text:
1/2017. (XII. 20.) NEAK utasítása a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában és a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX.  törvény 75. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a 6. § 19. pontjában foglaltakra, a következő
utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Bevezető rendelkezések 1. § (1) Jelen Közszolgálati Szabályzat (a továbbiakban: KSZ) hatálya a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a továbbiakban:
NEAK) valamennyi szervezeti egységénél foglalkoztatott kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő kormányzati
szolgálati jogviszonyára, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálya alá tartozó munkavállaló
(a továbbiakban együtt: foglalkoztatott) munkaviszonyára, továbbá a 26–28. § vonatkozásában a NEAK-nál kötelező
szakmai gyakorlatot teljesítő felsőoktatásban tanuló hallgatóra, a  64–78.  § vonatkozásában a  prémiumévek
programban részt vevő és különleges foglalkoztatási állományban levő foglalkoztatottra terjed ki.
(2) A KSZ rendelkezéseitől a főigazgató mérlegelési jogkörében eltérhet.
2. § A  KSZ alkalmazásában 3.  §-ban meghatározottak kivételével a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvényben (a továbbiakban: Kttv.) használt fogalmi meghatározások az irányadóak.
3. § Értelmező rendelkezések, rövidítések:
a) Cafetéria-juttatás adózása: a cafetéria-juttatások után a munkáltatónak személyi jövedelemadó + egészségügyi
hozzájárulási (a továbbiakban: EHO) kötelezettsége van, amennyiben a  személyi jövedelemadóról szóló
1995.  évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) által megszabott mértéket nem haladja meg
a cafetéria-juttatás értéke;
b) Jogviszony: a kormánytisztviselőnek, kormányzati ügykezelőnek, munkavállalónak a munkáltatóval fennálló,
munkavégzésre irányuló kormányzati szolgálati jogviszonya, valamint munkaviszonya;
c) Képzési és vizsgaportál: a  közigazgatási vizsgákra történő jelentkezés, valamint a  kötelező továbbképzések
teljesítéséhez központilag biztosított informatikai rendszer (a továbbiakban: Probono);
d) Minősítés: a  kormánytisztviselő tárgyévre vonatkozó teljesítményértékelései eredményeinek százalékban
meghatározott számtani átlaga;
e) Prémiumévek programban részt vevő és különleges foglalkoztatási állományban levő foglalkoztatott:
a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
(a továbbiakban: Pép. tv.) hatálya alá tartozó, határozott időtartamú jogviszonyban foglalkoztatott;
f ) Szakszervezet: Társadalombiztosítási Dolgozók Szakszervezete;
g) Teljesítményértékelés: félévente ismétlődő vezetői tevékenység, amelynek során az értékelő vezető az értékelt
részére meghatározza a teljesítményértékelés kötelező elemeit, valamint ezeket méri, illetve értékeli, és erről
az érintett kormánytisztviselő részére érdemi visszajelzést ad.
2. Érdekképviselet 4. § (1) A  foglalkoztatottak jogviszonyával kapcsolatos érdekeinek előmozdítása és megvédése érdekében a  NEAK és
a szakszervezet kapcsolatrendszerében a Kttv. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt kapcsolatrendszer keretében a  NEAK biztosítja a  szervezkedés szabadságát,
a foglalkoztatottak részvételét a munkafeltételek alakításában.
II. Fejezet
A jogviszonyra vonatkozó rendelkezések 1. A jogviszony és annak tartalma
5. § A  jogviszony létesítésével, módosításával, megszüntetésével, az  átirányítással és a  kiküldetéssel, továbbá
a vagyonnyilatkozat-tétellel kapcsolatos részletes eljárási szabályokat külön NEAK szabályzat tartalmazza.
2. A jogviszony létesítése 6. § (1) Kormánytisztviselőnek az  nevezhető ki, aki az  alkalmazási feltételeken túl rendelkezik a  munkakör ellátásához
szükséges, a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 3. mellékletében
a feladatkörre meghatározott szakképesítések valamelyikével.
(2) Kormányzati ügykezelőként az alkalmazható, aki a Kttv.-ben a kormányzati ügykezelőkre meghatározott alkalmazási
feltételeknek megfelel.
(3) A NEAK-nál munkaviszony a Kttv. 258. § (2) bekezdésében meghatározott személlyel létesíthető.
7. § (1) A kormánytisztviselő és a kormányzati ügykezelő kinevezésekor legalább 3, de legfeljebb 6 hónapig terjedő próbaidőt
kell kikötni.
(2) A munkaviszony létesítésekor a próbaidő 3 hónap időtartamig terjedhet.
3. A jogviszony módosítása 8. § Munkakör módosítás, belső áthelyezés, végleges áthelyezés, jogviszony megszűnése, megszüntetése esetén
munkakör átadás-átvételi eljárás lefolytatása, a hatályos jogszabályi rendelkezések figyelembevételével kötelező.
4. Kinevezéstől eltérő ideiglenes foglalkoztatás 9. § (1) Az átirányítás, kirendelés, kiküldetés elrendelése tekintetében a Kttv.-ben foglaltak az irányadóak.
 (2) Az átirányított foglalkoztatott munkaidejét annál a szervezeti egységnél kell nyilvántartani, ahol az átirányítás alatt
a munkát végzi.
 (3) Amennyiben az  átirányított foglalkoztatott az  átirányítás időtartama alatt szabadságot kíván igénybe venni,
a  szabadságát az  átirányítás szerinti szervezeti egység vezetőjének kell engedélyeznie. Az  átirányítás ideje alatt
igénybe vett szabadság mértékéről az átirányítás lejártakor a humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője
tájékoztatja a  kinevezés szerinti munkáltatói jogkör gyakorlóját. A  foglalkoztatott részére az  átirányítás szerinti
megváltozott munkakörének megfelelő, határozott időre szóló munkaköri leírást kell készíteni.
5. A jogviszony megszűnése, megszüntetése 10. § A  jogviszony megszüntetése történhet a  munkáltatói jogkör gyakorlója, illetve a  foglalkoztatott által történő
kezdeményezéssel.
6. Vagyonnyilatkozat-tétel 11. § (1) A  vagyonnyilatkozat-tételt az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény
szabályozza.
(2) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkaköröket az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A vagyonnyilatkozat megőrzéséről, a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos nyilvántartás vezetéséről a humánpolitikáért
felelős főosztály kormánytisztviselője gondoskodik. 7. Változásbejelentési kötelezettség 12. § A jogviszony időtartama alatt a foglalkoztatott a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél
foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és a  munkaügyi nyilvántartásra, a  közszolgálati alapnyilvántartásra
és  közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló
45/2012.  (III. 20.) Korm. rendelet 3.  mellékletében foglalt adataiban bekövetkezett változásokat haladéktalanul,
de legkésőbb 8 munkanapon belül írásban, a változást igazoló dokumentumok másolatának egyidejű benyújtásával
köteles bejelenteni a humánpolitikáért felelős főosztálynak.
8. Összeférhetetlenség 13. § Az összeférhetetlenséggel, valamint a további jogviszony létesítésével kapcsolatos jogszabályban előírt bejelentési
kötelezettségek főigazgató felé történő teljesítése a humánpolitikáért felelős főosztály útján történik.
14. § A kormánytisztviselő köteles haladéktalanul bejelenteni az erre a célra rendszeresített nyomtatvány humánpolitikáért
felelős főosztály részére történő megküldésével, ha vele szemben a Kttv.-ben meghatározott összeférhetetlenségi ok
merül fel, illetve ha kormányzati szolgálati jogviszonyának fennállása alatt összeférhetetlen helyzetbe kerül.
9. További jogviszony létesítése 15. § (1) Amennyiben a kormánytisztviselő olyan további jogviszonyt létesít, vagy tervez létesíteni, amely bejelentéshez vagy
előzetes engedélyhez kötött, az erre a célra rendszeresített nyomtatványt kell kitöltenie, és a szervezeti egységének
vezetője, illetve szervezeti egység vezetője esetében a  közvetlen vezetője aláírásával is ellátott példányát
a humánpolitikáért felelős főosztály részére megküldenie.
(2) A  humánpolitikáért felelős főosztály illetékes kormánytisztviselője a  kitöltött nyomtatvány ellenőrzését követően
gondoskodik annak főigazgató által történő aláíratásáról.
(3) Amennyiben a  további jogviszony létesítése előzetes engedélyhez kötött, a  humánpolitikáért felelős főosztály
illetékes kormánytisztviselője tájékoztatja a kormánytisztviselőt annak főigazgató általi jóváhagyásáról.
10. Munkavégzés és pihenőidő 16. § (1) A  munkaidővel és távollétekkel kapcsolatos adatok kezelésének, nyilvántartásának részletszabályait, valamint
a jelenléti ív, a munkából történő távollétek vezetésével, továbbá a rendkívüli munkaidő elrendelésével kapcsolatos
eljárási szabályokat külön NEAK szabályzat tartalmazza.
(2) A  jelenléti íven szabadságként feltüntetett távollét, amely mellé nincs csatolva a  munkahelyi vezető által aláírt
(engedélyezett) szabadságengedély, nem fizetett távollétnek minősül (nem engedélyezett igazolatlan távollét).
(3) A  szabadságengedélyek meglétéért és a  jelenléti ívvel való egyezőségéért a  szervezeti egységnél a  jelenléti ív
kezelésével megbízott személy felelős.
11. Rendkívüli munkaidő 17. § A vezetői munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő részére összhangban a Kttv. rendelkezéseivel a rendkívüli
munkaidő teljesítéséért szabadidő, illetve szabadidő-átalány jár.
III. Fejezet
Képzés, továbbképzés 1. Közigazgatási és ügykezelői alapvizsga, közigazgatási szakvizsga
18. § (1) A  közigazgatási szakvizsgáról szóló 35/1998. (II. 27.) Korm. rendelet, valamint a  közigazgatási és az  ügykezelői
alapvizsgáról szóló 174/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelet alapján a  foglalkoztatottaknak ügykezelői alapvizsgát,
közigazgatási alapvizsgát és közigazgatási szakvizsgát kell tenniük.
(2) A  humánpolitikáért felelős főosztály illetékes kormánytisztviselője tárgyévet megelőző év októberében elkészíti
a tárgyévre vonatkozó vizsgaütemezést a kormánytisztviselőkkel és kormányzati ügykezelőkkel történt egyeztetést
követően. Az  elkészített ütemterv alapján a  humánpolitikáért felelős főosztály illetékes kormánytisztviselője
figyelemmel kíséri a  kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők vizsgakötelezettségeit, és annak teljesítésére
a kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő figyelmét megfelelő határidőben felhívja.
(3) A közigazgatási vizsgákra történő jelentkezés a Probono rendszeren keresztül történik a foglalkoztatott regisztrációját
követően.
(4) A  közigazgatási alapvizsgára, valamint az  ügykezelői alapvizsgára történő jelentkezést a  humánpolitikáért felelős
főosztály illetékes kormánytisztviselője engedélyezi a  Probono rendszerben. Ezt követően a  foglalkoztatottnak
egyénileg kell a felkészítő konzultációra, valamint vizsgára jelentkeznie.
(5) A közigazgatási szakvizsgára történő jelentkezés a humánpolitikáért felelős főosztály illetékes kormánytisztviselője
közreműködésével történik a Probono rendszerben a foglalkoztatottal egyeztetett időpont és választható vizsgatárgy
meghatározását követően.
(6) A NEAK a kormánytisztviselők részére biztosítja a felkészítő konzultáción, valamint a vizsgán történő részvételt. Ezen
idő alatt a  kormánytisztviselő mentesül a  munkavégzési kötelezettsége alól, amelynek időtartamára illetményre
jogosult.
(7) A közigazgatási alap-, illetve szakvizsga, valamint az ügykezelői alapvizsga finanszírozása az éves költségvetésben
elkülönített oktatási keret terhére történik. A NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály igazolja a fedezet rendelkezésre
állását és a humánpolitikáért felelős főosztály engedélyezi a képzésen, valamint a vizsgán való részvételt.
(8) Az ismétlő-, illetve javítóvizsga díját vagy a vizsga elhalasztása esetén a halasztás díját a NEAK áthárítja a vizsgázóra,
amennyiben az ismétlő-, illetve javítóvizsgára vagy halasztásra a vizsgázó önhibájából kerül sor. Az ismétlő-, illetve
javítóvizsga vagy a halasztás díjának megfizetési kötelezettsége alól a főigazgató mentesítést adhat. Az erre irányuló
kérelmet – az okok, indokok részletes megjelölésével – a főigazgatónak címezve, a humánpolitikáért felelős főosztályra
kell benyújtani. Abban az  esetben, ha az  ismétlővizsga, illetve a  halasztás díjának megfizetési kötelezettsége
áthárításra kerül a vizsgázóra, a humánpolitikáért felelős főosztály felterjesztése után a NEAK gazdálkodásáért felelős
főosztály továbbszámlázza azt a vizsgázóra.
2. Tanulmányi szerződés 19. § (1) Az évente köthető új tanulmányi szerződések száma a mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével kerül
megállapításra.
(2) Tanulmányi szerződés megkötésére, a foglalkoztatott kérelmére kizárólag a munkakör szakszerűbb ellátását biztosító
szakirányú továbbképzés, illetve a  szakirányú felsőfokú szakképesítés esetén és a  szervezeti egység vezetőjének
egyetértése után, főigazgatói döntés alapján kerülhet sor. A  szerződés megkötését az  erre a  célra rendszeresített
nyomtatványon kell kezdeményezni.
(3) Azonos időszakra ugyanazon foglalkoztatottal csak egy tanulmányi szerződés köthető.
20. § (1) Tanulmányi szerződés megkötésére a NEAK-nál eltöltött 2 éves jogviszony után, illetve újabb tanulmányi szerződés
létesítésére kizárólag a korábban megkötött szerződésben szereplő, kötelező jogviszony fenntartási időtartam eltelte
után van lehetőség.
(2) Tanulmányi szerződés fegyelmi büntetés hatálya alatt álló foglalkoztatottal nem köthető.
(3) A tanulmányi szerződés alapján a NEAK – a foglalkoztatott jogviszonyának a NEAK-nál történő fennállásának idejére,
a tanulmányi szerződés szerinti tanulmányai folytatása alatt eltérő megállapodás hiányában, a jogszabályi előírások
figyelembevételével – az alábbi támogatásokat nyújthatja:
a) tandíj (regisztrációs díj, költségtérítés, oktatásszervezési díj),
b) vizsgadíj,
c) tankönyvek és oktatási segédanyagok költségei,
d) szállásköltség maximálisan 10 000 Ft/nap összeghatárig (amennyiben a  képzés helye és a  foglalkoztatott
lakóhelye nem egy közigazgatási területen van),
e) kötelező foglalkozások idejére fizetett távollét,
f ) vizsgák napjára fizetett távollét,
g) vizsgánként 3 munkanap fizetett szabadidő,
h) diplomamunka elkészítéséhez 10 munkanap fizetett szabadidő.
(4) A  tanulmányi szerződésben a  NEAK által nyújtott támogatás, illetve a  képzés időtartamának arányában meg kell
határozni azt az időtartamot, amely idő alatt a foglalkoztatott a NEAK-nál fennálló jogviszonyát nem szüntetheti meg
jogkövetkezmények nélkül.
(5) A tanulmányi költségek kifizetése – a költségmegosztásnak megfelelően kiállított – a NEAK nevére és címére szóló
számla ellenében történik.
(6) A tanulmányi szerződés keretében – a munkáltató és a foglalkoztatott között – százalékos költségmegosztásban kell
megállapodni, és a  kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony kötelező fenntartásának ideje a  százalékos
költségmegosztással arányosan, hónapokban kerül meghatározásra. Amennyiben a  tanulmányi szerződésben
kizárólag tanulmányi szabadidő biztosításában állapodnak meg a  felek, és ennek költségét teljes egészében
a  munkáltató viseli, abban az  esetben a  kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony kötelező fenntartása
a támogatott képzési időtartamnak a fele, de legalább 1 hónap időtartamú.
(7) Felsőoktatási intézményben folytatandó tanulmányok végzésére vonatkozó tanulmányi szerződés megkötésére
abban az esetben kerülhet sor, amennyiben a kérelem benyújtásának időpontjában a kérelmező igazoltan rendelkezik
a diploma megszerzéséhez előírt fokú és számú nyelvvizsgával.
(8) A főigazgató a megkötött tanulmányi szerződés módosítását – a foglalkoztatott kérésére – legfeljebb két alkalommal
engedélyezheti. A  módosítást a  végzettség megszerzésére vállalt határidő lejártát megelőzően legkésőbb
15 munkanappal, az erre a célra rendszeresített, indokolással ellátott nyomtatvány humánpolitikáért felelős főosztályra
történő benyújtásával kell kezdeményezni. Amennyiben a  módosítás iránti kérelem nem határidőben kerül
benyújtásra, úgy a módosítás engedélyezésére nincs lehetőség.
(9) Halasztás után a már kifizetett tandíj a munkáltatótól újra nem kérhető, csak a képesítés megszerzésének határideje,
az oklevél bemutatásának időpontja halasztható.
21. § (1) A  támogatásban részesülő foglalkoztatott köteles a  NEAK részére az  általa igénybe vett támogatást, valamint
az oktatási napokon és a vizsganapokon való részvétel idejére kifizetett illetményt egy összegben 30 napon belül
visszafizetni a következő esetekben:
a) ha a  jogviszony megszűnése a  foglalkoztatott kezdeményezésére történik, és ezért a  foglalkoztatott
a szerződésben megjelölt időtartamot nem tölti le a munkáltatónál,
b) fegyelmi eljárást követően, a fegyelmi büntetés jogerőre emelkedése esetén,
c) neki felróható okból tanulmányait nem fejezte be, vagy diplomát, oklevelet nem szerzett.
(2) A  foglalkoztatott visszafizetési kötelezettségének teljesítésére a  főigazgató részletfizetési lehetőséget biztosíthat.
Az erre irányuló kérelmet – az okok, indokok részletes megjelölésével – a főigazgatónak címezve a humánpolitikáért
felelős főosztályra kell benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja esetén főigazgatói döntés alapján a tanulmányi szerződés módosításra kerül.
 (4) A  foglalkoztatott a  képesítés megszerzését, a  tanulmányi szerződés teljesítését a  diploma (oklevél), bizonyítvány
bemutatásával igazolja.
 (5) A  NEAK-nál jogviszonyt létesítő foglalkoztatott kérésére az  előző munkáltatónál kötött tanulmányi szerződésből
eredő fizetési kötelezettségeket tanulmányi szerződés alapján lehet átvállalni, amelyről az áthelyezést megelőzően
kell megállapodni. Az  átvállalás kérdésében a  humánpolitikáért felelős főosztály vezetőjének javaslata alapján
a főigazgató dönt.
3. A kormánytisztviselők képzése, továbbképzése 22. § (1) A  központi képzések, továbbképzések irányítása és szervezése a  humánpolitikáért felelős főosztály feladat- és
hatáskörébe tartozik.
(2) A NEAK által támogatott iskolarendszerű képzés esetén tanulmányi szerződés kötése kötelező.
23. § (1) A NEAK valamennyi szervezeti egysége vonatkozásában a konferenciákon, előadásokon való részvételt a szervezeti
egység vezetője kezdeményezi úgy, hogy a jelentkezési határidő előtt legkésőbb 10 munkanappal írásbeli indokolást
tartalmazó javaslatot küld a humánpolitikáért felelős főosztály részére.
(2) A humánpolitikáért felelős főosztály az éves oktatási keret terhére megkéri az előzetes pénzügyi fedezet biztosítását
a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztályától. Fedezet biztosítás nélkül a megrendelés (jelentkezés) nem történhet
meg.
(3) A pénzügyileg ellenjegyzett igény alapján a humánpolitikáért felelős főosztály illetékes kormánytisztviselője intézi
a képzésekre való jelentkezést. Ennek elmaradása esetén a beérkező számla nem igazolható.
24. § (1) A NEAK önálló szervezeti egységei az érintett foglalkoztatottak kötelező részvételével egy- vagy többnapos szakmai
továbbképzést szervezhetnek.
(2) A humánpolitikáért felelős főosztály koordinálja a szakmai továbbképzés szervezésére irányuló igényeket.
25. § (1) A  kötelező képzések lebonyolításával kapcsolatos szervezési feladatokat a  humánpolitikáért felelős főosztály
kormánytisztviselője végzi, együttműködve a foglalkoztatottal.
(2) A kormánytisztviselő továbbképzési kötelezettsége a közigazgatási alapvizsga letételének napjával, illetve alapvizsga
letétele alóli mentesülés esetén a  próbaidő leteltét követő napon kezdődik. Amennyiben a  NEAK-nál történő
jogviszony létesítését megelőzően a foglalkoztatott korábbi közszolgálati vagy kormányzati szolgálati jogviszonyára
tekintettel már érintett volt a  kötelező továbbképzésben, úgy a  belépés napjával folytatódik a  továbbképzési
kötelezettsége.
(3) A kötelező továbbképzés teljesítése a Probono rendszeren keresztül történik.
4. Kötelező szakmai gyakorlat 26. § A  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény alapján felsőoktatásban tanuló hallgató szakmai gyakorlat
keretében történő fogadását a szervezeti egység vezetője kezdeményezésére a főigazgató engedélyezi.
27. § (1) A szakmai gyakorlat idejére a hallgató részére díjazás nem jár.
 (2) A hallgató a szakmai gyakorlat megkezdése előtt titoktartási nyilatkozatot tesz.
28. § A szakmai gyakorlat engedélyeztetésével kapcsolatos koordinációs feladatokat a humánpolitikáért felelős főosztály
látja el.
IV. fejezet
A foglalkoztatottak értékelése és díjazása 1. A kormánytisztviselő teljesítményének értékelése, minősítése
29. § A kormánytisztviselők egyéni teljesítményértékelését a közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013.
(I. 21.) Korm. rendelet, valamint a  közszolgálati tisztviselők egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (VI. 30.)
KIM rendelet szerinti egyéni teljesítményértékelés, valamint minősítés elektronikus formában történik.
30. § (1) A NEAK-nál kizárólag a teljesítményértékelés kötelező elemeit kell alkalmazni.
 (2) A teljesítményértékelés kötelező elemei:
a) egyéni teljesítménykövetelmények,
b) kompetenciaalapú munkamagatartás. 31. § (1) Az értékelt személynek az értékelő vezető általi teljesítményértékelés előtt nem kell önértékelést végeznie.
 (2) Az értékelő vezetőnek a teljesítményértékelés kötelező elemeit évente kétszer kell mérnie, illetve értékelnie, továbbá
egy alkalommal minősítenie. 32. § A teljesítményértékeléssel kapcsolatos értékelő vezetői jogköröket és a hozzájuk rendelt kormánytisztviselők körét
a NEAK Szervezeti és Működési Szabályzata tartalmazza.
2. A teljesítményértékeléssel kapcsolatos humánpolitikai feladatok folyamata 33. § (1) A humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője tájékoztatást ad az értékelő vezetőnek a soron következő
teljesítményértékeléssel, valamint minősítéssel összefüggő feladatairól.
(2) A humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője tájékoztatást ad az  értékelő vezetőnek az  év közben
felmerülő feladatairól.
(3) A humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője a teljesítményértékelést, valamint a minősítést követően
a  két példányban kinyomtatott és aláírt értékelő lap, valamint minősítő lap 1-1 példányát elhelyezi az  értékelt
kormánytisztviselő személyi anyagában.
(4) A humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője a  humánpolitikai nyilvántartó programban rögzíti
a teljesítményértékelés, valamint a minősítés eredményét.
3. Idegennyelv-tudási pótlék 34. § (1) A Kttv. 141. § (6) bekezdése szerinti nyelveken túl a szervezeti egység vezetőjének a kinevezéskor vagy a nyelvvizsgabizonyítvány, illetve azzal egyenértékű okirat benyújtásakor megtett, az  idegennyelv-tudás hasznosíthatóságára
vonatkozó javaslata alapján a főigazgató dönt a pótlék megállapításáról.
(2) Az idegennyelv-tudási pótlék az államilag elismert nyelvvizsga megszerzését igazoló, vagy azzal egyenértékű okirat,
illetve a külföldön szerzett nyelvvizsga-bizonyítványról készült hiteles fordítású okirat bemutatásának napjától illeti
meg a kormánytisztviselőt.
4. Képzettségi pótlék 35. § (1) Képzettségi pótlék annak, a  2.  mellékletben meghatározott munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselőnek
állapítható meg, aki a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet vonatkozó
mellékleteiben feladatkörére (munkakörére) előírt képesítési feltételekkel rendelkezik és további felsőfokú, vagy
emelt szintű szakképesítést vagy emelt szintű szakképesítés-ráépülést, vagy azokkal egyenértékű szakképesítést
szerez, vagy azzal rendelkezik.
(2) A  képzettségi pótlék a  szakképesítés megszerzését igazoló okirat bemutatásának napjától illeti meg a  középfokú
végzettséggel rendelkező kormánytisztviselőt.
(3) Az  emelt szintű szakképesítés vagy emelt szintű szakképesítés-ráépülés bemutatása esetén a  képzettségi pótlék
mértéke a mindenkori illetményalap 30%-a, a felsőfokú szakképesítés bemutatása esetén a mindenkori illetményalap
40%-a.
5. Helyettesítési díj 36. § (1) A helyettesítési díj engedélyezésére vonatkozó javaslatot a szervezeti egység vezetője az erre a célra rendszeresített
nyomtatványon küldi meg a  humánpolitikáért felelős főosztály részére. A  javaslat főigazgatói engedélyezését
követően a humánpolitikáért felelős főosztály intézkedik az okirat elkészítéséről.
(2) A helyettesítéssel megbízott kormánytisztviselőt, illetve ügykezelőt a helyettesítés megkezdése előtt erről írásban
értesíteni kell.
(3) A  helyettesítést érintő bármilyen változás esetén a  szervezeti egység vezetője köteles azonnal értesíteni
a humánpolitikáért felelős főosztályt a helyettesítési díj visszavonása érdekében.
(4) A helyettesítési díj mértéke tartósan távollévő helyettesítése esetén a helyettesített kormánytisztviselő illetményének,
betöltetlen munkakör többletfeladatként történő ellátása esetén a helyettesítő kormánytisztviselő, illetve ügykezelő
illetményének 25% – 50%-áig terjedhet, melynek pontos mértékét a főigazgató határozza meg.
(5) Nem jár helyettesítési díj a  helyettesítést ellátó kormánytisztviselő, illetve ügykezelő részére a  munkavégzési
kötelezettséggel nem járó távolléte idejére.
6. Ügykezelői illetmény 37. § (1) A  kormányzati ügykezelők illetménye a  tárgyév január 1-jén hatályos garantált bérminimum és a  kormányzati
szolgálati jogviszonyban töltött idő figyelembevételével kerül meghatározásra.
(2) A kormányzati ügykezelő illetménye
a) 0–20 év közötti kormányzati szolgálati jogviszonnyal való rendelkezés esetén a garantált bérminimum,
b) 20–30 év közötti kormányzati szolgálati jogviszonnyal való rendelkezés esetén a  garantált bérminimum
összege bruttó 5000 Ft-tal növelve,
c) 30 év feletti kormányzati szolgálati jogviszonnyal való rendelkezés esetén a garantált bérminimum összege
bruttó 15 000 Ft-tal növelve.
 (3) Az illetményalap változása esetén a  mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével felül kell vizsgálni
a kormányzati ügykezelők illetményét is. 7. Címadományozás 38. § A  Kttv.-ben a  kormánytisztviselők részére meghatározott címadományozást a  szervezeti egység vezetője
kezdeményezheti részletes indokolást tartalmazó javaslattal. A javaslatot a humánpolitikáért felelős főosztályra kell
benyújtani, amely a  vonatkozó költségvetési keretek figyelembevételével megadott pénzügyi ellenjegyzés után,
a javaslatot előterjeszti főigazgatói döntésre.
8. Célfeladat 39. § A főigazgató a Kttv., valamint a közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról
szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendeletben foglaltak szerint a kormánytisztviselő és a kormányzati ügykezelő részére
célfeladatot állapíthat meg.
A célfeladat eredményes végrehajtásáért a kormánytisztviselőt és az ügykezelőt céljuttatás illeti meg.
V. Fejezet
Egyéb juttatások 1. Általános szabályok 40. § (1) A foglalkoztatottak részére az illetményen felül az alábbi juttatások (a továbbiakban: egyéb juttatások) adhatók:
a) lakhatási, lakásépítési és vásárlási támogatás,
b) albérleti díj hozzájárulás,
c) szociális és kegyeleti támogatás,
d) kegyeleti gondoskodás,
e) illetményelőleg,
f ) ruházati költségtérítés,
g) egyéb törvény szerint adható juttatások.
(2) Amennyiben a foglalkoztatottak a vonatkozó jogszabályokban meghatározott feltételeknek megfelelnek, az alábbi
juttatásokra jogosultak:
a) utazáshoz nyújtott támogatások,
b) képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg.
(3) A foglalkoztatottak a visszatérítendő juttatások felvétele esetén kötelesek – a visszafizetés biztosítása érdekében –
kitölteni az illetményből (munkabérből) történő levonáshoz szükséges hozzájáruló nyilatkozatot.
41. § (1) A lakhatási, lakásépítési és vásárlási támogatás odaítéléséről a Lakásépítési Bizottság dönt. A Lakásépítési Bizottság
tagjai:
a) humánpolitikáért felelős főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
b) NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
c) igazgatásért felelős főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
d) jogi feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
e) szakszervezet elnöke vagy az általa kijelölt tisztségviselő.
(2) A Lakásépítési Bizottság elnöke a humánpolitikáért felelős főosztály vezetője.
 (3) A Lakásépítési Bizottság szükség szerint, de évente legalább két alkalommal ülésezik.
42. § (1) A  NEAK-nál Szociális Bizottság működik, mely dönt az  eseti szociális segélyek, valamint az  albérleti hozzájárulás
odaítéléséről.
(2) A Szociális Bizottság tagjai:
a) humánpolitikáért felelős főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
b) az Ellátási és Koordinációs Főosztályok vezetői közül, a főigazgató által az ülésekre delegált főosztályvezető,
c) igazgatásért felelős főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
d) jogi feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetője vagy az általa kijelölt vezető munkatárs,
e) szakszervezet elnöke vagy az általa kijelölt tisztségviselő.
(3) A Szociális Bizottság elnöke a humánpolitikáért felelős főosztály vezetője.
 (4) A Szociális Bizottság évente legalább 3 alkalommal ülésezik.
 (5) Az Ellátási és Koordinációs Főosztály vezetőjének delegálásának előkészítéséről a humánpolitikáért felelős főosztály
intézkedik. 43. § (1) A Lakásépítési, valamint a Szociális Bizottság határozatképes, ha az ülésen tagjainak több mint fele jelen van.
 (2) A Lakásépítési, valamint Szociális Bizottság döntéseit szótöbbséggel hozza, mely során minden tag egy szavazattal
rendelkezik. A  bizottsági tag nem vehet részt az  irányítása, felügyelete alatt álló foglalkoztatott kérelmének
elbírálásában.
(3) Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. Amennyiben a szavategyenlőség az elnök irányítása, felügyelete
alatt álló foglalkoztatott kérelmét érintően alakul ki, úgy a főigazgató dönt.
(4) A  Lakásépítési, valamint a  Szociális Bizottság külön határoz a  juttatás megállapításáról és azt követően külön
szavazással határoz annak összegéről.
(5) A Lakásépítési, valamint a Szociális Bizottság üléseiről jegyzőkönyvet készít.
2. Lakáscélú támogatás 44. § (1) A foglalkoztatott részére a Kttv. alapján a NEAK a foglalkoztatottak lakáshoz jutásának, lakáskörülményeinek javítása
érdekében a Lakásalap terhére kamatmentes munkáltatói kölcsönt (a továbbiakban: kölcsön) nyújthat.
(2) A kölcsön nyújtásával kapcsolatos részletes eljárási szabályokat külön NEAK szabályzat tartalmazza.
45. § Támogatásban az  a  foglalkoztatott részesíthető, akinek határozatlan idejű jogviszonya a  NEAK-nál legalább 3 éve
fennáll.
46. § (1) A kölcsön mértéke vásárlás, építés, bővítés esetén legfeljebb 2 000 000 Ft, korszerűsítés esetén legfeljebb 1 000  000 Ft.
 (2) A  NEAK-nál foglalkoztatott közeli hozzátartozók egyszerre igényelhetnek munkáltatói lakáskölcsönt ugyanarra
a  lakásra. Az  így nyújtható kölcsön összege együttesen vásárlás, építés, bővítés esetén legfeljebb 3 000 000 Ft,
korszerűsítés esetén legfeljebb 1 500 000 Ft lehet.
47. § A kölcsönszerződésben a kölcsön visszafizetésének ideje legfeljebb 15 év időtartamban írható elő.
3. Albérleti díj hozzájárulás 48. § (1) Az a foglalkoztatott, akinek állandó lakóhelye a munkahelyétől eltérő településen található – ahonnan a napi munkába
járás aránytalan nehézséggel jár – a munkahelyével azonos vagy ahhoz közeli településen található lakásra kötött
bérleti szerződés alapján albérleti díj hozzájárulást igényelhet.
(2) Vezetői munkakörben foglalkoztatottak részére, valamint próbaidő alatt albérleti díj hozzájárulás nem adható.
 (3) A hozzájárulás mértéke a szerződés szerinti bruttó bérleti díj 50%-a, de nem haladhatja meg a havi bruttó 25 000 Ft-ot,
mely a szociális kereten belül kerül elkülönítésre.
 (4) Albérleti díj hozzájárulás kizárólag hatályos bérleti szerződés alapján igényelhető.
 (5) Az albérleti díj hozzájárulási kérelemhez a foglalkoztatott köteles mellékelni
a) a személyi igazolványát, és az állandó lakcímét igazoló okiratot,
b) a bérleti szerződést,
c) a bérbe adónak a bérleti szerződés megkötésére való jogosultságát tanúsító, 3 hónapnál nem régebbi tulajdoni
lapot, adásvételi szerződést, vagy egyéb okiratot, és
d) az igénylést megelőző három hónapra vonatkozó, az igénylő és a háztartásában élők egy főre eső rendszeres
nettó jövedelmeiről szóló igazolásokat.
 (6) A  kérelmet a  Szociális Bizottság bírálja el, és az  éves működési költségvetésben meghatározott pénzügyi keret
figyelembevételével a humánpolitikáért felelős főosztály vezetője terjeszti fel főigazgatói jóváhagyásra.
 (7) Az  engedélyező bizonylat alapján a  hozzájárulást a  NEAK gazdálkodásáért felelős főosztálya utalja a  jogosultak
részére.
 (8) A kérelmek elbírálása során előnyben kell részesíteni azt:
a) aki a NEAK-nál hosszabb jogviszonnyal rendelkezik,
b) akinek a jövedelme alacsony,
c) aki korábban nem részesült albérleti támogatásban.
(9) A határozott idő lejártával, a jogviszony megszűnésével, továbbá a munkavégzési kötelezettség alól történő végleges
mentesítés esetén, a hozzájárulás folyósítása külön intézkedés nélkül megszűnik.
(10) Amennyiben a  foglalkoztatott részére szolgálati lakás kerül kiutalásra, köteles azt bejelenteni a  humánpolitikáért
felelős főosztály vezetőjének és ezzel egyidejűleg a hozzájárulás folyósítása megszüntetésre kerül.
(11) A  foglalkoztatott haladéktalanul köteles írásban bejelenteni a  humánpolitikáért felelős főosztály vezetőjének,
ha a bérleti szerződése megszűnt, vagy ha ő maga, illetve a vele együtt élő házastársa, élettársa, szülője, gyermeke
a  munkáltató székhelyével azonos településen állandó lakhatásra alkalmas lakóingatlant szerzett. A  bejelentési
kötelezettség elmulasztása miatt jogosulatlanul felvett albérleti díj hozzájárulást egy összegben kell visszafizetni.
(12) Az  érvényes albérleti díj hozzájárulást engedélyező, illetve meghosszabbító iratokról a  humánpolitikáért felelős
főosztály kormánytisztviselője személyenkénti nyilvántartást vezet.
4. Szociális és kegyeleti támogatás 49. § (1) A NEAK a jóváhagyott éves működési költségvetésben a szociális és kegyeleti támogatás és gondoskodás feladatainak
pénzügyi fedezetére külön keretet (a továbbiakban: szociális keret) képez, amely más célra nem használható fel.
(2) A szülési és a temetési segély összegét minden év elején – a keret figyelembevételével – a főigazgató határozza meg
azzal, hogy az nem lehet több a kormányzati szolgálati jogviszony mindenkori illetményalapjának 2,5-szeresénél.
50. § (1) A  foglalkoztatott szociális helyzetére figyelemmel, rászorultság alapján – a  költségvetési források által biztosított
szociális keret erejéig – pénzbeli támogatásban részesíthető.
(2) A szociális keret terhére nyújtható pénzbeli támogatások:
a) eseti szociális támogatás,
b) szülési segély,
c) temetési segély.
51. § (1) Eseti szociális támogatásban azt a foglalkoztatottat – súlyos anyagi megterheléssel járó családi vagy egyéb ok miatt –
lehet részesíteni, akinek jövedelemcsökkenés vagy váratlan nagy összegű kiadás miatt megélhetése, illetve
életkörülményeinek fenntartása átmenetileg veszélybe került. Vezetői munkakörben foglalkoztatottak eseti szociális
támogatást nem igényelhetnek.
(2) Eseti szociális támogatást kizárólag az  a  foglalkoztatott kaphat, akinél az  1 főre eső jövedelem nem éri el a  nettó
100 000 Ft-ot, egyedülálló foglalkoztatott esetében a nettó 130 000 Ft-ot. Ezen feltétel teljesülése alóli felmentést
– a Szociális Bizottság javaslata alapján – egyéni elbírálás szerint a főigazgató adhat.
(3) A szociális támogatást kérő foglalkoztatottnak és a vele egy háztartásban élő kereső hozzátartozónak – a kérelmet
alátámasztó egyéb dokumentumok mellé – szükséges az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványhoz 3 havi
rendszeres jövedelméről szóló igazolást csatolni.
(4) Szociális támogatásban csak az a személy részesíthető, aki szociális helyzetének megítéléséhez, a NEAK-ot terhelő
befizetések elszámolásához szükséges személyes adatokat a valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátja, igazolja,
továbbá azok kezeléséhez hozzájárul.
(5) A szociális támogatások és kedvezmények elbírálásánál és folyósításánál a hasonló szociális helyzetben lévők esetén
előnyben kell részesíteni a  három vagy több gyermeket, illetve gyermekét egyedül nevelő, továbbá fogyatékos
gyermeket nevelő igényjogosultat, valamint a  balesetben megrokkantakat. Fogyatékos gyermeknek minősül
az a tizennyolc évesnél fiatalabb gyermek, aki a külön jogszabályban meghatározott betegsége, illetve fogyatékossága
miatt állandó vagy fokozott felügyeletre, gondozásra szorul.
(6) A  támogatásról, illetve annak elutasításáról a  Szociális Bizottság dönt, és a  kérelmezőket kiértesíti. A  bizottsági
ülésekről és a döntésekről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(7) Az Szja. tv. vonatkozó rendelkezése alapján az eseti szociális támogatás jövedelemadó köteles.
 (8) Az  eseti szociális támogatás személyenként/háztartásonként évente legfeljebb két alkalommal adható, melynek
együttes összege nem haladhatja meg a kormányzati szolgálati jogviszonyban irányadó mindenkori illetményalap
3,5-szeresét.
(9) Eseti szociális támogatást a  kitöltött igénylőlap humánpolitikáért felelős főosztályra történő benyújtásával lehet
igényelni, a humánpolitikáért felelős főosztály által meghatározott időpontig.
(10) A  főigazgató a  rendelkezésre álló pénzügyi lehetőségek figyelembevételével egyszeri szociális támogatásban
részesítheti a  munkatársak adott szempont – így különösen alacsony kereset, szociális rászorultság – szerinti
csoportját. A  támogatásban részesülő munkatársakra az  (1)–(9)  bekezdés szerinti eljárásrend nem vonatkozik,
az eljárási szabályokat külön szabályzat tartalmazza.
52. § (1) Szülési segélyben részesíthető a foglalkoztatott – a gyermek születését, örökbefogadását követő 3 hónapon belül –
ha a gyermeke ellátásáról, neveléséről saját háztartásában gondoskodik.
(2) A szülési segély összege gyermekenként a 49. § (2) bekezdése szerint meghatározott összeg.
 (3) A Szja. tv. vonatkozó rendelkezése alapján a szülési segély jövedelemadó köteles.
 (4) A  szülési segély iránti kérelmet a  születési anyakönyvi kivonat másolatával együtt a  humánpolitikáért felelős
főosztályra kell benyújtani.
 (5) A  foglalkoztatottak által benyújtott kérelmek alapján járó szülési segélyek kifizetését a  humánpolitikáért felelős
főosztály vezetője jogosult engedélyezni. 53. § (1) Temetési segélyre csak az a foglalkoztatott jogosult, aki az elhunyt házastársa, élettársa, vagy az elhunyt személlyel
egyenes ági rokonságban áll.
(2) A temetési segély adómentes.
 (3) A temetési segély összege a 49. § (2) bekezdése szerint meghatározott összeg.
 (4) A temetési segélyt az elhalálozást követő 3 hónapon belül lehet igényelni.
 (5) A temetési segély igényléséhez az erre a célra rendszeresített nyomtatvány mellé csatolni kell a halotti anyakönyvi
kivonat másolatát, valamint az igénylőlapon meg kell jelölni a pontos rokonsági fokot és a temetési költség összegét.
A kérelmet a humánpolitikáért felelős főosztályra kell benyújtani.
(6) A foglalkoztatottak által benyújtott kérelmek alapján járó alapján járó temetési segélyek kifizetését a humánpolitikáért
felelős főosztály vezetője jogosult engedélyezni.
54. § (1) A szociális keret éves felosztását a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály javaslata alapján a főigazgató hagyja jóvá,
melynek kiadását negyedéves bontásban kell ütemezni.
(2) A  humánpolitikáért felelős főosztály ellenőrzése után a  segélyek utalásáról és a  közterhek bevallásáról a  NEAK
gazdálkodásáért felelős főosztály gondoskodik.
5. Kegyeleti gondoskodás 55. § (1) A kegyelet méltó kifejezéseként az elhunytat érdemei, életútja alapján az alábbiak szerinti kegyeleti gondoskodásban
lehet részesíteni:
a) A közszolgálat halottjává lehet nyilvánítani azt az elhunyt foglalkoztatottat – beleértve a már nyugállományúakat
is – aki legalább 7 éven át nagy felelősséggel járó beosztásban kimagasló érdemeket szerzett, vagy hosszabb
időn át feladatait átlag feletti eredményességgel látta el és jelentősen hozzájárult a  NEAK eredményes
működéséhez.
b) A NEAK halottjává lehet nyilvánítani az a) pont kivételével valamennyi elhunyt NEAK foglalkoztatottat.
 (2) A „közszolgálat halottjává” és a „NEAK halottjává” nyilvánításra a  Szociális Bizottság – szükség esetén soron kívüli
ülésén hozott – javaslata alapján a főigazgató jogosult.
 (3) Az igénylést az erre a célra rendszeresített nyomtatványon a humánpolitikáért felelős főosztályon kell előterjeszteni.
 (4) A  kegyeleti gondoskodás odaítéléséről az  erre a  célra elkülönített, humánpolitikai dologi keret terhére
– a humánpolitikáért felelős főosztály felterjesztése alapján – a főigazgató dönt.
 (5) Kegyeleti kiadásként elszámolható költségek:
a) sírhely (urnasírhely, urnafülke) ténylegesen felmerült költségei,
b) szolgáltatások és az alábbi kellékek
ba) halottszállítás,
bb) halotthűtés,
bc) ravatalozás,
bd) koporsó,
be) szemfedél,
bf ) fejfa,
bg) a temetéskor elhelyezett koszorúk
költségei.
(6) A kegyeleti költségeket nem terhelő kiadások:
a) a közszolgálat halottja temetésén legfeljebb 2 db koszorú,
b) a NEAK halottja temetésén 1 db koszorú,
c) a gyászközlemény költsége a közszolgálat halottja temetése esetén a sajtóban történő közzétételének számla
szerinti összege,
d) a tiszteletadás, megemlékezés költségei, valamint a NEAK foglalkoztatottainak temetéssel összefüggő utazási
kiadásai,
e) a közszolgálat halottjává, illetve a NEAK halottjává nyilvánítás nélkül a korábbi NEAK foglalkoztatottak részére
1 db koszorú.
 (7) A  kegyeleti költségeket a „közszolgálat halottja” esetében a  mindenkori illetményalap legfeljebb hatszorosának,
a „NEAK halottja” esetében legfeljebb négyszeresének megfelelő összegig lehet megtéríteni.
 (8) Az elszámoláshoz a halotti anyakönyvi kivonat másolatát, valamint a NEAK nevére és címére szóló eredeti temetési
költségeket igazoló számlát kell leadni, továbbá az igénylőlapon meg kell jelölni a pontos rokonsági fokot.
6. Illetményelőleg 56. § (1) A foglalkoztatott részére illetményelőleg kifizetése a NEAK-nál történő jogviszony létesítését követő 1 év elteltével
engedélyezhető.
(2) Az  illetményelőleg felvétele a  foglalkoztatottat költségvetési évenként egy alkalommal illeti meg, ettől különös
méltánylást érdemlő esetben – a jogszabályban meghatározott feltételek betartásával – csak főigazgatói engedéllyel
lehet eltérni.
(3) Ismételt illetményelőlegben az a  foglalkoztatott részesülhet, aki a korábban felvett illetményelőleg teljes összegét
visszafizette.
(4) Illetményelőlegben kizárólag az részesülhet, akinek életkörülményei rajta kívül álló okból oly mértékben változtak,
hogy átmenetileg kedvezőtlen anyagi helyzetbe került.
(5) Az illetményelőleg az Szja. tv. vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, csak adómentesen nyújtható.
 (6) Az illetményelőleg legfeljebb a mindenkori minimálbér ötszörösének megfelelő összeg lehet, de nem haladhatja meg
a foglalkoztatott havi nettó illetményének kétszeresét. 57. § (1) Az illetményelőleget az erre a célra rendszeresített nyomtatványon a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztálynál kell
kérelmezni.
(2) Az  illetményelőlegre irányuló kérelem teljesítéséről – az évente meghatározott keret erejéig – a szervezeti egység
vezetőjének tudomásulvételét követően a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály vezetője dönt.
(3) A  foglalkoztatott az  illetményelőleget legfeljebb hat havi részletben, az  adott költségvetési évben, de legkésőbb
a november havi illetményéből/béréből (december 5-ig) köteles visszafizetni, amelyet a NEAK gazdálkodásáért felelős
főosztály az illetményből történő levonás útján teljesít.
(4) Az  illetményelőleg számfejtésével egyidejűleg, a  NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály a  kifizetett összegekről
nyilvántartást vezet.
7. Ruházati költségtérítés 58. § (1) A  foglalkoztatottak részére a  főigazgató ruházati költségtérítés megállapításáról dönthet a  rendelkezésre álló
pénzügyi fedezet figyelembevételével a  foglalkoztatottak hivatalhoz méltó módon történő öltözködésének
elősegítése, támogatása érdekében.
(2) A ruházati költségtérítés jóváhagyása esetén a részletes eljárási szabályokról külön NEAK szabályzatot kell kiadni.
8. Egyéb törvény szerint adható juttatások 59. § A  főigazgató a  rendelkezésre álló pénzügyi fedezet figyelembevételével egyéb jogszabály szerint adható juttatás
biztosításáról dönthet a foglalkoztatottak részére.
9. Utazáshoz nyújtott támogatások 60. § (1) Az  utazási költségtérítési igényt a  humánpolitikáért felelős főosztály részére kell benyújtani, amely intézkedik
a költségtérítés kifizetéséről.
(2) A költségtérítési igény (kérelem) mellé csatolni kell a lakcímkártya fénymásolatát és egyidejűleg nyilatkozni kell arról,
hogy a napi munkába járás a foglalkoztatott lakóhelyéről, vagy a tartózkodási helyéről történik-e.
(3) A  munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletben meghatározott
bérletet vagy menetjegyeket a  felhasználást követő hónap 7. napjáig, az  útiköltség elszámolására rendszeresített
nyomtatványhoz mellékelve az (1) bekezdésben megjelölt szervezeti egység részére kell leadni.
(4) Amennyiben az  igénylő a  bérletet vagy jegyet a  felhasználást követő hónap 7. napját követően adja le, úgy
a költségtérítés kifizetésére a következő havi bérletszelvények, jegyek elszámolásával együtt kerülhet sor.
(5) Ha az igénylő a tárgyhavi bérlet, jegy leadását a megjelölt határidőben elmulasztja és azt az elmulasztott határidőt
követő hónap 7. napjáig sem pótolja, úgy az önhibából le nem adott bérlet, jegy elszámolására kizárólag főigazgatói
engedély esetén kerülhet sor.
(6) A humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője az utazási költségtérítést a felhasználást követő hónapban
rögzíti a humánpolitikai nyilvántartó programban. Az utalás központilag, a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály
közreműködésével valósul meg.
(7) Amennyiben a foglalkoztatott jogviszonya bármilyen okból megszűnik, az utazási költségek megtérítése a munkában
töltött napok alapján, részarányosan történik.
61. § (1) Saját gépjárművel történő munkába járás költségtérítésének igénybevételét – a  foglalkoztatott jogosultsági
nyilatkozata szerint és a  szervezeti egység vezetőjének javaslatára, a  munkába járással kapcsolatos utazási
költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletben foglalt feltételek fennállása esetén – a NEAK valamennyi
szervezeti egységének vonatkozásában a humánpolitikáért felelős főosztályra benyújtott kérelem alapján a főigazgató
engedélyezi, az éves működési költségvetésben jóváhagyott keret és a jogosultság figyelembevételével.
(2) Az erre a célra rendszeresített nyomtatvány formájában benyújtott kérelemhez csatolni kell a lakcímkártya, az érvényes
vezetői engedély, valamint a munkába járáshoz használt, a kérelmező tulajdonában vagy üzembentartói jogában álló
személygépkocsi érvényes forgalmi engedélyének másolatát.
(3) Saját gépjárművel történő munkába járás esetén költségtérítés csak a munkában töltött napokra jár. A ledolgozott
munkanapokat az  igénylő közvetlen munkahelyi vezetője köteles az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon
igazolni. Az igazolást legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 7. napjáig kell a humánpolitikáért felelős főosztályra
leadni.
(4) A (3) bekezdésében meghatározott határidőn túl leadott igazolások elszámolása a 60. § (4) és (5) bekezdése szerint
történik.
62. § A  jogszabály alapján a  MÁV, HÉV, helyközi autóbusz, komp- és révközlekedéssel történő utazáshoz járó
menetdíjkedvezményre jogosító utazási utalványt a humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője állítja ki.
10. A képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveg
63. § (1) A  képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (XI. 3.)
EüM  rendelet szerinti látásvizsgálatra a  humánpolitikáért felelős főosztály kormánytisztviselője beutalót ad
a humánpolitikáért felelős főosztály vezetője által kiállított nyomtatványon.
(2) A  foglalkoztatott köteles a  vizsgálaton részt venni. Amennyiben kötelezettségének önhibájából nem tesz eleget,
úgy saját költségén köteles pótolni az elmulasztott vizsgálatot, az attól számított 1 hónapon belül. A szűrővizsgálat
eredményéről 5 munkanapon belül köteles tájékoztatni a humánpolitikáért felelős főosztályt.
(3) Akinél a szemészeti szűrővizsgálat indokolja – dioptria változás esetén, a foglalkozás-egészségügyi orvos javaslatára –
és a  jelenleg is használt szemüveg, vagy kontaktlencse a  képernyő előtti munkavégzéshez nem megfelelő, annak
a  NEAK a  képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveghez költségtérítést nyújt a  mindenkori
jogszabályok figyelembevételével. A  költségtérítés maximális összegéről a  mindenkori pénzügyi lehetőségek
figyelembevételével, minden év elején a főigazgató dönt.
(4) A  próbaidős foglalkoztatott képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveghez nyújtott
költségtérítésben nem részesülhet.
(5) A  költségtérítés elszámolása a  szűrővizsgálatot követően, a  NEAK nevére és címére kiállított számlával történik.
A számlán a „Képernyő előtti éleslátást biztosító szemüveg” szöveget szükséges feltüntetni.
(6) A  szemüveg költségtérítés igénybevételéhez szükséges kérelmet az  erre a  célra rendszeresített nyomtatvány
kitöltésével, és az ahhoz csatolt számlával, illetve a foglalkozás-egészségügyi orvos javaslatával a humánpolitikáért
felelős főosztály részére kell benyújtani.
(7) Amennyiben a  foglalkoztatott jogviszonya a  költségtérítés igénybevételét követő 2 éven belül megszűnik, úgy
a hátralévő időszakra vonatkozóan az igénybe vett költségtérítés összegének időarányos részét vissza kell fizetnie.
(8) A  foglalkoztatott nem köteles a  felvett költségtérítés időarányos részét visszatéríteni, ha kormányzati szolgálati
jogviszonya felmentéssel vagy nyugdíjazása, illetve halála miatt szűnik meg.
11. Cafetéria-juttatások 11/1. A cafetéria-rendszerre vonatkozó általános szabályok
64. § A  cafetéria-juttatások igénybevételére a  foglalkoztatottak, valamint a  prémiumévek programban részt vevő és
különleges foglalkoztatási állományban levő foglalkoztatottak jogosultak.
65. § (1) Nem jogosult a  cafetéria-juttatások igénybevételére a  tartós külszolgálaton lévő, illetve nemzeti szakértőként
foglalkoztatott, továbbá a foglalkoztatott azon időtartam vonatkozásában, amely alatt illetményre vagy átlagkeresetre
nem jogosult, feltéve, hogy a távollét időtartama meghaladja a harminc napot.
(2) A 30 napot meghaladó távollét esetén a foglalkoztatott által választott cafetéria-juttatások kifizetése felfüggesztésre
kerül a távollét 31. napjától a teljes távollét időtartamára. A 30 napot meghaladó távollét miatt keletkezett cafetériatartozás a foglalkoztatott illetményéből, illetve munkabéréből levonásra kerül a távollét megszűnését követően.
66. § A cafetéria-juttatás éves összege biztosít fedezetet az egyes cafetéria-juttatásokhoz kapcsolódó, a cafetéria-juttatást
teljesítő munkáltatót terhelő közterhek megfizetésére is.
67. § A foglalkoztatott a tárgyévben a 65. §-ban foglaltak kivételével a NEAK-nál fennálló jogviszonya teljes időtartamára
jogosult a  cafetéria-rendszerbe tartozó, általa választott cafetéria-juttatások igénybevételére, az  adott évre
engedélyezett éves bruttó (munkáltatót terhelő közterhekkel együtt számított) összege erejéig.
11/2. A cafetéria-rendszerre vonatkozó közös szabályok 68. § A  cafetéria-juttatásokra igénybe vehető éves keretösszeget (a továbbiakban: éves keretösszeg) a  főigazgató
a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.)
Korm.  rendelet [a továbbiakban: 249/2012. (VIII. 31) Korm. rendelet] szerinti felhatalmazás alapján – figyelemmel
a  Kttv. és Magyarország mindenkori központi költségvetéséről szóló törvény, valamint az  Szja. tv. vonatkozó
bekezdéseiben meghatározott cafetéria-juttatásokra – határozza meg.
69. § (1) Az éves keretösszeg a NEAK-nál tárgyévre, a jogviszonyban töltött idővel (naptári nap) arányosan kerül megállapításra:
a) a határozott időtartamú jogviszonyban foglalkoztatottak, illetve
b) azon foglalkoztatottak esetén, akiknek a  NEAK-nál fennálló jogviszonya, illetve jogosultsága év közben
keletkezik vagy szűnik meg.
 (2) A jogosultsági idő számításakor a naptári év napjainak számát kell figyelembe venni.
 (3) A  Pép. tv. alapján az  éves keretösszeg 30%-a illeti meg a  prémiumévek programban részt vevő és a  különleges
foglalkoztatási állományban levő foglalkoztatottakat. 70. § A  cafetéria-rendszer elemei után fizetendő közteherfizetési kötelezettségek a  foglalkoztatott éves keretösszegét
csökkentik.
71. § Az éves keretösszeget – a 249/2012. (VIII. 31) Korm. rendelet szerint – ezer Ft-ra kerekítve kell megállapítani, kivéve,
ha a keretösszeg megfelel a  jogszabályilag meghatározott legalacsonyabb, illetve a  tárgyévre vonatkozó központi
költségvetési törvényben meghatározott legmagasabb összegnek.
11/3. A cafetéria-juttatási elemek kiválasztása 72. § A  cafetéria-juttatások éves keretösszegén belül a  választható elemek köréről, minimális-maximális összegéről,
az Szja. tv. tárgyévre vonatkozó adóköteles cafetéria-juttatások közterheinek mértékéről a humánpolitikáért felelős
főosztály évente tájékoztatja a foglalkoztatottakat.
73. § (1) A  foglalkoztatott a  humánpolitikáért felelős főosztály által biztosított informatikai rendszeren keresztül
a cafetéria-juttatás éves keretének és elemeinek meghatározását követő 5 munkanapon belül elektronikus formában
köteles nyilatkozni a  tárgyévre vonatkozóan a  részére megállapított keretösszeg teljes felhasználásáról, az  általa
választott cafetéria-juttatási elemekről és azok mértékéről.
(2) A  foglalkoztatott a  tárgyévben igénybe nem vett összeg felhasználásáról, a  cafetéria-juttatások elszámolásáról
legkésőbb tárgyév november hó 10. napjáig írásban nyilatkozik. Ennek érdekében a humánpolitikáért felelős főosztály
legkésőbb október 31-ig előzetesen tájékoztatja a  foglalkoztatottakat a  cafetéria-keretük felhasználásának
egyenlegéről (az esetleges időarányos kerettúllépésről is), majd legkésőbb november 15-ig adatot szolgáltat
a levonandó cafetéria-tartozásokról a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály részére.
(3) Ha a foglalkoztatott a cafetéria-juttatás felhasználásáról szóló nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából
elmulasztja – ide nem értve a rendes szabadság, betegállomány, illetve egyéb rajta kívül álló ok miatti mulasztást –,
akkor a foglalkoztatott Széchenyi Pihenő Kártya (vendéglátás alszámla) formájában nyújtott cafetéria-juttatásra lesz
jogosult. Amennyiben a foglalkoztatott kimerítette a jogszabályokban meghatározott kereteket, abban az esetben
más cafetéria-juttatásra nem lesz jogosult, és fel nem használt keretét pénzben megváltani sem lehet.
(4) Amennyiben a foglalkoztatott nyilatkozattételi kötelezettségének határidőben objektív okok miatt nem tud eleget
tenni, az akadályoztatás megszűnésétől számított 10 munkanapon belül tehet nyilatkozatot, feltéve, ha mulasztását
írásban, munkáltatói jogkör gyakorlója által is igazoltan kimenti.
(5) Az év közben a NEAK-nál jogviszonyt létesítő, valamint az a foglalkoztatott, akinek a jogosultsága év közben keletkezik,
az első munkában töltött napját követő 10 munkanapon belül köteles nyilatkozni a részére megállapított keretösszeg
teljes felhasználásáról, az általa választott cafetéria-juttatási elemekről és azok mértékéről.
(6) A cafetéria-rendszerbe tartozó cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás hatálya a naptári évre, illetve a jogviszony
vagy jogosultság évközi keletkezésétől annak megszűnéséig szól, módosítására év közben írásban legfeljebb
egy alkalommal, szeptember 30. napjáig van lehetőség.
11/4. Eljárás a cafetéria-juttatásra való jogosultság, valamint a jogviszony megszűnése esetén,
a cafetéria-juttatások elszámolása
74. § (1) Ha a  foglalkoztatott jogviszonya vagy a  cafetéria-juttatásra való jogosultsága év közben megszűnik (pl. szülési
szabadságot vesz igénybe), köteles a  részére nyújtott cafetéria-összeggel az  utolsó munkában töltött napon
elszámolni, és a humánpolitikáért felelős főosztálynál írásban nyilatkozni az igénybe nem vett keretösszegről.
(2) Amennyiben a  foglalkoztatott a  tárgyévben a  cafetéria-juttatási keret – jogviszonya időtartamával időarányosan
megállapított – felhasználható mértékénél többet vett igénybe, úgy a különbözet a foglalkoztatott – előzetes írásbeli
nyilatkozata alapján – az illetményéből, illetve munkabéréből levonásra kerül.
(3) Amennyiben a  foglalkoztatott a  tárgyévben a  cafetéria-juttatási keret – jogviszonya időtartamával időarányosan
megállapított – felhasználható mértékénél kevesebbet vett igénybe, úgy részére a  különbözet Széchenyi Pihenő
Kártya (vendéglátás alszámla) formájában nyújtott cafetéria-juttatás kerül kifizetésre.
(4) Nem kell visszafizetni a cafetéria-juttatás értékét, ha a jogviszony a foglalkoztatott halála miatt szűnik meg.
 (5) Ha a foglalkoztatottat tárgyév közben áthelyezik másik munkáltatóhoz, cafetéria-juttatásra az egyes munkáltatóknál
időarányosan jogosult. Az időarányos részt meghaladó mértékű cafetéria-juttatás esetén a (2) bekezdésben foglaltak
szerinti visszafizetési kötelezettség terheli. Ha a  foglalkoztatott a  korábbi munkáltatónál az  időarányos részt
meghaladó értékű cafetéria-juttatást vett igénybe, és munkáltatójánál visszafizetési kötelezettség nem terhelte,
a kiállított igazolások alapján az időarányos részt meghaladó összeggel a NEAK-nál igénybe vehető cafetéria-juttatás
mértékét – legfeljebb az új munkáltatónál igénybe vehető cafetéria-juttatás mértékéig – csökkenteni kell.
75. § (1) A  cafetéria-juttatásra való jogosultság, valamint a  jogviszony megszűnése esetén az  időarányos keretet
a  humánpolitikáért felelős főosztály állapítja meg, és az  elszámolást a  NEAK gazdálkodásáért felelős főosztállyal
közösen végzi. A  foglalkoztatott írásbeli kérelmére, a  foglalkoztatott rendkívüli élethelyzete esetén, a  főigazgató
maximum háromhavi részletfizetést engedélyezhet a cafetéria-tartozás visszafizetésére. Amennyiben az illetményből
a  cafetéria-tartozás nem vonható le, akkor ennek tényéről 3 munkanapon belül a  NEAK gazdálkodásáért felelős
főosztály értesíti a humánpolitikáért felelős főosztályt, amely intézkedik a tartozás behajtásának megindításáról.
(2) Amennyiben a  cafetéria-juttatásból eredő követelés illetményből, illetve munkabérből történő levonása nem
lehetséges, úgy a  követelés érvényesítése tárgyában kiadott mindenkor hatályos számviteli politikáról szóló
szabályzatban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) A követelés nyilvántartását a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály végzi, ezért a humánpolitikáért felelős főosztály
a foglalkoztatottnak szóló értesítés, illetve fizetési felszólítás egy példányát soron kívül átadja a NEAK gazdálkodásáért
felelős főosztály részére (ideértve a részletfizetésre vonatkozó engedélyt is).
(4) Amennyiben év közben megszűnik annak a  cafetéria-juttatási elemnek az  igénybevételi jogosultsága, amelyre
a  foglalkoztatott a  támogatást kérte, vagy csökken az  igénybe vehető támogatás összege, úgy a  foglalkoztatott
a továbbiakban nem veheti igénybe ezen cafetéria-juttatási elem esetében a számára biztosított keretet.
(5) A foglalkoztatott a jogosultság megszűnéséről vagy módosulásáról, annak bekövetkeztétől számított 10 munkanapon
belül köteles írásban bejelentést tenni a humánpolitikáért felelős főosztálynál. A (4) bekezdésben bekövetkezett ok
miatt igénybe nem vett keretösszeg a 75. § (3) bekezdésében meghatározottak szerint használható fel.
76. § A  tartós távollétről visszatérő foglalkoztatottat a  humánpolitikáért felelős főosztály – annak figyelembevételével,
hogy mely időszakra nem illette meg cafetéria-juttatás – tájékoztatja a  rendelkezésre álló cafetéria-keretről,
a  választható cafetéria-juttatásokról, illetve arról, hogy van-e visszafizetési kötelezettsége. A  foglalkoztatott
a  nyilatkozattételi kötelezettségét az  arról szóló értesítés kézhezvételét követő 10 munkanapon belül köteles
teljesíteni, és nyilatkozatait a humánpolitikáért felelős főosztály részére eljuttatni.
77. § (1) A cafetéria-rendszeren belül a cafetéria-juttatásban részesülő foglalkoztatott által választott cafetéria-juttatásra való
jogosultság elbírálása, a  szükséges és előírt dokumentumok meglétének ellenőrzése a  humánpolitikáért felelős
főosztály feladata.
(2) A cafetéria-juttatásban részesülő foglalkoztatott nyilatkozatainak és a cafetéria-juttatások igénybevételéhez szükséges
dokumentumoknak a nyilvántartása, illetve megőrzése a humánpolitikáért felelős főosztály feladata.
(3) A  NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály a  humánpolitikáért felelős főosztály által átadott lista alapján végzi
a pénzösszeg juttatás havonkénti utalását és bevallását.
(4) A  humánpolitikáért felelős főosztály az  a)  pontban szereplő juttatások esetén az  átutalások, továbbá
a cafetéria-juttatások után történő adókötelezettség megfizetése érdekében az alábbiak szerint (név, adóazonosító
jel, jogcím, összeg megjelölésével) adatot szolgáltat a NEAK gazdálkodásáért felelős főosztály részére:
a) pénzösszeg juttatás esetén havonta a tárgyhó 10. napjáig,
b) Széchenyi Pihenő Kártya esetén havonta a tárgyhó utolsó munkanapjáig.
11/5. Egyéb rendelkezések 78. § A  tárgyévi igénybe vehető éves keretösszeget, az  egyes cafetéria-juttatások mértékét, az  igénybevétel feltételeit
évente – a főigazgató által meghatározottak, az Szja. tv. és egyéb irányadó jogszabályok figyelembevételével – felül
kell vizsgálni.
VI. Fejezet
Az egészségbiztosítás területén adományozható kitüntetések, elismerések
1. Magyarország kitüntetései 79. § (1) Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
alapján adható kitüntetésekkel kapcsolatos feladatokat a humánpolitikáért felelős főosztály látja el.
(2) A szervezeti egység vezetőjének javaslata alapján a felterjesztésről a főigazgató dönt.
 (3) Magyar állampolgár kitüntetése esetében a  kitüntetés alapjául szolgáló érdemek nagyságán kívül a  felterjesztett
személy közéleti szerepének, életkorának, esetleges korábbi kitüntetéseinek figyelembevételével lehet javaslatot
tenni a Miniszterelnökség által meghatározott időpontokban.
(4) Az emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről szóló 26/2016. (IX. 8.) EMMI rendeletben foglalt
adományozható elismerésekre az (1) bekezdésben foglaltak az irányadók. A miniszteri elismerésekhez a főigazgató
eseti jutalmat biztosíthat a mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével.
2. A főigazgató által adományozható elismerések 80. § (1) A főigazgató Szent Kristóf-napi ünnepség keretében az alábbi elismeréseket adhatja:
a) Szent Kristóf-plakett
aa) Az egészségbiztosítási szakmai tevékenység, illetve az egészségbiztosítási ágazat általános fejlesztése
érdekében kifejtett munkásság elismeréseként adományozható bel- és külföldi természetes
személyek részére.
ab) A plakett adományozásával egyidejűleg a NEAK foglalkoztatottjai számára egyszeri jutalom kerülhet
kifizetésre a mindenkori pénzügyi lehetőségek figyelembevételével.
b) Szent Kristóf-érem
ba) Kiemelkedő egészségbiztosítási szakmai tevékenység elismeréseként kerül adományozásra.
A NEAK-kal jogviszonyban állók részére adományozható.
bb) Az érem adományozásával egyidejűleg egyszeri jutalom kerülhet átadásra a  mindenkori pénzügyi
lehetőségek figyelembevételével. c) Főigazgatói Dicséret
 A főigazgató – a tárgyévben rendelkezésre álló költségvetési források figyelembevételével – a foglalkoztatottakat
a  közszolgálati feladataik kiemelkedő teljesítéséért, illetve feladataik hosszabb időn át történő eredményes
ellátásáért a Szent Kristóf-napi ünnepség keretében pénzjutalomban részesítheti.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt elismerések a NEAK működésének biztosítása érdekében kiemelkedő tevékenységet ellátó
személyek részére is adhatóak.
81. § (1) A  80.  § (1)  bekezdésében meghatározott elismerések adományozásával kapcsolatos előkészítési és koordinációs
feladatok elvégzéséről, valamennyi elismerésben részesülő értesítéséről, az  ünnepélyes átadás megszervezéséről
és az elismerésben részesültek nyilvántartásáról a humánpolitikáért felelős főosztály gondoskodik.
(2) A felterjesztés feltétele – a plakett nem NEAK foglalkoztatott, illetve a 80. § (1) bekezdésében foglalt elismerések 80. §
(2) bekezdésében foglalt személyek részére történő adományozásának kivételével – a NEAK-nál legalább két éven át
folyamatosan fennálló jogviszony.
(3) Elismerésre elsősorban olyan foglalkoztatott kerülhet felterjesztésre, aki az elismerés adományozásának időpontját
megelőző két éven belül főigazgató által adományozható elismerésben nem részesült.
(4) Nem terjeszthető fel elismerésre,
a) aki az elismerés adományozásának időpontjában próbaidejét tölti,
b) aki az elismerés adományozásának időpontjában fegyelmi eljárás vagy fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
(5) Az  elismerésekre érkezett kitüntetési javaslatokat a  humánpolitikáért felelős főosztály készíti elő jóváhagyásra
a főigazgató részére.
82. § A  szakszervezet évente javaslatot tehet egy fő részére történő Szent Kristóf-plakett vagy Szent Kristóf-érem
adományozására.
83. § (1) A  főigazgató – a  tárgyévben rendelkezésre álló költségvetési források figyelembevétel – a  foglalkoztatottakat
a közszolgálati feladataik kiemelkedő teljesítéséért, illetve feladataik hosszabb időn át történő eredményes ellátásáért
a nemzeti és az egyházi ünnepeink alkalmából főigazgatói dicséretben részesítheti, amely a mindenkori pénzügyi
lehetőségek figyelembevételével anyagi elismeréssel is járhat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elismerés a 81. §-ban szabályozott eljárási rend szerint adományozható.
VII. Fejezet
Záró és vegyes rendelkezések 84. § Jelen KSZ-ben foglaltak teljesítése érdekében a  humánpolitikáért felelős főosztály Iratmintatárat hoz létre és
gondoskodik annak a  NEAK intranetes felületén történő hozzáférhetővé tételéről, valamint szükség szerinti
aktualizálásáról. Az  Iratmintatár tartalmazza a  jelen KSZ-ben foglalt eljárásokhoz használatos nyomtatványokat,
nyilatkozatokat – egyéb olyan dokumentumokat –, melyeknek használata a humánpolitikai ügyintézés során kötelező.
85. § (1) Jelen KSZ évenkénti felülvizsgálatának koordinálását, és a  módosítások előkészítését a  humánpolitikáért felelős
főosztály végzi.
(2) Jelen KSZ-ben nem szabályozott kérdésekben a Kttv. rendelkezéseit és a kapcsolódó egyéb jogszabályokat, továbbá
a NEAK normatív utasításaiban, egyéb szabályozó eszközeiben foglaltakat kell alkalmazni.
(3) A NEAK foglalkoztatottjai a mindenkor hatályos KSZ megismerését a NEAK intranetes felületén közzétett nyilatkozat
aláírásával igazolják.
86. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Közszolgálati Szabályzatról szóló 1/2014. (IX. 3.) OEP utasítás,
továbbá a  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő 2017. évi Cafetéria szabályzatáról szóló 1/2017. számú NEAK
szabályzat.
88. § Jelen KSZ-t a hatálybalépését követően a helyben szokásos módon is közzé kell tenni.
Főigazgatói hatáskörben eljárva:
 Kiss Zsolt s. k.,
 ellátási főigazgató-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
469/2017. (XII. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Madarász Istvánt 2018. január 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2013. (V. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva H. K. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. április 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a  már telepített internet-infrastruktúrával rendelkező helyszíneken, valamint a  mobil
internettel rendelkező felhasználóknál a  szolgáltató és az  üzemeltető ingyenes internetes hozzáférést garantáljon
a kormányzati, az önkormányzati és a közhasznú oldalakhoz?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdés értelmezhetetlen és önellentmondást tartalmaz,
mely szerint bizonyos szervezetek számára olyan kötelezettséget írna elő a  kezdeményező, hogy önmaguk
számára tegyék ingyenesen elérhetővé az  általuk üzemeltetett oldalakat. Az  Országos Választási Bizottság szerint
a  kérdésből nem állapítható meg az  sem, hogy az  ingyenesség kötelezettségét a  szolgáltató vagy az  üzemeltető
terhére kellene-e előírni, mivel a kérdésben a két személyi kör „és” kötőszóval került összekapcsolásra. A kérdésből
nem állapítható meg az sem, hogy az ingyenes internetes hozzáférést milyen személyi vagy szervezeti kör számára
kellene biztosítani, ugyanis a  már telepített internet-infrastruktúrával rendelkezők esetében nem személyeket,
hanem helyszíneket említ a kezdeményező, azaz a hozzáférést „helyszíneken kell biztosítani”, míg a mobil internettel
rendelkezőkkel kapcsolatban a  „felhasználóknál” kifejezést használja. Mindezek alapján az  Országos Választási
Bizottság álláspontja szerint a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy milyen tartalmú kérdést
támogatna aláírásával, illetve egy érvényes és eredményes népszavazás esetén a  jogalkotó számára sem lenne
világos, hogy milyen jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke