text:
2014. I. törvény a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között
a  nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról
és árufuvarozásról
Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
azzal az óhajjal, hogy a viszonosság, az együttműködés és a kölcsönös érdekek alapján szabályozzák és javítsák a két
ország közötti, valamint az áthaladó személyszállítást és árufuvarozást,
a következőkben állapodtak meg:
I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. cikk
 (1) A jelen Megállapodás a  két ország közötti és a  Szerződő Felek államainak területén tranzitforgalomban áthaladó,
továbbá a harmadik országba irányuló, vagy harmadik országból kiinduló, bármely Szerződő Fél államának területén
bejegyzett autóbusszal végzett nemzetközi személyszállításokra valamint gépjárművel végzett nemzetközi
árufuvarozásokra alkalmazandó.
(2) A jelen Megállapodás nem érinti a  Szerződő Felek egyéb nemzetközi megállapodásokból származó jogait és
kötelezettségeit. A  jelen megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek
Magyarország európai uniós tagságából fakadnak, e  kötelezettségek hatálya alá tartozik. Következésképpen
a  jelen megállapodás rendelkezései sem részben, sem egészben nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint
amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarország – különösen
a Uniós Csatlakozási Szerződéssel – vállalt és az Európai Uniót megalapító Szerződésből, valamint az Európai Unió
elsődleges és másodlagos jogforrásaiból származó kötelezettségeit.
2. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásában: (1) „fuvarozó”
az, aki Magyarország, illetve Georgia nemzeti jogszabályai alapján saját számlára vagy díj ellenében nemzetközi
közúti személyszállítás és/vagy árufuvarozás végzésére jogosult;
(2) „autóbusz”
személyszállításra szolgáló, gépi meghajtású közúti jármű, amely a  műszaki követelményeknek megfelelően,
a  vezető ülését is beleértve kilencnél több ülőhellyel rendelkezik, valamint az  általa vontatott, személyi poggyász
szállítására szolgáló pótkocsi;
A törvényt az Országgyűlés a 2014. február 6-i ülésnapján fogadta el.
(3) „gépjármű”
a Szerződő Felek államainak területén bejegyzett árufuvarozásra szolgáló, gépi meghajtású közúti jármű, amelyet
a  műszaki követelményeknek megfelelően alakítottak ki, beleértve bármely ahhoz kapcsolt pótkocsit vagy
félpótkocsit is;
(4) „harmadik államból, vagy harmadik államba irányuló szállítás”
olyan tevékenység, melynek során az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó szállítást végez
a  másik Szerződő Fél Államának területére olyan Állam területéről, amely nem a  székhelye az  említett bejegyzett
fuvarozónak, vagy amikor az  egyik Szerződő Fél államának területéről a  másik Szerződő Fél államának területén
bejegyzett fuvarozó olyan harmadik Államba végez szállítást, amely nem a székhelye az említett fuvarozónak;
(5) „kabotázs”
olyan személyszállítás vagy árufuvarozás, amelyet az egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett autóbusszal
vagy gépjárművel végeznek a másik Szerződő Fél államának területén található indulási hely és érkezési hely között;
(6) „tranzit”
(6.1) olyan, autóbusszal végzett személyszállítás, amely a másik Szerződő Fél államának területén keresztül, utasok
fel- és leszállása nélkül történik;
(6.2) olyan, gépjárművel végzett árufuvarozás, amely a másik Szerződő Fél államának területén keresztül, áruk beés kirakása nélkül történik;
(7) „menetrend szerinti személyszállítás”
meghatározott gyakorisággal, meghatározott útvonalon, előre meghatározott menetrend és díjszabás alapján
autóbusszal végzett személyszállítás, amelynek során utasok csak előre meghatározott megállási pontokon
szállhatnak fel vagy le;
(8) „külön célú, menetrend szerinti személyszállítás”
az utazás célja alapján meghatározott utasok menetrend alapján autóbusszal történő szállítása más utasok
kizárásával;
(9) „nem menetrend szerinti személyszállítás”
minden olyan autóbusszal végzett személyszállítás, ami nem tartozik a  menetrend szerinti személyszállítás vagy
a külön célú, menetrend szerinti személyszállítás kategóriájába.
II. SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS Menetrend szerinti személyszállítás
3. cikk (1) A menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges.
 (2) A két állam közötti menetrend szerinti személyszállításra vonatkozó engedélyeket a  szerződő felek államainak
illetékes hatóságai adják ki, mindegyik az útvonalnak a saját állama területére eső részére. A Szerződő Felek illetékes
hatóságai – a  vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal összhangban – közösen határozzák meg az  engedély időbeli
hatályát, valamint jóváhagyják a menetrendet, az útvonalat és az alkalmazandó díjszabásokat.
(3) A (2) bekezdésben említett engedély iránti kérelmet annak a Szerződő Félnek az illetékes állami hatósága útján kell
benyújtani a másik Szerződő Fél államának illetékes hatóságához, amelynek területén a fuvarozó székhelye van.
(4) A (3) bekezdés szerinti kérelmeknek az alábbi adatokat kell tartalmazniuk:
(4.1) a kérelmező fuvarozó családi és utónevét, vagy a fuvarozó cég nevét és székhelyét,
(4.2) a forgalom fajtáját,
(4.3) a kérelmezett engedély időbeli hatályát,
(4.4) a járatok tervezett gyakoriságát és időtartamát,
(4.5) a pontos útvonalat, megállóhelyeket (megállóhelyek az  utasok fel- és leszállása céljából, pihenőhelyek,
határátkelőhelyek),
(4.6) az útvonal hosszát kilométerben: odaúton és visszaúton,
(4.7) az egy nap alatt megtett út hosszát,
(4.8) a gépkocsivezetők vezetési és pihenőidejét,
(4.9) a menetrendet,
(4.10) a személyszállítási díjakat (díjtáblázatokat) és az utazási feltételeket.
(5) A Szerződő Felek államainak területén tranzitforgalomban áthaladó menetrend szerinti személyszállításra
vonatkozó engedélyeket annak a Szerződő Félnek az illetékes állami hatósága adja ki, amelynek területén keresztül
a tranzitszállítás folyik.
(6) A tranzitforgalomban áthaladó menetrend szerinti személyszállítási engedélykérelemnek a jelen cikk (4) bekezdése
(4.1), (4.2), (4.3), (4.5) és (4.9)  pontokban foglalt adatokat kell tartalmaznia, valamint az  olyan államokban kiadott
engedélyek másolatait, amelyeket a szállítás érint.
(7) Nincs szükség engedélyre olyan autóbusz esetében, amely a  menetrend szerinti személyszállítást végző
meghibásodott autóbusz kiváltására szolgál.
4. cikk
Nem menetrend szerinti személyszállítás (1) A nem menetrend szerinti személyszállítás engedélymentes az alábbi esetekben:
(1.1) tranzitforgalom,
(1.2) a Szerződő Felek területe közötti
(1.2.1) zárt ajtós körjáratok, vagyis olyan személyszállítás, amelynek során ugyanaz az  autóbusz szállítja
az  utasok azonos csoportját az  autóbuszt bejegyző állam területén található indulási helyről
az  ugyancsak ott található érkezési helyre, és az  utazás során az  utasok személyi összetétele nem
változik,
(1.2.2) olyan személyszállítás, amelynek során az  utasok változatlan személyi összetételű csoportját
az autóbuszt bejegyző államból a másik Szerződő Fél államába szállítják és az autóbusz üresen tér
vissza.
(2) Nincs szükség engedélyre olyan autóbusz esetében, amely a  jelen cikk (1) bekezdése vagy a 3. cikk (1) bekezdése
szerinti személyszállítások egyikét végző meghibásodott autóbusz felváltására szolgál.
(3) A jelen cikk (1) bekezdésében említett nem menetrend szerinti járatok esetében minden alkalommal szükség van
utaslistára, amelyet folyamatosan az autóbuszon kell tartani, és amelyet a másik Szerződő Fél államának területére
történő belépéskor annak vámhatósága lepecsétel, kivéve, ha a  belépés Magyarország területére az  Európai Unió
valamely más tagállamának területéről történik.
(4) Az egyéb nem menetrend szerinti személyszállításhoz a  Szerződő Felek illetékes állami hatóságainak engedélye
szükséges.
5. cikk
Külön célú menetrend szerinti személyszállítás (1) A külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges. Az engedélyt a Szerződő Felek államainak
illetékes hatóságai adják ki, mindegyik az útvonalnak a saját állama területére eső részére.
(2) A külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz az  engedélyezés iránti kérelmeket annak a  Szerződő Félnek
az  illetékes állami hatósága útján kell a  másik Szerződő Fél illetékes állami hatóságához benyújtani, amelynek
területén a fuvarozó székhelye van. A kérelmeket legalább 60 nappal a járat indítása előtt kell benyújtani.
(3) A külön célú, menetrend szerinti személyszállítás engedélyezése iránti kérelemnek a jelen megállapodás 3. cikkének
(4) bekezdése (4.1)–(4.9) pontjaiban foglalt adatokat kell tartalmaznia.
(4) Külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz a  fuvarozónak utaslistát kell készítenie, amelyet folyamatosan
az autóbuszon kell tartani, és amelyet a másik Szerződő Fél állam illetékes hatósága a másik Szerződő Fél területére
lépéskor lepecsétel, kivéve, ha a  belépés Magyarország területére az  Európai Unió valamely más tagállamának
területéről történik.
III. ÁRUFUVAROZÁS 6. cikk
 (1) A Szerződő Felek Államainak területe között, illetőleg azok területén tranzitforgalomban áthaladó, valamint
harmadik államba vagy harmadik államból végzett árufuvarozás a  Szerződő Felek illetékes állami hatóságaitól
kiadott engedélyek alapján történik.
(2) Minden gépjármű részére külön engedélyt kell kiadni. Az engedély egyszeri oda- és visszaútra jogosít, és üres vagy
rakott gépjárműre egyaránt vonatkozik.
Járműszerelvénnyel történő fuvarozás esetében az engedélyt csak a gépjárműre kell kiadni.
(3) A jelen cikk első és második bekezdésében említett engedélyek lehetnek:
a) adómentesek vagy
b) adókötelesek.
(4) A Szerződő Felek illetékes állami hatóságai a  jelen megállapodás 16.  cikke szerinti Vegyesbizottság keretében
rögzítik a jelen cikk (3) bekezdésében meghatározott engedélyek típusát, számát, valamint kiadásuk és használatuk
rendjét.
(5) A közúti fuvarozási engedély nem ruházható át, azt csak az a fuvarozó használhatja fel, akinek a részére azt kiadták.
 (6) Az engedélyeket a másik Szerződő Fél államának területén végzett fuvarozás során a gépjárművön kell tartani, és
az ellenőrzésre jogosult hatóság felszólítására fel kell mutatni.
 (7) A kiadott engedélyek a tárgyévben érvényesek és a következő év január hó 31. napjáig használhatók.
7. cikk
 (1) A következő szállítások engedélymentesen és adómentesen végezhetők a Szerződő Felek államainak területén:
(1.1) reklám vagy oktatás céljait szolgáló (pl. vásáron vagy kiállításon bemutatásra kerülő) tárgyak fuvarozása,
(1.2) színházi, zenei, film-, sport- és cirkuszi rendezvények, bemutatók, vásárok vagy rádió-, film-, televíziós
felvételek célját szolgáló berendezések és tartozékaik, továbbá az előadásokhoz tartozó állatok fuvarozása,
(1.3) sérült vagy javítást igénylő gépjárművek visszafuvarozása,
(1.4) elhunytak földi maradványait tartalmazó urnák, koporsók fuvarozása,
(1.5) segélyszállítmányok fuvarozása,
(1.6) ingóságok fuvarozása áttelepülés céljára,
(1.7) postai küldemények fuvarozása,
(1.8) művészeti tárgyak és alkotások fuvarozása,
(1.9) utasokat szállító autóbuszok pótkocsijában elhelyezett poggyász fuvarozása,
(1.10) olyan gépjárművekkel végzett fuvarozás, amelyeknek megengedett össztömege – a pótkocsit is beleértve –
nem haladja meg a  6 tonnát, vagy hasznos teherbírása – a  pótkocsit is beleértve – nem haladja meg
a 3,5 tonnát,
(1.11) az egyik Szerződő Fél államában bejegyzett fuvarozó részére külföldön vásárolt autóbusz vagy gépjármű első,
tranzitforgalomban végzett üres áthaladása.
(2) A Szerződő Felek államainak területén belül engedély nélkül végezhető a  jelen cikk (1)  bekezdésének
(1.1)–(1.10)  pontjaiban említett fuvarozáskor a  gépjárműnek a  fuvarozást megelőző vagy azt követő üres
közlekedése.
8. cikk
 (1) A Szerződő Felek illetékes állami hatóságai biztosítják, hogy azon gépjárművek, amelyek a  másik Szerződő Fél
államának területén árufuvarozás lebonyolítására engedélyt kapnak, a súly és a méretek engedélyezett korlátozásai
tekintetében nem esnek kedvezőtlenebb szabályozók hatálya alá, mint a  saját államukban engedélyezett
gépjárművek.
(2) Amennyiben a  gépjármű vagy rakományának súlya és méretei a  másik Szerződő Fél államában engedélyezett
felső határértéket túllépik, úgy a  területén történő fuvarozást megelőzően az  utóbbi Szerződő Fél illetékes állami
hatósága által kibocsátott külön engedély szükséges.
(3) A másik Szerződő Fél államának területén veszélyes áruk akkor fuvarozhatók, ha – szükség esetén – a  nevezett
Szerződő Fél illetékes állami hatósága a nemzeti szabályozás alapján külön engedélyt bocsát ki.
(4) A jelen cikk (2) és (3) bekezdései szerinti engedélyekben az illetékes hatóság közlekedési korlátozásokat vezethet be,
vagy meghatározott közlekedési útvonal és közúti határátkelőhely igénybevételét írhatja elő.
IV. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 9. cikk
 (1) A Szerződő Felek államainak fuvarozói kötelesek a másik Szerződő Fél állama területén végzett személyszállítás vagy
árufuvarozás során annak jogszabályait betartani.
 (2) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó a  jelen Megállapodás bármely
rendelkezését vagy a  másik Szerződő Fél államának egyéb nemzeti jogszabályait megsérti, annak a  Szerződő
Félnek az  illetékes állami hatósága, amelynek területén a  rendelkezések megsértése történt, saját jogi eljárása
lefolytatásának fenntartása mellett értesíti erről a fuvarozó székhelye szerinti Szerződő Fél illetékes állami hatóságát,
amely megteszi a nemzeti jogszabályaiban előírt szükséges intézkedést.
(3) A Szerződő Felek illetékes állami hatóságai tájékoztatják egymást a  részükről a  (2)  bekezdés szerint alkalmazott
összes szankcióról.
10. cikk
 (1) Amikor a fuvarozó a másik Szerződő Fél államának területére lép, az illetékes hatóság felszólítására be kell mutatnia
az  egyéb felek sérelmére okozott kár fedezetére szolgáló általános felelősségbiztosítás érvényességét igazoló
okmányt.
(2) Amennyiben egy autóbusz vagy gépjármű nem rendelkezik az  (1)  bekezdésben említett okmánnyal, a  fuvarozó
a  másik Szerződő Fél államának területére lépéskor – a  hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően – köteles
felelősségbiztosítási szerződést kötni.
11. cikk
Az autóbuszok valamint az ingyenes engedéllyel rendelkező járművek nem mentesülnek az adók és az autópályák
egyes szakaszai, alagutak, hidak és egyéb közúti létesítmények igénybevétele esetén kivetett díjak és illetékek,
valamint az  olyan illetékek és díjak megfizetése alól, amelyeket a  Szerződő Felek nemzeti jogszabályaik alapján
a gépjárművek megengedett méretének, súlyának és/vagy tengelyterhelésének túllépése esetén állapítanak meg.
12. cikk
 (1) Georgia államának területére lépéskor mentesek az  adók és illetékek alól, továbbá a  vámok és az  azokkal
egyenértékű díjak, valamint a behozatali, kiviteli korlátozások és tilalmak alól:
(1.1) a gépjármű- vagy autóbuszgyártó által az adott gépjármű- vagy autóbusztípushoz tervezett, abba gyárilag
beépített üzemanyagtartályban tárolt – a  gépjármű vagy autóbusz meghajtását szolgáló – üzemanyag
utazásonként,
(1.2) a jelen megállapodás szerinti nemzetközi fuvarozást végző, az út során megsérült gépjármű vagy autóbusz
javításához szükséges alkatrészek és szerszámok, amelyeket – a  beléptető vámhivatal igazolt okmánya
alapján – ideiglenesen visznek be Georgia területére.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazása során az (1.2) pontban megjelölt szerszámokat, valamint a fel nem használt és kicserélt
alkatrészeket vissza kell szállítani a  gépjárművet vagy autóbuszt bejegyző államba, illetve vámfelügyelet mellett
azokat meg kell semmisíteni.
(3) A jelen megállapodás 1.  cikkének (2)  bekezdésére is figyelemmel, a  jelen megállapodásban szabályozott
forgalom tekintetében Magyarország a  területére való belépéskor az  Európai Unió hatályos vámjogszabályaiban
engedélyezett mentességeket és kedvezményeket biztosítja a  vámok és az  azokkal azonos hatású díjak, valamint
a  behozatali és kiviteli korlátozások, illetve tilalmak tekintetében, az  ott előírt eljárásokkal és szabályokkal
összhangban.
(4) A jelen megállapodás 1.  cikkének (2)  bekezdésére is figyelemmel, a  jelen megállapodásban szabályozott
forgalom részére Magyarország a területére való belépéskor a jelen cikk (1) bekezdésének (1.1) és (1.2) pontjaiban
meghatározott árukat az Európai Unió hozzáadottérték-adóra (ÁFA) vonatkozó mindenkor hatályos szabályai szerint
mentesíti az általános forgalmi adó alól.
(5) A jelen megállapodás szerint nemzetközi fuvarozást végző és Magyarország területén, az  út során megsérült
georgiai gépjármű vagy autóbusz javításához szükséges szerszámokat és fel nem használt alkatrészeket, amelyeket
ideiglenesen vittek be Magyarország területére, valamint a kicserélt alkatrészeket ki kell szállítani, vagy a fuvarozó
költségére vámfelügyelet mellett meg kell semmisíteni.
13. cikk
Általában tilos a kabotázs, kivéve, ha az érintett Szerződő Fél illetékes állami hatósága a kabotázs végzésére jogosító
külön engedélyt ad ki.
14. cikk
A határ- és vámellenőrzések tekintetében, valamint az  állat- és növény-egészségügyi, járványügyi, környezetés természetvédelmi előírások betartásának ellenőrzése tekintetében a  Szerződő Felek nemzeti jogszabályaik
rendelkezéseit, valamint azoknak a  nemzetközi megállapodásoknak a  rendelkezéseit alkalmazzák, amelyeknek
mindkét Szerződő Fél részese.
15. cikk
A Szerződő Felek illetékes állami határforgalom-ellenőrző szervei, valamint az  államhatáron hatósági ellenőrzést
végző más szervek súlyosan sérült személyek szállítása esetén, menetrend szerinti autóbusszal történő szállítása
esetén, vagy személyek állatot, gyorsan romló vagy veszélyes árukat szállító autóbuszokon vagy gépjárművekben
történő szállítása esetén soron kívül végzik a  határ- és vámellenőrzést, valamint állat- és növény-egészségügyi,
járványügyi, valamint környezet- és természetvédelmi szabályoknak való megfelelőség ellenőrzését.
16. cikk
 (1) Magyarország és Georgia illetékes hatóságai a  közlekedésért felelős minisztériumok, valamint egyéb releváns,
a közúti közlekedésért felelős hatóságok.
 (2) A jelen Megállapodás végrehajtása és alkalmazása érdekében a  Szerződő Felek Vegyesbizottságot hoznak létre,
amely az illetékes szervek képviselőiből áll.
 (3) A Szerződő Felek illetékes állami szervei jogosultak a Vegyesbizottság üléseire más szakértőket is meghívni.
 (4) A Vegyesbizottság üléseit bármelyik Szerződő Fél kérésére tartja meg, az egyik vagy másik Szerződő Fél államának
területén, felváltva.
 (5) A Vegyesbizottság jogosult a jelen megállapodás módosítását vagy kiegészítését kezdeményezni.
17. cikk
 (1) A jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
 (2) A jelen Megállapodás a  legutolsó olyan, diplomáciai úton történő értesítés kézhezvételének napjától számított
harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a  felek értesítik egymást a  Megállapodás hatályba léptetéséhez
szükséges belső eljárások befejezéséről.
(3) A jelen Megállapodás a Szerződő Felek közös megegyezése alapján írásban bármikor módosítható és változtatható,
amelyet különálló okirat formájában kell elkészíteni, és a  jelen megállapodással megegyező módon lép hatályba.
Az így elkészített okirat a megállapodás szerves részét képezi.
(4) Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton írásban felmondhatja. A megállapodás 12 (tizenkettő)
hónappal azután veszti hatályát, amikor a  másik Szerződő Fél a  felmondásról szóló diplomáciai értesítést kézhez
veszi.
(5) A jelen Megállapodás hatálybalépésével hatályát veszti Magyarország és Georgia között a Magyar Népköztársaság
Kormánya és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége Kormánya között a nemzetközi gépjármű közlekedés
tárgyában, Budapesten, 1966. évi március hó 19. napján aláírt megállapodás.
Készült Tbilisziben, 2013. szeptember 30. napján, két-két eredeti példányban magyar, georgiai és angol nyelven,
mindegyik szöveg egyaránt hiteles. A megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével kapcsolatban felmerülő vitás
kérdésekben az angol nyelvű szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. és 3. § a Megállapodás 17. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
90/2010. (IX. 15.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Városi Bíróság
13. B. 1045/2010/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
85/2010. (IX. 15.) OGY határozata Nyakó István országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Nyakó István országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság
10. B. 34.522/2010/5. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1365/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a nemzeti rendezvények előkészítéséhez és lebonyolításához szükséges, a XIII. Honvédelmi Minisztérium és a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
1. A  Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 1. Honvédelmi
Minisztérium igazgatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 9. Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport javára
456,5 millió forint bázisba beépülő módon történő átcsoportosítását az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. A  Kormány felhívja az  érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak a  nemzeti rendezvények előkészítéséhez és
lebonyolításához kapcsolódó feladat átadás-átvételi jegyzőkönyv és költségvetési megállapodás megkötéséről.
Felelős: honvédelmi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2016. (I. 7.) NGM rendelete a jelzáloghitelre vonatkozó tájékoztatás szabályairól.
A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 30/A.  § c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 14.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény (a  továbbiakban: Fhtv.)
hatálya alá tartozó jelzáloghitelre és pénzügyi lízingre (a továbbiakban együtt: jelzáloghitel) kell alkalmazni.
(2) E rendeletben használt fogalmak értelmezése tekintetében az Fhtv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § (1) A hitelező, a hitelközvetítő vagy a közvetítői alvállalkozó az Fhtv. 12. § (1) bekezdése szerinti általános tájékoztatási
kötelezettségének az 1. melléklet szerinti tartalmú tájékoztatás teljesítésével tesz eleget.
(2) A  hitelező, a  hitelközvetítő vagy a  közvetítői alvállalkozó az  Fhtv. 12.  § (2)  bekezdése szerinti személyre szóló
tájékoztatási kötelezettségének a 2. melléklet szerinti formában történő tájékoztatás átadásával tesz eleget.
(3) A 2. melléklet szerinti adatokat egyetlen dokumentumban kell megadni.
 (4) A  személyre szóló tájékoztatás kitöltésénél figyelembe kell venni a  fogyasztó által megadott információkat
az igényeiről, pénzügyi helyzetéről és az általa előnyben részesített feltételekről.
 (5) A személyre szóló tájékoztatás kitöltésének szabályait a 3. mellékletben foglalt kitöltési útmutató határozza meg.
3. § Ez a rendelet 2016. március 21-én lép hatályba.
4. § Ez a  rendelet a  lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról, valamint a  2008/48/EK és
a  2013/36/EU irányelv és az  1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 2014/17/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
43/2007. (IV. 4.) GKM rendelete a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok alapján végzett közlekedési hatósági ellenőrzés részletes szabályairól.
A gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának e) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
48. § (3) bekezdése b) pontjának 24. alpontjában, valamint
a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló Európai Megállapodás (AETR)
kihirdetéséről szóló 2001. évi IX. törvény 4. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a 2001. évi IX. törvénnyel kihirdetett, a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló Európai Megállapodás
(AETR) (a továbbiakban: AETR Megállapodás), valamint
a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006.
március 15-ei 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) hatálya alá tartozó tevékenységet végző
a) jármű személyzetére (a továbbiakban: gépjárművezetőre), b) járműre,
c) járművet üzembentartó vállalkozásra (a továbbiak
ban: üzembentartóra), továbbá
d) a közúti vagy telephelyi ellenőrzési feladatát ellátó
Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továbbiakban: NKH) regionális igazgatóságára és ennek jogkörében eljáró személyre (a továbbiakban: közúti ellenőrre)
terjed ki.
2. § (1) A közlekedési hatóság az 1. §-ban meghatározott
közúti áru- és személyszállítást végző gépjárművet és gépjárművezetőt a közúti forgalomban önállóan vagy a rendőrhatósággal, a Határőrséggel, munkaügyi hatósággal,
illetőleg a vámhatósággal együttműködve ellenőrzi.
(2) Az ellenőrzés során a közúti szállítást végző egyes
járművek személyzetének vezetési és pihenőidejének ellenőrzéséről szóló külön jogszabályban meghatározott ellenőrzési szempontokat kell érvényesíteni.
(3) Az ellenőrzés során az 1. mellékletben meghatározott közúti ellenőrzési jegyzőkönyvet kell alkalmazni,
amelynek egy példányát az ellenőrzés alá vont gépjárművezetőnek kell az ellenőrzést követően átadni.
3. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó üzembentartó telephelyén történő ellenőrzéseket a közúti szállítást végző egyes
járművek személyzetének vezetési és pihenőidejének ellenőrzéséről szóló külön jogszabályban foglaltak szerint
kell megtervezni, figyelembe véve a különböző szállítási
kategóriák esetén szerzett korábbi tapasztalatokat.
(2) Ha az ellenőrző szerv a közúti ellenőrzés során az
561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
illetve az AETR Megállapodásban foglaltak súlyos megszegését észleli, az érintett vállalkozás telephelyein minden esetben célellenőrzést végez.
4. § (1) A beszámolási időszakban az ellenőrző szervek által
önállóan végzett ellenőrzések – a közúti szállítást végző
egyes járművek személyzetének vezetési és pihenőidejének ellenőrzéséről szóló külön jogszabály 15. §-ának
(1)–(7) bekezdésében meghatározott – adatait naptári negyedévenként összesíti az NKH Központi Hivatala.
(2) Az NKH Központi Hivatala az országosan végzett
ellenőrzések adatait összesíti és minden év február 15-éig
a megelőző év adatairól szóló éves összesített jelentést a
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium részére átadja
– az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
17. cikkében foglaltak alapján – a Bizottság részére a
2. mellékletben meghatározott formanyomtatványon alkalmazásával történő adatközlés céljából.
(3) Az NKH Központi Hivatala az ellenőrző szervek által tapasztalt jogsértésekről, valamint az alkalmazott
szankciókról – naptári negyedévenként – gyűjtött információ alapján a 3. mellékletben meghatározott formanyomtatványon adja meg az 561/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 22. cikkében meghatározott tájékoztatást
a Bizottság részére.
5. § Ez a rendelet 2007. május 1-jén lép hatályba.
6. § (1) Ez a rendelet a közúti szállításra vonatkozó egyes
szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK
és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint
a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parla
menti és tanácsi rendelet 17. és 22. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(2) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) a közúti szállításra vonatkozó közösségi szociális
előírásokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK
tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a
88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló 2006. március 15-ei 2006/22/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 2. cikk (1) és (4) bekezdése, valamint
3. cikke;
b) a Bizottság 93/172/EGK határozata (1993. február
22.) a közúti szállításról szóló 88/599/EGK tanácsi irányelv 6. cikkében előírt szabványos formanyomtatvány elkészítéséről;
c) a Bizottság 93/173/EGK határozata (1993. február
22.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK tanácsi rendelet 16. cikkében előírt formanyomtatvány kidolgozásáról.
Dr. Kóka János s. k.,


text:
139/2008. (HK 1/2009.) HM KF intézkedése a Magyar Honvédség 2009. nyilvánossági feladatairól.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdése alapján, a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti Működési Szabályzata III. fejezet
3. pontjának (3) bekezdésében meghatározott szakirányítási jogkörömben eljárva – figyelemmel a Magyar Honvédség kommunikációs tevékenységének rendjéről szóló
106/2005. (HK 25.) HM utasításra, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény 19. §-ára, valamint a sajtóról
szóló 1986. évi II. törvényre – a Magyar Honvédség 2009.
évi nyilvánossági feladatairól a következő
intézkedést adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: katonai szervezetek) terjed ki.
A nyilvánossági-kommunikációs tevékenység
alapelvei 2. A HM és az MH alkotmányos működésének és civil
ellenőrzésének, az állampolgárok honvédelmi politikával
kapcsolatos akaratnyilvánításának alapja a nyilvánosság.
3. A honvédelmi tárca nyilvánossági-kommunikációs
tevékenysége átláthatóságot és proaktív tájékoztatási politikát követ, mely a vonatkozó titokvédelmi előírások figyelembe vételével érvényesül a belső és a külső kommunikáció területén.
4. A nyilvánossági-kommunikáció a honvédelmi ágazat
céljainak megvalósítását segíti, a szakterületre vonatkozó
közvéleménykutatások megállapításaira és elemzésekre
épül, stratégiai célok és programok szerinti tudatosan tervezett információ- és értékközvetítő tevékenység.
5. A nyilvánossági-kommunikációs tevékenység szervezése integráltan (a külső és belső kommunikáció egysége), interaktívan (kétirányú információáramlás) és ellenőrzötten (a vonatkozó szabályzók betartása) valósul meg.
6. A nyilvánossági-kommunikációs tevékenység során
maradéktalanul érvényt kell szerezni a közigazgatási ható
sági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény, a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény,
valamint az elektronikus információszabadságról szóló
2005. évi XC. törvény előírásainak.
7. A honvédelmi ágazat nyilvánossági-kommunikációs
tevékenységének szakmai irányítását, az intézkedésben
meghatározott fő feladatok szakirányítását a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály (a továbbiakban: HM KTF)
végzi. A centrális irányítással és decentralizált megvalósítással működő szaktevékenység a vezető felelőssége, a parancsnoki feladatrendszer része, amelyért a parancsnok/
vezető személyesen felelős. A katonai szervezeteknél a parancsnok/vezető nyilvánossági-kommunikációs tevékenységét kommunikációs/tájékoztató tiszt segíti, mind a Magyar Köztársaság területén, mind külföldön, gyakorlatokon, műveleti területen és a nemzetközi missziókban.
Fő célkitűzések 8. A külső kommunikáció területén:
a) Az 5 éves önkéntes magyar haderő bemutatása kom
munikációs/média kampányok és nyilvánossági programok szervezésével. A MH iránti lakossági bizalom és
megértés erősítése, imázsépítés és toborzás (fiatalok és önkéntes tartalékosok).
b) Magyarország 10 éves NATO-tagsága (valamint a
60 éve megalakult NATO) társadalmi támogatottságának
megőrzése, nemzetközi szerepvállalásaink szükségességének megértetése és elismertetése, a védelmi feladatok sikeres végrehajtásához nélkülözhetetlen, kedvező társadalmi környezet biztosítása.
9. A belső kommunikáció területén:
a) A belső kommunikációs rendszer működtetésével,
eszközeivel elősegíteni a személyi állomány információkhoz jutását, gyors és hiteles tájékoztatását.
b) A szervezeti kommunikáció és a tájékoztatás eszközrendszereivel a bizalmi légkör, a munkamorál javítása, a
hivatásszeretet erősítése, a katonai és munkahelyi közösségek hatékony működésének segítése, az önkéntes haderő szolgálati kultúrájának fejlesztése.
10. A műveleti és válságkommunikáció területén:
a) Műveleti területen az MH nemzetközi feladatokban
való részvételének nyilvánossági-kommunikációs biztosítása, nemzeti érdekeink érvényesítése a NATO kommunikációs irányelveivel összhangban (társadalmi támogatottság erősítése, látogatások szervezése, a missziók tájékoztatása hazai eseményekről, missziók belső és nemzetközi
kommunikációja, kegyeleti kommunikáció).
b) Válságkommunikáció esetén olyan készültségi szint
elérése, amely biztosítja a krízishelyzetek gyors és szakszerű kommunikációját (kríziskommunikáció szakirányítása a HM KTF feladata – szakértők bevonásával).
Fő feladatok 11. A korszerű PR- és marketingmódszerek, -eszközök
alkalmazásával imázsépítő országos, regionális és helyi
kampányokkal, nyilvánossági rendezvények keretében az
önkéntes magyar haderő népszerűsítése, kedvező társadalmi megítélésének fenntartása.
12. A toborzásért felelős szervek szakmai igényeinek
megfelelően kiemelt nyilvánossági programok szervezése,
regionális, helyi rendezvények támogatása, reklámfelületek, reklámanyagok, kiadványok biztosítása, a toborzó állomány szakmai kommunikációs felkészítése. A felsőoktatásból kikerült orvosok, egészségügyi dolgozók katonai
pályára irányítása, az önkéntes tartalékos szolgálat vállalásának népszerűsítése.
13. Az ifjúsági kommunikáció területén élvezzen prioritást a toborzásban közvetlenül és közvetve (néhány éven
belül) érintett fiatal korosztály (elsődleges célcsoport:
18–35 évesek) megszólítása. Elsődleges cél a pályára irányítás (szerződéses katonai szolgálat, NATO Flying Training Program in Canada – továbbiakban: NFTC –, Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetem, MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola népszerűsítése). Másodlagos cél
a honvédelmi ismeretek bővítése, kedvező attitűdök kialakítása – a későbbi pályára irányítás érdekében (másodlagos célcsoport: 18 éves korig). Direkt kommunikációs eszközök (rendezvények, programok, csapatlátogatások) alkalmazása az elsődleges célcsoport számára. Indirekt
kommunikációs eszközök (pályázatok, akciók, programok
támogatása) – a civil szervezetek bevonásával a másodlagos célcsoport részére is.
14. Jubileumi évfordulók, ünnepi és kegyeleti megemlékezések, csapatünnepek, fegyvernemi napok:
a) Kiemelt jubileumi évfordulók:
aa) 160 éves Buda visszavétele
ab) 5 éves az önkéntes haderő
ac) 10 éves Magyarország NATO-tagsága – 60 éves
a NATO
ad) A Magyar Köztársaság kikiáltásának 20. évfor
dulója
ae) 2009 – Kazinczy-emlékév
af) 85 éves a hivatásos tiszthelyettes képzés
ag) 65 éves az antifasiszta katonai ellenállás
ah) 90 éves a katonai térképészet
ai) 60 éves a légvédelem
b) Kiemelt ünnepek:
ba) 1848–1849-es forradalom és szabadságharc ün
nepe – március 15.
bb) A Magyar Honvédelem Napja – május 21.
bc) Békefenntartók Napja – május 29.
bd) Az államalapítás ünnepe és tisztavatás – augusz
tus 20.
be) Önkéntes Haderő Napja – november 3.
bf) 1956-os Forradalom és Szabadságharc ünnepe –
október 23. c) Kiemelt kegyeleti jellegű események:
ca) Koszorúzás Gidófalvy Lajos főhadnagy emlék
táblájánál – január
cb) Koszorúzás a Vizafogónál – február 12.
cc) Koszorúzás a Budai Önkéntes Ezred emlékére
(Vérmező) – február 13.
cd) Koszorúzás a nemzeti ünnep, március 15. alkal
mából
ce) Koszorúzás és zászlófelvonás a Budai várban a
Honvédelem Napja alkalmából – május 21.
cf) Koszorúzás a Hősök terén a Magyar Hősök Em
lékünnepén – május 31.
cg) Maléter Pál szobrának avatása a Maléter Lakta
nyában – június 16.
ch) Koszorúzás Sólyom László és mártírtársai nyug
helyénél – augusztus 19.
ci) Koszorúzás a nemzeti gyásznapon (Budapest,
Arad, Gyula) – október 6.
cj) Koszorúzás a nemzeti ünnepen (Budapest) – ok
tóber 23.
ck) Kegyeleti koszorúzás halottak napja alkalmából
(Harkány, Beremend, Solymár, Budapest, HM
Hadtörténeti Intézet és Múzeum) – október 28. –
november 4. között
cl) Koszorúzás Tökölön a Maléter kopjafánál – november 3.
cm) Koszorúzás Jutadombon – november 4.
d) Kiemelt kulturális rendezvények:
da) Magyar Kultúra Napja – január 21.
db) Díszelgő Alegységek és Katonazenekarok
III. Nemzetközi Fesztiválja (Miskolc) – július
24–26. dc) 43. Katonai Irodalmi Pályázat „Kazinczy és
Kora” címmel – február–november
dd) 18. Katonai Képzőművészeti Pályázat „Kazinczy
és a Reformkor” címmel – február–október
de) Nemzetközi Katonai Képzőművészeti Pályázat
(Göd) – augusztus 4–13.
df) Szavalóverseny meghirdetése a hivatásos, szerződéses, nyugállományú és családtagjaik, továbbá
közép- és felsőoktatási intézményben tanuló diákok részére – március–október
e) Fegyvernemi napok, csapatünnepek:
A nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított
ünnepek megtartásáról szóló 46/2008. (HK 10.) HM Kabinetfőnöki – HM HVKF együttes intézkedésben meghatározottak szerint kell megvalósítani.
15. A kiemelt jubileumi évfordulókhoz, ünnepekhez,
kulturális, kegyeleti megemlékezésekhez kapcsolódó központi rendezvények a HM KTF szakirányításával és koordinációjával valósulnak meg.
16. A katonai szervezetek kiemelt és az egyéb jubileumi
évfordulókhoz, ünnepekhez, kulturális, kegyeleti megemlékezések rendezvényei, a csapatünnepek és fegyvernemi
napok programjai a helyi hagyományokhoz, szokásokhoz
illeszkednek, az adott szervezet elgondolása szerint kerülnek megrendezésre (a helyi civil társadalom bevonásával).
17. A katonai szervezetek segítik a honvédelmi ágazat
nyilvánossági-kommunikációs tevékenységét, eseményeikkel, képességeikkel csatlakoznak a HM-MH központi és
regionális rendezvényeihez. A központi és helyi programok szervezése során bemutatásra kerülnek az öt éves önkéntes haderő képességei, modern technikai eszközei,
hazai feladatai és nemzetközi szerepvállalásai.
18. A társadalmi szervezetekkel kialakított kapcsolatrendszer – a nemzeti civil alapprogram elveinek megfelelően – a nyilvánossági-kommunikáció egyik eszközeként
– támogatja a honvédelmi ágazat kötelezettségeinek végrehajtását. Elsődleges cél a tagszervezeteket tömörítő, országos lefedettségű, jelentős taglétszámmal rendelkező
ún. ernyőszervezetekkel való kapcsolatrendszer gondozása. A társadalmi kapcsolati rendszer működtetéséért a
HM KTF a felelős.
19. Az esélyegyenlőségi és a hadtudományi szakterületekhez tartozó programok, események a honvédelmi ágazat népszerűsítését, általános imázsépítését segítik.
20. A kulturális rendezvények komplex jellegű programként valósulnak meg, amelyek a honvédség népszerűsítését szolgálják, a „katonai imázs” növelését, a toborzást,
a pályára irányítást, továbbá a katonai hagyományok ápolásának bemutatását segítik, tartalmukkal és színvonalukkal maradandó élményt nyújtanak a résztvevők számára.
Rekreációs elemként a katonai szervezeteknél lévő kulturális lehetőségek, programok segítik a szervezet megtartó
képességének fejlődését, a szervezeti kötődés és a közösségi szellem erősítését. A HM és az MH szervek a 2009.
évi kulturális rendezvényeiket, programjaikat a jubileumi
évfordulók, ünnepek, valamint a Kazinczy emlékév jegyében szervezik meg.
21. A szabadidő és versenysport a nyilvánossági-kommunikáció speciális eszköze, a honvédelmi ágazat népszerűsítése a sport eszközeivel. Együttműködési megállapodásokban meghatározottak szerinti kapcsolatrendszer a
honvéd sportegyesületekkel, a Budapesti Honvéd Sportegyesülettel (a továbbiakban: BHSE) és a Magyar Futball
Akadémia Alapítvánnyal. Kiemelt terület a kölcsönös előnyökön nyugvó támogatási rendszer: a BHSE és a Magyar
Labdarúgó Akadémia HM részére rendelkezésre bocsátott
hirdetési felületeinek hatékony kihasználása, élsportolók
bevonása az ágazati nyilvánossági programokba, a toborzásba. A szabadidősport programok hozzájárulnak az ágazatban dolgozók fizikai képességeinek fejlesztéséhez,
szinten tartásához, egészségük megőrzéséhez, elősegítik a
szervezeti kötődést szolgáló közösségi kapcsolatok fejlesztését.
22. A médianyilvánosság proaktív kommunikációt,
gyors, szakmai alapokon nyugvó tájékoztatást valósít
meg. A nyilatkozatot adó személyek, vezetők, szakértők
részt vesznek hatékony kommunikációs felkészítéseken.
A honvédelem ügyét segítő, közérdeklődésre számot tartó
közéleti személyiségek bevonása szükséges a nyilvánossági és média programokba a nagyobb társadalmi érdeklődés generálása érdekében.
23. A központi szervezésű, nagy nyilvánosságú, komplex rendezvények, programok nyilvánossági-kommunikációs szakfeladatainak pénzügyi forrását a HM KTF tervezi
(a saját és a szakmai alárendeltségébe tartozó HM Zrínyi
Kommunikációs Szolgáltató Kht. költségvetésében), valamint megjeleníti a HM éves kommunikációs tervében. A
rendezvények, programok logisztikai (infrastrukturális,
szállítási, étkeztetési) feladatainak pénzügyi forrását a HM
Védelemgazdasági Főosztály és a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség együttműködve tervezi és intézkedik
a megvalósítás tárgyában a szakmai alárendeltségükbe tartozó HM Honvéd Kulturális Szolgáltató Kht. felé. Ez a forrás elkülönítve, külön soron jelenik meg a HM éves kommunikációs tervében. Az adott nyilvánossági program,
rendezvény során felmerülő túlóra-költségeket minden
szervezet saját személyi állományára vonatkozóan önállóan köteles tervezni és elszámolni. A nyilvánossági-kommunikáció költségvetése a takarékosságot és költséghatékonyságot szem előtt tartva készül.
24. A katonai hagyományok ápolása, a katonai szervezetek jelképei, a csapatzászlók, zászlószalagok, az emlékszobák, a névfelvételek erősítik a szervezeti egységet és a
közösség összetartozását, emléket állítanak a katonaelődöknek, a 160 éves honvédség katonahőseinek.
25. A közvélemény-kutatások empirikus adatai információkat nyújtanak a lakosság honvédelemmel, biztonságpolitikával kapcsolatos vélekedéseiről, attitűdjeiről,
segítik a nyilvánossági-kommunikáció tervezését, a célmeghatározást.
26. A nyilvánossági-kommunikációs szaktevékenység,
valamint a kultúra és szabadidősport támogatására pályázatok kerülnek kiírásra. A pályázati rendszert a HM KTF
működteti.
27. A nyilvánosság számára készülő imázs kiadványok,
reklám és tájékoztató anyagok a HM KTF tervei alapján
készülnek. A toborzáshoz kapcsolódó szakkiadványok
tartalmi elemeit a toborzó szervezetek, az egyes katonai
szervezeteket bemutató imázs kiadványok tartalmi elemeit
az adott katonai szervezetek biztosítják. Az egyéb kiadványok, könyvek a jubileumi évfordulókhoz, ünnepekhez,
nemzetközi szerepvállalásainkhoz kapcsolódnak. A HM
éves kommunikációs tervének mellékleteként a HM KTF
kiadványtervben feladatot szab a HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató Kht.-nak a kiadványok legyártására.
28. Az online kommunikáció (a honvédséggel kapcsolatos honlapok, portálok tartalomfeltöltése) segíti a nyilvánossági-kommunikációt és a belső tájékoztatást, az önkéntes haderő szervezeti kultúrájának fejlesztését.
29. A belső kommunikáció hatékony működtetése erősíti a katonai szervezetek közösségi életét, megválasztott
módszerei segítik a gyors és pontos tájékoztatást. A honvédség belső tájékoztatása hozzájárul a belső megítélés javításához, a személyi állomány önbecsülésének erősítéséhez, a katonai pálya belső presztízsének növeléséhez, a katonai hivatással történő azonosulás elősegítéséhez, a fegyvernemi és csapathagyományok megőrzéséhez, az egységes arculat belső elemeinek megteremtéséhez.
30. Kiemelt feladat a missziókban szolgáló katonák
nemzetközi és hazai megbecsülésének erősítése, társadalmi elismertségének növelése, a Magyar Köztársaság 2011.
első félévi soros EU-elnökségének tárca szintű feladataira
történő felkészülés kommunikációs támogatása, 10 éves
NATO-tagságunk eredményeinek bemutatása.
31. A kommunikációs képzés a vezetői, parancsnoki és
a katonai szervezeteknél rendszeresített kommunikációs
tisztek, a kommunikációs és toborzó szakállomány kommunikációs felkészítésére, szakmai továbbképzésére, a
vezetői és szakértői állomány kríziskommunikációs készségfejlesztésére irányul.
Záró rendelkezések 32. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba és 2010. január 1-jén hatályát veszti.
33. Az intézkedésben meghatározottak szerint a HM
KTF – együttműködve az érintett HM és MH szervekkel –
2008. december 31-ig elkészíti a HM 2009. évi Kommunikációs Tervét.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
7/2014. (IX. 15.) KKM közleménye a Magyarország és a Moldovai Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. CCXXXIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CCXXXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. december 21-i, 216. számában kihirdetett, a Magyarország
és a Moldovai Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény 34. cikk (3) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény a megerősítésről szóló utolsó értesítés megküldésének hónapját követő negyedik hónap első
napján lép hatályba.”
Az utolsó értesítés megküldésének napja: 2014. július 29.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2014. november 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CCXXXIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország és a Moldovai Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló
2013. évi CCXXXIII. törvény 2. és 3. §-a 2014. november 1-jén, azaz kettőezer-tizennégy november elsején lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1307/2015. (V. 15.) Korm. határozata a Magyar Görögkatolikus Metropólia megalakulásával kapcsolatos infrastruktúra kialakítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
Magyarország Kormánya – hűen az  Alaptörvényében megfogalmazott Nemzeti Hitvallásához, amely szerint: „Elismerjük
a kereszténység nemzetmegtartó erejét. Becsüljük országunk különböző vallási hagyományait.” – örömmel fogadta Őszentsége
Ferenc pápa 2015. március 20-án kihirdetett döntését, melyben a  magyarországi bizánci rítusúak számára megalapította
a Hajdúdorogi Metropóliát, s melynek székhelyévé Debrecen városát jelölte ki.
A Kormány a Magyar Görögkatolikus Metropólia megalakulásával kapcsolatos infrastruktúra kialakítása érdekében
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
810,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú
központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  infrastruktúra
kialakításához 2016. évben szükséges, 1100,0 millió forint összegű forrásnak az  Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben történő biztosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  infrastruktúra
kialakításához 2017. évben szükséges, 390,0 millió forint összegű forrásnak a  2017. évi központi költségvetés
tervezése során az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben történő biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezésével összhangban
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Deák Imrét,
Fűrész Tündét,
Hegyi Lászlót,
Langerné Victor Katalint,
Nyitrai Imrét és
Pölöskei Gábornét
az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává – 2014. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2017. (VII. 25.) ME határozata a Magyarország és Kanada között a fedélzeti biztonsági tisztek alkalmazásáról szóló megállapodás előkészítésére és létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a nemzeti fejlesztési miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország és Kanada között a  fedélzeti biztonsági tisztek alkalmazásáról szóló megállapodás
előkészítésével és létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert, az  igazságügyi minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  külgazdasági
és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően a  végleges szöveg megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1332/2013. (VI. 13.) Korm. határozata a DDOP-5.1.3/A-09-2f-2010-0001 azonosító számú („Villányi elkerülő út építése” című) projekt támogatásemelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  DDOP-5.1.3/A-09-2f-2010-0001 azonosító számú, „Villányi elkerülő út építése”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt támogatásának emelését,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – módosításához.
felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
180/2014. (VII. 25.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között sugaras veszélyhelyzet esetén adandó gyors értesítésről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között
sugaras veszélyhelyzet esetén adandó gyors értesítésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„A Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között sugaras veszélyhelyzet esetén
adandó gyors értesítésről szóló
EGYEZMÉNY
Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
azzal az óhajjal, hogy hiánytalanul, teljes egészében teljesítsék az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet
záró dokumentumainak rendelkezéseit, erősítve ezáltal a baráti kapcsolatokat a Szerződő Felek között,
meggyőződve annak szükségességéről, hogy a  Szerződő Felek a  lehető leggyorsabban nyújtsanak megfelelő
tájékoztatást sugaras veszélyhelyzet fennállása esetén, az  országhatáron kívül esetleg jelentkező következmények
minimalizálása érdekében,
abban a meggyőződésben, hogy a nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel kapcsolatos azonnali információés tapasztalatcsere nagymértékben hozzájárul a Szerződő Felek államai lakosságának biztonságához,
figyelembe véve a  nukleáris balesetekről adandó gyors értesítésről, valamint a  nukleáris baleset, illetve sugaras
veszélyhelyzet esetén nyújtandó segítségről szóló, 1986. szeptember 26-án aláírt egyezményt, úgyszintén
a Nemzetközi Atomenergia Ügynökségen belül folyó együttműködés elfogadott alapelveit,
figyelemmel arra, hogy Magyarországot, mint az  Európai Unió és az  Európai Atomenergia Közösség tagját kötik
az  Európai Unió szerződései (az Európai Unióról szóló Szerződés, az  Európai Unió Működéséről szóló Szerződés,
az Európai Atomenergia-közösséget Létrehozó Szerződés) és az ezekből eredő másodlagos jogforrások,
a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
Alkalmazási terület 1. Az Egyezmény olyan esetekben adandó értesítésekre és tájékoztatásra vonatkozik, amikor valamelyik Szerződő Fél
széleskörű intézkedésekről dönt a lakosság védelmére, a következő okokból eredő sugaras veszélyhelyzet fellépése
esetén:
a) a  Szerződő Fél államának területén keletkezett, a  2. bekezdésben hivatkozott létesítményekkel, illetve
tevékenységekkel kapcsolatos baleset, amelynek eredményeként jelentős radioaktívanyag-kibocsátás
keletkezik, illetve keletkezhet; vagy
b) a  Szerződő Fél államának területén, vagy azon kívül mért, a  normálistól eltérő radioaktivitási szint, amely
az adott Szerződő Fél lakosságának egészségére nézve káros lehet; vagy
c) az  a)  pontban meghatározottól eltérő, a  2. bekezdésben hivatkozott létesítményeket és tevékenységeket
érintő balesetek, amelyek jelentős radioaktívanyag-kibocsátást eredményeznek, illetve eredményezhetnek;
vagy
d) más balesetek, amelyek jelentős radioaktívanyag-kibocsátást eredményeznek vagy eredményezhetnek.
2. A jelen Cikk 1. a) és c) pontjában hivatkozott létesítmények, illetve tevékenységek az alábbiak:
a) bármely, bárhol elhelyezett nukleáris reaktor;
b) bármely más, a nukleáris üzemanyag-ciklushoz tartozó létesítmény;
c) bármely, radioaktív hulladékot kezelő létesítmény;
d) nukleáris üzemanyag vagy radioaktív hulladékok szállítása és tárolása;
e) radioaktív izotópok előállítása, felhasználása, tárolása, végleges elhelyezése és szállítása mezőgazdasági,
ipari, orvosi és kapcsolódó tudományos és kutatási célokra; és
f ) radioaktív izotópok használata energia előállítására űreszközökben.
2. Cikk
Értesítés és tájékoztatás
Az 1. Cikkben részletezett sugaras veszélyhelyzetben, amelynél a  másik Szerződő Fél lakosságának
veszélyeztetettsége biztosan nem zárható ki, az  említett Cikkben hivatkozott Szerződő Félnek az  alábbi
intézkedéseket kell tennie:
a) azonnal tájékoztatja a másik Szerződő Felet – aki a jelen Egyezmény 1. Cikkében részletezettek szerint érintett
vagy érintett lehet – a  sugaras veszélyhelyzetről, annak jellegéről, keletkezésének időpontjáról és pontos
helyéről;
b) haladéktalanul megadja a másik Szerződő Félnek a jelen Egyezmény 3. Cikkében részletezett, rendelkezésére
álló információkat, amelyek az illető Szerződő Fél államában a radiológiai következmények minimalizálásához
szükségesek.
3. Cikk
Közlendő információk 1. A  2. Cikk b)  pontja értelmében nyújtandó információnak a  Szerződő Fél rendelkezésére álló alábbi adatokat kell
tartalmaznia:
a) az esemény jellege és időpontja, pontos helye, ahol lehetséges, az érintett létesítmény, illetve tevékenység;
b) az  esemény feltehető, illetve megállapított oka és előre látható alakulása a  radioaktív anyag kibocsátása
szempontjából;
c) a  radioaktív kibocsátás általános jellemzői, beleértve annak jellegét, valószínű fizikai és kémiai formáját,
továbbá a radioaktív kibocsátás mennyiségét, összetételét és effektív magasságát;
d) a  radioaktív kibocsátás terjedésének előrejelzéséhez szükséges aktuális és előre látható meteorológiai és
hidrológiai viszonyok;
e) a környezeti radioaktív anyagkoncentráció mérési eredményei;
f ) az élelmiszerek, takarmányok és ivóvíz radioaktív anyagkoncentráció mérési adatai;
g) a megtett vagy tervezett védelmi intézkedések;
h) a lakosság tájékoztatására megtett vagy tervezett intézkedések;
i) a radioaktív kibocsátás becsült időbeni változása;
j) az információ forrása.
2. A  jelen Cikk 1. bekezdésében meghatározott információkat megfelelő időközönként ki kell egészíteni további
tájékoztatással, beleértve a veszélyhelyzet alakulását, előre látható, illetve tényleges befejeződését.
3. A jelen Cikk 1. bekezdésében meghatározott információt és annak minden módosítását a 2. Cikkben részletezettek
szerint mindaddig szolgáltatni kell, amíg a  helyzet fennáll, vagy ameddig elegendő információ nem áll
rendelkezésre a fennálló helyzet megítéléséhez.
4. Cikk
Az intézkedésekben való együttműködés 1. A  jelen Egyezmény 2. Cikkében hivatkozott helyzet esetében a  Szerződő Felek késedelem nélkül megállapodnak
a  lakosság egészség- és vagyonvédelme érdekében szükséges együttműködés és lehetséges segítségnyújtás
vonatkozásában.
2. A Szerződő Felek haladéktalanul megállapodnak – a  jelen Cikk 1. bekezdésében foglaltakon túl – minden további
szükséges intézkedésben.
3. A  másik országban jelentkező radiológiai következmények minimalizálása érdekében a  jelen Egyezmény
2. Cikk b) pontja szerinti tájékoztatást adó Szerződő Fél a lehetséges mértékben azonnal válaszol a másik Szerződő
Fél további tájékoztatási igényére vagy együttműködési kérésére.
5. Cikk
Illetékes szervek és kapcsolattartási pontok 1. A  Szerb Köztársaság részéről jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős illetékes hatóság a  Környezetvédelemért
felelős Minisztérium és a Szerb Sugárvédelmi és Nukleáris Biztonsági Hivatal.
A Magyarország részéről jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős illetékes hatóság az  Országos Atomenergia
Hivatal.
2. A  Szerb Köztársaság részéről a  külföldről érkező értesítés és tájékoztatás fogadására kijelölt kapcsolattartó pont
a Belügyminisztérium Veszélyhelyzet-kezelési Részleg.
Magyarország részéről a  külföldről érkező értesítés és tájékoztatás fogadására kijelölt kapcsolattartó pont
az Országos Atomenergia Hivatal.
3. A  Szerb Köztársaság részéről a  jelen Egyezmény alapján adandó értesítés és tájékoztatás küldésére kijelölt
kapcsolattartó pont a Szerb Sugárvédelmi és Nukleáris Biztonsági Hivatal.
Magyarország részéről a jelen Egyezmény alapján adandó értesítés és tájékoztatás küldésére kijelölt kapcsolattartó
pont az Országos Atomenergia Hivatal.
4. A  Szerződő Felek a  továbbiakban tájékoztatást nyújtanak mindennemű, az  1., 2. és 3. bekezdésben megjelölt
információban bekövetkező változásról.
5. A kapcsolattartási pontok kijelölésüket követően haladéktalanul megállapodnak az információtovábbítás módjairól.
A továbbítási rendszer működését legalább évente egyszer ellenőrizni kell.
6. Cikk
Egyéb információ 1. A Szerződő Felek évente egyszer kölcsönösen tájékoztatják egymást nukleáris programjaikról, az 1. Cikk 2. bekezdés
a)–c)  pontjai szerinti létesítményeik üzemeltetési tapasztalatairól, telephelyen kívüli megelőző intézkedéseikről,
továbbá a nukleáris biztonság és sugárvédelem területén alkalmazott jogi szabályozásokról.
2. A Szerződő Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást meglévő, építés alatt álló és tervezett, az 1. bekezdés szerinti
létesítményeikről. A kicserélendő információ a következő adatokat tartalmazza:
– a létesítmény megnevezése,
– a létesítmény telephelye és címe,
– az üzemeltető,
– a létesítmény alapvető műszaki adatai,
– aktuális állapot,
– teljesítményadatok,
– a létesítmény helyszínének főbb jellemzőit tartalmazó leírás,
– a megelőző intézkedések és a baleset-elhárítási intézkedések aktuális adatai.
3. A  jelen Cikk 1. bekezdése szerinti nukleáris létesítményekről szolgáltatandó, a  környezeti hatásokra, a  nukleáris
biztonságra, valamint a  sugárvédelemre vonatkozó további információkat a  9. Cikk szerinti konzultációkon kell
megtárgyalni.
4. A  tervezett létesítményekről a  2. bekezdés szerint adandó tájékoztatásra a  létesítési engedély kiadása után kerül
sor. A  Szerződő Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást még az  építési szakaszban, hat hónappal korábban
a létesítmények előirányzott üzembe helyezésének időpontjáról.
7. Cikk
Mérési program 1. Mindegyik Szerződő Fél mérési programot hajt végre a  saját államának területén az  ionizáló sugárzás és
a radionuklidok mérésére a környezetben, különös tekintettel a 6. Cikk 1. bekezdésében említett létesítményekre.
2. A  mérési programnak tartalmaznia kell a  kibocsátási adatokat, valamint a  radionuklid koncentráció mérését
a következő közegekben: levegő (aerosol is), ivóvíz, felszíni víz, talaj, csapadék, élelmiszerek, takarmányok. A mérési
eredményeknek kölcsönösen összevethetőeknek kell lenniük, és elegendő információt kell tartalmazniuk ahhoz,
hogy a Szerződő Fél lakosságának sugárterhelése kiszámítható legyen.
3. A mérési eredményeket évente egyszer át kell adni a másik Szerződő Félnek. A normál állapottól való jelentősebb
eltérés esetén a  tájékoztatás azonnal továbbítandó a  másik Szerződő Félnek. A  Szerződő Fél kérésre kiegészítő
tájékoztatást nyújt.
8. Cikk
Adatcsere a Radiológiai Gyorsértesítési Rendszerről
A Szerződő Felek jelen Egyezmény hatálybalépését követően két éven belül – koordinátoraik által jóváhagyott
megállapodásnak megfelelően – megalkotják egymás radiológiai gyorsértesítési rendszerére vonatkozó adatcsere
eljárásrendjét.
9. Cikk
Konzultációk 1. A Szerződő Felek évente egyszer kölcsönös szakmai konzultációt tartanak, amelyen egyebek között:
a) értékelik az Egyezmény végrehajtását,
b) megtárgyalják a 6. Cikk alapján nyújtott információt,
c) értékelik a 7. Cikk szerinti mérési program eredményeit, valamint
d) foglalkoznak egyéb aktuális nukleáris biztonsági és sugárvédelmi kérdésekkel.
2. A  Szerződő Felek koordinátoraikon keresztül állapodnak meg a  kölcsönös szakmai konzultáció időpontjában,
helyében és résztvevőiben.
3. Szükség esetén, a koordinátorok egyetértésével kerül sor az 1. bekezdés szerinti további szakmai konzultációkra.
10. Cikk
Koordinátorok 1. A Szerződő Felek az Egyezmény végrehajtására egy-egy koordinátort biztosítanak, amely
a) a Szerb Köztársaság Kormánya részéről a Szerb Sugárvédelmi és Nukleáris Biztonsági Hivatal;
b) Magyarország Kormánya részéről pedig az Országos Atomenergia Hivatal.
2. A koordinátorok megbízatása főleg az alábbiakra terjed ki:
a) az  együttműködés keretébe tartozó, az  Egyezmény 6., 7. és 8. Cikke szerint átadandó valamennyi szakmai
ismeret és információ cseréje, kivéve, ha a tájékoztatás valamely speciális módja kerül megfontolásra és
b) a 9. Cikk szerinti kölcsönös szakmai konzultációk szervezése.
3. A  Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást a  koordinátor kijelölésében bekövetkezett esetleges
változásról.
11. Cikk
A lakosság tájékoztatása
A 2., 3., 6., 7. és 8. Cikkeknek megfelelően mindkét Szerződő Fél a  másiktól kapott információt felhasználhatja
a lakosság tájékoztatására, kivéve, ha azt a másik Szerződő Fél bizalmasan közölte.
12. Cikk
Költségek
A jelen Egyezmény keretében folyó kölcsönös információcsere költségtérítés-mentes. Amennyiben valamely
kiegészítő információ jelentős költségtöbbletet eredményez, úgy azt a kiegészítést kérő Szerződő Fél fedezi.
13. Cikk
Más nemzetközi egyezményekkel való viszony
Jelen Egyezmény nem befolyásolja a  Szerződő Felek azon kölcsönös jogait és kötelezettségeit, amelyek a  jelen
Egyezmény tárgyával kapcsolatos meglévő, vagy a jövőben kötendő nemzetközi egyezményekből erednek.
14. Cikk
Az Egyezmény hatálybalépése, időbeli hatálya és felmondása
1. A  jelen Egyezmény annak az  utolsó értesítésnek a  kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépés belső jogi feltételeinek teljesüléséről.
2. Az Egyezmény határozatlan időre szól.
 3. Bármelyik Szerződő Fél bármikor felmondhatja az  Egyezményt. Az  Egyezmény hat hónappal azt követően veszti
hatályát, hogy a másik Fél diplomáciai úton írásban megkapja a felmondást.
Az Egyezmény két eredeti példányban készült, szerb, magyar, valamint angol nyelven, valamennyi szöveg egyaránt
hiteles. Értelmezési vagy alkalmazási kétségek felmerülése esetén az angol szöveg az irányadó.
Készült Belgrádban, 2014. július 1-én. Magyarország Kormánya nevében A Szerb Köztársaság Kormánya nevében
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 14. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  energiapolitikáért felelős miniszter és az  Országos
Atomenergia Hivatal főigazgatója gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a hatósági ellenőrzést végző köztisztviselők azonosító jelzéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontja alapján a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
köztisztviselőinek hatósági ellenőrzése során alkalmazandó hatósági azonosító ruházat-eszköz használatának részletes szabályait
a következők szerint állapítom meg:
1. Az utasítás hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) kinevezett, munkaköri
leírásuk szerint hatósági ellenőrzés végrehajtására utasítható köztisztviselőire.
2. Az MBFH hatáskörébe tartozó tevékenységek és területek hatósági ellenőrzését végző köztisztviselőnek – az adott
helyre külön szabályzatban meghatározott egyéni védőeszközökön túl – az időjárási viszonyoknak megfelelően
az  ellenőrzés elengedhetetlen eszközeként, a hatósági azonosítás céljából, az MBFH által biztosított, azonosító
jelzéssel ellátott zubbonyt vagy a hideg, illetve esővíz ellen védő rövidkabátot kötelező használni.
3. A köztisztviselő a részére kiadott, 2. pont szerinti eszközöket csak hatósági ellenőrzés céljára használhatja, felelős azok
tisztán tartásáért, épségének megőrzéséért. Ha a köztisztviselő közszolgálati jogviszonya megszűnik, akkor a részére
kiadott eszközöket köteles az MBFH-nak visszaadni.
4. A fekete színű zubbony és a sötétkék színű rövidkabát bal karjának felső, külső részén a bányafelügyelet jelvényképét
kell elhelyezni, és azokat hátfelületükön fehér színű „BÁNYAFELÜGYELET” felirattal kell ellátni.
5. A 2. pont szerinti eszközök számlával igazolt tisztítási díját az MBFH megfizeti, illetve az elhasználódottakat leselejtezi,
és pótlásukról gondoskodik. Figyelemmel az esetleges létszámváltozásra, illetve az eszközök elhasználódására,
megfelelő számú tartalékról kell gondoskodni.
6. Új dolgozó felvétele esetén az eszközt a munkáltatói jogkör gyakorlójának a szükséges méretek megadásával
az MBFH-tól kell igényelnie.
7. A használatra kiadott eszközökről nyilvántartást kell vezetni.
8. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. Jelen utasítás végrehajtásáért
a) a 2–3. pontok esetében az érintett köztisztviselő,
b) a 4–7. pontokban foglaltakért az MBFH Gazdasági Főosztály vezetője
felelős.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
29/2018. (II. 28.) Korm. rendelete az állami foglalkoztatási szerv hatáskörében kiszabható bírságról.
A Kormány a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58.  § (11)  bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § Az állami foglalkoztatási szervként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: kormányhivatal)
rendbírság fizetésére kötelezi
a) azt a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
(a  továbbiakban: Flt.) 58.  § (5)  bekezdés c)  pontjában meghatározott munkaadót, aki az  Flt. 56/A.  §
(1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott kötelezettségszegést követ el, vagy a  munka törvénykönyvéről
szóló 2012. évi I. törvény 75. §-ában, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 67. §-ában,
valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 38. §-ában előírtaknak megfelelően
– a  csoportos létszámcsökkentéssel kapcsolatban – a  kormányhivatal részére történő tájékoztatási
kötelezettségének nem vagy nem a  meghatározott időpontban, továbbá hiányos vagy valótlan
adattartalommal tett eleget;
b) azt a magán-munkaközvetítő tevékenységet folytató jogi személyt, egyéni vállalkozót, aki
ba) az Flt. 6. § (1) bekezdésében előírt nyilvántartásba vételi kötelezettségét elmulasztotta,
bb) a  munkaerő-kölcsönzési és a  magán-munkaközvetítői tevékenység nyilvántartásba vételéről
és folytatásának feltételeiről szóló 118/2001. (VI. 30.) Korm. rendeletben (a  továbbiakban:
Korm. rendelet) meghatározott bejelentési, nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettségének nem
vagy nem a Korm. rendeletben foglaltak szerint vagy valótlan adattartalommal tett eleget;
c) azt, aki az  Flt.-ben, valamint a  felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott foglalkoztatást
elősegítő támogatásban részesül, és az  erről szóló véglegessé vált határozatban előírt nyilvántartási,
adatszolgáltatási kötelezettségének nem tett eleget.
2. § A kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala rendbírság fizetésére kötelezi
a) azt az  Flt. 58.  § (5)  bekezdés c)  pontjában meghatározott munkaadót, aki az  álláskeresési járadék és
álláskeresési segély megállapításához szükséges igazolólapról szóló miniszteri rendeletben meghatározott
nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségét valótlan adattartalommal vagy hiányosan, illetve nem vagy
nem az előírt időpontban teljesítette,
b) az Flt. 58. § (5) bekezdés c) pontjában meghatározott munkaadót, ha a harmadik országbeli állampolgárok
magyarországi foglalkoztatásának nem összevont kérelmezési eljárás alapján történő engedélyezéséről,
az  engedélyezési kötelezettség alóli mentességről, a  fővárosi és megyei kormányhivatal munkaügyi
központjának az  összevont kérelmezési eljárásban való szakhatósági közreműködéséről, valamint
a  Magyarországon engedélymentesen foglalkoztatható harmadik országbeli állampolgárok magyarországi
foglalkoztatásának bejelentéséről, és a munkabér megtérítéséről szóló kormányrendeletben meghatározott
bejelentési kötelezettségének nem tett eleget,
c) azt, aki az  Flt.-ben, valamint a  felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott foglalkoztatást
elősegítő támogatásban részesül, és az  erről szóló véglegessé vált határozatban előírt nyilvántartási,
adatszolgáltatási kötelezettségének nem tett eleget.
3. § (1) Egy eljárásban elbírált több kötelezettségszegés esetén a  rendbírságot a  kötelezettségszegés előfordulási
gyakoriságának figyelembevételével kötelezettségszegésenként kell kiszabni. Ebben az  esetben a  rendbírságnak
az Flt. 56/A. § (2) bekezdésében meghatározott mértékét kötelezettségszegésenként kell alkalmazni.
(2) A rendbírság alapjául szolgáló kötelezettségek ismételt elmulasztása esetén a rendbírság újból kiszabható.
4. § (1) Ez a rendelet 2018. március 1-jén lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2010. (VII. 28.) BM–KIM együttes utasítása a 2010. május–június hónapokban kihirdetett veszélyhelyzetek által érintett Borsod-Abaúj-Zemplén megyei önkormányzatok tevékenységének támogatásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdése alapján a következő együttes utasítást adjuk ki:
1. A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei helyi önkormányzatok rendkívüli erőfeszítést igénylő tevékenységének támogatása
érdekében az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetője tájékoztassa a kihirdetett
veszélyhelyzettel érintett önkormányzatokat arról, hogy szakmai segítséget kérhetnek az Észak-magyarországi
Regionális Államigazgatási Hivataltól az önkormányzati feladatok ellátásához. Az önkormányzat kérésére az
Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetője haladéktalanul biztosítson minden szakmai
segítséget, ennek keretében a) folyamatosan működjön együtt az érintett önkormányzatokkal,
b) a helyszínen való megjelenésével, a képviselő-testületi üléseken való részvételével segítse az önkormányzatok
munkáját, c) nyújtson fokozott segítséget a kárenyhítéssel, helyreállítással és újjáépítéssel kapcsolatos önkormányzati
rendeletek megalkotásához, d) nyújtson segítséget a magánszemélyeknek nyújtandó támogatások elosztására vonatkozó önkormányzati
döntések előkészítéséhez. 2. Az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetője
a) működjön közre a helyi lakosság tájékoztatásában, b) folyamatosan tájékozódjon a települési és megyei önkormányzatnál a karitatív adományok nyilvántartásáról és
felhasználásáról, valamint biztosítsa az erről szóló lakossági tájékoztatást,
c) szorgalmazza – különösen Felsőzsolcán és térségében – a veszélyhelyzettel összefüggő építési tevékenységekkel
kapcsolatos építésügyi hatósági ügyek soron kívüli intézését, kiemelten a megsemmisült vagy
helyreállíthatatlanul károsodott ingatlanok esetében. 3. A Belügyminisztérium irányítása alá tartozó szervek közül
a) a területrendezési és építésügyi ügyekért felelős helyettes államtitkár nyújtson segítséget a 2. pont c) alpontjában
foglaltak végrehajtásához, b) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója gondoskodjon arról, hogy az illetékes megyei
katasztrófavédelmi igazgatóság ismeretei folyamatos átadásával segítse az 1. és 2. pontban foglalt feladatok
végrehajtását, c) az országos rendőrfőkapitány gondoskodjon arról, hogy a rendőrség területileg illetékes szervei fordítsanak
kiemelt figyelmet a veszélyhelyzettel érintett Borsod-Abaúj-Zemplén megyei települések – különösen
Felsőzsolca – közbiztonságára. 4. Az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetője heti rendszerességgel, minden csütörtökön
16 óráig közös jelentést állít össze az 1–3. pontban foglalt feladatok végrehajtásáról, a megtett és tervezett
intézkedésekről, valamint az állami és önkormányzati feladatok végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatokról.
A 3. pont szerinti vezetők biztosítják az illetékes területi szervek közreműködését a közös jelentés elkészítésében.
A közös jelentést az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetője – az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság útján – terjeszti fel a belügyminiszter, valamint a közigazgatási és igazságügyi
miniszter részére. 5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k., Dr. Navracsics Tibor s. k.,
belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
32/2015. (IX. 24.) MNB rendelete a „Vizsolyi Biblia” 50 000 forintos címletű arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Biblia első teljes magyar nyelvű fordítása elkészítésének 425. évfordulója alkalmából –
„Vizsolyi Biblia” megnevezéssel 50 000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. szeptember 26. 2. § (1) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 3,491 gramm, átmérője 20 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  vizsolyi református templom ábrázolása látható. Az  ábrázolás felett,
jobbra, negyed köriratban a „MAGYARORSZÁG”, az  ábrázolás alatti két vízszintes sorban az „50 000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat, az  ábrázolástól balra, két vízszintes sorban a „2015” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben, négyszögletű keretben „V” betűt formáló iniciálé ábrázolása látható.
A kereten kívül, bal oldalon, a peremmel párhuzamosan a „425 ÉVES”, fent az „A VIZSOLYI”, jobb oldalon, a peremmel
párhuzamosan a „BIBLIA”, lent, az „1590–2015” felirat olvasható. Az emlékérme alsó szélén, középen Horváth Andrea
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 2000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. szeptember 26-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke