text:
31/2015. (VI. 16.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományát érintő személyügyi igazgatás rendjéről.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  § (1)  bekezdés 6.  pont b)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 6.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII.  törvény 341.  § (1)  bekezdés 6.  pont b)  alpontjában és 19.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
a 7.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi
XLII.  törvény 341.  § (1)  bekezdés 6.  pont d)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 19–20. § és a 64–70. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 6. pont c) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 21–22. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 6. pont f ) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 23.  §, a  25–36.  § és a  41–55.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 6. pont e) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4., 10., 21. és 22.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 24. § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341.  § (1)  bekezdés 6.  pont e)  alpontjában és 19.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
az 56–58.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015.  évi XLII. törvény 341.  § (1)  bekezdés 7.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 59–63.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015.  évi XLII. törvény 341.  § (1)  bekezdés 14.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 71–76.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 20. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 77. § és a 98. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 20. pont b) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 78–80.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 20. pont c) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 81–82. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 26. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 83–94.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 6. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  belügyminiszter (a  továbbiakban: miniszter)
irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szervre (a  továbbiakban: rendvédelmi szerv) és a  hivatásos
állományára terjed ki.
(2) A 21. alcím hatálya a – a  (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a  rendvédelmi szerv hivatásos állományának
volt tagjára is kiterjed.
(3) A 19–22. §, az 56–58. §, a 64–80. § és a 83–94. § hatálya a miniszter irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági
szolgálatra és hivatásos állományára nem terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. humánigazgatási szakszolgálat: az  állományilletékes parancsnok vagy a  munkáltatói intézkedés
meghozatalára javaslattételi, kezdeményezési vagy kinevezési joggal rendelkező parancsnok vagy vezető
alárendeltségében működő, annak munkáltatói döntéseit előkészítő, nyilvántartó és rendszerező szervezeti
elem, amelynek vezetője felelős az  e  rendeletben szabályozott munkáltatói intézkedéseket megalapozó
eljárások jogszerűségéért, valamint a munkáltatói intézkedések szakszerű előkészítéséért,
2. központi humánigazgatási szakszolgálat: az  országos parancsnok vagy országos főigazgató irányítása alatt
működő humánigazgatási szakszolgálat,
3. moduláris képzés: meghatározott, összekapcsolható egységekből álló rendészeti képzési program
alapján felépülő oktatási forma, amely lehetővé teszi a  képzés kimeneti követelményének teljesítéséhez
szükséges ismeretek részenkénti elsajátítását, biztosítja a  képzési szintek közötti átjárhatóságot, az  eltérő
tudásszintekhez, munkatapasztalatokra való felkészülést, a képzések különböző irányú specializálását,
4. szenior állomány: az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv különleges foglalkoztatási
állománya.
3. § Azon munkáltatói intézkedéseket, amelyekről e  rendelet szerint állományparancsban kell rendelkezni, a  miniszter
vagy a köztársasági elnök hatáskörébe tartozó jogkörök esetében állományparancs helyett határozatban kell kiadni.
II. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VISZONY LÉTESÍTÉSÉNEK ELJÁRÁSI RENDJE
1. A szolgálati viszony létesítésének általános eljárási szabályai
4. § (1) A  hivatásos állományba kinevezést a  hivatásos szolgálatra jelentkező kérelme alapján induló felvételi eljárás
előzi meg. A  kérelmet a  kinevezésre jogosulthoz kell címezni és ahhoz az  állományilletékes parancsnokhoz kell
benyújtani, akinek a vezetése alá tartozó szervezeti egységnél a kérelmező részére szolgálati beosztás biztosítható
vagy a szolgálati beosztásba kinevezését tervezik.
(2) A humánigazgatási szakszolgálat a hivatásos szolgálatra jelentkezőt a kérelem átvétele előtt tájékoztatja a hivatásos
szolgálati jogviszony (a  továbbiakban: szolgálati viszony) létesítésének és a  szolgálati beosztásba helyezésének
a  feltételeiről, valamint a  hivatásos állomány tagját a  jogszabályok alapján megillető alapvető jogokról és az  őt
terhelő kötelezettségekről.
(3) A felvételre vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a jelentkező nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, lakcímét,
b) a kérelmezett szolgálati helyet és szolgálati beosztást, továbbá
c) a szolgálati viszony létesítése feltételeinek teljesítéséről, valamint a hivatásos szolgálattal járó kötelezettségek
vállalásáról szóló nyilatkozatot.
 (4) A kérelemhez csatolni kell a hivatásos szolgálatra jelentkező
a) fényképes önéletrajzát,
b) iskolai végzettségét és szakképzettségét igazoló okiratainak, valamint nyelvvizsga-bizonyítványainak
közjegyző által hitelesített másolatát, vagy az  okiratok bemutatását követően a  humánigazgatási
szakszolgálat munkatársa által hitelesített másolatát,
c) személyazonosságát és lakcímét igazoló okmány, a  társadalombiztosítási azonosító jelét tartalmazó
hatósági igazolvány és adóazonosító jelét tartalmazó hatósági igazolvány másolatát – az eredeti okmányok
bemutatása mellett –,
d) korábbi szolgálati viszonyáról és egyéb foglalkoztatási jogviszonyairól szóló igazolásokat,
e) írásbeli nyilatkozatát a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 33. § (1) bekezdés f ) pontjában feltételként
meghatározott megbízhatósági vizsgálat lehetőségének tudomásulvételéről,
f ) írásbeli nyilatkozatát a  Hszt. 42.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott adatai kezeléséhez történő
hozzájárulásról,
g) írásbeli nyilatkozatát a Hszt. 42. § (3) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint a szolgálati viszony létesítését
megelőző és a szolgálati viszony fennállása alatti kifogástalan életvitel-ellenőrzéshez történő hozzájárulásról,
h) a  vele közös háztartásban élő házastársa, élettársa, valamint felnőttkorú hozzátartozója Hszt. 2.  melléklete
szerinti írásbeli nyilatkozatát,
i) a  kifogástalan életvitel ellenőrzéséhez szükséges – a  felvételi eljárást lefolytató szerv által biztosított –
kitöltött és aláírt adatlapot,
j) a  nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső szolgálati beosztásba tervezett kinevezése esetében
a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezéséhez szükséges, kitöltött és aláírt – a felvételi eljárást lefolytató
szervezet által biztosított – biztonsági kérdőívet zárt borítékban, valamint a  nemzetbiztonsági ellenőrzés
elvégzéséhez történő hozzájáruló nyilatkozatot.
(5) A  (4)  bekezdés e)–i)  pontjában meghatározott nyilatkozatok, valamint – a  nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső
szolgálati beosztásba tervezett esetében – a kitöltött biztonsági kérdőív és adatlap csatolása hiányában a felvételi
kérelmet további érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani. Egyéb okból hiányos vagy hitelesnek nem tekinthető
okiratok pótlására, kiegészítésre a  jelentkezőt tizenöt munkanapon belül – írásban, lehetőség szerint rövid úton
történő szóbeli tájékoztatása mellett – hiánypótlásra kell felhívni, tíz munkanap határidő kitűzésével, figyelmeztetve
arra, hogy a  hiánypótlás kitűzött határidőben történő teljesítésének hiányában a  kinevezésre jogosult
a rendelkezésre álló adatok alapján dönt a kérelemről.
5. § (1) A  szolgálati viszony létesítéséhez szükséges feltételeket igazoló okiratok és nyilatkozatok benyújtását követően
az állományilletékes parancsnok a felvételi eljárást megindítja.
(2) A  felvételi eljárás keretében a  humánigazgatási szakszolgálat intézkedik az  egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmassági feltételek meglétének vizsgálatára. Ha a  vizsgálatok során szolgálati viszony létesítését kizáró ok
nem merül fel, a humánigazgatási szakszolgálat intézkedik a kezdeményezésre jogosultnál a kifogástalan életvitel
ellenőrzés lefolytatásának kezdeményezésére, vagy ha a tervezett szolgálati beosztás nemzetbiztonsági ellenőrzés
alá eső szolgálati beosztásnak minősül, az  annak kezdeményezésére jogosultnál a  nemzetbiztonsági ellenőrzés
kezdeményezésére.
(3) Ha a  nemzetbiztonsági ellenőrzés eredménye alapján a  jelentkező nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső szolgálati
beosztásba helyezésére nem kerülhet sor, de a  rendvédelmi szerv a  hivatásos állományba jelentkezőt más,
nemzetbiztonsági ellenőrzés alá nem eső szolgálati beosztásba tervezi kinevezni, a humánigazgatási szakszolgálat
intézkedik a  kifogástalan életvitel-ellenőrzés lefolytatására a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat
ellátó szervnél.
(4) Ha a  felvételi eljárás során a  szolgálati viszony létesítését kizáró körülmény, vagy valamely, a  szolgálati viszony
létesítéséhez szükséges feltétel hiányának megállapítására kerül sor, a  felvételi kérelmet – a  szolgálati viszony
létesítéséhez szükséges feltételek további vizsgálatának mellőzésével – az állományilletékes parancsnok elutasítja és
erről a jelentkezőt írásban tájékoztatja.
6. § (1) A  szolgálati viszony létesítése során a  Hszt. 33.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján, a  Hszt. 128.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feltétel teljesülése esetén tiszthelyettesi besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztásba
az nevezhető ki,
a) aki a rendészeti szakközépiskolát eredményesen elvégezte,
b) aki a  tervezett szolgálati beosztása betöltéséhez szükséges szakirányú rendészeti szakképesítéssel
rendelkezik,
c) aki – a 7. §-ba nem tartozó esetben – a moduláris képzési rendszerben az alapképzést és az első szakképzési
modulban a tanulmányait legkésőbb a hivatásos állományba vétellel egyidejűleg megkezdi,
d) aki a Magyar Honvédségnél hivatásos vagy szerződéses szolgálatot teljesít, a szolgálati idejéből legalább egy
év eltelt és a moduláris képzési rendszerben a szakképzést vállalja, vagy
e) aki a rendvédelmi szervnél korábban szolgálati viszonyban állt és a tervezett szolgálati beosztás ellátásához
szükséges rendvédelmi szakképesítéssel rendelkezik.
(2) A  szolgálati viszony létesítése során a  Hszt. 33.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján, a  Hszt. 128.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feltétel teljesülése esetén tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztásba az  nevezhető ki,
aki
a) rendvédelmi felsőoktatási intézményben tanulmányait befejezte és részére a szolgálati beosztás ellátásához
szükséges rendvédelmi szakképesítést igazoló oklevelet kiadták,
b) arra feljogosított képző intézményben a  szolgálati beosztás ellátásához szükséges rendvédelmi
szakképesítést szerzett,
c) hazai vagy külföldi felsőoktatási intézményben olyan szakképesítést szerzett, amely az  adott szolgálati
beosztás ellátására képesít – a  Hszt. 128.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén
a  rendvédelmi szerv alaptevékenységének megfelelő szakképzettség vagy előírt szakmai alapképzettség
hiányában is –, vagy
d) rendvédelmi szervnél vagy a  Magyar Honvédségnél korábban hivatásos szolgálatot teljesített és a  tiszti
besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztás ellátásához szükséges képesítéssel, szakképzettséggel
rendelkezik.
7. § (1) A  6.  § (1)  bekezdésében felsoroltakon túl tiszthelyettesi besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztásba,
az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hivatásos állományába – a  Hszt. 49.  § (4)  bekezdése
szerinti próbaidő kikötése mellett – a  miniszter előzetes engedélye alapján kinevezhető az, aki középfokú
rendvédelmi oktatási intézményben szervezett képzésben az  első oktatási évet eredményesen befejezte és
a megkezdett képzés folytatását vállalja.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján hivatásos állományba vett személy kinevezésekor megfelelő határidő kitűzésével elő kell
írni a középfokú rendvédelmi oktatási intézményben megkezdett képzés befejezését.
8. § (1) Ha nem az állományilletékes parancsnok a kinevezésre jogosult, abban az esetben a felvételi eljárásban keletkezett
iratokat – ha a jelentkező a szolgálati viszony létesítéséhez szükséges feltételeknek megfelel és a szolgálati viszony
létesítését kizáró körülmény nem merült fel, továbbá a  szolgálati beosztás betöltéséhez szükséges illetmény
fedezete rendelkezésre áll – az  állományilletékes parancsnok a  kinevezési javaslatával a  hivatásos állományba
kinevezésre jogosulthoz szolgálati úton felterjeszti.
(2) A kinevezési javaslathoz csatolni kell
a) a kinevezés feltételeként meghatározott egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságot és a szolgálati viszony
létesítéséhez szükséges feltételek meglétét igazoló okiratok másolatát,
b) a  humánigazgatási szakszolgálat által előkészített, a  kinevezésről szóló állományparancs (a  továbbiakban:
kinevezési okmány) tervezetét,
c) a humánigazgatási szakszolgálat által előkészített esküokmányt,
d) a betöltendő szolgálati beosztáshoz tartozó, a szolgálati elöljáró által jóváhagyott munkaköri leírás tervezetét,
e) az iskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló okiratok másolatát, és
f ) az  illetmény fedezetének rendelkezésre állására vonatkozó, a  szervezeti egység illetmény-gazdálkodásáért
felelős vezetője által kiadott nyilatkozatot.
 (3) Az  állományilletékes parancsnok a  hivatásos szolgálatba kinevezésről szóló, kiadmányozott kinevezési okmányt
az  esküokmánnyal együtt – a  humánigazgatási szakszolgálat képviselője és a  kinevezett szolgálati elöljárója
jelenlétében – a  jelentkezőnek átadja. A  jelentkező a  jelenlévők előtt az eskü szövegét hangosan felolvasva esküt
tesz, majd az eskü letételét aláírásával igazolja és egyidejűleg a kinevezést elfogadó nyilatkozatot aláírja.
(4) A  rendvédelmi oktatási intézmények hivatásos állományba kinevezett hallgatóinak, tanulóinak eskütétele
és a  kinevezési okmány átvétele a  (3)  bekezdésben meghatározottól eltérő rendben is történhet, azonban
az  eskütételnek és a  kinevezési okmány átvételének ebben az  esetben is ki kell fejeznie a  hivatásos szolgálat
tekintélyét, méltóságát.
(5) A  humánigazgatási szakszolgálat az  aláírt esküokmányt a  kinevezési okmány mellékleteként a  személyi
anyaggyűjtőben helyezi el és kezeli.
9. § A szolgálati viszony létesítésére vonatkozó eljárási szabályokat megfelelően alkalmazni kell akkor is, ha a szolgálati
viszony létesítése más rendvédelmi szervtől történő áthelyezéssel, vagy kormányzati szolgálati jogviszonyból,
a Magyar Honvédség hivatásos katonai állományából, köztisztviselői jogviszonyból, közalkalmazotti jogviszonyból
vagy igazságügyi alkalmazotti jogviszonyból áthelyezéssel történik.
10. § (1) A  próbaidő letelte előtt legalább tizennégy nappal a  humánigazgatási szakszolgálat előterjesztést készít
a  véglegesítésre vagy a  szolgálati viszony próbaidő alatt történő megszüntetésére. Az  előterjesztés tartalmazza
a  Hszt. 50.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjára vonatkozó adatokat, valamint a  hivatásos állomány tagjának legalább
osztályvezető 2 szintű szolgálati elöljárójának a  Hszt. 50.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti értékelését és javaslatát
a véglegesítésre vagy annak mellőzésére.
(2) Az  állományilletékes parancsok az  előterjesztésben foglaltak figyelembevételével legkésőbb a  próbaidő
leteltét megelőző utolsó előtti munkanapon dönt a  véglegesítésről vagy a  szolgálati viszony próbaidő alatt
történő megszüntetéséről. Döntése előtt – ha szükségesnek tartja – a  hivatásos állomány tagját meghallgatja.
A véglegesítésről szóló munkáltatói intézkedés csak a véglegesítésről szóló tájékoztatást tartalmazza.
2. Hivatásos állományba visszavétel 11. § (1) A  szolgálati viszony létesítésére vonatkozó eljárási szabályokat az  ezen alcímben foglalt eltérésekkel megfelelően
alkalmazni kell akkor is, ha a szolgálati viszony létesítésére a hivatásos állományba visszavétellel kerül sor.
(2) A  hivatásos állományba visszavétel iránti kérelmet a  kinevezésre jogosult vezetőhöz címezve, a  kérelemben
megjelölt szervezeti egység állományilletékes parancsnokához kell benyújtani.
(3) Ha az  állományilletékes parancsnok a  kérelemmel egyetért, intézkedik az  alkalmazási feltételek ellenőrzésére.
Ezt követően a  kérelmet a  szolgálati érdek fennállását alátámasztó javaslatával harminc napon belül felterjeszti
a  visszavételre jogosult elöljáróhoz, vagy – amennyiben arra hatáskörrel rendelkezik – gondoskodik a  hivatásos
állományba történő visszavétel iránt.
(4) Ha a hivatásos állományba visszavételt a Hszt. 39. § (1) bekezdése alapján kéri a hivatásos állomány korábbi tagja,
a  humánigazgatási szakszolgálat a  kérelem benyújtásától számított tizenöt napon belül megvizsgálja, hogy
a  szolgálati viszony létesítését kizáró körülmény fennáll-e. Ha a  humánigazgatási szakszolgálat azt állapítja meg,
hogy a  szolgálati viszony létesítését kizáró körülmény nem áll fenn, a  visszavételt ezen megállapítást követő első
nappal – de leghamarabb a mandátum, tisztség megszűnését követő nappal – kell elrendelni. A szolgálati viszony
létesítését kizáró körülmény fennállása esetén a  kinevezésre jogosult vezető a  hivatásos állományba történő
visszavétel törvényi feltételeinek hiányáról és annak indokairól írásban értesíti a kérelmezőt.
(5) A  hivatásos állományba visszavett korábbi szolgálati viszonyával kapcsolatosan keletkezett személyügyi iratokat
a személyi anyaggyűjtőben kell őrizni.
(6) Ha a  hivatásos állományba visszavételre a  Hszt. 37.  §-a alapján határozott időre kerül sor, a  meghosszabbításra
az (1)–(5) bekezdést megfelelően alkalmazni kell.
12. § (1) Ha a  hivatásos állomány tartósan távollévő tagjának helyettesítése válik szükségessé, az  állományilletékes
parancsnok a  Hszt. 37.  §-a szerinti határozott idejű szolgálati viszony létesítésére alkalmas személyek megtalálása
érdekében – a szolgálati beosztás betöltéséhez szükséges feltételek és képesítési követelmények megjelölésével –
megkeresi a tartalékos-nyilvántartást kezelő központi humánigazgatási szakszolgálatot.
(2) A  megkeresés alapján a  központi humánigazgatási szakszolgálat megvizsgálja, hogy a  tartalékos-nyilvántartás
tartalmaz-e a  tartósan távol lévő szolgálati beosztásának betöltésére alkalmas személyt és ennek eredményéről
az  állományilletékes parancsnokot tizenöt napon belül tájékoztatja. A  tájékoztatással egyidejűleg megküldi
a tartalékos-nyilvántartásban szereplő személynek a tartalékos-nyilvántartásban szereplő adatait és elérhetőségét.
(3) Az  állományilletékes parancsnok a  határozott idejű szolgálati viszonyba visszavétel kezdeményezése céljából
a hivatásos állomány volt tagját megkeresheti.
(4) A tartalékos-nyilvántartásban szereplő beleegyezése esetén az állományilletékes parancsnok a visszavétel általános
szabályaira figyelemmel a hivatásos állomány volt tagját a hivatásos állományba határozott időre visszaveszi.
(5) A  szolgálati beosztás betöltésére irányadó szabályokra figyelemmel a  határozott idejű szolgálati viszony
– a hivatásos állomány tagjának beleegyezésével – határozatlan idejű szolgálati viszonnyá módosítható.
(6) E § alkalmazásában a hivatásos állomány tartósan távollévő tagjának különösen az minősül, aki a gyermekgondozás
céljából igénybe vett illetmény nélküli szabadságát megkezdi, továbbá az, aki szolgálati beosztását előreláthatólag
egy évig, vagy azt meghaladó ideig nem tudja betölteni.
3. A szenior állomány szolgálati viszonyának létesítését megelőző személyzeti eljárás
13. § (1) A szenior állományba történő kinevezésre irányuló kérelmet az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv kinevezésre jogosult vezetőjéhez címezve, ahhoz az állományilletékes parancsnokhoz kell benyújtani, akinek
a vezetése alá tartozó szervezeti egységnél a kérelmező a szenior állományba vételét kezdeményezi.
(2) A  humánigazgatási szakszolgálat a  szenior állományba jelentkezőt tájékoztatja a  szolgálati viszony szenior
állományban történő létesítésének feltételeiről, valamint a szenior állomány tagját a jogszabályok alapján megillető
alapvető jogokról és az őt terhelő kötelezettségekről.
(3) A felvételre vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a jelentkező nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, lakcímét,
b) a jelentkezőnek a kérelem benyújtásakor érvényes szolgálati járandóságának megállapítására vonatkozó irat
számát,
c) a kérelmezett szervezeti egység megjelölését,
d) a hivatásos szolgálat szenior állományban történő vállalásáról szóló nyilatkozatot, valamint
e) azon rendvédelmi szervnek vagy honvédségi szervnek a megjelölését, amelynek állományából a kérelmező
szolgálati nyugállományba vonult.
 (4) A kérelemhez csatolni kell a 4. § (4) bekezdésében felsorolt dokumentumokat, továbbá
a) a kérelmező szolgálati járandóságának megállapítására vonatkozó irat másolatát,
b) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv állományából szolgálati nyugállományba vonult
kérelmező esetén a  nyugállományba vonulást követően esetlegesen megszerzett iskolai végzettséget,
szakképzettséget igazoló okiratot vagy annak hiteles másolatát, a  nem az  általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv állományából szolgálati nyugállományba vonult kérelmező esetén a  kérelmező
iskolai végzettségét, szakképzettségét igazoló okiratot vagy annak hiteles másolatát, valamint
c) a  kérelmező írásbeli hozzájárulását a  szolgálati nyugállományba vonulását megelőzően a  kérelmezőt
foglalkoztató rendvédelmi vagy honvédségi szerv által kezelt személyzeti anyagok beszerzéséhez.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott nyilatkozatok és okiratok vagy hiteles másolataik csatolásának hiányában
a  kérelmezőt tizenöt munkanapon belül hiánypótlásra kell felhívni, tíz munkanap határidő kitűzésével,
figyelmeztetve arra, hogy a  hiánypótlás kitűzött határidőben történő teljesítésének hiányában a  kinevezésre
jogosult a rendelkezésre álló adatok alapján dönt a kérelemről.
14. § (1) A  szenior állományba vételhez szükséges feltételeket igazoló okiratok és nyilatkozatok benyújtását követően
az állományilletékes parancsnok a szenior állományba vételre irányuló felvételi eljárást megindítja.
(2) A felvételi eljárás keretében a humánigazgatási szakszolgálat – az alábbi sorrendben – intézkedik:
a) a  kérelmezőt szolgálati nyugállományba vonulását megelőzően foglalkoztató szerv megkeresésére
a  személyzeti fogyatékanyagának beszerzése iránt, megjelölve az  iratok beszerzésének célját és mellékelve
a kérelmező 13. § (4) bekezdés c) pontja szerinti írásbeli hozzájárulását,
b) az  egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági feltételek meglétének jogszabályban meghatározott eljárás
keretében történő vizsgálatára, valamint
c) a kezdeményezésre jogosultnál a kifogástalan életvitel-ellenőrzés lefolytatásának kezdeményezésére.
15. § (1) Ha a szenior állományba vétel érdekében folytatott felvételi eljárás során valamely felvételt kizáró okot állapítanak
meg, a  felvételi kérelmet az  állományilletékes parancsnok elutasítja és erről a  jelentkezőt – az  állományba vételt
kizáró ok megjelölésével – írásban tájékoztatja.
(2) Kizáró ok hiányában a  szenior állományba vétel érdekében folytatott felvételi eljárásban keletkezett iratokat
az  állományilletékes parancsnok a  szenior állományba vételre irányuló kinevezési javaslatával – ha nem ő
az  arra jogosult – a  hivatásos állományba kinevezésre jogosult vezetőhöz szolgálati úton felterjeszti. Az  iratok
felterjesztésére a  14.  § (2)  bekezdésében meghatározott alkalmassági vizsgálatok elvégzését vagy a  kifogástalan
életvitel megállapításáról szóló tájékoztatás megérkezését követő nyolc napon belül intézkedni kell.
(3) A kinevezési javaslathoz csatolni kell
a) a kinevezés feltételeként meghatározott egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságot és a szolgálati viszony
létesítéséhez szükséges feltételek meglétét igazoló okiratok másolatát,
b) a  humánigazgatási szakszolgálat által előkészített, a  szenior állomány tagjával az  állományilletékes
parancsnok által aláírandó szerződés tervezetét, c) a humánigazgatási szakszolgálat által előkészített, a kinevezésre jogosult által a szenior állományba vételről
kiadmányozandó, a szerződésben meghatározott időtartamra szóló kinevezésről készített okmány tervezetét,
d) a humánigazgatási szakszolgálat által előkészített esküokmányt,
e) a munkaköri leírás tervezetét, és
f ) az iskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló okiratok másolatát.
16. § (1) A  szenior állomány tagjával kötendő szerződésben rendelkezni kell a  szolgálati viszonyra vonatkozó minden
lényeges kérdésről, így különösen
a) a szolgálati viszony kezdő és tervezett befejező napjáról,
b) a foglalkoztató szervről, szervezeti egységről,
c) a szolgálatteljesítési helyről,
d) a szenior állomány tagja által ellátandó szolgálati feladatok megjelöléséről,
e) a szenior állomány tagjának illetményéről,
f ) az eskü letételéről és időpontjáról, valamint
g) a  szolgálati feladat ellátásához esetlegesen előírt képzésről, annak időtartamáról, a  képzettség
megszerzésének határidejéről, és annak elmulasztása esetén bekövetkező jogkövetkezményekről.
 (2) A szenior állományba kinevezésről szóló, kiadmányozott állományparancsot, valamint a szerződést és a munkaköri
leírást az esküokmánnyal együtt az állományilletékes parancsnok – a humánigazgatási szakszolgálat képviselője és
a szenior állományba kinevezett szolgálati elöljárója jelenlétében – a kérelmezőnek átadja. A kérelmező a jelenlévők
előtt az  eskü szövegét hangosan felolvasva esküt tesz, majd az  eskü letételét aláírásával igazolja és egyidejűleg
a kinevezést elfogadó nyilatkozatot aláírja.
(3) Az  aláírt esküokmányt – az  állományparancs és a  szerződés mellékleteként – a  személyi anyaggyűjtőben kell
elhelyezni és kezelni.
17. § Ha kizáró ok miatt a szenior állományba vételre irányuló kérelem elutasítására kerül sor és az érintett az elutasítást
követő hat hónapon belül újabb kérelmet nyújt be, a  13–16.  § rendelkezései megfelelően irányadók azzal, hogy
a  felvételi eljárás során elsődlegesen azt kell vizsgálni, hogy a  szenior állományba vételt kizáró ok továbbra is
fennáll-e. A korábbi felvételi eljárásban megállapított kizáró ok fennállása esetén a  további feltételek vizsgálatától
el kell tekinteni és az egyszerűsített eljárás eredményeként a kérelem elutasítását kell indokolással ellátva, írásban
közölni a kérelmezővel.
18. § A Hszt. 324.  § (3)  bekezdése szerinti, a  szenior állományba történő visszavételre irányuló, a  szenior állomány volt
tagja által benyújtott kérelem elintézése során a 13–16. § rendelkezései megfelelően irányadók.
III. FEJEZET
SZOLGÁLATI BEOSZTÁS BETÖLTÉSE 4. Szolgálati beosztás betöltése kiválasztási eljárással
19. § (1) Az  állományilletékes parancsnok betölthető vagy határidőre megüresedő, vezetői beosztásnak nem minősülő
szolgálati beosztás betöltésének tervezése esetén – humánigazgatási szakszolgálata útján – köteles megkísérelni
a szolgálati beosztás hatékony és szakszerű ellátására alkalmasnak mutatkozó személy kiválasztását.
(2) A  kiválasztási eljárás során a  hivatásos állomány önként jelentkező, valamint a  szolgálati elöljáró vagy
a humánigazgatási szakszolgálat által javasolt tagjai vehetők figyelembe.
(3) A kiválasztási eljárás során a szolgálati elöljáró vagy a humánigazgatási szakszolgálat a hivatásos állománynak
a) a betölthető szolgálati beosztással azonos vagy annál alacsonyabb besorolási kategóriába tartozó szolgálati
beosztást betöltő, vagy
b) rendelkezési állományban lévő
tagjai között végez keresést a szolgálati beosztás betöltésére alkalmas személyek kiválasztása érdekében.
(4) A  kiválasztási eljárás során a  szolgálati elöljáró vagy a  humánigazgatási szakszolgálat köteles megvizsgálni,
hogy a  Hszt. 77.  § (1)  bekezdés b), valamint h)–k)  pontjaiban foglalt jogcímen a  szervezeti egység rendelkezési
állományában lévők között van-e a szolgálati beosztás betöltésére alkalmas személy.
(5) A kiválasztás eredményeként a betölthető szolgálati beosztásba a hivatásos állomány azon tagja nevezhető ki, aki
a) a  minősítésében – rendelkezési állományban lévő kinevezése esetén az  utolsó rendelkezésre álló
minősítésében – foglalt megállapítások alapján,
b) szolgálati idejére figyelemmel, valamint
c) a képzettségére, végzettségére figyelemmel
alkalmas a  szolgálati beosztás betöltésére és megfelel az  előmenetel törvényben meghatározott általános
feltételeinek.
(6) Betölthető szolgálati beosztásba azonos szolgálati beosztásból történő áthelyezés esetén elsősorban a  hivatásos
állomány olyan tagja nevezhető ki, aki a szolgálati viszonya módosításába beleegyezik.
20. § (1) Ha a  szervezeti egységnél nincs a  19.  §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő személy, abban az  esetben
az  állományilletékes parancsnok javaslattétel céljából megkeresheti az  elöljáró parancsnok alárendeltségében
működő humánigazgatási szakszolgálatot vagy a központi humánigazgatási szakszolgálatot, továbbá a rendvédelmi
szerv személyi állománya körében pályázatot tehet közzé. A  pályázat közzétételének a  kiválasztási eljárás
lefolytatása nem feltétele, azonban kiválasztási eljárás alkalmazása esetén a pályázat csak annak eredménytelensége
esetén írható ki.
(2) A  megkeresés alapján a  megkeresett humánigazgatási szakszolgálat a  rendelkezésére álló nyilvántartások adatai
alapján harminc napon belül javaslattal élhet a megkereső szervezeti egység részére.
(3) Ha a kiválasztási eljárás vagy a rendvédelmi szerven belüli pályáztatás eredménytelenül zárult, az állományilletékes
parancsnok – az országos parancsnok útján – felterjeszti javaslatát a miniszterhez más rendvédelmi szerv, a Magyar
Honvédség vagy a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény hatálya alá tartozó szerv személyi állománya körében
kiírásra javasolt pályázat engedélyezése érdekében. A  pályázatot egyes szervek vagy valamennyi érintett szerv
körében együttesen is ki lehet írni.
5. Szolgálati beosztás betöltése pályázattal 21. § (1) Betölthető vagy a  pályázat kiírásakor betöltött, de legalább a  pályázatban megjelölt határidőre megüresedő
szolgálati beosztás betöltésére az állományilletékes parancsnok pályázatot jogosult kiírni. Az országos parancsnok
vagy az országos főigazgató elrendelheti a rendvédelmi szervnél betöltetlen vagy megüresedő szolgálati beosztás
pályázattal történő betöltését.
(2) Vezetői beosztás betöltésére történő pályázat kiírásához a  rendvédelmi szerv országos parancsnokának vagy
az  országos főigazgatónak az  előzetes hozzájárulása szükséges. Kiemelt vezetői vagy középvezetői szolgálati
beosztás betöltésére pályázatot kiírni csak a miniszter előzetes hozzájárulásával lehet.
(3) A vezetői beosztás betöltésére kiírt pályázatot a rendvédelmi szerv központi humánigazgatási szakszolgálata teszi
közzé.
(4) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a kiíró szervezeti egység megnevezését, székhelyét, címét,
b) a betöltendő szolgálati beosztás megnevezését, besorolását,
c) a szolgálati beosztással járó feladatok rövid leírását,
d) a  szolgálati beosztás betöltéséhez meghatározott képesítési előírásokat: iskolai végzettség, szakképesítés,
idegen nyelv ismerete, szakmai gyakorlat,
e) vezetői beosztás betöltésére kiírt pályázat esetén a 24. § (1) bekezdésében meghatározott, az adott vezetői
beosztáshoz kapcsolódó feltételeket,
f ) az előnyt jelentő körülményeket,
g) a benyújtandó pályázat tartalmára és mellékleteire vonatkozó követelményeket,
h) a pályázat benyújtásának módját, határidejét,
i) az elbírálás várható időpontját,
j) a pályázattal kapcsolatos felvilágosítás adására jogosult személy nevét, címét, telefonszámát,
k) a pályázat elbírálásának eredményéről történő tájékoztatás rendjét, továbbá
l) egyéb tájékoztató adatokat.
(5) A  pályázatot a  rendvédelmi szerv és a  Belügyminisztérium internetes és intranetes portálján közzé kell tenni,
valamint a  rendvédelmi szerv szervezeti egységeinek belső hirdetmények elhelyezésére biztosított helyén
nyomtatott formában is ki kell helyezni.
(6) A  pályázat elektronikus úton történő meghirdetése és a  pályázat benyújtására rendelkezésre álló határidő utolsó
napja között legalább tizenöt napot kell biztosítani.
22. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a vezetői beosztásra kiírt pályázat esetén háromtagú bírálóbizottságot hoz
létre, egyéb esetekben bírálóbizottságot hozhat létre, amelynek tagjai:
a) a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró megbízottja,
b) a betöltendő szolgálati beosztás közvetlen irányítását ellátó szolgálati elöljáró, valamint
c) a humánigazgatási szakszolgálat kijelölt tagja.
(2) A bizottság tagjainak megbízását írásba kell foglalni.
 (3) Ha a  bizottság a  pályázó személyes meghallgatására ad lehetőséget, a  megjelenést a  szolgálati elöljárónak
– a pályázó erre irányuló igazolt kérelme alapján – biztosítania kell.
 (4) A  bizottság a  pályázatok elbírálására vonatkozó javaslatot tesz a  munkáltatói jogkört gyakorló elöljárónak.
A bizottság javaslata a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárót döntésében nem köti.
 (5) A  pályázatok elbírálását követően a  munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró minden pályázót írásban értesít
a  pályázatának értékeléséről, annak – az  érvényes és eredményes pályázat kivételével történő – egyidejű
visszaküldésével. Az érvényes és eredményes pályázatot a kinevezésre jogosult parancsnok vagy vezető eredetben
köteles megőrizni a hatályos irattári szabályoknak megfelelően.
IV. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VISZONY MÓDOSÍTÁSÁNAK ELJÁRÁSI RENDJE
6. Szolgálati beosztás módosítása 23. § (1) A  szolgálati beosztásnak a  Hszt. 52.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)–ac)  alpontjában meghatározott módosítását
– amennyiben az nem az érintett kérelmére történik – személyzeti megbeszélés keretében kell közölni az érintettel,
amelyről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) Ha az  alacsonyabb szolgálati beosztásba helyezésre nem a  Hszt. 55.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján került sor,
a  hivatásos állomány tagjának az  alkalmassági és képzettségi feltételeknek az  alacsonyabb szolgálati beosztás
tekintetében is meg kell felelnie.
(3) Létszámcsökkentés, átszervezés vagy a  Hszt. 51.  § (2) vagy (3)  bekezdésében meghatározott szervhez vezénylés
megszüntetése esetén a felajánlott alacsonyabb szolgálati beosztáshoz előírt képzettség megszerzéséhez megfelelő
határidőt kell előírni.
(4) A személyzeti megbeszéléseken az érintett, az állományilletékes parancsnok vagy az általa felhatalmazott szolgálati
elöljáró, valamint a  humánigazgatási szakszolgálat képviselője köteles részt venni, továbbá – ha az  érintett kéri –
az érdekképviseleti szerv képviselője vagy az érintett által meghatalmazott jogi képviselő részt vehet.
7. Vezetői beosztásba kinevezés 24. § (1) Vezetői beosztásba az nevezhető ki, aki a következő feltételeknek egyidejűleg megfelel:
a) a  rendvédelmi szervnél rendszeresített szolgálati beosztások betöltéséhez szükséges képesítési
követelményeket meghatározó miniszteri rendeletben – a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos
állománya esetében közjogi szervezetszabályozó eszközben – meghatározott képesítési követelményeknek
megfelel,
b) rendészeti szakvizsgával rendelkezik – kivéve azokat az  eseteket, ha a  rendészeti szakvizsgáról szóló
kormányrendelet rendelkezései alapján a  hivatásos állomány tagja a  rendészeti szakvizsga letételének
kötelezettsége alól mentesül –,
c) a beosztáshoz előírt rendészeti vezetővé, rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamot teljesítette,
d) a kinevezést megelőző két évben a minősítése legalább „B” szintű volt, valamint
e) a  rendvédelmi szerv utánpótlási és vezetői adatbankjának utánpótlási nyilvántartásában vagy vezetői
nyilvántartásában szerepel.
 (2) Beosztott vezetői szolgálati beosztásba – a  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott eltérésekkel – a  hivatásos
állomány azon tagja nevezhető ki, aki – a  vezetői beosztás betöltéséhez előírt képesítési követelményeken túl –
a rendészeti vezetővé képző tanfolyamot teljesítette.
(3) A rendészeti vezetővé képző tanfolyammal e rendelet alkalmazásában egyenértékűnek kell tekinteni
a) a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán a  2012/2013. tanévben vagy azt követően
indított rendészeti vezető mesterképzésben szerzett mesterfokozatú végzettséget,
b) azt a  hazai vagy külföldi vezetőképzésben szerzett végzettséget, amelyet a  Közszolgálati
Személyzetfejlesztési Főigazgatóság (a  továbbiakban: KSZF) vezetője a  rendészeti vezetővé képző
tanfolyammal azonos értékűnek ismert el,
c) a 2002. január 1. előtt a KSZF jogelőd intézményeiben szervezett és bonyolított vezetőképző tanfolyamot,
d) a  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak továbbképzési és
vezetőképzési rendszeréről, valamint a  rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 2/2013. (I. 30.)
BM rendelet (a  továbbiakban: 2/2013. BM rendelet) hatálybalépését megelőzően a  KSZF-en vagy jogelőd
intézményeiben elvégzett rendészeti vezetővé képző tanfolyamot vagy rendészeti mestervezetővé képző
tanfolyamot.
(4) A  hivatásos állománynak a  rendvédelmi szerv oktatási tevékenységet végző szervezeti egysége által – a  KSZF
képzési programja szerint és felügyelete mellett – szervezett és az  egyes személyügyi tárgyú BM rendeletek
módosításáról szóló 76/2014. (XII. 29.) BM rendelet (a továbbiakban: Módr.) hatálybalépését követően lebonyolított
rendészeti vezetővé képző tanfolyamot teljesítő tagja a  rendvédelmi szerv olyan szervezeti egységénél, amely
országos illetékességgel rendelkezik, legfeljebb beosztott vezetői beosztásba nevezhető ki.
(5) Középvezetői vagy kiemelt vezetői beosztásba – a  (6) és (7)  bekezdésben meghatározott eltérésekkel – a  hivatásos
állomány azon, a  Hszt. 58.  § (4)  bekezdésében meghatározott feltételnek megfelelő tagja nevezhető ki, aki
– a vezetői beosztás betöltéséhez előírt képesítési követelményeken és a rendészeti vezetővé képző tanfolyamon túl –
a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam követelményeit eredményesen teljesítette.
(6) A rendészeti mestervezetővé képző tanfolyammal e rendelet alkalmazásában egyenértékűnek kell tekinteni
a) a KSZF jogelőd intézménye által az 1999/2000. évben lebonyolított kapitányságvezetővé képző tanfolyamot,
b) a  KSZF jogelőd intézménye által 2000/2001. évben megrendezett rendészeti mestervezetővé képző
tanfolyamot,
c) a  2/2013. BM rendelet hatálybalépését megelőzően a  KSZF vagy jogelőd intézményei által szervezett
rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamot.
 (7) A  hivatásos állománynak a  rendvédelmi szerv oktatási tevékenységet végző szervezeti egysége által – a  KSZF
képzési programja szerint és felügyelete mellett – szervezett és a  Módr. hatálybalépését követően lebonyolított
rendészeti mestervezetővé képző tanfolyamot teljesítő tagja a  rendvédelmi szerv olyan szervezeti egységénél,
amely országos illetékességgel rendelkezik, középvezetői vagy kiemelt vezetői beosztásba nem nevezhető ki.
(8) Aki a  Módr. hatálybalépését megelőző napon a  2/2013. BM rendelet 65.  § (2)  bekezdés c) vagy d)  pontja
alapján a  rendészeti vezetővé képző tanfolyam, vagy 66.  § (1)  bekezdés d) vagy e)  pontja alapján a  rendészeti
mestervezetővé képző tanfolyam teljesítésének kötelezettsége alól mentesült,
a) a Módr. hatálybalépésének napján betöltött vezetői beosztást a  rendészeti vezetővé képző vagy rendészeti
mestervezetővé képző tanfolyam teljesítésének kötelezettsége nélkül a jövőben is betöltheti,
b) a Módr. hatálybalépésének napján betöltött vezetői beosztásnál magasabb besorolású vezetői beosztást csak
akkor tölthet be, ha az adott vezetői beosztáshoz e rendeletben meghatározott feltételeket maradéktalanul
teljesíti,
c) a b) pontban meghatározott vezetői beosztáson kívüli vezetői beosztásba a rendészeti vezetővé képző vagy
rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam teljesítése nélkül kinevezhető.
(9) A hivatásos állomány tagja a vezetői beosztás ellátásával – a Hszt. 71. §-a szerint – átmenetileg akkor is megbízható,
ha az (1) bekezdés c) és e) pontjában meghatározott feltételeknek nem felel meg.
25. § (1) A  vezetői beosztásba történő kinevezésre irányuló eljárás során a  kinevezésre jogosult vezető legalább
három, a  24.  § (1)–(8)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével a  vezetői beosztásba kinevezhető személyt
(a  továbbiakban: vezetői beosztásba kinevezhető személy) jelöl meg, kivéve azt az  esetet, amikor a  27.  §-ban
foglaltak szerint a vezetői beosztás betöltésére pályázat útján kerül sor.
(2) Ha a  kinevezésre jogosult vezető vezetése alatt álló szervezeti egységnél nincs, vagy háromnál kevesebb vezetői
beosztásba kinevezhető személy van, a  kinevezésre jogosult vezető a  szolgálati elöljárójánál kezdeményezi, hogy
az elöljáró vezetése vagy irányítása alatt álló szervezet állományából jelöljön meg a vezetői beosztásba kinevezhető
személyeket, lehetőség szerint olyan számban, hogy a vezetői beosztásba kinevezhető személyek száma legalább
háromra kiegészüljön. A  szolgálati elöljáró a  vezetői beosztásba kinevezhető személyekről tizenöt napon belül
tájékoztatja a kinevezésre jogosult vezetőt.
(3) Ha a  vezetői beosztásba történő kinevezésre irányuló eljárás kezdetére, vagy az  eljárás során a  vezetői beosztás
megüresedik, a  kinevezésre jogosult vezető legkésőbb a  vezetői beosztás megüresedésétől számított tizenöt
napon belül jelöli meg az  (1)  bekezdés szerinti, vezetői beosztásba kinevezhető legalább három személyt vagy
kezdeményezi a szolgálati elöljárónál a (2) bekezdés szerinti jelölést.
(4) Ha az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltak szerint megjelölt személyek száma nem éri el a  három főt, a  kinevezésre
jogosult vezető a  rendvédelmi szerv utánpótlási és vezetői adatbankjában történő keresés érdekében a szolgálati
elöljáró tájékoztatásának megérkezését követő öt napon belül megkeresi a  rendvédelmi szerv más szervezeti
egységeinek humánigazgatási szakszolgálatait, amely szervek a  megkereséstől számított tizenöt napon belül
továbbítják a vezetői beosztásba kinevezhető személyek adatait a kinevezésre jogosult vezető részére.
(5) Ha a  (2) vagy (4)  bekezdésben meghatározottak szerint a  kinevezésre jogosult vezető részére ajánlott, vezetői
beosztásba kinevezhető személyek száma több mint három, a kinevezésre jogosult vezető dönt arról, hogy milyen
számú – de legalább három fő –, és mely személyek vonatkozásában teszi meg a 26. § szerinti lépéseket.
(6) A  (2), (4) vagy (5)  bekezdés szerinti esetekben ha a  vezetői beosztásba történő kinevezésre irányuló
eljárás kezdetére, vagy az  eljárás során a  vezetői beosztás megüresedik, a  kinevezésre jogosult vezető
– az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott szabályok szerint – legkésőbb a  vezetői beosztás megüresedésétől
számított hatvan napon belül megjelöli azt a legalább három személyt, akik vonatkozásában a vezetői beosztásba
történő kinevezésre irányuló eljárást tovább folytatja [a  továbbiakban ezen személyek és az  (1)  bekezdés szerint
megjelölt vezetői beosztásba kinevezhető személyek együtt: vezetői beosztásba kinevezni tervezett személy].
26. § (1) A kinevezésre jogosult vezető előzetes véleményt kér a KSZF-től a vezetői beosztásba kinevezni tervezett személyek
közötti sorrend felállítása érdekében. Az  előzetes vélemény beszerzésére irányuló megkereséshez mellékelni kell
az  érintettek írásbeli hozzájáruló nyilatkozatát a  személyes adataik KSZF részére történő továbbításához, valamint
a személyes adataiknak a KSZF által történő, az előzetes vélemény elkészítésének céljából történő kezeléséhez.
(2) A  KSZF a  rendelkezésére álló adatok alapján húsz napon belül ad előzetes véleményt. Az  előzetes vélemény
kialakítása során a KSZF
a) a  vezetői beosztásba kinevezni tervezett személyről a  rendészeti vezetővé képző tanfolyamot megelőző,
a  vezető-kiválasztási eljárás első szakasza során elvégzett felmérés, valamint a  rendészeti mestervezetővé
képző tanfolyamot megelőző mestervezetői kompetencia-megfelelést mérő felmérés során megismert
vezetői kompetencia-profilt, valamint
b) – a  rendvédelmi szerv vezetőinek bevonásával előzetesen meghatározott, az  egyes vezetői beosztások
sajátosságait figyelembevevő súlyozással ellátott, – az  adott vezetői beosztáshoz rendelt elvárt vezetői
kompetenciaprofil-összefüggéseket
veti össze, majd az így kapott eredményeket összehasonlítja.
 (3) A  KSZF a  rendelkezésére álló húsz napon belül elvégzi a  2/2013. BM rendelet 28.  § (1)  bekezdése vagy 39.  §
(1)  bekezdése szerinti felmérést, és a  KSZF az  így elvégzett felmérés során beszerzett kompetencia-profil adatok
felhasználásával alakítja ki az előzetes véleményt, ha
a) a vezetői beosztásba kinevezni tervezett személyről a  rendészeti vezetővé képző tanfolyam és a  rendészeti
mestervezetővé képző tanfolyam teljesítésének kötelezettsége alóli mentesítés következtében a  KSZF
a (2) bekezdés a) pontja szerinti kompetencia-profil adatokkal nem rendelkezik, vagy
b) a KSZF rendelkezésére álló, a (2) bekezdés a) pontja szerinti kompetencia-profil adatok öt évnél régebbiek.
 (4) A kinevezésre jogosult vezető a vezetői beosztásba kinevezni tervezett személy beleegyezésével kezdeményezheti,
hogy a  KSZF a  2/2013. BM rendelet 28.  § (1)  bekezdése vagy 39.  § (1)  bekezdése szerinti felmérést ismételten
végezze el, ebben az  esetben a  KSZF az  ismételt felmérés során beszerzett kompetencia-profil adatok
felhasználásával alakítja ki az előzetes véleményt, a rendelkezésére álló húsz napon belül.
(5) A  KSZF az  előzetes véleményében sorrendet állít fel a  vezetői beosztásba kinevezni tervezett személyek között
aszerint, hogy az egyes, vezetői beosztásba kinevezni tervezett személyek kompetencia-profilja milyen mértékben
illeszkedik az adott vezetői beosztáshoz meghatározott elvárt vezetői kompetenciaprofil-összefüggésekhez.
(6) A kinevezésre jogosult vezetőt döntésében a KSZF előzetes véleménye nem köti. Ha azonban a vezetői beosztásba
nem a  KSZF által első helyen javasolt személyt nevezi ki, a  kinevezésre jogosult vezető szolgálati elöljáróját
a döntésének indokairól három napon belül írásban tájékoztatja.
(7) A  miniszter kinevezési hatáskörébe tartozók kinevezésekor az  (1)–(6)  bekezdés, valamint a  25.  § alkalmazásától el
lehet tekinteni.
(8) A  miniszter hozzájárulásával vezetői beosztásba a  24.  § (1)  bekezdés c) és e)  pontjában foglalt feltételeknek meg
nem felelő személy is kinevezhető.
27. § (1) A vezetői beosztás pályázattal is betölthető, ha a 25. § (2) bekezdése alapján sem oldható meg a vezetői beosztásba
történő kiválasztás, vagy a kinevezésre jogosult vezető azt célszerűnek tartja.
(2) A  vezetői beosztás pályázattal történő betöltése esetén a  26.  § (1)  bekezdése szerinti előzetes véleményt a  bíráló
bizottság kéri be.
(3) Előzetes véleményt azon pályázatot benyújtó személyekről kell kérni, akik a  21.  § (4)  bekezdés g)  pontja alapján
közzétett, tartalmi és iratcsatolási követelményeknek megfelelő pályázatot nyújtottak be és a  pályázati kiírásban
a 21. § (4) bekezdés d) és e) pontja alapján meghatározott előírásoknak maradéktalanul megfelelnek.
28. § A humánigazgatási szakszolgálat a  hivatásos állomány tagjának a  rendvédelmi szerv utánpótlási és vezetői
adatbank
a) utánpótlási nyilvántartásába történő felvétele iránt – a  Hszt. 279.  § (2)  bekezdése szerinti hozzájárulás
megléte esetén –, a  vezető-kiválasztási eljárás keretében elvégzett felmérés eredményes teljesítéséről
az  érintett állományilletékes parancsnok részére megküldött tájékoztatás megérkezését követő – ha
az későbbi, az írásbeli hozzájárulás benyújtásától számított – tizenöt napon belül,
b) utánpótlási nyilvántartásából történő törlésére, a  Hszt. 279.  § (4)  bekezdésében meghatározott kérelem
benyújtásától vagy a szolgálati viszony megszűnésétől számított tizenöt napon belül,
c) vezetői nyilvántartásába történő felvétele iránt a  vezetői kinevezés kezdő időpontjától számított tizenöt
napon belül,
d) vezetői nyilvántartásából történő törlésére, a  vezetői beosztás megszűnésétől – ha azzal egyidejűleg
az  érintett más vezetői beosztással történő kinevezésére nem kerül sor –, vagy a  szolgálati viszony
megszűnésétől számított tizenöt napon belül,
e) utánpótlási vagy vezetői nyilvántartásában nyilvántartott adataiban bekövetkezett változás átvezetése iránt,
a változásról való tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül
intézkedik. 29. § (1) A vezetői kinevezés visszavonása és a vezetői kinevezésről történő lemondás esetén a Hszt. 59. § (2) és (5) bekezdése
szerinti szolgálati beosztás felajánlásáról, az  annak keretében tett nyilatkozatokról személyzeti megbeszélés
keretében jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) A hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyára a személyzeti megbeszélés napjától a Hszt. 59. § (5) bekezdése
szerinti, a  felajánlott szolgálati beosztással kapcsolatos nyilatkozata megtételéig, de legfeljebb öt napig
a rendelkezési állományra vonatkozó szabályok az irányadóak.
(3) A személyzeti megbeszélésen a 23. § (1) és (4) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
8. Áthelyezés a rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez
30. § A rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez történő áthelyezésről az átadó szervezeti egység állományilletékes
parancsnoka, a  tervezett szolgálati beosztásba helyezésről a  fogadó szervezeti egység állományilletékes
parancsnoka állományparancsban gondoskodik.
31. § Ha a hivatásos állomány tagjának a rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez történő áthelyezésére szolgálati
érdekből, a Hszt. 57. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a hivatásos állomány tagjának beleegyezése nélkül kerül
sor, a  szolgálati érdeket alátámasztó indokokat személyzeti megbeszélés keretében jegyzőkönyv felvétele mellett
kell közölni a hivatásos állomány tagjával.
32. § (1) A hivatásos állomány tagjának kérelmére a rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez történő áthelyezése akkor
engedélyezhető, ha az nem veszélyezteti a szolgálati feladatok folyamatos és rendeltetésszerű ellátását és a fogadó
szervezeti egység a várható szolgálati beosztásba helyezésről tájékoztatja az állományilletékes parancsnokot.
(2) Az  áthelyezési kérelmet a  hivatásos állomány tagja a  fogadó szervezeti egység állományilletékes parancsnokának
címezve, szolgálati úton terjeszti elő.
(3) Az  áthelyezési kérelem átvételét követően a  humánigazgatási szakszolgálat tájékoztatást kér a  fogadó szervezeti
egységtől, hogy várható-e az  áthelyezési kérelmet benyújtó szolgálati beosztásba helyezése. A  fogadó szervezeti
egység tizenöt napon belül nyilatkozik az átvételről vagy annak elutasításáról.
(4) A  Hszt. 57.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerinti, az  áthelyezés szolgálati érdekből – legfeljebb négy hónapra –
történő elhalasztása esetén az  átadó szervezeti egység állományilletékes parancsnoka az  elhalasztásról szóló
döntésről a szolgálati érdeket alátámasztó indokok megjelölésével írásban tájékoztatja a hivatásos állomány tagját
és a  fogadó szervet. Ha az  áthelyezést a  hivatásos állomány tagja kérte, a  halasztás időtartamát az  áthelyezésre
irányuló kérelemnek a  szolgálati elöljáróhoz történő benyújtásától, ha az  áthelyezést a  fogadó szervezeti egység
kérte, a fogadó szervezeti egység megkeresésének az átadó szervezeti egységhez érkezésétől kell számítani.
9. Átrendelés 33. § (1) A  Hszt. 60.  § (1) vagy (3)  bekezdése szerinti átrendelést állományparancsban, a  Hszt. 61.  § (1)  bekezdése szerinti
ideiglenes átrendelést állományparancsban vagy az  érintettnek címzett írásbeli utasítással kell elrendelni, amely
tartalmazza
a) az átrendelés helyét,
b) az átrendelés időtartamát, kezdő és befejező napját,
c) az  átrendelés indokát, valamint a  Hszt. 60.  § (1)  bekezdése és 61.  §-a szerinti átrendelés esetében
az átrendelés ideje alatt ellátandó szolgálati feladatokat,
d) az illetmény és egyéb járandóságok folyósítására vonatkozó rendelkezéseket, valamint
e) az átrendelés időtartama alatt a munkáltatói jogkör gyakorlójának megjelölését.
(2) A  hivatásos állomány tagjának Hszt. 61.  § (1)  bekezdése szerinti ideiglenes átrendelését a  munkáltatói jogkör
gyakorlója az általa vezetett vagy irányított szervezeti elemek között rendelheti el.
34. § A Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központ által folytatott vagy szervezett belföldi és külföldi
képzésekre a  hivatásos állomány tagját – a  képzés időtartamára történő szolgálatmentesség biztosítása mellett –
az állományilletékes parancsnok átrendeli. Az átrendelésről állományparancs rendelkezik.
10. Megbízás helyettesítésre 35. § (1) A Hszt. 71. §-a szerinti megbízás a hivatásos állomány olyan tagja részére adható, aki megfelel a megbízás szerinti
szolgálati beosztás, feladatkör ellátásához szükséges képesítési követelményeknek. Szolgálati érdekből ettől
kivételesen el lehet térni, ha a hivatásos állomány tagja a szolgálati beosztás betöltéséhez szükséges állami iskolai
végzettséggel rendelkezik és a szakképesítés megszerzése folyamatban van.
(2) A megbízás várható időtartamát a megbízást elrendelő állományparancsban meg kell határozni.
 (3) Ha a  megbízás előreláthatólag az  egy hónapot meghaladja, akkor az  elrendeléskor, de legkésőbb a  megbízás
harmincadik napján a helyettesítéssel megbízottat a beleegyezéséről írásban nyilatkoztatni kell.
 (4) Ha a  helyettesítéssel való megbízás az  eredeti szolgálati beosztás meghagyása mellett történik és annak tartama
a harminc napot várhatóan meg fogja haladni, a helyettesítési díj mértékét az elrendeléskor meg kell határozni és
azt a hivatásos állomány helyettesítéssel megbízott tagjával írásban közölni kell.
(5) Az ideiglenesen megüresedett vagy betöltetlen szolgálati beosztás munkaköri feladatainak ellátásával – megosztva
– a  hivatásos állomány több tagja is megbízható. Ebben az  esetben a  helyettesítési díjat a  feladatmegosztás
arányában meg kell osztani.
(6) A helyettesítési díj mértékét a többletfeladat nagysága, a megbízással járó többletterhek, a helyettesített szolgálati
beosztás besorolása alapján a Hszt. 71. § (4) és (5) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell meghatározni.
(7) A  Hszt. 71.  § (1)  bekezdés b)  pontjának alkalmazásában a  szolgálati beosztás ellátásában tartósan akadályozott
személynek különösen azt kell tekinteni, aki előreláthatólag három hónapig vagy azt meghaladó ideig nem tudja
a szolgálati feladatait ellátni.
(8) A  Hszt. 185.  § (1)  bekezdés g)  pontjában foglalt fegyelmi fenyítés alkalmazásakor a  hivatásos állomány tagjának
eredeti szolgálati beosztása a  fenyítés időtartama alatt csak a  Hszt. 71.  §-a szerinti megbízással, esetlegesen
határozott idejű szolgálati viszony létesítésével látható el.
36. § A 35. § rendelkezéseit a szenior állomány tagjának megbízására azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a szenior
állomány tagjának a szenior állományba vételről kötött szerződésben meghatározott szolgálati feladatoktól eltérő
feladatokkal történő megbízására annak időtartamától függetlenül csak beleegyezésével van lehetőség.
11. Rendelkezési állományba helyezés 37. § (1) A  hivatásos állomány tagját a  rendvédelmi szerv azon szervezeti egységének a  rendelkezési állományába kell
helyezni, ahol az utolsó szolgálati beosztása szerint teljesítette szolgálatát.
(2) Az  országos parancsnok vagy az  országos főigazgató szolgálati érdekből – különösen, ha a  továbbfoglalkoztatás
a rendvédelmi szerv másik szervezeti egységénél várható –, a hivatásos állomány tagját áthelyezheti a rendvédelmi
szerv más szervezeti egységének rendelkezési állományába vagy a  rendvédelmi szerv központi rendelkezési
állományába.
(3) A  miniszter kinevezési hatáskörébe tartozó rendelkezési állományba helyezése esetén a  rendelkezési állományba
helyezésre az állományilletékes parancsnok a kinevezéssel egyidejűleg rendelkezik.
(4) A  Hszt. 77.  § (1)  bekezdés b), h), i), j) vagy k)  pontja alapján rendelkezési állományba helyezettnek a  rendelkezési
állományba helyezéskor az állományilletékes parancsnok határozza meg a szolgálatteljesítési helyét, az  ideiglenes
szolgálati feladatok jellegét és azt az  elöljárót, akinek irányításával szolgálati feladatait ideiglenesen ellátja.
A rendelkezési állományban levő részére csak képzettségének, felkészültségének, valamint egészségi, pszichikai és
fizikai állapotának megfelelő szolgálati feladat határozható meg.
38. § (1) A nemzetközi szervezet által kiírt és a hivatásos állomány tagja által elnyert pályázat esetén – ha az nem minősül
a miniszter által támogatott pályázatnak – az országos parancsnok vagy az országos főigazgató a hivatásos állomány
tagjának kérelmére dönthet úgy, hogy a hivatásos állomány tagja részére illetmény nélküli szabadságot engedélyez
és a  hivatásos állomány tagját egyidejűleg a  Hszt. 77.  § (1)  bekezdés f )  pontja szerinti rendelkezési állományba
helyezi. Az  illetmény nélkül szabadság a  nemzetközi szervezet által közölt kinevezés időpontjától, a  pályázattal
elnyert tisztség vagy munkakör betöltéséig, de legfeljebb három év időtartamra engedélyezhető. Az  illetmény
nélküli szabadság időtartama – ha az annak alapjául szolgáló tisztséget, munkakört az érintett továbbra is betölti –
egy alkalommal egy évre meghosszabbítható.
(2) Ha a  nemzetközi szervezet által kiírt pályázat nem minősül a  miniszter által támogatottnak, az  illetmény nélküli
szabadság engedélyezése nem kötelező.
(3) Az  illetmény nélküli szabadság engedélyezésére vonatkozó állományparancsban vagy határozatban rögzíteni kell
különösen:
a) a hivatásos állomány nemzetközi szervezetnél jogviszonyt létesítő tagjának személyi azonosító adatait,
b) az illetmény nélküli szabadság kezdetét, várható időtartamát,
c) a nemzetközi szervezet nevét, az érintett munkavégzésének helyét, valamint
d) az illetmény nélküli szabadság tartamának társadalombiztosítási szempontból történő beszámíthatóságát.
(4) A  munkáltatói intézkedéshez csatolni kell az  érintett nyilatkozatát a  jogfenntartó társadalombiztosítási járulék
fizetésére vonatkozóan.
12. Nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezés 39. § (1) A  hivatásos állomány Hszt. 78.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételekkel rendelkező tagja a  nyugdíj
előtti rendelkezési állományba helyezésre irányuló kérelmét a  kérelemben megjelölt időpontot legalább
hatvan nappal megelőzően, a  szolgálati út betartásával az  állományilletékes parancsnok részére nyújtja be.
Az állományilletékes parancsnok a feltételek fennállása esetén a kérelem benyújtását követő negyvenöt napon belül
állományparancsban rendelkezik a  nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezésről és az  illetmény összegének
megállapításáról.
(2) A  munkáltató érdekkörében felmerült okból történő nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezésről, annak
indokairól az állományilletékes parancsnok – a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezés tervezett időpontját
megelőző legalább harminc nappal megelőzően – írásban tájékoztatja a hivatásos állomány érintett tagját.
(3) Az  állományilletékes parancsnok a  nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezést megelőzően – az  illetmény
összegének megállapítása érdekében – megkeresi a  nyugdíj-megállapító szervet annak kiszámítása érdekében,
hogy a hivatásos állomány tagját a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezésekor mekkora összegű öregségi
nyugdíj illetné meg, ha az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte volna.
13. A könnyített szolgálatban történő foglalkoztatás 40. § (1) A  könnyített szolgálatba helyezés iránti kérelmet a  hivatásos állomány tagja az  állományilletékes parancsnoknak
címezve, szolgálati úton terjeszti elő.
(2) A  kérelem elbírálásakor a  Hszt. 79.  §-ában, valamint a  könnyített szolgálatban foglalkoztatottak által betölthető
szolgálati beosztásokról szóló miniszteri rendeletben – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állománya
esetében közjogi szervezetszabályozó eszközben – meghatározottak alapján meg kell vizsgálni, hogy a kérelmező
szolgálati beosztása könnyített szolgálatban is ellátható-e. Ha az  érintett szolgálati beosztása könnyített szolgálat
formájában nem látható el, azt kell megvizsgálni, hogy az  állományilletékes parancsnok által vezetett szervezeti
egységnél van-e a  kérelmező által képzettségére, végzettségére tekintettel könnyített szolgálattal betölthető
szolgálati beosztás. Ennek hiányában az érintettet a rendvédelmi szerv más szervezeti egységénél, más rendvédelmi
szervnél vagy a  miniszter által vezetett minisztériumban kell könnyítet szolgálat formájában ellátható szolgálati
beosztásban vagy munkakörben foglalkoztatni.
(3) Ha a  könnyített szolgálatban történő foglalkoztatás a  rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez történő
áthelyezéssel jár, az áthelyezéshez az érintett beleegyezését is be kell szerezni.
(4) Az  állományilletékes parancsnok a  kérelem benyújtásától számított harminc napon belül dönt a  kérelem
teljesítéséről vagy elutasításáról.
(5) Az állományilletékes parancsnok indokolással ellátott döntéséről a kérelmezőt írásban köteles tájékoztatni.
 (6) A  hivatásos állomány tagja kérelmezheti a  könnyített szolgálatban történő foglalkoztatás megszüntetését.
A kérelmet az állományilletékes parancsnoknak címezve, szolgálati úton kell előterjeszteni.
V. FEJEZET
A SZOLGÁLATI VISZONY MEGSZÜNTETÉSÉNEK ELJÁRÁSI RENDJE
41. § (1) A szolgálati viszonynak a rendvédelmi szerv által kezdeményezett megszüntetése esetén a munkáltatói intézkedés
közlésének tervezett időpontja előtt az  érintettel egyeztető személyzeti megbeszélést kell folytatni, amelyen
az  állományilletékes parancsnok vagy felhatalmazásával a  szolgálati elöljáró, valamint a  humánigazgatási
szakszolgálat megbízottja vesz részt. A  hivatásos állomány tagjának kérésére biztosítani kell, hogy az  egyeztető
megbeszélésen az érdek-képviseleti szerv tisztségviselője, képviselője is részt vehessen.
(2) Az  egyeztető megbeszélést a  szolgálati viszonynak a  rendvédelmi szerv által kezdeményezett megszüntetése
esetén – a  közös megegyezés, a  próbaidő alatti azonnali hatályú, a  fegyelmi ok miatti, a  kifogásolható életvitel
vagy a  nemzetbiztonsági szempontból való alkalmatlanság és a  méltatlanság miatti megszüntetés kivételével  –
a  szolgálati viszony tervezett megszüntetése vagy a  felmentési idő kezdete előtt legalább harminc nappal kell
végrehajtani.
(3) A megbeszélésen tisztázni kell a szolgálati viszonnyal összefüggő valamennyi kérdést. Az egyeztető megbeszélésről
feljegyzést, a  hivatásos állomány tagjának vagy az  érdek-képviseleti szerv képviselőjének kérésére jegyzőkönyvet
kell készíteni, amelyből egy példányt az érintettnek át kell adni, egy példányt pedig a személyi anyag részeként kell
kezelni.
(4) Fizetési kötelezettség fennállása esetén annak várható összegéről az  egyeztető megbeszélés során a  hivatásos
állomány tagját tájékoztatni kell, a  szolgálati viszony megszüntetéséről szóló állományparancsban vagy
határozatban pedig annak pontos összegét és jogcímét közölni kell. A  követelést a  szolgálati viszonyról szóló
igazoláson is fel kell tüntetni.
42. § Ha a  szolgálati viszony megszűnéséről rendelkező állományparancs közlését követően, de a  hatályosulása előtt
a szolgálati viszony megszüntetése más jogcímen végrehajthatóvá válik vagy azt más jogcímen végre kell hajtani,
a  már közölt állományparancsot erre hivatkozással érvényteleníteni kell és a  hivatásos állomány tagját megillető
járandóságokat, valamint megtérítési kötelezettséget a végrehajtható jogcímnek megfelelően kell meghatározni.
43. § (1) A szolgálati viszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor az állományilletékes parancsnok
a) az  erről szóló állományparancs vagy határozat kiadmányozása előtt ellenőrzi a  szolgálati viszony
megszüntetésének törvényességét, megalapozottságát,
b) a  kiadmányozást követően személyesen vagy a  hivatásos állomány tagjának szolgálati elöljárója útján
ismerteti az érintettel az állományparancsot vagy határozatot, c) intézkedik annak érdekében, hogy a szolgálati beosztással járó szolgálati feladatok átadására és a leszerelés
végrehajtására legkésőbb az utolsó szolgálatban töltött napon sor kerüljön.
(2) Ha a  hivatásos állomány tagjának akadályoztatása vagy közreműködésének hiányában a  leszerelés végrehajtása
elmarad, az  állományilletékes parancsnok a  szolgálati viszony megszűnését követő tíz napon belül intézkedik
annak megállapítására, hogy a hivatásos állomány tagja esetlegesen mely – elszámolási kötelezettséggel kiadott –
vagyontárgyakkal nem számolt el. A leszerelés elmaradása a szolgálati viszony megszűnésének beálltát nem érinti.
(3) A szolgálati viszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor a humánigazgatási szakszolgálat
a) gondoskodik a  szükséges okmányok, a  Hszt. 99.  § (2)  bekezdése szerinti igazolás, a  leszerelési lap
előkészítéséről, és azoknak az  utolsó munkában töltött napon az  érintettnek történő átadásáról, valamint
az intézkedésre jogosult szervekhez továbbításáról,
b) bevonja a szolgálati igazolványt,
c) bevonja a szolgálati jelvényt és a hímzett azonosítókat, továbbá
d) arra való jogosultság esetén kiadja a nyugdíjas igazolványt.
(4) A szolgálati viszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor az illetékes gazdasági, pénzügyi szerv
a) bevonja a  kiadott fegyverzeti, vegyvédelmi, a  hivatásos állomány tagja részére át nem adható ruházati és
egyéb felszerelési tárgyakat, továbbá visszavonja a kiadott informatikai jogosultságokat,
b) gondoskodik a  jogszabályban meghatározott, valamint a  szolgálati viszony megszüntetéséről szóló
állományparancsban rögzített járandóságok kifizetéséről,
c) eltérő megállapodás hiányában bevonja a  rendvédelmi szerv által kiadott okmányokat, és az  ügykezelési
szabályok szerint intézkedik azok irattárba helyezésére vagy selejtezésére, továbbá
d) a Hszt. 99. § (2) bekezdése szerinti igazoláson rögzíti a kifizetett ellátásokat, az esetleges tartozásokat, fizetési
meghagyásokat.
 (5) A szolgálati viszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor a rendvédelmi szerv adatvédelemért felelős szervezeti
eleme gondoskodik a  minősített adatok megismerésére jogosító megismerési engedély, valamint a  minősített
adatok felhasználására jogosító felhasználói engedély visszavonásáról.
14. A szolgálat felső korhatárának elérése és a szolgálati viszony megszűnése a törvény erejénél fogva
44. § (1) A szolgálati viszonynak a Hszt. 80. § (1) bekezdés a) pontja szerinti vagy a Hszt. 82. § (1) bekezdés b) vagy d) pontja
szerinti okból történő megszűnése esetén az erről szóló állományparancsban csak a megszűnés jogcímét és az arra
okot adó körülmény bekövetkeztének napját kell megjelölni.
(2) A  szolgálati viszonynak a  Hszt. 82.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott okból történő megszűnését
a választás jogerős eredményének hivatalos közzétételének napjával kell megállapítani.
(3) Ha a  hivatásos állomány tagja a  képzési kötelezettségének nem tett eleget, a  szolgálati viszonynak a  Hszt.
82.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, a  törvény erejénél fogva történő megszűnésének megállapítása előtt
az  állományilletékes parancsnok a  hivatásos állomány tagját meghallgatja vagy írásban nyolc napos határidővel
tájékoztatja a  mulasztási ok kimentésének lehetőségéről és figyelmezteti a  sikeres kimentés elmaradásának
jogkövetkezményeire.
15. Közös megegyezés 45. § (1) A  szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetésére irányuló kezdeményezést írásban lehet
kezdeményezni.
(2) A  kezdeményezés elfogadása esetén a  szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetéséről szóló
megállapodásnak a Hszt. 83. § (2) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a hivatásos állomány tagját megillető járandóságok tételes felsorolását,
b) a  hivatásos állomány tagját esetlegesen terhelő megtérítési kötelezettség kiszámításának módját vagy
az arról szóló rendelkezésre hivatkozást,
c) a  hivatásos állomány tagjának kioktatását a  szolgálati viszony közös megegyezéssel történő
megszüntetésének jogkövetkezményeiről, valamint
d) – ha szükséges – a jogviszony megszüntetéséig a szolgálati feladatok ellátásának és a szabadság kiadásának
rendjét.
 (3) A megállapodás kizárólag a hivatásos állomány tagját megillető olyan juttatást tartalmazhat, amely őt a szolgálati
viszony fennállásáig jogszabály vagy szolgálati viszonyra vonatkozó szabály alapján megilleti.
(4) A  közös megegyezés kezdeményezéséről a  szolgálati elöljáró a  javaslatával együtt soron kívül tájékoztatja
az  állományilletékes parancsnokot, aki a  közös megegyezés jóváhagyása esetén intézkedik a  megállapodás
elkészítéséről és aláíratásáról.
(5) A  szolgálati viszony megszüntetéséről rendelkező állományparancsot vagy határozatot csak azt követően lehet
kiadmányozni, ha a megállapodást a hivatásos állomány tagja aláírta és egy példányát átvette.
16. Lemondás 46. § (1) A lemondási idő a lemondási nyilatkozat szolgálati úton történt benyújtása napját követő nappal kezdődik.
 (2) Ha a  hivatásos állomány tagja a  lemondásról szóló nyilatkozatában a  két hónap lemondási idő letelte előtti
időpontra kéri a  szolgálati viszonyának megszüntetését, kérelme elfogadásáról vagy elutasításáról írásban
tájékoztatni kell.
(3) A  szolgálati elöljáró javaslatára a  munkáltatói jogkör gyakorlója a  lemondási idő alatti szolgálatteljesítéstől
eltekinthet. Erről a  szolgálati viszony megszüntetéséről szóló állományparancsban vagy határozatban rendelkezni
kell.
(4) Lemondás esetén az állomány tagja elveszíti jogosultságát
a) az egyenruha viselésére,
b) a rendfokozat használatára,
c) a lakás- és egyéb hitelek kedvezményes törlesztésére, és
d) a szolgálati lakás használatára.
17. Azonnali hatályú lemondás 47. § (1) Az azonnali hatályú lemondást az állományilletékes parancsnoknak címezve, szolgálati úton, írásban, az ok pontos
és részletes megjelölésével kell bejelenteni. A  Hszt. 85.  § (1)  bekezdése vonatkozásában az  azonnali hatályú
lemondás bejelentésének napja az a nap, amikor a hivatásos állomány tagjának szolgálati elöljárója az arra irányuló
írásbeli nyilatkozatot átvette. A  szolgálati elöljáró a  nyilatkozatot haladéktalanul köteles az  állományilletékes
parancsnok részére továbbítani.
(2) A  szolgálati viszony megszüntetéséről szóló állományparancsban rendelkezni kell arról, hogy az  azonnali hatályú
lemondást az állományilletékes parancsnok megalapozottnak tartja-e.
(3) Az  azonnali hatályú lemondásról szóló állományparancsban a  Hszt. 85.  § (2)  bekezdésében meghatározott
megtérítési és helytállási kötelezettségekről – amennyiben lehetséges, összegszerűen – rendelkezni kell.
(4) Azonnali hatályú lemondás esetén az állomány tagja elveszíti jogosultságát:
a) az egyenruha viselésére, és
b) a rendfokozat használatára.
(5) Az  azonnali hatályú lemondás esetén a  hivatásos állomány tagja elveszti a  jogosultságát a  szolgálati lakás
használatára. Ha az  azonnali hatályú lemondás oka megalapozott volt, a  szolgálati lakás használata az  érintett
részére méltányosságból a szolgálati viszony megszűnését követő legfeljebb egy év időtartamra engedélyezhető.
(6) Ha az  azonnali hatályú lemondás oka megalapozatlan volt, a  hivatásos állomány tagja elveszti a  jogosultságát
a lakás- és egyéb hitelek kedvezményes törlesztésére.
18. Felmentés 48. § (1) A  szolgálati viszony felmentéssel történő megszüntetéséről állományparancsban vagy határozatban kell
rendelkezni.
(2) Az  állományparancsban vagy határozatban a  felmentés kezdő és befejező időpontját úgy kell meghatározni,
hogy az állományparancs vagy határozat a felmentési idő megkezdése előtt közölhető legyen. Ha a felmentési idő
megkezdéséig az  állományparancs vagy határozat közlésére nem kerül sor, azt a  közlés újabb megkísérlése előtt
szükség szerint módosítani kell.
(3) A hivatásos állomány tagját a felmentési idő csökkentésére irányuló írásbeli kérelme esetén írásban kell tájékoztatni
a  várható jogkövetkezményekről, majd a  szolgálati viszony megszüntetésének időpontját az  érintett nyilatkozata
alapján kell meghatározni.
49. § Ha a  szolgálati viszony megszüntetésére a  Hszt. 86.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján, létszámcsökkentés vagy
átszervezés miatt kerül sor, a  rendvédelmi szervet a  szolgálati viszony megszüntetését megelőzően szolgálati
beosztás-felajánlási kötelezettség terheli.
50. § A Hszt. 86. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
a) minősítés alapján történő felmentésre a minősítésre jogosult szolgálati elöljáró tesz javaslatot,
b) egészségi vagy pszichikai állapot alapján történő felmentésre a  felülvizsgáló orvosi bizottság jogerős
határozata alapján kerülhet sor. 51. § (1) A  nem kifogástalan életvitel miatti, a  Hszt. 86.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti felmentésre a  büntetőeljárásban
hozott jogerős ítélet vagy a kifogástalan életvitel-ellenőrzés befejezéséről szóló indokolt határozat alapján kerülhet
sor.
(2) A  Hszt. 43.  § (3)  bekezdésében meghatározott esetben az  állományilletékes parancsnok a  kifogástalan életvitelellenőrzés során elvégzett vizsgálat eredményét megállapító határozat kézhezvételét követő öt munkanapon belül
köteles meghallgatni a  hivatásos állomány tagját a  határozat indokolásában megjelölt körülményekre és okokra
vonatkozóan. Az  érintett nyilatkozatát jegyzőkönyvbe kell foglalni. Ha a  hivatásos állomány tagja a  személyes
meghallgatáson nem jelenik meg, az  állományilletékes parancsnok a  Hszt. 43.  § (3)  bekezdésében foglaltakról
írásban tájékoztatja a  hivatásos állomány tagját és a  rendelkezésére álló adatok alapján, az  érintett személyes
meghallgatása nélkül hozza meg döntését.
(3) Az állományilletékes parancsnok
a) a Hszt. 42. § (8) bekezdésében foglalt esetben a büntetőeljárásban hozott jogerős ítélet vagy ítéleti értesítő
kézhezvételét követően visszamenőleg, az ítélet jogerőre emelkedésének napját követő nappal, vagy
b) a  Hszt. 43.  § (3)  bekezdésében foglalt esetben – amennyiben a  (2)  bekezdésben foglalt meghallgatást
követően a  kifogásolható életvitelt megállapítja – a  kifogástalan életvitel-ellenőrzés befejezéséről szóló
indokolt határozat kézhezvételét követően
haladéktalanul intézkedik a felmentés iránt. 52. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 86.  § (10)  bekezdésében meghatározott esetben a  jogerős ítélet alapján,
a  Hszt. 86.  § (2)  bekezdés b)  pontja miatti alkalmatlanságból történő felmentésről szóló állományparancs
kézhezvételét követően három munkanapon belül a szolgálati út betartásával írásban kérheti a minisztertől, hogy
az  alkalmatlanság megállapításától tekintsen el. Erről a  jogáról az  állományparancs közlésekor tájékoztatni kell
a hivatásos állomány tagját.
(2) A  miniszter az  (1)  bekezdésben meghatározott kérelem alapján nyolc munkanapon belül dönt arról, hogy
az alkalmatlanság megállapításától eltekint, vagy a kérelmet elutasítja.
(3) A miniszter döntésének meghozataláig a felmentés végrehajtását fel kell függeszteni. Az (1) bekezdésben megjelölt
határidő leteltéig, vagy a  kérelem benyújtása esetén annak elbírálásáig a  szolgálati viszony megszüntetését nem
lehet végrehajtani, azonban az érintettet mentesíteni kell a szolgálat ellátása alól.
(4) Az állományparancsot vagy határozatot a miniszter döntésétől függően az állományilletékes parancsnok hatályon
kívül helyezi vagy annak hatályát a miniszter elutasító döntésének napjára kell módosítani.
53. § (1) Nemzetbiztonsági ellenőrzés vagy a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti felülvizsgálati eljárás
eredményeként megállapított kockázati tényező esetén az  állományilletékes parancsnok köteles mérlegelni,
hogy indokoltnak tartja-e a  hivatásos állomány tagjának az  adott, nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső szolgálati
beosztásban tartását. Ha indokoltnak tartja, a  nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszony fenntartásához
történő jóváhagyás beszerzése érdekében intézkedik.
(2) Ha a  nemzetbiztonsági ellenőrzés során megállapított kockázati tényező felmerülése alapján a  szolgálati viszony
megszüntetése indokolt, de a biztonsági szakvélemény ténymegállapításaival szemben az érintett panasszal élt és
a szakvélemény ténymegállapításai egyéb módon nem tisztázhatók, a szolgálati viszony megszüntetését a panasz
elbírálásáig el kell halasztani. Az  érintett a  panasz elbírálásáig csak nemzetbiztonsági ellenőrzés alá nem eső
szolgálati beosztáshoz tartozó feladatokat láthat el, ha a rendvédelmi szervnél rendszeresített valamennyi szolgálati
beosztás nemzetbiztonsági ellenőrzés alá esik, az  érintett a  panasz elbírálásáig csak olyan szolgálati feladatokat
láthat el, amelyek minősített adat kezelésével nem járnak. Az  elbírálás ideje alatt az  érintett a  nemzetbiztonsági
ellenőrzés alá eső szolgálati beosztás alapján megállapított illetmény helyett a  ténylegesen ellátott szolgálati
beosztás alapján járó illetmény folyósítására jogosult.
19. A szolgálati viszony megszüntetése a szenior állomány tagjának kérelmére
54. § (1) A  szenior állomány tagja a  szolgálati viszony megszüntetésére irányuló – a  Hszt. 324.  § (2)  bekezdése alapján
a szolgálati viszony megszűnésének időpontját tartalmazó – kérelmet az állományilletékes parancsnokhoz címezve,
írásban nyújthatja be. A kérelmet nem kell indokolni.
(2) Az állományilletékes parancsnok a kérelem alapján intézkedik:
a) a szenior állomány tagját megillető járandóságok kifizetésére,
b) az esetlegesen megállapítható megtérítési kötelezettség érvényesítésére,
c) szükség esetén a szolgálati viszony megszüntetéséig a szolgálati feladatok ellátásának és a szabadság kiadása
rendjének meghatározására, valamint
d) az állományparancs elkészítésére és aláíratására.
20. Tartalékállomány 55. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának a felmentésére a Hszt. 91. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott okból került
sor, a felmentési idő megkezdésekor az állományilletékes parancsnok intézkedik a tartalékállományba helyezésére.
Erről az  érintettet a  felmentés közlésekor a  tartalékállományba tartozás szabályainak ismertetésével írásban
tájékoztatni kell. A tájékoztatásra és annak tudomásulvételére az állományparancs közlésére vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatásnak ki kell terjednie arra is, hogy a  törvényben meghatározott feltételek
fennállása esetén a  hivatásos állomány tagja a  szolgálati viszony megszűnésekor kérheti a  tartalékállományban
tartását. A  tájékoztatásnak tartalmaznia kell a  tartalékállományban tartás esetén fennálló jogokat és
kötelezettségeket is.
(3) A  humánigazgatási szakszolgálat a  tartalékállományba helyezésről a  hivatásos állomány érintett tagjára
vonatkozóan kitöltött, jogszabályban meghatározott adatokat tartalmazó adatlap és a  szolgálati viszony
megszűnéséről szóló állományparancs megküldésével haladéktalanul értesíti az  országos parancsokságot, amely
a  jogszabályokban foglaltak szerint intézkedik az  adatok nyilvántartásba vételéről és a  tartalékállományt kezelő
szervhez továbbításról.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja a felmentési ideje alatt a tartalékállomány keretében valamely költségvetési szervnél
jogviszonyt létesít, a szolgálati viszony megszűnése időpontjának módosítására hivatalból intézkedni kell.
(5) A  Hszt. 91.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén az  érintett a  szolgálati viszonyának
megszűnését megelőző tizenöt nappal a volt szolgálati helye szerinti állományilletékes parancsnokhoz benyújtott
kérelmében kérheti a  tartalékállományban tartását. A  humánigazgatási szakszolgálat a  kérelmet haladéktalanul
továbbítja az országos parancsnoksághoz és intézkedik az illetménykifizető hely felé a végkielégítés visszatartására,
továbbá az ideiglenes szolgálati járandóság megállapítására és folyósítására.
21. A tartalékos-nyilvántartás kezelése 56. § A Hszt. 38. §-a szerinti tartalékos-nyilvántartást a központi humánigazgatási szakszolgálat működteti.
57. § (1) A  szolgálati viszony megszűnése esetén a  hivatásos állománynak a  Hszt. 38.  § (2)  bekezdésében meghatározott
feltételeknek megfelelő tagja nyilatkozik arról, hogy a tartalékos-nyilvántartásba történő felvételéhez hozzájárul-e.
A  nyilatkozat megtétele előtt tájékoztatni kell a  hivatásos állomány tagját a  tartalékos-nyilvántartás céljáról és
a nyilvántartott adatokról, továbbá a nyilvántartásból törlés lehetőségéről.
(2) A  tartalékos-nyilvántartásba vételt az  állományilletékes parancsnok humánigazgatási szakszolgálata a  szolgálati
viszony megszűnésének napjával kezdeményezi a központi humánigazgatási szakszolgálatánál.
(3) A tartalékos-nyilvántartásba vételről és az onnan való törlésről a központi humánigazgatási szakszolgálat soron kívül
értesíti a hivatásos állomány volt tagját.
58. § A tartalékos-nyilvántartásba vételt követő tizedik évben, a  nyilvántartásból törlés határidejét megelőző hatvan
nappal a  központi humánigazgatási szakszolgálat a  Hszt. 38.  § (4)  bekezdésben szabályozott hosszabbítás
érdekében, nyilatkozattétel céljából megkeresi a  hivatásos állomány volt tagját. A  hivatás állomány volt tagjának
nyilatkozata alapján a  központi humánigazgatási szakszolgálat a  tartalékos-nyilvántartásban tartást öt évvel
meghosszabbítja, annak hiányában a  Hszt. 38.  § (4)  bekezdése szerinti tíz év elteltekor a  hivatásos állomány volt
tagját a nyilvántartásból törli.
VI. FEJEZET
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG 59. § Az országos parancsnok, és az  országos főigazgató a  hivatásos állomány tagjának közeli hozzátartozójával való
közvetlen irányítási, felügyeleti vagy ellenőrzési viszonyba kerülését a  hivatásos állomány tagjának méltányolható
okok miatti kérelme alapján, az  állományilletékes parancsnok javaslatára engedélyezheti, ha azt valamely
méltányolható ok – így különösen a közvetlen családtagok elhelyezkedési problémája vagy a családi körülmények
miatt nem vállalható utazás – indokolja.
60. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésének engedélyezésére vonatkozó
kérelmét a szolgálati elöljáró útján a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz írásban köteles benyújtani.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét,
b) a kérelmező szolgálati helyét és szolgálati beosztását, továbbá
c) azt, hogy milyen szervezetnél, milyen jogviszonyban, minőségben, munkakörben, időtartamban,
munkarendben kíván munkát végezni.
 (3) A hivatásos állomány tagja részére – a Hszt. 109. § (2) bekezdése szerinti kivételekkel – a munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszony létesítését az állományilletékes parancsnok engedélyezheti.
 (4) A kérelem alapján az állományilletékes parancsnok köteles megvizsgálni, hogy az engedélyezni kért tevékenységgel
kapcsolatban megállapítható-e valamely, a Hszt. 109. § (6) bekezdésében rögzített, az engedély megadását kizáró
ok. A  kérelem elbírálása során bekérhető a  hivatásos állomány tagjának az  összeférhetetlenségre vonatkozó
nyilatkozata, a  szervezet működését rögzítő alapszabály, cégjegyzékkivonat, továbbá egyéb okirat. Ha az  érintett
az  iratok becsatolására vonatkozó felhívásnak – a  jogkövetkezményekre való figyelmeztetés ellenére – nem tesz
eleget, a kérelmet el kell utasítani.
(5) A  hivatásos állomány tagja részére a  munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésének engedélyezése során
különösen azt kell mérlegelni, hogy a munkavégzés
a) ellentétes-e a  rendvédelmi szervre vonatkozó, törvényben meghatározott alapfeladatokkal, azok
végrehajtását veszélyezteti vagy akadályozza-e,
b) a  hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyából fakadó és a  szolgálati beosztásával járó szolgálati
feladatai ellátását veszélyezteti-e,
c) a  rendvédelmi szerv vagy a  Hszt. 51.  § (2)–(4)  bekezdése alapján a  hivatásos állomány tagját foglalkoztató
szerv gazdasági érdekeit sérti-e,
d) a  rendvédelmi szerv vagy a  Hszt. 51.  § (2)–(4)  bekezdése alapján a  hivatásos állomány tagját foglalkoztató
szerv tekintélyének csorbítására alkalmas-e vagy azt veszélyezteti,
e) során végzendő tevékenység a  hivatásos állomány tagjának munkaköri kötelességéből fakadó szolgálati
feladata-e,
f ) során végzendő tevékenység harmadik személyre vonatkozó információ gyűjtésére irányul-e,
g) személyek őrzésével, biztosításával és e személyek objektumainak őrzésével kapcsolatos feladatra terjed-e ki,
vagy követelés behajtására irányul-e,
h) során végzendő tevékenység a  rendvédelmi szervnél rendszeresített nyilvántartások közvetlen
felhasználásával történne-e, vagy olyan ügyintézésre vonatkozik-e, amelyben valamely rendvédelmi szerv
mint hatóság jár el,
i) a szolgálatteljesítési kötelezettséggel időben egybeeső tevékenységgel jár-e.
61. § (1) A  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését az  állományilletékes parancsnok határozott vagy
határozatlan időtartamra, írásban engedélyezheti.
(2) Kizáró ok fennállása esetén az engedélyezés megtagadásáról írásban kell rendelkezni, amellyel szemben a hivatásos
állomány tagja szolgálati panasszal élhet.
(3) A  korábban kiadott engedélyeket az  állományilletékes parancsnok az  országos parancsnok vagy az  országos
főigazgató döntése szerint, de legalább évente köteles felülvizsgálni, és ha indokolt – a  Hszt. 109.  §-ában
meghatározott kizáró körülmények esetén, a 60. § rendelkezéseire is figyelemmel –, az engedélyt visszavonni.
62. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 109.  § (3) és (4)  bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségét köteles írásban
teljesíteni és az állományilletékes parancsnokhoz felterjeszteni.
(2) A bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén, ha az az állományilletékes parancsnok tudomására jut, az érintettet
írásban kell felszólítani – a jogkövetkezményekre figyelmeztetés mellett – kötelezettsége haladéktalan teljesítésére,
indokolt esetben az állományilletékes parancsnok intézkedik a fegyelmi eljárás elrendelésére.
63. § (1) Vezetői kinevezést megelőzően a  humánigazgatási szakszolgálat köteles megvizsgálni, hogy az  érintett részére
munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésére irányuló állományilletékes parancsnoki engedély kiadásra
került-e.
(2) A vezetői kinevezéssel egyidejűleg – a Hszt. 109. § (5) bekezdésben foglaltak kivételével – a munkavégzéssel járó
egyéb jogviszony létesítésére és fenntartására irányuló engedély visszavonásáról a humánigazgatási szakszolgálat
jelentése alapján az  állományilletékes parancsnok az  összeférhetetlenség megszüntetésére irányuló írásbeli
felszólítás mellett haladéktalanul gondoskodik.
(3) A  hivatásos állomány vezetői beosztásba kinevezett vagy megbízott tagját háromévente fel kell hívni
nyilatkozattételre a  fennálló munkavégzéssel járó egyéb jogviszonyai, valamint bejelentési kötelezettség alá eső
tevékenységei tekintetében.
VII. FEJEZET
A HIVATÁSOS ÁLLOMÁNY TAGJÁNAK BESOROLÁSA ÉS ELŐMENETELE
64. § (1) A  hivatásos állományba történő kinevezéssel, a  szolgálati beosztásba való kinevezéssel, a  szolgálati beosztás
módosításával, a magasabb szolgálati beosztásba helyezéssel, az alacsonyabb beosztásba helyezéssel és a vezetői
kinevezéssel egy időben a hivatásos állomány tagját az adott szolgálati beosztás besorolási osztálya és besorolási
kategóriája szerint, az  elért fizetési fokozata alapján kell besorolni, egyidejűleg a  besorolás alapján viselhető
rendfokozatát megállapítani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakkal egyidejűleg az állományilletékes parancsnok a hivatásos állomány tagjának
beosztási illetményét, szolgálati időpótlékát, hivatásos pótlékát, valamint az  egyéb pótlékra való jogosultágát is
megállapítja.
65. § (1) A  besorolási kategórián belül a  magasabb fizetési fokozatba történő előresorolást az  eltelt fizetési várakozási
idő alapján, az  esedékesség hónapjának első napjával kell végrehajtani, amennyiben az  előresorolás feltételei
fennállnak.
(2) Fizetési fokozatban történő előresorolás végrehajtása előtt az  állományilletékes parancsok intézkedik annak
megállapítására, hogy az érintett a Hszt. 121. §-ában meghatározott feltételeknek megfelel-e, valamint teljesítette-e
az  előresoroláshoz előírt követelményeket. Amennyiben az  előresorolásnak akadálya van, arról írásban, az  ok
megjelölésével értesíti az érintettet.
66. § A vezetői beosztást betöltő fizetési fokozatba besorolása során a  Hszt. 118.  § (6)  bekezdése és a  Hszt. 357.  §
(3) bekezdés b) pontja szempontjából a 2015. július 1-jét megelőzően vezetői beosztásban eltöltött időt a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjaink szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 2015. június 30-án hatályos
6/B. számú mellékletében meghatározott vezetői besorolás szerinti szorzók alapján úgy kell megállapítani, hogy
a) az osztályvezető 2, osztályvezető 1 és főosztályvezető-helyettes 2 besorolási kategóriába tartozó vezető
esetében az illetményalap 7-szerese, vagy annál magasabb illetmény besorolású vezetői beosztásban,
b) a főosztályvezető-helyettes 1 és főosztályvezető 2 besorolási kategóriába tartozó vezető esetében
az illetményalap 7,5-szerese, vagy annál magasabb illetmény besorolású vezetői beosztásban,
c) a főosztályvezető 1, szakirányító 2 és szakirányító 1 besorolási kategóriába tartozó vezető esetében
az illetményalap 8-szorosa, vagy annál magasabb illetmény besorolású vezetői beosztásban
eltöltött idő számítható be.
67. § A Hszt. 58.  § (4)  bekezdése és a  Hszt. 348.  § (1)  bekezdése szempontjából, a  három év számításánál korábban
megfelelő vezetői beosztásban töltött időnek minősül a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjaink szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 2015. június 30-án hatályos 6/B. számú mellékletében meghatározott
vezetői besorolás szerinti szorzók alapján
a) beosztott vezetői beosztásban töltött időnek az  illetményalap 7-szerese, vagy annál magasabb illetmény
besorolású vezetői beosztásban,
b) középvezetői beosztásban töltött időnek az  illetményalap 8-szorosa, vagy annál magasabb illetmény
besorolású vezetői beosztásban
eltöltött idő. 68. § (1) A  szolgálati beosztásba kinevezéskor a  rendfokozatot a  Hszt. 5–9.  mellékletében meghatározott, a  besorolási
kategóriák fizetési fokozataihoz rendelt rendfokozatoknak megfelelően kell megállapítani és a hivatásos állomány
tagját ennek megfelelően kinevezni vagy előléptetni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti rendfokozatba történő kinevezésére vagy előléptetésére a  szükséges feltételek
valamelyikének hiánya vagy más kizáró ok miatt nem kerülhet sor, ennek tényéről a hivatásos állomány tagját az ok
megjelölésével az állományilletékes parancsnok írásban értesíti.
69. § (1) A  hivatásos állomány tiszthelyettesi vagy zászlósi rendfokozati állománycsoportba tartozó tagja első tiszti
rendfokozatba kinevezésekor olyan besorolási kategóriába tartozó szolgálati beosztásba nevezhető ki, amelynél
a fizetési várakozási idejének megfelelő fizetési fokozatba besorolható.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakról rendkívüli esetben az  állományilletékes parancsnok a  miniszter engedélyével
eltérhet. Ebben az esetben a hivatásos állomány tagját a besorolási kategória legalacsonyabb fizetési fokozatába kell
besorolni és illetményét a besorolás szerinti fizetési fokozatnak megfelelően kell megállapítani.
70. § (1) A hivatásos állomány tagja a magasabb szolgálati beosztáshoz szükséges képzettség megszerzése érdekében mind
rendvédelmi, mind polgári oktatási intézményben folytathat tanulmányokat.
(2) Ha a  hivatásos állomány tagjának képzésére a  rendvédelmi szerv kötelezése alapján kerül sor, úgy az  előírt
kedvezményeket és a  tanulmányok folytatásának valamennyi költségét az  érintettel kötött megállapodás alapján
a rendvédelmi szervnek kell biztosítani, amely megállapodás azonban a Hszt. 132. § (1) bekezdésének megfelelően
nem minősül tanulmányi szerződésnek.
(3) A (2) bekezdés szerinti megállapodásnak tartalmaznia kell különösen
a) a képző intézmény megnevezését,
b) a képzés megnevezését és helyét,
c) a képzési formát, a képzés jellegét és költségét,
d) a képzés kezdő és záró időpontját, és
e) a tanulmányi támogatás formáját és mértékét.
VIII. FEJEZET
SZOLGÁLATTELJESÍTÉSI IDŐ, PIHENŐIDŐ, SZABADSÁG 22. Szolgálatteljesítési idő
71. § (1) A  hivatásos állomány tagja szolgálati beosztásától függően a  rendvédelmi szerv szervezeti egységének
jogszabályban meghatározott feladatai folyamatos ellátása érdekében
a) hivatali,
b) rugalmas,
c) folyamatos,
d) váltásos,
e) vezényléses, vagy
f ) kombinált
szolgálati időrendszerben teljesíti szolgálatát.
(2) A hivatásos állomány tagjának szolgálatteljesítési időrendszerét az állományilletékes parancsnok határozza meg.
 (3) A folyamatos és váltásos szolgálatteljesítési időrendszerben dolgozóknál, ahol a szolgálatteljesítést naponta azonos
helyen két fő egymás utáni beosztásával rendelik el, az eligazítás, váltás, valamint a szolgálati felszerelések felvétele
és leadása érdekében a szolgálatteljesítési idő legfeljebb harminc perccel meghosszabbítható.
(4) A  büntetés-végrehajtási intézeteknél a  szolgálatteljesítési idő szempontjából őrszolgálat jellegű beosztásnak
minősül a fogvatartás rendjének és biztonságának fenntartására rendszeresített szolgálati beosztás.
72. § (1) Hivatali szolgálati időrendszer azokban a  szolgálati beosztásokban alkalmazható, ahol a  szolgálati feladatok csak
a  nappali időszak meghatározott részében igénylik a  szolgálat ellátását. A  hivatali szolgálati időrendszerben
a  hivatásos állomány tagja a  hét munkanapjain, hétfőtől csütörtökig 7.30 órától 16.00 óráig vagy 8.00  órától
16.30  óráig, pénteki munkanapon 7.30 órától 13.30 óráig vagy 8.00 órától 14.00 óráig teljesíti a  heti
szolgálatteljesítési idejét. A szolgálatkezdés és a szolgálat befejezésének időpontját az állományilletékes parancsnok
szolgálati érdekből vagy kérelemre – a heti negyven órás szolgálatteljesítési idő figyelembevételével – ettől eltérő
időpontban is megállapíthatja.
(2) Rugalmas szolgálati időrendszer azokban a  szolgálati beosztásokban alkalmazható, ahol a  szolgálati beosztással
járó feladatok nem kötődnek kizárólag a  hivatali szolgálati időrendszerben meghatározott időszakhoz, illetve
amelyeknél a  napi szolgálatteljesítés időtartama előre nem meghatározható és hullámzó jellegű. A  rugalmas
szolgálati időrendszerben a  hivatásos állomány tagja naptári hetenként vasárnap kivételével a  hét bármely öt
napján teljesít szolgálatot, amelyben a  napi szolgálatteljesítési időt – a  heti negyven órás szolgálatteljesítési idő
figyelembevételével – úgy állapítják meg, hogy a  napi szolgálatteljesítési idő nem lehet öt óránál rövidebb és
tizenkét óránál hosszabb. A  napi szolgálatteljesítési időben meg kell határozni azt az  öt órás időszakot, amelyet
a  hivatásos állomány tagja a  szolgálatteljesítési napon szolgálatban köteles tölteni, a  fennmaradó időtartamot
a  hivatásos állomány tagja az  általa vagy a  szolgálatszervezést végző szolgálati elöljáró által meghatározott
időpontban tölt szolgálatban.
(3) Folyamatos szolgálati időrendszer azokban a  szolgálati beosztásokban alkalmazható, ahol a  megszakítás nélküli
működést igénylő feladatok ellátása fokozott figyelmet igényel és a munkaterhelés viszonylag állandó, egyenletes.
(4) A váltásos szolgálati időrendszer a folyamatos szolgálatteljesítést igénylő, folyamatos beavatkozási vagy intézkedési
feladatok ellátására rendszeresített, továbbá a  részben vagy egészben készenléti jellegű szolgálati beosztásokban
alkalmazható.
(5) Vezényléses szolgálati időrendszer azokban a szolgálati beosztásokban alkalmazható, amelyeket olyan feladatokra
rendszeresítettek, ahol a  szolgálatteljesítési feladat ellátása időszakonként eltérő létszámot igényelhet, továbbá
ahol a  szolgálati feladatok rendes szolgálatteljesítés keretében történő ellátása előreláthatóan a  hét bármely
napján, annak bármely időpontjában szükségessé válhat. A  vezényléses szolgálati időrendszer a  hét bármely
napján teljesíthető, egyenlőtlenül beosztható, amelyben a  napi szolgálatteljesítési idő – a  heti negyven órás
szolgálatteljesítési idő figyelembevételével – legalább négy óra és legfeljebb tizenkét óra időtartamban határozható
meg.
(6) A  kombinált szolgálati időrendszer a  váltásos, vezényléses és a  hivatali szolgálati időrendszer kombinációjának
függvényében alakul. A  szolgálati időrendszer váltását a  szolgálatteljesítési napot követő szabadidő letelte után
lehet végrehajtani.
73. § (1) A  pihenőnapokat és a  tervezett szabadság napjait a  szolgálati elöljáró a  szolgálati időrendszernek megfelelően,
legalább négy hetes időszakra előre tervezi.
(2) A  Hszt. 135.  § (6)  bekezdése alapján a  hivatásos állomány tagjával közölt szolgálatteljesítési időbeosztástól
–  a  túlszolgálat elrendelésének kivételével – csak akkor lehet eltérni, ha azt rendkívüli eset szükségessé teszi,
továbbá a  hivatásos állomány tagjának erre irányuló, indokolt kérelme esetén, ha az  a  szolgálati érdekkel
összeegyeztethető.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti, a  közölt szolgálatteljesítési időbeosztástól történt eltérést legalább huszonnégy órával
a szolgálat tervezett megkezdését megelőzően kell közölni a hivatásos állomány tagjával.
(4) A  Hszt. 137.  § (3)  bekezdése szerinti miniszteri rendeletet a  hivatásos állomány hivatali szolgálati időrendszerben
szolgálatot teljesítő tagjára alkalmazni kell.
74. § (1) Ha a  szolgálati feladatot az  eredeti szolgálati beosztásba tartozó feladatként kell más szervezeti egységben
vagy más helységben teljesíteni, akkor a  ténylegesen szolgálatban töltött szolgálatteljesítési időt kell számítani.
Az utazással indokoltan eltöltött időt a szolgálatteljesítési időbe be kell számítani.
(2) Ha a  szolgálati feladatot határozatban, parancsban, berendelő vagy meghívó levélben, kiküldetési utasításban
elrendelve vagy az elöljáró utasítására kell más szervezeti egységnél vagy a lakóhelyen kívül teljesíteni, akkor
a) az egynapos távollétnél vagy naponkénti oda-vissza utazásnál az  (1) bekezdésben meghatározottak szerint
kell eljárni,
b) a  kétnapos távollétnél legalább napi nyolc óra szolgálatteljesítési időt kell jóváírni, ennél többet
akkor, ha az  első napon az  indulás és a  napi feladatteljesítés befejezési ideje közötti, a  második napon
a feladatteljesítés kezdési ideje és a visszautazással eltöltött idő közötti időtartam a nyolc órát meghaladja,
c) a három- vagy többnapos távollétnél az első és az utolsó napon a kétnapos távollétre vonatkozó szabályok
szerint kell eljárni, a  közte lévő egy vagy több napra pedig napi nyolc óra szolgálatteljesítési időt kell
elismerni, kivéve, ha nyolc órát meghaladó szolgálatteljesítés történt,
d) a  többhetes távollétnél az  utazással indokoltan eltöltött időt annyiszor kell figyelembe venni, ahányszor
a hivatásos állomány tagja részére az utazást engedélyezték.
(3) Ha a  külföldi kiküldetés során a  hivatásos állomány tagját a  napi tényleges szolgálatteljesítés befejezését
követően arra kötelezik, hogy pihenőidejében meghatározott szolgálati feladatokra történő igénybevétel céljából
rendelkezésre álljon, a  tényleges szolgálatteljesítés nélküli rendelkezésre állás időtartama készenlétnek minősül.
Ha ilyen rendelkezésre állási kötelezettség a hivatásos állomány tagját nem terheli, a szolgálatteljesítési idő leteltét
követő időtartam nem tekinthető sem túlszolgálatnak, sem készenlétnek.
75. § Ügyeleti szolgálat az állományilletékes parancsnok által elrendelt és meghatározott helyen teljesített ügyelet.
23. Túlszolgálat 76. § A nem hivatali szolgálati időrendszerben dolgozónál a  munkaszüneti napon teljesített szolgálat önmagában
nem jelent túlszolgálatot. A  túlszolgálat akkor keletkezik, ha a  hivatásos állomány tagja részére meghatározott
szolgálatteljesítési idő keretét az  e  napon teljesített szolgálat részben vagy egészben túllépi, vagy ha a  hivatásos
állomány tagját a szolgálatteljesítési időbeosztáson túl szolgálatteljesítésre szolgálatba rendelték.
77. § (1) Az  állományilletékes parancsok vagy a  túlszolgálat elrendelésére felhatalmazott szolgálati elöljáró a  túlszolgálat
elrendelésekor a  szolgálatszervezés elektronikus nyilvántartásának felhasználásával vagy írásban nyilatkoztatja
a hivatásos állomány tagját, hogy a túlszolgálat ellentételezését szabadidő vagy díjazás formájában igényli.
(2) A  túlszolgálat elrendelésére történő felhatalmazást a  szolgálati elöljáró részére az  állományilletékes parancsnok
írásban adhat, amelyben egyértelműen meg kell jelölni, hogy mely szervezeti elemek mely vezetői beosztást
betöltő tagjai és mely állomány vonatkozásában jogosultak a  túlszolgálat engedélyezésének jogkörét gyakorolni.
A felhatalmazást az érintett állománnyal írásban ismertetni kell.
24. A szabadság nyilvántartásának, kiadásának szabályai 78. § (1) A  humánigazgatási szakszolgálat a  hivatásos állomány tagját megillető alap- és pótszabadság mértékét évente,
valamint a jogosultság változását követően megállapítja, és azt az érintett tudomására hozza.
(2) A  szabadság nyilvántartását, a  szabadságolási terv elkészítését és a  szabadság kiadásának tervezését
szervezeti egységenként a  szolgálati feladatok függvényében és az  érintettek igényének figyelembevételével
az állományilletékes parancsnok intézkedése szerint kell végrehajtani.
79. § (1) A szabadság kiadásánál a hivatali szolgálati időrendszerben dolgozók számára az ötnapos munkahét munkanapjait
kell szabadságként figyelembe venni.
(2) A  hivatali munkarendtől eltérő szolgálati időbeosztás esetében a  szabadság kiadása a  szolgálatteljesítési napok
figyelembevételével történik.
(3) A  szabadságot valamennyi szolgálati időrendszerben foglalkoztatott részére úgy kell kiadni, hogy a  szabadság
kezdő napja a rá érvényes szolgálatszervezés szerint szolgálati napra essen.
(4) Váltásos szolgálati időrendszerben dolgozóknál a  szabadságot úgy kell kiadni, hogy annak befejező napja után
a hivatásos állomány tagjának az eredeti szolgálatteljesítési időbeosztásaszerint szolgálatteljesítési nap következzen.
(5) Váltásos szolgálati időrendszerben a szabadság szolgálati napokra történő átszámításának módja:
a) meg kell állapítani a  hivatali munkarendben dolgozók évi munkanapjainak számát, majd a  hivatali
munkarendtől eltérő rendben dolgozók egy év alatt teljesítendő szolgálati napjainak számát,
b) a hivatali munkarendtől eltérő szolgálati időrendszerben dolgozók szolgálati napjait el kell osztani a hivatali
munkarendben dolgozók munkanapjainak számával, így megállapítható a  két szolgálati rend szerinti
szabadságként számfejthető távollétek aránya,
c) a  napok hányadosát három tizedes jegyig kell kiszámítani, a  kerekítés szabályai szerint, a  tört napokból
kapott szabadságot szintén a kerekítés szabályai szerint kell meghatározni.
80. § A Hszt. 148.  §-ában meghatározott egészségügyi szabadság a  gyermek ápolását vagy betegségét megállapító
orvosi igazolás alapján vehető igénybe.
IX. FEJEZET
A SZOLGÁLATI PANASZ ELBÍRÁLÁSÁNAK RENDJE 81. § (1) A szolgálati panaszt a hivatásos állomány tagja a szolgálati út betartásával nyújthatja be a sérelmezett munkáltatói
intézkedést hozó vagy mulasztó elöljáróhoz.
(2) Ha a  sérelmezett munkáltatói intézkedést hozó vagy azt elmulasztó elöljáró a  szolgálati panaszban foglaltakkal
egyetért, a munkáltatói intézkedés megváltoztatása és a mulasztás pótlása érdekében haladéktalanul, de legkésőbb
a Hszt. 267. § (4) bekezdése alapján rendelkezésére álló időn belül intézkedik.
(3) Ha a  sérelmezett munkáltatói intézkedést hozó vagy azt elmulasztó elöljáró a  szolgálati panaszban foglaltakkal
nem ért egyet, a  keletkezett iratokat és az  elbíráláshoz szükséges dokumentumokat az  elöljáró parancsnokhoz
az álláspontját alátámasztó indokokat tartalmazó írásbeli véleménnyel kiegészítve terjeszti fel.
(4) Ha az elbírálásra jogosult elöljáró parancsnok a panasznak részben vagy egészében helyt ad,
a) a  sérelmezett munkáltatói intézkedést hatályon kívül helyezi és új intézkedés kiadására kötelezi
a munkáltatói jogkör gyakorlóját,
b) a sérelmezett munkáltatói intézkedés tartalmát megváltoztatja, vagy
c) kötelezi a munkáltatói intézkedést elmulasztó elöljárót a munkáltatói intézkedés meghozatalára.
(5) A  (4)  bekezdés alapján kiadott határozat rendelkezésének megfelelően a  munkáltatói intézkedésről szóló
állományparancsot módosítani kell vagy új intézkedést kell kiadni.
82. § (1) A szolgálati panasz tárgyában meghozott érdemi döntésről a szolgálati út betartásával kell a panaszost tájékoztatni.
Ha a panaszos szolgálati viszonya időközben megszűnt, őt az érdemi döntésről postai úton kell tájékoztatni.
(2) Ha a szolgálati panaszként benyújtott jognyilatkozat nem szolgálati viszonnyal függ össze, erről a  jognyilatkozatot
benyújtót és a  jogi képviselőjét tájékoztatni kell. Ha a  szolgálati panaszként benyújtott jognyilatkozatot külön
eljárás alapján kell a  rendvédelmi szerven belül elbírálni, erről a  jognyilatkozatot benyújtót és a  jogi képviselőjét
tájékoztatni kell, és a jognyilatkozatot a hatáskörrel rendelkező illetékes elöljárónak kell megküldeni.
X. FEJEZET
A SZEMÉLYÜGYI IGAZGATÁS RENDJE 25. A személyügyi nyilvántartás
83. § A Hszt. 275.  §-a szerinti ellenőrzési és felügyeleti jog gyakorlása érdekében a  központi személyügyi nyilvántartás
adatkörében bekövetkezett változásokról a  rendvédelmi szerv minden hónap ötödik napjáig elektronikus úton
közvetlenül tájékoztatja a Hszt. 275. § d) pontjában meghatározott helyettes államtitkárt.
84. § (1) A  rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez történő áthelyezés esetén a  személyi anyaggyűjtőt végleg
eredetben át kell adni a fogadó szervnek.
(2) Az állományból kikerülők személyi anyagait fogyatékanyagként kell kezelni, arról külön nyilvántartást kell vezetni, és
külön kell tárolni.
85. § Jogszabály vagy a  miniszter által kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz előírása esetén, továbbá évente
összesített adatfeldolgozást, statisztikai értékelést kell készíteni a hivatásos állomány összetételéről, képzettségéről,
a  fluktuációról, a  vezetési, szervezési, létszám- és bérgazdálkodással, a  személyügyi, a  fegyelmi, a  képzési
tevékenységgel kapcsolatos döntések előkészítéséhez, vagy annak hatásai, eredményei vizsgálata érdekében.
Az  elkészítendő adatfeldolgozáshoz, statisztikai értékeléshez az  adatok személyazonosításra alkalmatlan módon
használhatóak fel.
86. § (1) A személyi anyaggyűjtőben a Hszt.-ben meghatározott adatkörre vonatkozó iratokat tárgykörönként csoportosítva,
nyilvántartásba vételük sorrendjében kell tárolni.
(2) A  személyi anyaggyűjtőben az  időszerűségét vagy okszerűségét vesztett, papír alapú iratokat selejtezni kell,
a  kiselejtezett irat selejtezésének időpontját az  adatlapon fel kell tüntetni. A  selejtezést a  humánigazgatási
szakszolgálat munkatársa hajtja végre.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt selejtezés csak a személyi anyaggyűjtőben elhelyezett iratokra terjed ki, az egyes iratok
alapjául szolgáló eljárásban keletkezett iratok selejtezésének kötelezettségét nem keletkezteti, az  alapeljárásban
keletkezett iratokat az alapeljárásra vonatkozó iratkezelési és selejtezési szabályok szerint lehet selejtezni.
(4) A selejtezhető iratok körét és a selejtezési időt az 1. melléklet tartalmazza.
26. Személyügyi igazgatás 87. § (1) A rendvédelmi szervnél a személyügyi igazgatás keretébe tartozó feladatok:
a) a hivatásos állományba kerülők kiválasztásával, pályáztatásával, kinevezésével, képzésével, továbbképzésével
kapcsolatos feladatok végrehajtása,
b) a  hivatásos állományban lévők szolgálati viszonyát érintő munkáltatói intézkedések előkészítésével,
szervezésével kapcsolatos feladatok végrehajtása,
c) a  munkáltatói jogkört gyakorló vezetők személyügyi igazgatási feladataival összefüggő döntés-előkészítő,
koordináló, valamint a döntések végrehajtását biztosító tevékenységek,
d) a  rendvédelmi szerv és szervezeti egységei működtetéséhez, fejlesztéséhez szükséges vezetői állomány
utánpótlásának tervezése, biztosítása,
e) a hivatásos állomány előmenetelének biztosításával összefüggő személyügyi igazgatási feladatok végzése,
f ) a hivatásos állományban lévők és a szolgálati nyugdíjasokkal kapcsolatos szociális és kegyeleti intézkedések
végrehajtása,
g) a személyügyi nyilvántartás kezelésével összefüggő feladatok végrehajtása.
(2) A személyügyi igazgatási feladatok ellátása során
a) a személyi döntések meghozatalánál biztosítani kell az elfogultság és az egyoldalú megítélés kizárását,
b) a  döntések előkészítésébe be kell vonni a  közvetlen szolgálati elöljárót, valamint jogszabályi kötelezettség
vagy az  érintett kérelme esetén a  hatáskörrel rendelkező érdek-képviseleti szervet, a  Hszt. által
meghatározott esetekben az  érintett személyt és bármelyik fél által nyilvánított eltérő vélemény esetében
a döntésre jogosult munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles szolgálati elöljárójának állásfoglalását kérni,
c) a személyügyi igazgatási intézkedések során biztosítani kell a személyiségi jogok védelmét, továbbá
d) biztosítani kell – a minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásával – a személyi döntésekről
való nyílt tájékoztatást. 88. § (1) Az  állományilletékes parancsnok a  személyügyi igazgatással kapcsolatos feladatait köteles folyamatosan
személyesen végezni, vagy a humánigazgatási szakszolgálat útján irányítani és ellenőrizni.
(2) A személyügyi igazgatás ellenőrzése kiterjed
a) a  Hszt. és a  végrehajtására kiadott jogszabályokban vagy közjogi szervezetszabályozó eszközökben
meghatározottak helyi szintű érvényre juttatásának elemzésére,
b) az  alárendelt állományilletékes parancsnokok, humánigazgatási szakszolgálatok személyügyi
tevékenységének átfogó megítélésére, és
c) az ellenőrzött szervezet működéséhez szükséges személyi feltételek vizsgálatára.
27. A szolgálati idő megállapítása, módosítása, igazolása 89. § (1) A  hivatásos állományba történő kinevezéskor meg kell állapítani a  Hszt. 280.  § (1)  bekezdése és (4)  bekezdés
a) pontja alapján
a) a felmentési idő,
b) a végkielégítés,
c) a pótszabadság,
d) a jubileumi jutalom, és
e) a szolgálati időpótlék
szempontjából a hivatásos állomány tagjának hivatásos szolgálati idejét.
(2) A  Hszt. 280.  § (1)  bekezdés g)  pontja alkalmazásában az  (1)  bekezdés a)–d)  pontja szempontjából a  fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 326–329.  §-a alapján
beszámított szolgálati időt, az  (1)  bekezdés e)  pontja szempontjából a  fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 100/A.  § (2)  bekezdésében meghatározott időt kell
figyelembe venni.
(3) A hivatásos állományba történő kinevezéskor meg kell állapítani továbbá a Hszt. 280. § (2) bekezdés és (4) bekezdés
b) pontja alapján
a) a nyugdíj előtti rendelkezési állomány, és
b) a könnyített szolgálat
szempontjából a  hivatásos állomány tagjának tényleges hivatásos szolgálatban töltött idejét, valamint a  fizetési
várakozási időben eltöltött időként figyelembe vehető időket.
(4) A beszámítható időket napokban kell összeadni, és az évekre történő átszámításnál háromszázhatvanöt napot kell
egy évnek tekinteni. A  fennmaradó töredékidőket hónap, nap pontos megjelölésével kell kiszámítani. Az  egyszer
már beszámított szolgálati időt ismételten beszámítani semmilyen jogcímen nem lehet.
(5) A  hivatásos állományba visszavett személy esetében a  végkielégítésre jogosító szolgálati viszony kezdetét külön
kell megállapítani és abba csak a korábbi végkielégítést követően szolgálati viszonyban töltött, valamint szolgálati
viszonynak minősülő időt lehet figyelembe venni.
(6) A Hszt. 351. § (2) bekezdés a)–g) pontjában meghatározottakon túl a munkáltatói intézkedésben meg kell állapítani
a hivatásos állomány tagjának hivatásos szolgálati idejét
a) a felmentési idő,
b) a végkielégítés,
c) a pótszabadság, és
d) a jubileumi jutalom
szempontjából.
90. § A hivatásos állomány tagjának szolgálati idejét a  munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg, módosítja és tartja
nyilván.
91. § (1) A  kinevezéskor a  89.  § alapján megállapított szolgálati idő kezdetének módosítása az  érintett okirattal igazolt
kérelme alapján történhet. A  szolgálati idő módosítását a  kérelem benyújtását követő hónap első napjától kell
megállapítani.
(2) Ha a  szolgálati idő kezdő napját a  rendvédelmi szerv hibájából kell módosítani, a  szolgálati időhöz fűződő
járandóságok az elévülési időn belül visszamenőleg járnak.
(3) Ha a  szolgálati idő módosítása a  szolgálati viszony megszüntetését követően, a  szolgálati nyugdíjas esetében
történik, akkor a  korábbi munkáltatói jogkör gyakorlója az  erről szóló állományparancs egy példányát
a nyugdíjmegállapító szervnek is megküldi.
28. A hivatásos állományra vonatkozó munkáltatói intézkedések kiadásának rendje
92. § (1) A szolgálati viszony keletkezésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos és a szolgálati viszony fennállása
alatt tett munkáltatói intézkedéseket – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a  rendvédelmi szervnél
állományparancsban, miniszteri hatáskörben hozott intézkedéseket határozatban kell elrendelni.
(2) Állományparancsban vagy határozatban kell elrendelni
a) a szolgálati viszony létesítését, a kinevezést, a szenior állományba vételt, a változó szolgálatteljesítési helyre
vonatkozó kinevezést a szolgálatteljesítési helyek meghatározásával,
b) a szolgálati hely és a szolgálati beosztás változását, módosítását,
c) a besorolást, az előléptetést, az előresorolást, a vezetői kinevezést és annak visszavonását,
d) az iskolai végzettség megszerzésére vonatkozó előírást,
e) az elismerést és a jutalmazást,
f ) a fegyelmi eljárással és a méltatlansági eljárással kapcsolatos intézkedéseket,
g) az illetmény nélküli szabadság és a rész-szolgálatteljesítési idő engedélyezését,
h) a szolgálati viszony szünetelését,
i) a névváltozás átvezetését,
j) a  rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez történő, a  rendvédelmi szervek közötti, továbbá
a  rendvédelmi szervek és a  Magyar Honvédség között történő áthelyezést, a  vezénylést, az  ideiglenes
átrendelés kivételével az átrendelést, megbízást,
k) a  rendelkezési állományba helyezést, a  nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezést, a  könnyített
szolgálatban történő foglalkoztatást, és azok megszüntetését,
l) a szolgálati viszony megszüntetését és megszűnését,
m) a korábbi munkáltatói intézkedés módosítását, és
n) mindazokat a  döntéseket, amelyek az  addig hatályos állományparancs vagy határozat lényeges elemét
érintik.
 (3) Ha a  szolgálati beosztás betöltéséhez egyéb szakirányú képzettség megszerzése vagy szaktanfolyam elvégzése
szükséges, annak elvégzését – határidő megjelölésével – a kinevezéskor, a szolgálati viszony módosításakor elő kell
írni.
93. § (1) Az  állományparancs és a  határozat szakszerű előkészítéséért a  humánigazgatási szakszolgálat, valamint
a  minisztérium személyügyi szerve, az  abban foglaltak jogszerűségéért az  adott munkáltatói jogkört gyakorló
elöljáró a felelős.
(2) A  munkáltató által egyidejűleg hozott valamennyi intézkedést lehetőség szerint egy állományparancsban vagy
határozatban kell elrendelni.
(3) Az  állományra vonatkozó, munkáltatói döntéseket tartalmazó állományparancsot vagy határozatot úgy kell
elkészíteni, hogy az  intézkedéssel érintett valamennyi szerv és személy a  rá vonatkozó mértékben a  döntésről
tudomást szerezzen. Ennek megfelelően szükséges számú másolatot vagy kivonatot kell készíteni.
(4) Az  állományparancs vagy a  határozat eredeti irattári példányát az  azt kiadó szerv személyügyi archívumában
évenkénti csoportosításban kell tárolni és őrizni az irattári terv előírásai szerint.
(5) Központi hatáskörben vagy más szerv által kiadott állományparancs vagy határozat intézkedésre megküldött
példányait személyi iratként kell kezelni, és az iratkezelési szabályzatnak megfelelően az irattári terv előírásai szerint
kell selejtezni.
94. § (1) A  szolgálati viszony létesítésekor, valamint új szolgálati beosztásba helyezés esetén az  első szolgálatteljesítés
megkezdésekor a hivatásos állomány tagjának át kell adni a szolgálati beosztásra meghatározott munkaköri leírást,
melyet az érintettnek alá kell írnia.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti első szolgálatteljesítés megkezdésekor a  hivatásos állomány tagjával ismertetni kell
a  tevékenységére vonatkozó munkarendet, a  szolgálati és pihenőidő biztosításának, a  hivatásos állomány tagját
terhelő kártérítési felelősség rendjének szabályait, és a hivatásos állomány tagját ki kell oktatni az adott szolgálati
helyre vonatkozó munkavédelmi, tűzvédelmi és egyéb biztonsági rendszabályokról, melynek megtörténtét írásban
dokumentálni kell.
XI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 95. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2015. július 1-jén lép hatályba.
 (2) A 97. § 2019. január 1-jén lép hatályba.
96. § Hatályát veszti
a) a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál más kereső foglalkozást nem folytatható vezetők körének
meghatározásáról, a  más kereső foglalkozás bejelentésével, engedélyezésével, az  összeférhetetlenség
megszüntetésével és tilalma megszegése következményeivel kapcsolatos eljárás rendjéről szóló
2/1997. (II. 26.) TNM rendelet 1.  §-ában az  az „ , a  Nemzetbiztonsági Hivatalra, a  Nemzetbiztonsági
Szakszolgálatra” szövegrész,
b) a  belügyminiszter irányítása alatt álló egyes fegyveres szervek hivatásos állományú tagjaira vonatkozó
munkáltatói jogkörökről és azok gyakorlására feljogosított elöljárókról szóló 61/2011. (XII. 29.) BM rendelet,
c) a  belügyminiszter felügyelete, irányítása alá tartozó egyes fegyveres szervekkel hivatásos szolgálati
viszonyban állók szolgálati viszonyáról és a  személyügyi igazgatás rendjéről szóló 64/2011. (XII. 30.)
BM rendelet,
d) az  Alkotmányvédelmi Hivatal és a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományú tagjai szolgálati
viszonyának létesítéséről, tartalmáról és megszüntetéséről szóló 67/2013. (XII. 9.) BM rendelet.
97. § Hatályát veszti a 77. § (1) bekezdése.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter