text:
327/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi LII. törvény
30. § (1) bekezdés b) pontjában,
az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49. § (2) bekezdésében,
az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (1) bekezdés a) pontjában,
az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (3) bekezdés b) pontjában,
a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvny 57. § (3) bekezdésében,
az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (1) bekezdés a) pontjában,
a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100. § (2) bekezdésében,
a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény 56. § (4) bekezdésében,
az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény 11. §-ában,
az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény 32. § (3) bekezdésében,
a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 90. § (1) bekezdés i) pontjában,
a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény 15. § (1) bekezdésében,
a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen forgalmazói
magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvény 10. § (3) bekezdésében,
a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (1) bekezdésében,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. §
a) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal jogállása 1. § (1)A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) központi hivatal. Az MgSzH-t
az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(2) Az MgSzH önállóan működő és gazdálkodó, az előirányzatok felett teljes jogkörrel rendelkező központi költségvetési
szerv.
(3) Az MgSzH-t elnök (a továbbiakban: elnök) vezeti.
(4) A miniszter irányítási jogkörében
a) az elnök javaslata alapján kinevezi és felmenti az MgSzH különböző szakterületekért felelős elnökhelyetteseit
(a továbbiakban: elnökhelyettesek),
b) jóváhagyja az MgSzH éves munkatervét,
c) jóváhagyja az MgSzH feladataival összefüggő elektronikus kapcsolattartás és adatátvitel fejlesztését.
(5) Az MgSzH székhelye Budapest.
(6) Az MgSzH az egész országra kiterjedő illetékességgel rendelkezik.
(7) Az MgSzH alaptevékenységének veszélyeztetése nélkül és azzal összefüggésben, külön jogszabályban
meghatározottak szerint kutatási, oktatási, fejlesztési, laboratóriumi, vizsgálati, szaktanácsadási, szakértői, tervezési és
egyéb feladatokat is elláthat, vállalkozási tevékenységet folytathat.
2. Az MgSzH elnöke 2. § (1) Az elnök
a) javaslatot tesz a miniszternek az elnökhelyettesek kinevezésére, felmentésére, a kinevezés és a felmentés
kivételével gyakorolja a munkáltatói jogokat az elnökhelyettesek felett,
b) gyakorolja a munkáltatói jogokat az MgSzH osztályvezetőnél magasabb besorolású vezetői felett,
c) felelős az MgSzH részére jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben, illetve megállapodásban
meghatározott feladat hatékony ellátásáért, amelyről évente beszámol a miniszternek,
d) felelős az MgSzH feladatellátásának minőségbiztosításáért,
e) elkészíti és jóváhagyásra a miniszter elé terjeszti az MgSzH éves munkatervét,
f) elkészíti és a miniszterhez jóváhagyásra felterjeszti az MgSzH szervezeti és működési szabályzatát,
g) javaslatot tesz az MgSzH költségvetésének megállapítására,
h) felelős az MgSzH költségvetésének betartásáért,
i) működteti az MgSzH laboratóriumait, fajtakísérleti és fajtakitermesztő állomásait,
j) jogszabályban meghatározott keretek között kidolgozza és – a miniszter jóváhagyásával – fejleszti az elektronikus
kapcsolattartás és adatátvitel technikai rendszerét az MgSzH feladatellátásával összefüggésben.
(2) Az elnök a fővárosi és megyei kormányhivatal (továbbiakban: megyei kormányhivatal) mezőgazdasági szakigazgatási
szerve tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 6. §
(4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott hatáskörök – a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti
hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv vezetője.
(3) Az elnök a (2) bekezdésben meghatározott jogkörében a fővárosi és megyei kormányhivatal mezőgazdasági
szakigazgatási szervének kormánytisztviselőjét jogszabályban meghatározott járványügyi, vagy más kiemelt
jelentőségű okból azonnali intézkedést igénylő esetben közvetlenül utasíthatja feladat elvégzésére vagy mulasztás
pótlására, továbbá jelentést kérhet.
3. Az MgSzH eljárása 3. § (1) Az MgSzH közigazgatási hatósági ügyben országos illetékességgel jár el.
(2) Ha az adott ügyre vonatkozó döntés előkészítésében közreműködő személlyel összefüggésben a közpénzekből
nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 6. §-a vagy 9. §-a szerinti kizárás áll fenn,
a döntés-előkészítésre annak megkezdése előtt, vagy – ha a kizárás oka a döntés-előkészítő tevékenység megkezdése
után következik be – a döntés-előkészítés újbóli lefolytatására kizárással nem érintett ügyintézőt kell kijelölni.
(3) A helyszíni eljárásra jogosult kormánytisztviselő részére az elnök igazolványt állít ki.
(4) A jogszabályban meghatározott
a) járványügyi, vagy más kiemelt jelentőségű okból azonnali intézkedést igénylő esetekben az MgSzH
kormánytisztviselője az országos főállatorvos kijelölése alapján,
b) növény- és talajvédelmi ügyekben az országos főállatorvossal egyeztetve az országos növény- és talajvédelmi
főfelügyelő
nyilatkozhat, illetve hozhat nyilvánosságra adatokat. 4. Az MgSzH és a fővárosi és megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei közötti
irányítási kapcsolatok
4. § (1) Az MgSzH szakmai irányító tevékenysége keretében a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási
szervei:
a) részt vesznek az MgSzH által szervezett képzéseken (beleértve az elektronikus távoktatást is), valamint az ahhoz
kapcsolódó vizsgákon,
b) az MgSzH szakmai informatikai rendszerein keresztül látják el a hatáskörükbe tartozó feladatokat,
c) végrehajtják az MgSzH által kiadott ellenőrzési és mintavételi terveket,
d) az országos adatbázisok kialakítása és fenntartása érdekében adatgyűjtést végeznek, nyilvántartást vezetnek,
valamint jelentést küldenek az MgSzH-nak,
e) részt vesznek a központosított mintaszállítási rendszer működtetésében,
f) az MgSzH által kiadott iratmintákat használják a szakmai feladatellátás során,
g) kiállítják az áruk nemzetközi kereskedelméhez szükséges export bizonyítványokat és egyéb okiratokat,
h) a levett minták vizsgálatát az MgSzH által kijelölt laboratóriumokban végeztetik,
i) az MgSzH által végrehajtott belső ellenőrzéseken, auditokon, szakterületi ellenőrzéseken tett ajánlások alapján
meghatározott intézkedéseket végrehajtják, közreműködnek nemzetközi szervek által végrehajtott külső
auditokon,
j) részt vesznek az MgSzH által szervezett értekezleteken, működtetett szakmai munkacsoportokban,
k) ellátják a gyorsriasztási rendszerek üzemeltetésében jelentkező feladatokat,
l) közreműködnek a szakmai sajtómegjelenéssel kapcsolatos feladatok ellátásában,
m) részt vesznek a feladatkörüket érintő átruházott és együttműködői – így különösen az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egyes támogatások
tekintetében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (továbbiakban MVH) által átruházott, illetve
együttműködőként ellátott – feladatok végrehajtásában,
n) az elvégzett feladatairól közvetlenül jelent az MgSzH-nak.
(2) A megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szervei az MgSzH által kiadott szakmai minőségirányítási
elvek, valamint az MgSzH által kötött megállapodások figyelembevételével látják el feladataikat.
(3) A megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szervei, valamint azok önálló feladat- és hatáskörrel
rendelkező szervezeti egysége szakmai működésének biztosítása érdekében az MgSzH szakmai irányítási körébe
tartozó feladat és célfeladat forrásának biztosítására egyedi megállapodást köthet, amelyben rendelkezik
a pénzeszközátadás, a szakmai teljesítés és az elszámolás rendjéről, illetve a feladatellátáshoz eszközöket biztosíthat.
(4) Az MgSzH az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból
finanszírozott egyes támogatások tekintetében az MVH által átruházott, illetve együttműködőként ellátott feladatok
ellátása érdekében megállapodást köthet a megyei kormányhivatallal, amelyben rendelkezni kell ezeknek
a feladatoknak az ellátásához a pénzeszközátadás, a szakmai teljesítés és az elszámolás rendjéről.
(5) A megyei kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szerve által hatósági tevékenysége ellátása során kiszabott
bírság teljes összegét, illetve megállapított igazgatási szolgáltatási díj 20%-ának megfelelő összeget az MgSzH részére
a szakmai feladatok ellátása érdekében befizeti.
5. Kijelölő rendelkezések 5. § Az MgSzH-t – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a Kormány
a) növénytermesztési hatóságként,
b) talajvédelmi hatóságként,
c) élelmiszerlánc-felügyeleti szervként,
d) tenyésztési hatóságként,
e) erdészeti hatóságként,
f) vadászati hatóságként,
g) halászati hatóságként,
h) borászati hatóságként,
i) mezőgazdasági igazgatási szervként,
j) pálinkaellenőrző hatóságként
jelöli ki.
6. § (1) A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
2003. évi LII. törvény (a továbbiakban: vetőmagtörvény) 2. §-ának 9. és 25. pontjában, 7. §-ának (1) és
(5) bekezdésében, 8. §-ában, 9. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 10. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 11. §-ának
(1) bekezdésében, 12. §-ának (1)–(4) bekezdésében, 14. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 15. §-ának (2) bekezdésében,
18. §-ának (3)–(4) bekezdésében, 19. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 20. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 23. §-a
(1) bekezdésének a)–g) pontjában, h) pontjában a prebázis és bázis kategóriájú szőlő- és gyümölcs, valamint
a szuperelit és elit fokozatú erdészeti és fás szárú energetikai szaporítóanyagok, a szuper elit szaporítási fokú vetőmag
és a törzsültetvények vonatkozásában, i) pontjának ia)–if) alpontjában, j)–l) pontjában, 23. §-ának (3) és
(4) bekezdésében, 24. §-ának b) pontjában, 26. §-a (2) bekezdésének a)–d) pontjában, 27. §-ában, valamint 28. §-ának
(1) és (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány növénytermesztési hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) Az MgSzH a vetőmagtörvény szerinti feladatok ellátása érdekében fajtakísérleti állomásokat, illetve fajtakitermesztő
állomást működtet.
(3) A vetőmagvak és vegetatív szaporítóanyagok géntechnológiai eredetének vizsgálata, hatósági ellenőrzése
tekintetében eljáró hatóságként a Kormány az MgSzH-t jelöli ki.
7. § (1) Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: állattenyésztési törvény) 3. §-ának 19–20., 23. és
26. pontjában, 7. §-ának (2)–(5) és (7) bekezdésében, 9. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 10. §-ának (1) és
(3) bekezdésében, 11. §-ának (1) bekezdésében, 14. § (1) bekezdésének b) pontjában, 15. §-a (1) bekezdésének
e) pontjában, 16. §-ában, 17. §-ának a)–l) pontjában, 18. §-ának (2)–(5) és (7)–(8) bekezdésében, 19. §-a
(2) bekezdésének d) pontjában, 20. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 21. §-ának (2) és (5) bekezdésében, 22. §-ának
(2) bekezdésében, 23. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 24. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 26. §-ának (1) bekezdésében,
27. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 29. §-ában, 30. §-ának (4) bekezdésében, 37. §-ának (2) bekezdésében, 41. §-ában,
42. §-ában, 44. §-ában, 45. §-ának (1)–(3) bekezdésében, továbbá 46. §-ában foglaltak tekintetében a Kormány
tenyésztési hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) Az állattenyésztési törvény 16. §-ának b) pontjában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti
szervként az MgSzH-t jelöli ki.
8. § (1) Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 5. §-ának
(6) bekezdésében, 8. §-ának (2) bekezdésében, 8/B. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 15. §-ának (5) bekezdésében,
16. §-ának (2) bekezdésében, 17. §-ának (5) és (6) bekezdésében, 18. §-a (1) bekezdésének g) pontjában, 19. §-ának
(4) bekezdésében, 23. §-ának (4) bekezdésében, 24. §-a (1) bekezdésének a) pontjában, 24. §-ának (2) bekezdésében,
25. §-ának (1) és (4)–(5) bekezdésében, 26. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 27. §-a (1) bekezdésének d) pontjában és
(5) bekezdésében, 30. §-ának (2) bekezdésében, 32. §-a (1) bekezdésének a)–c), e)–i) és k)–m) pontjában, 32. §-a
(2) bekezdésének a)–d) pontjában, 32. §-ának (4) bekezdésében, 33. §-ának a), ba)–be) és c)–d) pontjában, 34. §-a
(1) bekezdésének f)–h) pontjában, i) pontjában állatgyógyászati készítmények nagykereskedelme, valamint
állatgyógyászati készítmények hatóanyagainak kereskedelme vonatkozásában, 34. §-a (2) bekezdésének h) és
j) pontjában, 34. §-a (3) bekezdésének c) pontjában, 34. §-a (4) bekezdésének a)–b) és f)–j) pontjában, 35. §-a
(3) bekezdésének a)–f) pontjában, 35. §-a (4) bekezdésének c) pontjában, 35/A. §-ában, 37. §-a (1) bekezdésének a),
b) pontjában növények, növényi termékek tudományos kutatási céllal, illetve fajtaszelekciós munkára történő
behozatala, valamint feltartóztatott szállítmányok behozatala vonatkozásában és c)–d) pontjában, 37. §-a
(3) bekezdésének a)–e) pontjában, 38. §-a (1) bekezdésének h)–i), l)–o) és r)–s) pontjában, 38. §-ának (4) és
(5) bekezdésében, 39. §-ának (1) és (4) bekezdésében, 40. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 41. §-ában, 42. §-a
(1) bekezdésének a)–d) pontjában, 43. §-ában, 44. §-ának (1)–(6) bekezdésében, 45. §-ában, 48. §-a (1) bekezdésének
b)–g) és l) pontjában, 49. §-ának (1) bekezdésében, 51. §-ának (3) bekezdésében, 54. §-a (1) bekezdésében, 56. §-ában,
57. §-ában, 58. §-ában, 59. §-ának (6) bekezdésében, 60. §-a (1) bekezdésének k) pontjában, 63. §-a (1) bekezdésének
b)–c) pontjában, 64. §-ának (3) és (7) bekezdésében, 71. §-ának (4)–(5) bekezdésében, 72. §-ában, valamint
a Mellékletének 22. és 39. pontjában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
az MgSzH-t jelöli ki.
(2) Az Éltv. 32. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján az MgSzH laboratóriumot működtet, illetve kijelöli az Éltv. szerinti
hatósági ellenőrzések során vett minták vizsgálatait végző állami laboratóriumokat, és ezek jegyzékét honlapján
közzéteszi.
(3) A megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságának kerületi állat-egészségügyi
és élelmiszer-ellenőrző hivatala (a továbbiakban: kerületi hivatal) által az Éltv. 32. §-ának (3) bekezdése alapján
nyilvántartott bejelentett és kivizsgált élelmiszer-mérgezések és -fertőzések adatait az MgSzH rendszeresen értékeli és
közzéteszi.
(4) Az MgSzH az Éltv. 33. §-ának c) pontja szerinti eseményeket országos szinten összegzi és elemzi, és amennyiben
az szakmailag indokolt, koordinálja az intézkedéseket.
(5) Az Éltv. 34. §-a (3) bekezdésének a) pontja alapján az MgSzH elrendeli a járványveszély esetén szükséges járványügyi
intézkedéseket.
(6) Az Éltv. 37. § (1) bekezdés c) pontja alapján az MgSzH koordinálja az engedélyköteles termékek hivatalos
vizsgálataiban közreműködő megyei kormányhivatalok növény- és talajvédelmi igazgatóságainak tevékenységét,
ennek keretében előkészíti az engedélyezési vizsgálatokat, nyilvántartja és ellenőrzi a kísérleteket.
(7) Az Éltv. 38. §-a (1) bekezdésének q) pontja szerinti nyilvántartást a Vidékfejlesztési Minisztérium Mezőgazdasági
Gépesítési Intézet vezeti.
(8) Az Éltv. 71. §-ának (3) bekezdése alapján az elnök az MgSzH, a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatósága, illetve a kerületi hivatal jogalkalmazási gyakorlatának alapjait ismertető közleményt
ad ki.
(9) Az MgSzH ellátja a Bizottság 2009. július 13-i, a 2005/94/EK tanácsi irányelvnek a baromfitartó egységek és más,
fogságban tartott madarakat tartó egységek madárinfluenza szempontjából történő jóváhagyása, valamint
az említett egységekben hozott további biológiai biztonsági megelőző intézkedések tekintetében történő
végrehajtásáról szóló 616/2009/EK rendeletének végrehajtása során a tagállami feladatokat.
(10) Az országos főállatorvos a külön jogszabályban foglaltak alapján elrendeli
a) az állatjárványügyi intézkedések közül a megfigyelési körzet kialakítását, a vakcinázást, a gyógykezelést,
magán-állatorvosok közcélú igénybevételét,
b) a több megyére kiterjedő – az Éltv. szerinti – intézkedések végrehajtását,
c) az MgSzH-n belül az országos járványügyi központ felállítását, valamint az országos élelmiszerlánc-esemény
kezelő központ felállítását, valamint
d) jogszabályban meghatározott járványügyi, vagy más kiemelt jelentőségű okból azonnali intézkedést igénylő
esetben utasítást adhat
da) a kormánytisztviselők MgSzH, valamint a megyei kormányhivatalok közötti kirendelésére,
db) az eszközök MgSzH, valamint a megyei kormányhivatalok közötti átcsoportosítására.
(11) A miniszter az Éltv. 28. §-ának a)–d) pontjában, 29. §-ában, 42. §-ának (4) bekezdésében, valamint 71. §-ának
(1) bekezdésében leírt feladatait az országos főállatorvos a miniszter által átruházott hatáskörben gyakorolja.
(12) Az Éltv. szerinti állami védekezés több megyére kiterjedő, illetve országos szintű elrendelésére az MgSzH jogosult.
9. § Az MgSzH ellátja a szakmai szintű hazai és nemzetközi állatvédelmi kapcsolattartói feladatokat, szervezi az állami
állatvédelmi feladatok végrehajtását, szakmailag előkészíti az állatvédelmi szabályozást, ellátja a jogszabályban
meghatározott egyéb állatvédelmi feladatokat.
10. § A Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint a magán-állatorvosi tevékenység gyakorlásáról szóló 1995. évi XCIV. törvény
3. §-a (1) bekezdés k) pontjában, 15. §-a (1) bekezdésének a) pontjában és 32. §-a (2) bekezdésében a Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként az MgSzH-t jelöli ki.
11. § A mezőgazdasági élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen
forgalmazói magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvény tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási
szervként az MgSzH-t jelöli ki.
12. § (1) A bortörvény 20. §-ának (1) bekezdésében, 21. §-ának (2) bekezdésében, 23. §-ának (5), (7) és (10) bekezdésében,
24. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 24/A. §-ának (1), (2) és (6) bekezdésében, 25. §-ának (2) és (3) bekezdésében,
28. §-ában, 29. §-ában, 30. §-ának (2) bekezdésében, 32. §-ának (2) bekezdésében, 40. §-a (1) bekezdésének
c) pontjában, 40. §-ának (5) bekezdésében, 41. §-ának (1) bekezdésében, 44. §-ának (1)–(3) bekezdésében, 48. §-ának
(1), (5), (6) és (9) bekezdésében, 51. §-ának (4) bekezdésében, valamint 51/A. §-ának (3) bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány borászati hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) A bortörvény 3. §-ának (2), (3) és (6) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány termőhelyi katasztert vezető
szervként az MgSzH-t jelöli ki.
(3) A hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény 34. §-ában és 36. §-ában foglaltak tekintetében a Kormány borászati
hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(4) A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 6. §
(2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány borászati hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
13. § (1) Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
32. §-ának (5) bekezdésében, 43. §-a (2) bekezdésének b) pontjában és 103. §-ának (2) és (3) bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány erdészeti hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) Az MgSzH igazgatási feladatai körében
a) koordinálja, irányítja és ellenőrzi a megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága erdészeti hatósági feladatai
végrehajtását,
b) koordinálja, irányítja és ellenőrzi a megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága erdészeti támogatásokhoz
kapcsolódó feladatai végrehajtását,
c) szolgáltatja a miniszter által kért, a kormányzati munka ellátásához szükséges, a megyei kormányhivatalok
erdészeti igazgatóságai és a saját tevékenysége során keletkezett adatokat,
d) elemzi és értékeli a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok végrehajtását,
e) véleményezi a feladat- és hatáskörét érintő jogszabálytervezeteket,
f) kialakítja és működteti az erdészeti hatóság tevékenységéhez kapcsolódó informatikai rendszereket,
g) a miniszter felkérése alapján közreműködik a nemzetközi feladatok végrehajtásában,
h) a jogszabályban foglalt tartalommal üzemelteti, felügyeli és vezeti
ha) az Országos Erdőállomány Adattárat,
hb) az erdőgazdálkodói nyilvántartást,
hc) az erdészeti és jogosult erdészeti szakszemélyzet-nyilvántartást,
hd) az erdei közjóléti létesítmény nyilvántartást,
he) az erdei lovaglásra és járműközlekedésre kijelölt utak nyilvántartását,
hf) az erdőfelújítási biztosítékok előírásáról, teljesítéséről és felszabadításáról szóló nyilvántartást,
i) ellátja a NATURA 2000 erdők körzeti erdőtervezésével, felülvizsgálatával kapcsolatos koordinációs és ellenőrzési
feladatokat,
j) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály a feladatkörébe utal.
(3) Az MgSzH a 13. § (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti ellenőrzés eredményéről tájékoztatja
a) a megyei kormányhivatal erdészeti igazgatóságának vezetőjét,
b) ismételt vagy súlyos szabálytalanság vagy jogsértő gyakorlat esetén a kormánymegbízottat.
(4) Az MgSzH erdészeti ügyekkel foglalkozó szervezeti egységének vezetője kizárólag felsőfokú erdészeti végzettséggel
rendelkező személy lehet.
(5) Az erdőről és erdő védelméről szóló 1996. évi LIV. törvény szerinti erdőfenntartási járulék beszedésével kapcsolatos
feladatok ellátására – amennyiben a követelés végrehajtása még nem indult meg – a Kormány az MgSzH-t jelöli ki.
(6) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 52. §-a (13) bekezdésének b) pontjában foglaltak tekintetében
a Kormány erdészeti hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
14. § (1) A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban:Vtv.)
21. §-ának (2) bekezdésében, 22. §-ának (3) és (6) bekezdésében, 24. §-ának (2)–(3) bekezdésében, 25/A. §-ának
(2) bekezdésében, 26. §-ában, 33. §-ának (2) bekezdésében, 38/A. §-ának (4) bekezdésében, 74. §-a (6) bekezdésében,
89/A. §-a (2) és (3) bekezdésében, valamint a 92. § (1) bekezdésének a), c) és g–h) pontjában foglaltak tekintetében
a Kormány vadászati hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) A Vtv. 82. §-ában, 89. §-ában, valamint a 92. § (1) bekezdésének b) és d)–f) ) pontjában foglaltak tekintetében
a Kormány vadászati hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
15. § (1) A halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény 16. §-ának (3) bekezdésében, 22. §-ának (2) bekezdésében,
valamint 30/A. §-ában foglaltak tekintetében a Kormány halászati hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) Az MgSzH ellátja a Tanács 2008. szeptember 29-i, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat
megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá
a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1005/2008/EK rendelete 16–18. cikkében, valamint 21. cikkében
meghatározott tagállami illetékes hatósági feladatokat.
16. § Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény 7. §-a (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott
agrárgazdasági adatbázist működtető szervként a Kormány az Agrárgazdasági Kutató Intézetet, valamint az MgSzH-t
jelöli ki.
17. § Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény 29. § (6) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány
mezőgazdasági igazgatási szervként az MgSzH-t jelöli ki.
18. § (1) A Kormány a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény szerinti mezőgazdasági igazgatási szervként
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt, növénytermesztési hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 8/A. §-a (2) bekezdésének c) pontjában és (3) bekezdésében, 8/B. §
(2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként az MgSzH-t jelöli ki.
(3) A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/C. § (10) bekezdése szerinti kifogás a megyei
kormányhivatalok földművelésügyi igazgatóságánál, az MgSzH-nak címezve nyújtható be.
19. § (1) Az MgSzH ellátja a 2004. május 1-je előtt meghirdetett, nemzeti költségvetési előirányzat terhére odaítélt
a) a fiatal gazdálkodók támogatási programja,
b) a kedvezőtlen besorolású térségekben gazdálkodó mezőgazdasági termelők éven túli hitelterheinek
mérsékléséről szóló program, valamint
c) a gazdahitel program
szerinti támogatások felhasználásával összefüggő jogszabályban előírt egyes feladatokat.
(2) Az Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az azokhoz kapcsolódó, nemzeti költségvetésből
nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének
általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendelet 9. § (5) bekezdésében, valamint 11. §-ában a miniszter
hatáskörébe utalt ügyek döntés-előkészítését az MgSzH végzi.
20. § (1) A Kormány a vágóállatok vágás utáni minősítése szolgáltatási tevékenység tekintetében a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.)
szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(2) A Kormány
a) az állattenyésztési törvényben szabályozott inszeminátor és embrióátültető,
b) a Vtv.-ben szabályozott hivatásos vadász tevékenysége, valamint
c) a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 51/A. §-a szerinti szakértői tevékenység tekintetében
a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
(3) A Kormány a vetőmagtörvényben szabályozott
a) a mintavevő, valamint
b) a vetőmag forgalomba hozatala
szolgáltatási tevékenységek tekintetében a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként az MgSzH-t
jelöli ki.
(4) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a Kormány az Éltv. hatálya alá tartozó szolgáltatási
tevékenységek tekintetében a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként az MgSzH-t jelöli ki.
6. A fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő
engedélyezésére és a kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése
érdekében, országos jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére
irányuló eljárásban közreműködő szakhatóságok
21. § (1) A Kormány a fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő
engedélyezése iránti másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése érdekében, országos
jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban,
annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. A szakhatóság
állásfoglalását – az eljáró hatóság kérésére – haladéktalanul, de legkésőbb egy munkanapon belül adja meg.
7. A talajvédelmi hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 22. § (1) A Kormány a hígtrágya nitrátérzékeny területen történő mezőgazdasági felhasználása engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban – a felszín alatti vizek minőségének védelme kérdésében – az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezése és az engedély
meghosszabbítása iránti másodfokú eljárásban, továbbá a nem mezőgazdasági eredetű nem veszélyes hulladék
mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési és az engedély meghosszabbítása iránti másodfokú eljárásban,
a) – a talajvédelmi tervnek és a tervezett tevékenységnek a felszín alatti vizek minősége és az ivóvízbázisok védelme
követelményeinek való megfelelősége, továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy a szennyvíziszap
mezőgazdasági felhasználása során 5 méteren belüli talajvízszint esetén a talajvízszint figyelemmel kísérése
érdekében szükséges-e észlelőkút létesítése, és a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és
közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget, valamint
b) a vizek minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát, felhasználhatóságát befolyásoló körülmények,
tényezők vizsgálatával kapcsolatos szakkérdésben a megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási
szervét
szakhatóságként jelöli ki.
(3) A szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési eljárásában
a) a szakhatósági megkereséshez csatolni kell a talajvédelmi tervet, és
b) az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv szakhatóságként jár el.
(4) A Kormány – függetlenül a kitermelt ásványi nyersanyag felhasználási módjától – az ásványi nyersanyag kitermeléssel
járó mezőgazdasági célú tereprendezés engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban
a) a bányatelek, a bányatelekkel nem rendelkező felhagyott bánya, meddőhányó, célkitermelő hely, bányászati
tevékenységgel érintett egyéb terület, bányászati vagy gázipari létesítmények biztonsági övezetének, illetve –
az ugyanazon helyrajzi számú földrészletről nyíló, egyenként 100 m2-nél nagyobb alapterületű, mesterségesen
földbe vájt üregek együttes alapterületével számolva – a 300 m2-nél nagyobb alapterületű, bányászati
módszerekkel kialakított föld alatti térség, föld alatti tároló térség tereprendezéssel történő érintettségének
megállapításával,
b) a tereprendezés során kitermelt ásványi nyersanyag felhasználása, értékesítése, hasznosítása feltételeinek és
a fizetendő bányajáradék mértékének meghatározásával
kapcsolatos szakkérdésben a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(5) Az általános illetékességi szabályoktól eltérően a megyei kormányhivatal megyei népegészségügyi szakigazgatási
szervének e § szerinti feladatait a Veszprém Megyei Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv Fejér, KomáromEsztergom és Veszprém megyére kiterjedő illetékességgel látja el.
8. Az élelmiszerlánc-felügyeleti hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 23. § (1) A Kormány az emberre is veszélyes betegségben elhullott vagy e miatt leölt állatok tetemeinek égetését vagy
együttégetését végző üzem működési engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban – a hulladék égetésére
vonatkozó levegőtisztaság-védelmi, hulladékgazdálkodási előírásoknak és határértékeknek való megfelelés, valamint
a levegővédelmi ellenőrzések gyakorisága előírásának szakkérdésében –, az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a kísérleti vagy tudományos célú tevékenység, illetve fajtaszelekciós munka céljára a külön jogszabályban
meghatározott, tilalmazott, Magyarországon nem honos károsítónak, illetve az egyéb, Magyarországon nem honos,
életképes növényi károsító bármely fejlődési alakjának, tenyészetének Magyarországra való behozatala
engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány az állati hulladékok begyűjtési és szállítási tevékenységének engedélyezésére irányuló másodfokú
eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a hulladékgazdálkodási követelményeknek
a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány az állati hulladékgyűjtő hely, az állati hulladékgyűjtő-átrakó telep, állati hulladékkezelő és -feldolgozó
üzem, valamint a biogáz és komposztáló telep működésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
a) – az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, a higiénés és egészségvédelmi, a települési
szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint
a kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésének kérdésében a megyei kormányhivatal
népegészségügyi szakigazgatási szervét, valamint
b) ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély és egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – a hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályi követelmények teljesülésének vizsgálata, valamint
a hulladékgazdálkodási előírások alapján a technológiából származó környezetterhelések kockázatának
megítélése kérdésében, illetve barlang védőövezetén belüli engedélyezés esetén, annak elbírálása kérdésében,
hogy a védőövezetben tervezett tevékenység a barlang védelmére vonatkozó jogszabályi követelményeknek
a kérelem szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi
és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
(5)A Kormány a kegyeleti állattemető működésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban
– az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, az egészségvédelmi, a települési szilárd és
folyékony hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai
biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésének kérdésében – a megyei kormányhivatal
népegészségügyi szakigazgatási szervét szakhatóságként jelöli ki.
9. A vadászati hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 24. § A Kormány
a) a vadászterület természetvédelmi érdekből történő különleges rendeltetésének megállapítása iránti eljárásban
– természetvédelmi érdek fennállásának kérdése tekintetében –,
b) a Magyarország állatföldrajzi környezetében nem honos állatfaj vadászterületen történő vadászati célú
telepítésének engedélyezésére irányuló eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység
a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint
megfelel-e –,
c) a vadaskert védett természeti területen, barlang védőövezetében történő létesítése iránti eljárásban – annak
elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, valamint
d) a vadaspark védett természeti területen, barlang védőövezetében történő létesítése iránti eljárásban – annak
elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –,
az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
25. § (1) A Kormány a védett természeti területen található nemzetközi vagy kiemelt jelentőségű vízi élőhelyeken történő
vízivadvadászat rendjének szabályozására irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak
szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
(2) A Kormány a vizes területek védősávjának ólomsörét használatának vonatkozásában való kijelölésére irányuló
másodfokú eljárásban, ha a vizes terület védett természeti területen található – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak
szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
(3) A Kormány védett természeti területen
a) a szelektív méregnek a vadgazdálkodási, humán- vagy állat-egészségügyi indokok alapján történő alkalmazására
irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban,
b) a mesterséges vadtenyésztési tevékenység folytatására, vad zárttéri tartására, valamint vad vadászterületre
történő kiengedésére irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
26. § (1) A Kormány a jogszabályban meghatározott vadászati idény védett természeti területen történő meghosszabbítására,
rövidebb időszakban történő megállapítására, egy vagy több vadfaj vadászatának a vadászati idényen belüli
megtiltására vagy korlátozására irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelmények a kérelemben foglaltak szerint megfelelően
érvényesülnek-e – az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
(2) A Kormány a vadászati tilalmi időben apróvad fajra vonatkozó vadászat védett természeti területen való
engedélyezésére és elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadászat
engedélyezése a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben
foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány a védett természeti területre vonatkozó vadgazdálkodási üzemterv jóváhagyására irányuló másodfokú
eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadgazdálkodási üzemterv a természet védelmére vonatkozó
nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány a vadászterület határának megállapítására irányuló másodfokú eljárásban, ha a vadászterület védett
természeti területet osztana meg – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadászterület megállapítása a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben foglaltak szerint megfelel-e –,
az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány
a) a vadászati jog kényszerhasznosításának elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban, ha a kényszerhasznosított
vadászterület határa védett természeti területet oszt meg,
b) a madarak fészkének és fészkelésének vadászati célra engedélyezett vagy más eszközzel való zavarására,
megrongálására vagy elpusztítására vonatkozó tilalom alóli felmentés megadására irányuló másodfokú
eljárásban
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
10. A halászati hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 27. § (1) A Kormány
a) a védett természeti területen, Natura 2000 területen található halászati vízterületen vagy annak egy részén
a halászati tilalmi időtől való eltérésre feljogosító mentesítésre, illetve a mentesítés meghosszabbítására irányuló
másodfokú engedélyezési eljárásban, valamint
b) a védett természeti területen, Natura 2000 területen található halászati vízterületen vagy annak egy részén
a mesterséges szaporításhoz szükséges tenyészállatok begyűjtése, tudományos kutatás vagy rendkívüli
állománymentés érdekében az egyes halfajok egyedének fogására vonatkozó halászati tilalmi idő alóli
mentesítésre irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a természeti, országos jelentőségű védett természeti területen vagy Natura 2000 területen a halászati
méretkorlátozás alól meghatározott időtartamra adott felmentés megadására irányuló másodfokú eljárásban – annak
elbírálása kérdésében, hogy a felmentés a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány a halgazdálkodási terv jóváhagyására, illetve a jóváhagyott halgazdálkodási terv módosítására, illetve
a halgazdálkodási tervtől való eltérésre irányuló másodfokú engedélyezési eljárásban
a) vízilétesítmény esetén – a felszíni víztest állapotának védelme, továbbá a jó állapot, a jó ökológiai állapot és
potenciál elérése érdekében a halászati tevékenységgel járó terhelés hatásainak vizsgálata, a környezeti
célkitűzéseknek való megfelelés megítélése, valamint a monitoring tevékenység feltételei meglétének vizsgálata,
továbbá a zsilipek és az engedélyezett és tényleges mederállapot mellett gyakorolható halgazdálkodás
feltételeinek, valamint a szükséges és lehetséges beavatkozások, a vízkormányzás szakszerű biztosításának
vizsgálata szakkérdésében –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget,
b) természeti területen, országos jelentőségű védett természeti területen – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi
és Vízügyi Főfelügyelőséget, valamint
c) helyi jelentőségű védett természeti terület esetén – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a helyi
önkormányzati rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e –, a fővárosi és megyei kormányhivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány a hal szaporodása, telelése és a halivadék nevelése érdekében kíméleti területté nyilvánított halászati
vízterület kíméleti területi minőségének megszüntetésére irányuló másodfokú eljárásban – annak elbírálása
kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek
a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány a halfaj külföldről származó egyede vagy ennek továbbtenyésztéséből származó utódja telepítésének
engedélyezésére irányuló eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
11. Az erdészeti hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 28. § (1) A Kormány az ingatlan-nyilvántartásból megismerhető, valamint a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról és a kulturális
örökségvédelmi szakigazgatási szervekről szóló Korm. rendeletben meghatározott, a régészeti lelőhelyeket, régészeti
védőövezeteket, műemléki területeket és műemlékeket tartalmazó, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által vezetett
adatbázisban szereplő – az MgSzH részére átadott – EOV vetületű vektoros térképfedvényen lehatárolt régészeti
lelőhelyen, műemlék területén és műemléki területen
a) az erdészeti magánút, műtárgy, csatorna, tározó létesítésére, bővítésére, felújítására, helyreállítására,
korszerűsítésére, megszüntetésére, illetve használatbavételére, fennmaradására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
d) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban, valamint
e) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti másodfokú eljárásban
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a kulturális örökség védelme
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány védett természeti területen található erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására vagy
a rendeltetésének megváltoztatására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdészeti szaporítóanyag gyűjtésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
c) az erdőterv megállapítására és módosítására irányuló másodfokú eljárásban, és ezen belül
ca) a természetes, természetszerű és származék erdő természetességű, állami tulajdonú erdőben a tarvágás
engedélyezésére,
cb) az erdőnek közjóléti és természetvédelmi célból tisztásként, erdei farakodóként és készletező helyként,
erdészeti létesítményhez tartozó területként, 6 méternél szélesebb nyiladékként és tűzpásztaként fátlan
állapotban tartás engedélyezésére irányuló eljárásban,
d) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
e) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
f) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban,
g) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti másodfokú eljárásban,
h) újonnan telepített erdő, az önerdősülés, az engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően telepített, de
fennmaradásra engedélyezett erdő esetében az üzemmód megállapítására irányuló másodfokú eljárásban,
i) az erdő üzemmódjának megváltoztatására irányuló, az erdőgazdálkodó kérelmére indult másodfokú eljárásban,
j) az átalakító és szálaló üzemmódban kezelt erdőkre készített átalakítási vagy szálalási terv jóváhagyására irányuló
másodfokú eljárásban,
k) az erdőgazdálkodási tevékenység feltételeinek meghatározására, korlátozására, tiltására irányuló másodfokú
eljárásban, ha
ka) az erdőgazdálkodó gazdálkodása során a 2009. évi XXXVII. törvényben és a törvény végrehajtására kiadott
jogszabályban előírt szabályokat megszegte, vagy
kb) az erdő állapotában korábban előre nem látható esemény következett be, vagy
kc) a védett természeti területen a védelmi célok megváltozását eredményező, illetve azokat veszélyeztető,
korábban előre nem látható esemény következett be,
l) az erdő egészségi állapotának megőrzése, javítása, veszély elhárítása vagy az erdő felújítása érdekében szükséges
fakitermelés elrendelésére irányuló másodfokú eljárásban,
m) természetes mageredetű erdőfelújításra az erdőtervben előírt újulattal rendelkező erdőrészletekben
véghasználat, szálaló üzemmódban kezelt területeken szálalás március 31. és szeptember 1. közötti időszakon
kívül történő elvégzésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
n) a vízforrások, vízbázisok, a védett élő szervezetek élőhelyének, az élettelen természeti vagy tájképi értékek
környezetének védelme érdekében egyes fák vagy facsoportok kitermelésének tiltására irányuló másodfokú
eljárásban,
o) lovaglásra, valamint járműközlekedésre használható út kijelölésére irányuló másodfokú eljárásban,
p) lovas sportverseny rendezésének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A (2) bekezdés l) pontja szerinti eljárásban a szakhatóság 5 napon, a (2) bekezdés m) pontja szerinti eljárásban 8 napon
belül köteles állásfoglalását megadni.
(4) A Kormány védett természeti területen lévő természetes és természetszerű erdő, valamint a természetes és
természetszerű erdő, valamint a nem erdő művelési ágú védett területek kétszáz méteres körzetében a fásítás és
a szabad rendelkezésű erdő telepítése feltételeinek meghatározására, tiltására irányuló másodfokú eljárásban, ha
a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területeken található erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
c) az engedély nélkül, vagy az engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásáról határozó másodfokú
eljárásban, valamint
d) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti másodfokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(6) A Kormány tájképvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
c) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges és további rendeltetésének megállapítására vonatkozó másodfokú
eljárásban, kivéve, ha a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
kezdeményezte, valamint
d) az erdő elsődleges és további rendeltetése megváltoztatására vonatkozó másodfokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a tájvédelem nemzeti és
közösségi jogi követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(7) A Kormány partvédelmi és vízvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására vagy
a rendeltetésének megváltoztatására irányuló másodfokú eljárásban,
b) az erdőterv megállapítási és módosítási másodfokú eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
d) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó másodfokú eljárásban,
kivéve, ha a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
kezdeményezte,
f) az erdő elsődleges rendeltetése megváltoztatására vonatkozó másodfokú eljárásban, valamint
g) cserjék kivágásának engedélyezése iránti másodfokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a partvédelem és a vízvédelem
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
29. § (1) A Kormány honvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterv megállapítási és módosítási másodfokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló másodfokú eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló másodfokú eljárásban,
d) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
másodfokú eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó másodfokú eljárásban,
valamint f) az elsődleges rendeltetés megváltoztatására vonatkozó másodfokú eljárásban,
– annak elbírálása kérdésében, hogy a Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai a kérelemben
foglaltak szerinti esetben vagy további feltételek mellett biztosíthatóak-e – a honvédelemért felelős minisztert
szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány az erdőterületen található védett növénytársulásokkal kapcsolatos másodfokú erdészeti hatósági
eljárásban – a védett és fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozásokról és tilalmakról szóló
jogszabályban foglalt előírásoknak való megfelelés kérdésében – az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi
és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány – a növényi, állati vagy fertőzést okozó egyéb szervezetek országos jelentőségű védett természeti
területen található erdőterületen történő tömeges elszaporodása esetén – az erdőgazdálkodó szükséges védekezés
elvégzésére kötelezése iránti másodfokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy az elvégeztetni kívánt
védekezés a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek megfelel-e –, az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. A szakhatóság
az állásfoglalását – az eljáró hatóság kérésére – haladéktalanul, de legkésőbb egy munkanapon belül adja meg.
12. Záró rendelkezések 30. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti
a) a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal létrehozásáról és működéséről szóló 274/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet,
b) a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal létrehozásáról és működéséről szóló 274/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 219/2010. (VII. 27.) Korm. rendelet 1–8. §-a és Melléklete,
c) a kedvtelésből tartott állatok tartásáról és forgalmazásáról szóló 41/2010. (II. 26.) Korm. rendelet 19. §-a.
(2) 2011. január 1-jével a megelőzően működött fővárosi és megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal jogutóda:
a) a Baranya Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Baranya Megyei Kormányhivatal,
b) a Bács-Kiskun Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Bács-Kiskun Megyei
Kormányhivatal,
c) a Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Békés Megyei Kormányhivatal,
d) a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja
a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal,
e) a Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Csongrád Megyei
Kormányhivatal,
f) a Fejér Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Fejér Megyei Kormányhivatal,
g) a Fővárosi és Pest Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Pest Megyei
Kormányhivatal,
h) a Győr-Moson-Sopron Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Győr-Moson-Sopron
Megyei Kormányhivatal,
i) a Hajdú-Bihar Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Hajdú-Bihar Megyei
Kormányhivatal,
j) a Heves Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Heves Megyei Kormányhivatal,
k) a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja
a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal,
l) a Komárom-Esztergom Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Komárom-Esztergom
Megyei Kormányhivatal,
m) a Nógrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Nógrád Megyei Kormányhivatal,
n) a Somogy Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Somogy Megyei Kormányhivatal,
o) a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja
a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal,
p) a Tolna Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Tolna Megyei Kormányhivatal,
q) a Vas Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Vas Megyei Kormányhivatal,
r) a Veszprém Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Veszprém Megyei
Kormányhivatal,
s) a Zala Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal általános jogutódja a Zala Megyei Kormányhivatal.
(3) Az (1)–(2) bekezdéstől eltérően a számára jogszabályban megállapított feladat- és hatáskör tekintetében az MgSzH
a megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal feladatainak részleges átvevője, az alapító okirat szerint a feladat- és
hatáskörei és a feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyokat illetően a megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal
jogutódjának tekintendő.
(4) A jogszabályváltozás folytán az MgSzH területi szerveitől a megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási
szerveihez kerülő hatáskörök esetén az e rendelet hatálybalépésének napján folyamatban lévő ügyekben a megyei
kormányhivatal mezőgazdasági szakigazgatási szerve, az MgSzH területi szerveitől az MgSzH-hoz kerülő hatáskörök
esetén az MgSzH folytatja az eljárást.
(5) 2011. január 31-ig fejezetek közötti előirányzat átcsoportosítást kell végrehajtani a megyei kormányhivatalok
mezőgazdasági szakigazgatási szerveihez telepített növénytermesztési, tenyésztési, borászati hatósági feladatok
ellátásához kapcsolódó kiadások és bevételek rendezése érdekében az intézményi előirányzatok között.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
298/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Endreffy Lórándot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország bogotai
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. február 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1112/2011. (IV. 27.) Korm. határozata a magyarországi fogászati turizmus fejlesztéséhez szükséges költségvetési forrás biztosításának érdekében a 2011. központi költségvetés Rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány a magyarországi fogászati turizmus fejlesztése céljából az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010.
évi CLXIX. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a XVII.
Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 16. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Ágazati célelőirányzatok alcím, 41.
Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport javára 1000 millió forint átcsoportosítását az. 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
77/2010. (VIII. 6.) HM utasítása a 2010. tavaszi-nyári árvízvédelmi feladatban részt vevő katonai tanintézeti hallgatók központi jutalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja, valamint 97. § (1) bekezdés
n) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem honvédtiszti alapképzésben részt vevő ösztöndíjas
hallgatói és a Magyar Honvédség Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola katonai szakképzésben részt vevő
tényleges állományú hallgatói közül azokra terjed ki, akik a 2010. évi tavaszi-nyári árvízvédelmi feladatokban a
tényleges védekezésben a gátakon részt vettek. 2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott hallgatói állomány részére a tényleges védekezés időtartamára, naponként nettó 2372 forint
összegű központi jutalom jár. (2) Az (1) bekezdés szempontjából minden megkezdett nap teljes napnak számít.
(3) A folyósításra kerülő jutalomösszegekről parancsban (határozatban) kell intézkedni.
3. § A 2. §-ban meghatározott központi jutalmat a hallgatók részére legkésőbb jelen utasítás hatálybalépését követő
hónap 15-éig kell számfejteni és kiutalni. 4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
359/2018. (VII. 25.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Tomislav Leko rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Bosznia-Hercegovina magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. július 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2009. (HK 8.) HM HVKF parancsa a „Híradó és informatikai közös felkészítés 2009” előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdése alapján a
„Híradó és informatikai közös felkészítés 2009” előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatokról a következő
parancsot adom ki. 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkarra, valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM)
2009. évi feladatterve 22.3.2.28. pontja és az MH
2009–2013. évi Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények
Programja (Kód: D621/09) alapján, MH szintű híradó és
informatikai közös felkészítés végrehajtását rendelem el.
3. A felkészítés ideje: 2008. május 7–15. 4. A felkészítés helye: MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) kiképző bázis és lőtér, Püspökszilágy.
5. A felkészítés előkészítéséért, végrehajtásáért az MH
TD parancsnoka a felelős.
6. A felkészítésen az alábbi katonai szervezetek kijelölt
szakállománya vesz részt:
a) MH TD;
b) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred; c) MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ;
d) MH Katonai és Igazgatási Adatfeldolgozó Központ; 7. A felkészítés tárgya: Az MH-n belül alkalmazott informatikai szolgáltatások és infokommunikációs rendszerek kezeléséhez és üzemeltetéséhez szükséges ismeretanyag elméleti és gyakorlati elsajátítása, begyakoroltatása.
8. A felkészítés célja, fő célkitűzései:
a) Elméleti és gyakorlati felkészítő foglalkozás keretén
belül:
– elsajátítani az MH-ban alkalmazott informatikai szol
gáltatások, infokommunikációs rendszerek kezeléséhez és
üzemeltetéséhez szükséges ismeretanyagot, valamint
üzemeltetési eljárásmódokat,
– meghatározni a helyi szintű üzemeltető szervezeteknek átadható és átadandó üzemeltetési kompetencia szintet
az MH zártcélú hálózatainak, illetve a hozzájuk kapcsolódó különböző alrendszerek és szolgáltatások üzemvitelének folyamatos fenntartása céljából.
b) A felkészítésen résztvevő állomány számára a zökkenőmentes üzemeltetéshez szükséges szakmai ismeretanyagot átadni és begyakoroltatni az alábbi témakörökre vonatkozóan:
– informatikai alapszolgáltatások biztosításának eljárásmódjai, különös tekintettel az MS Windows Server
2003/2008 ismeretekre, MS Exchange Server konfigurációra, tartalmak webes közzétételére, üzenetküldő szolgáltatások működtetésére, valamint információ továbbítására
különböző protokollok és informatikai megoldások alkalmazásával,
– adatátviteli rendszerek üzemben tartása, hálózati aktív eszközök konfigurálása, többszegmensű hálózat kiépítése stacioner és tábori körülmények között,
– IP telefónia rendszerek megvalósítása és üzemeltetése. c) Fejleszteni az MH informatikai rendszereinek üzemeltetéséért felelős szervezetek szakállományának gyakorlati szakmai képességét, alkalmazhatóságát.
d) Az MH Egységes Digitális Rádió (EDR) rendszerét
bemutatni és terepen történő használatát begyakoroltatni,
emellett megismertetni a rendszer által biztosított speciális
funkciók (adattovábbítás, műholdas helymeghatározás)
valós helyzetet modellező körülmények között.
e) Tapasztalatokat gyűjteni, elemezni és értékelni az
MH informatikai rendszereinek üzemeltetéséért felelős
szervezetek tevékenységének hatékonyságát, az állomány
szakmai felkészültségét és a szakmai ismeretek gyakorlatban történő alkalmazására való képességét.
f) Felmérni a résztvevő állomány szakmai együttműködési képességének hatékonyságát, valamint meghatározni
a jövőben szükséges további képzési feladatok irányát.
g) A felsorolt területek feldolgozásának részletei felkészítési és végrehajtási ütemtervben kerülnek pontosításra.
9. A felkészítés előkészítésének, levezetésének rendje:
Külön felkészítési és végrehajtási ütemtervben kerül
meghatározásra, a felkészítést előkészítő tervező konferenciákon meghatározott szakfeladatok alapján.
10. A felkészítés eredményes végrehajtása érdekében:
a) A HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továb
biakban: HM HKF):
– szakmailag támogatja és felügyeli a felkészítés előké
szítését és végrehajtását;
– a főosztályvezető hagyja jóvá a felkészítés levezetési
tervét;
– koordinálja a felkészítés előkészítésével és végrehaj
tásával kapcsolatos HM Honvéd Vezérkar szintű feladatokat. b) Az MH TD parancsnoka:
– felelős a felkészítés előkészítéséért, a felkészítést
végrehajtó, valamint azon résztvevő állományának felkészítéséért és az eredményes végrehajtásért;
– jelölje ki az MH TD részéről a felkészítésen résztvevő állományt és technikai eszközöket;
– a felkészítés előkészítő konferenciáin elfogadott követelményeknek és terveknek megfelelően határozza meg
a felkészítés során végrehajtandó feladatokat, készítse el a
felkészítés és végrehajtás ütemtervét;
– a felkészítés felkészítési és végrehajtási ütemtervét
2009. március 27-ig jóváhagyásra terjessze fel a HM HKF
főosztályvezetője részére;
– a jóváhagyott felkészítési és végrehajtási ütemtervet
2009. április 17-ig küldje meg a végrehajtásban érintett katonai szervezetek részére;
– Hajtsa végre a felkészítés mindenoldalú biztosítását.
c) Az érintett szervezetek parancsnokai (vezetői):
– a tervező konferenciákon meghatározott követelmé
nyek figyelembevételével jelöljék ki a felkészítésen résztvevő szakállományt és technikai eszközöket;
– a felkészítésen résztvevő állomány névjegyzékét, elhelyezési igényt (katonai szervezet, név, rendfokozat,
szolgálati igazolvány és belépési engedély száma) és az
élelmezési átjelentőt 2009. április 30-ig küldje meg az MH
TD-nak;
– biztosítsák a kijelölt személyi állomány és technikai
eszközök rendelkezésre állását és a felkészítésen történő
részvételét.
11. Ez a parancs az aláírása napján lép hatályba és
2009. december 31-én hatályát veszti.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
99/2012. (XII. 20.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. december 12-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. J. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. december 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon a törvényes kamat mértéke évi három százalék legyen, ezt meghaladó kamat
szabálysértésnek, öt százalék felett vétségnek, hét százalék felett bűntettnek minősüljön?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglaltakból nem derül ki, hogy milyen jogi
ügyletek esetén, milyen feltételekkel kerülne alkalmazásra a kérdésben foglalt kamat. A kérdésből akár olyan
értelmezés is levezethető, hogy az a jegybanki alapkamatra is vonatkozik. Ebben az esetben azonban megállapítható,
hogy a kérdés Magyarország Alaptörvényének (továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint
országos népszavazás tárgya nem lehet, tekintettel arra, hogy az nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
További értelmezési problémát jelent, hogy a kérdés nem határozza meg azt az elkövetési magatartást, amit
büntetendővé kíván nyilvánítani, ezáltal a cselekmény társadalomra veszélyessége sem vizsgálható, ami pedig
a bűncselekménnyé nyilvánítás alkotmányos feltétele. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több
alkérdést tartalmaz: mind a kamat mértékének megállapítására, mind pedig azzal kapcsolatos szabálysértéssé vagy
bűncselekménnyé nyilvánításra vonatkozik. Így a választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön véleményt
nyilvánítani a kezdeményezésekről. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy nincs hatásköre helyt adni beadványozó azon
kérelmének, hogy az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása esetén a kérdést átfogalmazza.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontja alapján, mivel a kérdés nem tartozik
az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe, illetve annak megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
260/2010. (X. 25.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a belügyminiszter előterjesztésére
Hazai Lászlóné dr. ezredest 2010. október 23-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2010. október 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
67/2006. (HK 14.) HM határozata ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO Reagáló Erőkben (NRF) történő részvételről szóló 2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatban, valamint a Magyar Honvédség külföldi feladat végrehajtásra tervezett ideiglenes katonai szervezetei kialakításával kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 44/2005.
(HK 10.) HM utasítás 2. §-ában foglaltakra, ideiglenes katonai szervezet létrehozása érdekében az alábbi
határozatot adom ki: 1. A Magyar Honvédség kijelölt állományának a
NATO Reagáló Erőkben (NRF) történő részvételről szóló
2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében 2007. január 11-től 2007.
június 30-ig terjedő időszakra a Magyar Honvédség
Szárazföldi Parancsnokság (a továbbiakban: MH SZFP)
részjogkörű költségvetési egységeként működő ideiglenes
katonai szervezetet hozok létre.
Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar
Honvédség NATO Reagáló Erők 8. váltás
Rövidített megnevezése: MH NRF 8. váltás 2. Az ideiglenes katonai szervezet székhelye: 7401
Kaposvár, Füredi u. 148. (Táncsics laktanya)
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/MH NRF 8. váltás
Alkalmazási körzete: Magyarország, valamint külföl
dön az NRF 8. Szárazföldi Komponens Parancsnokság
török parancsnokságának kijelölt műveleti terület.
3. A katonai szervezet az MH SZFP jogi személyiséggel nem rendelkező, önálló zászlóalj jogállású, Ideiglenes
Műveleti Állománytáblával és Ideiglenes Felszerelési
Jegyzékkel megalakított ideiglenes katonai szervezet.
Állományát a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
költségvetési létszámkeretéből vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából kell feltölteni.
4. A katonai szervezet alaptevékenysége: Az NRF 8. váltás feladatait a Szárazföldi Komponens
Parancsnokság török vezetésű parancsnoksága alárendeltségében hajtja végre.
Részt vesz a NATO műveletek végrehajtása során vegyi-, biológiai-, radiológiai-, nukleáris és humanitárius katasztrófák következményeinek felmérésében és felszámolásában.
Közreműködik válságkezelő és béketámogató műveletekben, terroristák elleni műveletek támogatásában, embargók érvényre juttatásában, nem háborús körülmények
közötti kiürítés megtervezésében, megszervezésében és
végrehajtásban.
Feladata baráti és ellenséges műveleti területen I. lépcsőben történő alkalmazásban, erődemonstráció végrehajtásában való részvételre történő felkészülés.
5. Az ideiglenes katonai szervezet alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium, a megalakításra kijelölt katonai szervezet az MH Szárazföldi Parancsnokság.
6. A katonai szervezet az MH SZFP parancsnok szolgálati alárendeltségébe tartozik. A külföldi alkalmazási
körzetben tevékenységét az azt elrendelő közjogi döntés
után, az NRF 8. Szárazföldi Komponens Parancsnokság
illetékes parancsnokainak utasításai szerint látja el.
7. A művelet végrehajtása során a katonai szervezet a
HM HVK Műveleti Főcsoportfőnökség nemzeti vezetése
és felügyelete alatt áll.
8. A katonai szervezet vezetése a művelet végrehajtása
során:
a) A katonai szervezet vezetője: parancsnok, beosztásának megnevezése: kontingensparancsnok.
b) A kontingensparancsnokot beosztásba az MH SZFP
parancsnoka vezényli.
c) A kontingensparancsnok az ideiglenes katonai szervezet élén álló egyszemélyi felelős vezető, a szervezet személyi állományának szolgálati elöljárója. Szolgálati jogköre kiterjed a katonai szervezet működésének minden
területére. Ennek keretében – mint a vezénylési hely
állományilletékes parancsnoka – a jogszabályokban és a
felső szintű rendelkezésekben meghatározott keretek között
gyakorolja az alárendelt személyi állománnyal kapcsolatos
jogokat, teljesíti a kötelezettségeket. Az állományilletékes
parancsnoki jogköröket a megfelelő közjogi döntés után a
műveleti területen gyakorolja.
d) A kontingensparancsnok felelős az ideiglenes katonai szervezet alaptevékenységéből adódó feladatok és kötelezettségek ellátásáért, a jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben és a belső rendelkezésekben
előírtaknak megfelelő törvényes működéséért. Teljes és
oszthatatlan felelősséggel tartozik az ideiglenes katonai
szervezet hadrafoghatóságáért, a személyi állomány felkészítéséért, gazdálkodási hatáskörben a működés biztosításáért és az állomány magas fokú fegyelméért. Felelős az
ideiglenes katonai szervezet gazdálkodásának törvényességéért, a számviteli rend betartásáért.
9. Az ideiglenes katonai szervezetnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot.
10. Gazdálkodási jogkör: A katonai szervezet a gazdálkodás megszervezésének
módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, a költségvetési előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság
szempontjából önállóan gazdálkodó költségvetési szerv
részjogkörű költségvetési egységként működő ideiglenes
katonai szervezet.
A pénzügyi-, ellátási- és gazdálkodási feladatait az
MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred a HM
Pénzügyi és Számviteli Szolgálat illetékes szervezetével
együttműködésben végzi.
Gazdálkodásának rendjét és az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságát a vonatkozó jogszabályokkal és
belső rendelkezésekkel összhangban a felügyeleti szerv
határozza meg.
Gazdálkodási tevékenységének felügyeletét a Honvédelmi Minisztérium gazdálkodási, pénzügyi és számviteli
feladatokat ellátó központi szervei látják el.
11. A katonai szervezet vállalkozási tevékenységet
nem folytat.
12. A katonai szervezet részletes szervezeti és működési rendjét tartalmazó Ideiglenes Szervezeti és Működési
Szabályzatot a megalakításért felelős parancsnok ezen
határozat hatálybalépését követő 60 napon belül elkészíti,
és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökéhez.
13. Az ideiglenes katonai szervezet megszűnéséről külön miniszteri határozat rendelkezik, melyben a katonai
szervezetet megillető jogokról, illetve terhelő kötelezettségekről is rendelkezni kell.
14. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter