text:
38/2003. (XII. 29.) OM rendelete a Kiss Árpád Országos Közoktatási Szolgáltató Intézmény megszüntetéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 91/A. §-ának (3) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel az Áht. 90. §
(1) bekezdésének c) pontjában foglaltakra, a következőket
rendelem el:
1. § A Kiss Árpád Országos Közoktatási Szolgáltató Intézmény (a továbbiakban: KÁOKSZI) elnevezéssel működő,
teljes jogkörrel rendelkező, önállóan gazdálkodó központi
költségvetési szervet megszüntetem.
2. § (1) A megszüntetésre kerülő költségvetési szerv azonosító adatai:
Hivatalos neve: Kiss Árpád Országos Közoktatási Szolgáltató Intézmény
Rövidített elnevezése: KÁOKSZI
Székhelye: Budapest, V., Báthori u. 10.
Felügyeleti szerve: Oktatási Minisztérium
Megszüntető szerve: Oktatási Minisztérium
(2) A KÁOKSZI jogutódja az Országos Közoktatási
Intézet (a továbbiakban: OKI).
(3) A KÁOKSZI által kötött szerződésekben a KÁOKSZI
helyébe valamennyi jog és kötelezettség tekintetében az
OKI lép.
(4) A KÁOKSZI alaptevékenységének ellátásához
szükséges, vagyonkezelésében lévő vagyon vagyonkezelői
joga az OKI-ra száll.
(5) A KÁOKSZI-nál foglalkoztatott közalkalmazottaknak az OKI-nál történő továbbfoglalkoztatására a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a
2003/2004. tanév rendjéről szóló 12/2003. (V. 23.) OM
rendelet 7. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A vizsgálatokat és a méréseket az OKÉV szervezi
meg az országos szakértői névjegyzékben szereplő szakértők bevonásával.’’
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a lakások
és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre
vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII.
törvény végrehajtásáról szóló 7/1996. (VII. 9.) MKM rendelet 1. számú mellékletének 45. pontja hatályát veszti.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2018. (VIII. 29.) EMMI rendelete az emberi erőforrások minisztere feladatkörébe tartozó egyes miniszteri rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92.  § (1)  bekezdés 3., 5., 8., 9. és 11.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
az 1. § g) pontja tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (4) bekezdés k), l)
és m) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
92. § (1) bekezdés 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti
a) a közoktatás minőségbiztosításáról és minőségfejlesztéséről szóló 3/2002. (II. 15.) OM rendelet,
b) a  gyermek-, ifjúsági és sportminiszter felügyelete alatt álló költségvetési szervek közalkalmazottainak
vagyonnyilatkozat-tételéről szóló 4/2004. (III. 31.) GYISM rendelet,
c) a szakmai követelmények kiadásáról szóló 16/1994. (VII. 8.) MKM rendelet módosításáról szóló 10/2005. (IV. 8.)
OM rendelet,
d) az egyes közoktatási tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 21/2005. (VII. 25.) OM rendelet,
e) az egyes közoktatási tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 20/2006. (V. 5.) OM rendelet,
f ) az  egészségügyi közszolgáltató költségvetési szerv vezető testületének és felügyelő testületének
működéséről, valamint a szerv vezetője teljesítményének értékeléséről szóló 55/2009. (XII. 30.) EüM rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
4/2007. (BK 4.) ÖTM utasítása a működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatásával kapcsolatos döntés-előkészítési feladatokról.
A működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatásával kapcsolatos döntés-előkészítési feladatok szabályozására – figyelemmel a Magyar Köztársaság 2007. évi
költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény (továbbiakban: költségvetési törvény) 6. számú mellékletének
3. pontjában foglaltakra – kiadom az alábbi
utasítást : 1. A működésképtelen helyi önkormányzatok egyéb támogatása (a továbbiakban: támogatás) azon települési önkormányzatok részére, amelyek működőképessége a költségvetési törvény 6. számú mellékletének 1. pontja alapján
igénybe vehető támogatások mellett nem biztosítható, továbbá megyei önkormányzatoknak javasolható.
2. A támogatással kapcsolatos döntés megalapozott
előkészítése érdekében fel kell kérni valamennyi támogatást igénylő helyi önkormányzatot, hogy a költségvetési
törvény 6. számú mellékletének 3. pontja szerinti „Útmutató” 1–7. mellékleteként megjelölt adatlapok kitöltésével,
továbbá a gazdálkodását, likviditást veszélyeztető körül
ményeket bemutató hivatalos dokumentumok megküldésével mutassa be az önkormányzat pénzügyi helyzetét.
A szükséges adatlapok kitöltésének hiányában kérelem
miniszteri döntésre nem terjeszthető elő.
3. A támogatás ugyanazon helyi önkormányzat részére
adott költségvetési éven belül csak egyszeri alkalommal
javasolható, kivéve, ha különös méltánylást érdemlő körülmény áll fenn.
4. Nem javasolható támogatás azon helyi önkormányzat
részére, amelynél a működési hiány a gazdaságtalan feladatszervezésből, a működési kiadások elismerhetőnél nagyobb mértékéből adódik.
5. A döntés-előkészítés során kiemelt figyelmet kell fordítani:
a) a működési célra igénybe vett hitel nagyságára;
b) a feladatellátáshoz képest kiugró a létszám és szemé
lyi juttatásra;
c) a képviselő-testület/a közgyűlés, illetve az önkor
mányzati hivatal személyi és dologi jellegű kiadásainak
indokolatlanul magas mértékére;
d) az önként vállalt feladatok és/vagy az ezekhez kapcsolódó átadott pénzeszközök és a támogatásértékű kiadásokra;
e) a felhalmozási bevételek és kiadások egyensúlyára;
f) a racionálisabb feladatellátás érdekében tett önkor
mányzati lépésekre, a közoktatási intézményeinek kihasználtságára; g) a dologi kiadások tervezésére az esetlegesen jelentkező új szakfeladatok függvényében;
h) a fennálló tartozások rendezése érdekében a helyi önkormányzat által elvárható intézkedések megtételére.
6. A helyi önkormányzatokat megillető támogatás öszszegéről az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
dönt.
7. A támogatást az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter célhoz, feladathoz is kötheti.
8. Az utasítás 7. pontja szerinti támogatás esetében a
döntésről tájékoztató levélben az önkormányzati és területfejlesztési miniszter – a konkrét eset körülményeinek figyelembevételével – határozza meg az elszámolás módját
és határidejét. Ennek hiányában a támogatás elszámolása a
költségvetési beszámoló készítésével egyidejűleg történik.
9. A támogatási kérelmek benyújtása év közben folyamatos. A döntés-előkészítés, a döntés meghozatala, valamint a jóváhagyott támogatás adott költségvetési évben
történő felhasználása érdekében a Magyar Államkincstár
Területi Igazgatóságai által felülvizsgált kérelmek Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumba történő beérkezésének utolsó határideje 2007. december 8. napja. Az
ezt követően beérkezett támogatási kérelmek felülvizsgálat nélkül elutasításra kerülnek.
10. Az előirányzat felhasználásáról (a döntésekről és a
még rendelkezésre álló előirányzatról) az Önkormányzati
és Területfejlesztési Minisztérium Önkormányzati Gazdasági Főosztálya naprakész nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a helyi önkormányzat nevét, az igényelt és a
megítélt támogatás összegét.
11. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba és
2007. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
463/2016. (XII. 1.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az ezeréves magyar–bolgár barátság megerősítését elősegítő, valamint Európa déli határainak védelme iránt
elhivatott és Magyarország biztonsága szempontjából is meghatározó jelentőségű tevékenysége elismeréseként
Bojko Metodiev Boriszov, a Bolgár Köztársaság miniszterelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. november 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2012. (HK 4.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a szárazföldi üzemanyagok és egyes szolgáltatások üzemanyag-kártyára történő vásárlásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja, illetve 11. § p) pontja alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: üzemeltető szervezet) terjed ki.
2. Jelen intézkedés alkalmazásában hőerőgép a belsőégésű motor vagy egyéb, a 2710 11 41, 2710 11 45, 2710
11 49 vámtarifaszámok (a továbbiakban: VTSZ) alá tartozó motorbenzinek, a 2710 19 41, 2710 19 45, 2710 19 49
VTSZ alá tartozó gázolajok, vagy a 3824 90 99 VTSZ alá
tartozó E85 és biodízel termékek elégetésével felszabaduló energiát hasznosító berendezés által hajtott jármű, illetve gép, ide nem értve a repülőeszközöket.
3. Üzemanyag-kártyával történő ellátásra kizárólag a
HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban:
HM FHH) által, beszerzési eljárás útján biztosított üzemanyag-kártyát lehet igénybe venni.
4. A tárgyévre tervezett üzemanyag-kártyával történő
hajtóanyag beszerzéseket az MH Veszélyesanyag Ellátó
Központ (a továbbiakban: MH VEK) a részére biztosított
központi költségvetési előirányzat terhére tervezi, amelyet
a tárgyévre vonatkozó erőforrás tervekben, továbbá az
Éves Beszerzési Tervében szerepeltet. A tervezés során
külön sorban kell szerepeltetni a belföldi és a külföldi haj
tóanyag-ellátásra beszerzendő üzemanyag-kártyákra vonatkozó összegeket és eljárásokat. 5. Az üzemeltető szervezetek a 24-es anyagnemre előirányzatot nem terveznek.
6. Az üzemanyag-kártyával ellátott hőerőgépek egyazon menetlevélre végrehajthatnak honvédségi belső, valamint bel-, illetve külföldi polgári töltőállomáson is hajtóanyag utántöltést.
7. Az üzemeltető szervezet az üzemanyag-kártyával
útba indított hőerőgépek menetleveleit, illetve üzemóralapjait lehetőség szerint úgy állítja ki, hogy azok érvényessége a naptári hónap, illetve a tárgyév utolsó napján ne
nyúljanak túl.
8. Üzemanyag-kártya terhére 95-ös oktánszámú autóbenzint, illetve normál minőségű gázolajat kell vásárolni.
Azon hőerőgépekbe, amelyeket az 1. melléklet tartalmaz,
95-nél magasabb oktánszámú autóbenzint, vagy emelt minőségű gázolajat kell feltölteni. Azon hőerőgépek esetében, amelyeket az 1. melléklet nem tartalmaz, de üzemeltetési utasításában 95-nél magasabb oktánszámú autóbenzin feltöltése van előírva, vagy üzemeltetésükhöz valamely okból emelt minőségű gázolaj javasolt, a HM FHH
javaslata alapján a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár egyedileg engedélyezi a 95 oktánszámtól
eltérő autóbenzin, vagy emelt minőségű gázolaj feltöltését.
9. Az üzemanyag-kártyás ellátás az érvényben lévő
szerződések függvényében történhet:
a) állandó használatra kiadott, kizárólag belföldi utántöltésre jogosító üzemanyag kártyával (a továbbiakban:
belföldi üzemanyag-kártya),
b) ideiglenes használatra kiadott, kizárólag külföldi
utántöltésre jogosító üzemanyag kártyával (a továbbiakban: külföldi üzemanyag-kártya),
c) állandó használatra kiadott, belföldi és külföldi utántöltésre egyaránt jogosító üzemanyag kártyával (a továbbiakban: kombinált üzemanyag-kártya), vagy állandó használatra egyidejűleg kiadott belföldi üzemanyag-kártyával
és külföldi üzemanyag-kártyával.
10. Kombinált üzemanyag-kártya, illetve külföldi
üzemanyag-kártya állandó használatra történő kiadásra kizárólag a 38. pont a) alpontjában meghatározott, valamit a
Honvéd Vezérkar főnöke, a Honvéd Vezérkar főnök-helyettese, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnoka, és az MH ÖHP törzsfőnöke részére rendelkezésre álló hőerőgépekhez biztosítható. Egy hőerőgéphez egy időben legfeljebb csak egy belföldi üzemanyag-kártyát és egy külföldi üzemanyag-kártyát, vagy egy kombinált üzemanyag-kártyát lehet kiadni.
2. Az üzemanyag-kártyák igénylési rendje 11. Az üzemanyag-kártyával történő ellátás érdekében
az üzemeltető szervezetek igényeiket a szolgálati út betartásával, a belföldi üzemanyag-kártyákra és a külföldi
üzemanyag-kártyákra külön-külön, a 2. melléklet szerinti
felszámítási kimutatás alapján – a tárgyévet megelőző év
november 5-ig írott és elektronikus formában a HM FHH
részére küldik meg. Az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) és az MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA), valamint a nem az MH ÖHP alárendeltségébe, illetve logisztikai utaltsági rendjébe tartozó üzemeltető szervezetek igényeiket az MH ÖHP egyidejű tájékoztatása mellett közvetlenül a HM FHH részére küldik meg.
12. Az üzemanyag-kártya igények jogosságát a HM
FHH megvizsgálja, amelynek eredményéről november
25-ig küld tájékoztatást az MH ÖHP részére. Az MH ÖHP
a HM FHH tájékoztatója alapján december 3-ig kiértesíti
az üzemeltető szervezeteket a döntésről. Az MH TD és az
MH AA igényeinek bírálatát a HM FHH az MH ÖHP egyidejű tájékoztatása mellett közvetlenül küldi meg az MH
TD és az MH AA részére. A nem az MH ÖHP alárendeltségébe, illetve logisztikai utaltsági rendjébe tartozó üzemeltető szervezeteket a HM FHH közvetlenül értesíti ki
igényeik elbírálásának eredményéről.
13. Az igény jóváhagyását követően a HM FHH a
3. pontban szereplő beszerzési eljárás nyertes ajánlattevőjével (a továbbiakban: kártyakibocsátó) történő szerződéskötést követő 10 munkanapon belül, több éves szerződés
esetén a tárgyévet megelőző év december 10-ig megigényli az üzemanyag-kártyákat. A kártyakibocsátó az elkészített üzemanyag-kártyákat közvetlenül a HM FHH részére
adja ki, amely kiértesíti az üzemeltető szervezeteket az
üzemanyag-kártyák átvételének időpontjáról. Az üzemeltető szervezet parancsnoka az üzemanyag-kártyákat átvevő személyt az üzemanyag-kártyák átvételére vonatkozó
írásbeli meghatalmazással látja el, amely két példányban
készül. A meghatalmazás 1. példányát a HM FHH gyűjtőzi. A HM FHH a kiadott üzemanyag-kártyákról a kiadást
követő 3 munkanapon belül tájékoztatja az MH VEK-et,
mely tájékoztató tartalmazza a hőerőgép egyedi azonosítót, a kártya számát, valamint az átvevő üzemeltető szervezet megnevezését.
14. Olyan hőerőgépek esetében, amelyek a felszámítási
kimutatásban nem szerepelnek, de üzemanyag-kártyával
történő ellátásuk indokolt, – így különösen az év közben
átvett hőerőgépek – az üzemeltető szervezetek egyedileg
terjesztik fel kártya igényeiket a 11. pontban meghatározott módon, kiegészítve azt az átadó szervezet megnevezésének feltüntetésével.
15. Az üzemeltető szervezet állományából év közben
kikerülő hőerőgép esetében az üzemeltető szervezet az
üzemanyag-kártyát a hőerőgép átadásától számított 5
munkanapon belül a HM FHH-hoz leadja, amely kezde
ményezi a leadott kártya érvénytelenítését és eljuttatja azt
a kártyakibocsátóhoz. Abban az esetben, ha az ilyen hőerőgép az új szervezetnél is jogosult lesz üzemanyag-kártyával történő ellátásra, a HM FHH az üzemanyag-kártyát
nem érvényteleníti, hanem a kártyakibocsátónál kezdeményezi az adott üzemanyag-kártyához tartozó költséghely
módosítását. A leadott és érvénytelenített üzemanyag-kártyákról, továbbá a más üzemeltető szervezethez átadott
üzemanyag-kártyákról a HM FHH a 13. pontban elrendelt
tájékoztatót küldi az MH VEK részére.
3. Az üzemanyag-kártyára vásárolt termékek,
szolgáltatások elszámolása 16. Az üzemanyag-kártya terhére beszerzett hajtóanyagok mennyisége az üzemeltető szervezet éves hajtóanyag
fogyasztási keretét terheli. A gépi autómosás szolgáltatásra fordított összeg nem haladhatja meg a tárgyévre az üzemeltető szervezet részére üzemanyag-kártyás vásárlásra
jóváhagyott keret 10%-át.
17. Az MH ÖHP a jóváhagyott költségvetési előirányzatok alapján a belföldi üzemanyag-kártyákra és a külföldi
üzemanyag-kártyákra külön-külön egy összegben határozza meg az MH ÖHP alárendeltségébe, illetve logisztikai
utaltsági rendjébe tartozó üzemeltető szervezetek részére a
tárgyévben üzemanyagok és szolgáltatások vásárlására
fordítható keretösszeget. A rendelkezésre álló keretet az
MH ÖHP osztja el az alárendeltségébe és logisztikai utaltságába tartozó üzemeltető szervezetek között, amelyről tájékoztatja az üzemeltető szervezeteket és az MH VEK-et.
Az üzemeltető szervezet a részére jóváhagyott keretet nem
lépheti túl. Az így elosztott keretek között az MH ÖHP év
közben átcsoportosításokat hajthat végre az egyes üzemeltető szervezetek között az MH VEK egyidejű tájékoztatása
mellett. A nem az MH ÖHP alárendeltségébe, illetve logisztikai utaltsági rendjébe tartozó üzemeltető szervezetek
részére szintén az MH ÖHP határozza meg a tárgyévben
üzemanyagok és szolgáltatások vásárlására fordítható keretösszeget, amelyről az MH VEK-et tájékoztatja.
18. A tárgyévre a belföldi és külföldi üzemanyag-kártyákra jóváhagyott kereteket a szeptemberi felhasználási
adatok figyelembevételével az MH ÖHP felülvizsgálja, és
szükség szerint a költségvetési előirányzatok erejéig korrigálja.
19. Az MH VEK a tárgynegyedév végén egyezteti a keret-felhasználást valamennyi üzemanyag-kártyával ellátott üzemeltető szervezetettel, majd valamennyi üzemeltető szervezet vonatkozásában az üzemanyag-kártyákra történt előirányzat-felhasználásokról a tárgynegyedévet követő hónap 15-ig jelentést terjeszt fel az MH ÖHP részére
üzemeltető szervezet, valamint belföldi és külföldi üzemanyag-kártya bontásban.
20. Az MH VEK a szolgálati út betartásával 5 munkanapon belül értesíti azon üzemeltető szervezetet, amely a
tárgyévre biztosított üzemanyag-kártyás keret 85 %-át felhasználta.
21. Az MH VEK mind a belföldi üzemanyag-kártyákra,
mind a külföldi üzemanyag-kártyákra vásárolt termékeket
és szolgáltatásokat tartalmazó számlákat a vonatkozó
pénzügyi szabályoknak megfelelően, a hajtó- és kenőanyagokat a „hajtó és kenőanyag beszerzés 5462”, a fagyálló hűtőfolyadékot és a szélvédőmosó folyadékot az
„egyéb anyagok 549295”, a gépi mosatást az „egyéb más
jellegű szolgáltatás 55229999” főkönyvi számlaszámra
biztosított költségvetési előirányzat terhére egyenlíti ki.
Az MH VEK a számlákat minden esetben a tárgyévre jóváhagyott előirányzatok terhére egyenlíti ki, függetlenül a
számla kiállításának és fizetési határidejének időpontjától.
22. Az MH VEK a következő évben esedékes tárgyévi
hajtóanyag feltöltés kifizetéseket az év végi beszámolóban
kötelezettségvállalással terhelt tételként szerepelteti.
4. Az üzemanyag-kártyák alkalmazásának szabályai 23. Üzemanyag-kártya terhére vásárolt hajtóanyagot
kizárólag azon hőerőgépbe, és kizárólag annak hajtóanyag
tartályába lehet tölteni, amely egyedi azonosítóját az
üzemanyag-kártya tartalmazza, vagy amely hőerőgép
adott igénybevételéhez az egyedi azonosítót nem tartalmazó üzemanyag-kártya kiadásra került. Az üzemanyag-kártya terhére vásárolt hajtóanyag a 41. pont d) alpontjában
meghatározottak kivételével kannába, hordóba, egyéb
edénybe nem tölthető. Az üzemanyag-kártya terhére vásárolt gépjárműmosás szolgáltatás kizárólag azon hőerőgép
mosatására vehető igénybe, amely egyedi azonosítóját a
kártya tartalmazza, vagy amely hőerőgép adott igénybevételéhez az egyedi azonosítót nem tartalmazó üzemanyag-kártya kiadásra került. A megvásárolt gépjárműmosás szolgáltatást a vásárlást követően azonnal igénybe kell
venni. A külföldi üzemanyag-kártya terhére vásárolt, a 66.
pont b)–f) alpontjaiban felsorolt termékeket és szolgáltatást az MH tulajdonát képező olyan hőerőgépbe kell feltölteni, vagy olyan hőerőgép mosatására kell igénybe venni,
amely adott igénybevételéhez a külföldi üzemanyag-kártyát kiadták. A 66. pont b)–e) alpontjaiban felsorolt termékek azon része, amely a külföldi igénybevétel során nem
került felhasználásra, az igénybevétel befejeztével az üzemeltető szervezet üzemanyag szolgálatához kerülnek leadásra. A 66. pont f) alpontjában szereplő gépjárműmosás
szolgáltatást a megvásárlást követően azonnal igénybe
kell venni.
24. A hőerőgép kezelője nem veheti igénybe a 3. pont
alapján biztosított üzemanyag-kártya terhére a kártyakibocsátó által nyújtott, vagy elfogadott különféle kedvezmé
nyeket, így különösen pontgyűjtő akciókat, ajándéktárgyakat, kedvezményes vásárlási lehetőségeket.
25. A hőerőgép kezelője a vásárlás megkezdése előtt
meggyőződik arról, hogy olyan töltőállomáson kíván vásárolni, amely az adott üzemanyag-kártyát elfogadja, és
csak ezt követően hajtja végre az eszköz utántöltését.
26. A hőerőgép kezelője a töltőállomáson kapott értékesítési bizonylat számát, valamint az átvett üzemanyag
mennyiségét a bizonylattal megegyezően beírja a menetlevél „üzemanyag elszámolás” szelvénye „hajtóanyag fogyasztás útközben” rovatába, vagy az üzemóralap „üzemelés alatt felvételezve” rovatába és aláírásával igazolja a
feltöltést. A hőerőgép kezelője a kapott értékesítési bizonylatra felvezeti a gépjármű menetlevél, vagy az üzemóralap számát. A 41. pont b) és c) alpontjai szerinti kártyák
alkalmazása esetén a hőerőgép kezelője az értékesítési bizonylatra felvezeti az eszköz egyedi azonosítóját. Az
igénybevétel befejezését követően az értékesítési bizonylat a gépjármű menetlevéllel, vagy üzemóra lappal együtt
leadásra kerül, azok a továbbiakban a menetlevél, vagy
üzemóralap üzemanyag elszámolási szelvényének mellékletét képezik.
27. Az értékesítési bizonylatnak minden esetben tartalmaznia kell a vásárolt hajtóanyag megnevezését, mennyiségét, ellenértékét, valamint a kilométeróra állását.
28. Az üzemeltető szervezetek az üzemanyag-kártyára
történő hajtóanyag-felhasználásokról külön Üzemanyag
Feltöltési és Kiadási Kimutatást (a továbbiakban: ÜFKK)
vezetnek „belföldi üzemanyag-kártya”, illetve „külföldi
üzemanyag-kártya” felirattal, amelyen rögzítik az egy menetlevélre összesen felvételezett üzemanyag mennyiséget.
Az ÜFKK-t az üzemeltető szervezet az igénybevételeknek
megfelelően, de legalább havonta lezárja, és mellékletként
csatolja hozzá a gépjármű menetlevelek, és üzemóra lapok
Üzemanyag-elszámolás szelvényét az eredeti értékesítési
bizonylatokkal és részletes nyugtákkal együtt. Egyazon
menetlevélen, illetve üzemóra lapon szereplő honvédségi
belső töltőállomáson és üzemanyag-kártya terhére végrehajtott utántöltés esetében a honvédségi belső töltőállomáson végrehajtott üzemanyag feltöltés a töltőállomáson éppen érvényes ÜFKK-ra, az üzemanyag-kártya terhére végrehajtott feltöltés pedig a megfelelő üzemanyag-kártyákhoz felfektetett ÜFKK-ra kerül felvezetésre. Ilyen esetekben a honvédségi belső töltőállomáson vezetett
ÜFKK-hoz a menetlevél, vagy üzemóra lap üzemanyag
szelvénye, az üzemanyag-kártya terhére végrehajtott hajtóanyag utántöltésekhez felfektetett ÜFKK-hoz pedig az
üzemanyag-kártyára történő vásárláskor kapott értékesítési bizonylat kerül mellékletként.
29. A kártyakibocsátó által a HM FHH részére elektronikus úton megküldött havi kártyaforgalmi kimutatást a
HM FHH 1 munkanapon belül továbbítja az MH VEK részére, amely azt 2 munkanapon belül megküldi az üzemel
tető szervezetek részére. Az üzemeltető szervezetek az
adatok vizsgálatát követően elektronikus formában további 3 munkanapon belül megküldik a teljesítés-igazolást az
MH VEK részére. A teljesítésigazolás tartalmazza a kártyaforgalmi kimutatás adatainak valódiságát igazoló szöveget, továbbá, amennyiben ilyen előfordul, a hibás, jogtalan, vagy kettőzött tételek felsorolását.
30. A kártyaforgalmi kimutatás és az üzemeltető szervezet adatai közötti eltérés esetén az üzemeltető szervezet
haladéktalanul elektronikusan és telefax útján jelentést terjeszt fel az MH VEK részére, amelyben tételesen leírja az
eltéréseket, így különösen a hőerőgép egyedi azonosítóját,
az utántöltés időpontját, helyét, a vásárolt termék mennyiségét, hajtóanyag, illetve szolgáltatás fajtáját. Az eltérés
okát a továbbiakban az MH VEK az üzemeltető szervezet
bevonásával tisztázza a kártyakibocsátóval.
31. A kártyakibocsátó az értékesített anyagokról és
szolgáltatásokról havonta állít ki számlát, amelyet a szerződésben meghatározott határidőig közvetlenül az MH
VEK részére küld meg. Az MH VEK a belső rendelkezéseinek megfelelően az üzemeltető szervezetek által megküldött teljesítésigazolások alapján az üzemanyag-kártyára
vásárolt termékeket bevételezi, majd Eszköz utalványon
kiterheli az üzemeltető szervezetekre. Az üzemeltető szervezetek az MH VEK utalványán szereplő mennyiségeket
bevételezik, és a 28. pont szerint felfektetett ÜFKK alapján kiadásba helyezik.
32. Az MH VEK a számlát a hatályos szabályozók és a
kártyakibocsátóval kötött szerződés rendelkezései szerint
egyenlíti ki.
33. A nyilvántartásokban a bevételezés alapját az értékesítési bizonylaton és a havonta a kártyakibocsátó által a
HM FHH részére megküldött kimutatáson szereplő
mennyiség képezi.
34. Bármely honvédségi szervezetnek felróható mulasztásból adódó, a kártyakibocsátó által támasztott késedelmi-kamat követelés esetén a mulasztó személlyel szemben a
szervezet vezetője intézkedik káreljárás lefolytatására.
5. Az üzemanyag-kártyák nyilvántartása 35. Az üzemanyag szakterület illetékese, vagy a kártyák kezelésére parancsban kijelölt személy az ügyviteli
szerv által nyilvántartásba vett okmányban tartja nyilván a
HM FHH-tól átvett üzemanyag-kártyákat, valamint a kártya-átadásokat. A nyilvántartás tartalmazza legalább a kártyakibocsátó megnevezését, a kártya számát, típusát és érvényességi idejét, a kiadást elrendelő parancs számát, az
átadás és a visszavétel idejét, az átvevő személy nevét,
rendfokozatát, beosztását, aláírását és annak a hőerőgépnek a típusát, egyedi azonosítóját, amely üzemanyag-ellátására a kártya kiadásra került.
6. A belföldi üzemanyag-kártyával történő
hajtóanyag ellátás különös szabályai
36. A hajtóanyag feltöltéseket és a hőerőgépek mosását
elsődlegesen az MH saját töltőállomás hálózatában, és
gépjárműmosó-létesítményeiben kell végrehajtani.
37. Készpénzzel történő belföldi hajtóanyag vásárlás
nem engedélyezett.
38. Belföldi üzemanyag-kártya csak az alábbi hőerőgépekhez biztosítható:
a) az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről szóló 192/2010 (VI. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 192/2010. Korm. Rend.) 9. § (1)–(2) bekezdésében
meghatározott személyek számára biztosított gépjárművekhez,
b) a honvédségi szolgálati személygépkocsi lakás és
munkahely közötti utazásra történő használatának szabályozásáról szóló 112/2010 (XII. 29.) HM utasítás alapján
biztosított gépjárművekhez, amennyiben a munkahelyen,
vagy annak 5 kilométeres körzetében nincs elérhető honvédségi üzemanyag-töltő állomás,
c) a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében
beszerzett gépjárművekhez,
d) az MH Honvédkórház állományába tartozó mentő-gépjárművekhez, e) az emelt minőségű autóbenzint fogyasztó gépjárművekhez,
f) azon üzemeltető szervezet hőerőgépeihez, amely
10 kilométeres körzetében nincs elérhető honvédségi
üzemanyag-töltő állomás.
g) a természetbeni üzemanyag-ellátási rendbe nem utalt
egyes szervezetek beépített, nem önjáró hőerőgépei ellátásához kannába, illetve hordóba történő gázolaj vásárlására,
h) a tűzszerész járőr gépjárművei részére. 39. Az üzemeltető szervezet parancsnoka, vezetője
évente a HM FHH jóváhagyását követően típus és egyedi
azonosító szerint parancsban határozza meg azokat a hőerőgépeket, amelyek belföldi üzemanyag-kártyával kerülnek ellátásra.
40. A belföldi üzemanyag-kártyák terhére kizárólag az
adott hajtóanyag és gépi autómosás szolgáltatás vásárolható. A belföldi üzemanyag-kártya hajtóanyag és gépjárműmosás szolgáltatáson kívül, így különösen kenőanyag,
SHOP termékek, egyéb szolgáltatás vásárlására nem vehető igénybe.
41. Az üzemeltető szervezetek a HM FHH által a kártyakibocsátóval kötött szerződés tartalmának függvényében az alábbi belföldi üzemanyag-kártyákat igényelhetik:
a) adott forgalmi rendszámra, PIN kóddal, a gépjármű üzemanyagtartályába történő meghatározott típusú
hajtóanyag feltöltésre és gépi autómosásra,
b) forgalmi rendszám nélkül, PIN kóddal, a gépjármű üzemanyagtartályába történő bármely típusú hajtóanyag feltöltésre és gépi autómosásra,
c) forgalmi rendszám nélkül, PIN kóddal, kizárólag gépi autómosásra
d) egyedi azonosító nélkül, PIN kóddal, kannába,
illetve hordóba töltött gázolaj vásárlására jogosító kártya
(a továbbiakban: hordós kártya).
42. A hőerőgépek ellátása érdekében elsősorban a
41. pont a) alpontja szerinti kártya igényelhető. A 41. pont
b) és c) alpontjai szerinti kártyák (a továbbiakban együtt:
garázskártya) az üzemeltető szervezet parancsnokának
(vezetőjének) javaslata alapján, indokolt esetben, korlátozott számban igényelhetőek és eseti kiadásukra az üzemeltető szervezet parancsnoka, vezetője intézkedik.
43. A hőerőgép kezelője a garázskártyát minden igénybevétel befejezését követően leadja az üzemanyag szakterület illetékesének, vagy a kártyák kezelésére parancsban
kijelölt személynek.
44. A belföldi üzemanyag-kártyák igénylésekor a
2. melléklet szerinti felszámítási kimutatásban külön soron
kell szerepeltetni a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
kihelyezett biztonsági tisztjei által végzett tevékenység
biztosításával kapcsolatos üzemanyag-kártya igényeket.
7. MOL SILVER belföldi üzemanyag-kártya 45. A közbeszerzési eljárás keretében létrejött szerződés alapján a 38. pontban foglalt hőerőgépek belföldi
üzemanyag-kártyával történő ellátása 2010. december
22-től a Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MOL) által kibocsátott MOL SILVER termékkódos üzemanyag-kártyákkal (a
továbbiakban: MOL SILVER kártya) történik.
46. MOL SILVER kártyát csak a Magyarország területén működő MOL üzemanyag-töltő állomásokon lehet, kizárólag a 8. pontban meghatározott hajtóanyagok és autómosás szolgáltatás vásárlására használni. Külföldön működő MOL töltőállomások a MOL SILVER kártyát nem
fogadják el.
47. A MOL virtuális kártyaközpont hozzáférési jogosultsággal a HM FHH rendelkezik.
48. A 45. pont szerinti szerződés értelmében, amennyiben a MOL töltőállomás kezelője nem honvédségi hőerőgépbe, illetve nem annak hajtóanyag tartályába végrehajtott hajtóanyagtöltést tapasztal, a kitöltött hajtóanyag ellenértének kiegyenlítésére a MOL SILVER kártyát nem
fogadja el, amelyet egyidejűleg bevon.
49. A hordós-kártyák terhére, amelyek 9HMFHH
szám-betűkombinációt és egy vagy két karakter arab szám
azonosítót tartalmaznak kizárólag honvédségi 200 literes
acélhordóba, vagy honvédségi 20 literes üzemanyag kannába lehet, kizárólag gázolajat vásárolni.
50. MOL SILVER kártya terhére az alábbi hajtóanyagokat kell utántölteni:
a) MOL 95 benzin
b) MOL Diesel gázolaj.
51. MOL SILVER kártya terhére a 8. pont szerinti,
emelt minőségű hajtóanyagot igénylő eszközökbe az alábbi hajtóanyagokat kell utántölteni:
a) MOL EVO NEO autóbenzin, 99 oktánszámú
b) MOL EVO Diesel, emelt minőségű gázolaj.
52. A MOL SILVER kártya előlapon található adatok
jelentését a 3. melléklet tartalmazza.
53. A HM FHH az üzemeltető szervezetek részére biztosított hitelkeretet egy összegben adja meg a MOL felé.
54. A MOL SILVER kártyához tartozó PIN kód a kártyával egy helyen nem tartható, a kártyára, vagy annak tokjára nem írható rá. Amennyiben ilyen MOL SILVER kártyával találkozik a töltőállomás kezelő, akkor azt – a
45. pont szerinti szerződés értelmében – azonnali hatállyal
bevonja. Ebben az esetben a végrehajtott üzemanyag feltöltést a bevont MOL SILVER kártya terhére nem lehet kiegyenlíteni.
55. A hőerőgép kezelője az utántöltés végrehajtása után
a kártyát átnyújtja a töltőállomás pénztárosának, és ekkor
közli, ha gépjárműmosás szolgáltatást is igénybe kíván
venni. A tranzakció során a hőerőgép kezelő bediktálja a
hőerőgép kilométeróra állását, a terminálon megadja a kártyához tartozó PIN- kódot, majd jóváhagyja a feltöltött
hajtóanyag és az igénybe vett szolgáltatás ellenértékét.
A terminál a tranzakció befejezéseként kinyomtatja az értékesítési bizonylatot. A hőerőgép kezelő az értékesítési
bizonylat mindkét példányát az áru átvételének és a bizonylaton szereplő adatok valódiságának igazolásaként
aláírja, a vevői példányt átveszi és a továbbiakban a
26. pontban leírtak szerint jár el.
56. MOL SILVER kártya meghibásodása esetén, vagy
ha a töltőállomás terminál nem működik, a hőerőgép kezelő kezdeményezi a töltőállomás kezelőnél az úgynevezett
kézi töltési engedély megkérését. Az engedélyezést követően a töltőállomás pénztárosa kézi kártyakezelő gépen érvényesíti a MOL SILVER kártyát és kiadja a vásárlásról
szóló bizonylatot. A továbbiakban a hőerőgép kezelő a
26. pontban meghatározottak szerint jár el.
57. Amennyiben a töltőállomás-kezelő az 56. pontban
foglaltak során nem működik együtt, akkor a hőerőgép kezelő közvetlenül, vagy az üzemeltető szervezet üzemanyag szolgálatán keresztül felveszi a kapcsolatot a HM
FHH munkatársával a 06-30/815-09-14 telefonszámon.
A HM FHH munkatársa intézkedik a MOL felé a MOL
SILVER kártya elfogadása érdekében. A hőerőgép kezelő
ilyen esetekben az átvett hajtóanyag, illetve szolgáltatás
ellenértékét készpénzzel nem egyenlíti ki, de az ellenérték
rendezéséig nem hagyja el a töltőállomást. Az ellenérték
rendezése érdekében megvárja a HM FHH munkatársának
utasítását és annak megfelelően jár el. A hőerőgép kezelő a
történteket a Vásárlók Könyvébe bejegyzi.
58. Amennyiben az 53. pontban említett hitelkeret túllépésére a töltőállomáson üzemanyag feltöltésnél derül
fény, a hőerőgép kezelő az üzemeltető szervezet üzemanyag szolgálatán keresztül, vagy közvetlenül jelzi a problémát a HM FHH munkatársa részére az 57. pontban meghatározott telefonszámok egyikén. A HM FHH munkatársa a MOL felé intézkedik a hitelkeret azonnali megemeléséről. A hőerőgép kezelő ilyen esetben megvárja a hitelkeret megemelését, és azután a MOL SILVER kártyával kiegyenlíti az átvett hajtóanyag, illetve szolgáltatás ellenértékét.
59. A MOL SILVER kártyára vásárolt hajtóanyagok és
szolgáltatások ellenértékét tartalmazó, az MH VEK, mint
költségviselő nevére kiállított számlát a MOL – a 45. pont
szerinti szerződés értelmében – minden hónap 4-ig megküldi az MH VEK részére.
60. Az üzemeltető szervezet a MOL SILVER kártyára
vásárolt hajtóanyagokat a 4. mellékletben meghatározott
megnevezésekkel és Honvédségi Egységes Termékkódokon (a továbbiakban: HETK) vezeti át a nyilvántartásokon.
8. MOL SILVER kártya letiltása 61. A MOL SILVER kártya elvesztése, ellopása, vagy
illetéktelen személyhez jutása esetén a hőerőgép kezelő
azonnal értesíti az üzemeltető szervezetet, amely haladéktalanul intézkedik a kártya letiltására a MOL vevőszolgálat 06-40-202-202 telefonszámon az 1 – 1 menüpont alatt.
Az üzemeltető szervezet a letiltott kártyákról legkésőbb a
letiltást követő munkanapon a kártya adatait, a letiltást kiváltó körülmények rövid leírását, így különösen az elvesztés feltételezett időpontját, helyét, az elvesztés észlelésének időpontját, valamint a tett intézkedések időpontját és
leírását tartalmazó jelentést küld a HM FHH részére.
9. A külföldi üzemanyag-kártyával történő
hajtóanyag ellátás különös szabályai
62. Valamely üzemeltető szervezet állományába tartozó hőerőgép Magyarország területén kívüli igénybevétele
során üzemanyag ellátásra kizárólag a 3. pontban meghatározott módon biztosított külföldi üzemanyag-kártyát lehet alkalmazni.
63. Az üzemeltető szervezet parancsnoka, vezetője az
igénybevétel elrendelésekor parancsban rögzíti a hőerőgép külföldi üzemanyag-kártyával történő ellátását. A pa
rancsban rögzíteni kell a feladat megnevezését, időtartamát, az igénybevétel során érintett országokat, az átvevő
nevét, rendfokozatát, a külföldi üzemanyag-kártyával ellátandó hőerőgép típusát, egyedi azonosítóját, és a külföldi
üzemanyag-kártya számát. Az igénybevétel befejeztével a
külföldi üzemanyag-kártyát az üzemanyag szakterület illetékese, vagy kártyák kezelésére parancsban kijelölt személy részére le kell adni.
64. A 192/2010. Korm. rendelet 9. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott személyek számára biztosított gépjárművekhez, továbbá a Honvéd Vezérkar főnöke, a Honvéd
Vezérkar főnök-helyettese, az MH ÖHP parancsnoka, és
az MH ÖHP törzsfőnöke részére kiadott külföldi üzemanyag-kártyát a kártyakibocsátóval a 3. pontban meghatározott módon létrejött szerződés és a külföldi üzemanyag-kártya érvényességi idején belül nem kell leadni az
üzemanyag szolgálat részére.
65. Az üzemanyag szolgálat a külföldi üzemanyag-kártya kiadásakor minden alkalommal ismerteti annak használatával kapcsolatos szabályokat az azt átvevő személlyel
és biztosítja számára a kártyaelfogadó töltőállomások
jegyzékét. A kártyahasználat szabályainak ismeretét és a
jegyzék átvételét az átvevő aláírásával igazolja.
66. Külföldi üzemanyag-kártya kizárólag az alábbi termékek és szolgáltatás vásárlására vehető igénybe:
a) hajtóanyag a 8. pontban meghatározottak szerint,
b) AdBlue adalék,
c) az eszközhöz előírt minőségű és viszkozitási fokoza
tú motor- és hajtóműolaj,
d) az eszközhöz előírt minőségű hűtőfolyadék,
e) évszaknak megfelelő minőségű szélvédőmosó folya
dék,
f) gépi autómosó szolgáltatás. 67. Azon országokban, amelyekben a kártyakibocsátó
nem tudja biztosítani a külföldi üzemanyag-kártya elfogadását, vagy a kártyakibocsátó által szerződésben megjelölt
kártyaelfogadó töltőállomásokkal rendelkező országok
olyan régióiban, ahol gazdaságossági szempontokat figyelembe véve nincs olyan elérhető töltőállomás, amely elfogadja a kártyakibocsátó által kibocsátott külföldi üzemanyag-kártyáját, a 66. pontban megjelölt anyagok és szolgáltatások igénybevételekor azok ellenértékét készpénzre
meg lehet vásárolni. A készpénzes ellentételezésre vonatkozó szabályokat a külföldi fegyveres erők eszközei magyarországi, valamint a Magyar Honvédség eszközei külföldön végrehajtott üzemanyag feltöltésének és elszámolásának rendjéről szóló HM utasítás tartalmazza.
68. Külföldi üzemanyag-kártya terhére motorolaj, hajtóműolaj, hűtőfolyadék, illetve szélvédőmosó folyadék
csak az adott igénybevétel során ténylegesen felhasznált
mértékig, kizárólag utántöltésre, és csak külföldön vásárolható. Autómosó szolgáltatás vásárlása szintén csak külföldön engedélyezett.
69. A hőerőgép kezelő külföldi igénybevételre történő
útbaindulás, illetve arról visszatérés során a hőerőgépbe a
Magyarország területén elsősorban a menetvonal mentén
elhelyezkedő MH objektumaiban üzemeltetett üzemanyag-töltő állomásokon, illetve a belföldi üzemanyag-kártya használatával hajt végre üzemanyag-feltöltést a hazai feltöltésekre vonatkozó szabályok szerint. Belföldön hajtóanyag készpénzre történő vásárlása ebben az
esetben sem engedélyezett.
70. Az MH ÖHP költségkímélés érdekében elrendelheti a külföldi igénybevételre induló eszközökhöz tartalék
motorolaj, hűtőfolyadék, illetve szélvédőmosó folyadék
készlet kiadását.
71. Azon üzemeltető szervezetek részére, amelyek csak
esetenként hajtanak végre külföldi igénybevételt, és ezért
nem kapnak önálló külföldi üzemanyag-kártyát (a továbbiakban: igénylő üzemeltető szervezet), a HM FHH tartalékban tart külföldi üzemanyag-kártyákat. Az igénylő
szervezet 5 munkanappal a külföldi üzemanyag-kártya tervezett átvételét megelőzően telefaxon terjeszti fel igényét
a HM FHH részére. Abban az esetben, ha a HM FHH tartalékban tartott külföldi üzemanyag-kártyát nem tud biztosítani, a HM FHH intézkedése alapján, az MH ÖHP egyetértése mellett az MH TD, vagy az MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámogató Ezred (a továbbiakban:
MH 43. VTE) ad át ideiglenesen legfeljebb 2 külföldi
üzemanyag-kártyát az igénylő üzemeltető szervezet részére. Az így átadott külföldi üzemanyag-kártyák vonatkozásában az átadás idejére a HM FHH intézkedik a kártyakibocsátónál a költséghely ideiglenes megváltoztatására annak érdekében, hogy a külföldi üzemanyag-kártya terhére
végzett vásárlások az igénylő üzemeltető szervezet hajtóanyag-fogyasztási keretét terheljék.
72. Az igénylő üzemeltető szervezet az igénybevételt
követő 3 munkanapon belül visszaadja az ideiglenesen átvett külföldi üzemanyag-kártyát az átadó részére. Ha a külföldi üzemanyag-kártyát az MH TD, vagy az MH 43. VTE
biztosította, akkor a visszaadás tényét az igénylő üzemeltető szervezet az átadás napján telefaxon jelenti a HM
FHH részére. A HM FHH az igénylő üzemeltető szervezet
jelentése alapján intézkedik a kártyakibocsátónál a költséghely visszaállítására.
73. Az üzemeltető szervezet a külföldi üzemanyag-kártya terhére vásárolt termékeket gyártótól, oktánszámtól, illetve minőségtől függetlenül a 4. mellékletben meghatározott megnevezéseken és HETK-eken vezeti át a nyilvántartásokon.
10. ÖMV külföldi üzemanyag-kártya 74. A közbeszerzési eljárás keretében létrejött szerződés alapján a hőerőgépek külföldi üzemanyag-kártyával
történő ellátása 2011. március 22-től az ÖMV Hungária
Ásványolaj Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: ÖMV Kft.) által kibocsátott külföldi üzemanyag-kártyákkal (a továbbiakban: ÖMV kártya) történik.
75. A 74. pont szerinti szerződés értelmében egy ÖMV
kártyával egyszerre több hőerőgép feltöltése, és mosatása
is lehetséges, azonban egy kártyával egy naptári napon belül legfeljebb 5 tranzakciót lehet végezni összesen legfeljebb 1.500 €, illetve 1.500 €-nak megfelelő értékű helyi
pénznemben kifejezett értékben. Ilyen esetekben a vásárlásokat hőerőgépenként külön-külön, de az egy hőerőgéphez vásárolt termékeket, szolgáltatást egyben kell rendezni. Az ÖMV kártyát elfogadó töltőállomások jegyzékét az
5. melléklet tartalmazza.
76. A külföldi üzemanyag-kártyával végrehajtott vásárlás során a hőerőgép kezelője az utántöltés végrehajtása
után a kártyát átnyújtja a töltőállomás pénztárosának.
A tanzakció során a hőerőgép kezelő a terminálon megadja
a hőerőgép kilométeróra-állását, a kártyához tartozó
PIN-kódot, továbbá jóváhagyja a feltöltött hajtóanyag, a
vásárolt termék és az igénybe vett szolgáltatás ellenértékét. A terminál a tranzakció befejezéseként kinyomtatja az
értékesítési bizonylatot. A hőerőgép kezelő az értékesítési
bizonylat mindkét példányát az áru átvételének és a bizonylaton szereplő adatok valódiságának igazolásaként
aláírja, a vevői példányt további felhasználás céljából átveszi és a továbbiakban a 26. pontban meghatározottak
szerint jár el.
77. Amennyiben az ÖMV kártya megsérül, vagy a töltőállomás terminál nem működik, a hőerőgép kezelő jelzi
az üzemeltető szervezet üzemanyag szolgálatának, aki az
57. pontban felsorolt telefonszámok egyikén felveszi a
kapcsolatot a HM FHH munkatársával. A HM FHH munkatársa intézkedik az ÖMV Kft. felé a kártya elfogadása
érdekében. A hőerőgép kezelő a vásárolt termék, illetve
szolgáltatás ellenértékét készpénzzel nem fizeti ki, de az
ellenérték rendezéséig nem hagyja el a töltőállomást, hanem megvárja a HM FHH munkatársának utasítását és annak megfelelően jár el.
78. Az ÖMV kártyára vásárolt termékek és szolgáltatások ellenértékét tartalmazó, a HM FHH, mint költségviselő nevére kiállított számlát az ÖMV Kft. minden hónap
4-ig megküldi a HM FHH részére.
11. ÖMV üzemanyag-kártya letiltása 79. A kártya elvesztése, ellopása, vagy illetéktelen személyhez jutása esetén a hőerőgép kezelő azonnal értesíti
az üzemeltető szervezetet, amely haladéktalanul intézkedik annak letiltására az ÖMV Kft. 06-1/452-7390 telefonszámon, amely napi 24 órában fogadja a hívásokat, továbbá a teljes körű, nemzetközi letiltás érdekében a
06-1/452-7373 telefax-számra, vagy az info.omvcardsales@omv.com e-mail címre eljuttatott írásbeli kérelem
mel. A kártya letiltásához a 18 jegyű kártyaszám és a lejárati idő szükséges. Az üzemeltető szervezet a letiltott kártyákról legkésőbb a letiltást követő munkanapon a HM
FHH részére felterjeszti a 61. pontban elrendelt jelentést.
12. Az üzemanyag-kártyák használatával kapcsolatos
felkészítés 80. Az üzemeltető szervezet üzemanyag szakterület illetékese, vagy a belföldi és a külföldi üzemanyag-kártyák
kezelésére parancsban kijelölt személy évente legalább
egy alkalommal felkészítést tart az érintett állomány részére az üzemanyag-kártyák alkalmazásával kapcsolatban.
Az oktatási okmány mellékletét képezi az oktatáson megjelentek nevét, rendfokozatát, beosztását és aláírását tartalmazó jegyzék.
13. Záró rendelkezések 81. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a az üzemeltető szervezeteknél a
hatályba lépéskor alkalmazásban lévő üzemanyag-kártyákra is alkalmazni kell.
82. Hatályát veszti a szárazföldi üzemanyagok és egyes
szolgáltatások üzemanyag-kártyára történő vásárlásának
szabályairól szóló 16/2010 (HK 6.) HM VTISZÁT intézkedés és a szárazföldi üzemanyagok és egyes szolgáltatások üzemanyag-kártyára történő vásárlásának részletes
szabályairól szóló 41/2010 (HK 9.) HM FLÜ vezérigazgatói intézkedés.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
3/2015. (IX. 10.) ONYF utasítása az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság által kiadott nyugdíjbiztosítási ellenőri igazolványokról szóló 3/2012. (III. 1.) ONYF utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság által kiadott nyugdíjbiztosítási ellenőri igazolványokról
szóló 3/2012. (III. 1.) ONYF utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
5/2016. (V. 20.) OBH utasítása a „Bíróságok fejezet” alá tartozó intézmények közbeszerzési, minősített beszerzési és beszerzési eljárásairól szóló szabályzatról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény alapján, a „Bíróságok fejezet” alá tartozó Kúria, valamint ítélőtáblák, törvényszékek
és az  Országos Bírósági Hivatal központi költségvetési szervként ajánlatkérőnek minősülnek, és így a  Kbt. szerinti esetekben
közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezettek. A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény rendelkezéseinek a „Bíróságok
fejezet” alá tartozó intézményeknél történő egységes alkalmazása, a közbeszerzési, a minősített beszerzési és – ahol a szabályzat
külön említi – a  beszerzési eljárások lebonyolítása és a  felelősségi rendszer legfontosabb szabályainak kialakítása érdekében,
a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontja alapján a következő normatív
utasítást alkotom:
1. A szabályzat hatálya, értelmező rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás (a továbbiakban: szabályzat) hatálya a  Kúria, az  ítélőtáblák, a  törvényszékek (a továbbiakban együtt:
Bíróság) és az Országos Bírósági Hivatalnak (a továbbiakban: OBH) a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) szerinti közbeszerzési eljárásaira (a továbbiakban: Közbeszerzési eljárás), valamint a minősített
adatot, illetve alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő
beszerzésekre vonatkozó kormányrendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szerinti minősített beszerzési eljárásokra
(a továbbiakban: Minősített beszerzési eljárás) és – ahol a szabályzat külön említi – a közbeszerzési értékhatárt el nem
érő értékű és a Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzési eljárásokra (a továbbiakban: Beszerzési eljárás), valamint a fenti
eljárások eredményeként megkötött szerződésekre terjed ki.
(2) A  szabályzat értelmezése során a  Kbt. és végrehajtási rendeletei értelmező rendelkezései és jogintézményei
irányadóak.
2. A Bíróság és az OBH által lefolytatott beszerzések
2. § (1) A  szabályzat alkalmazásában ajánlatkérő: a  Bíróság vagy az  OBH. A  Kbt. és a  Korm. rendelet által az  ajánlatkérő
szervezetek vonatkozásában előírt valamennyi kötelezettséggel kapcsolatban a felelősség az ajánlatkérőt terheli.
(2) A Bíróság által lefolytatott, a Kbt., valamint a Korm. rendelet hatálya alá tartozó árubeszerzés, építési beruházás, építési
koncesszió, szolgáltatásmegrendelés és szolgáltatási koncesszió esetében – a 3. § (1) bekezdésében meghatározottak
kivételével – ajánlatkérő a Bíróság.
(3) Az OBH által lefolytatott, a Kbt., valamint a Korm. rendelet hatálya alá tartozó árubeszerzés, építési beruházás, építési
koncesszió, szolgáltatásmegrendelés és szolgáltatási koncesszió esetében, továbbá a  3.  § (1)  bekezdése szerinti
esetekben ajánlatkérő az OBH.
3. § (1) Az  igazságszolgáltatási tevékenység színvonalának és hatékonyságának növelése érdekében az  oktatási feladatok
ellátása és a Bíróságok, valamint az OBH (a továbbiakban együtt: Intézmények) egységes informatikai rendszerének
kialakítása és fenntartása, továbbá az  Intézmények vagyonkezelésében lévő nemzeti ingatlanvagyon-állomány
állagának megőrzése és javítása céljából, a  közpénzek ésszerű és hatékony felhasználásának biztosítása, azok
ellenőrizhetőségének megteremtése érdekében a  „Bíróságok fejezet” fejezeti kezelésű előirányzata és az  OBH
előirányzata terhére megvalósuló,
a) az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 1.  § (1)  bekezdés 2.  pontja szerinti
informatikai eszközre vonatkozó árubeszerzés, valamint az informatikai szolgáltatás megrendelése,
b) az  OBH elnökének a  7.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján hozott, ilyen tartalmú döntése alapján az  építési
beruházás,
c) a központi oktatási feladatok ellátásával kapcsolatos árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése
tárgyú Közbeszerzési és Minősített beszerzési eljárás esetében ajánlatkérő az OBH,
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól a Bíróság által előterjesztett, indoklással ellátott kérelem vagy egyéb indok alapján
az OBH elnöke eltérést engedélyezhet, ebben az esetben az ajánlatkérő nem az OBH, hanem a Bíróság.
(3) Bármely forrásból megvalósuló olyan, informatikai eszközre vonatkozó árubeszerzés, valamint informatikai
szolgáltatás megrendelése tárgyú Közbeszerzési eljárás, Minősített beszerzési eljárás, valamint Beszerzési eljárás
esetén, amely esetben az ajánlatkérő a Bíróság, az eljárás megindítását megelőzően – az államháztartás számviteléről
szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés 4. pontja szerinti kis értékű informatikai eszközök beszerzése,
valamint a bruttó kettőszázezer forint értéket nem meghaladó informatikai szolgáltatások megrendelése kivételével –
a beszerzés műszaki-szakmai tartalmát tartalmazó vezetői összegzést elektronikus úton meg kell küldeni jóváhagyásra
az OBH Informatikai Főosztályának vezetője részére (obhinformatika@obh.birosag.hu).
(4) Az  OBH Informatikai Főosztályának vezetője a  (3)  bekezdés szerinti műszaki-szakmai tartalom jóváhagyásáról
a döntést 5 munkanapon belül elektronikus úton megküldi a Bíróság részére. Amennyiben 5 munkanapon belül nem
nyilatkozik, a  beszerzés jóváhagyottnak tekintendő. A  határidő a  vezetői összegzés elektronikus úton való
megküldésének napját követő munkanapon kezdődik. A lefolytatott eljárások eredményéről, a megkötött szerződések
teljesítéséről az OBH Informatikai Főosztályának vezetőjét szintén tájékoztatni kell.
3. Az ajánlatkérő Bíróság jogai és kötelezettségei 4. § (1) A  Bíróság önálló közbeszerzési szabályzatban köteles meghatározni a  Közbeszerzési eljárások tervezésének,
előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a  nevében eljáró, illetőleg az  eljárásba
bevont személyek, szervezetek felelősségi körét, az  eljárás során hozott döntésekért felelős személyek, illetőleg
testületek körét, a Közbeszerzési eljárás dokumentálási rendjét. Amennyiben az ajánlatkérő Intézmény szükségesnek
tartja, az  önálló közbeszerzési szabályzatában meghatározhatja a  szerződés megkötésének és teljesítésének
közbeszerzési vonatkozású szabályait, illetve más – a  beszerzésekkel, a  Közbeszerzési eljárások lefolytatásával
összefüggő – előírásokat.
(2) Az ajánlatkérő Bíróság a Kbt. 42. § (1) bekezdés szerinti, az OBH illetékes szakmai főosztályaival előzetesen egyeztetett
éves összesített közbeszerzési tervét az  adott év február 15. napjáig, továbbá – felmerülése esetén – az  éves
közbeszerzési terv módosítását a  közbeszerzési tervmódosítás elkészítését követően haladéktalanul, de legalább
a közbeszerzési tervmódosítás tervezett hatálybalépésének napját 15 munkanappal megelőzően köteles jóváhagyásra
megküldeni az OBH elnökének. Ha az ajánlatkérő Bíróság az adott évben nem tervez Közbeszerzési eljárást, a fenti
határidőig köteles az  erről szóló tájékoztatást megküldeni az  OBH elnöke részére. Az  OBH elnöke a  határidőben
megküldött közbeszerzési tervek esetén az adott év március 15. napjáig dönt a jóváhagyásról. A nem határidőben
megküldött közbeszerzési tervek esetén – ha a  közbeszerzési terv kézhezvétele az  adott év március 15. napját
legalább 15 munkanappal megelőzi – az adott év március 15. napjáig, amennyiben a kézhezvétel ezt követő időpontra
esik, 15 munkanapon belül gyakorolja. Közbeszerzési terv módosítása esetén a jogkört haladéktalanul, de legkésőbb
15 munkanapon belül gyakorolja.
(3) Az  ajánlatkérő Bíróság az  éves összesített közbeszerzési tervét, továbbá annak módosítását – az  OBH elnöke
jóváhagyásának kézhezvételét követően – a  Kbt., valamint az  információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően köteles közzétenni
a honlapján, valamint a Közbeszerzési Hatóság által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban.
(4) Ha az ajánlatkérő Bíróság a Kbt. 38. § (1) bekezdése szerint előzetes tájékoztatót készít, akkor azt a Kbt. 38. § (3) vagy
(4)  bekezdése szerinti közzétételtől számított 15 napon belül tájékoztatás céljából köteles az  OBH elnöke részére
megküldeni.
(5) Az ajánlatkérő Bíróság a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének
szabályairól, a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegezésről szóló
44/2015. (XI. 2.) MvM rendelet szerinti éves statisztikai összegezést az  abban meghatározott határidőig köteles
elkészíteni és – az összegezés másolatának az OBH részére tájékoztatás céljából való egyidejű továbbítása mellett –
megküldeni a Közbeszerzési Hatóság részére.
(6) Az ajánlatkérő Bíróság az adott évi közbeszerzési terve megvalósításának állásáról, évente tárgyév július 15. napjáig
féléves, annak teljesítéséről a tárgyévet követő év február 1. napjáig éves beszámolót köteles készíteni és azt az OBH
elnöke részére – tájékoztatás céljából – megküldeni.
(7) A Bíróság köteles gondoskodni a Kbt. 43. §-ában előírtak teljesítéséről.
 (8) Az ajánlatkérő Bíróság köteles az OBH elnökét soron kívül tájékoztatni arról, ha
a) a  Közbeszerzési eljárásával kapcsolatban előzetes vitarendezési kérelmet nyújtanak be, vagy jogorvoslati
eljárást kezdeményeznek, a kérelemmel kapcsolatos álláspontja egyidejű ismertetésével,
b) a Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárásban a rendelkezésére álló anyagi fedezet összege nem elegendő
a  szerződés megkötéséhez az  értékelés alapján legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevővel, a  fedezet
biztosítására vonatkozó javaslattal együtt.
(9) A Bíróság a jelen §-ban szabályozott, OBH elnöke felé fennálló tájékoztatási, beszámolási kötelezettségének az OBH
Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályán keresztül a  kszkf@obh.birosag.hu címre elektronikusan
elküldve tesz eleget.
4. A közbeszerzési eljárások ellenőrzésének rendje 5. § (1) Ha az ajánlatkérő az OBH, a Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárás ellenőrzését – annak különböző szakaszaiban –
az  OBH ellenőrzési nyomvonalaiban foglaltaknak megfelelően, az  abban kijelölt ellenőrzésért felelősök, valamint
az OBH Ellenőrzési Főosztálya az OBH elnöke által jóváhagyott belső ellenőrzési kézikönyv alapján végzik, szakmai
felügyeletét pedig az OBH Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztálya látja el.
Az OBH Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályának feladatait részletesen az OBH közbeszerzésekről
szóló mindenkor hatályos szabályzata határozza meg.
(2) Ha az ajánlatkérő a Bíróság, a pénzügyi-gazdasági ellenőrzést – az OBH elnökének döntése alapján, valamint az OBH
elnöke által előzetesen jóváhagyott éves ellenőrzési tervben foglaltak szerint – az OBH Ellenőrzési Főosztálya végzi,
nem érintve a Bíróság belső ellenőrzésének a külön jogszabályban meghatározott feladatait.
(3) Az OBH elnöke jogosult a (2) bekezdésben foglaltakon kívül az ajánlatkérőként eljáró Bíróság bármely előkészítés alatt
álló, folyamatban lévő vagy lezárt Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárását ellenőrizni és ennek során azok
közbenső vagy utóellenőrzését elrendelni. Ebben az esetben az ellenőrzést végezheti az OBH elnöke által megbízott
közbeszerzési szakértő is.
6. § (1) Az ellenőrzést végző a Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárás során rendelkezésre álló iratokat tételes iratjegyzék
kíséretében veszi át az  OBH érintett főosztályától, illetve főosztályaitól, valamint a  Bíróságtól, aki az  elektronikus
formában rendelkezésre álló iratokat ilyen formában is köteles átadni.
(2) Az  5.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti ellenőrzés a  Közbeszerzési, a  Minősített beszerzési eljárás és a  szerződés
teljesítésének különböző szakaszaiban elsősorban az alábbiakra terjed ki:
a) a közbeszerzés hatálya alá tartozó gazdasági események során a  jogszabályok előírásaiban és a  belső
szabályzatokban foglaltak, valamint az OBH elnökének döntése maradéktalanul érvényesültek-e,
b) a pénzügyi ellenjegyzés, kötelezettségvállalás, teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás rendben
megtörtént-e,
c) az adott szakaszban rendelkezésre álló forrás felhasználása a szerződésben foglaltak szerint valósult-e meg.
(3) Az 5. § (3) bekezdése szerinti ellenőrzés arra terjed ki, hogy a Közbeszerzési eljárás és a Minősített beszerzési eljárás
előkészítése és lefolytatása megfelelt-e a  Kbt.-nek és végrehajtási rendeleteinek, valamint a  Korm. rendelet
rendelkezéseinek.
5. Egyes Közbeszerzési, Minősített beszerzési és Beszerzési eljárások lefolytatásával
és az annak eredményeként megkötött szerződés teljesítésével kapcsolatos rendelkezések
7. § (1) Az  építési beruházás tárgyú Közbeszerzési és Minősített beszerzési eljárás előkészítését az  OBH illetékes belső
szervezeti egysége végzi. Az előkészítés keretében felméri az igényeket, a meglevő épületek állapotát, és a Bíróság
elnökével történő egyeztetés alapján elkészíti a  tervezési programot, meghatározza a  várható kiadásokat, és
a beruházásra vonatkozó döntésre évente, a tárgyévet megelőző év december végéig előterjesztést készít az OBH
elnöke részére.
(2) Az  OBH elnöke – az  OBH illetékes belső szervezeti egysége által az  (1)  bekezdés szerint előkészített előterjesztés
alapján – dönt arról, hogy
a) mely tervezett építési beruházások megvalósítását engedélyezi, valamint
b) az  építési beruházás tárgyú Közbeszerzési, illetőleg Minősített beszerzési eljárás ajánlatkérője az  OBH vagy
a Bíróság.
 (3) Ha a  (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt jogkörében meghozott OBH elnöki döntés alapján a  Bíróság folytatja le
a  Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárást, az  eljárásba, valamint az  eljárás lezárását követően a  beruházás
lebonyolításába műszaki szakértőként (a továbbiakban: Közreműködő)
a) az  OBH illetékes belső szervezeti egységét be kell vonni, kivéve a  Fővárosi Törvényszék és a  Kúria által
lefolytatott eljárásokat, vagy
b) az  OBH elnökének az  OBH illetékes belső szervezeti egységének – az  (1)  bekezdés szerint előkészített
előterjesztésben foglalt – javaslata alapján meghozott egyedi döntése esetén az OBH illetékes belső szervezeti
egységét nem kell bevonni.
(4) Amennyiben a Bíróság által lefolytatott eljárásba a  (3) bekezdés a) pontja szerint az OBH illetékes belső szervezeti
egysége Közreműködőként bevonásra kerül:
a) Az  ajánlatkérő Bíróságot és a  Közreműködőt együttműködési kötelezettség terheli. Az  ajánlatkérő Bíróság
köteles a  Közreműködőnek a  kért információkat megadni, a  feladataihoz szükséges dokumentációkat – ha
elektronikus formában is rendelkezésre állnak, akkor ilyen formában is –, a  Közreműködő rendelkezésére
bocsátani és az eljárásban való részvételét, közreműködését elősegíteni.
b) A  Közreműködő részt vesz a  felhívás és a  dokumentáció előkészítésében és a  Közbeszerzési, Minősített
beszerzési eljárás lefolytatásában, az annak során hozandó döntések előkészítésében, így jelen van az ajánlatok
felbontásánál, tagja a  bírálóbizottságnak vagy más olyan testületnek, mely a  Közbeszerzési, Minősített
beszerzési eljárás során szükséges döntéseket előkészíti.
c) A Közreműködő folyamatosan ellenőrzi az építési beruházás folyamatát és az építési beruházás lebonyolítását,
részt vesz az  építési beruházás eredményeként létrehozott építmény átadás-átvételi eljárásában, valamint
végzi mindazon eljárási cselekményeket, melyek a  beruházás szabályszerű és határidőre történő
megvalósításához szükségesek. A  Közreműködőt mind a  Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárás során,
mind az  építési beruházás megvalósítása, kivitelezése során minden eljárási cselekményről, valamint
a beruházás megvalósítását érintő valamennyi érdemi intézkedésről előzetesen tájékoztatni kell.
d) A Közreműködő az építési beruházás teljesítéséről a Bíróság által elkészített jegyzőkönyvet műszaki szakmai
szempontból ellenőrzi, ennek során a  teljesítési határidő figyelembevételével megvizsgálja a  ténylegesen
elvégzett teljesítést. A Közreműködő az általa ellenőrzött és általa jóváhagyott jegyzőkönyvre 5 munkanapon
belül rávezeti annak tényét, hogy a  teljesítésigazolás kiadható vagy annak tényét, hogy nem adható ki.
Amennyiben ez  a  Közreműködő részéről 5 munkanapon belül nem történik meg, úgy kell tekinteni, hogy
a teljesítésigazolás kiadható. A kivitelező által kiállított számla kiegyenlítésére kizárólag a Bíróság Gazdasági
Hivatalának pénzügyi ellenőrzését követően kerülhet sor.
(5) A Bíróság által lefolytatott építési beruházás tárgyú Közbeszerzési és Minősített beszerzési eljárásokban az eljárás,
valamint a beruházás megvalósítása során az OBH illetékes belső szervezeti egységét, amennyiben – a (3) bekezdés
b) pont szerinti OBH elnöki döntés alapján – Közreműködőként nem kerül bevonásra, abban az esetben is valamennyi
eljárási cselekményről, valamint a  beruházás megvalósítását érintő valamennyi érdemi intézkedésről előzetesen
tájékoztatni kell.
Az OBH elnöke az eljárás bármely szakaszában dönthet úgy, hogy az OBH illetékes belső szervezeti egysége az eljárás
lefolytatásában vagy a beruházás megvalósításában Közreműködőként vegyen részt.
(6) A Fővárosi Törvényszék és a Kúria által lefolytatott építési beruházás tárgyú Közbeszerzési és Minősített beszerzési
eljárásokban az eljárás, valamint a beruházás megvalósítása során az OBH illetékes belső szervezeti egységét annak
Közreműködőként való bevonása nélkül is valamennyi eljárási cselekményről, valamint a beruházás megvalósítását
érintő valamennyi érdemi intézkedésről előzetesen tájékoztatni kell.
Az OBH elnöke ezen esetekben is dönthet úgy, hogy az OBH illetékes belső szervezeti egysége az eljárás lefolytatásában
vagy a beruházás megvalósításában Közreműködőként részt vesz.
(7) A Bíróság által lefolytatandó építési beruházás tárgyú Beszerzési eljárást, valamint annak eredményeképp az építési
beruházást az  OBH illetékes belső szervezeti egységével együttműködve, valamennyi eljárási cselekményről
előzetesen tájékoztatva kell lefolytatni.
(8) A  jelen §-ban szabályozott tájékoztatási kötelezettség a  Bíróság által lefolytatott azon építési beruházás tárgyú
Közbeszerzési, Minősített beszerzési és Beszerzési eljárásokra is irányadó, melyek finanszírozása a  Bíróság saját
előirányzatai terhére vagy egyéb pályázati forrásából történik.
8. § (1) Az OBH elnöke a 2. § (2) bekezdése szerinti esetben az eljárás bonyolultságára, összetettségére, műszaki tartalmára,
nagyságára, kiemelt jelentőségére, gazdaságossági szempontokra vagy hasonló körülményekre tekintettel, így
különösen, ha az adott eljárás több bíróság tevékenységével kapcsolatos, rendelkezhet úgy, hogy
a) a  Kbt. 29.  § (1)  bekezdése szerinti meghatalmazás alapján a  Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárást
– a Kúria kivételével – a Bíróság javára az OBH bonyolítja le, vagy
b) a Bíróság által lefolytatandó Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárásba az OBH olyan jogi, közbeszerzési
szakértelemmel rendelkező személyt jelöl ki (a továbbiakban: Kijelölt személy), aki közreműködik
a Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárás lebonyolításában.
(2) Az ajánlatkérő Bíróságot és a Kijelölt személyt az eljárás során együttműködési kötelezettség terheli. Az ajánlatkérő
Bíróság köteles a Kijelölt személynek a kért információkat megadni, a feladataihoz szükséges dokumentációkat – ha
elektronikus formában is rendelkezésre állnak, akkor ilyen formában is – a rendelkezésére bocsátani és az eljárásban
való részvételét, közreműködését elősegíteni.
9. § (1) A 3. § (1) bekezdése alapján az OBH által lefolytatott Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárás eredményeképpen
szállított, kifizetett informatikai eszközöket és az informatikai eszközök bekerülési értékeként megjelenő szolgáltatást
a) az OBH aktiválja és üzemeltetésre átadja a Bíróságok részére, vagy
b) az OBH befejezetlen beruházásként tartja nyilván és aktiválás céljából véglegesen átadja a Bíróságok részére.
(2) Az OBH a Közbeszerzési, Minősített beszerzési eljárás eredményeképpen igénybe vett és kifizetett, az  informatikai
eszköz bekerülési értékében meg nem jelenő szolgáltatások értékét a saját könyvelésében, saját költségvetésében
számolja el.
(3) Az  informatikai eszközök, informatikai eszközök bekerülési értékeként megjelenő szolgáltatások Bíróságok részére
üzemeltetésbe történő átadásáról, értékhatártól függetlenül az OBH részéről minden esetben egyedi döntés születik.
(4) A 3. § (1) bekezdése alapján a Bíróság vagyonkezelésében lévő ingatlanon az OBH által lefolytatott Közbeszerzési,
Minősített beszerzési eljárás eredményeképpen megvalósított és kifizetett építési beruházást az OBH minden esetben
befejezetlen beruházásként tartja nyilván, és aktiválás céljából véglegesen átadja a Bíróságok részére.
6. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő harmincadik napon lép hatályba.
 (2) A szabályzat rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő Közbeszerzési, Minősített beszerzési és Beszerzési
eljárásokra, valamint az ezek alapján megkötött szerződésekre is alkalmazni kell a Kbt. 197. §-ában foglalt átmeneti
rendelkezések betartása mellett.
(3) Az  Intézmények a  szabályzat hatálybalépéséig kötelesek gondoskodni jelen szabályzat és a  saját közbeszerzési és
beszerzési eljárásrendjük összhangjának megteremtéséről.
(4) Hatályát veszti a  „Bíróságok fejezet” irányítása alá tartozó intézmények közbeszerzési, minősített beszerzési és
beszerzési eljárásairól szóló szabályzatról szóló 13/2014. (VIII. 15.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
1158/2013. (III. 28.) Korm. határozata a Pécs megyei jogú város külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11. § (2)–(3) bekezdésében és
az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet
62/A. §-ában foglaltakra figyelemmel a beruházási célterületre történő művelési ág változás átvezetése céljából
beruházási célterületté nyilvánítja a Pécs megyei jogú város külterületén fekvő, az ingatlan-nyilvántartás szerint
01455/26, 0215/16, 0212/104, 0219/8, 0212/64, 0212/63, 0212/62, 0212/61, 0212/60, 0212/59, 0212/28, 0212/32,
0219/13, 0215/18, 0212/70, 0212/71, 0212/72, 0212/73, 01458/71 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az ezen
földrészletekből az esetleges telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
260/2006. (XII. 20.) Korm. rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, továbbá
a kereskedelmi hatóság kijelölése tárgyában a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. §-a (1) bekezdésének l) pontjában,
a hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet kijelölése tárgyában a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdés a) pontjában,
a közraktározás-felügyelet kijelölése tárgyában a
közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény
43/A. §-ában,
a külkereskedelmi államigazgatási szerv kijelölése
tárgyában az európai uniós csatlakozással összefüggő
egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény
140. §-ának (6) bekezdésében,
a mérésügyi szerv kijelölése tárgyában a mérésügyről
szóló 1991. évi XLV. törvény 15. § (3) bekezdésében,
a műszaki biztonsági szerv kijelölése tárgyában a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. §-a
(1) bekezdésének k) pontjában, valamint
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
a)–b) pontjaiban
foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:
A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
jogállása 1. §
(1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő központi hivatal.
(2) A Hivatal önállóan gazdálkodó – saját előirányzatai,
valamint a miniszter által hozzárendelt előirányzatok felett
teljes jogkörrel rendelkező – költségvetési szerv.
(3) A Hivatalt főigazgató vezeti. (4) A Hivatal székhelye: Budapest.
A Hivatal szervezete 2. § (1) A Hivatal központi szervből és területi szervekből
áll. A Hivatal főigazgatója közvetlenül vezeti a központi
szervet.
(2) A Hivatal területi szervei a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságok, a haditechnikai és exportellenőrzési hatóság, a kereskedelmi és piacfelügyeleti hatóság,
a nemesfémvizsgáló és -hitelesítő hatóság, amelyek körét,
illetékességi területét a melléklet határozza meg.
(3) A Hivatal területi szervei önálló jogi személyiséggel
nem rendelkeznek.
3. § (1) A főigazgató – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – munkáltatói jogkört gyakorol a Hivatal alkalmazottai
felett, valamint kinevezi, felmenti a területi szervek alkalmazottait és felettük fegyelmi jogkört gyakorol.
(2) A főigazgató helyettesét – a főigazgató javaslatára – a miniszter határozatlan időtartamra nevezi ki és
menti fel.
(3) A területi szervet igazgató vezeti, aki – a kinevezés,
a felmentés és a fegyelmi jogkör kivételével – gyakorolja a
munkáltatói jogkört a Hivatal területi szervének alkalmazottai felett.
(4) A főigazgató a Hivatal kiadmányozási jogkörrel rendelkező köztisztviselőjét a hatósági eljárásban nem utasíthatja.
A Hivatal eljárása 4. § (1) A közigazgatási hatósági ügyek intézése során – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik – az elektronikus ügyintézés szabályai nem alkalmazhatóak.
(2) A Hivatal területi szervei által kiadott szakhatósági
állásfoglalások tekintetében – ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik – a Hivatal központi szerve jár el szakhatóságként a másodfokú eljárásban.
A külkereskedelmi államigazgatási
és a hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti
hatóság kijelölése 5. § (1) A Kormány külkereskedelmi államigazgatási és hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti hatóságként a
Hivatalt jelöli ki.
(2) A külkereskedelmi államigazgatási és a hadiipari
gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti eljárásban első fokon – országos illetékességgel – a haditechnikai és exportellenőrzési hatóság, másodfokon – amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik – a Hivatal központi szerve
jár el.
(3) A Hivatal külkereskedelmi államigazgatási és hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti hatóságként
a) javaslatot dolgoz ki a haditechnikai eszközök és
szolgáltatások külkereskedelmi forgalmazásának, valamint a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának szabályozására,
együttműködik a hazai, valamint a nemzetközi szervezetekkel;
b) a kettős felhasználású termékek és technológiák forgalmazása nemzetközileg vállalt feltételeinek betartásával
összefüggő nemzetközi egyezmények hazai végrehajtásához szükséges intézkedéseket tesz, javaslatot dolgoz ki
e termékek és technológiák forgalmazásának szabályozására.
Kereskedelmi hatóság kijelölése 6. § (1) A Kormány a Hivatalt kereskedelmi hatóságként jelöli ki.
(2) A kereskedelmi eljárásban első fokon – országos
illetékességgel – a kereskedelmi és piacfelügyeleti hatóság, másodfokon – amennyiben jogszabály másként nem
rendelkezik – a Hivatal központi szerve jár el.
(3) A Hivatal – külön jogszabályban meghatározott hatáskörén túlmenően – kereskedelmi hatóságként jár el:
a) a kábítószer prekurzorokkal kapcsolatos legális tevékenységek ellenőrzésére vonatkozó tájékoztatási kötelezettség tejesítése, valamint ezzel összefüggésben – a
vám- és rendőri együttműködés kivételével – a hazai és
nemzetközi együttműködés szervezésének feladatai körében, valamint
b) az európai közösségi hatáskörbe tartozó kereskedelmi védintézkedésekre vonatkozó hazai álláspont kialakításával kapcsolatos feladatok ellátásában.
A piacfelügyeleti hatóság kijelölése 7. § (1) A Kormány – a (3) bekezdésben meghatározott körben – piacfelügyeleti hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
(2) A piacfelügyeleti eljárásban első fokon – országos
illetékességgel – a kereskedelmi és piacfelügyeleti hatóság, másodfokon – amennyiben jogszabály másként nem
rendelkezik – a Hivatal központi szerve jár el.
(3) A piacfelügyeleti eljárás a külön jogszabályokban
meghatározott
a) egyes nyomástartó berendezések és rendszerek,
b) szállítható nyomástartó berendezések,
c) gazdasági célfelhasználásra szánt egyes gázfogyasz
tó készülékek,
d) gazdasági célfelhasználásra szánt egyes villamossá
gi termékek,
e) gazdasági célfelhasználásra szánt egyes gépek,
f) egyes, potenciálisan robbanásveszélyes környezet
ben történő alkalmazásra szánt berendezések, védelmi
rendszerek, g) kötelező hitelesítés körébe tartozó mérőeszközök
ellenőrzésére terjed ki. Közraktározás-felügyeleti hatóság kijelölése 8. §
(1) A Kormány közraktározás-felügyeletként a Hivatalt
jelöli ki.
(2) A közraktározás-felügyeleti eljárásban első fokon – országos illetékességgel – a kereskedelmi és piacfelügyeleti hatóság jár el.
(3) A Hivatal javaslatot dolgoz ki a közraktárakkal kapcsolatos szabályozás továbbfejlesztésére, közraktározásfelügyeleti tevékenységéről – a miniszter előterjesztésében – a Kormánynak évente beszámol.
Nemesfémvizsgáló és -hitelesítő
hatóság kijelölése 9. § (1) A Kormány nemesfémvizsgáló és -hitelesítő hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
(2) A nemesfémvizsgáló és -hitelesítő eljárásban első
fokon – országos illetékességgel – a nemesfémvizsgáló és
-hitelesítő hatóság, másodfokon – amennyiben jogszabály
másként nem rendelkezik – a Hivatal központi szerve
jár el.
Mérésügyi hatóság kijelölése 10. § (1) A Kormány mérésügyi hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
(2) A mérésügyi eljárásban első fokon a területileg illetékes mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság, másodfokon a Hivatal központi szerve jár el.
A műszaki biztonsági hatóság kijelölése 11. § (1) A Kormány műszaki biztonsági hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
(2) A műszaki biztonsági eljárásban első fokon a területileg illetékes mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság,
másodfokon a Hivatal központi szerve jár el.
Egyéb feladatok 12. § A Hivatal:
a) részt vesz a feladatkörét érintő nemzetközi megálla
podások előkészítésében, illetve nemzetközi egyeztetésében; b) a miniszter útján véleményezi a feladatkörébe tartozó kormány-előterjesztéseket és a miniszteri rendeletek
tervezetét;
c) közreműködik az európai közösségi hatáskörbe
tartozó kereskedelmi védintézkedésekre vonatkozó hazai
álláspont kialakításával kapcsolatos feladatok ellátásában;
d) kezeli a hatósági jogkörének gyakorlásához szükséges adatokat, valamint e körben irányítja és összehangolja
az információ-feldolgozó, -elemző munkát;
e) közreműködik a kötött segélyhitelezés szervezésével kapcsolatos feladatok ellátásában;
f) közreműködik a két- vagy többoldalú kereskedelmi,
gazdasági együttműködési kapcsolatok szervezésével
összefüggő feladatok és a kétoldalú gazdasági vegyes bizottságok működtetése teendőinek ellátásában;
g) ellátja a külön jogszabályban előírt szakhatósági feladatokat.
13. § A Hivatal a feladatkörébe tartozó közleményeket a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium hivatalos lapjában, a
Turisztikai Értesítőben, valamint a Gazdasági Tájékoztatóban, a Hivatal honlapján és a kormányzati portálon teszi
közzé.
Hatálybalépés 14. § (1) Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról
szóló 297/2005. (XII. 23.) Korm. rendelet 1–3. §-a,
4. §-ának b)–h) pontja, 5. §-ának b)–c), g) és i)–j) pontja,
6. §-ának d)–j) pontja, 11. §-a, 12. §-ának (1) bekezdése,
13. §-a, 14. §-a (1) bekezdésének a) és e) pontja, valamint
(2)–(3) bekezdése, továbbá melléklete,
b) a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 7. §-a
(2) bekezdésének f) pontja,
c) az egyes festékek, lakkok és járművek javító fényezésére szolgáló termékek szerves oldószer tartalmának
szabályozásáról szóló 25/2006. (II. 3.) Korm. rendelet
3. §-ának (10) bekezdése, és 9. §-ának (4) bekezdése,
d) az ingatlanok időben megosztott használati jogának
megszerzésére irányuló szerződésekről szóló 20/1999.
(II. 5.) Korm. rendelet 23/A. §-a,
e) az áruknak, szolgáltatásoknak és anyagi értéket képviselő jogoknak rubel elszámolásban történő behozataláról szóló 52/1992. (III. 21.) Korm. rendelet 2. §-ának
(4) bekezdése,
f) az utazásszervező és -közvetítő tevékenységről szóló
213/1996. (XII. 23.) Korm. rendelet 12/A. §-a.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Országos Mérésügyi Hivatal megszűnik, általános jogutódja a
Hivatal.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
87/2012. (VII. 16.) ME határozata kormánymegbízott felmentéséről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 10. § (2) bekezdése alapján, a közigazgatási és igazságügyi
miniszter javaslatára
dr. Lengyel Györgyit, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat e tisztségéből,
más fontos megbízatására tekintettel
– 2012. július 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök