text:
102/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy azt a szabadtéri plakátot, amelyiken bármely politikai esemény, bármilyen formában szerepel,
a tulajdonosa köteles legyen 24 órán belül eltávolítani, ha legalább két állampolgár jelzi, hogy zavarja a nyugalmát.”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. A  korlátozás abban nyilvánulna meg, hogy a  plakátot alapos
indok nélkül, minimális számú választópolgár jelzése alapján el kellene távolítani. Mindezek alapján a  Bizottság
álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az  Alaptörvény 8.  cikk
(3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„bármely politikai esemény” és a „bármilyen formában” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így
a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna.
Nem egyértelmű az sem, hogy beadványozó kit ért „tulajdonos” alatt, kinek a tulajdonosa lenne kötelezve a plakát
eltávolítására, magának a  plakátnak a  tulajdonosa, vagy annak a  tárgynak a  tulajdonosa, amelyen a  plakát
elhelyezésre került. Nem kellően körülhatárolt a „zavarja a nyugalmát” kifejezés sem, nem állapítható meg pontosan,
hogy egy plakát tartalmáról mely esetben mondható el, hogy az már a nyugalom megzavarására alkalmas.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
352/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Moróczné dr. Medgyasszay Julianna Ilonát 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
347/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Lovas Rita Cecíliát 2018. december 23-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
127/2017. (III. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sohajdáné
dr. Fedor Anettet 2017. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
200/2013. (IV. 23.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok hugo
gajus scheltema rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Holland Királyság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. április 10. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1246/2015. (IV. 23.) Korm. határozata az eredményes koragyermekkori intervencióhoz szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve vizsgálja felül
a  koragyermekkori intervenció keretében korai fejlesztést, terápiát végző szervezetek, intézmények, szolgáltatók
működési és finanszírozási rendjét, és tegyen javaslatot a  koragyermekkori intervenció egységes szemléletű
szabályozási és finanszírozási rendszere kialakítására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. május 31.
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  koragyermekkori intervenció ágazatközi
fejlesztés keretében történő rendszerszintű fejlesztésének, valamint egy, a  koragyermekkori intervencióban részt
vevő szakemberek számára a  gyermekút nyomon követését biztosító egységes informatikai hálózat és adatbázis
létrehozásának az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program keretében történő finanszírozásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. március 31.
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg a védőnők koragyermekkori intervencióban betöltött
szerepének – különös tekintettel azokra a  földrajzi területekre, ahol az  országos átlaghoz képest nagyarányú
a  veszélyeztetett terhesség, a  csecsemőhalandóság és a  koraszülés –, továbbá a  szülőknek a  védőnővel való
együttműködési kötelezettsége megerősítését, és készítsen arról előterjesztést a Kormány számára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. május 31.
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg a  szülők ösztönzésének lehetséges módjait annak
érdekében, hogy biztosítsák 6 éven aluli gyermekeik szűrővizsgálatokon való részvételét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. május 31.
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve tegye meg
a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy 2016. január 1-jétől a  korai fejlesztésre való jogosultságot
megállapító pedagógiai szakszolgálat szakértői bizottságainak konduktorral vagy szomatopedagógussal történő
kibővítésére, és a  pedagógiai szakszolgálatok tevékenységének és eredményeinek részletes ismertetésén alapuló
továbbfejlesztési lehetőségre, különös tekintettel a  gyógypedagógusok számának növelésére sor kerülhessen
annak érdekében, hogy a pedagógiai szakszolgálat illetékességi területén lévő bölcsődékben, családi napközikben
és óvodákban időben felismerjék az eltérő fejlődésű gyermekeket, és a gyermekek hozzájussanak a szükséges korai
prevenciós támogatáshoz.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
145/2014. (IV. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország integrációjának támogatása, valamint a magyar–osztrák gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében
végzett kimagasló munkája elismeréseként
dr. Gregor Woschnagg, az Osztrák Gyáriparosok Szövetségének európai kérdésekre szakosodott tanácsadója részére,
a magyar–osztrák gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése, valamint a magyar állampolgárok érdekvédelme
terén végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Lantos Ferenc közgazdász, Magyarország tiroli tiszteletbeli konzulja részére,
az osztrák politikai és gazdasági véleményformálók és közéleti szereplők körében a  pozitív Magyarország-kép
kialakításához való jelentős hozzájárulása elismeréseként
Patrik Franz Pitang Voller, az Osztrák Néppárt (ÖVP) nemzetközi igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. március 26.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
89/2007. (XI. 8.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
272/2007. (VII. 31.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 2007. július 31-i ülésén megtagadta a magánszemély kezdeményező huszonegy kérdésben országos népszavazás kezdeményezésére benyújtott aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának hitelesítését. Az OVB minden kérdés
tekintetében külön határozatot hozott, 253–273/2007.
(VII. 31.) OVB határozat számok alatt.
A 272/2007. (VII. 31.) OVB határozattal elbírált népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtési ívén a következő kérdés szerepelt: „Akarja-e, hogy ön is képviselve
legyen, ezért megalakuljon a függetlenek pártja – melynek csak olyan személy lehessen tagja, aki semmilyen
pártnak legalább 5 éve nem tagja, támogatást, semmilyen párttól »függetlenként« nem kapott – és legalább
20.000 taglétszámnál ugyanolyan állami támogatásra,
valamint a 2010-es parlamenti választásokon indulásra
legyen jogosult? Tagdíj min. 1000,-Ft/hó vagy tetszés
szerint bármilyen összeg?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadását azzal indokolta, hogy a kezdeményezés nem felel meg
az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek, amely szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
kérdés lehet. Az OVB úgy vélte, hogy a kezdeményezés
„semmi olyan elemet nem tartalmaz, amely alapján az Országgyűlés jogalkotói hatáskörét gyakorolva eleget tehetne egy sikeres népszavazásból eredő kötelezettségeinek.”
Továbbá a kérdés önellentmondást is tartalmaz a „tagdíj
min. 1000,-Ft/hó vagy tetszés szerint bármilyen összeg”
kitételben.
A 253–273/2007. (VII. 31.) OVB határozatok közzététele a Magyar Közlöny 2007. augusztus 3-án megjelent
2007. évi 104. számában történt meg.
Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő
ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése ellen a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmében a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül kifogást lehet benyújtani.
A kezdeményező a hitelesítést megtagadó OVB határozatokkal szemben „óvással élt”, amelyet az Alkotmánybíróság kifogásnak tekintett. A kifogás 2007. augusztus
15-én, a törvényes határidőn belül érkezett az Alkotmánybírósághoz.
A kezdeményező egy beadványban nyújtotta be a kifogást, amely az egyes határozatok tekintetében – három határozat kivételével – külön indokolást nem tartalmaz. Tekintettel arra, hogy az indítványozó huszonegy más-más
tárgyú népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve hitelesítésének megtagadásáról, külön-külön számon meghozott OVB határozat felülvizsgálatát kéri, ezért az Alkotmánybíróság az egyes határozatok tekintetében a kifogást
elkülönítette, és a huszonegy kifogásolt OVB határozat
vonatkozásában külön határozatot hoz.
Ebben az eljárásban az Alkotmánybíróság a 272/2007.
(VII. 31.) OVB határozat elleni kifogást bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. „Az Alkotmánybíróságnak a formai és tartalmi követelményeknek megfelelő kifogások alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás.” [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH
1999, 251, 256.] Ebben a jogorvoslati eljárásban az Alkotmánybíróság megvizsgálja, hogy az OVB határozata ellen
beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése
a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. § (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő
ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az OVB az aláírásgyűjtési ív mintapéldányának hitelesítését azzal az indokolással tagadta meg, hogy a kérdés
nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, továbbá több
kérdést foglal magába. A benyújtott kifogás semmilyen
jogi érvelést, jogszabályi hivatkozást nem tartalmaz. A kifogás e határozattal összefüggésbe hozható részében a következő szerepel: „Ha a törvényalkotás hatásköre valamint
az Alkotmány módosítása nem az Országgyűlés hatásköre,
akkor azt anarchiának hívják, nem parlamentális köztársaságnak!”
A Ve. 77. § (2) bekezdése szerint a „kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét)
és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét.”
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha elkésett, vagy nem tar
talmazza a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjában foglaltakat.
A kifogás benyújtója a határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést.
Az Alkotmánybíróság e kifogást nem tekinti érdemben
elbírálható kifogásnak, mert az nem felel meg a törvényi
követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve.
116. §-ában és a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar
Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el az
Alkotmánybíróság.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
20/2009. (XII. 29.) HM rendelete az étkezési utalvánnyal való ellátásról.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 287. §-a
(2) bekezdésének a) pont ag) alpontjában és f) pontjában, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
85. § (5) bekezdés q) pontjában és (7) bekezdés a) pont aj) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. §
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen
irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet), illetőleg a honvédelmi szervezet állományába
tartozó hivatásos és szerződéses katonákra, a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katonákra, valamint
a közalkalmazottakra. (2) E rendeletet kell alkalmazni a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 46. § (3) bekezdésében megjelölt más szervezetekhez vezényelt hivatásos
és szerződéses katonára is, ha illetményét közvetlenül a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetése személyi
kiadások előirányzata terhére kapja. 2. § E rendelet alkalmazásában
a) parancsnok: a Hjt. 2. § (3) bekezdésében meghatározott állományilletékes parancsnok, valamint a jogi személynek
minősülő honvédelmi szervezet munkáltatói jogkört gyakorló vezetője, b) személyi állomány: az 1. §-ban meghatározottak szerint foglalkoztatott személyek összessége,
c) pénzügyi és számviteli szerv: ca) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel rendelkező honvédelmi szervezet esetében a pénzügyi és
számviteli szervezeti elem, cb) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel nem rendelkező honvédelmi szervezet esetében
a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet
állományából kikülönített, pénzügyi és számviteli feladatokat ellátó szervezeti elem,
d) élelmiszer-utalvány: kizárólag fogyasztásra kész élelmiszer vásárlására jogosító utalvány,
e) melegétkezési utalvány: a személyi jövedelemadóról szóló törvény szabályainak megfelelő, kizárólag étkezőhelyi
vendéglátás, munkahelyi étkeztetés vagy közétkeztetés igénybevételére jogosító utalvány.
3. § (1) A személyi állomány tagját abban a hónapban, amelyben a jogviszonya legalább egy naptári napon fennállt
– a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – étkezési utalvánnyal kell ellátni. Az étkezési utalvány a honvédelmi
miniszter döntése szerint élelmiszer-utalvány vagy melegétkezési utalvány formájában biztosítható.
(2) Az étkezési utalvány személyenkénti havi értéke a honvédelmi miniszter által meghatározott összeg.
(3) Nem jogosult az (1)–(2) bekezdés szerinti étkezési utalványra az, aki
a) 30 napot meghaladóan illetmény nélküli szabadságon tartózkodik,
b) 30 napot meghaladóan beosztásából fel van függesztve, előzetes letartóztatásban van, vagy jogellenesen van
távol, c) a teljes hónapban felmentési idejét tölti, és mentesítve van a szolgálatteljesítés (munkavégzés) alól,
d) a teljes hónapban tartós vagy ideiglenes külföldi szolgálatot teljesít, vagy külföldi tanulmányokat folytat,
e) a teljes hónapban a külön jogszabályban meghatározott II. és III. számú élelmezési norma szerint térítésmentes
természetbeni ellátást, vagy ehelyett a külön jogszabály alapján a norma pénzértékének megfelelő összegben
élelmiszer-utalványt kap, továbbá f) az a szerződéses, illetve tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona, aki a napi egyszeri
természetben, térítésmentesen biztosított ebéd lehetőségét választotta, valamint g) az a szerződéses, illetve a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona, aki étkezéstérítésre
kötelezett. (4) A (2) bekezdés szerinti értékű étkezési utalványra jogosult az is, akinek a jogviszonya hónap közben kezdődik, illetve
szűnik meg, valamint az, aki csak a hónap egy részében tartozik a (3) bekezdés a)–b) pontjainak hatálya alá.
4. § (1) Az étkezési utalványt a honvédelmi szervezet személyügyi szerve által készített jegyzék alapján előre, minden hónap
5. munkanapjáig – ha a jogosultság később keletkezik, a jogosultság keletkezését követő három munkanapon belül –
kell a jogosultnak átadni. A jegyzék tartalmazza az igényjogosult nevét, rendfokozatát, az étkezési utalvány
címletenkénti darabszámát, sorszámát, összértékét, az átvevő aláírását, valamint a jegyzéket készítő nevét és
a jogosultságot igazoló parancsnok jóváhagyását. (2) Az étkezési utalvány számadásköteles nyomtatvány. A jogosultak által aláírt jegyzéket a számadásköteles
nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt megőrizni.
(3) Az étkezési utalvány beszerzéséhez szükséges előirányzat tervezése, az utalványok megrendelése, tárolása,
nyilvántartása a pénzügyi és számviteli szerv feladata. 5. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
6. § A Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet (továbbiakban: R.) 4. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép: „4. § (1) A szerződéses, valamint a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona
– az étkezéstérítésre kötelezett kivételével – választása szerint jogosult
a) a munkában töltött napokon a napi egyszeri természetben, térítésmentesen biztosított, az I. számú élelmezési
norma részértékének megfelelő ebédre, vagy b) az étkezési utalvánnyal való ellátásról szóló honvédelmi miniszteri rendeletben meghatározott étkezési utalványra.
(2) Azoknál a honvédelmi szervezeteknél, ahol az üzemi étkeztetés feltételei nem biztosítottak, a szerződéses és
a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona részére étkezési utalványt kell kiadni.
(3) A szerződéses és a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona természetbeni,
térítésmentes ebédétkeztetésben csak egy jogcímen részesülhet. Azok a szerződéses és a tényleges
szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katonák, akik munkakörükből adódóan kedvezményes térítési díj
megfizetése mellett étkezéstérítésre kötelezettek, étkezési utalvány választására – a 6. § (4) bekezdésében
meghatározott kivétellel – nem jogosultak. (4) A szerződéses és a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona nyilatkozatot tesz az általa
választott ellátási formáról. A választott ellátási formára vonatkozó nyilatkozatot évente egy alkalommal, legkésőbb
a tárgyévet megelőző év december hónapjának 15. napjáig – továbbá az állományba vételkor, vagy az önkéntes
tartalékos katona tényleges szolgálatteljesítésre történő behívásakor – kell megtennie. A nyilatkozat év közben
a szerződéses és a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona kezdeményezésére
a) más beosztásba történő áthelyezéskor, b) a várhatóan három hónapot meghaladó vezénylés esetén,
c) a várhatóan 28 napot meghaladó egészségügyi szabadság esetén
módosítható. (5) A nyilatkozat módosítását a szerződéses és a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona
a személyügyi parancs (határozat) kézhezvételét követően kérheti az állományilletékes személyügyi szervnél.
A (4) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott esetek időtartamának lejártát követő 30 napon belül a szerződéses és
a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katona ismételten módosíthatja nyilatkozatát a részére
előnyösebb ellátási formára. Az általa választott új ellátási forma szerinti ellátásra a módosítást tartalmazó parancs
megjelenését követő hónap első napjától jogosult. (6) Az a szerződéses katona, aki a (4) bekezdés szerinti, következő évre vonatkozó nyilatkozatot határidőn belül,
önhibáján kívül nem tette meg, azt az akadályoztatás elhárulását követő 15 napon belül pótolhatja. A nyilatkoztatást
a HM és MH szervezetek személyügyi szervei hajtják végre.
(7) A nyilatkozat megtételének hiányában a szerződéses és a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes
tartalékos katona részére – az étkezéstérítésre kötelezett kivételével – étkezési utalványt kell biztosítani.
(8) Az érintett honvédelmi szervezet személyügyi főnöke elkészíti a napi egyszeri természetbeni, térítésmentes ebédet
választó szerződéses és tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos állomány névsorát, amelyet
parancsban (határozatban) kell rögzíteni. (9) A nyilatkozat tartalmát érintő, a jogszabályi környezetben évközben bekövetkező változás esetén HM és az MH
szervezetek személyügyi szervei a szerződéses és a tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos
katonát a változás hatálybalépésétől számított 30 napon belül ismételten nyilatkoztatják. A nyilatkozat alapján az új
ellátási forma szerinti ellátásra az érintettek a módosítást tartalmazó parancs kiadását követő hónap első napjától
jogosultak.” 7. § Az R. 21. § (1) bekezdésének j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A személyi állomány élelmezési feljavítási normára jogosult:] „j) a szerződéses katonák alapozó kiképzésének és az önkéntes tartalékos katonák alapfelkészítésének befejező
napjain;” 8. § Az R. 1. számú melléklete az 1. számú melléklet szerint módosul.
9. § Az R. 4. számú melléklete a 2. számú melléklet szerint módosul.
10. § (1) Az R. a) 6. § (3) bekezdés második mondatában a „hivatásos katona” szövegrész helyébe a „személyi állomány” szöveg,
b) 8. § (5) és a (7)–(8) bekezdéseiben, a 9. § (1) bekezdésében, a 11. §-ban, a 13. §-ban, a 15. § (1) bekezdés
b) pontjában, a 32. § a) pontjában, a 33. § (1) bekezdés b) pontjában, az 1. számú melléklet 2., 3. és 32. pontjaiban,
a 2. számú melléklet 1–4. és 6. pontjaiban, a 3. számú melléklet felvezető szövegében, továbbá
az 1., 3–4. pontjaiban, a 4. számú melléklet 5., 6. és 17. pontjaiban, az 5. számú melléklet 9–10. pontjaiban, valamint
a 6. számú melléklet 3. pontjában a „hivatásos és szerződéses” szövegrész helyébe a „hivatásos, szerződéses és
tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos” szöveg, c) 9. § (2) bekezdésében, a 10. §-ban, a 19. § (1) bekezdésében, a 4. számú melléklet 2. pontjában a „hivatásos,
szerződéses” szövegrész helyébe a „hivatásos, szerződéses és tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes
tartalékos” szöveg, d) 32. § c) pontjában a „hivatásos állományú katonák” szövegrész helyébe a „személyi állomány” szöveg,
e) 33. § (1) bekezdés a) pontjában a „hivatásos és szerződéses katonák, valamint közalkalmazottak” szövegrész
helyébe a „személyi állomány” szöveg, f) 33. § (2) bekezdésben a „jogosultak a hivatásos és szerződéses állományú katonák, valamint közalkalmazottak”
szövegrész helyébe a „jogosult a személyi állomány” szöveg,
g) 33. § (4) bekezdésben a „szerződéses” szövegrész helyébe a „szerződéses és tényleges szolgálatteljesítésre
behívott önkéntes tartalékos” szöveg, h) 1. számú melléklet 2. pontjában az „első beosztásba helyezés” szövegrész helyébe az „első beosztásba helyezés,
valamint a tényleges szolgálatteljesítésre történő behívás” szöveg, i) az 1. számú melléklet 15. pontjában a „szerződéses” szövegrész helyébe a „szerződéses és önkéntes tartalékos”
szöveg, j) 1. számú melléklet 31. pontjában a „szerződéses legénységi” szövegrész helyébe a „szerződéses legénységi és
önkéntes tartalékos katonai” szöveg lép. (2) Az élelmiszer-utalvánnyal való ellátásról szóló 15/2000. (VI. 20.) HM rendelet hatályát veszti.
(3) 2010. február 1-jén a hatályát veszti a (1) és (2) bekezdés, a 6–9. §-ok, valamint az 1. és 2. számú melléklet. E bekezdés
2010. február 2-án hatályát veszti. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1236/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati konstrukcióra előzetes kérdőívet benyújtó, az Emberi Erőforrások Minisztériuma fenntartásában lévő és a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumhoz tartozó intézmények pályázatairól.
A Kormány
 1. egyetért KEOP-2012-5.6.0 jelű, „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című pályázati
felhívás vonatkozásában az 1. mellékletben felsorolt pályázatok elkészítésével és benyújtásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. visszavonja a  KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című)
pályázati konstrukcióra előzetes kérdőívet benyújtó, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma fenntartásában lévő
intézmények pályázatairól szóló 1682/2013. (IX. 30.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (II. 6.) SZTNH közleménye az „IDEA-EXPO 2018 Abony” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. § b) pontja, a védjegyek és a földrajzi árujelzők
oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. § (1) bekezdés c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról szóló 2001. évi
XLVIII. törvény 40. § (1) bekezdés c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi XXXVIII. törvény
36.  §  (1)  bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2018. március 24. és 25. között Abonyban megrendezendő
„IDEA-EXPO 2018 Abony” nemzetközi kiállításon és vásáron bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket,
formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve
kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
8/2010. (II. 5.) ME határozata a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar tagozati titkárának felmentéséről és az új magyar tagozati titkár kinevezéséről.
A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. b) pontja szerinti jogkörömben eljárva
Haraszti Attilát, a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar tagozati titkárát tisztségéből
felmentem, egyidejűleg Mesterházy Szilviát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság magyar tagozati titkárává
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1610/2018. (XI. 27.) Korm. határozata az egyes állami tulajdonban álló közlekedési központ zártkörűen működő részvénytársaságok támogatási kérelmeinek a GINOP-6.1.5-17 azonosító számú felhívásra történő benyújtásához való hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul, hogy
 1. a Dél-dunántúli Közlekedési Központ Zártkörűen működő Részvénytársaság a „Munkahelyi képzések megvalósítása
a DDKK Zrt.-nél” című, valamint
 2. a KNYKK Középnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zártkörűen működő Részvénytársaság a „Munkahelyi
képzések megvalósítása a KNYKK Zrt.-nél” című
 támogatási kérelmet benyújtsa a  GINOP-6.1.5-17 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok
munkavállalói számára” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2015. (VI. 30.) HM utasítása a bekövetkezett repülőbalesetek vizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A 2015. május–június hónapokban bekövetkezett repülőbalesetekkel összefüggő okok és körülmények vizsgálatára
bizottságot (a továbbiakban: Vizsgálóbizottság) hozok létre.
3. § A Vizsgálóbizottság vezetője Kun Szabó István, a HM helyettes államtitkára, tagjai dr. Kádár Pál dandártábornok,
a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály és Fodor Péter ezredes, a HM Kontrolling Főosztály vezetője.
4. § A Vizsgálóbizottság vizsgálata kiterjed minden az MH-ban rendszeresített repülőeszköz vonatkozásában különösen:
a) a repülés feltételeinek – kiemelten az eszközök, az üzemeltetés, a kiképzés, a humán tényezők, valamint
az irányítás és vezetés – biztosítottságára, a légierő-feladatrendszer szabályozottságára és az azzal kapcsolatos
felelősségekre, illetve a szakmai beosztásokat betöltők alkalmasságára, kiemelt figyelemmel a vezetői
beosztást betöltőkre, elsősorban a Honvéd Vezérkar, az MH Kiképzési és Doktrinális Központ, az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság, valamint az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis és az MH 59. Szentgyörgyi Dezső
Repülőbázis vonatkozásában;
b) a repülőszemélyzet kiképzési terveinek meglétére 2010. január 1-jétől;
c) a repülőszemélyzet kiképzésére irányadó előírások teljességére, esetleges hiányosságaira;
d) a repülőszemélyzet tényleges aktuális kiképzettségére;
e) a kiképzési célú repülésekkel kapcsolatban kialakult esetleges, írásban nem rögzített gyakorlatra;
f ) a kiképzési tervek betartására, illetve betartatására elsődlegesen az a) pontban megjelölt honvédelmi
szervezetek tekintetében;
g) a repülésekkel érintett nemzeti vagy nemzetközi katonai gyakorlatokon történő részvétel szabályainak
meglétére vagy hiányára;
h) a meglévő aktív pilótaállomány megfelelő gyakorlatára, rutinját biztosító repült idők rendelkezésre állására és
kihasználtságára személyenként;
i) a repülőeszközök üzemeltetése során felmerült műszaki rendellenességek, meghibásodások
dokumentálásának, valamint az ezekből levonható tapasztalatok feldolgozásának eljárásrendjére, esetleges
nem szabályozott gyakorlatára;
j) a repülésbiztonságot feltételezhetően befolyásoló szubjektív tényezők érvényesülését esetlegesen lehetővé
tevő eljárási szabályokra, egyedi vezetői döntések lehetőségére vagy íratlan gyakorlatra;
k) arra, hogy a repülő műszaki személyzet a repülőeszközökön az előírt karbantartási és ellenőrzési feladatokat
előírásszerűen és dokumentált módon hajtotta-e végre és
l) minden, a vizsgálat során felmerülő egyéb releváns kérdésre.
5. § A Vizsgálóbizottság feladatkörében
a) minden honvédelmi szervezetnél eljárhat;
b) a honvédelmi szervezet vezetője minden információt haladéktalanul köteles részére biztosítani;
c) a honvédelmi szervezet személyi állománya külön elöljárói engedély nélkül köteles teljes mértékben
a Vizsgálóbizottsággal, illetve annak bármelyik tagjával együttműködni, tevékenységét támogatni.
6. § A Vizsgálóbizottság feladatkörében kizárólag a miniszternek tartozik jelentési, beszámolási kötelezettséggel.
A  Vizsgálóbizottság tevékenysége teljes mértékben független a repülőbalesetekkel kapcsolatos nemzetközi és
nemzeti repülésbiztonsági vizsgálatoktól.
7. § A Vizsgálóbizottság 2015. július 31-ig terjeszti fel a jelentését a miniszter részére.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, de rendelkezéseit 2015. június 26-tól kell alkalmazni.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
205/2008. (X. 3.) KE határozata a Nemzeti Sporttanács elnökének kinevezéséről.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény 53. § (2) bekezdése
alapján, a miniszterelnök előterjesztésére kinevezem
dr. Sárközy Tamást a Nemzeti Sporttanács elnökévé.
Budapest, 2008. szeptember 29. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
90/2009. (X. 29.) OGY határozata A „King’s City” elnevezésű, Sukoró község külterületén megvalósuló turisztikai projekt létrehozásával kapcsolatos kormányzati tevékenységet feltáró vizsgálóbizottság létrehozásáról.
A „King’s City” elnevezésű, Sukoró község külterületén megvalósuló turisztikai projekt létrehozásával kapcsolatban
számos, a kormányzat felelősségét felvető, az állam vagyonvesztését előidéző visszaélések soráról szóló hír jelent meg
a magyar sajtóban. A Központi Nyomozó Főügyészség különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, hűtlen kezelés gyanúja miatt indított
nyomozást. A felmerült kérdések tisztázása érdekében: I. Az Országgyűlés a Házszabály 34. §-a és 36. §-a alapján vizsgálóbizottságot hoz létre „A „King’s City” elnevezésű,
Sukoró község külterületén megvalósuló turisztikai projekt létrehozásával kapcsolatos kormányzati tevékenységet
feltáró vizsgálóbizottság” (a továbbiakban: vizsgálóbizottság) elnevezéssel. II. A vizsgálatnak különösen a következő kérdésekre kell választ adnia:
1. A sukorói beruházásra tekintettel került-e megalkotásra a Veres János által előkészített vagyontörvény, amely
megteremti a verseny nélküli földcsere lehetőségét? 2. Milyen számítások alapján állapította meg az MNV Zrt. a Joav Blum tulajdonában álló, csereingatlanként szolgáló
albertirsai, illetve pilisi telekegyüttes csereértékét? 3. Miért olyan feltűnően nagy a különbség a fenti ingatlanok értéke, és a korábban az állam saját tulajdonú ingatlanaként
eladott, hasonló fekvésű ingatlanok ellenértéke között? 4. Volt-e egyéb pályázó is a közép-dunántúli régióban? Amennyiben igen, milyen indokok alapján utasították el
pályázatát? A határozatot az Országgyűlés a 2009. október 26-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2009. október 26-i ülésnapján fogadta el.
5. Ki határozta meg a pályázat kiírásának és megnyerésének feltételeit?
6. Mikor kezdődtek meg a tárgyalások Joav Blum üzletemberrel a kiemelt beruházás megvalósításáról, illetve a telkek
cseréjéről? 7. Milyen döntési joggal rendelkezett az ügyben Bajnai Gordon és milyennel Veres János?
8. Milyen indokok alapján minősítette a kormány a „King’s City”-t kiemelt fontosságú nemzetgazdasági beruházássá?
III. A vizsgálóbizottság az Alkotmánybíróság 50/2003. (XI. 5.) AB határozatának figyelembevételével maga határozza meg
eljárási rendjét és vizsgálati módszereit. IV. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít, melynek tartalmaznia kell
a) a bizottság feladatát; b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait; d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bizonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv(ek) vagy személy(ek) észrevételeit a lefolytatott vizsgálat módszereire és
megállapításaira vonatkozóan; f) javaslatot az esetlegesen szükséges intézkedésekre.
V. A vizsgálóbizottság 8 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek
ajánlást az alábbiak szerint: MSZP 4
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség 2
SZDSZ 1
KDNP 1
VI. A vizsgálóbizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata
alapján az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz.
A vizsgálóbizottság elnökére az ellenzéki képviselőcsoportok közül a Fidesz – Magyar Polgári Szövetség, alelnökére
a kormánypárti képviselőcsoport a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjeszt elő javaslatot. A bizottság tagja csak
olyan országgyűlési képviselő lehet, akinek a törvényben előírt nemzetbiztonsági ellenőrzése megtörtént.
VII. A vizsgálóbizottság megbízatása kiterjed minden, az e határozat I., valamint II. 1–8. pontjait érintő vizsgálatra, és az
ennek alapján szükséges intézkedésekre, vonatkozó javaslattételre. A vizsgálóbizottság a munkája során
– figyelemmel az Alkotmánybíróság 50/2003. (XI. 5.) AB határozatára – a feladatával összefüggésben
meghallgatásokat tarthat, iratokat kérhet be. Az Alkotmánybíróság 50/2003. (XI. 5.) AB határozatában foglaltak
figyelembevételével a kért adatokat mindenki köteles a vizsgálóbizottság rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles
a vizsgálóbizottság előtt megjelenni. A vizsgálóbizottság tagja külön engedély nélkül jogosult az államtitok megismerésére, ha a vizsgálóbizottság
létrehozásáról szóló országgyűlési határozat az államtitokkör megfelelő pontjának meghatározásával a felhatalmazást
megadta. A vizsgálóbizottság, illetve tagjai erre figyelemmel jogosultak megismerni az államtitokról és a szolgálati
titokról szóló 1995. évi LXV. törvény mellékletében, a különös adatfajták körében az 55/A., 55/B., 72., 100., 101. és
137/B. pontban jelzett adatokat. VIII. A vizsgálóbizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés
fedezi költségvetéséből. IX. A vizsgálóbizottság megbízatása a IV. pont szerinti jelentés benyújtásáig, de legfeljebb a megalakulástól számított
90 napig tart. Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
373/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ruttner Veronikát
a 2015. szeptember 1. napjától 2018. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2011. (IX. 6.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, légimarsallok alkalmazásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2011. XXXIX. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi XXXIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. május 2-i, 47. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság és az Amerikai
Egyesült Államok között létrejött, légimarsallok alkalmazásáról szóló Megállapodás 8. Cikkének 1. bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a Felek közötti későbbi, a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás
teljesítését igazoló, írásbeli értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba.”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2011. augusztus 5.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2011. szeptember 4. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi XXXIX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, légimarsallok alkalmazásáról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2011. évi XXXIX. törvény 2. és 3. §-ai 2011. szeptember 4-én, azaz kétezer-tizenegy, szeptember
4-én hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
339/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/921/3/2019. számú előterjesztésére –
Vitasovic Mladen (születési hely, idő: Szabadka [Jugoszlávia], 1980. július 17.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
635/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló 237/2006. (XI. 27.) Korm. rendelet
22. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. 1. Az indítványozó országgyűlési képviselők arra hivatkozással kérték a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásairól szóló 237/2006. (XI. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) előnyben részesítést biztosító szabályának
megsemmisítését, mert az ellentétes az Alkotmány
70/F. §-ával.
Az indítványozók szerint az Alkotmány 70/F. § (2) bekezdésének az a fordulata, miszerint a felsőfokú oktatás
mindenki számára képességei szerint hozzáférhető, azt jelenti, hogy a felsőfokú oktatásban való részvétel biztosításának személyre bontott zsinórmértéke a felvételiző képessége. Álláspontjuk szerint az R.-ben meghatározott
előnyök biztosítása sérti a művelődéshez való jogot, mivel
a jogalkotó a „képesség” helyett más szempontokat vesz
figyelembe.
Az indítványozók hivatkoztak arra is, hogy az R. előnyben részesítési szabályainak kedvezményezettjei azok hátrányára kerülnek be a felsőoktatási intézményekbe, akik
egyébként magasabb felvételi pontszámot érnének el, így
ez számukra jelent diszkriminációt.
2. Az indítvány az R. 21. §-ának alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányult. Az indítvány benyújtását követően – 2008. január 1.-ével – az
R. 46. § (3) bekezdése értelmében megváltoztak a felvételi
pontszámítás szabályai. Az előnyben részesítést jelenleg
az R. 22. §-a szabályozza. Mivel az indítványozók által
felvetett alkotmányossági kérdés azonos a korábbi és a jelenlegi szabályozásban, így az Alkotmánybíróság az
R. 22. §-át vonta vizsgálat alá.
II. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései: „70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
(…)
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állam
polgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés
kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki
számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.”
Az R. támadott, indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezése: „22. § (1) A hátrányos helyzetű jelentkező minden jelentkezési helyén 25 többletpontra jogosult.
(2) További 25 pontra jogosult a halmozottan hátrányos
helyzetű jelentkező.
(3) A fogyatékossággal élő jelentkező minden jelentkezési helyén 50 többletpontra jogosult.
(4) Az a jelentkező, aki a jelentkezési határidő és a felvételi döntés közötti időszakban gyermeke gondozása céljából fizetés nélküli szabadságon lévő, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban vagy gyermekgondozási díjban részesül, 50 többletpontra jogosult.
(5) Az (1)–(4) bekezdések szerinti jogosultságot (a kedvezményre jogosító feltételek meglétét) a 12. § (3) bekezdésében meghatározott határidőig kell igazolni.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1.1. Az Alkotmány 70/F. §-a biztosítja a művelődéshez
való jogot, amelyet a Magyar Köztársaság a képességei
alapján mindenki számára hozzáférhető felsőoktatás útján
valósít meg. Az Alkotmány szövegéből következően tehát
a felsőoktatási intézmények léte és működése az Alkotmány 70/F. §-ában rögzített alapjog intézményi garanciája. Abból, hogy az Alkotmány a felsőoktatáshoz való hozzáférést a „képesség alapján” biztosítja, egyrészt az következik, hogy a felvételi szabályozás nem lehetetleníti el a
megfelelő képességgel rendelkező személy művelődéshez
való jogának érvényesíthetőségét [lásd 79/1995. (XII. 21.)
AB határozat, ABH 1995, 399, 407.]. Sem a jogi, sem a
ténybeli tényezők (pl. rászorultság, hátrányos helyzet)
nem zárhatják ki, hogy az egyébként megfelelő képességgel rendelkező személy a felsőoktatásban részt vegyen.
Másrészt a „képesség alapján” fordulat azt a követelményt támasztja a jogalkotóval szemben, hogy a „képesség” tényleges szempont legyen a felvételi döntés során.
Ez a képesség számos, nem csupán az adott tudományághoz köthető elméleti és gyakorlati ismeretet foglalhat magába. Az Alkotmány 70/F. §-ából következik tehát, hogy a
felvételi rendszer vegye figyelembe a jelentkező ismereteit, tudását, alkalmasságát. Nem felelne meg az Alkotmány
rendelkezéseinek, ha a felvételre a jelentkező képességeitől teljesen elvonatkoztatott külső (a képességtől független) körülmények alapján kerülne sor.
Nem feltétlenül jelenti azonban a művelődéshez való
jog sérelmét, ha a jogalkotó a „képesség” mellett más
szempontokat is érvényre juttat a felvételi eljárás szabályozásánál. Különösen igaz ez akkor, amikor a szabályozás az Alkotmány más rendelkezéseinek (pl. esélyegyenlőség) megvalósítását célozza. Mindez oktatáspolitikai
kérdés, amelynek meghatározása – az Alkotmány 35. §
(1) bekezdésének f) pontjára is figyelemmel – a Kormány
feladata. Ennek ellátása során a Kormánynak számos körülményt kell mérlegelnie, amelynél az Alkotmánybíróság
vizsgálata csak arra terjedhet ki, hogy a kialakított szabályozás megfelel-e az Alkotmány rendelkezéseinek
[62/2009. (VI. 16.) AB határozat, ABK 2009. június, 696,
703.].
1.2. A felvételi eljárás jelenlegi szabályozásából az látható, hogy a felsőoktatási intézménybe történő felvételnél
az összpontszámot alapvetően három tényező határozza
meg.
Egyfelől a szűkebb értelemben vett képesség, ami az
adott tudományterületen való jártasságot, alkalmasságot
mutatja. Ebbe a körbe tartozik például az alkalmassági
vizsga, az érettségi eredménye a tudományterülethez kapcsolódó tárgyakból vagy a felvételi eredménye.
Másrészt a tágabb értelemben vett képesség, ami olyan
ismerteket is magába foglal, amelyek a hallgató tudásával
függnek össze, de csak érintőlegesen kapcsolódnak a választott (a felvételivel megcélzott) tudományterülethez.
Ebbe a körbe sorolható például a nyelvvizsga, az érettségi
eredménye más tárgyakból stb.
Végül befolyásolják az összpontszámot olyan tényezők
is, amelyek a jelentkező képességétől teljesen függetlenek.
Ide tartozik az – indítványban támadott – hátrányos helyzet, fogyatékosság, gyermek gondozása stb. Eme harmadik csoportba tartozó ismérvek figyelembe vétele nem eleve ellentétes az Alkotmánnyal, az viszont sértené az Alkotmány 70/F. §-át, ha a felvételi döntést kizárólag vagy
döntően a harmadik csoportba tartozó szempontok befolyásolnák.
2. Az R. indítvánnyal támadott 22. §-a előnyben részesítésről rendelkezik. Ennek keretében 25, illetve 50 többletpontot biztosít a hátrányos helyzetű, a fogyatékossággal
élő, valamint a gyermeket gondozó (és emiatt fizetés nélküli szabadságon lévő, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban vagy gyermekgondozási díjban részesülő) jelentkezőnek. E többletpontok biztosításával a jogalkotó az
Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésében rögzített esélyegyenlőség előmozdítását célozza. A szabályozás tehát
nem a többi jelentkezőt diszkriminálja, hanem a – felsőok
tatás szempontjából – hátrányosabb helyzetben lévőknek
biztosít előnyöket.
„A felsőfokú tanulmányok végzése ugyan nem alapvető
jog, de a [felsőoktatási] intézményekbe való felvételéről
szóló döntés alapvető jogot érint” (1310/D/1990. AB határozat, ABH 1995, 579, 588.). Jelen esetben tehát az Alkotmánybíróságnak az R. esélyegyenlőtlenség kiküszöbölését célzó szabályait mint alapjogot érintő rendelkezéseket
kellett vizsgálnia.
Az Alkotmánybíróság gyakorlatában „a pozitív diszkrimináció korlátjának a tágabb értelemben leírt, tehát az
egyenlő méltóságra vonatkozó megkülönböztetés tilalma,
illetve az Alkotmányban pozitívan megfogalmazott alapjogok tekintendők” [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH
1990, 46, 49.]. A jogalkotó tehát az esélyegyenlőség biztosítása érdekében sem lehetetleníti el alapjogok gyakorlását, illetve nem biztosíthat feltétlen előnyt valamely alapjog gyakorlása során. Ez a tilalom azonban nem jelenti azt,
hogy a materiális egyenlőség elérése érdekében ne lehetne
akár alapjogok gyakorlása során is különbséget tenni. Az
ilyen különbségtétel mércéje az „egyenlő méltóságú személyként kezelés” elve.
Az R. 22. §-a a többletpontok biztosításával előnyöket
ad a művelődéshez való jog gyakorlásában az ott megjelölt
személyi körnek. Ez a szabály nem állít objektív akadályt
más jelentkezők elé; a felsőfokú oktatás továbbra is hozzáférhető marad azok számára is, akik az R. 22. §-ának nem
kedvezményezettjei. A jogalkotó továbbá nem is biztosít
feltétlen előnyt a kedvezményezettek számára: az R. 23.
§-a meghatározza, hogy a felvételhez a „más címen adható
többletpontok” nélkül (ideértve az előnyben részesítés miatt adott többletpontokat) legkevesebb hány pontot kell elérnie a jelentkezőnek.
3. A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az R. előnyben részesítésről rendelkező szabályai
nem sértik a képesség alapján hozzáférhető felsőfokú oktatáshoz való jogot, és az Alkotmány 70/A. §-ának keretei
között célozza az esélyegyenlőség megvalósítását.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az R.
22. §-át támadó indítványt elutasította.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
6/2011. (I. 24.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy
dr. Thuma Róbertnek, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a kormánytisztviselők
jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 49. § (2) bekezdése a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel
– 2011. január 19-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2011. (XII. 30.) ME rendelete a Külhoni Magyarságért Díj alapításáról.
1. § A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
24. § (6) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, a külhoni magyarságért végzett kimagasló közéleti, gazdasági,
tudományos, kulturális, oktatási tevékenység elismerésére KÜLHONI MAGYARSÁGÉRT DÍJ-at (a továbbiakban: díj)
alapítok. 2. § (1) A díj a külhoni magyar közösségek érdekében a közéletben, az oktatásban, a kultúrában, a nemzet örökségének
megőrzésében, az egyházi életben, a tudományban, a tömegtájékoztatásban, a gazdasági önszerveződésben
kiemelkedő tevékenységet végző magyarországi és külföldi személyeknek és szervezeteknek adományozható.
(2) Évente legfeljebb tíz díj adományozható. A díj átadására augusztus 20-a, nemzeti és állami ünnep alkalmával kerül sor.
(3) Kivételes alkalomból az (1) bekezdésben felsorolt érdemek elismerésére – a 3. §-ban foglaltak szerint létrehozott
Bizottság javaslatára – a miniszterelnök évente összesen legfeljebb öt személynek vagy szervezetnek a
(2) bekezdésben meghatározott számon felül az ott meghatározottól eltérő időpontban is adományozhat díjat.
(4) A díjjal oklevél és emlékplakett, továbbá – személyenként vagy szervezetenként – egymillió forint jutalom jár.
3. § (1) A díjat a miniszterelnök a Külhoni Magyarság Bizottságnak a nemzetpolitikáért felelős miniszter útján tett
előterjesztésére adományozza. A Bizottság egy-egy tagját a nemzetpolitikáért felelős miniszter, az oktatásért és
kultúráért felelős miniszter, valamint a külgazdaságért és a Kárpát-medencei Gazdasági Övezet gazdaságfejlesztéséért
felelős miniszter jelöli ki. A Bizottság elnöke a nemzetpolitikáért felelős miniszter irányítása alatt álló helyettes
államtitkár. A Bizottság a díj odaítélésére vonatkozó javaslatának kialakítása során kikéri a Magyar Állandó Értekezlet
határon túli tagszervezeteinek véleményét. (2) A kitüntetési javaslathoz indokolást kell csatolni.
(3) Ugyanazon személynek, szervezetnek újabb díj adományozására csak olyan kiemelkedő tevékenység alapján tehető
javaslat, amelyet a korábban adományozott díj elnyerése óta végzett.
(4) A díjazottak névsorát – beleegyezésük esetén – a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
4. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1502/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata az országos múzeumok, valamint egyes nemzeti emlékhelyek és műemlékek látogatásáról.
1. A Kormány a nemzeti és egyetemes kulturális örökség javainak megismerése érdekében
1.1. egyetért azzal, hogy az  általános iskolák, középfokú iskolák és gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai
nevelési-oktatási intézmények nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulói és minden tizedik
tanuló után egy fő kísérő (pedagógus vagy szülő) az  iskola által szervezett csoportos utazás keretében
tanítási évben – a  tanév rendjéről szóló miniszteri rendelet szerinti őszi, téli és tavaszi szünet kivételével –
tanítási és – a látogatás szombati napra történő visszaigazolása esetén – szombati napokon díjmentes vasúti
utazás igénybevételével látogathassák meg a következő
a) országos múzeumokat:
aa) a Budapesti Történeti Múzeumot,
ab) a Hadtörténeti Múzeumot,
ac) az Iparművészeti Múzeumot,
ad) a Magyar Mezőgazdasági Múzeumot,
ae) a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeumot,
af ) a Magyar Nemzeti Galériát,
ag) a Magyar Nemzeti Múzeumot,
ah) a Magyar Nemzeti Múzeum Semmelweis Orvostörténeti Múzeumát,
ai) a Magyar Természettudományi Múzeumot,
aj) a Néprajzi Múzeumot,
ak) a Petőfi Irodalmi Múzeumot,
al) a Szabadtéri Néprajzi Múzeumot és
am) a Szépművészeti Múzeumot,
b) kiemelt nemzeti emlékhelyet:
ba) az Országházat, c) nemzeti emlékhelyeket:
ca) a debreceni Református Nagytemplomot és Kollégiumot,
cb) az Egri Várat,
cc) az esztergomi Várhegyet és Vízivárost,
cd) a Mohácsi Nemzeti Emlékhelyet,
ce) a nagycenki Széchenyi-kastélyt,
cf ) az Ópusztaszeri Nemzeti Történeti Emlékparkot,
cg) a pákozdi Katonai Emlékparkot,
ch) a Pannonhalmi Bencés Főapátságot,
ci) Somogyvár – Kupavárt,
cj) a székesfehérvári Romkertet és
ck) a Szigetvári Várat,
d) műemlékeket:
da) az Arany János Közérdekű Muzeális Gyűjteményt,
db) a Cella Septichora Látogatóközpontot,
dc) a Holokauszt Dokumentációs Központ és Emlékhelyet,
dd) a Magyar Nemzeti Múzeum Rákóczi Múzeumát,
de) a Trianon Múzeumot,
df ) a Zsolnay Kulturális Negyedet,
e) történelmi emlékhelyeket:
ea) a Diósgyőri várat,
eb) a fertődi Esterházy-kastélyt,
ec) a Gödöllői Királyi Kastélyt,
ed) a Gyulai Várat,
ee) a keszthelyi Helikon Kastélymúzeumot,
ef ) a Komáromi Erődrendszert,
eg) a Sárvári várat, valamint
f ) a Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltárát;
1.2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tájékoztató megjelentetésével gondoskodjon arról, hogy
az  1.1.  pont szerinti nevelési-oktatási intézmények megismerjék az  1.1.  pont szerinti országos múzeumok,
kiemelt nemzeti emlékhely, nemzeti emlékhelyek, műemlékek, történelmi emlékhelyek és a Magyar Nemzeti
Levéltár Országos Levéltára látogatásának rendjét és a díjmentes vasúti utazás igénybevételének feltételeit;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
1.3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  vasúti társaságok bevonásával – biztosítsa a  díjmentes
vasúti utazás feltételeit a belföldi, országos, regionális vagy elővárosi, menetrend szerinti, közforgalmú vasúti
személyszállítási szolgáltatás keretében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti az országos múzeumok látogatásáról szóló 1160/2002. (IX. 26.) Korm. határozat.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1190/2010. (IX. 13.) Korm. határozata az árvízkárosultak megsegítése céljából egyes állami tulajdonba tartozó ingóságok önkormányzati tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés b) pontja alapján úgy dönt, hogy
a mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingóságokat ingyenesen a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei
Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) tulajdonába adja.
2. Az ingóságok tulajdonba adásáról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.)
az Önkormányzattal megállapodást köt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. szeptember 30.
3. A 2. pont szerinti megállapodásban – a tulajdon átruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi
követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) Az Önkormányzat részére átadandó ingóságok per-, teher- és igénymentesek.
b) Az ingóságok birtokba adása az MNV Zrt. területileg illetékes szervezeti egysége és az Önkormányzat között
átadás-átvételi jegyzőkönyv felvételével, folyamatosan történik. c) Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 11. § (1) bekezdése alapján az ingóságok ingyenes
tulajdonba adása kapcsán felmerülő általános forgalmi adó megfizetését az MNV Zrt. vállalja.
d) Az Önkormányzat az ingóságokat – a rászorultság mértékét is figyelembe véve – kizárólag a 2010. május–június
hónapok rendkívüli időjárása miatt árvízkárosult természetes személyek, valamint önkormányzati intézmények
megsegítésére használhatja fel. A felhasználásról az Önkormányzat külön rendeletben dönt.
4. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
352/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ruszthy Vivient
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2018. (V. 25.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 231. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Molnár Zoltánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 231. §-ával összhangban
a) részt vehet a Kar szerveinek ülésén,
b) tájékoztatást kérhet a Kar szerveitől és azok tisztségviselőitől,
c) megismerheti a Kar és szervei által kezelt valamennyi adatot,
d) megtekintheti a Kar és szervei bármely iratát,
e) beléphet a Kar és szervei által használt bármely helyiségbe,
f ) felügyeli a Kar ügyintézési és ügyviteli tevékenységét,
g) elrendelheti a Kar gazdálkodásának és informatikai rendszereinek vizsgálatát,
h) rendkívüli közgyűlést hívhat össze,
i) elrendelheti a végrehajtó összeférhetetlenségének ellenőrzését, és a Kar által lefolytatott ellenőrzés
eredményétől függően az összeférhetetlenség fennállását bejelenti a miniszter felé,
j) elrendelheti a Vht. 226/A. §-ában foglaltak betartásának ellenőrzését,
k) iránymutatás kiadását kezdeményezheti.
3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Közigazgatási Államtitkári Titkárság segíti.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 14/2017. (XI. 24.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
11/2015. (VII. 10.) ORFK utasítása a hivatásos állomány tagjának az internetes felületen a hivatásos állományba tartozására vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalának szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában, valamint a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 21. § (3) bekezdésében foglaltak alapján – az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
működésébe vetett közbizalom csorbítására, eredményes működésének hátráltatására, továbbá a hivatásos állomány tagjának
befolyásolására alkalmas internetes tartalmak megjelentetésének megakadályozása érdekében – kiadom az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
hivatásos állományú tagjaira terjed ki.
2. Az utasítás célja, hogy
a) az internetes felületen a rendőrségi állományba tartozás tényének nyilvánosságra hozatala miatt a Rendőrség
hivatásos állományának tagja vagy annak közeli hozzátartozója ne legyen kitéve a hivatali kötelezettséggel
összefüggésben illetéktelen befolyásolásnak, a rendőri foglalkoztatásra visszavezethető esetleges
fenyegetésnek,
b) a Rendőrség működésébe vetett közbizalom csorbítására alkalmas, így különösen a rendvédelmi hivatás etikai
alapelveivel össze nem egyeztethető véleménynyilvánításokat megelőzze.
3. A hivatásos állomány tagja az internetes felületen magánszemélyként történő megnyilvánulásakor vagy
magánvéleménye kinyilvánításakor
a) a Rendőrség állományába tartozásának tényét,
b) a beosztását,
c) a rendfokozatát, valamint
d) a Rendőrség állományába tartozásra utaló képet, kép- és hangfelvételt
nem hozhatja nyilvánosságra.
4. Az utasítás alkalmazása szempontjából a 3. pontban meghatározott adatok internetes felületen történő nyilvánosságra
hozatalának kell tekinteni azt is, ha azokat a hivatásos állomány tagja az internetes felületen történő regisztrálásakor
mások számára is hozzáférhető módon rögzíti.
5. Ha a hivatásos állomány tagja a 3. pontban meghatározott adatokat internetes felületen már nyilvánosságra hozta,
és  az érintett internetes felületen magánszemélyként kíván megnyilvánulni, vagy magánvéleményét kívánja
kinyilvánítani, úgy ezt megelőzően köteles a 3. pontban meghatározott adatok internetes felületről történő törléséről
vagy a mások számára történő hozzáférhetetlenné tételéről gondoskodni.
6. A 3. pontot nem kell alkalmazni, ha a hivatásos állomány tagja magánszemélyként történő megnyilvánulására vagy
a magánvéleménye kinyilvánítására
a) a szolgálati időn kívül végzett tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, a jogi oltalom alá eső
szellemi tevékenységével összefüggésben vagy
b) a Rendőrség által szerkesztett és kiadott sajtótermékben
kerül sor.
7. A hivatásos állomány tagja a 6. pontban foglalt esetben is köteles magánszemélyként úgy megnyilvánulni vagy
a magánvéleményét kinyilvánítani, hogy az összhangban legyen a 2. pontban foglaltakkal.
8. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
2/2012. (HK 13.) HVK KIKCSF szakutasítása a szakszolgálati vizsgára történő felkészítés képzési kézikönyvének kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A Szakutasítás hatálya kiterjed a szakszolgálati engedély megszerzéséhez szükséges képzések tervezésében,
szervezésében és végrehajtásában résztvevő állományra.
2. A 178-50/2012. nyt. számon nyilvántartott „Szakszolgálati vizsgára történő felkészítés kiképzési kézikönyv” okmányt kiadom és hatályba léptetem.
3. Ezen szakutasítás az aláírása napján lép hatályba, és
visszavonásig érvényes.
Szabó László dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
1325/2019. (VI. 3.) Korm. határozata a Magyar Művészeti Akadémia felügyelő testülete kormányzati delegáltjának kinevezéséről.
1. A Kormány a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény 18. § (1) bekezdésében meghatározottak
szerint, a  köztestületi vagyonkezelés és gazdálkodás törvényességének, a  vagyonkezelés és a  gazdálkodás során
a  törvény céljai érvényesülésének ellenőrzése céljából a  Magyar Művészeti Akadémia felügyelő testületébe
Balog Zoltánt 2019. június 1. napjától 2024. május 31. napjáig terjedő időtartamra tagnak nevezi ki.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2011. (X. 7.) PSZÁF rendelete a biztosítók aktuáriusi jelentésének tartalmi követelményeiről és adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya a biztosítókra (a továbbiakban: adatszolgáltató) terjed ki.
(2) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére. (3) A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. 2. § (1) Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában, valamint a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles elkészíteni és a
Felügyelet részére megküldeni. (2) Nem köteles jelentést benyújtani az a biztosító egyesület, amely eleget tesz a biztosítókról és a biztosítási
tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 126. § (4) bekezdés b) pontjában foglalt feltételeknek, és nem foglalkoztat
vezető biztosításmatematikust. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségét a Felügyelet által
meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva teljesíti.
(2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet I. rész
3. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres
adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell megőrizni.
4. § Az adatszolgáltató az aktuáriusi jelentést a biztosító éves beszámolójával egyidejűleg köteles a Felügyelet részére
megküldeni. 5. § Ez a rendelet 2011. december 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
91/2012. (IV. 16.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Ajtony Tímeát, Albelné dr. Hoksári Évát, dr. André Tibort,
dr. Bagdi Árpád Gyulát, dr. Baji Dóra Antóniát,
dr. Balázs Linda Szilviát, dr. Balogh Mártát, dr. Banu Zsoltné dr. Szabó Juditot,
dr. Bata Tímeát, Bálintné dr. Szegedi Noémit, dr. Bónis Krisztinát,
dr. Borbély-Szabó Franciskát, dr. Bors Ágnes Editet, dr. Bozsó Pétert,
Breczkáné dr. Békési Gabriellát, dr. Darók Katalint, dr. Debre Magdolnát,
dr. Delényi Erikát, Doszpothné dr. Hodosi Esztert, dr. Erményi Kingát,
dr. Gál Attilát, dr. Gáll Editet, dr. Gondán-Evetovits Andreát,
dr. Gulyás Istvánt, dr. Gyekiczky Tamást, dr. Halász Juditot,
dr. Hangay Melinda Máriát, dr. Hegedűs Pétert, dr. Henzsel Annamáriát,
dr. Héthy Esztert, dr. Horváth Emesét, dr. Ifkovics Irinát,
dr. Józsa Zsoltot, Kalináné dr. Knoll Anikót, dr. Karasz Zsuzsannát,
dr. Kardos Andreát, dr. Kelemen Diána Valériát, Kemenesiné dr. Akóts Angélát,
dr. Király Editet, dr. Kiss Juditot, dr. Kiss Kamilla Dórát,
dr. Kóbor Jenőt, dr. Kocsis Péter Csabát, dr. Kollár Zsuzsát,
dr. Kormos-Varga Valériát, dr. Kosza Yvettet, dr. Krénusz Évát,
dr. Kulcsár Zitát, dr. Kurucz Ákos Józsefet, dr. Lázár-Staár Ágota Katalint,
dr. Márkus Anikót, dr. Maschl Ildikót, dr. Mazzag Juditot,
Monostoriné dr. Oravecz Ágnest, dr. Morár Szilviát, dr. Nagy Gabriellát,
dr. Nagy Ibolya Gyöngyit, dr. Nagy-Bérces Adrienn Máriát,
dr. Nagyné dr. Sipos Szilvia Máriát, dr. Ocskó Esztert,
Orbánné dr. Jeszenszky Piroska Mártát, dr. Pálinkás Kornélia Anikót,
dr. Patyi Adriennt, dr. Pető Katalint, dr. Pokorny Gabriellát,
dr. Rédei Andreát, dr. Remes Gábort, dr. Repkényi Zsuzsannát,
dr. Rohonyi Zsuzsannát, dr. Rózsa Máriát, dr. Rózsavölgyi Bálint Balázst,
dr. Sághi Borbála Mártát, Sándorné dr. Gyurcsó Ildikót,
Simonné dr. Peti Viktóriát, dr. Solymári Bélát, dr. Szabó Annát,
dr. Szabó Istvánt, dr. Szabóné dr. Bubrik Katalint,
dr. Székely Gábort, dr. Szendi-Horváth Erika Idát, dr. Szentmiklóssy-Szabó Boglárka Nórát,
dr. Szepesházi Péterné dr. Tóth Katalint, dr. Széplaki-Szabó Krisztina Ágnest,
dr. Szilágyi István Zoltánt, dr. Takácsné dr. Takács Dórát,
dr. Tokovicz Adriennt, dr. Tóth András Imrét, dr. Tóth Csillát,
dr. Tóth Emese Boglárkát, dr. Tóth Évát, dr. Tóth Istvánt,
dr. Ujlaki Tamást, Újváriné dr. Csűrös Gyöngyit, dr. Varju Lászlót,
dr. Várkonyi Barbarát, dr. Várpalotai Tímeát, dr. Vass Andrea Beátát,
dr. Vass Pétert, dr. Virányi Karolinát, dr. Völgyesi Barbarát és
dr. Zengődiné dr. Lascsik Líviát 2012. április 1. napjától 2015. március 31. napjáig terjedő időtartamra,
dr. Kutas Rékát 2012. május 1. napjától 2015. április 30. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. március 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
169/2015. (IV. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szalay Zsuzsát
a 2015. április 15. napjától 2018. április 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1101/2010. (IV. 28.) Korm. határozata az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt
minősített adatok védelméről szóló Megállapodás (a továb biak ban: szerződés) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a Magyar Köztársaság Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének vezetőjét a szerződés
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a szerződés szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a szerződés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a szerződés végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez való benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli minisztert jelöli ki.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök