text:
1972/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap (IFAD) tizedik és tizenegyedik feltöltési időszakához való tagállami hozzájárulás teljesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország rendszeres hozzájárulásának biztosítása szükséges az  Egyesült Nemzetek
Szervezetének Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alapja (a  továbbiakban: IFAD) részére, összhangban
az  Egyesült Nemzetek Szervezetének élelmezési és mezőgazdasági szakosított szervezeteivel folytatott
együttműködés továbbfejlesztéséről szóló 1605/2015. (IX. 8.) Korm. határozat 1. pontjában foglaltakkal;
2. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy az IFAD részére történő tagállami hozzájárulás megvalósítása érdekében
gondoskodjon a  2016–2018. év közötti 10. feltöltési időszakban a  2017. és 2018. évben esedékes 100 000 USD
összegű kiegészítő hozzájárulás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár
célelőirányzatok alcím, 25. Nemzetközi szervezetek tagsági díjai jogcímcsoport előirányzaton, illetve a Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 25. Nemzetközi szervezetek tagsági díjai
jogcímcsoport előirányzaton;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: a 2017. év tekintetében azonnal
 a 2018. év tekintetében 2018. március 31.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  IFAD részére történő tagállami hozzájárulás megvalósítása
érdekében gondoskodjon a  2019–2021. év közötti 11. feltöltési időszakban évenként 100 000 USD összegű
kiegészítő hozzájárulás biztosításáról az  adott évi központi költségvetés XII. Földművelésügyi Minisztérium
fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019–2021. évek központi költségvetése tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1469/2011. (XII. 23.) Korm. határozata az Informatikai Felhasználói Munkacsoport létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján a központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 5. § (1) bekezdésében
meghatározott munkacsoport feladatainak ellátására létrehozza az Informatikai Felhasználói Munkacsoportot
(a továbbiakban: Munkacsoport). 2. A Munkacsoport tagjai a Korm. rendelet 2. mellékletében felsorolt szervek vezető beosztású, informatikai
üzemeltetéshez kapcsolódó munkakörű kormánytisztviselői. 3. A Munkacsoport tagjait – szervenként egy-egy tag kijelölésével – a 2. pontban felsorolt szervek jelölik ki, a tagok
megbízatása 5 évre szól. 4. A Munkacsoport tagjai közül elnököt választ, és a Korm. rendelet 5. § (2) és (3) bekezdésének figyelembevételével
kialakítja saját működési rendjét. 5. A Munkacsoport ülésein a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács,
valamint az Elektronikus Ügyintézési Felügyelet képviselője tanácskozási joggal részt vesz.
6. A Kormány felhívja a Korm. rendelet 2. mellékletének 1. pontja szerinti minisztereket és a 2. melléklet 2.1. és
2.2. pontjában felsorolt szervezetek vezetőit, hogy gondoskodjanak a Munkacsoport tagjainak kijelöléséről.
Felelős: érintett miniszterek érintett szervezetek vezetői Határidő: 2012. február 1.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2010. (II. 4.) OKM rendelete az előadó-művészeti szervezetek beszámolójának formai és tartalmi követelményeiről, a benyújtásával és elfogadásával kapcsolatos részletes szabályokról, továbbá az elszámolható költségekről.
Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(2) bekezdés d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló
167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörben eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
(a továb biak ban: Emtv.) 10. §-a, valamint 11. §-a alapján nyilvántartásba vett és besorolt előadó-művészeti szervezetet
fenntartó, illetve támogató önkormányzat, ennek hiányában az előadó-művészeti szervezet (a továb biak ban:
Támogatott) az Emtv. szerinti központi költségvetési támogatás (a továb biak ban: támogatás) rendeltetésszerű
felhasználásáról e rendelet melléklete szerinti beszámoló alapján számol el az előadó-művészeti államigazgatási szerv
(továb biak ban: hatóság) részére.
(2) A Támogatott rövid, szöveges beszámolóval alátámasztott, az e rendelet mellékletében meghatározott számszaki
adatok megadásával számol el a támogatás felhasználásáról, és ismerteti a támogatott feladat, pályázati cél
meg valósítását.
(3) A Támogatott a beszámolót a tárgyévet követő év június 30-ig köteles megküldeni a Magyar Államkincstár Regionális
Igazgatóságának (továb biak ban: Igazgatóság). Az Igazgatóság a beérkezéstől számított 30 napon belül
– észrevételeivel – továbbítja a beszámolókat szakmai felülvizsgálatra a hatóság részére.
(4) Az Igazgatóság a számszaki ellenőrzést köve tően szükség esetén nyolcnapos határidővel hiánypótlásra szólítja fel
a Támogatottat. Ha a Támogatott a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem meg fele lően teljesíti azt, és a határidő
meghosszabbítását sem kéri, az Igazgatóság a beszámolót nem továbbítja a hatóság részére, és erről értesíti
a hatóságot és a kultúráért felelős minisztert.
2. § (1) A zenekarok, énekkarok tárgyévi támogatásának felhasználásáról külön kell elszámolni, amennyiben a zenekar és
az énekkar külön-külön nyilvántartásba vett és besorolt előadó-művészeti szervezet.
(2) A támogatásban részesült előadó-művészeti szervezet köteles a hatóság számára e rendelet szerinti beszámolójában
az előadó-művészeti tevékenységhez kapott, a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti társasági
adókedvezmény igénybevételére jogosító támogatásról külön elszámolni.
(3) Az Emtv. 4. § c) pontjában megjelölt állami fenntartású előadó-művészeti szervezet a fenntartó (tulajdonos) által
felülvizsgált és jóváhagyott, az államháztartásról, illetve a számvitelről szóló törvény szerinti éves beszámolóját
a tárgyévet követő év június 30-ig küldi meg a hatóságnak.
(4) Az Emtv. 4. § d) pontjában meghatározott, közszolgáltatási szerződéssel rendelkező előadó-művészeti szervezet külön
jogszabály szerinti éves beszámolóját a szervezet képviselője a tárgyévet követő év június 30-ig küldi meg
a hatóságnak.
3. § (1) A beszámolót a hatóság a beérkezést követő 60 napon belül megvizsgálja, és annak elfogadásáról 3 munkanapon
belül írásban értesíti a Támogatottat és az Igazgatóságot.
(2) A hatóság a beszámolókat összegzi, és azt legkésőbb a tárgyévet követő év szeptember 30-ig megküldi a kultúráért
felelős miniszternek és az Előadó-művészeti Tanács tagjainak, továbbá a honlapján gondoskodik – a személyes adatok
kivételével – a beszámolóban foglaltak nyilvánosságra hozataláról.
4. § (1) A támogatás felhasználása során kizárólag a támogatási időtartam (tárgyév) alatt, az Emtv.-ben meghatározott
támogatási, pályázati célok meg valósítása során felmerült, igazolt közvetlen és közvetett költségek számolhatók el.
(2) A támogatás felhasználása során nem számolhatók el az alábbi költségek:
a) az Emtv.-ben, a kapcsolódó jogszabályokban, az Emtv. alapján kiírt pályázati felhívásokban meghatározott
előadó-művészeti tevékenységgel, pályázati céllal össze nem függő kiadások,
b) más pályázati forrásból finanszírozott kiadások,
c) az előadó-művészeti szervezet – amennyiben a nyilvántartásba vételi eljárásban megjelölt előadó-művészeti
tevékenységen mint alaptevékenységen kívül más tevékenységet is folytat – központi irányítása általános
költségeinek a számviteli politikában meghatározott módon arányosított, nem előadó-művészeti tevékenységre
jutó hányada, továbbá a nem előadó-művészeti tevékenységek kiadásai,
d) ingatlanon végzett felújítás, beruházás költségei, ingatlanon elszámolt értékcsökkenés,
e) visszaigényelhető vagy nem a kedvezményezettet terhelő adók,
f) társasági adó, helyi adó, vámköltség, illeték, különadó,
g) bírság, kötbér, perköltség, hatósági díjak,
h) banki kezelési költségek, banki műveletek költsége, kamattartozás kiegyenlítése, hitel, egyéb pénzügyi
műveletek költségei,
i) árfolyamveszteségek, árfolyamkockázat-biztosítással kapcsolatban felmerült költségek,
j) társasági részesedések (üzletrész, részvény) vásárlásával összefüggő költségek,
k) föld-, telek-, ingatlanvásárlás költségei,
l) természetbeni hozzájárulások (ideértve a reprezentáció költségeit is).
5. § (1) A jogtalanul igénybe vett összeg után a Támogatott a külön jogszabály szerinti kamatot fizet a jogtalan igénybevétel
napjától a visszafizetés napjáig.
(2) A tárgyévet követő év június 30-ig fel nem használt támogatásról a Támogatott köteles haladéktalanul lemondani és
azt visszafizetni a központi költségvetésbe.
6. § (1) Az elszámolás szabályszerűségének vizsgálatát a rendelkezésre álló iratok, illetve helyszíni vizsgálat alapján
az Igazgatóság végzi.
(2) A támogatások felhasználását – az erre külön jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően – alkalomszerűen,
helyszíni ellenőrzés keretében a kultúráért felelős miniszter által vezetett minisztérium is ellenőrizheti.
(3) A támogatott előadó-művészeti szervezet köteles a támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész nyilvántartást
vezetni, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást
megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
44/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 405/2009. (X. 8.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
kiegészítő indokolással helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 405/2009. (X. 8.) OVB határozatában magánszemély által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő „kérdés” szerepelt: „Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy,
hogy az országos népszavazási eljárás aláírásgyűjtő ívét az Országos Választási Bizottság helyett a kezdeményező által
szabadon választható városi bíróság hitelesítse.” Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely
szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az OVB álláspontja szerint nem tekinthető egyértelműnek a kezdeményezés, mert az esetleges eredményes
népszavazás következményeinek pontos és előre látható ismerete nem várható el a választópolgároktól. A kérdés
megfogalmazása ugyanakkor nem teszi egyértelművé a jogalkotó számára sem, mely módon, milyen határidőkkel,
illetve jogorvoslati rendszerben zajlana a továbbiakban az országos népszavazási kezdeményezéssel kapcsolatos
eljárás. Az sem derül ki, hogy a hitelesített kérdések nyilvántartása, továbbá a párhuzamos hitelesítések kizárása
hogyan történne. Az OVB ezért az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontja alapján megtagadta.
2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2009. évi 143. számában, 2009. október 8-án jelent meg.
A kezdeményező a törvényes határidőn belül kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság
a 405/2009. (X. 8.) OVB határozatot semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
A kifogást benyújtó azzal érvelt, hogy az OVB „mesterkélt, mondvacsinált” indokkal tagadta meg a kérdés hitelesítését.
Álláspontja szerint egyértelműségről még jogszabályok esetén sem lehet beszélni, hiszen igen gyakori jelenség, hogy
a bíróságok, ügyészségek, hatóságok ugyanazt a jogszabályt eltérően értelmezik. A kifogás tartalmazza még azt is,
hogy az OVB véleménye az egyértelműségről zavaros, saját gyakorlatával ellentétes, továbbá, hogy az OVB aggálya
irreális. A kezdeményező úgy véli, hogy számos olyan rendszer működik Magyarországon, melyben különböző
bíróságokon, hatóságokon intézhetők ügyek központi nyilvántartás mellett. Az indokolásban kitért arra is, hogy
a „bíróságok jelenleg is hoznak egymással és magukkal ellentétes döntéseket, ezek egységesítésére hivatott
a Legfelsőbb Bíróság (jogegységi határozatok, elvi határozatok, kollégiumi vélemények)”.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Nsztv. rendelkezése: „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés határkörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.):
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (2) (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás nem megalapozott.
1. Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján megvizsgálta, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfelel-e az Nsztv.
10. § c) pontjában meghatározott követelménynek. Az Nsztv. rendelkezései értelmében az OVB-hez hitelesítés céljából benyújtott aláírásgyűjtő íven konkrét kérdést kell
megfogalmazni. A konkrét kérdésnek olyannak kell lennie, hogy arra a választópolgárok az esetlegesen megtartandó
népszavazás alkalmával egyértelműen „igennel” vagy „nemmel” tudjanak válaszolni, mivel az Nsztv. 13. §
(2) bekezdése szerint a konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában változtatás nélkül kell
népszavazásra bocsátani. Ha a hitelesítésre benyújtott szöveg nem kérdés, akkor népszavazás tartására nem alkalmas.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kezdeményező által benyújtott aláírásgyűjtő íven nem kérdés, hanem
kijelentő mondat szerepel, ezért az nem felel meg a törvényben foglalt alaki követelményeknek, és arról az Nsztv. 10. §
c) pontja alapján népszavazást tartani nem lehet. Az Alkotmánybíróság az OVB határozata indokolásában foglaltakat helytállónak tartja, azonban az aláírásgyűjtő íven
szereplő, népszavazásra feltenni kívánt kérdéssel szemben támasztott alaki jogszabályi követelmények vizsgálata
a kérdés tartalmi vizsgálatát meg kell, hogy előzze, így az OVB határozatát a jelen határozatban foglalt kiegészítő
indokolással hagyta helyben. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. április 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1831/2014. (XII. 23.) Korm. határozata az Esterházy-család eredeti tulajdonában lévő egyes vagyontárgyak, illetve az Esterházy-család tagjait ábrázoló képzőművészeti alkotások megvásárlása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a fertődi Esterházy-kastély Apolló-terme eredeti bútorzatának, illetve az Esterházy-családhoz kötődő, 18–19. századi
miniatúrákból álló kollekció megvásárlásához szükséges támogatás biztosítása érdekében 115 559 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 9. Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont cím javára, a  Kvtv.
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
448/2018. (X. 9.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  §  (8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Szent István Egyetemen
Dr.  Palkovics László Amand egyetemi tanárt a 2018. november 1. napjától 2023. október 31. napjáig terjedő
időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
197/2009. (IX. 15.) Korm. rendelete az ingatlan adataiban bekövetkezett változások igazolásáért, egyes hatósági bizonyítványok kiállításáért, az összevont eljárásért és az integrált eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés w) pontjában, valamint
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya
a) az ingatlan adataiban bekövetkezett változásnak az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetéséhez, vagy tény,
állapot, egyéb adat helyszíni szemle alapján történő igazolásához az építésügyi hatóság hatáskörébe tartozó
hatósági bizonyítvány kiadására,
b) az építésügyi hatóság hatáskörébe tartozó összevont eljárásra,
c) a külön jogszabályban meghatározott integrált eljárásra, továbbá
d) az eljárásokba bevont hatóságokra és szakhatóságokra
terjed ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eljárásokért
a) az építésügyi hatóságnak az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetéshez az ingatlan adataiban bekövetkezett
változások, vagy tény, állapot, egyéb adat helyszíni szemle alapján hatósági bizonyítvánnyal történő igazolásáért
20 000 forint,
b) az építésügyi hatóságnak az összevont eljárás esetében az összevonandó eljárásokért (elvi engedélyezési és
építési engedélyezési eljárás) a külön jogszabály szerinti külön-külön fizetendő igazgatási szolgáltatási díj vagy
illeték mellett 10 000 forint,
c) az integrált eljárásért
ca) a társhatóságoknak, szakhatóságoknak az eljárásaikért külön jogszabályban megállapított igazgatási
szolgáltatási díjon vagy illetéken kívül az eljárásba bevont társhatóságonként további 20 000 forint,
cb) a közreműködő hatóságnak az eljárásáért külön jogszabályban megállapított igazgatási szolgáltatási díjon
vagy illetéken kívül – társhatósági közreműködéssel érintett ügyek esetén a ca) alpontban
meghatározottakon felül – 50  000 forint
igazgatási szolgáltatási díjat (a továb biak ban: díj) kell fizetni.
(3) Ha a kérelem a megjelölt díjtételek közül többet is érint, valamennyi díjtételt meg kell fizetni. A (2) bekezdés
a) a) és b) pontja szerinti emelt díjtételt az építésügyi hatóság,
b) c) pontja szerinti, az integrált eljárásba bevont hatóságoknak (társhatóságoknak), szakhatóságoknak a külön
jogszabályban megállapított igazgatási szolgáltatási díjat vagy illetéket az érintett eljárásaikért külön
jogszabályban előírtak szerint, az integrált eljárásért hatóságonként (társhatóságonként) megállapított
20 000 forint, illetve közreműködő hatóság esetében az 50 000 forint összegű díjakat egy összegben
a közreműködő hatóság
számlájára kell befizetni.
(4) A jogorvoslati eljárás díja
a) a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott eljárás esetében 20 000 forint,
b) a (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetekben – a külön jogszabályokban meghatározott
díjtételeken felül – eljárástípusonként és az integrált eljárás esetében eljárásonként 20 000 forint,
melyet a jogorvoslati eljárást lefolytató hatóságnak kell megfizetni.
(5) A díjat az ügyfél a kérelem benyújtásával egyidejűleg köteles a (3) bekezdésben meghatározott hatóság számlájára
átutalással, vagy a hatóság (szakhatóság) által kiadott készpénz-átutalási megbízáson (csekken) „igazgatási
szolgáltatási díj” jogcím megjelöléssel megfizetni.
(6) A kérelemhez csatolni kell
a) banki átutalás esetén az átutalás tényét igazoló, a bank által kiadott igazolás eredeti példányát,
b) készpénz-átutalási megbízáson (csekken) történő befizetés esetén a feladóvevény eredeti példányát.
(7) Elektronikus ügyintézés esetén a díjat az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló jogszabályban
meghatározott módon és határidőn belül kell megfizetni.
(8) A közreműködő hatóság köteles az integrált eljárásba bevont hatóságok (társhatóságok) és szakhatóságok számára
a (2) bekezdés c) pontja szerinti díjhányadokat a beérkezést követő tíz munkanapon belül átutalni. A díjak átutalásáról,
az esetleges hiányról vagy többletről – utóbbi visszautalása mellett – az eljáró elsőfokú hatóság köteles az ügyfelet öt
munkanapon belül értesíteni, az érintett hatóság (társhatóság), szakhatóság egyidejű értesítésével.
2. § (1) A jogorvoslati eljárásban megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat az ügyfélnek teljes mértékben vissza kell téríteni, ha
megállapítást nyer, hogy az első fokú döntés vagy intézkedés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben
jogszabálysértő volt.
(2) A díj visszatérítését a jogorvoslati eljárás során hozott határozatban kell elrendelni, a visszatérítéséről az első fokon
eljárt hatóság a jogerős határozat kézhezvételétől számított tizenöt munkanapon belül gondoskodik.
(3) A hatóság túlfizetés esetén a díjtöbbletet hivatalból tizenöt munkanapon belül visszatéríti, ha a kérelem és a befizetést
igazoló iratok alapján megállapítható, hogy a kérelmező az e rendeletben meghatározott mértéket meghaladó
összegű díjat fizetett.
3. § A befizetett díj az igazgatási szerv bevétele. A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály elő írásait kell alkalmazni. A díjról
a hatóság elkülönített nyilvántartást vezet.
4. § Az e rendeletben meghatározott díjak tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továb biak ban: Itv.)
a) 28. § (2) és (3) bekezdését a díjfizetési kötelezettségre,
b) 31. §-át a díjfizetésre kötelezettek tekintetében
értelemszerűen kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat, ahol leletet említ, azon
jegyzőkönyvet kell érteni.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2009. október 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését
köve tően kezdeményezett első fokú eljárásokban kell alkalmazni.
(2) Az 1. § (2) bekezdés c) pontja, az 1. § (3) bekezdés b) pontja és az 1. § (8) bekezdése 2010. január 1-jén lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
192/2015. (V. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hornyák Zsolt
Sándort 2015. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2019. (V. 31.) AM rendelete az élelmiszer-vállalkozás működéséhez szükséges szakképesítésekről szóló 34/2018. (XII. 3.) AM rendelet eltérő szöveggel történő hatályba léptetéséről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 40. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 3.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az élelmiszer-vállalkozás működéséhez szükséges szakképesítésekről szóló 34/2018. (XII. 3.) AM rendelet
2. mellékletében foglalt táblázat C:25 mezője a következő szöveggel lép hatályba:
„erjedés- és üdítőital-ipari termékgyártó, pálinkamester szaktanácsadó vagy az  1.  mellékletben foglalt táblázat
D:24 mezője szerinti rész-szakképesítés”
2. § Ez a rendelet 2019. június 1-jén lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1682/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium költségvetési fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
40,0 millió forint forrás egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság
cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2006. XLVIII. törvény a gyümölcsös ültetvények, valamint a gyümölcsös ültetvény méretet el nem érő, gyümölcsfával betelepített területek összeírásáról.
1. § (1) Magyarország területén a gyümölcsös ültetvényekre, valamint a gyümölcsös ültetvény méretet el nem
érő, gyümölcsfával betelepített területekre és az ilyen ültetvények, valamint területek használóira vonatkozóan a
2007. év folyamán, majd azt követően ötévenként statisztikai összeírást kell végrehajtani.
(2) Az a természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, illetve amely
Magyarország területén gyümölcsös ültetvényt, illetve
gyümölcsös ültetvény méretet el nem érő, gyümölcsfával
betelepített területet használ, köteles az összeíráshoz adatot szolgáltatni.
(3) Az összeírást a Központi Statisztikai Hivatal (KSH)
hajtja végre.
(4) Az összeírás során statisztikai céllal gyűjtött egyedi
adatok kizárólag statisztikai célra használhatók fel.
2. § E törvény alkalmazásában
a) gyümölcsös ültevény: az 1500 m2 vagy annál na
gyobb méretű, gyümölcsfával (alma, körte, őszibarack,
kajszibarack), tiszta vagy vegyes állománnyal összefüggően betelepített terület, amelyben a sor- és tőtávolság
meghatározása az adott gyümölcsfajra, fajtára az alkalmazott alany és koronaforma figyelembevételével történt;
b) gyümölcsös ültetvény méretet el nem érő, gyümölcsfával betelepített terület (a továbbiakban: ültetvényméret
alatti gyümölcsös terület): az a) pontban meghatározott területnagyságnál kisebb terület, amely az adott gyümölcsfajra jellemző sor- és tőtávolság mellett gyümölcsfával
egyenletesen betelepítésre került;
c) használó: az a természetes vagy jogi személy, illetőleg jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, illetve amely bármilyen jogcímen gyümölcsös ültetvényt,
illetve ültetvényméret alatti gyümölcsös területet művel és
szedi annak hasznait.
3. § (1) Az összeírás kiterjed a gyümölcsös ültetvény és
az ültetvényméret alatti gyümölcsös terület azonosító adataira (település, helyrajzi szám), illetve ezen területek
használójának azonosító adataira (név, lakcím, illetve
szervezet megnevezése, székhelye).
A törvényt az Országgyűlés a 2006. február 13-i ülésnapján fogadta el.
(2) A gyümölcsös ültetvényre vonatkozóan az összeírásnak az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
1. az ültetvény területe,
2. a fák száma,
3. sor- és tőtávolság,
4. a telepítés ideje,
5. fajtamegoszlás,
6. termőképesség,
7. kezeltség.
(3) Az ültetvényméret alatti gyümölcsös területre vonatkozóan az összeírásnak az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
1. a terület nagysága,
2. a fák száma,
3. faj- és fajtamegoszlás,
4. termőképesség.
4. § (1) E törvény a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy – az 1. §
(1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – az
összeírások eszmei időpontját, időszakát, valamint – a
mellékletben foglalt kritériumok szerint – végrehajtásának
módját rendeletben határozza meg.
5. § E törvény – a 4. §-ban foglalt felhatalmazás alapján
kiadott kormányrendelettel együtt – az egyes gyümölcsfafajok ültetvényei termelési potenciáljának meghatározása
céljából a tagállamok által végzendő statisztikai felmérésekről szóló, 2001. december 19-i 2001/109/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja, az irányelv 5. cikke kivételével.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
195/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság
Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Gazdasági Együttműködési Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsán
Köztársaság Kormánya között
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsán
Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: a Szerződő
Felek)
azon óhajtól vezérelve, hogy a Szerződő Felek az
egyenlőség elve alapján sokrétű és kölcsönösen hasznos
gazdasági kapcsolatokat létesítsenek és mozdítanak elő,
célul tűzve az egyenlőségen, a kölcsönös tiszteleten és
a kölcsönös előnyök elvén nyugvó kapcsolataik további
erősítését
az alábbiakban állapodnak meg:
1. CIKK A Szerződő Felek hatályban levő jogszabályaik keretein belül a gazdasági fejlődés minden fontos területén elősegítik a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés
erősítését és bővítését.
2. CIKK Figyelembe véve a gazdasági kapcsolatok jelenlegi
helyzetét és perspektíváit, a Szerződő Felek egyetértenek
abban, hogy többek között a következő területeken kedvezőek a hosszú távú együttműködés feltételei:
a) Vízgazdálkodás, természeti erőforrások és környezetvédelmi kérdések, b) Mezőgazdaság és élelmiszer-feldolgozóipar,
c) Egészségügy, gyógyászati technológia, gyógyászati
és gyógyszeripar; d) Informatikai és hírközlési technológiák,
e) Turizmus, f) Közlekedés, g) Járműipar és autóalkatrészek,
h) Elektronikai és elektrotechnikai ipar, i) Vegyipar és petrolkémiai ipar,
j) Ásványi nyersanyagok és bányászati termékek kutatása, kitermelése, további feldolgozása, valamint értékesítése,
k) Humánerőforrások fejlesztése, l) Kis- és középvállalkozások közötti együttműködés,
m) Együttműködés energiatermelő, energia-átviteli és
energia-elosztó berendezések gyártóival, valamint az
energetikai szektor szakembereinek felkészítése terén,
n) Állatgyógyászati készítmények és biotermelés. 3. CIKK A Szerződő Felek törekednek arra, hogy megfelelő eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék együttműködésüket:
a) Elősegítsék a kapcsolatok építését és erősítsék az
együttműködést a gazdaságpolitikát formáló szervek, a
kormányzati intézmények, a szakmai szervezetek, a vállalkozói szövetségek, a kereskedelmi és iparkamarák, illetve
a regionális és helyi szervek között, bátorítsák a kölcsönös
érdeklődésre számot tartó gazdasági információk cseréjét,
valamint saját képviselőik és más gazdasági és műszaki
delegációk látogatásait,
b) Információkat cseréljenek a fejlesztési prioritásokról és elősegítsék az üzleti szereplők részvételét a fejlesztési projektekben,
c) Ösztönözzék a két ország üzleti körei közötti új kapcsolatok létesítését és a meglévők szélesítését, bátorítsák
a természetes személyek és a vállalkozások látogatásait,
a találkozókat és egyéb kapcsolattartási módokat,
d) Üzleti információkat cseréljenek, bátorítsák a vásárokon és a kiállításokon történő részvételt, illetve üzleti
eseményeket, szemináriumokat, szimpóziumokat és konferenciákat szervezzenek,
e) Elősegítsék a kis- és közepes magánvállalkozások
fokozottabb részvételét a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban,
f) Bátorítsák az együttműködést a konzultációs, marketing-, tanácsadói és szakértői szolgáltatások nyújtásában,
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken,
g) Bátorítsák a pénzintézeteik és bankszektoruk közötti
együttműködést,
h) Elősegítsék a befektetési együttműködést, közös
vállalatok és cégképviseletek létesítését,
i) Előmozdítsák a két ország vállalatainak együttműködését régióközi és nemzetközi együttműködési projektekben,
j) Információt cseréljenek a szakoktatás és a munkaerőképzés fejlesztése érdekében,
k) Tapasztalatot cseréljenek a foglalkoztatás fejlesztése
és a bevándorlás szabályozása terén.
4. CIKK 1. Jelen Megállapodás megkötését követően Vegyes
Bizottság létrehozására kerül sor, amely bármelyik Szerződő Fél kérésére rendszeresen, Magyarországon és Azerbajdzsánban felváltva ülésezik.
2. A Közös Bizottság feladatai elsősorban a következők:
a) A kétoldalú gazdasági együttműködés fejlesztésé
nek megvitatása,
b) Új lehetőségek meghatározása a jövőbeni gazdasági
együttműködés továbbfejlesztése érdekében,
c) Javaslatok kidolgozása a két ország vállalkozásai
közötti gazdasági együttműködés feltételeinek fejlesztése
érdekében, d) Javaslattétel a jelen Megállapodás alkalmazása
tekintetében.
5. CIKK A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás
rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem
idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak különösen a Csatlakozási Szerződéssel vállalt, az Európai Közösséget létrehozó Szerződésből, az Európai Unióról szóló Szerződésből, valamint
általában véve az Európai Unió elsődleges és másodlagos
jogából származó kötelezettségeit.
6. CIKK A Szerződő Felek kölcsönös megegyezéssel, jegyzőkönyvek formájában olyan módosításokat eszközölhetnek
a jelen Megállapodásban, amelyek a jelen Megállapodás
szerves részét képezik és annak 8. cikke alapján lépnek
hatályba.
7. CIKK A jelen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása
során felmerülő vitákat a Felek békés úton, közvetlen konzultáció vagy tárgyalás útján rendezik, a Vegyes Bizottság
keretein belül.
8. CIKK 1. Jelen Megállapodás az utolsó jegyzék kézhezvétele
napján lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy eleget tettek a jelen
megállapodás érvénybe lépéséhez országukban szükséges
alkotmányos előírásoknak.
2. Jelen Megállapodást a Felek öt évre kötik, ezután az
további öt évig automatikusan hatályban marad, kivéve, ha
valamelyik Szerződő Fél a megállapodás felmondására
irányuló szándékáról hat hónappal a lejárat előtt a másik
Szerződő Felet diplomáciai úton nem értesíti.
3. Jelen Megállapodás megszűnése nem érinti a hatálya
alatt tett intézkedések és/vagy született programok érvényességét és időtartamát, azok teljesítésének időpontjáig.
Kelt Budapesten, 2008. év február hó 19. napján,
két-két eredeti példányban, magyar, azeri és angol nyelven, mindegyik szöveg egyaránt hiteles.
Eltérő értelmezés és alkalmazás esetén az angol szövegváltozat az irányadó.
A Magyar Köztársaság Az Azerbajdzsáni
Kormánya részéről Köztársaság
Kormánya részéről 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 8. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter, valamint a megállapodás 3. cikkének j) és k) pontjai vonatkozásában a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2012. (V. 9.) MNB rendelete a szélfelirattal ellátott „I. Károly aranyforintja” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az első magyar aranyforint kibocsátásának emlékére – „I. Károly aranyforintja”
megnevezéssel 10 000 forintos címletű, szélfelirattal ellátott arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. május 15. 2. § (1) Az emlékérme az „I. Károly aranyforintja” arany emlékérme kibocsátásáról szóló 9/2012. (V. 9.) MNB rendelettel
kibocsátott emlékérme négyszeres súlyú, ún. piefort változata, szélfelirattal ellátva.
(2) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 13,964 gramm, átmérője 20 mm.
(3) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban – egy ponttal
elválasztva – a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az alsó és a felső körirat között, bal oldalon
a „2012” verési évszám, jobb oldalon a „Bp.” verdejel olvasható. A középmezőben I. Károly aranyforintjának előlapja
alapján készült érmeábrázolás látható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(4) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban az „I. KÁROLY” felirat, alsó köriratban az „1301–1342” felirat
olvasható. Az alsó és a felső körirat között, bal és jobb oldalon az Anjou-ház jelképét, az Anjou-liliomot ábrázoló díszítő
motívum, a jobb oldali díszítő motívum alatt Soltra E. Tamás tervezőművész mesterjegye látható. A középmezőben
I. Károly aranyforintjának hátlapja alapján készült érmeábrázolás látható. Az emlékérme hátlapjának képét a
2. melléklet tartalmazza. (5) Az emlékérme szélén a „KAROLUS · REX · FLORENUS · 1325” szélfelirat olvasható, amelyet az Anjou-liliomot ábrázoló
díszítő motívum zár le. 3. § Az emlékérméből 1500 darab készíthető.
4. § Ez a rendelet 2012. május 15-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2009. CXXXII. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a kötelező kőolaj- és kőolajtermék-készletek tárolása terén való együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya
között a kötelező kőolaj- és kőolajtermék-készletek tárolása terén való együttműködésről szóló Megállapodás
(a továb biak ban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2009. november 23-i ülésnapján fogadta el.
„MEGÁLLAPODÁS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA KÖZÖTT A KÖTELEZŐ KŐOLAJ- ÉS KŐOLAJTERMÉK-KÉSZLETEK KÖLCSÖNÖS
TÁROLÁSA TÁRGYÁBAN
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya, a továb biak ban, mint „a Szerződő Felek” és
külön-külön, egyenként, mint „a Szerződő Fél”,
Tekintettel a Tanács 2006/67/EK sz. 2006. július 24-i Irányelvére, amely az EGK tagállamai számára megszabja minimális
kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettséget (8.8. EEL 217.2006 p.8–15);
tekintettel az irányelv 7. Cikk (1) bekezdésére, amely rendelkezik a tagállam területén olyan készletek létrehozásáról,
amelyeket egy kormányközi megállapodás értelmében egy másik tagállamban alapított társaságok, szervezetek vagy
testületek számára hoznak létre;
valamint tekintettel a Magyar Köztársaságban és az Olasz Köztársaságban érvényben lévő kőolaj- és
kőolajtermék-készletezésről szóló jogszabályokra;
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
FOGALMAK
Hacsak a szövegösszefüggés másként nem kívánja, a jelen Megállapodás alkalmazásában:
1. az „Irányelv” a Tanács 2006. július 24-i 2006/67/EK Irányelvét jelenti;
2. a „Bizottság” az Európai Unió Bizottságát jelenti;
3. a „kötelező készletek” az irányelv által szabályozott kőolaj- és kőolajtermék-készleteket jelenti;
4. „nemzeti jogszabály”:
a) a kőolaj-készletezésről szóló hatályos jogszabályok Magyarországon;
b) a kőolaj-készletezésről szóló hatályos jogszabályok Olaszországban.
5. az „Illetékes hatóság” az egyes államok azon minisztériumát vagy kormányzati szervét jelenti, amelynek feladata
a készletezési kötelezettség teljesítésének felügyelete;
6. a „Tárolást végző állam” azt az államot jelenti, melynek területén a kötelező kőolaj- és kőolajtermék készletek tárolásra
kerülnek;
7. a „Kedvezményezett állam” azt az államot jelenti, amely számára a készletet tárolják;
8. a „havi jelentés” a jelen Megállapodás 6. Cikkében foglalt rendelkezéseknek meg fele lően készült jelentést jelenti;
9. a „statisztikai összesítő” a tagállamok részéről a Bizottság számára az Irányelv 4. Cikkének meg fele lően benyújtott
jelentést jelenti;
10. a „terület” azt a területet jelenti, amelyre nézve a Szerződő Felek joghatóságukat gyakorolják;
11. a „kötelezett fél” azt a felet jelenti, amely a vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében kötelezett a kötelező
készletek létrehozására és fenntartására;
12. az „ellátási válság” az Európai Unió intézménye vagy a Nemzetközi Energia Ügynökség által bejelentett ellátási
válságot jelenti;
13. a „szerződés” azt a vállalatok, vagy testületek, vagy szervezetek közötti egyezményt jelenti, melynek célja a kötelező
készletek tárolásának létesítése. 2. Cikk
A kötelező készletek fenntartására kötelezett magyarországi fél jogosult a készletek egy részét Olaszországban tárolni
és fenntartani, feltéve, hogy ezeket olyan létesítményekben tárolják, amelyek külön erre a célra alkalmasak.
A kötelező készletek fenntartására kötelezett olaszországi fél jogosult a készletek egy részét Magyarországon tárolni és
fenntartani, feltéve, hogy ezeket olyan létesítményekben tárolják, amelyek külön erre a célra alkalmasak.
3. Cikk
A kötelezett félnek a 2. Cikkben hivatkozott eljárás iránti kérelmét az Illetékes hatóság részére kell eljuttatnia
az alábbiakban meghatározott eljárás szerint.
1. A kérelemnek tartalmaznia kell az alábbi információkat:
a) az engedélyezést kérelmező kötelezett fél neve és címe;
b) a termékek típusa és mennyisége;
c) a kötelező készletek tulajdonosának neve abban az esetben, ha az nem azonos a kötelezett féllel;
d) a kötelező készleteket tároló létesítmények tulajdonosának neve abban az esetben, ha az nem azonos a kötelezett
féllel, továbbá a kőolaj- és kőolajtermék-készleteket tároló létesítmények földrajzi helyének pontos
meghatározása;
e) az az időtartam, amelyre az engedélyezést kérik, amelynek mindenképpen valamely naptári hónap első napján
kell megkezdődnie és minimum három hónapra kell szólnia.
2. A tárolást végző félnek, mely a készleteket tartja a kötelezett fél részére, garantálnia kell a készletek tényleges
rendelkezésre állását a vállalatok, testületek vagy szervezetek közötti szerződés teljes érvényességi ideje alatt.
3. Amennyiben a kötelezett fél által benyújtott kérelmet az Illetékes hatóság jóváhagyta, akkor e hatóság a jelen Cikk
1. pontja szerinti valamennyi információt köteles legkésőbb húsz munkanappal a kérelemben megjelölt időszak
kezdetét megelőzően elküldeni a kedvezményezett állam Illetékes hatósága részére.
4. A Tárolást végző állam hatáskörrel bíró hatósága köteles legkésőbb öt munkanappal a kérelemben megjelölt időszak
kezdetét megelőzően döntéséről tájékoztatni a Kedvezményezett állam hatáskörrel bíró hatóságát. Abban az esetben,
ha nem érkezik meg ez az értesítés, azt úgy kell tekinteni, hogy a szóban forgó készletek nem tekinthetők olyan
készleteknek, amelyekre a jelen Megállapodásban foglaltakat lehet alkalmazni.
5. A jelen Cikk 1. pontjában hivatkozott tájékoztatás, adatok bármely lényeges változása esetén új kérelem
benyújtásának van helye.
6. Bármelyik Illetékes hatóság jogosult a jelen Cikk alapján megadott jóváhagyását visszavonni abban az esetben, ha
a kérelem tárgyául szolgáló eljárásokban valamely lényeges tévedés, hiba vagy pontatlanság szerepel. A jóváhagyás
visszavonását megelőzően az érintett Illetékes hatóság köteles értesíteni a másik állam Illetékes hatóságát és ésszerű
lehetőséget biztosítani a kötelezett fél számára a panasztételére.
4. Cikk
A jelen Megállapodás rendelkezéseinek meg fele lően a Tárolást végző állam kormánya, semmilyen körülmények
esetén sem ellenezheti a kötelező készleteknek a Kedvezményezett államba történő szabad átvitelét, ahogyan ez
az előző cikkekben szerepel.
5. Cikk
A 2. Cikkben jelzett kötelező készletek nem számíthatók be a Tárolást végző állam kötelezettségeibe, ezeket
a készleteket a Kedvezményezett állam kvótájába kell beszámítani.
6. Cikk
A jelen Megállapodás alapján bármely fél, amely a másik Szerződő Fél részére kötelező készleteket tart fenn, köteles
havi jelentést küldeni annak az államnak a hatáskörrel bíró hatósága részére, amelynek területén ezeket a készleteket
tárolják.
Ennek a jelentésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
1. a Kedvezményezett állam felé kötelezett fél neve és címe;
2. a termékek típusa és mennyisége;
3. a kötelező készletek tulajdonosának neve abban az esetben, ha az nem azonos a kötelezett féllel;
4. a kötelező készleteket tároló létesítmények tulajdonosának neve abban az esetben, ha az nem azonos a kötelezett
féllel, továbbá a szóban forgó készleteket tároló létesítmények földrajzi helyének pontos meghatározása.
A készletek minőségének és mennyiségének ellenőrzése, felülvizsgálata vagy egyéb tanúsítása után a Tárolást végző
állam Illetékes hatósága köteles a következő hónap első húsz naptári napjáig bezárólag jelentést küldeni
a Kedvezményezett állam hatáskörrel bíró hatósága részére.
7. Cikk
Az Irányelv 4. Cikkében előírt statisztikai összefoglalóra vonatkozóan a Szerződő Felek mindegyike köteles jelentést
küldeni a Bizottság részére a saját területén a másik állam nevében és részére tárolt minimális készletek meglétére
vonatkozóan, az Irányelv 6. Cikkében foglalt elő írásoknak meg fele lően.
8. Cikk
A jelen Megállapodás feltételeinek meg fele lően, amikor valamelyik fél olyan kötelező készleteket tart fenn, amely nem
áll saját tulajdonában, akkor ezeket a készleteket azon állam felé kötelezett félnek a tulajdonában lévőnek kell
tekinteni, amely a Kedvezményezett állam felé kötelezettséggel bír.
A kötelező készlet-kvóták meglétét biztosító szerződést az Illetékes hatóság kérésére bármikor be kell nyújtani, és
abban szerepelnie kell egy egyértelmű rendelkezésnek az elővásárlási jogról és az árképzés módszerének
meghatározásáról.
9. Cikk
Mindkét Illetékes hatóság időnként, választásától függően, ellenőrzéseket vagy vizsgálatokat tart vagy más módon
bizonyosodik meg azoknak a készleteknek a meglétéről, amelyekre a jelen Megállapodás vonatkozik, különösen
abban az esetben, ha a másik állam Illetékes hatósága ezt kéri. Az Illetékes hatóság köteles a másik államot
haladéktalanul tájékoztatni az említett ellenőrzések révén megállapított lényeges tévedés, hiba vagy pontatlanság
esetén.
10. Cikk
Ha a Tárolást végző állam azt állapítja meg, hogy a jelen Megállapodás nem teljesült, erről a lehető leggyorsabban
tájékoztatni kell a Kedvezményezett államot.
11. Cikk
Ha a kötelező készletek létrehozására és fenntartására kötelezett bármelyik fél nem teljesíti a jelen Megállapodás
rendelkezéseit, ez kellő indok a Kedvezményezett állam Illetékes hatósága számára, hogy azonnal kezdeményezze
a megfelelő szankciókat saját törvényeinek meg fele lően.
12. Cikk
A Szerződő Felek bármelyik Szerződő Fél kérésére konzultációt folytatnak a Megállapodás értelmezését vagy
alkalmazását érintő bármely felmerülő kérdésről. A konzultációkat az erre irányuló kérés beterjesztésének időpontjától
számított hatvan napon belül meg kell kezdeni. Ellátási válság esetén ezeket a konzultációkat késedelem nélkül meg
kell tartani.
13. Cikk
A Szerződő Felek kölcsönös egyetértésével a jelen Megállapodás módosítható. Ha bármelyik Szerződő Fél módosítani
kívánja a jelen Megállapodás valamelyik rendelkezését, akkor kéréssel fordulhat a másik Szerződő Fél felé konzultációs
eljárás kezdeményezésére. A konzultációknak hatvan napon belül meg kell kezdődniük. A módosítások a Szerződő
Felek megállapodása szerinti eljárásnak meg fele lően lépnek majd életbe.
14. Cikk
A Megállapodás az utolsó írásbeli értesítés megérkezését követő második hónap első napján lép hatályba. Az utolsó
írásbeli értesítés az, amelyben a Szerződő Felek diplomáciai csatornákon keresztül tájékoztatják egymást arról, hogy
végrehajtották a hatálybalépéshez szükséges belső eljárásokat.
15. Cikk
Jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél jogosult felmondani, melyet diplomáciai úton a másik Szerződő Félhez
eljuttatott írásba foglalt felmondási értesítéssel lehet megtenni. Az említett értesítéstől számított hat hónap múlva
a Megállapodás hatályát veszti. A Megállapodás felmondása nem érvényesíthető ellátási válság idején.
Ha bármelyik Szerződő Fél él a felmondási jogával, köteles arról írásban értesíteni a Bizottságot még mielőtt
a Megállapodás érvényét veszítené.
Fentiek bizonyságául az alulírott képviselők, kormányaik megfelelő felhatalmazásának birtokában aláírták a jelen
Megállapodást.
Készült Rómában, 2009. október 22-én, két eredeti példányban, mindkettő angol nyelven.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a a Megállapodás 14. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az energiaügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1820/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KEOP-2.2.1/2F/09-2009-0002 azonosító számú [„A Ráckevei (Soroksári-) Duna-ág (RSD) és mellékágai kotrása, műtárgyépítés és -rekonstrukció” című] projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.2.1/2F/09-2009-0002 azonosító számú, „A Ráckevei (Soroksári-) Duna-ág
(RSD) és mellékágai kotrása, műtárgyépítés és -rekonstrukció” című projekt támogatásának növelését,
 2. hozzájárul, hogy az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításához szükséges
intézkedéseket a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága megtegye.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2003. (IV. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Dunaharaszti
Önkormányzatának a csapadékvíz elvezetéséről szóló
34/2001. (XII. 18.) rendelete alkotmányellenes, ezért ezt a
rendeletet megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője — mivel
törvényességi ellenőrzés körében kiadott felhívásával a
dunaharaszti képviselő-testület nem értett egyet — Dunaharaszti Önkormányzatának a csapadékvíz elvezetéséről
szóló 34/2001. (XII. 18.) rendelete (a továbbiakban: Ör.)
alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Az indítványozó azt kifogásolta, hogy a dunaharaszti képviselő-testület törvényi felhatalmazás hiányában állapított meg az Ör.-ben a csapadékvíz-elvezetési díjat.
A kezdeményezés előterjesztője szerint a csapadékvízelvezetés igénybevételéért közüzemi díjfizetési kötelezettségnek kizárólag akkor van helye, ha e közüzemi tevékenységre ún. egyesített rendszer megvalósításával kerül sor. Az
indítványozó úgy vélte, hogy a nem egyesített rendszerben,
hanem a nyílt árokban történő csapadékvíz-elvezetés díjának megállapítását illetően a törvény nem ad felhatalmazást önkormányzati rendeletalkotásra.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület feladatkörében rendeletet alkothat. A helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ö tv.) 16. § (1) bekezdése kimondja, hogy a
képviselő-testület rendeletet alkot a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására.
Az Ö tv. 8. § (1) bekezdése a helyi közszolgáltatások körében a települési önkormányzat feladataként jelöli meg a
csapadékvíz-elvezetést.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: Vgt.) 13. § (1)—(3) bekezdése a víziközművekkel végzett közüzemi tevékenységre vonatkozóan a
következő rendelkezéseket állapítja meg:
,,(1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint
egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi
tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó
általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért
díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja — termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti — azonban a létfenntartási ivó- és
közegészségügyi, katasztrófaelhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni
kell.’’
Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 47. § (5) bekezdés második mondata — a
szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés rendjét szabályozó előírások körében — lehetővé teszi, hogy ,,csapadékvíz, talajvíz és kiemelt bányavíz — a vonatkozó hatósági előírások
megtartásával — nyílt árokban is vezethető’’.
Az OTÉK 47. § (8)—(10) bekezdése pedig így rendelkezik:
,,(8) A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét
úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben,
valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót
stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
(9) A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha a
telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyezteti.
(10) A telekről csapadékvizet a közterületi nyílt elvezető
árokba csak zártszelvényű vezetékben és az utcai járdaszint
alatt szabad kivezetni. Amennyiben a vízelvezető árok a
közút tartozéka, úgy abba a környezetéből — a telkekről —
csapadékvíz bevezetése csak az út kezelőjének hozzájárulásával történhet.’’
Az Ör. a következő szabályozást tartalmazza:
,,1. § A Képviselő-testület úgy rendelkezik, hogy 2002.
január 1-jei hatállyal bevezeti a város területén a csapadékvíz-elvezetési díjat.
(1) A díj mértéke:
— lakossági és közintézmények részére 15 Ft/m2/év
— egyéb gazdálkodó szervezetek részére 50 Ft/m2/év
(2) Csapadékvíz-elvezetési díjat felszámítani:
— elvezető rendszerrel rendelkező, közterületen fekvő
ingatlan és a
— közterületre kivezetett csapadékvíz után lehet.
(3) A díjszámítás alapja:
— az a vízszintes vetületben számított felület (szilárd
burkolat és tető) m2-ben meghatározott nagysága, amelynek lefolyási tényezője a 0,6 értéket meghaladja.
2. § A csapadékvíz-elvezetési díjat a Haraszti Vízmű
Kht. számlázza és szedi be az ingatlantulajdonosoktól évi
két egyenlő részletben (március—április és szeptember—
október hó folyamán).
3. § E rendelet 2002. január 1-jén lép hatályba.’’
III. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítvány
megalapozott.
Az Alkotmánybíróság már több határozatában rámutatott, elvi jelleggel pedig a 6/1999. (IV. 21.) AB határozatban hangsúlyozta, hogy az önkormányzatok nem rendelkeznek általános felhatalmazással valamely közszolgáltatás ellenértéke rendeleti megállapítására. E határozat felhívta a figyelmet arra, hogy ,,az önkormányzatokat ez a
jogosultság csak törvény alapján, a törvény keretei, korlátai
között illeti meg’’. [ABH 1999, 90, 95.]
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
226. § (3) bekezdése kifejezetten utal is arra, hogy ,,hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor’’.
Az Ör. preambuluma szerint e rendelet megalkotása az
Ö tv. 16. §-a felhatalmazásán és az árak megállapításáról
szóló 1990. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Átv.)
előírásain alapul. Az Átv. B) Szolgáltatások című melléklete 18111—1—2 pontja szerint azonban a települési önkormányzat kizárólag az önkormányzati tulajdonú víziközmű által biztosított szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás
és -kezelés díja rendeleti megállapítására kapott felhatalmazást. Sem az Átv., sem a Vgt., sem más törvényi előírás
nem hatalmazza fel az önkormányzatokat arra, hogy a más
módon, pl. a nyílt vízelvezető árokban történő csapadékvíz-elvezetés díját meghatározza.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg,
hogy a dunaharaszti önkormányzat az Ör. megalkotásával
túlterjeszkedett az Ö tv. 16. §-ában megfogalmazott rendeletalkotási felhatalmazáson, ezért az Ör.-t az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdését sértő szabályozásnak minősítette és
a rendelkező részben foglaltaknak megfelelően megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-ának rendelkezésén alapul.
Dr. Kiss László s. k., Dr. Kukorelli István s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
462/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Országos Választási Bizottság, a területi választási
bizottság, az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság, a helyi választási bizottság és a szavazatszámláló
bizottság nem választott tagjait a bizottság ülésén – szavazati jog helyett – tanácskozási jog illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
A kezdeményezés értelmezését jelentősen megnehezíti az, hogy a beadványozók egy kérdésben kívánnak különböző
hatáskörrel rendelkező és feladatot ellátó választási bizottságok megbízott tagjainak szavazati jogáról rendelkezni.
A felsorolt választási bizottságok eltérő feladat- és hatásköréből következően a megbízott tagok szerepe is lényegesen
eltér egymástól, ezért a szavazati jog egységes megvonását és helyette a tanácskozási jog beiktatatását nem lehet egy
kérdésben egyformán megítélni. Így pl. a szavazatszámláló bizottságok a szavazás napján végeznek elsősorban
a szavazás lebonyolításához és az eredmény megállapításához kapcsolódó cselekményeket, míg a többi választási
bizottság elsősorban jogorvoslati fórumként jár el.
A kérdés továbbá a választópolgárok részéről a választott és delegált tagok bizottságban betöltött szerepének teljes
körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok ilyen mélyreható ismerete nem várható el
a választópolgároktól.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha a kezdeményezés nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
403/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben mondja ki: az Alkotmánybíróság tagjának a határozat meghozatala
során az iratokhoz csatolt különvéleménye hivatalos lapban ne kerüljön közzétételre?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (továb biak ban: Alkotmány) 61. § (1) bekezdésében meghatározott szabad
véleménynyilvánítás jogát érinti, mégpedig a közérdekű adatok nyilvánosságához fűződő alapvető jog
vonatkozásában, így burkolt Alkotmánymódosítást jelentene.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult,
népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Alkotmánybíróság jelenlegi jogállásából és tevékenységéből adódóan fontos szerepe van a nyilvánosságnak, hogy
a különvélemények megjelenjenek és bárki számára megismerhetőek legyenek. Ezen információk közérdekűnek is
tekinthetőek, hiszen ebből megismerhető az Alkotmánybíróság döntésénél az esetleges ellenvélemény.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében, mivel a kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 61. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
136/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy minden választójoggal rendelkező magyar
állampolgárnak joga legyen egyéni választókerületi jelöltre szavaznia?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke tartalmazza az  országos népszavazásra
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. A  8.  cikk (3)  bekezdése rögzíti, hogy milyen tárgyban nem kerülhet sor
országos népszavazásra, a  c)  pont szerint nem lehet országos népszavazást tartani az  országgyűlési képviselők,
a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szóló
törvények tartalmáról.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja – tekintettel arra, hogy eredményes népszavazás alapján a választójogi
törvények módosítása válna szükségessé – a  feltett kérdés tiltott tárgykörre vonatkozik, így a  kérdésben nem
tartható népszavazás.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, és a  10.  § b)  pontján, a  választási
eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
11/2009. (VII. 10.) HM rendelete a hivatásos és szerződéses katonák, a honvédségi közalkalmazottak egyes pénzbeli szociális juttatásairól.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjainak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
287. § (2) bekezdés a) pont ag) alpontjában, f) és g) pontjában, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 85. § (5) bekezdés q) pontjában és (7) bekezdés a) pont aj) alpontjában, valamint a 25. § tekintetében a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények
vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló
1996. évi XLV. törvény 50. § (2) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.)
Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó, valamint a HM államtitkára
által felügyelt szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet), illetőleg a honvédelmi szervezet állományába tartozó
a) hivatásos és szerződéses katonákra (a továbbiakban
együtt: hivatásos katona),
b) tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos
katonákra (a továbbiakban: tartalékos katona),
c) a közalkalmazottakra, ide nem értve a prémiumévek
programban résztvevőket.
(2) E rendeletet kell alkalmazni a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú tagjainak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 46. §
(3) bekezdésében megjelölt más szervezetekhez vezényelt
hivatásos katonára is, ha illetményét közvetlenül a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetése személyi kiadások előirányzata terhére kapja.
(3) E rendelet 25. §-át a katonai felsőoktatási intézmény
honvédségi ösztöndíjas hallgatóira kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) magasabb parancsnok, vezető (a továbbiakban
együtt: magasabb parancsnok):
aa) a HM gazdasági feladatokért felelős szakállamtit
kára: a Honvéd Vezérkar kivételével a HM szervek, a HM
Tábori Lelkészi Szolgálat, a HM szervezetek, a Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetem, valamint a HM Állami
Egészségügyi Központ tekintetében,
ab) a HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HM HVKF): a Honvéd Vezérkar, a HM HVKF közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezetei tekintetében,
ac) az MK Katonai Biztonsági Hivatal és az MK Katonai Felderítő Hivatal főigazgatója: a vezetése alatt álló
katonai nemzetbiztonsági szolgálat tekintetében,
ad) a katonai főügyész: a katonai ügyészségek tekintetében;
b) parancsnok: a Hjt. 2. § (3) bekezdésében meghatározott állományilletékes parancsnok, valamint a jogi személynek minősülő honvédelmi szervezet munkáltatói jogkört gyakorló vezetője;
c) rendszeres jövedelemmel nem rendelkező: a családok támogatásáról szóló törvény szerint rendszeres jövedelemmel nem rendelkezők;
d) illetményalap: a költségvetési törvényben meghatározott köztisztviselői illetményalap;
e) személyi állomány: a honvédelmi szervezet által az
1. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározottak szerint
foglalkoztatott személyek összessége;
f) pénzügyi és számviteli szerv:
fa) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel ren
delkező honvédelmi szervezet esetében a szervezeti elem,
fb) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel
nem rendelkező honvédelmi szervezet esetében a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására
kijelölt honvédelmi szervezet állományából kikülönített
szervezeti elem.
II. Fejezet A CSALÁDALAPÍTÁSI TÁMOGATÁS 3. § (1) A családalapítási támogatás olyan kamatmentes
visszatérítendő támogatás, amely kérelemre, az életpálya
során csak egy alkalommal és legfeljebb a minimálbér
ötszörös összegében folyósítható.
(2) Családalapítási támogatásban részesíthető a 35. életévét még be nem töltött, legfeljebb öt éve házastársi
(bejegyzett élettársi, élettársi) viszonyban élő hivatásos
katona.
(3) Ha a (2) bekezdés alapján e rendelet hatálya alá tartozó házastársak (bejegyzett élettársak, élettársak) mindketten jogosultak családalapítási támogatásra, a támogatás
mindkét házastárs (bejegyzett élettárs, élettárs) részére
50-50%-os mérték szerint megosztva engedélyezhető.
A megosztás alkalmazásától el lehet tekinteni, amennyiben az egyik házastárs (bejegyzett élettárs, élettárs)
lemond a támogatás jövőbeni igénybevételéről.
(4) A családalapítási támogatás folyósítását legfeljebb
négyéves időtartamú törlesztésre – szerződéses katonák
esetében, ha a szerződés időtartamából négy évnél kevesebb idő van hátra, akkor a hátralevő időre – a magasabb
parancsnok engedélyezheti.
(5) Nem folyósítható a családalapítási támogatás a próbaidő alatt, továbbá annak, akinek az illetményéből a törlesztőrészletek levonására bármely ok miatt nincs lehetőség.
4. § (1) A családalapítási támogatás iránti kérelmet az 1. számú melléklet szerinti formanyomtatvány alkalmazásával
a parancsnokhoz kell benyújtani, aki javaslatot tesz az
engedélyezésre vagy annak elutasítására. A parancsnok
a kérelmet záradékolás után a HM központi pénzügyi szervezete (katonai nemzetbiztonsági szolgálatok pénzügyi
szervezete) útján megküldi a magasabb parancsnoknak.
(2) Az engedélyezést követően a családalapítási támogatásban részesültnek a 2. számú melléklet szerinti „Kötelezvény”-t alá kell írnia. Ha a családalapítási támogatásban részesült a „Kötelezvény”-t nem írja alá, az engedélyt
vissza kell vonni.
5. § (1) A családalapítási támogatás törlesztését a családalapítási támogatásban részesült illetményéből havonta történő levonással kell teljesíteni. A családalapítási támogatás
törlesztő részleteinek levonását a támogatás átutalását
követő hónapra járó illetményből kell megkezdeni. Kivételesen indokolt esetben, kérelem alapján, az engedélyező
magasabb parancsnok a törlesztésre legfeljebb egy év halasztást engedélyezhet.
(2) A kifizetett családalapítási támogatásokról a pénzügyi és számviteli szerv olyan analitikus nyilvántartást
vezet, melyből folyamatosan megállapíthatóak a támogatást felvevő személy azonosítására alkalmas adatok, a felvett összeg, a törlesztési idő és a visszafizetett (levont)
összeg, valamint a törlesztetlen tartozás.
(3) Az eredetileg meghatározott ütemtől eltérően a még
nem törlesztett családalapítási támogatás visszafizetése az
utolsó munkában töltött napon, egy összegben esedékessé
válik, ha a családalapítási támogatásban részesült szolgálati viszonya a Hjt. 56. § b), e), f) pontja, 59. § (2) bekezdés
c) pontja vagy 62. § (1) bekezdés b), d)–h) pontja alapján
szűnik meg. A családalapításitámogatás-tartozást a szolgálati viszony megszűnésekor kiállítandó „Igazolás”-on
abban az esetben kell feltüntetni, ha a tartozás visszafizetése egy összegben esedékessé vált, levonása azonban bármilyen oknál fogva nem volt lehetséges.
(4) A családalapítási támogatásban részesült halála esetén a tartozást a HM központi pénzügyi szervezetének
vezetője jogszabályban meghatározott szabályok szerint
részben vagy egészben elengedheti.
III. Fejezet AZ ILLETMÉNYELŐLEG 6. § (1) Illetményelőlegben részesülhet az a hivatásos katona, illetőleg közalkalmazott, aki átmeneti jelleggel kedvezőtlen anyagi helyzetbe került, vagy életkörülményei javítása érdekében azt tartós fogyasztási cikkek beszerzéséhez, a lakhatási feltételek javításához kívánja felhasználni.
(2) Nem részesülhet illetményelőlegben
a) aki próbaidejét tölti,
b) akinek korábban felvett illetményelőlegből szár
mazó törlesztetlen tartozása van,
c) akinek az illetményéből az illetményelőleg törlesztő
részleteinek levonása bármely ok miatt nem lehetséges, vagy
d) aki az elbírálás napját megelőző egy éven belül illet
ményelőlegben részesült, azzal, hogy nem vonatkozik ez
a korlátozás azokra, akik külön jogszabály alapján külföldi
szolgálatteljesítés vagy külföldi tanulmány okán részesültek vagy részesülnek illetményelőlegben.
7. § (1) A parancsnok által engedélyezhető illetményelőleg
összege nem haladhatja meg a folyósítás napján érvényes
minimálbér havi összegének ötszörösét, visszafizetésének
időtartama legfeljebb 6 hónap lehet.
(2) A 6. § (1) bekezdésében foglaltak mérlegelésével az
(1) bekezdésben foglaltaknál nagyobb összegű és
hosszabb, legfeljebb tizenkét havi törlesztési idejű illetményelőleget a magasabb parancsnok engedélyezhet.
(3) Az illetményelőleg iránti kérelmet a 3. számú melléklet szerinti formanyomtatvány alkalmazásával a parancsnokhoz kell benyújtani, aki az (1) bekezdés szerinti
esetben az illetményelőleg folyósítását engedélyezi vagy
elutasítja. A (2) bekezdés szerinti kérelem esetén a parancsnok javaslatot tesz az engedélyezésre vagy annak elutasítására, és a kérelmet záradékolás után a HM központi
pénzügyi szervezete (katonai nemzetbiztonsági szolgálatok pénzügyi szervezete) útján megküldi a magasabb
parancsnoknak.
8. § (1) A kifizetett illetményelőlegekről a pénzügyi és
számviteli szerv olyan analitikus nyilvántartást vezet,
melyből folyamatosan megállapíthatóak az előleget felvevő személy azonosítására alkalmas adatok, a felvett
összeg, a törlesztési idő és a visszafizetett (levont) összeg,
valamint a törlesztetlen tartozás.
(2) Az illetményelőleg törlesztőrészleteinek levonását
az előleg átutalását követő hónapra járó illetményből kell
megkezdeni.
(3) A szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszony megszűnésekor a teljes illetményelőleg-tartozás visszafizetése
esedékessé válik, amelyet a levonás szabályait betartva az
utolsó havi illetményből le kell vonni. A le nem vonható
illetményelőleg-tartozást a szolgálati viszony megszűnésekor kiállítandó „Igazolás”-on fel kell tüntetni.
(4) Az illetményelőlegben részesült halála esetén a tartozást a HM központi pénzügyi szervezetének vezetője
jogszabályban meghatározott szabályok szerint részben
vagy egészben elengedheti.
IV. Fejezet A SZOCIÁLIS TÁMOGATÁSOK Parancsnoki segély 9. §
(1) A súlyos anyagi megterheléssel járó körülményeire
figyelemmel a személyi állomány tagja parancsnoki,
illetve magasabb parancsnoki segélyben részesíthető.
(2) Aki születési támogatásban, illetve a külön jogszabályban meghatározott temetési segélyben részesült, a támogatás,
illetve a segély alapjául szolgáló körülményeire (indokaira)
tekintettel a 10. § szerinti segélyben nem részesíthető.
10. § (1) A parancsnok a rendelkezésre álló segélykeret terhére alkalmanként
a) a hivatásos katona és a közalkalmazott részére legfeljebb az illetményalap 100%-ának,
b) a tartalékos katona részére pedig legfeljebb az illetményalap 50%-ának megfelelő összegű parancsnoki
segély folyósítását engedélyezheti.
(2) A magasabb parancsnok a részére jóváhagyott
segélykeret terhére a rendkívül súlyos anyagi helyzetbe
kerültek részére alkalmanként legfeljebb az illetményalap
háromszorosának megfelelő összegű segély kifizetését
engedélyezheti. Az ezt meghaladó összegű segély kifizetését a honvédelmi miniszter engedélyezi.
11. § A szociális gondoskodás keretében a Hjt. 235. §-ában
említett személyek, illetőleg a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 206. §-a alapján baleseti ellátásban részesülők segélyezése a költségvetésben külön meghatározott előirányzat, illetőleg jóváhagyott segélykeret terhére a HM gazdasági feladatokért
felelős szakállamtitkára hatáskörébe tartozik.
12. § (1) A személyi állományba tartozóknak a parancsnoki
segély iránti kérelmet a 4. számú melléklet szerinti formanyomtatvány alkalmazásával a parancsnokhoz kell benyújtaniuk, aki a 10. § (1) bekezdése szerinti parancsnoki
segély folyósítását engedélyezi vagy elutasítja. A 10. §
(2) bekezdése szerinti kérelem esetén a parancsnok javaslatot tesz az engedélyezésre vagy annak elutasítására, és
a kérelmet záradékolás után a HM központi pénzügyi szervezete (katonai nemzetbiztonsági szolgálatok pénzügyi
szervezete) útján megküldi a magasabb parancsnoknak.
(2) A kérelemben részletesen ki kell fejteni a segély
megállapítását megalapozó körülményeket (pl. a szociális
helyzetet, családtagok számát és jövedelemviszonyait,
a lakáskörülményeket), és csatolni kell ennek alátámasztására a megfelelő igazolásokat, bizonylatokat, illetőleg
azok másolatát.
Iskolakezdési támogatás 13. § Az iskolakezdési támogatás olyan jogszabályban meghatározott természetbeni juttatás, amelyet a gyermek,
tanuló számára a szülő (nevelőszülő) vagy a vele közös
háztartásban élő házastárs (bejegyzett élettárs) útján, kizárólag tankönyv, taneszköz vagy ruházat vásárlására jogosító utalvány (a továbbiakban: iskolakezdési utalvány) formájában kell biztosítani. Az iskolakezdési utalvány értéke
gyermekenként a honvédelmi miniszter által meghatározott összeg.
14. § (1) Iskolakezdési támogatásra jogosult a tárgyév szeptember 1-jén jogviszonyban álló hivatásos katona, valamint közalkalmazott útján a közoktatásban részesülő
(iskolai tanulmányait megkezdő), a tárgyév szeptemberében családi pótlékra jogot adó, saját háztartásban nevelt
gyermeke, ideértve a vele közös háztartásban élő házastárs
(bejegyzett élettárs) – feltételeknek megfelelő – gyermekét is.
(2) A külön jogszabály alapján külföldön szolgálatot
teljesítők vagy tanulmányokat folytatók gyermeke, ha
iskolai oktatásban külföldön részesül vagy iskolai tanulmányait külföldön kezdi meg, a szülő választása alapján
iskolakezdési támogatásként a 13. §-ban meghatározott
(bruttó) értékű iskolakezdési utalványra vagy azzal azonos
összegű pénzbeni támogatásra jogosult.
(3) Az egyéb feltételek mellett iskolakezdési támogatásra jogosult a katonai kötelmekkel összefüggő baleset vagy
betegség következtében elhunyt hivatásos (továbbszolgáló) katona, illetve a hősi halott árvaellátásban részesülő
gyermeke is.
15. § (1) Az iskolakezdési támogatás címen biztosított utalványok beszerzéséhez szükséges előirányzat tervezése, az
utalványok megvásárlása, tárolása, nyilvántartása és a
jogosult részére történő kiadása a pénzügyi és számviteli
szerv feladata.
(2) Az utalványokat – a vonatkozó keretszerződésre
tekintettel – június 20-ig, ezt követően július 20-ig,
augusztus 20-ig, majd szeptember 20-ig kell a szállítótól
megrendelni. Az utalványokat a honvédelmi szervezet
személyügyi szerve által készített jegyzék alapján kell az
igénylő részére átadni. A jegyzék tartalmazza az igénylő
nevét, rendfokozatát, a gyermek nevét, az utalvány címletenkénti darabszámát, sorszámát, összértékét, az átvevő
aláírását, a jegyzék készítőjének nevét és a jogosultságot
igazoló parancsnok aláírását. Az utalvány számadásköteles nyomtatvány. Az igénylők által aláírt jegyzéket a számadásköteles nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt megőrizni.
(3) Az iskolakezdési utalványokat az utalványtömbök
(szállítmány) átvételét követő tíz munkanapon belül, de
legkorábban a tanév első napját megelőző 60. napon, legkésőbb október 15-ig kell az igénylő részére átadni.
(4) A jogosulatlanul átvett és ezért visszavont, vagy ki
nem adott utalványokat a kibocsátó gazdasági társaság
részére a keretszerződésben foglaltak szerint kell visszaküldeni.
Nevelési segély 16. § (1) Évente egy alkalommal nevelési segélyben kell részesíteni a tárgyév szeptember 1-jén jogviszonyban álló
hivatásos katonát és közalkalmazottat, ha a vele szeptember 1-jén közös háztartásban élő vér szerinti, örökbe fogadott vagy nevelt gyermeke
a) után a hivatásos katona, a közalkalmazott, illetőleg
a vele közös háztartásban élő házastársa (bejegyzett élettársa, élettársa) családi pótlékra jogosult,
b) családi pótlékra nem jogosult, de a tárgyév szeptember
1-jén 25. életévét még nem töltötte be, és felsőfokú oktatási
intézmény első oklevelet szerző nappali tagozatos hallgatója,
ha rendszeres jövedelemmel nem rendelkezik, vagy
c) saját jogán családi pótlékban részesül. (2) Az egyéb feltételek mellett nevelési segélyre jogosult az a tartós külföldi kiküldetést teljesítő hivatásos katona, közalkalmazott is, aki azért nem részesül családtagi
pótlékban, mert a szülő nem a külföldi lakhely szerinti
háztartásában gondoskodik a gyermekről.
(3) Nevelési segélyre jogosult a katonai kötelmekkel
összefüggő baleset vagy betegség következtében elhunyt
hivatásos (továbbszolgáló) katona, illetve a hősi halott
árvaellátásban részesülő gyermeke is.
17. § A nevelési segély összege gyermekenként az illetményalap 60%-a, melyet az igénybejelentés augusztus 31-ig
történő benyújtása esetén szeptember 1. és 30. között, az
igénybejelentés szeptember 15-ig történő benyújtása esetén október 31-ig kell folyósítani.
18. § A 16. § (3) bekezdése alapján nevelési segélyben részesülő gyermeket évente december 15-éig további nevelési
segélyben kell részesíteni, melynek összege az illetményalap 60%-a.
Az iskolakezdési támogatásra és a nevelési segélyre
vonatkozó közös szabályok
19. § (1) Az iskolakezdési támogatást és a nevelési segélyt
június 1-jétől szeptember 15-ig az 5. számú melléklet szerinti formanyomtatvány alkalmazásával lehet igényelni.
Az igénybejelentéshez csatolni kell a jogosultsági feltételek megállapítására alkalmas bizonylatokat, az iskolalátogatási igazolás azonban – amennyiben az igénybejelentés
időpontjában még nem áll rendelkezésre – szeptember
30-ig pótolható. Az igénybejelentést a parancsnokhoz kell
benyújtani, aki engedélyezi vagy a jogosultsági feltételek
hiányában elutasítja azt.
(2) Ha az arra jogosult a nevelési segélyre vonatkozó
igénybejelentését a tárgyév szeptember 15-ig akadályoztatás miatt nem tudja benyújtani, a mulasztás okának megjelölésével az akadály megszűnésétől számított 30 napon
belül benyújthatja. Az iskolakezdési támogatásra vonatkozóan a benyújtási határidő jogvesztő.
(3) Az iskolakezdési támogatásra vonatkozó igénybejelentést a benyújtástól számított 30 napon belül érdemben el kell
bírálni függetlenül az iskolalátogatási igazolás meglététől.
Amennyiben az iskolalátogatási igazolás szeptember 30-ig
nem kerül benyújtásra, vagy utólag a jogosultsági feltételek
hiánya kerül megállapításra, a kiadott iskolakezdési utalványt vissza kell szolgáltatni vagy a honvédelmi szervezetnek annak pénzbeli értékét vissza kell követelni.
(4) A 14. § (3) bekezdése, a 16. § (3) bekezdése és
a 18. § szerinti jogosultak részére az iskolakezdési támogatást és a nevelési segélyt az illetékes hadkiegészítő
parancsnokság biztosítja.
(5) Ha mindkét szülő honvédelmi szervezet állományába tartozik – függetlenül attól, hogy ezek azonos honvédelmi szervezetek-e – a gyermek(ek) után a nevelési
segély és az iskolakezdési támogatás csak egyik szülő jogán állapítható meg.
20. § (1) A határozott időre kinevezett közalkalmazott, illetőleg
gyermeke(i) részére az egyéb feltételek mellett iskolakezdési
támogatás és nevelési segély csak akkor állapítható meg, ha
a közalkalmazott – a tárgyév szeptember 1-jén fennálló –
közalkalmazotti viszonyának megszakítás nélküli, kinevezés
szerinti időtartama legalább a hat hónapot eléri.
(2) A tárgyév szeptember 1-jén állományba tartozó
– határozott vagy határozatlan időre kinevezett – részmunkaidőben foglalkoztatott közalkalmazott, illetőleg gyermeke az egyéb feltételek megléte esetén is csak akkor
jogosult az (1) bekezdés szerinti juttatásokra, ha a közalkalmazott napi munkaidejének mértéke a 4 órát eléri vagy
meghaladja.
(3) Nem állapítható meg iskolakezdési támogatás és nevelési segély azok, illetőleg azok gyermekei részére, akik
a) szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyának
megszüntetése a tárgyév szeptember 1-jén folyamatban
van, és ezért őket a szolgálatteljesítési, munkavégzési
kötelezettség alól mentesítették, vagy
b) a tárgyév szeptember 1-jén 30 napot meghaladó időtartamú illetménynélküli szabadságon vannak. Nem vonatkozik ez a korlátozás a gyermekgondozási segélyben,
gyermekgondozási díjban vagy gyermeknevelési támogatásban részesülőkre.
A házastársi jövedelemkiegészítés 21. § (1) Ha a hivatásos katona a honvédelmi szervezet más
helyőrségbe történő áttelepítése vagy a szolgálat érdekében más szolgálatteljesítési helyre történt áthelyezése,
vezénylése miatt másik belföldi településre átköltözik,
házastársi jövedelemkiegészítésre jogosult a vele együttköltöző házastársa (bejegyzett élettársa, élettársa) kereset-, illetőleg jövedelem-kiesésének átmeneti, részbeni
pótlására. A jövedelemkiegészítés folyósítását kérelem
alapján a parancsnok engedélyezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jövedelemkiegészítésre
a hivatásos katona akkor jogosult, ha a vele együtt költöző
házastársa (bejegyzett élettársa, élettársa) az átköltözés
előtti lakóhelyén munkavégzésre irányuló fő- vagy részfoglalkozású jogviszonya alapján keresettel, illetőleg
jövedelemmel (a továbbiakban együtt: jövedelem) rendelkezett, és az új lakóhelyén önhibáján kívül – így különösen
megfelelő munkaalkalom hiányában – jövedelemhez nem
jut, vagy annak összege a korábbi jövedelemnél kevesebb.
(3) A hivatásos katona részére a jövedelemkiegészítés
– az áthelyezést követő öt éven belül, azonban a tényleges
átköltözéstől számítva – legfeljebb három éven át jár, és
havonta utólag kell folyósítani.
22. § (1) A jövedelemkiegészítés mértékének meghatározásakor a házastárs (bejegyzett élettárs, élettárs) előző jövedelmeként szolgálati, közszolgálati, közalkalmazotti vagy
munkaviszony esetén az átköltözés időpontja előtti utolsó
zárt négy negyedévben elért átlagjövedelmet, egyéb jogviszony esetén a személyes munkavégzés díjazásának az
utolsó három hónapban elért havi átlagát, új lakóhelyén
szerzett jövedelemként bármely rendszeres munkavégzésre irányuló jogviszonyból származó jövedelmét, továbbá
a részére folyósított munkanélküli ellátást, illetőleg támogatást és az egyéni vállalkozásból származó jövedelmet
kell figyelembe venni. A jövedelemkiegészítés mértékének meghatározásakor a gyermekgondozási díjban, gyermekgondozási segélyben (kivéve a munka mellett folyósított gyermekgondozási segély) és gyermeknevelési támogatásban részesülés időszakát, valamint a gyermekgondozási díj, gyermekgondozási segély és gyermeknevelési
támogatás összegét figyelmen kívül kell hagyni.
(2) Jövedelemkiegészítésként az (1) bekezdés szerinti
jövedelmek különbözetét, legfeljebb azonban a mindenkori minimálbér az első évben (12 hónapban) 75, a második évben 60, a harmadik évben 50%-ának megfelelő
összeget lehet megállapítani.
23. § (1) A hivatásos katona a jövedelemkiegészítésre jogosultság alapjául szolgáló körülmények megváltozását annak bekövetkeztétől számított 8 napon belül köteles a parancsnoknak bejelenteni. A jövedelemkiegészítés újból megállapított
összegét a jogosultság alapjául szolgáló körülmények megváltozásának napjától kell folyósítani, illetve amennyiben
a feltételeknek már nem felel meg, a jövedelemkiegészítést
ezen időponttal kell megszüntetni.
(2) A jövedelemkiegészítésre jogosultság fennállását
a hivatásos katona háromhavonként megfelelő okiratokkal
(pl. munkaközvetítő szerv igazolása, munkaszerződés,
kifizetési bizonylat) igazolja.
Születési támogatás 24. § (1) A hivatásos katona, a tartalékos katona és a teljes
munkaidőben foglalkoztatott közalkalmazott születési
támogatásra jogosult, ha jogviszonyának ideje alatt gyermeke született vagy gyermeket 6 hónapnál nem idősebb
korában (jogerősen) örökbe fogadott, továbbá a gyermek
eltartásáról saját háztartásában gondoskodik, ideértve azt
az esetet is, ha a gyermek betegségének gyógyítása miatt
átmenetileg egészségügyi intézményben tartózkodik.
(2) A támogatás bruttó összege gyermekenként a gyermek születésekor, illetve az örökbefogadásakor érvényes
illetményalap 200%-a.
(3) A születési támogatás akkor folyósítható, ha a gyermek születését igazoló születési anyakönyvi kivonatot,
illetve az örökbefogadásról szóló határozatot a szülő
bemutatja, illetve a gyermek saját háztartásban történő eltartásáról írásban nyilatkozik.
V. Fejezet AZ ÖSZTÖNDÍJAS HALLGATÓK
TANSZERTÁMOGATÁSA 25. §
(1) A katonai felsőoktatási intézmény honvédségi ösztöndíjas hallgatója félévente – előre kifizetendő – az illetményalap 20%-ának megfelelő összegű tanszertámogatásra jogosult. A jóváhagyott költségvetési előirányzat keretei között a katonai felsőoktatási intézmény vezetője ezt az
összeget 20%-kal a nemzetvédelmi és katonai alap- és
mesterképzési szakok követelményeire figyelemmel felemelheti vagy csökkentheti.
(2) A tanszertámogatást a katonai felsőoktatási intézmény
részben vagy egészben természetben is megválthatja. A honvédségi ösztöndíjas hallgató részére a speciális tanszerek térítésmentes használatát az intézmény biztosítja.
VI. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően beadott
kérelmek elbírálására és az e rendelet hatálybalépését
megelőzően nyújtott támogatásokra a hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák, a honvédségi közalkalmazottak egyes illetményen kívüli pénzbeli szociális juttatásairól szóló 14/2002. (III. 29.) HM rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni, ha az a kérelmezőre nézve kedvezőbb.
27. § A Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló
22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet 19. § (1) bekezdésében az
„ideiglenesen” szövegrész hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter