maguk a személyek, akik közvetlenül megsérültek a kazettás
lőszerek használata során, valamint az érintettek családja és közösségeik is;
2. A „Kazettás lőszer” olyan hagyományos lőszert jelent, amelyet arra terveztek, hogy 20 kg-nál kisebb tömegű robbanó
altölteteket szórjon szét vagy bocsásson ki, s amely magában foglalja ezen altölteteket. Nem jelenti a következőket:
a) Olyan lőszert vagy altölteteket, amelyeket arra terveztek, hogy fényt, füstöt bocsássanak ki, pirotechnikai eszközt,
vagy lokátor-zavaró szalagokat szórjanak szét; illetve nem jelent olyan lőszert, amelyet kifejezetten légvédelmi
célra terveztek; b) Olyan lőszert vagy altölteteket, amelyeket elektromos vagy elektronikus hatás elérésére terveztek;
c) Olyan lőszert, amely a megkülönböztetés nélküli területi hatás, valamint a fel nem robbant altöltetek okozta
kockázat elkerülése érdekében rendelkezik az összes alábbi jellemzővel:
i) Minden lőszer tíznél kevesebb robbanó altöltetet tartalmaz;
ii) Minden robbanó altöltet négy kilogrammnál nehezebb; iii) Minden robbanó altöltetet úgy terveztek, hogy egyedi céltárgyat azonosítson és semmisítsen meg;
iv) Minden robbanó altöltet elektronikus önmegsemmisítővel van felszerelve;
v) Minden robbanó altöltet elektronikus önhatástalanító eszközzel van felszerelve;
3. „Robbanó altöltet” olyan hagyományos lőszert jelent, amelyet rendeltetésének megfelelően kazettás lőszerből
szórnak szét, vagy oldanak ki, és úgy tervezték, hogy becsapódás előtt, becsapódáskor, vagy a becsapódást követően
felrobbanjon; 4. „Hibás kazettás lőszer” olyan kazettás lőszert jelent, amelyet kilőttek, ledobtak, elindítottak, vagy egyéb módon célba
juttattak, és amelynek szét kellett volna szórnia, vagy ki kellett volna bocsátania robbanó altölteteket, de ez nem
következett be; 5. „Fel nem robbant altöltet” olyan robbanó altöltetet jelent, amelyet kazettás lőszer szórt szét vagy bocsátott ki, vagy
attól egyéb módon vált el, és az eredetileg szándékolt módon nem robbant fel;
6. „Elhagyott kazettás lőszer” olyan kazettás lőszert, vagy robbanó altöltetet jelent, amelyet nem használtak, és amelyet
hátrahagytak vagy eldobtak, és amely felett az azokat hátrahagyó vagy azokat eldobó fél már nem gyakorol
ellenőrzést. Ezeket vagy előkészítették használatra, vagy nem; 7. „Kazettás lőszer-maradványok” meghibásodott kazettás lőszereket, elhagyott kazettás lőszereket, fel nem robbant
altölteteket és fel nem robbant kisméretű ejtőlőszereket jelentenek;
8. „Átadás” a kazettás lőszernek az adott ország területére, vagy onnan kifelé irányuló fizikai mozgásán túl a kazettás
lőszerek tulajdonjogának átruházását és a felette gyakorolt ellenőrzés átadását is jelenti, de nem jelenti a kazettás
lőszer-maradványokkal szennyezett terület átadását; 9. „Önmegsemmisítő szerkezet” olyan beépített automatikusan működő szerkezeti egységet jelent, amelyet a lőszer
elsődleges gyújtószerkezete mellé építettek be és biztosítja ezen lőszer megsemmisítését,
10. „Önhatástalanítás” egy adott lőszer automatikusan történő üzemképtelenné tételét jelenti, oly módon, hogy egy,
a lőszer működéséhez létfontosságú részegység, pl. az áramellátó egység, visszafordíthatatlanul lemerül;
11. „Kazettás lőszer-maradványokkal szennyezett terület” az olyan terület, ahol tudottan, vagy gyaníthatóan kazettás
lőszer-maradványok találhatók; 12. „Akna” olyan harci eszközt jelent, amely telepíthető a földfelszín alá, a földfelszínre, vagy más felület közelébe és az a
funkciója, hogy felrobbanjon emberek vagy járművek jelenlététől, közelségétől, vagy a velük való érintkezéstől;
13. „Kisméretű Ejtőlőszer” olyan hagyományos, 20 kg-nál kisebb súlyú lőszert jelent, amely nem rendelkezik hajtóművel,
és amelyet feladatának elvégzéséhez egy szórókonténer terít szét, vagy bocsát ki, és úgy tervezték, hogy becsapódás
előtt, becsapódáskor, vagy a becsapódást követően felrobbanjon; 14. „Szórókonténer” olyan tárolóegységet jelent, amelyet arra terveztek, hogy kisméretű ejtőlőszereket szórjon szét vagy
bocsásson ki, és amely a szétszórás vagy kibocsátás idején légijárműhöz van rögzítve;
15. „Fel nem robbant kisméretű ejtőlőszer” olyan ejtőlőszert jelent, amelyet szétszórtak, kibocsátottak, vagy egyéb
módon választottak el a szórókonténertől, és amely az eredeti szándék ellenére nem robbant fel.
3. Cikk Tárolás és a készlet megsemmisítése
1. Minden Részes Állam köteles, nemzeti előírásainak megfelelően, az összes joghatósága és ellenőrzése alá eső kazettás
lőszert elkülöníteni a hadműveleti felhasználásra szánt lőszertől, és köteles azokat a szándékolt megsemmisítésre
utaló jelzéssel ellátni. 2. Minden Részes Állam vállalja, hogy ezen Cikk 1. bekezdésében hivatkozott összes kazettás lőszert a lehető legkorábbi
időpontban, de legkésőbb ezen Egyezménynek az adott Részes Állam számára történő hatálybalépésétől számított
nyolc éven belül megsemmisíti vagy biztosítja megsemmisítésüket. Minden Részes Állam vállalja annak biztosítását,
hogy a megsemmisítés módszerei megfelelnek a vonatkozó nemzetközi közegészségügyi és környezetvédelmi
normáknak. 3. Ha egy Részes Állam úgy véli, hogy nem lesz képes megsemmisíteni kazettás lőszer készletét, vagy a kazettás lőszerek
megsemmisítésre adott határidőt tartani a jelen Cikk 1. bekezdésében hivatkozott hatálybalépést követő nyolc éven
belül, kérést terjeszthet elő a Részes Államok ülése, vagy a soros Felülvizsgálati Konferencia elé az ezen lőszerek
megsemmisítésének befejezésére vonatkozó határidő maximum négy évvel történő meghosszabbítására. Rendkívüli
körülmények esetén egy Részes Állam további négy évig terjedő hosszabbítást kérhet. A javasolt
határidő-hosszabbítások nem haladhatják meg az adott Részes Állam ezen Cikk 2. bekezdése szerinti
kötelezettség-teljesítéséhez ténylegesen szükséges évek számát. 4. A határidő meghosszabbítására irányuló kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a javasolt meghosszabbítás időtartamát; b) a javasolt meghosszabbítás részletes magyarázatát, beleértve a Részes Állam számára az ezen Cikk
1. bekezdésében hivatkozott összes kazettás lőszer megsemmisítéséhez rendelkezésre álló, vagy kért pénzügyi és
műszaki eszközöket, valamint – ahol alkalmazható – a kérést alátámasztó kivételes körülményeket;
c) az arra vonatkozó tervet, hogy a készleteket hogyan és mikor semmisítik meg;
d) a Részes Államnak az ezen Egyezmény hatálybalépésekor birtokában lévő kazettás lőszerek és altöltetek
mennyiségét és típusát, valamint a hatálybalépés után a Részes Állam területén talált további kazettás lőszerek és
altöltetek mennyiségét és típusát; e) az ezen Cikk 2. bekezdésében hivatkozott időszak alatt megsemmisített kazettás lőszerek és robbanó altöltetek
mennyiségét és típusát; és f) a javasolt meghosszabbítási idő alatt megsemmisítésre fennmaradó kazettás lőszerek és robbanó altöltetek
mennyiségét és típusát, valamint a várható éves megsemmisítési keretet.
5. A Részes Államok ülése, illetve a Felülvizsgálati Konferencia – ezen Cikk negyedik bekezdésében foglalt tényezőket
figyelembe véve – mérlegeli a kérelmet, és a jelen lévő és szavazó Részes Államok szavazati többségével eldönti, helyt
ad-e a hosszabbítás iránti kérelemnek. A Részes Államok dönthetnek úgy, hogy a kértnél rövidebb idejű hosszabbítást
engedélyeznek, és referenciaértékeket javasolhatnak a hosszabbításhoz, ahol ez jelentőséggel bír. A hosszabbítás
iránti kérelmet minimum kilenc hónappal az azt tárgyaló Részes Államok ülése, vagy a Felülvizsgálati Konferencia előtt
kell benyújtani. 6. Az ezen Egyezmény 1. Cikkének rendelkezései ellenére korlátozott számú kazettás lőszer és robbanó altöltetek
megtartása és beszerzése megengedett azzal a céllal, hogy a kazettás lőszerek és robbanó altöltetek felderítését
gyakorolják, a mentesítő, vagy megsemmisítő technikákat fejlesszék, oktatási célokra vagy a kazettás lőszerek elleni
intézkedési eljárások kidolgozásához használják. A megtartott vagy beszerzett robbanó altöltetek mennyisége nem
haladhatja meg azt a minimális mennyiséget, amely mindenképpen szükséges ezen feladatokhoz.
7. Az ezen Egyezmény 1. Cikkének rendelkezései ellenére nem tilos kazettás lőszerek másik Részes Államnak történő
átadása megsemmisítésre, valamint az ezen Cikk 6. bekezdésében felsorolt célokra.
8. Az ezen Cikk 6. és 7. bekezdésében leírt célokra kazettás lőszereket vagy robbanó altölteteket megtartó, beszerző vagy
azt átadó Részes Államok kötelesek az ezen kazettás lőszerek és robbanó altöltetek tervezett és tényleges
felhasználásáról, valamint azok típusáról, mennyiségéről és sorozatszámáról részletes jelentést benyújtani. Ha kazettás
lőszereket és robbanó altölteteket az említett célokból egy másik Részes Államnak átadnak, a jelentésnek a fogadó
félre vonatkozó utalást is tartalmaznia kell. Minden olyan évben, amelynek folyamán valamely Részes Állam
megtartott, beszerzett, vagy átadott kazettás lőszereket vagy robbanó altölteteket, jelentést kell készíteni. A jelentést
az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának kell benyújtani legkésőbb a tárgyévet követő év április 30-ig.
4. Cikk Kazettás lőszer-mentesítés és -megsemmisítés, továbbá a kockázatcsökkentő felkészítés
1. Minden Részes Állam vállalja, hogy a fennhatósága, vagy az ellenőrzése alatt álló kazettás lőszer-maradványokkal
szennyezett területeket mentesíti, a robbanószer-maradványokat megsemmisíti, vagy biztosítja a mentesítést és a
megsemmisítést az alábbiak szerint: a) Amennyiben valamely Részes Állam fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területen kazettás
lőszer-maradványok találhatók az ezen Egyezmény adott Részes Állam számára történt hatálybalépésének
időpontjában, a mentesítést és a megsemmisítést a lehető legrövidebb időn belül – de az említett időponttól
számítva legkésőbb tíz év múlva – el kell végezni.
b) Ahol – az ezen Egyezménynek az adott Részes Állam számára történő hatálybalépése után – a kazettás lőszerekből
az állam fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területen kazettás lőszer-maradványok keletkeznek, az említett
mentesítést és megsemmisítést a lehető leghamarabb el kell végezni, de legkésőbb tíz évvel azon aktív
ellenségeskedések lezárulta után, amelyek során a kazettás lőszerekből kazettás lőszer-maradványok keletkeztek;
valamint c) Akár ezen bekezdésnek az a), akár a b) albekezdésében foglalt kötelezettségeit teljesíti, az adott Részes Állam
teljesítési nyilatkozatot tesz a Részes Államok következő ülésén.
2. Az ezen Cikk 1. bekezdése szerinti kötelezettségének teljesítése során minden Részes Állam, jelen Egyezménynek
a nemzetközi együttműködésre és segítségnyújtásra vonatkozó 6. Cikke rendelkezéseinek figyelembevételével
köteles a lehető leghamarabb megtenni a következő intézkedéseket:
a) felmérni, megállapítani és nyilvántartásba venni a kazettás lőszer-maradványok miatt keletkezett kockázatokat,
minden erőfeszítést megtenni az összes, a fennhatósága, vagy ellenőrzése alatt álló területen lévő, kazettás
lőszer-maradványok által szennyezett terület felderítésére; b) felmérni és a megjelölés, a polgári lakosok védelme, a mentesítés és a megsemmisítés alapján rangsorolni a
szükségleteket, és lépéseket tenni a források mozgósítása érdekében, valamint nemzeti intézkedési tervet
kidolgozni ezen célok kivitelezésére, építve, ha ilyenek rendelkezésre állnak, a meglévő struktúrákra,
tapasztalatokra és módszerekre; c) minden lehetséges lépést megtenni annak érdekében, hogy minden, a fennhatósága vagy az ellenőrzése alatt
álló területen lévő kazettás lőszer-maradványokkal szennyezett terület határa legyen megjelölve, megfigyelve és
kerítéssel vagy egyéb módon védve a polgári lakosok hatékony távoltartása érdekében. A feltételezhetően
veszélyes területek megjelölésére használt jelzéseknek az érintett közösség számára könnyen felismerhető
jelölési módszereken kell alapulniuk. Amennyire lehetséges, e jelzéseknek, továbbá az egyéb, a veszélyes terület
határát jelölő jelzéseknek jól láthatónak, olvashatónak, tartósnak, a környezeti hatásokkal szemben ellenállónak
kell lennie, hogy egyértelműen beazonosítható legyen, hogy a jelzett határvonal melyik oldala a kazettás
lőszer-maradványok által szennyezett terület, és melyik a biztonságos oldal;
d) mentesíteni és megsemmisíteni az összes, a fennhatósága vagy az ellenőrzése alatt álló területen található
kazettás lőszer-maradványt; e) a kockázat csökkentése érdekében oktatást szervezni az ilyen maradványokból eredő kockázatokról annak
érdekében, hogy a kazettás lőszer-maradványokkal szennyezett területen, vagy azok közelében lakók ezeknek a
veszélyeknek tudatában legyenek. 3. Az ezen Cikk 2. bekezdésében hivatkozott tevékenységek elvégzésekor minden Részes Állam köteles figyelembe
venni a nemzetközi normákat, beleértve az International Mine Action Standards-t (IMAS).
4. Ez a bekezdés olyan esetekben alkalmazandó, amikor a kazettás lőszert valamely Részes Állam az Egyezmény
hatálybalépése előtt használta vagy hagyta hátra, ami így olyan kazettás lőszer-maradvánnyá vált, amely egy másik
Részes Állam fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területen volt található abban az időpontban, amikor ezen
Egyezmény az utóbb említett másik állam számára hatályba lépett.
a) Ilyen esetekben, amikor ezen Egyezmény mindkét Részes Állam számára hatályba lép, az elsőként említett Részes
Államot erőteljesen felszólítják, hogy nyújtson, egyebek között, műszaki, pénzügyi, anyagi és emberi erőforrás
támogatást a másik Részes Államnak. Továbbá, tegye ezt vagy a kétoldalú kapcsolatok keretében, vagy egy
kölcsönösen elfogadott harmadik félen keresztül, beleértve az Egyesült Nemzetek Szervezetének rendszerét,
vagy más releváns szervezeteket annak érdekében, hogy az ilyen kazettás lőszer-maradványok megjelölését,
mentesítését, vagy megsemmisítését segítsék. b) Az ilyen segítségnek legyen része, ahol lehetséges, a felhasznált kazettás lőszer típusára és mennyiségére,
a kazettás lőszer bevetésének pontos helyére, valamint az olyan területekre vonatkozó információ, ahol kazettás
lőszer-maradványok találhatók. 5. Ha egy Részes Állam úgy véli, hogy nem lesz képes az ezen Cikk 1. bekezdésében hivatkozott összes kazettás
lőszer-maradványt mentesíteni és megsemmisíteni, vagy ezt biztosítani az Egyezménynek számára történt
hatálybalépése utáni tíz éven belül, kérést terjeszthet elő a Részes Államok ülése vagy a Felülvizsgálati Konferencia elé
a kazettás lőszerek mentesítésére és megsemmisítésére vonatkozó határidő legfeljebb öt évvel történő
meghosszabbítására. A javasolt hosszabbítás ideje nem lehet több, mint azon évek száma, amelyek szigorúan
szükségesek az adott Részes Államnak az ezen Cikk 1. bekezdése szerinti kötelezettsége teljesítéséhez.
6. A határidő meghosszabbítása iránti kérelmet a Részes Államok üléséhez vagy a Felülvizsgálati Konferenciához az előtt
kell benyújtani, mielőtt az ezen Cikk 1. bekezdésében említett időszak az adott Részes Államra vonatkozóan lejárna.
Minden kérelmet minimum 9 hónappal az előtt kell benyújtani, hogy az esedékes Részes Államok ülése vagy a
Felülvizsgálati Konferencia azt tárgyalná. Minden kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a javasolt hosszabbítás időtartamát; b) a javasolt hosszabbítás okaira vonatkozó részletes magyarázatot, beleértve a javasolt hosszabbítás időszakába
az összes kazettás lőszer-maradvány mentesítéséhez és megsemmisítéséhez igényelt pénzügyi és műszaki
eszközt; c) a jövőbeni munka előkészítését, és az ezen Cikk 1. bekezdésében említett kezdeti tízéves időszak alatt elvégzett
nemzeti aknamentesítő programok helyzetét, valamint bármely későbbi hosszabbításokat;
d) a kazettás lőszer-maradványokat tartalmazó teljes területet, amikor ezen Egyezmény az adott Részes Államok
számára hatályba lépett, illetve minden olyan területet, ahol a kazettás lőszer-maradványokat a hatálybalépés
után fedezték fel; e) az ezen Egyezmény hatálybalépését követően kazettás lőszer-maradványoktól megtisztított összes területet;
f) a javasolt hosszabbítás során a kazettás lőszer-maradványoktól megtisztításra váró összes terület nagyságát;
g) azon körülményeket, amelyek akadályozták a Részes Államot abban, hogy megsemmisítse az ezen Cikk
1. bekezdésében említett tíz éves kezdeti időszak során a fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területen
az összes kazettás lőszer-maradványt, valamint azokat, amelyek a javasolt hosszabbítás során akadályozni fogják
az erre irányuló tevékenységét; h) a javasolt hosszabbítás humanitárius, társadalmi, gazdasági és környezeti hatásait; valamint
i) minden egyéb, a javasolt hosszabbítással kapcsolatos lényeges információt.
7. Figyelemmel az ezen Cikk 6. bekezdésében hivatkozott tényezőkre – beleértve, többek között, a kazettás
lőszer-maradványok mennyiségéről szóló jelentés bekérését is – a Részes Államok ülése vagy a Felülvizsgálati
Konferencia köteles mérlegelni a kérelmet, és a jelen lévő és szavazó Részes Államok szavazati többségével eldönteni,
helyt ad-e a hosszabbítás iránti kérelemnek. A Részes Államok dönthetnek úgy, hogy a kértnél rövidebb idejű
hosszabbítást engedélyeznek, és referenciaértékeket javasolhatnak a hosszabbításhoz, ha arra szükség van.
8. Az ilyen hosszabbítási igényt, ezen Cikk 5., 6. és 7. bekezdéseinek megfelelő, új kérvény benyújtásával maximum újabb
öt évre lehet megújítani. További hosszabbítás kérése esetén a Részes Állam köteles további megfelelő információt
szolgáltatni arról, hogy az ezen Cikk alapján nyújtott előző hosszabbítás során milyen haladást ért el.
5. Cikk Áldozatok segítése
1. Minden Részes Állam a fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területen köteles a kazettás lőszerek áldozatainak
– az alkalmazandó nemzetközi humanitárius és emberi jogi szabályoknak megfelelően – az egyén életkorának és
nemének megfelelő segítséget nyújtani, beleértve az egészségügyi ellátást, a rehabilitációt és a pszichológiai
támogatást, továbbá gondoskodni a társadalmi és gazdasági visszailleszkedésükről. A Részes Államok kötelesek
minden erőfeszítést megtenni annak érdekében, hogy megbízható adatokat gyűjtsenek a kazettás lőszerek
áldozatairól. 2. Az ezen Cikk 1. bekezdése szerinti kötelezettségei ellátásában minden Részes Állam köteles:
a) A kazettás lőszerek áldozatainak szükségleteit elbírálni; b) Minden szükséges nemzeti jogszabályt és eljárást kidolgozni, megvalósítani és betartatni;
c) Nemzeti tervet és költségvetést kidolgozni, beleértve az ezen tevékenységek elvégzéséhez szükséges
időkereteket azzal, hogy ezeket beilleszti a meglévő, fogyatékossággal élő személyekre vonatkozó fejlesztési
és emberi jogi nemzeti keretekbe és mechanizmusokba, miközben az érintettek konkrét szerepét és
hozzájárulását tiszteletben tartja; d) Lépéseket tenni a nemzeti és nemzetközi erőforrások mozgósítása érdekében;
e) Mindenféle megkülönböztetést mellőzni a kazettás lőszerek áldozataival szemben vagy az áldozatok között,
illetve a kazettás lőszerek áldozatai és az egyéb okokból sérülést vagy rokkantságot elszenvedettek között;
a kezelésben megjelenő különbségeket csak egészségügyi, rehabilitációs, pszichológiai, vagy
társadalmi-gazdasági okok indokolhatják; f) Szorosan egyeztetni és együttműködni a kazettás lőszerek áldozataival és az őket képviselő szervezetekkel;
g) A Kormányon belül kijelölni egy koordináló szervet az ezen Cikk végrehajtásához kapcsolódó ügyek
összehangolására; h) Törekedni a megfelelő irányelvek és bevált eljárások felhasználására, ideértve az egészségügyi ellátást,
a rehabilitációt és a pszichológiai támogatást, valamint a társadalmi és gazdasági visszailleszkedést.
6. Cikk Nemzetközi együttműködés és segítségnyújtás
1. Az ezen Egyezmény szerinti kötelezettségei teljesítésében minden Részes Állam jogosult arra, hogy segítséget kérjen
és kapjon. 2. Minden Részes Állam – amelyik olyan helyzetben van – köteles műszaki, tárgyi és pénzügyi segítséget nyújtani
a kazettás lőszerek ügyében érintett Részes Államoknak, az ezen Egyezmény hatálya alatti kötelezettségek
végrehajtása érdekében. Ilyen segítség, többek között, nyújtható az Egyesült Nemzetek Szervezetének rendszerén
keresztül, nemzetközi, regionális, vagy nemzeti szervezeteken vagy intézményeken, nem-kormányzati szervezeteken
vagy intézményeken keresztül, vagy kétoldalú alapon. 3. Minden Részes Állam vállalja, hogy segíti a felszerelések és az ezen Egyezmény végrehajtására vonatkozó tudományos
és technológiai információk lehető legteljesebb, kölcsönös átadását, és egyúttal joga van abban részt venni. A Részes
Államok nem szabhatnak ésszerűtlen mértékű korlátozásokat a mentesítő és más egyéb humanitárius célokat szolgáló
berendezések és a kapcsolódó technológiai információ átadása és elfogadása elé.
4. Az ezen Egyezmény 4. Cikk 4. bekezdése szerinti esetleges kötelezettségeken túl minden Részes Állam, amelyik
helyzetéből adódóan ezt megteheti, köteles segítséget nyújtani a kazettás lőszer-maradványok mentesítésében és
megsemmisítésében, valamint köteles a kazettás lőszer-maradványok mentesítésében használatos különböző
eszközökkel és technológiákkal kapcsolatos információkat biztosítani, valamint a kazettás lőszer-maradványok
mentesítésében és megsemmisítésében, továbbá a kapcsolódó tevékenységekben jártas szakemberekről,
szakhatóságokról vagy nemzeti kapcsolattartókról információt szolgáltatni. 5. Minden olyan Részes Állam, amelyik azt megteheti, köteles segítséget nyújtani a felhalmozott kazettás lőszerek
megsemmisítéséhez, továbbá köteles segítséget nyújtani az ezen Egyezmény 4. Cikke szerint a kazettás lőszerek
megjelöléséhez, a velük kapcsolatos kockázat-elkerülési oktatáshoz, a polgári lakosság védelméhez, valamint a fel
nem robbant kazettás lőszer-maradványok mentesítéséhez és megsemmisítéséhez. 6. Ahol ezen Egyezmény hatálybalépésekor egy Részes Állam fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területen a
kazettás lőszerek kazettás lőszer-maradvánnyá váltak, minden olyan Részes Állam, amelyik megteheti, köteles
azonnali segítséget nyújtani az érintett Részes Államnak. 7. Minden olyan Részes Állam, amelyik megteheti, köteles az ezen Egyezmény 5. Cikkében hivatkozott kötelezettségek
végrehajtása érdekében segítséget nyújtani az életkornak és a nemi hovatartozásnak megfelelő ellátás biztosítása
érdekében, beleértve az egészségügyi ellátást, a rehabilitációt és a pszichológiai támogatást, továbbá köteles
gondoskodni a kazettás lőszerek áldozatainak társadalmi és gazdasági visszailleszkedéséről. Ilyen segítség nyújtható,
többek között, az Egyesült Nemzetek Szervezetének rendszerén, a nemzetközi, regionális vagy nemzeti szervezeteken
vagy intézményeken keresztül, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságán, a nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold
Társaságokon és Nemzetközi Szövetségükön, nem-kormányzati szervezeteken keresztül vagy kétoldalú kapcsolatok
keretében. 8. Minden olyan Részes Állam, amelyik teheti, köteles segítséget nyújtani és hozzájárulni a kazettás lőszerek használata
által érintett Részes Államokban a szükséges gazdasági és társadalmi újjáépítéshez.
9. Minden Részes Állam, amelyik megteheti, adományokkal hozzájárulhat a megfelelő speciális letéti alapokhoz annak
érdekében, hogy elősegítse az ezen Egyezmény szerinti segítségnyújtást.
10. Minden olyan Részes Állam, amelyik segítséget kér és kap, köteles minden olyan intézkedést megtenni, amellyel
elősegíti ezen Egyezmény időbeni és hatékony végrehajtását, beleértve, összhangban a nemzeti törvényekkel és
szabályokkal, a személyek, anyagok és eszközök határon történő be- és kiléptetésének segítését és figyelembe véve
a legfejlettebb nemzetközi gyakorlatot. 11. Nemzeti cselekvési terv elkészítése céljából minden Részes Állam kérheti az Egyesült Nemzetek Szervezetét,
a regionális szervezeteket, más Részes Államokat vagy egyéb illetékes kormányközi vagy nem-kormányzati
intézményeket, hogy segítsék hatóságait, egyebek között, a következők meghatározásában:
a) A fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területeken található kazettás lőszer-maradványok fajtája és
mennyisége; b) A terv végrehajtásához szükséges pénzügyi, technológiai és humán erőforrások;
c) A fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló területeken található összes kazettás lőszer-maradvány
mentesítéséhez és megsemmisítéséhez szükséges idő felbecsülése; d) A kazettás lőszer-maradványok által okozott sérülések csökkentését, vagy a halálesetek elkerülését célzó kockázat
csökkentő felvilágosító programok és oktatási tevékenységek; e) Segítségnyújtás a kazettás lőszerek áldozatainak; és
f) Az érintett Részes Államok kormánya és a terv végrehajtásában részt vevő megfelelő kormányzati, kormányközi
vagy nem-kormányzati szervezetek közötti koordinációs kapcsolat kialakítása. 12. Az ezen Cikk rendelkezései szerint segítséget nyújtó és elfogadó Részes Államok kötelesek együttműködni a
megállapodásokban szereplő segítségnyújtási programok teljes és azonnali végrehajtásában.
7. Cikk Átláthatósági intézkedések
1. Minden Részes Állam a lehető legrövidebb időn belül köteles, de legkésőbb a jelen Egyezménynek az adott Részes
Állam számára történő hatálybalépésétől számított 180 napon belül, jelentést tenni az Egyesült Nemzetek Szervezete
főtitkárának: a) Az ezen Egyezmény 9. Cikkében említett nemzeti végrehajtási intézkedésekről;
b) Az ezen Egyezmény 3. Cikkében hivatkozott összes kazettás lőszer darabszámáról, beleértve az altölteteket is,
típusokra, mennyiségre, s ha lehetséges az egyes típusok sorozatszámára történő lebontásban;
c) Az adott Részes Állam által az ezen Egyezmény számára történt hatálybalépése előtt gyártott, valamint a jelenleg
tulajdonában lévő vagy általa birtokolt kazettás lőszertípusok műszaki jellemzőiről, ha azok ismertek, ésszerű
módon megadva az olyan típusú információkat, amelyek a kazettás lőszerek azonosításában és mentesítésében
segíthetnek. Ezen információknak minimálisan tartalmazniuk kell a méreteket, a gyújtószerkezet leírását,
a robbanóanyag-tartalmat, a fémtartalmat, színes fényképeket, és minden egyéb információt, amely segítheti
a kazettás lőszer-maradványok mentesítését. d) A kazettás lőszert gyártó létesítmények átalakítását vagy leszerelését célzó programok állapotát és haladási
ütemét; e) A kazettás lőszerek, beleértve a robbanó altöltetek, ezen Egyezmény 3. Cikke alapján történő megsemmisítésének
állapotát és haladását, a megsemmisítés módjának részleteivel, az összes megsemmisítő létesítmény
helyszínének megjelölésével, valamint a betartandó biztonsági és környezetvédelmi szabványok leírásával;
f) Az ezen Egyezmény 3. Cikkének megfelelően megsemmisített kazettás lőszerekről, beleértve a robbanó
altölteteket is, típusait és mennyiségét, beleértve az összes megsemmisítő létesítmény helyét, valamint a kötelező
biztonsági és környezetvédelmi szabványok leírását; g) Az ezen bekezdés e) albekezdésében hivatkozott program bejelentett befejezése után talált kazettás
lőszer-készleteket, ideértve a robbanó altölteteket is, továbbá az ezen Egyezmény 3. Cikkének alkalmazásával
készült megsemmisítési terveket; h) A lehetséges mértékig a fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló kazettás lőszerrel szennyezett területek
nagyságát és elhelyezkedését, a lehető legtöbb részlettel az összes kazettás lőszer-maradvány típusáról és
mennyiségéről, megfelelő területi bontásban, továbbá használatuk idejét is megjelölve;
i) Az ezen Egyezmény 4. Cikkének megfelelően már mentesített és megsemmisített kazettás lőszer-maradványok
további mentesítési és megsemmisítési programjának állapotát és haladását, a kazettás lőszerrel szennyezett
terület mentesítési szükségleteinek mértékét és elhelyezkedését, valamint a mentesített és megsemmisített
kazettás lőszer-maradványok mennyiségét és típus szerinti lebontását; j) A kockázatcsökkentéssel kapcsolatos képzés biztosítása érdekében tett intézkedéseket, különösen a
fennhatósága vagy ellenőrzése alatt álló kazettás lőszer-maradványokkal szennyezett területeken élő polgári
lakosság azonnali és hathatós figyelmeztetésére szolgáló intézkedéseket; k) Az ezen Egyezmény 5. Cikke szerinti, az életkornak és a nemi hovatartozásnak megfelelő ellátás biztosítására
vonatkozó kötelezettsége végrehajtásának állapotát és előrehaladását, beleértve az egészségügyi ellátást,
a rehabilitációt és a pszichológiai támogatást, valamint a gondoskodást a kazettás lőszerek áldozatainak
társadalmi és gazdasági visszailleszkedéséről, továbbá megbízható adatok gyűjtését a kazettás lőszerek
áldozatairól; l) Az információszolgáltatásra és az ezen bekezdésben leírt intézkedések megtételére jogosult intézmények
megnevezését és elérhetőségeit; m) Az ezen Egyezmény 3., 4. és 5. Cikkének végrehajtására elkülönített nemzeti erőforrások – beleértve a pénzügyi,
anyagi, vagy természetbeni erőforrásokat is – mennyiségét; és
n) Az ezen Egyezmény 6. Cikke szerint létrejött nemzetközi együttműködés és a kapott segítség mértékét, típusait
és célterületeit. 2. Az ezen Cikk 1. bekezdése szerint biztosított információt a Részes Államoknak évente kell frissíteniük, az előző naptári
évet lefedve, és a jelentést minden év április 30-ig kell megküldeni az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának.
3. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára köteles az összes ilyen neki címzett jelentést a Részes Államoknak
továbbítani. 8. Cikk A kötelezettségteljesítés megkönnyítése és tisztázása
1. A Részes Államok megállapodnak abban, hogy konzultációt folytatnak és együttműködnek a jelen Egyezmény
rendelkezéseinek végrehajtásában, és az együttműködés szándékával együtt munkálkodnak azon, hogy
megkönnyítsék a Részes Államok számára a jelen Egyezmény alapján rájuk háruló kötelezettségek teljesítését.
2. Ha egy vagy több Részes Állam a jelen Egyezmény rendelkezéseinek egy másik Részes Állam általi betartásával
kapcsolatos kérdéseket óhajt tisztázni és megoldani, az adott üggyel kapcsolatban az Egyesült Nemzetek
Szervezetének főtitkárán keresztül kérdéssel fordulhat a szóban forgó Részes Államhoz. Az ilyen kérelemhez csatolni
kell az összes megfelelő információt. Minden Részes Állam tartózkodik a megalapozatlan kérdések felvetésétől,
ügyelve, hogy visszaélést ne követhessenek el. Az a Részes Állam, amelyhez a kérdést intézték, az Egyesült Nemzetek
Szervezetének főtitkárán keresztül 28 napon belül eljuttatja a kérdést benyújtó Részes Államhoz az összes olyan
információt, amely előmozdíthatja az adott kérdés tisztázását. 3. Amennyiben a kérdést benyújtó Részes Állam nem kap választ az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának
közvetítésével a megadott időtartamon belül, illetve, ha a kérdésre kapott választ nem tartja kielégítőnek, az ügyet az
Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárán keresztül a Részes Államok soron következő ülése elé terjesztheti.
Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára a beadványt – a szóban forgó kérdéshez csatolt összes megfelelő
információ kíséretében – továbbítja a Részes Államoknak. Az összes ilyen információt átadják a kéréssel megkeresett
Részes Államnak, amelynek joga van válaszadásra. 4. A Részes Államok soros ülésének összehívásáig az érintett Részes Államok bármelyike kérheti az Egyesült Nemzetek
Szervezetének főtitkárát, hogy járjon közben a felvetett kérdés tisztázásának megkönnyítése érdekében.
5. Amikor ezen Cikk 3. bekezdése szerint valamilyen ügyet előterjesztettek, a Részes Államok ülése először azt köteles
eldönteni, hogy az érintett Részes Államok által benyújtott összes információ mérlegelése után kíván-e tovább
foglalkozni az adott üggyel. Amennyiben a folytatásról születik döntés, a Részes Államok ülése az érintett Részes
Államoknak módszereket és eszközöket javasolhat az adott ügy tisztázására vagy megoldására, beleértve a
nemzetközi joggal összhangban lévő megfelelő eljárások kezdeményezését. Olyan körülmények között, ahol a kérdés
keletkezésének okát a Részes Államon kívül álló körülmények határozzák meg, a Részes Államok ülése megfelelő
intézkedéseket javasolhat, beleértve az ezen Egyezmény 6. Cikkében hivatkozott együttműködés alkalmazását.
6. Az ezen Cikk 2–5. bekezdésében meghatározott intézkedéseken túl, a Részes Államok ülése dönthet úgy, hogy
az Egyezmény rendelkezéseinek nem teljesítéséből fakadó esetek megoldására olyan más általános eljárásokat, vagy
konkrét mechanizmusokat fogad el, amilyeneket a megoldás érdekében célszerűnek lát.
9. Cikk Nemzeti végrehajtási intézkedések
A Részes Államok meghoznak minden megfelelő jogi, igazgatási és egyéb intézkedést ezen Egyezmény végrehajtása
érdekében, beleértve a büntetőjogi intézkedések foganatosítását is, hogy megakadályozzanak és elfojtsanak bármely,
ezen Egyezmény által a Részes Államok számára tiltott tevékenységet a joghatóságuk vagy az ellenőrzésük alatt álló
személyek által vagy területen. 10. Cikk Viták rendezése
1. Amikor az Egyezmény értelmezésében vagy alkalmazásában két vagy több Részes Állam között vita keletkezik,
az érintett Részes Államok kötelesek egymással konzultálni a vita tárgyalásos vagy egyéb, általuk választott békés
eszközzel történő gyors megoldása érdekében, beleértve a Részes Államok üléséhez folyamodást és az ügynek
a Nemzetközi Bíróság elé történő utalását a Bíróság Alapszabályának megfelelően.
2. A Részes Államok ülése bármilyen, általa megfelelőnek tekintett eszközzel hozzájárulhat a vita rendezéséhez,
beleértve közbenjárásának felajánlását, és az érintett Részes Államok felhívását arra, hogy kezdjék meg az általuk
választott rendezési eljárást, illetve a közösen elhatározott eljárás esetében határidőt ajánlhat.
11. Cikk A Részes Államok találkozói
1. A Részes Államok kötelesek rendszeres találkozókon részt venni, hogy megvizsgáljanak minden olyan ügyet, amely
ezen Egyezmény alkalmazását vagy végrehajtását illeti, és szükség esetén döntéseket hozzanak, ideértve:
a) ezen Egyezmény működését és helyzetét; b) a jelen Egyezmény rendelkezései értelmében benyújtott jelentésekből fakadó kérdéseket;
c) a 6. Cikkel összhangban folytatott nemzetközi együttműködést és segítségnyújtást;
d) a kazettás lőszer-maradványok mentesítéséhez szükséges technológiák fejlesztését;
e) a Részes Államoknak ezen Egyezmény 8. és 10. Cikke szerinti beadványait; és
f) a Részes Államok ezen Egyezmény 3. és 4. Cikkének rendelkezései szerinti beadványait.
2. A Részes Államok első találkozóját az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára köteles összehívni az ezen
Egyezmény hatálybalépését követő egy éven belül. Az ezt követő üléseket az Egyesült Nemzetek Szervezetének
főtitkára évente köteles összehívni egészen az első Felülvizsgálati Konferencia időpontjáig.
3. Ezen Egyezmény nem részes államai, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete, egyéb érintett nemzetközi
szervezetek vagy intézmények, regionális szervezetek, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és a
Vörös Félhold Társaságainak Nemzetközi Szövetsége és más fontosabb nem-kormányzati szervezetek szintén
meghívást kaphatnak, hogy az elfogadott ügyrendi szabályokkal összhangban megfigyelőként jelen lehessenek.
12. Cikk Felülvizsgálati Konferenciák
1. Öt évvel ezen Egyezmény hatálybalépése után az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára köteles Felülvizsgálati
Konferenciát összehívni. További Felülvizsgálati Konferenciát az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára akkor
köteles összehívni, ha azt a Részes Államok egyike vagy több Részes Állam kéri azzal, hogy az egyes Felülvizsgálati
Konferenciák között eltelt idő semmiképpen sem lehet kevesebb, mint öt év. Ezen Egyezmény összes Részes Államát
meg kell hívni minden Felülvizsgálati Konferenciára. 2. A Felülvizsgálati Konferenciák céljai a következők:
a) ezen Egyezmény működésének és helyzetének áttekintése; b) annak mérlegelése, szükség van-e, és ha igen, milyen időközönként, a Részes Államok 11. Cikk 2. bekezdésében
említett további üléseire; és c) a 3. és a 4. Cikkben foglaltaknak megfelelően, a Részes Államok beadványaival kapcsolatos döntések
meghozatala. 3. Ezen Egyezmény nem Részes Államai, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete egyéb érintett nemzetközi
szervezetek vagy intézmények, regionális szervezetek, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és a
Vörös Félhold Társaságainak Nemzetközi Szövetsége és más fontosabb nem-kormányzati szervezetek szintén
kaphatnak meghívást, hogy az elfogadott ügyrendi szabályokkal összhangban, megfigyelőként jelen lehessenek.
13. Cikk Módosítások
1. Ezen Egyezmény hatálybalépését követően bármelyik Részes Állam bármikor javasolhatja az Egyezmény módosítását.
Minden módosítással kapcsolatos javaslatot az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának kell eljuttatni, aki azt
továbbítja a Részes Államoknak, az álláspontjuk kinyilvánítását kérve arról, hogy összehívjanak-e Módosítási
Konferenciát a javaslat megvitatására. Ha a Részes Államok többsége legkésőbb 90 nappal a javaslat szétküldése után
arról értesíti az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát, hogy támogatja a javaslat további megfontolását, az
Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára köteles összehívni a Módosítási Konferenciát, amelyre minden Részes
Államot meg kell hívni. 2. Az ezen Egyezmény nem részes államai, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezete, egyéb releváns nemzetközi
szervezetek vagy intézmények, regionális szervezetek, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és a
Vörös Félhold Társaságainak Nemzetközi Szövetsége és más érintett nem-kormányzati szervezetek meghívást
kaphatnak, hogy az elfogadott ügyrendi szabályokkal összhangban megfigyelőként jelen lehessenek.
3. A Módosítási Konferenciát közvetlenül a Részes Államok ülése vagy a Felülvizsgálati Konferencia után kell összehívni,
kivéve, ha a Részes Államok többsége azt kéri, hogy korábbi időpontban rendezzék.
4. Ezen Egyezmény minden módosítását a Módosítási Konferencián jelen lévő és szavazó Részes Államok kétharmados
többségének kell elfogadnia. A Letéteményes köteles minden, a fenti módon elfogadott módosítást minden Államnak
eljuttatni. 5. Jelen Egyezmény valamely módosítása azt követően lép hatályba az Egyezmény valamennyi olyan Részes Állama
számára, mely elfogadja a szóban forgó módosítást, hogy a Részes Államok többsége letétbe helyezte az elfogadásról
szóló okiratot. Ezt követően minden további Részes Állam számára abban az időpontban lép hatályba, amikor letétbe
helyezi saját elfogadási okiratát. 14. Cikk Költségek és adminisztratív feladatok
1. A Részes Államok ülései, a Felülvizsgálati Konferenciák és a Módosítási Konferenciák költségeit – az Egyesült Nemzetek
Szervezete megfelelő arányos tagdíjskálája alapján – a Részes Államok és az ezeken az üléseken részt vevő, de a jelen
Egyezményben nem részes államok viselik. 2. Az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának az ezen Egyezmény 7. és 8. Cikke szerint fölmerült költségeit a Részes
Államok viselik az Egyesült Nemzetek Szervezete megfelelő arányos tagdíjskálája alapján.
3. Az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának az ezen Egyezmény szerinti igazgatási feladatai ellátásához az Egyesült
Nemzetek Szervezetétől megfelelő mandátum szükséges. 15. Cikk Aláírás
Ezen, Dublinban, 2008. május 30-án készült Egyezmény minden Állam számára nyitva áll aláírásra Oslóban
2008. december 3-án, illetve azt követően az Egyesült Nemzetek Szervezetének New York-i központjában egészen
a hatálybalépés időpontjáig. 16. Cikk Megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás
1. Ezen Egyezmény aláírást követő megerősítése, elfogadása, illetve jóváhagyása szükséges.
2. Az Egyezmény nyitva áll csatlakozásra azon Államok számára is, amelyek az Egyezmény létrehozásában nem vettek
részt. 3. A megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról, illetve csatlakozásról szóló okiratokat a Letéteményesnél kell letétbe
helyezni. 17. Cikk Hatálybalépés
1. Ez az Egyezmény a megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról, illetve csatlakozásról szóló harmincadik okirat letétbe
helyezésének hónapjától számított hatodik hónap első napján lép hatályba.
2. Minden olyan Állam esetében, amely a megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról, illetve csatlakozásról szóló okiratát
a megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról, illetve csatlakozásról szóló harmincadik okirat letétbe helyezésének
időpontja után helyezi letétbe, ez az Egyezmény a szóban forgó Állam megerősítésről, elfogadásról, jóváhagyásról,
illetve csatlakozásról szóló okirata letétbe helyezésének időpontjától számított hatodik hónap első napján lép
hatályba. 18. Cikk Ideiglenes alkalmazás
Az Egyezmény megerősítése, elfogadása, jóváhagyása, illetve az ahhoz történő csatlakozás időpontjában bármely
Állam nyilatkozatot tehet arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséig ideiglenes jelleggel alkalmazni fogja az ezen
Egyezmény 1. Cikkében foglaltakat. 19. Cikk Fenntartások
Az Egyezményhez fenntartás nem tehető.
20. Cikk Időbeli hatály és felmondás
1. Ezen Egyezmény határozatlan időre szól.
2. Minden Részes Állam – nemzeti szuverenitásával élve – jogosult ezen Egyezmény felmondására. A felmondásról
köteles előzetesen értesíteni a többi Részes Államot, a Letéteményest, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének
Biztonsági Tanácsát. A felmondásról szóló okiratnak tartalmaznia kell a felmondás részletes indokolását.
3. A felmondás csak a felmondásról szóló okiratnak a Letéteményes általi kézhezvételtől számított hat hónap eltelte után
lép hatályba. Ha azonban e hat hónapos időszak lejártakor a felmondó Részes Állam fegyveres konfliktusban áll,
a felmondás csak a fegyveres konfliktus befejezését követően lép hatályba.
21. Cikk Az Egyezményben nem részes államokhoz fűződő kapcsolatok
1. Minden Részes Állam köteles az Egyezmény nem részes államait arra ösztönözni, hogy erősítsék meg, fogadják el,
hagyják jóvá az Egyezményt, vagy csatlakozzanak hozzá, ezáltal ösztönözve valamennyi államot az Egyezményben
foglaltak betartására. 2. Minden Részes Állam köteles az ezen Egyezményben részt nem vevő Államok kormányait az ezen Cikk
3. bekezdésében hivatkozottak szerint tájékoztatni arról, hogy ezen Egyezmény szerint milyen kötelezettségek
hárulnak rá. A Részes Állam köteles továbbá annak normái érvényesítését előmozdítani, és minden tőle telhetőt
megtenni, hogy az Egyezményben nem Részes Államokat eltántorítsa a kazettás lőszerek használatától.
3. Nem érintve a jelen Egyezmény 1. Cikkében foglaltakat, valamint a nemzetközi joggal összhangban, a Részes Államok,
azok katonai állománya, vagy állampolgárai részt vehetnek katonai együttműködésben vagy műveletekben a jelen
Egyezményben részt nem vevő államokkal, amely államok a Részes Államok számára tiltott tevékenységet
fejthetnek ki. 4. A jelen Cikk 3. bekezdése nem jogosít fel egy Részes Államot:
a) a kazettás lőszerek fejlesztésére, gyártására, vagy egyéb módon történő beszerzésére;
b) a kazettás lőszerek felhalmozására vagy továbbadására; c) a kazettás lőszerek használatára; vagy
d) kifejezetten kazettás lőszerek használatát kérni olyan esetekben, amikor a lőszer kiválasztása az adott Részes
Állam kizárólagos ellenőrzése alatt áll. 22. Cikk Letéteményes
A jelen Egyezmény Letéteményese az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára.
23. Cikk Hiteles szövegek
A jelen Egyezmény arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol szövegei egyformán hitelesek.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2–3. §, valamint az 5. § az Egyezmény 17. Cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, a 2–3. §, valamint az 5. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter, a honvédelemért felelős
miniszter, valamint az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik. 5. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 160/A. § (3) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
[Az (1)–(2) bekezdés alkalmazásában nemzetközi szerződés által tiltott fegyvernek kell tekinteni:]
„f) a 2012. évi XI. törvénnyel kihirdetett, a Kazettás Lőszerekről szóló Egyezmény 2. Cikk 2. pontjában meghatározott
kazettás lőszert, valamint 2. Cikk 13. pontjában meghatározott kisméretű ejtőlőszert.”
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1304/2019. (V. 27.) Korm. határozata a „II. Nemzetközi Konferencia a Keresztényüldözésről” elnevezésű rendezvény 2019. megtartásáról.
A Kormány
 1. egyetért az üldözött keresztény közösségek helyzete feltárásának fontosságával, a megsegítésükre irányuló nemzetközi
kezdeményezések összefogásának, továbbá a Hungary Helps Program nemzetközi bemutatásának szükségességével;
 2. támogatja az  1.  pontban foglaltak elősegítése érdekében a „II. Nemzetközi Konferencia a  Keresztényüldözésről”
elnevezésű rendezvény (a továbbiakban: rendezvény) 2019. évi megrendezését;
 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a rendezvény megrendezése érdekében – a Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával – gondoskodjon 200 000 000 forint forrástöbblet biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása
cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a 3. pont szerinti forrás terhére a rendezvény
2019. évi megtartásához szükséges feladatok ellátásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
142/2013. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a XIX–XX. századi erdélyi társadalom, az 1848-as erdélyi forradalom történetének, a székely társadalom sajátos
gazdasági és társadalmi kérdéseinek kutatásáért, tudományos, publikációs tevékenysége, példaértékű életpályája
elismeréseként
Egyed Ákos történész, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; a magyar–moldovai kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Andrei Popov, Moldova Külügy- és Európai Integrációs Minisztériumának miniszterhelyettese részére,
a Magyarországi Unitárius Egyház és az Erdélyi Unitárius Egyház egyesülésének lebonyolításában szerzett
elévülhetetlen érdemeiért
Bálint-Benczédi Ferenc, az Erdélyi Unitárius Egyház püspöke részére,
a magyar nyelv és kultúra finnországi terjesztésében végzett eredményes munkája elismeréseként
dr. Gerevich-Kopteff Éva, a Helsinki Egyetem Finnugor Tanszékének nyugalmazott lektora részére,
a magyar identitás megőrzése érdekében, valamint az amerikai magyar közösségekben végzett áldozatos
tevékenysége elismeréseként
Hámos Ottóné, az Amerikai Erdélyi Szövetség tagja részére,
a nyugati diaszpóra magyar közössége érdekében végzett több évtizedes áldozatkész, hűséges és önzetlen
tevékenysége elismeréseként
Hefty Frigyes nyugalmazott repülő alezredes, polgári pilóta, az Ontarioi Független Magyar Református Egyház tagja
részére,
a szlovákiai magyarság érdekében végzett tudományos, oktatói, környezetvédelmi, politikai és közéleti tevékenysége,
valamint a felvidéki magyar fiatalok egyetemi képzésében szerzett érdemei elismeréseként
dr. Miklós László, a Zólyomi Műszaki Egyetem tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetemen a magyar nyelvű környezetvédelmi szak alapításához való tevőleges
hozzájárulásáért, nemzetközileg is elismert környezetvédelmi kutatásaiért
dr. Mócsy Ildikó fizikus, a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem nyugalmazott tanszékvezető egyetemi docense
részére,
az ’56-os magyar menekülteket segítő áldozatkész tevékenysége elismeréseként
Robert C. Conard irodalomtörténész, professor emeritus részére,
a római magyar közösségi életben játszott meghatározó szerepéért, a Rómában tanuló egyházi ösztöndíjasok
támogatásáért, valláspszichológiai és lelkipásztori pszichológiai munkássága elismeréseként
dr. Szentmártoni Mihály, a Pápai Gergely Egyetem Lelkiségi Intézetének igazgatója részére,
a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem fejlesztésében és sikeres akkreditálásában játszott meghatározó
szerepéért, kiemelkedő oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Szép Sándor, a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem egyetemi tanára, rektorhelyettes részére,
a magyar zenekultúra terjesztésében végzett kiemelkedő munkája, eredményes zenepedagógiai tevékenysége
elismeréseként
Szilvay Csaba nyugalmazott zenepedagógus és
Szilvay Géza nyugalmazott zenepedagógus részére,
a vajdasági magyarság önszerveződésének előmozdításában szerzett elévülhetetlen érdemei elismeréseként
dr. Uzon Miklós ügyvéd részére,
az amerikai magyarság identitásának megőrzéséért, kulturális életének fellendítéséért végzett kiemelkedő munkája
elismeréseként
dr. Voisin Éva ügyvéd, Magyarország tiszteletbeli főkonzulja, a Magyar–Amerikai Kereskedelmi Kamara
igazgatótanácsának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; Magyarország és az Egyiptomi Arab Köztársaság konzuli és gazdasági együttműködési kapcsolatai fejlesztése
érdekében végzett közel két évtizedes munkájának elismeréseként
Ahmed Saad Ragab, a Worms Alexandria Cargo Services elnöke, ügyvezető igazgató részére,
a magyar nyelv és kultúra oroszországi terjesztése érdekében végzett több évtizedes kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Anatolij Joszifovics Guszev műfordító, az Ororszországi Turizmus Akadémia tanára részére,
a dél-bánáti szórványban élő magyarság identitásának megőrzését szolgáló művelődésszervező és tájékoztató
tevékenysége, valamint több évtizedes áldozatos oktató-nevelő munkája elismeréseként
Balassa Julianna nyugalmazott tanár részére,
alkotói, pedagógiai és művészetszervezői tevékenysége, valamint a nagybányai képzőművészeti hagyományok
továbbéltetése, megismertetése és újrafelfedezése érdekében végzett munkássága elismeréseként
Bitay Zoltán festőművész részére,
az amerikai magyarság identitásának megőrzéséért, kultúrája ápolásáért végzett sokoldalú, kiemelkedő munkája
elismeréseként
dr. Frigyes Dezső ügyvéd részére,
a magyar–török kulturális és történelmi emlékek megőrzése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége
elismeréseként
Ismail Tosun Saral, a Magyar–Török Baráti Társaság alapító vezetőségi tagja részére,
az erdélyi összetartozást erősítő és a magyarságot szolgáló művészi és művészetszervező tevékenysége
elismeréseként
dr. Jakobovits Márta képzőművész, keramikus részére,
a gyergyói árvaház működtetése érdekében végzett fáradhatatlan munkája, áldozatos karitatív tevékenysége
elismeréseként
Jeszenszky Gézáné, az ORA Internationale irodavezetője részére,
a bácskai magyar hívek körében végzett több évtizedes lelkigondozói, közösségszervező és karitatív tevékenysége
elismeréseként
Nagy József, a zentai Kis Szent Teréz Plébánia plébánosa, tiszai főesperes részére,
a magyar–török gazdasági együttműködés ösztönzése, a közvetlen üzleti és társadalmi kapcsolatok bővítése
érdekében végzett többéves tevékenysége elismeréseként
Osman ªahbaz, a Török–Magyar Üzletemberek Egyesületének elnöke részére,
több évtizedes lelkipásztori szolgálatáért, az amerikai magyarság érdekében, valamint az amerikai és
a Kárpát-medencei református egyházak közötti kapcsolat ápolásáért és fejlesztéséért végzett tevékenysége
elismeréseként
Poznán Béla, a Fairfieldi Magyar Református Egyház püspök-lelkipásztora részére,
a csillagászat, főként a galaktika- és a csillagstruktúrák kutatásában hosszú időn át végzett munkája, elért eredményei,
a szórványmagyarság körében végzett egyetemi oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Sass István Huba Atilla csillagász, a Nagybányai Északi Egyetem egyetemi docense részére,
a magyar kultúra – különösen a magyar néptánc hagyományainak – ápolása és terjesztése érdekében végzett több
évtizedes munkásságáért
Schaffer Frigyes Miklós, a Perthi Magyar Egyesület elnöke, középiskolai tanár részére,
a dél-erdélyi szórványmagyarság kulturális identitástudatának erősítése érdekében végzett példamutató és igényes
munkássága elismeréseként
Serfőző Levente, a Nagyszebeni Magyar Kulturális Központ igazgatója részére,
a nyelvjárástan, a szellemi és tárgyi néprajz, a helytörténet és az irodalomtörténet terén végzett több évtizedes
áldozatos gyűjtő- és tudományos kutatómunkája elismeréseként
dr. Silling István, az Újvidéki Egyetem szabadkai Magyar Tannyelvű Tanítóképző Karának tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
a Magyarország és Szlovákia közötti, a természetvédelmet és a vadgazdálkodást érintő kapcsolatok ápolása,
fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Suba Imrich, a Szlovákiai Vadász Kamara elnöke részére,
több évtizedes lelkiismeretes gyógyító, oktatói tevékenysége, példaértékű életpályája elismeréseként
dr. Szabó Judit sebészorvos, nyugalmazott egyetemi tanár részére,
eredményes tiszteletbeli konzuli munkája, a magyar kultúra új-zélandi megismertetése, valamint a két ország közötti
gazdasági kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett másfél évtizedes tevékenysége elismeréseként
Szabó Miklós, Magyarország aucklandi tiszteletbeli konzulja részére,
a chilei magyarság nemzeti tudatának fenntartásában, valamint a magyar kormánnyal, a magyar néppel fenntartott
kapcsolatok ápolásában, a Chilei Magyar Kulturális Egyesület elnökeként szerzett érdemei elismeréseként
dr. Szánthó György, a Chilei Katolikus Egyetem Klinikai Kórházának igazgatóhelyettese részére,
a dél-ausztráliai magyar közösség szolgálata, valamint Magyarország kultúrájának népszerűsítése érdekében végzett
közel két évtizedes fáradhatatlan tevékenysége elismeréseként
Tóth Katalin, a KMT Partners (SA) Pty Ltd. ügyvezető igazgatója, Magyarország dél-ausztráliai tiszteletbeli konzulja
részére,
művészeti munkásságáért, a felvidéki magyarság szolgálatában végzett értékteremtő tevékenysége elismeréseként
Tóthpál Gyula fotóművész, újságíró részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; magyarságának több évtizedes megőrzéséért, az oktatás és a sport terén elért eredményeiért, az ifjúság toleranciára és
a demokratikus értékek védelmére való neveléséért
Wéber Tamás őrnagy, a Svéd Speciális Műveleti Erők nyugalmazott tisztje, a Svéd Honi Gárda tagja és szakértője, a Svéd
Katonai Főiskola és Védelmi Akadémia előadója, karate nagymester részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. március 5.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1323/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a 2019. Maccabi Európa Játékok megrendezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. annak érdekében, hogy a  2019.  évi Maccabi Európa Játékok (a  továbbiakban: Játékok) Budapesten történő
megrendezése a Maccabi Vívó és Atlétikai Club (a továbbiakban: Maccabi VAC), a Magyarországi Zsidó Hitközségek
Szövetsége, illetve a  Magyar Testgyakorlók Köre Budapest (a  továbbiakban: MTK) által közösen elnyert pályázat
alapján a Játékok megfelelő infrastrukturális feltételek mellett kerülhessenek lebonyolításra, egyetért azzal, hogy
a) a Játékok az  1087 Budapest, Kerepesi út 17. szám alatt található, Budapest VIII. kerület 38821/1, valamint
38831 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanokon, továbbá az 1087 Budapest, Kerepesi út 15. és 17. szám
alatt található, Budapest VIII. kerület 38830/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon (a  továbbiakban
együtt: Kerepesi úti Sportpark), a  Józsefvárosi Pályaudvar területén a  Budapest 38818/42 és a  Budapest
38818/43 helyrajzi számú ingatlanokból a 4. pont alapján kialakítandó ingatlanon, illetve a 38821/4 helyrajzi
számú ingatlanon (a továbbiakban együtt: Ingatlanok) kerüljenek megrendezésre,
b) a Játékok megrendezéséhez az Ingatlanokon létesítményfejlesztési beruházások szükségesek a Kormány elé
terjesztett és általa megismert tartalommal (a továbbiakban: Beruházás),
c) a Beruházás építtetője a  Nemzeti Sportközpontok (a  továbbiakban: NSK) legyen, amellyel összefüggésben
–  kizárólag a  Beruházás megvalósításának tekintetében – a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat (a  továbbiakban:
Korm. hat.) mentesíti az NSK-t a Korm. hat. 1. pontjában foglalt tilalom alól;
2. az 1.  pont a)  alpontjában foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert arra, hogy
a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján
gondoskodjon a Kerepesi úti Sportpark ingatlanjainak NSK részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. az 1.  pont a)  alpontjában foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert arra,
hogy az  MNV Zrt. útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Budapest 38818/42 helyrajzi számú ingatlan
vagyonrendezés keretében történő állami tulajdonba kerülése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. az 1.  pont a)  alpontjában foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert arra, hogy
az MNV Zrt. útján tegye meg a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a Budapest 38818/42 és 38818/43 helyrajzi
számú ingatlanok telekalakítás keretében úgy kerüljenek szabályozásra, hogy a Beruházáshoz – a nemzeti fejlesztési
miniszter kijelölése alapján – szükséges fejlesztési terület egy elkülöníthető helyrajzi számon legyen nyilvántartásba
véve;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az érintett ingatlanok egységes állami tulajdonba kerülését követően azonnal
5. az 1.  pont a) és c)  alpontjában foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
az  MNV Zrt. útján gondoskodjon a  4.  pontban foglaltak szerint létrejött elkülöníthető, egységes helyrajzi számon
fekvő ingatlan NSK részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont megvalósulását követően azonnal
6. egyetért azzal, hogy az  MTK a  Kerepesi úti Sportpark fejlesztésére az  általa 2017. február 7-én kiírt közösségi
értékhatárt elérő értékű, nyílt tervpályázati eljárás nyertesével a  Beruházás kivitelezőjének kiválasztását célzó
közbeszerzési eljárás dokumentációjához szükséges kiviteli tervek elkészítésére kössön szerződést, ennek
érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) a tervpályázat lefolytatása érdekében gondoskodjanak további 300 000 000 forint,
b) a kiviteli tervek elkészítése érdekében gondoskodjanak további bruttó 1 333 500 000 forint,
c) a nemzeti fejlesztési minisztériumot terhelő tranzakciós illetékre és kincstári díjakra 5 717 250 forint
biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
48.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 2. Kiemelt sportegyesületek sportlétesítmény-fejlesztéseinek
támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az a) és b)  alpontok összevont összege tekintetében 289 700 000 forint erejéig
azonnal, 1  343  800 000 forint erejéig a  2017.  évben a  felmerülés ütemében
a c) alpont tekintetében 1 013 950 forint erejéig azonnal, 4 703 300 forint erejéig a 2017. évben
a felmerülés ütemében
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön egységes támogatási szerződést az  MTK-val a  6.  pont
a) és b)  alpontjában nyújtott források terhére az  ott meghatározott célok megvalósulása érdekében, és
az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 36.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi a  nemzeti fejlesztési miniszter számára, hogy a  2017.  év tekintetében legfeljebb
1 633 500 000 forint kötelezettséget vállaljon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 8. egyetért azzal, hogy a  Beruházás kivitelezésének teljes költségigénye legfeljebb bruttó 30 090 618 000 forint,
mellyel összefüggésben
a) az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése
alcímét 65. Maccabi Játékok sportinfrastruktúra fejlesztése jogcímmel egészíti ki,
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon
ba) a 2017. évben a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 65. Maccabi Játékok
sportinfrastruktúra fejlesztése jogcímcsoporton legfeljebb 1 925 250 150 forint forrás rendelkezésre
állásáról,
bb) a 2018. évben szükséges legfeljebb 12 844 887 961 forint forrás rendelkezésre állásáról a 2018. évi
központi költségvetésben,
bc) a 2019. évben szükséges legfeljebb 15 320 479 889 forint forrás rendelkezésre állásáról a 2019. évi
központi költségvetésben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2017–2018. években szükséges források biztosítása tekintetében a felmerülés ütemében
a 2019. évben a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
9. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Beruházás megvalósítása érdekében kössön háromoldalú támogatási
szerződést az NSK-val és az MTK-val a 8. pontban nyújtott forrás terhére, és az Áht. 36. § (2) bekezdésében, illetve
az Áht. 36. § (4c) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a nemzeti fejlesztési miniszter
számára, hogy a  2017.  év tekintetében legfeljebb 1 925 250 150 forint kötelezettséget, a  2018–2019.  évek
tekintetében pedig legfeljebb 28 165 367 850 forint összegben éven túli kötelezettséget vállaljon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére – a  Kerepesi úti
Sportpark kivételével – az  Ingatlanokon a  Beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti ingatlan kialakítását követően azonnal
11. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósítását követően az  Ingatlanok vagyonkezelője az  MTK legyen, ennek
érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  sportról szóló 2004.  évi
I. törvény módosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a Beruházás műszaki átadás-átvételét követően azonnal
12. egyetért azzal, hogy a  Játékok előkészítő rendezvényeként nemzetközi kiállítás és kulturális programsorozat
kerüljön megszervezésre a  Maccabi VAC által, mellyel összefüggésben felhívja a  nemzetgazdasági minisztert
és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2017.  évben legfeljebb 35 000 000 forint, a  2018.  évben legfeljebb
20 000 000 forint, a 2019. évben legfeljebb 20 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról gondoskodjanak a Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1006/2016. (I. 18.) Korm. határozata a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program (a továbbiakban: GINOP) éves fejlesztési
keretét az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének
megállapításáról szóló 1173/2015. (III. 24.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1074/2017. (II. 10.) Korm. határozata a Kelebiai Sportcentrum területén megvalósítandó kézilabdacsarnok építésének befejezéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány 1. egyetért a  Kelebiai Sportcentrum területén megvalósítandó kézilabdacsarnok (a  továbbiakban: Kézilabdacsarnok)
építésének befejezésével; 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kézilabdacsarnok építésének befejezéséhez
szükséges forrás biztosítása érdekében elrendeli 179,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 24.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása
jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára,
az 1. melléklet szerint; Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere a  2.  pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön
pályázat és kérelem benyújtása nélkül, egy összegben 179,6 millió forint támogatást nyújtson Kelebia Község
Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) részére, valamint azzal, hogy a  támogatás felhasználásának és
elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön az  Önkormányzattal vagy részére támogatói
okiratot bocsásson ki; 4. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere a  3.  pont szerinti támogatási szerződés megkötését
vagy támogatói okirat kibocsátását követően támogatási előlegként folyósítsa a  támogatás teljes összegét
az Önkormányzat számára. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
147/2012. (VI. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, valamint a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar szállodafejlesztés érdekében végzett elévülhetetlen tevékenysége elismeréseként
Sameer Mahmoud Fayez Hamdan, a Mellow Mood Group tulajdonosa, ügyvezetője részére,
Zuhair Fathi Naji Awad, a Mellow Mood Group tulajdonosa, ügyvezető igazgatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. június 6.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1388/2015. (VI. 12.) Korm. határozata a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság működési forrásának átadásához szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(1)  bekezdés a)  pontjában és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli 48  253  000 forint tartós átcsoportosítását a  Kvtv.
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása
cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetnél keletkezett 40  640  000 forint összegű kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványnak
a 2. melléklet szerinti átcsoportosítását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
338/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a vasúti vizsgaközpont kijelöléséről.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány vasúti vizsgaközpontként a KTI Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft.-t jelöli ki, amely országos
illetékességgel jár el.
2. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
3. § Ez a rendelet a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről
szóló, 2007. október 23-i 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 25. cikk (4) bekezdésének való megfelelést
szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2011. (IX. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
javaslatára Kern Tamást a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává – 2011. szeptember 12-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2003. (II. 25.) OGY határozata az Észak-atlanti Szerződésből eredő nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítése keretében Törökország védelmének megerősítését szolgáló NATO támogatáshoz történő magyar hozzájárulásról.
Az Országgyűlés — figyelemmel arra, hogy az Északatlanti Szerződésben foglalt rendelkezések, valamint a
NATO katonai szervezetében való tagságból eredő feladatok végrehajtása Magyarország elsődleges fontosságú biztonságpolitikai kötelezettségvállalásainak minősülnek, —
a NATO Védelmi Tervező Bizottsága 2003. február 16-án
elfogadott döntésének végrehajtása érdekében a következő határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés az Észak-atlanti Szerződésből eredő
nemzetközi jogi kötelezettségek maradéktalan teljesítése
érdekében, a Szerződés 4. cikke alapján megkezdett konzultáció eredményeképpen Törökország védelmének megerősítéséhez nyújtott NATO támogatáshoz történő
magyar hozzájárulás keretében engedélyezi, hogy az
Észak-atlanti Szerződés tagállamai és a NATO Prágai
csúcstalálkozóján csatlakozásra meghívott országok fegyveres erői, kizárólag az 1. számú mellékletben foglalt tevékenységek szerinti csapatok, katonai eszközök és berendezések Törökország területére történő szállítása céljából
Magyarország légterét és kijelölt repülőtereit, vasúti és
közúti hálózatának a kijelölt részét 2003. december 31-ig
igénybe vehessék.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. február 24-i ülésnapján
fogadta el.
Az Országgyűlés engedélyét azzal a feltétellel adja meg,
hogy ezen eszközök és fegyveres erők kizárólag Törökország védelmére, a NATO Védelmi Tervező Bizottság
2003. február 16-i döntésében foglaltak keretében használhatók fel.
2. Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
60/2011. (VII. 7.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 34/2011. (IV. 12.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárás lefolytatására utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 34/2011. (IV. 12.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívnek a mintapéldányát,
amelyen a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy büntetőeljárásokban a büntethetőség alsó
korhatára 12 év legyen?” Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés az előírt követelményeknek megfelel.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján két kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen.
2.1. Az első kifogás szerint a kérdés hitelesítését az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. § b) és c) pontja értelmében meg kellett volna tagadni. A kifogást tevők úgy
vélik, a kérdés egyrészt azért megtévesztő, mert az Alkotmány módosítására irányul, másrészt azért is, mert lehetetlen
célt tűz ki. A kérdés ugyanis magában foglalja a „büntetőeljárásokban” kitételt, ami nem egyeztethető össze a büntető
anyagi jognak az életkorra vonatkozó – büntethetőséget kizáró – rendelkezéseivel. Mindebből a kifogást előterjesztők
azt a következtetést vonják le, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés szövegezésében nem egyértelmű, amiből
fakadóan egyértelmű jogalkotási kötelezettség sem fogalmazható meg.
2.2. A második kifogás szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdést többféleképpen lehet értelmezni. Értelmezhető úgy
– véli a kifogást előterjesztő – hogy nem lesz büntethető az, aki a cselekmény elkövetésekor a tizenkettedik életévét
nem töltötte be. A kérdés szövegezése – teszi hozzá – ugyanakkor nem zárja ki annak az értelmezésnek az elfogadását,
amely szerint a tizenkettedik életév betöltését az elbírálás időpontjában, a büntetőeljárás során kell figyelembe venni.
Kifogását ennek megfelelően arra alapozza, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműségi követelménynek, ezért az Nsztv. 10. § c) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az OVB-nek meg
kellett volna tagadnia.
3. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 28. §
(1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
II. 1. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
[…]
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
2. A Ve. alkalmazott szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
[...]
(5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
[...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogások megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság előzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően, 2011. április 20-án,
illetve 27-én 16 órát megelőzően nyújtották be. Ebből következően a kifogások érdemi elbírálásra alkalmasak.
3.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az
Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat,
ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
3.2. A jelen ügyben benyújtott kifogásokkal és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés egyértelműségével összefüggésben
az Alkotmánybíróság a következőkre mutat rá.
A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 22. § a) pontja szerint büntethetőséget
kizáró ok a gyermekkor. Ennek megfelelően nem büntethető, aki a cselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét
nem töltötte be. (Btk. 23. §) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) az alapvető
rendelkezések között rögzíti, hogy nem lehet büntetőeljárást indítani, ha büntethetőséget kizáró ok áll fenn [Be. 6. §
(3) bekezdés c) pont].
E törvényi rendelkezések tükrében értelmezhetetlen a kérdésnek a „büntetőeljárásokban” kitétele. A megfogalmazás
alapján feltételezhető, hogy többféle büntetőeljárás létezik, vagy kellene, hogy létezzen, vagy esetleg a büntetőeljárás
mellett irányadó ez pl. a szabálysértési eljárásra. Kérdéses továbbá, hogy a kezdeményezés a büntetőeljárási szabályok
módosítására irányul-e. Ebből következően azt akarja-e a kezdeményező, hogy büntetőeljárás indulhasson már
12 éves gyermek ellen a büntethetőséget kizáró ok ellenére és büntetőeljárásban alkalmazzák a gyermekvédelmi
rendszer szankcióit, vagy pedig azt szeretné elérni, hogy a Btk. módosításával a büntethetőséget kizáró gyermekkor
felső határát szállítsa le a törvényalkotó 12 évre.
Az Alkotmánybíróság a jelen eljárásban megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az
Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének: a választópolgárok nem tudják megítélni,
hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes népszavazás esetén a törvényhozó sem tudná meghatározni
jogalkotási kötelezettsége tartalmát.
3.3. A fentiekben kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megsemmisítette az OVBh-t, és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az OVBh. megsemmisítésére tekintettel az Alkotmánybíróság a kifogások további részét érdemben nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. július 5. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke