text:
365/2017. (IX. 7.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Arató Krisztinát,
Dr. Babik Barnát,
Dr. Bai Attilát,
Dr. Bajory Zoltánt,
Dr. Balázs Judit Ágnest,
Dr. Bálint Pétert,
Dr. Balogh Pétert,
Dr. Banczerowski Pétert,
Dr. Bibokné dr. Németh-Tóth Enikőt,
Dr. Czél Györgyöt,
Dr. Csák Csilla Gabriellát,
Dr. Csala Miklóst,
Dr. Dank Magdolnát,
Dr. Drinóczi Tímeát,
Dr. Fábián Attilát,
Farkasné Dobszay Ágnest,
Dr. Fodor Bertalant,
Dr. Gáspár Attilát,
Dr. Gellér László Alajost,
Dr. Hajdu Andrást,
Herczeg Gábort,
Dr. Horváth Csabát,
Dr. Igaz Pétert,
Dr. Juhász Gábort,
Dr. Károly Krisztinát,
Dr. Kenesei Zsófiát,
Dr. Kiss Andrást,
Dr. Kiss Lorándot,
Dr. Komócsi Andrást,
Dr. Kónya Józsefet,
Dr. Koppán Miklós Endrét,
Dr. Kósa Karolina Évát,
Dr. Kovács László Istvánt,
Dr. Kőhalmi László Leventét,
Dr. Kövics György Jánost,
Dr. Lang Györgyöt,
Dr. Lengyel Csaba Attilát,
Dr. Lógó Jánost,
Dr. Lukács Jánost,
Dr. Madléna Melinda Ilonát,
Dr. Magyarics Tamást,
Dr. Mangel László Csabát,
Dr. Máthé Zoltánt,
Dr. Maticsák Sándort,
Dr. Matolcsi Mátét,
Dr. Mészáros István Attilát,
Dr. Molnár Attilát,
Dr. Nagy Bálintot,
Dr. Nagy Gábor Pétert,
Dr. Németh Dezsőt,
Dr. Németh Gábor Lászlót,
Dr. Paál Györgyöt,
Dr. Perczel-Forintos Dórát,
Dr. Reuter Gábor Kamillót,
Dr. Rozgonyi-Rössler Ádámot,
Dr. Ruzsa Ferencet,
Dr. Sárdy Miklóst,
Dr. Sáry Pált,
Dr. Schwarcz Attilát,
Somlyódyné dr. Pfeil Editet,
Dr. Sonnevend Pált,
Dr. Sótonyi Pétert,
Dr. Szabó Marcelt,
Szarka Andrást,
Dr. Szécsi Gábort,
Szilágyiné dr. Csortos Csillát,
Dr. Szili Lászlót,
Dr. Szűcs Edit Gizellát,
Takács Imrét,
Dr. Tamás Péter Istvánt,
Dr. Tamási Lillát,
Dr. Tolnay Imrét,
Dr. Tordai Attilát,
Dr. Varga Csabát,
Dr. Veres Gábort,
Veres Gábort,
Dr. Veres-Székely Annát,
Dr. Wimmer Ágnest,
Dr. Zádor Ernőt és
Dr. Zsóka Ágnest
2017. szeptember 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem. Budapest, 2017. augusztus 20.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
13/2003. (X. 3.) IHM rendelete az egyes hírközlési és informatikai termékek megfelelőségét vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól.
A hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény (a továbbiakban: Hkt.) 107. §-a (3) bekezdésének n) pontjában, a
fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
56. §-ában, valamint a műszaki termékek megfelelőségét
vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről
szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R.) 11. §-ában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a laboratóriumok, a tanúsító és az ellenőrző szervezetek akkreditálásáról szóló 1995. évi XXIX. törvény
27. §-ának (4) bekezdésében foglaltakra — a következőket
rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed az informatikai és hírközlési miniszter (a továbbiakban: kijelölő) feladat- és hatáskörébe tartozó ágazatok vonatkozásában az egyes hírközlési és informatikai termékek, továbbá a nagyfrekvenciás
villamos berendezések, valamint a nagyfrekvenciás jelet
vagy mellékhatást keltő berendezések megfelelőségét vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító szervezetek kijelölésére.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki az elektronikus
aláírási termékre.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) alkalmazott: az adott tevékenységet munkaviszony,
közalkalmazotti jogviszony vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszony keretében végző személy;
b) audit: eljárás, amelynek keretében a Nemzeti Akkreditáló Testület (a továbbiakban: NAT) szakértői csoportja
(a továbbiakban: auditáló csoport) meggyőződik arról,
hogy a kijelölést kérő az általa előterjesztett és végezni
kívánt tevékenységre felkészült-e;
c) ellenőrzés: a megfelelőség értékelése a benyújtott
minősítő iratok ellenőrzésével, megfigyeléssel és ítéletalkotással, továbbá szükség szerint méréssel vagy vizsgálattal;
d) hírközlési (postai és távközlési) és informatikai termék: a hírközlési és informatikai szolgáltatás, hálózat, berendezés;
e) kijelölt vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító szervezet: olyan szervezet, amely megfelelőség értékelési eljárásban vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító tevékenység végzésére jogosult a d) pontban foglalt hírközlési
és informatikai termék, továbbá nagyfrekvenciás villamos
berendezések, valamint a nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő berendezések tekintetében, külön-külön
vagy együttesen is, a kijelölésben foglaltak szerint;
f) tanúsítási jel: kijelölt tanúsító szervezet által kibocsátott vagy alkalmazott védett jel;
g) megfelelőségi tanúsítvány: a kijelölt tanúsító szervezet által kibocsátott dokumentum, amely igazolja, hogy a
termék megfelel a vonatkozó normatív dokumentumokban előírt követelményeknek;
h) megfelelőségi vizsgálat: a megfelelőség értékelése
vizsgálattal; i) normatív dokumentum: összefoglaló szakkifejezés,
amely magába foglalja a jogszabályokat, szabványokat, műszaki előírásokat, műszaki irányelveket és szabályzatokat;
j) tanúsítás: olyan eljárás, amely alapján egy független,
hatósági jogosítványokkal nem rendelkező, e rendelet alapján kijelölt szervezet tanúsítványban igazolja, hogy egy hírközlési, illetve informatikai termék, megfelel a vonatkozó
normatív dokumentumokban előírt követelményeknek.
A kijelölési eljárás megkezdése 3. § (1) A kijelölő — a feladat- és hatáskörébe tartozó,
jogszabályban előírt vizsgálati vagy ellenőrzési, illetőleg tanúsítási tevékenységre szóló kijelölést — a kijelölést kérő
(a továbbiakban: kérelmező) kérelme alapján adja meg.
(2) A kérelmet az Informatikai és Hírközlési Minisztériumban (a továbbiakban: IHM) működő Kijelölési
Bizottsághoz (a továbbiakban: bizottság) kell benyújtani.
(3) A bizottság létszáma 9, vezetőjét és tagjait a kijelölő
határozza meg. A bizottság vezetőjének és tagjainak megbízatása öt évre szól, és egy alkalommal további öt évre
meghosszabbítható. A bizottság vezetőjével és tagjaival
megbízási szerződés köthető.
(4) A bizottság működési rendjét maga alakítja ki.
(5) Abban az esetben, ha a kijelölés más miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó tevékenységet is érint, a
bizottság a bizottság vezetőjének írásos felkérésére kiegészül az adott minisztérium képviselőjével mint ideiglenes
taggal.
(6) A bizottságban a NAT, a Magyar Szabványügyi
Testület és a piac felügyeletét ellátó hírközlési hatóság
egy-egy taggal jogosult képviseltetni magát.
(7) A kijelölési eljárásban nem vehet részt olyan személy, aki a kérelmezővel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, illetőleg aki
vagy akinek a Ptk. 685. § b) pontja szerinti hozzátartozója
a kérelmező tulajdonosa, a kérelmező választott testületeiben tisztséget visel, vagy a kérelmezőnél vezető beosztást tölt be. A bizottság vezetőjének és tagjainak kijelölési
eljárásonként nyilatkozniuk kell, hogy velük szemben
összeférhetetlenség nem áll fenn.
A kérelmezővel szembeni általános követelmények 4. § (1) A kijelölésre vonatkozó kérelmet az 1. számú
mellékletben foglalt nyomtatványon, az R. által megjelölt
mellékletek csatolásával kell benyújtani.
(2) A kérelmezőnek, különösen vezetőjének és a feladatok elvégzéséért felelős alkalmazottaknak függetleneknek
kell lenniük a kérelmező szervezet 1. § (1) bekezdésében
megjelölt szakterületén dolgozó gyártó, importáló, forga
lomba hozó, forgalmazó, üzembe helyező, üzemeltető és
szolgáltató gazdálkodó szervezetektől és nem vehetnek
részt termék, illetve a termékkel összefüggő szolgáltatás
tervezésében, összeállításában, értékesítésében vagy karbantartásában, és nem képviselhetnek e tevékenységekben
érdekelt feleket.
(3) Ha a kérelmező egyes tevékenységek elvégzését
alvállalkozásba kívánja adni, az auditáló csoport az alvállalkozók személyi, szakmai és tárgyi feltételeinek meglétét
a kérelmezőével azonos módon vizsgálja.
(4) Vizsgálati és ellenőrzési eredmények kiértékelésével
és a megfelelőség tanúsításával kapcsolatos tevékenység
alvállalkozásba nem adható.
(5) A kérelmezőnek rendelkeznie kell a kijelölési kérelem tárgyát képező tevékenységre vonatkozóan az eljárások leírását tartalmazó részletes szabályzattal.
(6) A kérelmezőnek a kérelem tárgyára vonatkozóan
igazolnia kell, hogy az R. 4. §-ában és e rendelet
5—9. §-ában foglalt követelményeknek megfelel. A követelményeknek való megfelelőség igazolása az auditáló
csoport által készített minősítő jegyzőkönyvvel történik.
(7) Ha a kérelmező államtitkot, szolgálati titkot képező
terméket is tevékenységi körébe kíván vonni, akkor az
államtitok, szolgálati titok kezelési jogosultságát is igazolnia kell.
5. § (1) Az auditáló csoport a minősítő jegyzőkönyv elkészítése során a kijelölés tárgya szerinti tevékenységgel kapcsolatban vizsgálja, hogy a kérelmező rendelkezik-e a szükséges személyi, szakmai és tárgyi feltételekkel.
(2) Az auditáló csoport eljárása során különösen vizsgálja:
a) a kérelmező szervezeti felépítését, működési és eljárási szabályait, általános üzleti feltételeit;
b) a vezetők és az alkalmazottak szakmai képzettségét,
gyakorlati felkészültségét, a felelősségviselés rendjét;
c) a kérelmező, annak vezetője és a feladatok elvégzéséért felelős alkalmazottak függetlenségét a hírközlési és
informatikai terméket tervező, gyártó, importáló, forgalmazó, üzembe helyező, üzemeltető és szolgáltató gazdálkodó szervezettől;
d) a működő minőségbiztosítási rendszer meglétét. A vizsgálatra kijelölést kérelmezővel szembeni különös
követelmények
6. § A kérelmezőnek — az R. 6. §-ában foglalt követelmények teljesítésén túlmenően — rendelkeznie kell a kijelö
lés területére vonatkozó normatív dokumentumokkal és az
azokban meghatározott
a) vizsgálóhelyiségekkel és vizsgálóterekkel;
b) vizsgáló-, mérő- és igénybevételi berendezésekkel;
c) eszközökkel és segédanyagokkal;
d) a vizsgálathoz a kijelölést kérő által feljogosított
megfelelő képzettséggel és gyakorlattal rendelkező alkalmazottakkal. 7. §
A kérelmezőnek az adott hírközlési és informatikai termék, továbbá a nagyfrekvenciás villamos berendezések,
valamint a nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő
berendezések vizsgálatához a vonatkozó normatív dokumentumok előírása szerinti valamennyi vizsgálat elvégzésére felkészültnek kell lennie.
Az ellenőrzésre kijelölést kérelmezővel szembeni különös
követelmények 8. §
(1) Az ellenőrző szervezetnek rendelkeznie kell a
6—7. §-ban meghatározott feltételekkel, valamint a tevékenység végzésére vonatkozóan — a Magyar Köztársaságban engedélyezett biztosítónál — kötött érvényes felelősségbiztosítási szerződéssel, hacsak az állam nem vállal érte
kötelezettséget, vagy az állam maga közvetlenül nem felelős.
(2) Az ellenőrző szervezetnél a kijelölés szakmai területén
a kérelmező által ellenőrzésre feljogosított — a vizsgálat
tekintetében is megfelelő szakmai képzettséggel és gyakorlattal rendelkező — alkalmazottnak kell közreműködnie.
A tanúsításra kijelölést kérelmezővel szembeni különös
követelmények 9. §
A kérelmezőnek — a normatív dokumentumokban rögzített követelmények teljesítésén túlmenően — rendelkeznie kell:
a) tanúsítási jellel való rendelkezés esetén a jel formájának, jelentésének, a jelhasználat engedélyezésének és
visszavonásának, valamint a jellel való visszaélések esetén
követendő eljárásoknak a leírásával;
b) olyan alkalmazottakkal, akik
ba) a legnagyobb szakmai önállósággal és műszaki
hozzáértéssel képesek elvégezni azokat a feladatokat, amelyekre a tanúsító szervet kijelölték és mentesek minden
olyan, különösen pénzügyi nyomástól és ösztönzéstől,
amely befolyásolhatná döntéseiket vagy bármely ellenőr
zésük eredményét, különösen az ilyen eredményekben érdekelt személyek vagy csoportok részéről,
bb) a tanúsítványban foglaltak fenntartásának ellenőrzéséért felelősek és megfelelő műszaki és szakmai képzésben részesültek, kielégítően ismerik az elvégzett vizsgálatok és ellenőrzések követelményeit, megfelelő tapasztalattal rendelkeznek az ilyen vizsgálatokkal és ellenőrzésekkel kapcsolatban, továbbá képesek tanúsítványok
és jelentések összeállítására, amelyeket az ellenőrzések
eredményének hitelesítése követel meg;
c) eljárásokkal a bizalmas ügykezelésre vonatkozóan
minden olyan adattal kapcsolatban, amelyre a tanúsító
szerv a hatályos jogszabályok szerinti feladatainak végzése
során tesz szert. A titoktartási kötelezettség nem terheli az
alkalmazottakat a hírközlési hatósággal szemben, annak
ellenőrzési eljárásai során;
d) a tanúsítási eljárás alapjául szolgáló, a vonatkozó
normatív dokumentumok szerinti vizsgálati, illetőleg ellenőrzési jegyzőkönyv formanyomtatványokkal;
e) a tevékenység végzésére vonatkozóan — a Magyar
Köztársaságban engedélyezett biztosítónál — kötött érvényes felelősségbiztosítási szerződéssel, kivéve, ha az állam
kötelezettséget vállalt érte, vagy az állam közvetlenül felelős.
Kijelölés 10. § (1) A kijelölő a bizottság javaslata alapján — mérlegelve
az abban foglaltakat — hozza meg döntését.
(2) A kijelölő a vizsgálati, ellenőrzési vagy tanúsítási
tevékenységre a kijelölést kérő szervezet részére — határozott időtartamra — a 2. számú melléklet szerinti kijelölési okiratot adja ki. A kijelölés 3 évre szól, kérelemre 3 évenként meghosszabbítható. A kijelölés tényét (a tevékenységi
kör és termékcsoport megjelölésével) az IHM hivatalos
lapjában és honlapján is közzéteszi.
(3) A kijelölő elutasítja a kérelmet, ha a kérelem nem
felel meg az 1. számú mellékletben foglalt követelményeknek, illetve a kérelmező nem felel meg a kérelmezővel
kapcsolatos 4—9. §-ban meghatározott követelményeknek.
11. § (1) A kijelölési eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentációt a bizottság tárolja és őrzi.
(2) A kijelölt szervezetről a bizottság nyilvántartást
vezet.
(3) A bizottság a kijelölt szervezet részére kiadott kijelölési okirat hiteles másolatát a kijelölést követő 3 munkanapon belül megküldi a hírközlési hatóság részére.
Eljárási szabályok a kijelölés után 12. § (1) A kijelölt vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító
szervezetnek a kijelölést követően is folyamatosan meg
kell felelnie a kijelölési feltételeknek, melynek ellenőrzését a hírközlési hatóság végzi. Az ellenőrzés érdekében
a kijelölt szervezet köteles lehetővé tenni, hogy a hírközlési
hatóság a szervezet helyiségeibe, területére beléphessen, a
kijelöléssel kapcsolatos tevékenységet érintő iratokat,
jegyzőkönyveket, tanúsítványokat megtekinthesse, és a
szükséges ellenőrzéseket elvégezhesse.
(2) A kijelölt szervezet köteles a) a bizottságnál és a hírközlési hatóságnál írásban
3 munkanapon belül bejelenteni, ha a kijelölés személyi,
illetőleg tárgyi feltételeiben (különösen a tulajdonosban,
a vezető állású alkalmazottak személyében, a megbízott
személyében, az építményekben, illetőleg laboratóriumokban) a kijelöléskori állapothoz képest bármilyen változás
következik be,
b) a vonatkozó normatív dokumentumok változásait
haladéktalanul átvezetni és követni.
(3) A bizottság köteles megvizsgálni, hogy az a) pont
szerint bejelentett változás nem teszi-e alkalmatlanná a
kijelölt szervezetet a kijelölési okiratban meghatározott
tevékenységek elvégzésére.
(4) A kijelölt szervezet köteles a bizottsággal és a hírközlési hatósággal a (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében együttműködni.
(5) A hírközlési hatóság az általa végzett ellenőrzéseinek megállapításairól köteles a bizottságot folyamatosan tájékoztatni.
(6) Ha a szervezet a kijelölés területére egyidejűleg
akkreditált is, és akkreditáltságát a NAT felfüggesztette,
vagy visszavonta, illetve akkreditáltsága megszűnt, a
bizottság a NAT-tól kapott tájékoztatás alapján megvizsgálja, hogy a szervezet továbbra is megfelel-e a kijelölés
feltételeinek.
(7) Abban az esetben, ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a kijelölt szervezet nem felel meg a kijelölés
feltételeinek, vagy kötelezettségeit nem teljesíti, a bizottság a kijelölt szervezet megfelelőség vizsgáló, ellenőrző,
illetve tanúsító tevékenységét meghatározott időtartamra,
de legfeljebb egy évre felfüggeszti, és meghatározza a szükségesnek tartott intézkedéseket. A bizottság a tevékenység
végzésének felfüggesztéséről szóló tájékoztatóját a kijelölő hivatalos lapjában és honlapján is közzéteszi. Ha a felfüggesztés időtartamán belül meghatározott határidőre a
kijelölt szervezet az előírt feltételeket nem teljesíti, a
bizottság a kijelölés visszavonását kezdeményezi.
13. § A kijelölt vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító szervezet az általa kiadott okmányok eredeti példányait 10 évig
köteles megőrizni, és tevékenységéről a kijelölő részére
évente beszámolót küldeni.
A kijelölés megszűnése és megszüntetése 14. § (1) A kijelölés érvényessége megszűnik a kijelölési okiratban megjelölt határidő lejártának napján.
(2) A kijelölés érvényessége idejének fennállása alatt a
kijelölés törléssel vagy visszavonással szüntethető meg.
15. § A kijelölést a kijelölő törli, ha
a) a kijelölt szervezet azt kéri;
b) a kijelölt szervezet jogutód nélküli megszűnik.
16. § (1) A kijelölő a bizottság javaslatára visszavonja a vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító szervezet részére
kiadott kijelölést, ha a kijelölt szervezet
a) már nem felel meg a kijelölés követelményeinek,
b) a tevékenységével összefüggő, jogszabályokban meg
határozott kötelezettségeit megszegte, és ezt az ellenőrzésre feljogosított hírközlési hatóság jogerős határozatban
megállapította.
(2) Ha a kijelölést a kijelölés területére akkreditált szervezettől vonják vissza, illetve ilyen szervezet tevékenységét
függeszti fel a bizottság, a NAT a szervezet akkreditáltságát
felülvizsgálja.
(3) A kijelölés megszűnését és megszüntetését az IHM
hivatalos lapjában és honlapján teszi közzé.
Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) az egyes hírközlési és informatikai termékek megfelelőségét vizsgáló vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló 22/1999.
(VIII. 4.) KHVM rendelet;
b) az elektronikus aláírási termékek tanúsítását végző
szervezetekről, illetve a kijelölésükre vonatkozó szabályokról szóló 15/2001. (VIII. 27.) MeHVM rendelet
14. §-ának (1) bekezdése;
c) az egyes hírközlési tárgyú miniszteri rendeletek
módosításáról szóló 9/2000. (IV. 19.) KHVM rendelet
3. §-a;
d) a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük elismeréséről szóló
3/2001. (I. 31.) MeHVM rendelet 11. §-a, és 6. számú melléklete.
(3) A rendelet hatálybalépését megelőzően az egyes
hírközlési és informatikai termékek megfelelőségét vizsgáló
vagy ellenőrző, illetőleg tanúsító szervezetek kijelölésének
részletes szabályairól szóló 22/1999. (VIII. 4.) KHVM ren
delet alapján kijelölt szervezetek kijelölése továbbra is
érvényes.
(4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, az Európai
Parlament és a Tanács a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 1999/5/EK irányelvének
VI. számú mellékletével összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz.
Kovács Kálmán s. k.,
informatikai és hírközlési miniszter