text:
2003. XLII. törvény a földgázellátásról.
Az Országgyűlés a fogyasztók biztonságos, megfelelő
minőségű földgázellátása, az átlátható megkülönböztetésmentes szabályozás kialakítása, a földgáz versenypiaca
létrehozásának elősegítése céljából az Európai Unió jogszabályaihoz való közelítés, a földgázigények és a számításba vehető földgázforrások összhangjának biztosítása és a
legkisebb költség elvének alkalmazása érdekében az
energiahatékonyság, az energiatakarékosság, a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem követelményeire figyelemmel a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. § E törvény hatálya kiterjed:
a) az e törvény 9. §-ának (1) bekezdésében meghatá
rozott működési engedéllyel rendelkezőre (a továbbiakban: engedélyes), illetőleg az e törvény 7. §-ában meghatározott tevékenységek végzőjére, a földgázfogyasztóra,
valamint az engedélyesek egymás közötti és a fogyasztókkal fennálló jogviszonyára,
b) a földgáz vezetéken történő szállítására, elosztására,
tárolására, kereskedelmére, közüzemi nagykereskedelmére, közüzemi szolgáltatására, a rendszerirányításra és a
földgáz felhasználására,
c) a szállítóvezetékhez, az elosztóvezetékhez, a földgáztárolókhoz való hozzáférésre,
d) a csatlakozóvezeték, fogyasztói berendezés tervezésére, létesítésére, üzemeltetésére, megszüntetésére,
e) a szállító-, az elosztóvezeték és a tároló tulajdonosaira,
f) a cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyeinek vezetéken történő szolgáltatására, tartályban vagy
palackban történő forgalmazására és hatósági felügyeletére,
g) a földgáztermelőre e törvény 3. § 25. pontja, 30. §,
32—33. §, 36—38. § és 50. §-ai vonatkozásában,
A törvényt az Országgyűlés a 2003. június 16-i ülésnapján fogadta el.
h) a földgázszállítás — a tranzit kivételével —, -elosztás, a közüzemi célú tárolás díjának, továbbá a közüzemi
nagykereskedő és a közüzemi szolgáltató közötti kereskedelem, valamint a közüzemi fogyasztó részére értékesített
földgáz hatósági árának az árszabályozási és az áralkalmazási feltételek megállapítására.
Általános követelmények 2. § Az e törvény hatálya alá tartozó tevékenységeket, a
gázfogyasztók ellátását megfelelő színvonalon, az élet,
az egészség, a környezet és a természet védelmének, a
fogyasztóvédelemnek, valamint a vagyon- és üzembiztonság érvényesítésével az energiatakarékossági érdekeknek,
továbbá a műszaki-biztonsági, valamint a minőségbiztosítási előírásokban meghatározott követelményeknek megfelelően kell végezni.
Értelmező rendelkezések 3. § E törvény alkalmazásában: 1. Célvezeték: a földgáztermelőhöz, a föld alatti gáztárolóhoz, vagy a szállító-, illetve elosztóvezetékhez csatlakozó gázvezeték, amely a nem közüzemi szerződés alapján
vételező feljogosított fogyasztó egy fogyasztási helyének
ellátására szolgál.
2. Csatlakozóvezeték: a fogyasztási hely telekhatárától
a gázmérő főcsapjáig vagy — gázmérő hiányában —
a fogyasztói főcsapig terjedő vezeték.
3. Együttműködő földgázrendszer: az összekapcsolt szállító- és elosztóvezeték, valamint a földgáztároló.
4. Elosztás: földgáznak elosztóvezetéken történő
továbbítása a fogyasztóhoz.
5. Elosztóvezeték: az a csővezeték a hozzá tartozó nyomásszabályozó berendezésekkel, amelyen keresztül a földgázt a propán- és butángázt, valamint ezek elegyét a
fogyasztókhoz továbbítják, amelynek kezdőpontja a gázátadó állomások vagy a propán-butángáz tárolótelep kilépő pontja, végpontja a fogyasztási hely telekhatára, ideértve az ország határán kívül eső fogyasztási hely esetén a
csővezeték Magyar Köztársaság területén lévő szakaszát is.
Az elosztó vezeték alkotórészének minősülnek az elosztóvezeték üzemeltetését, irányítását, ellenőrzését szolgáló
létesítmények és berendezések (távfelügyeleti, hírközlési,
korrózióvédelem), a távadat átvitelt biztosító szolgáltatás
hozzáférési pontjáig. Az engedélyes tulajdonában lévő
távadat átviteli eszközök az elosztó vezeték tartozékai.
6. Elszámolási mérés: az üzemi és kereskedelmi szabályzat szerint kialakított, a földgázforgalom hiteles mérésére
szolgáló, a szállítói, tárolói, illetve az elosztói engedélyes
felügyelete alatt működő rendszer.
7. Feljogosított fogyasztó: az a fogyasztó, aki földgázigényét a saját választása szerint a közüzemi szolgáltatás ke
retei között, vagy a közüzemi szerződés felmondásával
szabadon, kereskedelmi szerződés keretében elégíti ki.
8. Fogyasztási hely: a gázfogyasztó tulajdonában vagy
használatában lévő ingatlan, ahol a fogyasztói berendezés,
továbbá a gázfogyasztást szolgáló nyomásszabályzó, gázmérőhely vagy fogyasztói főcsap van.
9. Fogyasztó: aki földgázt vagy propán- és butángázt,
valamint ezek elegyét vezetéken keresztül saját felhasználás céljára vásárol.
10. Fogyasztói berendezés: a fogyasztói vezeték és a gázfogyasztó készülék, illetve gázfelhasználó technológiák,
valamint azok rendeltetésszerű és biztonságos használatához szükséges tartozékok összessége.
11. Fogyasztói főcsap: a gázmérőnél lévő, ennek hiányában a csatlakozóvezeték és a fogyasztói vezeték közé beépített elzáró szerelvény.
12. Fogyasztói főelzáró: a telekhatáron vagy annak közelében létesített elzáró szerelvény, amely az elosztóvezeték tartozéka.
13. Fogyasztói nyomásszabályozó: az a készülék, amely
az elosztóvezetéken érkező gáz nyomását a fogyasztóval
kötött szerződésben vagy szabványban meghatározott mértékre csökkenti és közel állandó értéken tartja.
14. Fogyasztói vezeték: a fogyasztó tulajdonában lévő
vezetékszakasz tartozékaival együtt, amely a gázmérőtől
— ennek hiányában a fogyasztói főcsaptól — a gázfogyasztó készülékig terjed.
15. Föld alatti gáztároló: az a besajtoló és kitermelő
technológiai létesítménnyel ellátott természetes földtani
szerkezet, amely földgáz tárolására alkalmas (a továbbiakban: gáztároló).
16. Földgáz: természetes éghető gáz, amely a földkéregben keletkezett, bányászati tevékenység során kerül a felszínre, és bármely, a vonatkozó gázra az e törvény szerint
alkalmazott berendezésben biztonságosan felhasználható.
17. Földgáz bértárolása: nem belföldi fogyasztó ellátása
érdekében történő tárolás.
18. Földgáz határon keresztüli szállítása: a földgáz behozatala és/vagy kivitele Magyarország határát átlépő szállítóvezetéken keresztül.
19. Földgázmennyiségek elszámolása: a kereskedelmi
megállapodások teljesítésének, a földgázellátás tényleges
forgalmának, valamint a szállító-, az elosztóvezeték és a
föld alatti gáztároló igénybevételének az üzemi és kereskedelmi szabályzatban foglaltak szerinti dokumentálása.
20. Földgázipari tevékenység: a földgáz vezetéken történő szállítása, elosztása, tárolása, kereskedelme, közüzemi
nagykereskedelme, közüzemi szolgáltatása és a rendszerirányítás.
21. Földgázipari vállalkozás: az a gazdálkodó szervezet
[Polgári Törvénykönyv 685. § c) pont] aki, illetve amely az
e törvény szerint engedélyköteles tevékenységet folytat.
A vezetékes propán-, butángáz szolgáltató a tevékenység
engedélyezésére és végzésére, a gázelosztó-vezeték és tar
tozékai létesítésére, az idegen ingatlan használatára és
a műszaki-biztonsági felügyeletre vonatkozó rendelkezések tekintetében földgázipari vállalkozásnak minősül.
22. Földgáz-kereskedelem: földgáz rendszeres és ellenérték fejében történő, nem saját felhasználási célra történő
vásárlása és értékesítése, kivéve a rendszerirányító engedélyes által, a rendszeregyensúly fenntartása érdekében történő földgázvásárlást és beszerzési áron történő értékesítést, továbbá a fogyasztó által vásárolt földgáznak a közüzemi szolgáltató hozzájárulásával a fogyasztási hely határán belülre történő értékesítését.
23. Földgázszállítás: földgáznak szállítóvezetéken történő továbbítása. 24. Földgáztárolás: földgáz tárolása földgáztárolóban.
25. Földgáztermelő: az a jogi személy, aki a Magyar Köz
társaság területén földgáz bányászati tevékenységet végez.
26. Gázátadó állomás: az a létesítmény, amely a szállí
tóvezetékről a gázt átadja, méri és az elosztáshoz szükséges
nyomáscsökkentést végzi. A gázátadó állomás a szállítóvezeték alkotórésze.
27. Gázfogyasztó készülék: földgázzal, valamint propánvagy butángázzal, illetőleg ezek elegyeivel üzemeltetett
készülék.
28. Háztartási fogyasztó: egy vagy több fogyasztási helyet
képező lakóépület, lakás vagy üdülő használója.
29. Határon keresztüli földgázszállító-vezeték: azon földgázszállító-vezeték, amelynek kezdőpontja a Magyar Köztársaság határán kívül, végpontja azon belül, vagy kezdőpontja a Magyar Köztársaság határán belül, végpontja
azon kívül van.
30. Integrált földgázipari vállalkozás: olyan vállalkozás,
amely az e törvény előírásai szerint engedélyköteles földgázipari tevékenységek közül legalább két különböző tevékenységre engedéllyel rendelkezik (vertikálisan integrált),
vagy legalább egy földgázipari tevékenységre rendelkezik
engedéllyel és más, nem földgázipari tevékenységet is folytat (horizontálisan integrált).
31. Kommunális fogyasztás: közcélokat szolgáló (oktatási, egészségügyi, közszolgáltatási, államigazgatási, önkormányzati stb.) intézmények földgázfelhasználása.
32. Közüzemi fogyasztó: az a fogyasztó, aki közüzemi
szolgáltatótól, közüzemi szerződés alapján vételez földgázt.
33. Közüzemi nagykereskedelem: olyan kereskedelem,
amelyben a közüzemi nagykereskedő köteles a közüzemi
szolgáltatói szerződés szerinti földgázellátásra.
34. Közüzemi szolgáltatás: közüzemi szerződés alapján
a fogyasztó szerződésben rögzített igénye szerint nyújtott
gázszolgáltatás.
35. Legkisebb költség: az engedélyezett tevékenység gyakorlásához szükséges és indokoltan felmerült ráfordítás.
36. Rendszerfelügyelet: az együttműködő földgázrendszer hosszú távú kapacitás- és fejlesztéstervezésének, vala
mint az ellátásbiztonsági tevékenységnek versenysemleges,
folyamatos és átlátható összehangolása.
37. Rendszerhasználó: aki a szállító- vagy elosztóhálózatba, illetve tárolóba földgázt betáplál, valamint abból
földgázt vételez.
38. Rendszerirányítás: az együttműködő földgázrendszer üzemvitelének, egyensúlyának versenysemleges, folyamatos és átlátható biztosítása és a karbantartás koordinálása.
39. Szállítóvezeték: az a csővezeték tartozékaival és szerelvényeivel együtt, amelyen keresztül a földgázt továbbítják, amelynek kezdőpontja az országhatár, a termelés betáplálási pontjai, a gáztároló be- és kitáplálási pontja, végpontja az országhatár, a gázátadó állomások kilépő pontjai, a gáztároló be- és kitáplálási pontja.
40. Szervezett földgázpiac: a földgázkeresletet és -kínálatot nyilvánosan meghirdetett, előre meghatározott módon, helyen és időben koncentráló kereskedelmi forma.
41. Tranzit: a szállítóvezeték-hálózaton végzett földgázszállítás, amely az Európai Unió legalább egy tagállamának
határát átlépi, és kezdő- vagy végpontja az Európai Unió
határán kívül van.
42. Üzemi és kereskedelmi szabályzat: az együttműködő
földgázrendszert működtető engedélyesek és rendszerhasználók viszonyát szabályozó, az engedélyesek által kötelezően elkészítendő szabályzat.
43. Üzletszabályzat: az engedélyesek által elkészítendő,
az engedélyesek és fogyasztóik közötti jogviszonyt rendező
szabályzat.
II. Fejezet A MAGYAR ENERGIA HIVATAL 4. § (1) A Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban:
Hivatal) földgázellátással kapcsolatos hatósági feladatai a
következők:
a) kiadja, jogszabályban meghatározott esetben módosítja vagy visszavonja az engedélyköteles tevékenység gyakorlásához szükséges engedélyeket,
b) jóváhagyja az engedélyköteles tevékenységek jogosultja (a továbbiakban: engedélyes) által kidolgozott üzemi és kereskedelmi szabályzatot, az üzletszabályzatokat és
mindezek módosításait, továbbá ellenőrzi a szabályzatokban foglaltak betartását és megszegésük esetén a külön
jogszabályban meghatározott mértékű bírságot szabhat ki,
c) külön jogszabályban meghatározott adatgyűjtési,
adatszolgáltatási feladatokat lát el,
d) megállapítja az egyes fogyasztók gázfelhasználásának korlátozási sorrendjét és mértékét,
e) előkészíti a földgázellátásban alkalmazott hatósági
árak, díjak megállapításának szabályait, a hatósági árakat,
díjakat, valamint az ár- és díjalkalmazási feltételeket, és a
25. § alapján meghatározandó csatlakozási díjak számításának szabályait, továbbá ellenőrzi a hatósági ár- és díjelőírások megtartását,
f) vizsgálja és ellenőrzi az engedély kiadásával és az
engedély módosításával járó földgázrendszer-létesítés
pénzügyi és gazdasági feltételeit,
g) jóváhagyja az engedélyes átalakulását, valamint az
engedélyesekben történő befolyásszerzés, illetőleg a jegyzett tőke értékének változtatását,
h) ellenőrzi a hatáskörébe utalt, jogszabályban és az
engedélyben foglalt előírások megtartását, azok megszegése esetén bírságot szabhat ki,
i) jogosult feladatának ellátása érdekében, külön jogszabályban meghatározott módon az engedélyes társaság
irataiba betekinteni még akkor is, ha azok üzleti titkot
tartalmaznak,
j) meghatározza azon gazdálkodási adatok körét, amelyet az engedélyes köteles nyilvánosságra hozni,
k) jogosult az engedélyben meghatározott tevékenységekre vonatkozó iratokról másolatot, kivonatot készíteni,
feladatai ellátásához az engedélyestől — a miniszter által
rendeletben meghatározott módon — eseti és rendszeres
információkat kérni, amelyeket köteles zártan kezelni, kivéve, ha az információk, adatok nyilvánosságra hozatalát
jogszabály írja elő,
l) három napra felfüggesztheti a földgáz szervezett
piacán a szerződéskötést abban az esetben, ha a biztonságos és átlátható kereskedés a piaci folyamatok kedvezőtlen
alakulása miatt nem biztosítható,
m) érvényesíti a legkisebb költség elvét az e törvény
hatálya alá tartozó hatósági áras, illetve díjas termék és
szolgáltatás, valamint a célvezeték-létesítés elbírálása
vonatkozásában,
n) intézkedik az engedélyek és a közérdekű határozatok közzététele érdekében,
o) jogszabályban meghatározott esetekben és feltételekkel határozata azonnali végrehajtását rendelheti el,
p) ellenőrzi a fogyasztó által a szállító-, elosztórendszerhez való csatlakozás érdekében befizetett csatlakozási
díj felhasználását,
q) végrehajtja a rendszerfelügyelettel összefüggő, a
17. § (1) bekezdésében leírt feladatokat,
r) felügyeli a szállító-, elosztóvezetékekhez, valamint
a földgáztárolókhoz — külön jogszabályban előírt — hozzáférést,
s) határozatban állapítja meg az engedélyes tevékenységének minimális minőségi követelményeit, elvárt színvonalát az egyes engedélyesre,
t) ellenőrzi a tevékenységek jogszabályban előírt szétválasztásának teljesítését,
u) dönt az engedélyesek közötti, hatáskörébe utalt vitás
kérdésekben,
v) vizsgálja az 1998. január 1. előtt termelésbe állított
földgázmezők termelésének indokolt költségét.
(2) A Hivatal jogállására külön jogszabály (a villamos
energiáról szóló 2001. évi CX. törvény 6—9. §) rendelkezései az irányadók.
(3) A Hivatal működését saját bevételeiből fedezi.
A Hivatal részére felügyeleti tevékenységéért az engedélyesek felügyeleti díjat kötelesek fizetni, amelynek mértéke
az engedélyes tevékenysége előző évi nettó árbevételének
0,05%-a. A Hivatal eljárásáért igazgatási-szolgáltatási
díjat kell fizetni. A díjak körét, az igazgatási-szolgáltatási
díj mértékét és az e bekezdésben említett díjak fizetésére
vonatkozó egyéb rendelkezéseket a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) a pénzügyminiszterrel egyetértésben rendeletben állapítja meg.
(4) A Hivatal eljárására az e törvényben foglalt eltérésekkel az államigazgatási eljárás általános szabályairól
szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezései az irányadók. Az ügyintézés határideje 90 nap.
A Hivatal határozata ellen kizárólag bírói úton van jogorvoslatnak helye. A bíróság a Hivatal határozatát jogosult
megváltoztatni.
Fogyasztóvédelem 5. § A Hivatal a fogyasztók érdekeinek érvényesítése
érdekében — a fogyasztóvédelemről szóló törvényben foglaltak figyelembevételével — a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséggel és a területi felügyelőségekkel (a továbbiakban együtt: fogyasztóvédelmi felügyelőségek) együttműködve a földgázellátás területén a következő fogyasztóvédelmi feladatokat látja el:
a) kivizsgálja a mennyiségi elszámolással, számlázással,
díjfizetéssel, méréssel, minőséggel kapcsolatos fogyasztói
panaszokat,
b) együttműködik a fogyasztók társadalmi érdekképviseleti szervezeteivel, c) szervezi és működteti a fogyasztók társadalmi érdekképviseleti szervezetei és az engedélyesek közötti érdekegyeztetést, dönt az érdekegyeztetés után fennmaradt vitás
ügyekben,
d) biztosítja a fogyasztók társadalmi érdekképviseleti
szervezetei és a fogyasztóvédelmi felügyelőségek részére
azokat a nyilvános adatokat és információkat, amelyek
az engedélyes engedélyhez kötött tevékenységével és a
fogyasztói érdek érvényesítésével egyaránt kapcsolatosak,
e) a fogyasztók biztonságos ellátása érdekében ellenőrzi a szolgáltatás színvonalát és a közüzemi szolgáltatás
keretében felmerülő fogyasztói igény kielégítését,
f) a fogyasztóvédelem területén a fogyasztói panaszokkal kapcsolatos vitás ügyekben dönt,
g) biztosítja a fogyasztók érdekében és tájékoztatásukra a gázminőség ellenőrzését, amihez a vonatkozó eljárásrendet az engedélyesek üzletszabályzatában rögzíteni kell.
III. Fejezet ENGEDÉLYEZÉS AZ ENGEDÉLYEZÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 6. § (1) Az e törvény szerint engedélyköteles tevékenységet csak a Hivatal által kiadott működési engedély alapján lehet gyakorolni. A működési engedély — a 9. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel — határozatlan időre
szól.
(2) A Hivatal a működési engedélyt köteles kiadni, ha a
kérelmező a jogszabályokban meghatározott követelményeknek eleget tesz.
(3) A Hivatal a működési engedély kiadását megtagadja
abban az esetben, ha
a) bármely jogszabályi feltétel hiányzik,
b) a kérelemben szereplő tevékenység folyamatos,
hosszú távú ellátásához a kérelmező nem rendelkezik a
jogszabályban meghatározott pénzügyi, gazdasági, műszaki, környezetvédelmi, informatikai, valamint távközlési
feltételekkel és eszközökkel, szakszemélyzettel, a földgázipari tevékenység megfelelő végzéséhez szükséges feltételekkel vagy nem felel meg az energiahatékonysági követelményeknek,
c) a kérelmező csőd- vagy felszámolási eljárás alatt áll,
d) a kérelmező működési engedélyét a Hivatal tíz éven
belül a kérelmezőnek felróható okból visszavonta. (4) Az engedély módosítása és visszavonása során az
engedélyezés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az e törvény által szabályozott engedély nem pótolja
a más jogszabályokban előírt engedélyt és engedélyezési
eljárást.
(6) A Hivatal az engedély iránti kérelem elutasításának
okait tájékoztatásul megküldi az Európai Bizottságnak.
7. § Engedélyköteles tevékenységek a következők:
a) földgázszállítás,
b) földgáztárolás,
c) földgázelosztás,
d) földgáz-kereskedelem,
e) közüzemi nagykereskedelem,
f) közüzemi szolgáltatás,
g) szervezett földgázpiac létrehozása és működtetése,
h) rendszerirányítás,
i) határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáférés,
j) propán-, butángázok és ezek elegyeinek vezetéken
történő elosztása és szolgáltatása. 8. § (1) A szállítói engedélyes rendszerirányítási engedélyen kívül e törvényben szabályozott más működési engedéllyel nem rendelkezhet.
(2) A rendszerirányító a rendszeregyensúly biztosításához szükséges földgázmennyiség mértékéig határon
keresztüli földgázszállító-vezetékhez való hozzáférési
engedéllyel rendelkezhet.
(3) Az elosztói engedélyes 2007. július 1-jét követően
más e törvényben szabályozott működési engedéllyel nem
rendelkezhet.
(4) A szervezett földgázpiac létrehozását és működtetését végző engedélyes más működési engedéllyel nem rendelkezhet.
Egyes működési engedélyek 9. § (1) A működési engedély fajtái:
a) földgázszállítási,
b) földgáztárolási,
c) földgázelosztási,
d) rendszerirányítási,
e) földgáz-kereskedelmi,
f) földgáz közüzemi nagykereskedelmi,
g) földgáz közüzemi szolgáltatási,
h) szervezett földgázpiac működtetési,
i) határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáférési, valamint
j) propán-, butángázok és ezek elegyeinek vezetéken
történő elosztására és szolgáltatására irányuló működési engedély. (2) A földgázszállítási, -tárolási, -elosztási és rendszerirányítási működési engedély tartalmazza az engedély alapján üzemeltetendő rendszer alapvető eszközeinek
— a szállító-, illetve elosztóvezetékek, gáztárolók, valamint a hozzájuk tartozó berendezések, illetve a rendszerirányításhoz szükséges eszközök — ismertetését.
(3) A határozatlan időre szóló engedély megadásának
feltétele az is, hogy a földgázipari vállalkozás rendelkezzék
a tevékenység végzéséhez szükséges eszközök (szállító-,
elosztóvezetékek, illetve tárolók) és azok berendezéseinek
többségi tulajdonával és azok működtetésére vonatkozó
szakhatósági hozzájárulásokkal. Ha a földgázipari vállalkozás nem rendelkezik a tevékenység végzéséhez szükséges
eszközök és azok berendezéseinek többségi tulajdonával,
az engedély csak határozott időre, legfeljebb 2008. december 31-ig adható.
(4) Az engedély kérelmezőjének rendelkeznie kell a
külön jogszabályban meghatározott pénzügyi és gazdasági
feltételekkel.
(5) A földgáz tárolására vonatkozó működési engedély
alapján az engedélyes köteles és jogosult az engedélyével
érintett tárolók és berendezéseik üzemeltetésére.
(6) A földgázszállításra vonatkozó működési engedély
alapján az engedélyes köteles és jogosult az engedélyével
érintett szállítóvezetékek és berendezéseik üzemeltetésére.
(7) A földgázelosztásra vonatkozó működési engedély
alapján az engedélyes köteles és jogosult az engedélyével
érintett elosztóvezetékek és berendezéseik üzemeltetésére.
(8) Rendszerirányítási működési engedély kizárólag egy
szállítói engedélyesnek adható.
(9) A határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáférési engedély alapján — a Hivatalnak történő előzetes bejelentést követően — az engedélyes jogosult a
vezeték szabad kapacitásának igénybevételére.
10. § A földgáz-kereskedelmi, közüzemi nagykereskedelmi, valamint közüzemi szolgáltatási működési engedély
abban az esetben adható, ha a kérelmező a külön jogszabályban meghatározott pénzügyi biztosítékkal rendelkezik.
11. § (1) A Hivatal a szervezett földgázpiac működtetésére vonatkozó engedélyezési és felügyeleti eljárása során
köteles a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének
szakhatósági hozzájárulását kérni.
(2) A szervezett földgázpiac működésére vonatkozó engedély kiadásának feltétele, hogy az engedélyes rendelkezzen a külön jogszabályban meghatározott pénzügyi biztosítékokkal és a szükséges eszközökkel.
(3) A szervezett földgázpiac keretei között a földgázkereskedő a tőzsdeszabályzatnak megfelelő módon, szabványosított szerződések szerint folytathatja tevékenységét.
Az engedély módosítása 12. § (1) Az engedélyben foglaltakat — indokolt esetben — az engedélyes kérelmére módosítani lehet.
(2) Jogszabályban meghatározott esetekben a Hivatal az
engedélyt hivatalból módosítja.
(3) Ha az engedélyes a Hivatal előzetes jóváhagyása után
a kizárólagossági jogáról részben vagy egészben lemondott, az érdekeltek közösen kötelesek a meglévő engedély
módosítását vagy új engedélyt kérni.
(4) Az engedély módosítása nem befolyásolhatja hátrányosan a fogyasztó számára az ellátás biztonságát, minőségét.
Bírság kiszabása és egyéb intézkedések 13. § (1) Aki a földgázipari tevékenységet a jogszabályban, az engedélyében, a Hivatal határozatában, illetőleg az
üzemi és kereskedelmi szabályzatban vagy az üzletszabályzatban előírtaktól eltérő módon gyakorolja, azzal szemben
a Hivatal megteszi a szükséges intézkedéseket, így különösen:
a) az engedélyes figyelmét felhívja az engedélyben,
a szabályzatokban, illetőleg a jogszabályokban foglalt
kötelezettségei teljesítésére és határidő tűzésével kötelezi
a jogsértés abbahagyására,
b) a határidő eredménytelen eltelte után az engedélyes
tevékenységét felfüggesztheti,
c) a tevékenység engedély nélküli végzése esetén azonnali hatállyal eltiltja a tevékenység folytatásától,
d) bírságot szabhat ki. (2) Ha a földgázszállító-, illetve elosztóvezeték vagy a
tároló tulajdonosa nem gondoskodik a jogszabályban előírt kötelezettségeinek teljesítéséről, a Hivatal megteszi
a szükséges intézkedéseket, így különösen
a) felhívja a tulajdonos figyelmét a jogszabályban foglalt kötelezettségei teljesítésére és határidő tűzésével kötelezi a jogsértés abbahagyására,
b) a határidő eredménytelen eltelte után arra vállalkozó engedélyest kérhet fel a jogszabályban előírt feladatok
teljesítésére, illetve a földgázszállítási, -elosztási, -tárolási
tevékenység folytatására,
c) bírságot szabhat ki. (3) A Hivatal az (1)—(2) bekezdésekben felsorolt intézkedéseket egyidejűleg is alkalmazhatja. A bírság ismételten kiszabható.
(4) A Hivatal az engedélyt módosíthatja vagy visszavonhatja, ha az engedélyes az ellátásbiztonságot, illetve az
élet-, az egészség-, az üzem- és a vagyonbiztonságot vagy
a környezetet veszélyeztető módon üzemelteti a földgázrendszert, továbbá ha a jogszabályban meghatározott kötelezettségeinek, illetve az engedélyben foglaltaknak nem
képes eleget tenni.
(5) A folyamatos és biztonságos gázellátás érdekében, az
(1)—(2) bekezdés szerinti jogellenes magatartás miatt
indult eljárás alatt, továbbá a felszámolás vagy a végelszámolás befejezéséig, illetve a gázrendszer kezelői jogának
megszűnése esetén a földgázrendszer működtetését, illetve
az engedélyben meghatározott tevékenységek végzését
folyamatosan fenn kell tartani.
(6) A Hivatal a földgázipari tevékenység folyamatos
végzésére — az (5) bekezdésben foglalt eljárások befejezéséig — más engedélyest is kijelölhet, ha az említett eljárások időtartama alatt az együttműködő földgázrendszer
folyamatos és biztonságos működése vagy a fogyasztók
ellátása azt megköveteli.
(7) A Hivatal más engedélyes kijelölése esetén az engedélyest, — ha a földgázrendszer tulajdonosa más, a földgázrendszer tulajdonosát is — kötelezheti arra, hogy a folyamatos és biztonságos földgázszállításhoz, -tároláshoz,
-elosztáshoz, rendszerirányításhoz, közüzemi szolgáltatáshoz, kereskedelemhez, közüzemi nagykereskedelemhez
szükséges eszközeit a kijelölt engedélyesnek üzemeltetésre
adja át, továbbá a tevékenység gyakorlásához szükséges
nyilvántartásokat, adatokat bocsássa rendelkezésre.
A Hivatal határozatában meghatározza az eszközök használatának ellenértékét, továbbá az iratok és az adatok
felhasználásának rendjét.
(8) A Hivatal az (1)—(7) bekezdésekben foglalt rendelkezések alapján hozott határozatait azonnal végrehajthatóvá nyilváníthatja a gázellátás folyamatosságának és biztonságának veszélyeztetése, illetve a rendszerhez való hozzáférés alaptalan visszautasítása esetén.
IV. Fejezet A FÖLDGÁZELLÁTÁS Általános szabályok 14. § (1) A földgázellátás történhet:
a) a feljogosított fogyasztóval kötött szerződés, továbbá
b) közüzemi szerződés alapján.
(2) A rendszerirányító az engedélyesek bevonásával a
vezetékes propán-, butángázt és ezek elegyeit elosztó és
szolgáltató kivételével köteles kidolgozni az együttműködő földgázrendszer működésére vonatkozó szabályokat,
eljárásokat és módszereket, a kereskedelmi, elszámolásimérési, és adatforgalmi megállapodások minimális tartalmi elemeit, valamint a rendszerirányítás részletes szabályait
tartalmazó üzemi és kereskedelmi szabályzatot. Az üzemi
és kereskedelmi szabályzatnak a földgáz tárolására, szállítására, elosztására, valamint a szervezett földgázpiac működésére vonatkozó fejezeteit az engedélyesek kötelesek
elkészíteni.
(3) A Kormány rendeletben határozza meg az üzemi és
kereskedelmi szabályzat kidolgozásának és egyeztetésének
rendjét, tartalmi elemeit, valamint a szabályzatok kidolgozásáért felelős engedélyesek körét. Az engedélyesek által
elkészítendő üzemi és kereskedelmi szabályzat hatálybalépéséig a Hivatal által kiadott ideiglenes szabályzatot kell
alkalmazni.
(4) Az üzemi és kereskedelmi szabályzatot az ellátásbiztonság, a minőségi követelmények, a versenysemlegesség,
a rendszerhez való szabad hozzáférés, a háztartási és kommunális fogyasztók ellátásának elsőbbsége, a legkisebb
költség, valamint a tartós működéshez szükséges nyereségesség elve figyelembevételével kell kidolgozni.
(5) Az üzemi és kereskedelmi szabályzatot és annak
módosítását a Hivatal hagyja jóvá. A jóváhagyott üzemi és
kereskedelmi szabályzat előírásait az engedélyesek és a
rendszerhasználók kötelesek betartani. Az engedélyesek
kötelesek az üzemi és kereskedelmi szabályzatot az érdekeltek részére hozzáférhetővé tenni.
(6) Az engedélyesek kötelesek üzletszabályzatot kidolgozni. (7) Az üzletszabályzat tartalmazza az engedélyes által
nyújtott szolgáltatás általános biztonsági, minőségi,
műszaki, kereskedelmi, mennyiségi elszámolási és fizetési
előírásait, szerződési feltételeit, a szerződésszegésre, a
szerződés nélküli földgázvételezésre vonatkozó szabályo
kat és az ellátás színvonalának, a fogyasztói igény kielégítésének részletes szabályait.
(8) Az üzletszabályzatot és annak módosításait a Hivatal
hagyja jóvá. A jóváhagyott üzletszabályzatot az engedélyes
köteles az érdekeltek részére hozzáférhetővé tenni.
Rendszerirányítás, rendszerfelügyelet 15. § (1) A szállítóvezetékek üzemvitelének irányítását
a szállítói engedélyes, a tárolók üzemvitelének irányítását
a tárolói engedélyes, az elosztóvezetékek üzemvitelének
irányítását az elosztói engedélyes végzi.
(2) Az együttműködő földgázrendszer egyensúlyának
biztosítása érdekében az (1) bekezdés szerinti engedélyesek és a rendszerhasználók kötelesek folyamatosan együttműködni.
16. § (1) Az üzemviteli irányítási feladatokat ellátó
engedélyesek közül rendszerirányító feladatkörrel a Hivatal által kijelölt egy szállítói engedélyes rendelkezik, amely
rendszerirányítói engedélyt kap. A rendszerirányító engedélyes tevékenységének ellátásához az engedélyesek kötelesek a rendszeregyensúly fenntartásához szükséges operatív jellegű adatokat folyamatosan szolgáltatni. Az adatszolgáltatási kötelezettséget az üzemi és kereskedelmi szabályzat tartalmazza.
(2) A rendszerirányító engedélyes feladata:
a) a nemzetközi üzemviteli kapcsolatok irányítása és
koordinálása,
b) a szállítóvezetékhez való átlátható és diszkrimináció
mentes hozzáférés biztosítása,
c) a rendszerszintű szolgáltatások tervezése, biztosítá
sa, igénybevételének szabályozása és mennyiségi és pénzügyi elszámolása, különös tekintettel a rendszeregyensúly
biztosításának eszközeire (többek között a napon belüli
kereskedelem összehangolása, a megszakítható kapacitások, valamint tárolói készletek feletti rendelkezés az üzemi
és kereskedelmi szabályzatban és a szerződésekben előírtak szerint),
d) az együttműködő földgázrendszer biztonságos és
hatékony működése érdekében az időszakos és kiegyenlítő
fogyasztók ellátási menetrendjének megtervezése, valamint a szükséges fogyasztást korlátozó intézkedések elrendelése, az üzemi és kereskedelmi szabályzatban rögzített
elvek szerint,
e) az e törvényben meghatározott feladatok teljesítéséhez olyan technológiai távközlési és kommunikációs rendszert kell alkalmazni, amely biztosítja az együttműködő
rendszer biztonságos üzemeltetését.
(3) A rendszerirányító engedélyes köteles biztosítani az
üzleti titoknak minősülő információk bizalmas kezelését.
17. § (1) Az energiapolitikai irányelvek teljesítése, az
együttműködő földgázrendszer távlati fejlesztési felada
tainak összehangolása, az együttműködő földgázrendszer
biztonságos és hatékony működése érdekében a Hivatal
rendszerfelügyeleti feladatokat lát el. Ennek érdekében
különösen a következő feladatokat végzi:
a) összegyűjti a szükséges információkat, a keresleti és
kínálati oldalra vonatkozó előrejelzéseket; a miniszter tájékoztatására szükség szerint, de legalább kétévenként elkészíti a középtávú, rendszerszintű keresleti-kínálati mérleget;
b) az együttműködő földgázrendszer folyamatos,
biztonságos és megfelelő üzemeltetése érdekében a földgázszállítói, -tárolói és -elosztói engedélyesek által készített fejlesztési javaslatok figyelembevételével a legkisebb
költség elvével összhangban az üzemi és kereskedelmi szabályzatban meghatározott szállító-, elosztóvezeték és föld
alatti gáztároló fejlesztési irányelveinek elkészítése;
c) hosszú távú fejlesztési irányelv készítése során a
Hivatal köteles kikérni az engedélyesek és a fogyasztói
társadalmi érdekképviseleti szervezetek véleményét;
d) a szállítóvezeték, az elosztóvezeték és a gáztároló
létesítésére a Hivatal pályázatot írhat ki és azt elbírálhatja,
ha a fejlesztési irányelvben foglaltakat az engedélyesek
nem hajtják végre.
(2) A szállítóvezeték és a gáztároló létesítését az engedélyes köteles bejelenteni a Hivatalnak.
A földgázrendszer létesítése, üzemeltetése 18. § (1) A Hivatal az engedélyezési eljárás során —
az érintett szakhatóságok véleményének figyelembevételével — vizsgálja új település, településrész, terület esetében a földgázrendszer létesítésének pénzügyi-gazdasági
feltételeit.
(2) Szállítóvezetéket szállítói engedélyes, elosztóvezetéket elosztói engedélyes, földgáztárolót tárolói engedélyes
üzemeltethet.
(3) A célvezeték műszaki üzemeltetési jogáról a bányafelügyelet az engedélyezési eljárása során dönt.
19. § (1) A szállító- és az elosztóvezeték, valamint a
földgáztároló tulajdonosa köteles azok működtetéséről,
fenntartásáról és karbantartásáról gondoskodni.
(2) A szállítói, tárolói és elosztói engedélyes a földgázrendszer együttműködése és a rendszerhez való hozzáférés
biztosítása érdekében köteles az általa üzemeltetett rendszert biztonságosan, hatékonyan és a környezetvédelmi
követelmények figyelembevételével üzemeltetni és a földgáz minőségének meghatározására vonatkozó mérések elvégzéséről gondoskodni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott engedélyesek kötelesek a rendszer üzemeltetéséhez szükséges műszaki feltételeket biztosítani, a szükséges adatokat szolgáltatni más
szállítói, tárolói és elosztói engedélyes, a rendszerirányító
engedélyes és a Hivatal számára, az együttműködő földgázrendszer biztonságos és hatékony működése érdekében.
(4) A földgáz szagosítása a szállítói engedélyes, illetve
célvezeték esetén az üzemeltető kötelezettsége.
20. § (1) A szállítói, az elosztói és a tárolói engedélyes
köteles elvégezni a jogszabályban, az üzemi és kereskedelmi szabályzatban meghatározott méréseket az engedélyesek és a feljogosított fogyasztók közötti szerződések teljesítésének megfelelő alátámasztása érdekében, és a mérési
adatokat az üzemi és kereskedelmi szabályzatban meghatározott módon összesíteni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott engedélyes az
ellátás biztonsága érdekében köteles más engedélyesnek, a
rendszerirányító engedélyesnek, valamint a Hivatal számára az üzemi és kereskedelmi szabályzatban meghatározott
adatot és információt szolgáltatni. Az engedélyes és a
Hivatal a tudomására jutott, üzleti titoknak minősülő
információkat köteles bizalmasan kezelni.
A csatlakozóvezeték és a fogyasztói berendezés létesítése
és üzemben tartása
21. § A csatlakozóvezeték és fogyasztói berendezés létesítésére, biztonsági előírást érintő leszerelésére a külön
jogszabályban meghatározott, nyilvántartott gázszerelő
jogosult. A jogosultságot az elosztói engedélyesnél a létesítés előtt igazolni kell.
22. § (1) A csatlakozóvezeték és a fogyasztói berendezés
létesítése az ingatlantulajdonos kötelessége. Az elkészült
csatlakozóvezeték és fogyasztói berendezés az ingatlantulajdonos tulajdonát képezi.
(2) A csatlakozóvezeték és a fogyasztói berendezés kiviteli tervét — a kivitelezés megkezdése előtt — be kell
nyújtani az elosztói engedélyeshez műszaki-biztonsági
szempontok szerinti felülvizsgálatra. Az elosztó a felülvizsgálatot 15 munkanapon belül köteles elvégezni a felülvizsgálathoz szükséges engedélyek rendelkezésre állása esetén.
Az elosztói engedélyesnek kivitelezésre alkalmasságot
megállapító nyilatkozata hiányában a létesítményt kivitelezni nem szabad. Az 50 m3/óra alatti teljesítményt igénylő
fogyasztók esetében a felülvizsgálat díjmentes.
(3) Ha az elosztói engedélyes nyilatkozatával a tervet
kivitelezésre alkalmatlannak minősítette, az ingatlan tulajdonosa a területi műszaki biztonsági felügyelettől kérheti
az alkalmassági nyilatkozat kiadását. A kivitelezésre való
alkalmasság megállapítására indított eljárásra az Áe. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Az elkészült gázszerelést az elosztói engedélyes vagy
megbízottja az üzembe helyezés előtt köteles — az
50 m3/óra alatti teljesítményt igénylő fogyasztó esetében
díjmentesen — műszaki-biztonsági szempontból ellenőrizni. (5) A csatlakozóvezeték és a fogyasztói vezeték üzembe
helyezéséről a csatlakozási díj befizetése után az elosztói
engedélyes köteles gondoskodni. A csatlakozási díjat a
25. § szerinti külön jogszabály tartalmazza. A gázfogyasztó
készülék és gázfelhasználó technológia üzembe helyezésére a készülék gyártója, vagy a gyártó feljogosított megbízottja is jogosult. Az elosztói engedélyes a gázkészülék
üzembe helyezése nélkül is köteles a fogyasztói vezeték
üzembe helyezését elvégezni, ha a berendezés a műszakibiztonsági előírásoknak megfelel.
(6) Az üzembe helyező az üzembe helyezés alkalmával
köteles a fogyasztóval a csatlakozóvezeték és a fogyasztói
berendezés szakszerű használatát, a gázmérő állagmegóvási és védelmi kötelezettségét, valamint a fogyasztó egyéb
kötelezettségeit ismertetni.
(7) A csatlakozóvezeték és a fogyasztói berendezés
üzemképes és biztonságos állapotban tartása az ingatlan
tulajdonosának, használójának a kötelessége; ennek megfelelően köteles gondoskodni azok rendszeres karbantartásáról, javításáról és szükség szerinti cseréjéről, és azok
legalább ötévenkénti műszaki biztonsági felülvizsgálatáról.
(8) A fogyasztói főelzáró karbantartása és javítása az
elosztó kötelessége, saját költségén.
(9) A feljogosított fogyasztó az ellátásához és a fogyasztásának méréséhez szükséges berendezések létesítéséről
azzal az engedélyessel köt megállapodást, amelynek hálózatáról vételez.
23. § (1) Gázfogyasztó készülékek forgalomba hozatalára külön jogszabály rendelkezései az irányadók.
(2) A gázfogyasztó készülékek megfelelőségének tanúsítási rendjét külön jogszabály állapítja meg.
(3) Csak megfelelőségi tanúsítvánnyal, illetve jóváhagyással ellátott gázfogyasztó készülék telepíthető.
(4) Gázfogyasztó készülék kizárólag a műszaki előírásoknak megfelelő égéstermék elvezetőrendszerhez csatlakoztatható.
Az idegen ingatlanok tulajdon- és használati jogának
korlátozása
24. § Az idegen ingatlan tulajdon és használati jogának
korlátozására, valamint az ezért járó kártalanításra, továbbá a szállító-, elosztó- és célvezetékek, illetve tárolók biztonsági övezetére a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII.
törvény (a továbbiakban: Bt.) rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
A földgázrendszer fejlesztése 25. § (1) A fogyasztók a földgázszállítás, -elosztás bővítésére és fejlesztésére a földgázellátásba történő bekapcsolásuk vagy földgázigényük növekedése esetén a miniszter
által rendeletben meghatározott mértékű csatlakozási
díjat fizetnek a szállító-, illetve az elosztóvezeték tulajdonosának. A törvény hatálybalépése előtt hálózatfejlesztési
hozzájárulással megépült, illetve 2003. évben már építés
alatt álló rendszerek finanszírozásához szükséges, a Hivatal által jóváhagyott fogyasztói hozzájárulásra az elosztói
engedélyes, illetve az elosztóhálózat tulajdonosa újabb
fogyasztó bekapcsolása esetén az illetékes Bányakapitányság által engedélyezett használatbavételtől számított tíz
éven belül, legfeljebb 2010. december 31-ig tarthat igényt.
A csatlakozási díj általános forgalmi adó-fizetési kötelezettségére külön törvény rendelkezései irányadók.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam lejártát követő 90 napon belül az elosztói engedélyes a hálózatfejlesztési hozzájárulás felhasználásával épült elosztóvezeték költségelszámolását, a csatlakozott fogyasztók részére
visszatérítendő hozzájárulás mértékét és a visszatérítés
módját a Hivatalnak jóváhagyás céljából köteles megküldeni.
(3) A Hivatal jóváhagyását követően az elosztói engedélyes köteles a beruházás megtérüléséhez szükséges mértéken felül a fogyasztóktól beszedett hálózatfejlesztési hozzájárulást a csatlakozott fogyasztók részére a fogyasztói
szerződésben meghatározott módon visszatéríteni.
(4) A csatlakozási díjat úgy kell meghatározni, hogy az
fedezetet nyújtson a hatékonyan működő elosztóvezeték
tulajdonosnál a fogyasztó bekapcsolása miatt felmerült
indokolt költségekre.
26. § (1) A szállító-, illetve az elosztóvezeték tulajdonosa köteles a földgázellátásba történő bekapcsolás
iránti igényt teljesíteni, kivéve, ha
a) a fogyasztói igénnyel jelentkező a 25. § (1) bekezdésében meghatározott hálózatfejlesztési hozzájárulás vagy a
25. § (4) bekezdésében meghatározott csatlakozási díj
megfizetését nem vállalja,
b) jogszabály másként rendelkezik, vagy c) az igény kielégítését hatósági engedély vagy szakhatósági hozzájárulás hiánya akadályozza, amiről az igénybejelentőt — az indokok ismertetésével — 30 napon belül
írásban tájékoztatni kell.
(2) Ha a szállító, illetve az elosztó a rendszerhez való
csatlakozás iránti igényt más okból utasítja el, az igénybejelentő a bekapcsolásra kötelezés iránt a Hivatalhoz fordulhat. A Hivatal a fogyasztó hálózatra való csatlakoztatására kötelezheti a szállító-, illetve az elosztóvezeték tulajdonosát.
Célvezeték 27. § (1) A feljogosított fogyasztó földgázellátás iránti
igényének kielégítése érdekében a Hivatal előzetes hozzájárulásával célvezeték létesíthető. A Hivatal a célvezeték
létesítéséhez akkor adhat előzetes hozzájárulást, ha a feljogosított fogyasztó igényének kielégítését a szállítói,
illetve az elosztói engedélyes visszautasította, továbbá a
célvezeték létesítése nem sérti az országos gázellátás rendszerszinten értékelt legkisebb költségének elvét.
(2) A feljogosított fogyasztó köteles a célvezeték létesítését a rendszerirányító engedélyesnek, a szállítónak,
tárolónak és az érintett elosztóknak az üzemi és kereskedelmi szabályzatban foglaltaknak megfelelően bejelenteni.
(3) A célvezeték nem része az együttműködő földgázrendszernek, de üzemzavar, válsághelyzet esetén a célvezeték üzemeltetője is köteles a 28—29. §-okban foglaltak
szerint eljárni.
Üzemzavar, válsághelyzet, korlátozás, a földgázszállítás,
-elosztás és -tárolás szüneteltetése
28. § (1) Az együttműködő földgázrendszer üzemzavara
esetén az engedélyes köteles a hiba megszüntetése iránt
haladéktalanul intézkedni, ennek érdekében jogosult a
szükséges intézkedéseket, az üzemzavar elhárítását külön
engedély nélkül megtenni.
(2) Az üzemzavarról a fogyasztókat, valamint a fogyasztó
ellátásában részt vevő engedélyeseket — a helyileg szokásos módon — haladéktalanul értesíteni, illetve tájékoztatni kell.
(3) Ha a csatlakozóvezetéken és a fogyasztói berendezésen az elosztói engedélyes veszélyhelyzetet észlel, vagy az
egyéb módon tudomására jut, azonnal köteles annak elhárításáról gondoskodni. Ennek keretében jogosult a gázellátást mindaddig szüneteltetni, amíg a veszélyhelyzet fennáll. A gáztalanítási és gáz alá helyezési munkákat csak az
elosztói engedélyes vagy megbízottja végezheti el.
(4) Az elhárítást követően az engedélyes köteles a szállítást, elosztást, illetve tárolást a lehető legrövidebb időn
belül helyreállítani.
(5) A szállítói, elosztói, tárolói engedélyes az üzemzavar
haladéktalan elhárítására alkalmas ügyeleti szolgálatról
köteles gondoskodni.
(6) A szállítói, elosztói és tárolói engedélyes a szükséges
legkisebb fogyasztói körben és a legkisebb időtartamban a
szállítást, elosztást, illetve tárolást korlátozhatja, továbbá
más ésszerű műszaki megoldás hiányában szüneteltetheti
a rendszer karbantartása, átalakítása, felújítása, fejlesztése, cseréje és új fogyasztó bekapcsolása esetén.
(7) A szüneteltetés kezdő időpontját és előrelátható
időtartamát, valamint a szükséges biztonsági intézkedése
ket az üzletszabályzatban rögzített módon, de legalább
15 nappal — tervszerű megelőző karbantartás esetén legalább három hónappal — korábban a fogyasztókkal, illetve
az érintett engedélyesekkel közölni kell. Az üzletszabályzat meghatározott fogyasztói körben előzetes egyeztetési
kötelezettséget írhat elő.
(8) Tervszerű megelőző karbantartás esetén az előzetes
bejelentés elmulasztása vagy késése, illetve a bejelentett
szüneteltetés indokolatlan túllépése a közüzemi szerződésben meghatározott mértékű kötbér és kártérítés fizetési
kötelezettséget von maga után. A túllépés indokoltságát a
Hivatal jogosult elbírálni.
(9) Üzemzavar vagy forráshiány miatt szükségessé vált
fogyasztáskorlátozást a rendszerirányító, a szállítói, az elosztói és a tárolói engedélyes a Hivatal által meghatározott
korlátozási sorrendben és mértékben köteles végrehajtani.
(10) Az elrendelő minden korlátozásról haladéktalanul,
annak okairól legkésőbb 8 napon belül köteles a Hivatalt
írásban tájékoztatni. A Hivatal minden elrendelt fogyasztáskorlátozás esetében kivizsgálja, hogy a korlátozás nem
az engedélyesnek felróható ok miatt vált-e szükségessé és
amennyiben megállapítja a felróható magatartást, bírságot
szabhat ki. Ha a korlátozás az elrendelőnek felróható
okból vált szükségessé, akkor a fogyasztók abból eredő
kárát köteles megtéríteni.
(11) Háztartási és kommunális fogyasztónál fizikai forráshiány miatt szükségessé vált korlátozást végső esetben
és akkor lehet alkalmazni, ha a többi fogyasztónál elrendelt
korlátozás után az még szükséges.
(12) Az üzemzavar-elhárítást követően vagy a forráshiány megszűnése után az engedélyes köteles a szállítást,
elosztást, illetve tárolást haladéktalanul helyreállítani.
29. § (1) Földgázellátási válsághelyzetnek minősül a személyeket, vagyontárgyakat, a természetet, környezetet,
illetőleg a fogyasztók jelentős részének ellátását közvetlenül veszélyeztető földgázellátási zavar.
(2) Válsághelyzet esetén külön jogszabály rendelkezései
szerint kell eljárni.
(3) Ezen intézkedésekből származó károkért az engedélyeseket — a tőlük elvárható magatartás tanúsítása esetén — kártalanítási kötelezettség nem terheli.
Az együttműködő földgázrendszerhez való hozzáférés 30. § (1) A szállítói engedélyes köteles a közüzemi nagykereskedő, a kereskedők, saját felhasználásuk mértékéig a
feljogosított fogyasztók, az általa termelt földgáz mértékéig a földgáztermelő és a rendszeregyensúly fenntartása
érdekében szükséges mértékig a rendszerirányító részére
az üzemeltetésében álló rendszer szabad kapacitását díj
ellenében rendelkezésre bocsátani.
(2) A tárolói engedélyes köteles a közüzemi nagykereskedő és a rendszeregyensúly fenntartása érdekében szükséges mértékig a rendszerirányító részére az üzemeltetésében álló rendszer szabad kapacitását díj ellenében rendelkezésre bocsátani.
(3) A tárolói engedélyes az üzemeltetésében álló rendszernek a (2) bekezdésben foglalt kötelezettségei teljesítése után fennmaradó szabad kapacitását nyilvános, átlátható, hátrányos megkülönböztetéstől mentes kereskedelmi
feltételek mellett köteles a kereskedők, valamint — saját
felhasználásuk mértékéig — a feljogosított fogyasztók rendelkezésére bocsátani.
(4) Az elosztói engedélyes köteles a közüzemi szolgáltatók, a kereskedők, — saját felhasználásuk mértékéig —
a feljogosított fogyasztók, az általa termelt földgáz mértékéig a földgáztermelő és a rendszer-egyensúly fenntartása
érdekében szükséges mértékig a rendszerirányító részére
az üzemeltetésében álló rendszer szabad kapacitását díj
ellenében rendelkezésre bocsátani.
(5) A hálózathoz való hozzáférés feltételei nem tartalmazhatnak indokolatlan megkülönböztetést, nem adhatnak alapot visszaélésre, nem tartalmazhatnak indokolatlan
korlátozásokat, valamint nem veszélyeztethetik az ellátás
biztonságát és minőségét.
(6) Szabad kapacitást csak igazolt fogyasztói igény alapján lehet lekötni.
(7) A szállítói, tárolói és elosztói engedélyes köteles az
üzemeltetésében álló rendszer szabad kapacitásáról
a rendszerirányító engedélyes és a Hivatal részére adatot
szolgáltatni.
(8) A szállítói, tárolói és elosztói engedélyes dönt az
üzemeltetésében álló rendszerhez való hozzáférésről és
a szerződésekben foglalt földgázmennyiség szállításáról,
tárolásáról, elosztásáról.
(9) A szállítói, tárolói és elosztói engedélyes köteles
döntéséről a kereskedőt, a közüzemi nagykereskedőt, a
közüzemi szolgáltatót és a feljogosított fogyasztót az üzemi
és kereskedelmi szabályzatban meghatározott módon és
időpontig tájékoztatni. A kereskedő, a közüzemi nagykereskedő és a közüzemi szolgáltató a szerződés teljesíthetőségéről köteles a fogyasztót az üzemi és kereskedelmi szabályzatban meghatározott módon és időpontig tájékoztatni.
(10) A hozzáférés általános szabályait, a rendelkezésre
álló szabad kapacitás közzétételének rendjét, valamint
kapacitáshiány esetén az igénykielégítés rendjét külön jogszabály határozza meg.
A földgázrendszerhez való hozzáférés megtagadása 31. § (1) A háztartási fogyasztók és a külön jogszabályban meghatározott kommunális fogyasztók ellátását
szolgáló földgáz tárolása, szállítása, elosztása elsőbbséget
élvez. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott fogyasztókat
követően a nem feljogosított közüzemi fogyasztók ellátását szolgáló földgáz tárolása, szállítása, elosztása elsőbbséget élvez.
(3) A szállítói, az elosztói és a tárolói engedélyes az
üzemeltetésében lévő rendszerhez való hozzáférést visszautasíthatja, ha
a) az igény kielégítéséhez szükséges szabad kapacitás
hiányzik,
b) a hozzáférés az (1) vagy a (2) bekezdésben meghatározott fogyasztók földgázellátását akadályozza,
c) az együttműködő földgázrendszer súlyos üzemzavara, válsághelyzete következik be,
d) a rendszerbe betáplálni kívánt földgáz minősége az
üzemi és kereskedelmi szabályzatban foglalt követelményeknek nem felel meg.
(4) A tárolói, a szállítói engedélyes az üzemeltetésében
lévő rendszer kapacitását először a közüzemi nagykereskedőnek, illetve az elosztói engedélyes a közüzemi szolgáltatónak köteles felajánlani az (1) bekezdésben meghatározott fogyasztók ellátása céljából, és az ehhez szükséges
szerződést megkötni. Az (1) bekezdésben meghatározott
fogyasztók tárolási, szállítási és elosztási igényének kielégítése után rendelkezésre álló szabad kapacitásokat köteles a tárolói, a szállítói és az elosztói engedélyes a többi
közüzemi fogyasztó ellátása érdekében a közüzemi nagykereskedőnek, illetőleg a közüzemi szolgáltatónak, az ezt
követően még rendelkezésre álló szabad kapacitásokat a
kereskedőknek és a feljogosított fogyasztóknak hozzáférhetővé tenni.
(5) Amennyiben a Hivatal a 38. § (4) bekezdés alapján a
határon keresztüli szállítóvezetékhez való hozzáférést
megtiltotta, a földgázszállítói, az -elosztói és a -tárolói
engedélyes a rendszerhez való hozzáférést a vonatkozó
mennyiség tekintetében köteles visszautasítani.
(6) A hozzáférés visszautasítását indokolni kell. (7) A Hivatal a rendszerhasználó kérelmére 8 napon
belül megvizsgálja és elbírálja, hogy a visszautasítás feltételei fennálltak-e.
(8) Amennyiben a visszautasítás feltétele nem áll fenn,
a Hivatal határozatában bírságot szabhat ki, és az engedélyest kötelezi a hozzáférés biztosítására. A Hivatal a határozatot azonnal végrehajthatóvá nyilváníthatja.
A földgázkereskedő 32. § (1) A földgázkereskedő engedélye alapján jogosult
földgázt más földgázkereskedőtől, földgáztermelőtől,
engedély birtokában határon keresztüli szállítással vásárolni, illetve a feljogosított fogyasztó, közüzemi nagykereskedő vagy más földgázkereskedő részére értékesíteni.
(2) A földgázkereskedő szervezett földgázpiaci tagsága
esetén jogosult a földgáz szervezett piacon történő kereskedelmére.
(3) A földgázkereskedő köteles a rendszerirányító engedélyes részére az együttműködő földgázrendszer egyensúlyának biztosítása érdekében szükséges adatokat folyamatosan szolgáltatni.
A közüzemi nagykereskedő 33. § (1) A közüzemi nagykereskedőt kizárólagos jog
illeti meg és ellátási kötelezettség terheli a közüzemi szolgáltatóval szemben a közüzemi fogyasztók ellátásához
szükséges gázmennyiség és teljesítmény mértékéig, amelyre a feleket szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) A közüzemi nagykereskedő ellátási kötelezettsége
teljesítése érdekében
a) a földgáztermelőtől,
b) a kereskedőtől,
c) a szervezett földgázpiacról,
d) és engedély birtokában határon keresztüli szállítással
vásárolhat földgázt. (3) A földgáztermelő az általa termelt földgázt szabadon
értékesítheti.
(4) A közüzemi nagykereskedő és a közüzemi szolgáltató között fennálló szerződést újra kell tárgyalni, ha a
közüzemi szolgáltató engedélyében meghatározott településeken a közüzemi szolgáltatásból feljogosított fogyasztó
lépett ki. Amennyiben a szerződés újratárgyalása 90 napon
belül nem fejeződik be sikeresen, akkor:
a) a szerződött mennyiséget a kilépett fogyasztó által
korábban szerződött földgázmennyiséggel csökkenteni
kell, ha a fogyasztót a közüzemi nagykereskedővel szervezeti kapcsolatban lévő vagy azzal közös, összehangoltan
fellépő tulajdonosi csoport által irányított vállalkozás látja
el,
b) a szerződést a feleknek teljesíteniük kell, ha a
fogyasztót a közüzemi szolgáltatóval szervezeti kapcsolatban lévő vagy azzal közös, összehangoltan fellépő tulajdonosi csoport által irányított vállalkozás látja el,
c) a szerződött mennyiséget a kilépett fogyasztó által
korábban szerződött földgáz mennyiségének felével csökkenteni kell, ha a feljogosított fogyasztót mind a közüzemi
nagykereskedőtől, mind a közüzemi szolgáltatótól teljes
mértékben független kereskedő látja el.
(5) A (4) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott
földgázmennyiséget a közüzemi nagykereskedő, a b) és
c) pontja szerinti földgázmennyiséget a közüzemi szolgáltató nyilvános, átlátható módon kereskedőnek, szervezett
földgázpiacon vagy külön engedély birtokában határon keresztüli szállítással értékesítheti.
(6) Amennyiben az (1)—(2) és (4)—(5) bekezdésekben
foglaltak teljesítésén felül a hosszú távú szerződések
továbbra is áthidalhatatlan pénzügyi és gazdasági nehézséget okoznak a közüzemi nagykereskedőnek vagy a közüzemi szolgáltatónak, akkor a szerződés teljesítésének kötelezettje köteles a más módon ésszerűen nem értékesíthető
földgázmennyiséget árverésre felajánlani.
(7) Ha az (1)—(6) bekezdésekben előírt eljárásokat
követően a közüzemi nagykereskedő, illetve a közüzemi
szolgáltató bizonyítja, hogy a feljogosított fogyasztó szabad
piacra történő kilépése számára elháríthatatlan veszteséget okoz, akkor az e § alapján létrehozott pénzügyi alapból
a keletkező gazdasági és pénzügyi veszteségek fedezetére
jogosult.
(8) A pénzügyi alap működési elveit és a befizetések
rendjét úgy kell megállapítani, hogy a befizetési kötelezettség a földgázkereskedőket, a közüzemi nagykereskedőt és
a közüzemi szolgáltatókat a földgázipari tevékenységükből
származó éves árbevétel arányában terhelje. Az alapba
történő befizetéseket és az alapból történő kifizetéseket a
Hivatal javaslata alapján a miniszter rendeli el. A pénzügyi
alap képzésének és felhasználásának részletes szabályait a
Kormány rendeletben állapítja meg.
(9) Az e §-ban szabályozott alapba történő befizetés az
árszabályozás szempontjából indokolt költségként nem
vehető figyelembe.
(10) A (7)—(9) bekezdésekben foglalt rendelkezéseket
2008. december 31-ig lehet alkalmazni.
(11) Ha az (1)—(2) és (4)—(6) bekezdésekben előírt
eljárás során a közüzemi nagykereskedő, illetve a közüzemi gázszolgáltató — a külön jogszabályban előírt módon — bizonyítja, hogy a feljogosított fogyasztó szabad
piacra történő kilépése számára elháríthatatlan gazdasági
és pénzügyi nehézséget okoz, kezdeményezheti, hogy eseti
jelleggel, meghatározott időtartamra a Hivatal a feljogosított fogyasztónak a földgázrendszerhez való hozzáférését
tiltsa meg. A közüzemi nagykereskedő vagy a közüzemi
szolgáltató azonban nem élhet ezzel a lehetőséggel, ha a
(6) bekezdésben foglaltak szerint földgázmennyiségét
árverésen már értékesítette.
(12) Ha a Hivatal a (11) bekezdésben foglaltak alapján
a földgázrendszerhez való hozzáférést megtiltotta, erről
köteles haladéktalanul tájékoztatni az Európai Bizottságot az ügy iratainak megküldésével.
(13) A közüzemi nagykereskedő az engedélyében meghatározott közüzemi fogyasztók részére közvetlenül értékesíthet földgázt. A közüzemi nagykereskedőre e fogyasztók vonatkozásában a közüzemi szolgáltatóra vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
(14) A közüzemi nagykereskedő a 9. § (1) bekezdés
f) pontja szerinti engedélye alapján a feljogosított fogyasztók közül csak az engedélyében meghatározott fogyasztóknak, közüzemi szerződés keretében értékesíthet földgázt.
(15) A közüzemi nagykereskedő ellátási kötelezettségét
a legkisebb költség elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának figyelembevételével köteles teljesíteni.
(16) A közüzemi nagykereskedő köteles a rendszerirányító engedélyes részére az együttműködő földgázrendszer egyensúlyának biztosítása érdekében szükséges adatokat folyamatosan szolgáltatni.
Az elosztó és a közüzemi szolgáltató 34. § (1) A közüzemi szolgáltatói, illetve az elosztói
engedély kötelezettséget jelent és kizárólagos jogot biztosít a földgáz közüzemi szolgáltatására, illetve elosztására
az engedélyben meghatározott településen, településrészen, területen, valamint az engedélyben meghatározott
közüzemi fogyasztóknak.
(2) A közüzemi szolgáltató köteles az engedélyében
meghatározott településeken, településrészeken, területeken földgázt vételező közüzemi fogyasztók ellátásához
szükséges földgázt a közüzemi nagykereskedőtől megvásárolni, amelyre a feleket szerződéskötési kötelezettség terheli.
(3) A közüzemi szolgáltató köteles a fogyasztói bejelentések intézésére, panaszok kivizsgálására és orvoslására, a
fogyasztók tájékoztatására ügyfélszolgálatot működtetni,
telefonos és Internetes eléréssel és az ügyfelek részére
nyitva álló helyiségben.
(4) A közüzemi szolgáltató kizárólagossági jogáról
— a Hivatal előzetes jóváhagyásával — más közüzemi
szolgáltató javára részben vagy egészben lemondhat.
(5) A közüzemi szolgáltató a 9. § (1) bekezdés g) pontja
szerinti engedélye alapján a feljogosított fogyasztónak csak
közüzemi szerződés keretében szolgáltathat földgázt.
A vezetékes propán, bután gázelosztó és -szolgáltató 35. § (1) A vezetékes propán, bután gázelosztó és -szolgáltató köteles az engedélyében meghatározott településeken, településrészeken, területeken a propán-, butángázok
és ezek elegyeiből álló vezetékes gázszolgáltatást nyújtani.
(2) A vezetékes propán, bután gázelosztót és -szolgáltatót az engedélyben meghatározott településeken, településrészeken, területeken a propán, bután gázfogyasztók
tekintetében szolgáltatási kötelezettség terheli.
A feljogosított fogyasztók 36. § (1) E törvény hatálybalépését követően feljogosított fogyasztónak minősül minden földgáztüzelésű villamosenergia-termelő, valamint az egybefüggő telephelyen
legalább 500 m3/óra lekötéssel rendelkező fogyasztó.
A továbbiakban a Kormány rendeletben határozza meg a
feljogosított fogyasztók körét, a feljogosított fogyasztóvá
válás feltételeit és időpontját.
(2) A feljogosított fogyasztó eldöntheti, hogy földgázigényét továbbra is a közüzemi szolgáltatás keretei között,
vagy a közüzemi szerződés felmondásával a kereskedőtől,
földgáztermelőtől való vásárlással, vagy földgázbehozatalból elégíti ki.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott fogyasztó közüzemi szerződését 2003. október 31-ig a törvény hatálybalépésének időpontjára felmondhatja. Amennyiben nem élt
ezzel a jogával, a közüzemi szerződését tárgyév március
31-ig mondhatja fel, a tárgyév október 1-jei hatállyal.
(4) Ha a feljogosított fogyasztó a közüzemi szerződését
nem mondja fel, akkor továbbra is a közüzemi szolgáltatás
keretében vételezhet földgázt.
(5) A feljogosított fogyasztó tárgyév június 30-áig kezdeményezheti korábbi közüzemi szolgáltatójánál a közüzemi fogyasztói körbe történő visszatérését, közüzemi
szerződés kötését. A szerződést az érintett közüzemi szolgáltatónak a bejelentést követő év július 1-jei hatállyal kell
megkötnie.
(6) A feljogosított fogyasztó földgázvásárlási szerződés
alapján vásárolhat földgázt.
A feljogosított fogyasztó és a kereskedő közötti
földgázvásárlási szerződés
37. § Földgázvásárlási szerződés alapján a földgázkereskedő és a földgáztermelő köteles a földgázt a szerződésben
meghatározott jellemzők szerint és minőségben a kikötött
időpontban, illetve időszakban a feljogosított fogyasztónak a szerződés szerint átadni, a feljogosított fogyasztó
pedig átvenni és a vételárat megfizetni.
A földgáz határon keresztüli szállítása 38. § (1) A földgáz határon keresztüli szállítását a határon keresztüli földgázszállító vezetékhez való hozzáférési
engedély alapján
a) a földgázkereskedő,
b) a közüzemi nagykereskedő,
c) a feljogosított fogyasztó saját felhasználásának mér
tékéig,
d) a földgáztermelő az általa Magyarországon termelt
gáz kivitele érdekében annak mértékéig,
e) a rendszerirányító a rendszeregyensúly megtartásá
nak biztosításához szükséges földgázbehozatal mértékéig végezheti. (2) A határt keresztező vezetékhez való hozzáférésre az
engedélyt a Hivatal adja ki.
(3) A földgáz határon keresztüli szállítását az üzemi és
kereskedelmi szabályzatban meghatározott módon és időpontban a Hivatalnak és a rendszerirányító engedélyesnek
be kell jelenteni.
(4) A Hivatal a határkeresztező szállítóvezetékhez való
hozzáférést megtilthatja, ha
a) az együttműködő földgázrendszer működését veszélyezteti, b) a behozni kívánt földgáz az üzemi szabályzatban foglalt minőségi követelményeknek nem felel meg,
c) a behozott földgáz szállításához szükséges szabad
kapacitás hiányzik,
d) eseti jelleggel, meghatározott időtartamra az e törvény kihirdetése előtt megkötött, vagy módosított hosszú
távú földgázvásárlási szerződés mindenkori jogosultja,
illetve kötelezettje kezdeményezi, és külön jogszabályban
előírt módon bizonyítja, hogy a földgázbehozatal számára
elháríthatatlan gazdasági és pénzügyi nehézséget okozna,
e) a földgáz behozatala olyan országból történik,
amelyben a magyar jogszabályok szerint feljogosított
fogyasztó nem minősül feljogosított fogyasztónak.
Amennyiben a földgázszállító tagállam kéri, az Európai
Bizottság elrendelheti a szállítás végrehajtását.
(5) A (4) bekezdésben foglalt intézkedéshez szükséges
adatszolgáltatásra külön jogszabály rendelkezései irányadók.
(6) Ha a Hivatal a (4) bekezdésben foglaltak alapján a
földgázrendszerhez való hozzáférést megtiltotta, erről köteles haladéktalanul tájékoztatni az Európai Bizottságot
az ügy iratainak megküldésével.
V. Fejezet A KÖZÜZEMI SZOLGÁLTATÓ ÉS A KÖZÜZEMI
FOGYASZTÓ KÖZÖTTI JOGVISZONY
A közüzemi szerződés 39. § (1) A közüzemi fogyasztó részére történő folyamatos és biztonságos földgázszolgáltatásra a közüzemi szolgáltatót közüzemi szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) A közüzemi szerződés alapján a közüzemi szolgáltató köteles meghatározott időponttól kezdődően a fogyasztónak folyamatosan gázt szolgáltatni, a közüzemi fogyasztó
pedig ennek ellenértékét rendszeresen megfizetni.
(3) Az általánostól eltérő fogyasztói igények vagy szolgáltatási feltételek esetén a közüzemi szerződést az általánostól eltérő, egyedi tartalommal is megköthetik a szerződő felek. A közüzemi szolgáltató köteles a közüzemi
fogyasztót egyedi megállapodás megkötése esetén is tájékoztatni az üzletszabályzatban meghatározott általános
feltételekről.
(4) Ha a szerződés tartalmában a felek megállapodni
nem tudnak, úgy a közüzemi szerződésük tartalmának
meghatározásánál az üzletszabályzatban meghatározott
általános előírásokat kell alkalmazni.
A közüzemi szolgáltatás megtagadása 40. § (1) A közüzemi szolgáltató, illetve az elosztói
engedélyes a gázszolgáltatás megkezdését vagy a már megkezdett gázszolgáltatás folytatását megtagadhatja, ha
a) a csatlakozó vezeték, a fogyasztói berendezés az életre, a testi épségre, az egészségre vagy a vagyonbiztonságra
veszélyes,
b) fogyasztó a közüzemi szolgáltatási szerződésben
megállapított kötelezettségének a közüzemi szolgáltató,
illetve az elosztói engedélyes felszólítása ellenére nem tett
eleget, különösen, ha a nyomásszabályozó, a gázmérő működését befolyásolja, azok ellenőrzését, illetve a mérő leolvasását a elosztói engedélyes vagy megbízottja részére
nem teszi lehetővé, a fogyasztói berendezést nem rendeltetésszerűen vagy az életet, a testi épséget, az egészséget, a
vagyonbiztonságot veszélyeztető módon használja.
(2) A szolgáltatás nyújtása csak a kizárás alapjául szolgáló helyzet fennállásáig tagadható meg.
Mérés, elszámolás, díjfizetés 41. § (1) A közüzemi fogyasztónak szolgáltatott földgáz
mennyiségének és teljesítményének méréséről — az
átalánydíjas fogyasztók kivételével — a szállítói, az elosztói
engedélyes hiteles gázmérővel vagy mérési rendszerrel, a
háztartási fogyasztó esetén az engedélyes költségén, egyéb
fogyasztó esetén megállapodás szerint gondoskodik.
A fogyasztás díját a külön jogszabályban foglalt rendelkezések szerint kell megállapítani és elszámolni.
(2) A számlázás rendjében és az elszámolási időszakokban a közüzemi szolgáltató és a fogyasztó állapodik meg, a
külön jogszabályban foglalt rendelkezések figyelembevételével. Ha a számlázás és az elszámolás rendjében
megállapodni nem tudnak, akkor az üzletszabályzat erre
vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(3) A közüzemi fogyasztót a közüzemi szerződés szerinti
fizetési kötelezettség terheli.
(4) A közüzemi szolgáltató köteles a számla fogyasztóhoz történő kiküldése előtt a fogyasztóval egyeztetni,
amennyiben a számla értéke meghaladja az előző két év
során a fogyasztónak kiszámlázott legmagasabb számlaösszeg kétszeresét.
(5) Ha a fogyasztó esedékes díjfizetési kötelezettségének nem tett eleget, a közüzemi szolgáltató saját költségére
kezdeményezheti a mérőeszközhöz kapcsolódó olyan berendezés felszerelését és alkalmazását, amely a fogyasztás
ellenértékének előzetes megfizetéséhez köti a további gázszolgáltatást. Ilyen berendezés felszerelését a fogyasztó
kérésére is el kell végezni, ha az vállalja a berendezés és a
felszerelés költségeinek megfizetését.
(6) A gázmérő — eltérő megállapodás hiányában —
az elosztói engedélyes tulajdona.
(7) A gázmérő felszerelése, üzemeltetése, karbantartása, időszakos hitelesítése — az (1) bekezdésben leírt megállapodás hiányában — az elosztói engedélyes kötelezettsége.
42. § (1) A közüzemi fogyasztó a közüzemi szolgáltatói
engedélyestől a mérőeszköz és az ahhoz kapcsolódó berendezés mérésügyi felülvizsgálatát kérheti.
(2) A felülvizsgálat idejére — más megállapodás hiányában — a gázmérő tulajdonosa köteles a gázfogyasztás előírás szerinti méréséről gondoskodni.
(3) Ha a mérőeszköz felülvizsgálata indokolatlan volt,
akkor az ezzel kapcsolatos indokolt költséget a közüzemi
fogyasztó köteles megtéríteni.
(4) Jogos kifogás esetén a közüzemi szolgáltató köteles
a fogyasztói számlát visszamenőlegesen módosítani.
(5) A közüzemi fogyasztó köteles az elosztói, illetve a
szállítói engedélyes részére a mérő leolvasását és ellenőrzését lehetővé tenni.
(6) A gázmérő állagmegóvása és védelme a fogyasztó
kötelezettsége.
A közüzemi szerződésszegés, a szerződés nélküli vételezés 43. § (1) A közüzemi szolgáltató közüzemi szerződésszegésének minősül különösen, ha
a) a gázszolgáltatást a szerződésben meghatározott
időpontban nem kezdi meg,
b) a szolgáltatott gáz jellemzői nem felelnek meg a
szerződésben, műszaki előírásban vagy szabványban előírtaknak,
c) nem értesíti a közüzemi fogyasztót az üzletszabályzatban, illetve a szerződésben meghatározott időben és
módon az elosztói, szállítói engedélyes által végzett előre
tervezhető karbantartási, felújítási munkák miatti szünetelés időpontjáról és várható időtartamáról,
d) jogszerűtlen magatartása folytán a gázszolgáltatás
megszakad, vagy azt a törvényben foglaltakon túlmenően
szünetelteti, illetőleg korlátozza,
e) a gázszolgáltatásból kizárt fogyasztó részére az arra
okot adó szabálytalanság vagy szerződésszegés megszűnését, és a fogyasztó erről szóló értesítésének kézhezvételét
követő két munkanapon belül a gázszolgáltatást nem folytatja,
f) a földgázt nem a közüzemi szerződésben meghatározott módon szolgáltatja,
g) a földgázellátás minőségi és szolgáltatási színvonala
az engedélyben, illetve az üzletszabályzatban előírtaknak
nem felel meg,
h) olyan fogyasztásmérő berendezésen keresztül szolgáltat és számláz, amely érvényes hitelesítéssel nem rendelkezik.
(2) A közüzemi fogyasztó szerződésszegésének minősül,
ha a) a szerződésben meghatározott gázteljesítményt túllépi,
b) a műszaki-biztonsági követelményeknek nem megfelelő csatlakozóvezetéket, fogyasztói berendezést használ,
c) a szolgáltatott gázt a gázmérő működésének bármilyen módon való befolyásolásával, vagy egyéb szabálytalan
módon vételezi,
d) a gázmérő leolvasását, illetve a hibás gázmérő kicserélését — az értesítésben meghatározott, illetve az egyeztetett időpontban — nem teszi lehetővé,
e) a gázszolgáltatás díját késedelmesen, nem a szerződésben meghatározott időben fizeti meg,
f) a gázszolgáltatás díját nem fizeti,
g) a vételezett gázt a szerződésben meghatározott
fogyasztási helyen kívüli területre vezeti át,
h) a közüzemi szolgáltató hozzájárulása nélkül a véte
lezett gázt más részére továbbadja,
i) a gázmérő nélküli fogyasztás feltételeit megszegi,
j) a fogyasztáskorlátozási — illetve megszakítható
fogyasztó esetében a megszakítási — rendelkezéseknek
nem tesz eleget,
k) a nyomás alatti gázellátórendszert megbontja,
l) a gázmérőt szándékosan vagy gondatlanul megron
gálja, a gázmérőn, a gázmérő ki- és belépő pontján, a
kerülővezeték elzáróján a zárópecsétet (plombát) eltávolítja, illetőleg ezek sérülését, hiányát a gázszolgáltatónak
nem jelenti be.
(3) A szerződés nélküli vételezés is szabálytalan vételezésnek minősül.
A közüzemi szerződés megszegése és a szerződés nélküli
vételezés következményei
44. § (1) A közüzemi szerződés megszegése és a szerződés nélküli vételezés következményei:
a) díjvisszatérítés, illetve pótdíjfizetés,
b) kötbér,
c) kártérítés,
d) késedelmi kamat,
e) fogyasztást szabályozó készülék felszerelése,
f) a gázszolgáltatás felfüggesztése,
g) kikapcsolás a gázszolgáltatásból.
(2) Az (1) bekezdésben említett következmények a
45—46. §-okban meghatározott esetekben együttesen is
alkalmazhatók.
(3) A pótdíj mértékét és számításának alapját külön
jogszabály állapítja meg.
(4) A kötbér a szerződésszegéssel érintett szolgáltatás
díja után jár. A kötbér mértékét a szerződésben kell meghatározni.
(5) A díjvisszatérítés, a pótdíj és a kötbér megfizetése
nem mentesít az okozott kár megtérítése alól.
(6) A szerződésszegés megszüntetését követő két munkanapon belül a szolgáltatást folytatni kell.
(7) A szabálytalanul vételező a földgázért a külön jogszabályban megállapított pótdíjat köteles fizetni.
(8) Az elosztói, szállítói engedélyes a közüzemi szolgáltatóval történt egyeztetés alapján a szabálytalanul vételezőt a gázszolgáltatásból kikapcsolhatja.
45. § (1) A közüzemi szolgáltató köteles a közüzemi
fogyasztó részére
a) kötbért fizetni a 43. § (1) bekezdés a)—e) és g) pontjában,
b) az arányos díjat visszafizetni, és késedelmi kamatot
fizetni a 43. § (1) bekezdés f) és h) pontjában
meghatározott szerződésszegés esetén. (2) A közüzemi fogyasztó köteles a közüzemi szolgáltató
részére
a) pótdíjat fizetni a 43. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott szerződésszegés esetén, illetve a 43. §
(3) bekezdése és a 44. § (7) bekezdése alapján,
b) kötbért fizetni a 43. § (2) bekezdés b)—f) és
i)—k) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén,
c) kártérítést fizetni a 43. § (2) bekezdés c), g)—h) és
l) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén.
46. § (1) A közüzemi szolgáltató a gázszolgáltatást felfüggesztheti a 43. § (2) bekezdésének b)—c), g)—l) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén.
(2) A közüzemi fogyasztó a felfüggesztés okának megszüntetéséről köteles a közüzemi szolgáltatót írásban értesíteni.
(3) A közüzemi szolgáltató köteles a szolgáltatást az
értesítés kézhezvételét követő két munkanapon belül megkezdeni.
47. § (1) A 43. § (2) bekezdésének f) pontjában, illetőleg
a 45. § (2) bekezdésében meghatározott esetben
— amennyiben a fogyasztó a szolgáltatás díját, illetve a
pótdíjat, a kötbért és a kártérítést az esedékességtől számított hatvan napon belül írásbeli felszólítás ellenére nem
fizette meg — a közüzemi szolgáltató a fogyasztót a földgázszolgáltatásból kikapcsolhatja, és a szerződést felmondhatja, vagy a további szolgáltatást előre fizető mérő
felszereléséhez kötheti.
(2) A közüzemi szolgáltató és a közüzemi fogyasztó a
szerződésszegéssel okozott, kötbérrel nem fedezett, igazolt
kárt köteles a másik félnek megtéríteni.
(3) Az elosztói engedélyes a fogyasztási helyre való bejutás érdekében az illetékes jegyzőhöz fordulhat, amenynyiben a fogyasztó megtagadja:
a) a fogyasztásmérő berendezés leolvasását, ellenőrzését, b) szerződésszegés, vagy szabálytalan vételezés esetén a
gázszolgáltatásból történő kikapcsolást,
c) a fogyasztói berendezés ellenőrzését. (4) A jegyző a határozatát az Áe. 63. §-ának (2) bekezdése alapján azonnal végrehajthatóvá nyilváníthatja.
VI. Fejezet ÁRMEGÁLLAPÍTÁS 48. § (1) Az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvényben meghatározott hatósági árszabályozás körébe tartozik:
a) a földgáz szállítása — a tranzit kivételével —, elosztása és közüzemi tárolása,
b) a közüzemi nagykereskedő és a közüzemi szolgáltató
közötti földgáz-kereskedelem, valamint
c) a közüzemi fogyasztó részére értékesített földgáz legmagasabb hatósági árának, illetőleg díjának, valamint a
díjalkalmazási feltételeknek megállapítása.
(2) A hatósági árnak, díjnak tartalmaznia kell az indokoltan befektetett eszközök és a hatékonyan működő engedélyesek költségeinek megtérülését, valamint a tartós
működéshez szükséges nyereséget.
(3) Az árak, díjak megállapításánál figyelembe kell venni a gazdaságpolitikai, energetikai, az ellátásbiztonsági, a
környezetvédelmi és nemzetközi gazdasági követelményeket, tényezőket.
(4) Az árszabályozás ösztönözzön — az együttműködő
földgázrendszer sajátosságait figyelembe véve — a biztonságos és legkisebb költségű gázellátásra, a termelő, tároló,
szállító és elosztó kapacitások, valamint a beszerzési források hatékony igénybevételére.
(5) Amennyiben a szállítói vagy elosztói engedélyes a
legmagasabb hatósági árból bármely ügyfelének engedményt ad, azt nyilvánosságra kell hoznia, és minden fogyasztójának ugyanazt az engedményt meg kell adnia.
49. § (1) Az árakat, a díjakat, az árszabályozás kereteit,
valamint az alkalmazási feltételeket a miniszter a Hivatal
javaslata alapján rendeletben állapítja meg. Az árakat és a
díjakat azok hatálybalépése előtt legalább 8 nappal — a
közüzemek részére szolgáltatott földgáz esetében legalább
30 nappal — közzé kell tenni.
(2) Az árképzés és az áralkalmazás részletes szabályait,
valamint az árszabályozás kereteinek rendjét a Hivatal
készíti elő. A Hivatal e tevékenysége során köteles a fogyasztóvédelmi szervezetek, fogyasztói érdekképviseletek,
valamint az engedélyesek véleményét megkérni.
(3) A Hivatal az árat bármely érdekelt fél kezdeményezésére köteles felülvizsgálni, és az eljárás eredményét nyilvánosságra hozni.
(4) A hatósági ármegállapítás körébe tartozó tevékenységet folytatók kötelesek a Hivatalnak — a külön jogszabályban meghatározott módon — megadni minden olyan
tájékoztatást, amely az árfelügyeleti és a hatósági árelőkészítő tevékenységhez szükséges, valamint a költség- és
árbevétel-struktúra átláthatóságát a nyilvántartási és elszámolási rendszerükben biztosítani.
50. § (1) Háztartási fogyasztó a tulajdonában vagy használatában lévő ingatlan — mint fogyasztásmérővel rendelkező fogyasztási hely — rendeltetésszerű használata érdekében és mértékéig közvetlen vagy közvetett földgázigényének — ideértve a vezetékes propán- és butángáz igényt
is — kielégítése érdekében kedvezményes földgázellátásban részesülhet. A kedvezményes földgázellátás formája
közvetlen pénzbeli juttatás nem lehet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott cél pénzügyi forrását a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezetben
létrehozott támogatási előirányzat, az Energiagazdálkodási célelőirányzat (a továbbiakban: célelőirányzat) biztosítja. A célelőirányzat kezelésének és felhasználásának szabályait a Kormány rendeletben állapítja meg.
(3) A célelőirányzat bevételét képezi a bányászatról
szóló 1993. évi XLVIII. törvény (Bt.) 20. § (3) bekezdésének ba) pontjában meghatározott bányajáradéknak a 12%-ot
meghaladó része.
(4) A támogatási előirányzat központosított bevételeinek az előirányzathoz viszonyított többletbevétele, illetve
bevételkiesés miatti csökkenése maga után vonja a célelőirányzat kiadásának és támogatásának azonos összegű növelését, illetve csökkenését. A célelőirányzat kiadási előirányzatának módosítását a pénzügyminiszterrel egyetértésben kell végrehajtani.
(5) A célelőirányzatból folyósított támogatás összege
nem haladhatja meg a (3) bekezdés szerinti befizetések
összegét.
VII. Fejezet TEVÉKENYSÉGEK SZÉTVÁLASZTÁSA 51. § (1) Az integrált földgázipari vállalkozás köteles
eszközeit és forrásait, bevételeit és ráfordításait az egyes
földgázipari tevékenységenként, illetve azokat a nem földgázipari tevékenységeitől belső számvitelében elkülöníte
ni, valamint azt az éves beszámoló kiegészítő mellékletében, földgázipari tevékenységenként készített mérlegben
és eredmény-kimutatásban oly módon bemutatni, mintha
az egyes tevékenységeket önálló gazdálkodó szervezetek
végeznék.
(2) A beszámolási és könyvvezetési kötelezettségre, a
beszámoló összeállítására, a könyvek vezetésére, valamint
a nyilvánosságra hozatalra és közzétételre vonatkozó szabályokat a számvitelről szóló törvény állapítja meg.
(3) Az engedélyeseknek éves jelentést kell kiadni és
nyilvánosságra hozni, amelynek meg kell felelni a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvényben előírt rendszeres
tájékoztató kötelező tartalmi követelményeinek.
(4) A földgázszállítói, -elosztói és -tárolói engedélyesek
nem élhetnek vissza azokkal az üzleti érdeket érintő információkkal, amelyekhez a rendszerhasználóktól a rendszerhez való hozzáférés megvalósítása vagy tárgyalása során
jutottak.
(5) A határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáférési engedély birtokosa az e tevékenység során felmerült költségeit nem köteles az (1) bekezdés szerint más
földgázipari tevékenységeitől elkülöníteni.
VIII. Fejezet AZ ENGEDÉLYES FÖLDGÁZIPARI
VÁLLALKOZÁSOKBAN TÖRTÉNŐ RÉSZESEDÉSSZERZÉSEK KORLÁTOZÁSA
52. § (1) Az engedélyes vállalkozás szétválásához, más
társasági formába történő átalakulásához, más gazdasági
társasággal való egyesüléséhez vagy alaptőkéjének, illetve
törzstőkéjének legalább egynegyed résszel történő leszállításához a Hivatal jóváhagyó határozata szükséges; a cégjegyzékbe való bejegyzésre irányuló kérelmet a cégbírósághoz a Hivatal határozatával együtt kell benyújtani.
A Hivatal nem tagadhatja meg az alaptőke, illetve törzstőke leszállításához való hozzájárulást, ha azt az engedélyes
számára külön jogszabály kötelezővé teszi.
(2) Az engedélyköteles tevékenység folytatásához szükséges eszközökkel való — külön jogszabály szerinti —
rendelkezéshez a Hivatal jóváhagyó határozata szükséges.
(3) Az engedélyes vállalkozásban történő jelentős, többségi vagy közvetlen irányítást biztosító befolyásszerzéséhez
és az ehhez fűződő jogok gyakorlásához a Hivatal jóváhagyó határozata szükséges.
(4) A (3) bekezdésben meghatározottak vonatkoznak az
e törvény és a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény hatálya alá tartozó engedélyesek közötti befolyásszerzésre is.
(5) A Hivatal az (1)—(3) bekezdések szerinti ügyletek
jóváhagyását megtagadhatja, illetőleg feltételhez kötheti,
ha azok végrehajtása a földgázellátás biztonságát, vagy az
engedélyköteles tevékenység ellátását, valamint a szállítási, tárolási, elosztási, rendszerirányítási vagy közüzemi
szolgáltatási tevékenység árának és a szolgáltatás minőségének meghatározására vonatkozó szabályozást veszélyezteti.
(6) A Hivatal az (1)—(3) bekezdések szerinti ügyletek
jóváhagyását megtagadhatja, ha az ügylet eredményeképpen az engedélyes nem tud megfelelni az e törvény 9. §
(3)—(4) bekezdésében rögzített követelményeknek.
(7) Az (1)—(3) bekezdések szerinti jóváhagyó határozat
hiányában a részvényes, illetve tag a részvénykönyvbe nem
jegyezhető be, tagjegyzékben nem tüntethető fel, és a társasággal szemben — az osztalékra való jogosultságot kivéve — jogot nem gyakorolhat.
53. § (1) Tilos a többségi, valamint a közvetlen irányítást
biztosító befolyás szerzése a fogyasztók közvetlen földgázellátására jogosult olyan engedélyesekben, amelyek végfelhasználók számára történő együttes éves földgáz eladásai
a kérelem benyújtását megelőző évben meghaladják a hazai végfelhasználóknak eladott földgáz 30%-át.
(2) Tilos a befolyásszerzés, ha a szállítói, tárolói illetőleg
közüzemi nagykereskedelmi engedélyesben a szavazatok
több, mint 30%-át szerezné meg olyan befolyással rendelkező, akinek már olyan elosztói, illetőleg közüzemi szolgáltatási engedélyesben van többségi, valamint közvetlen
irányítást biztosító befolyása, amely engedélyes együttes
éves végfelhasználók számára történő földgáz eladása a
kérelem benyújtását megelőző évben meghaladja a hazai
végfelhasználóknak eladott földgáz 49%-át.
(3) Az (1)—(2) bekezdésekben foglalt korlátozások
megsértése esetén a korlátozásba ütköző mértéket meghaladóan részvényes, illetve tag a részvénykönyvbe nem
jegyezhető be, a tagjegyzékben nem tüntethető fel, és a
társasággal szemben jogot nem gyakorolhat.
(4) Közvetett befolyásnak minősül a más személyen vagy
szervezeten keresztül megvalósuló befolyásszerzés. A Ptk.
685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozók közvetlen
vagy közvetett tulajdoni részesedését vagy szavazati jogát
egybe kell számítani. Ha a köztes gazdálkodó szervezetben
fennálló szavazati jog vagy tulajdoni hányad az 50%-ot
meghaladja, akkor azt egészként kell figyelembe venni.
(5) Az 52. § és 53. § alkalmazása során befolyásszerzésnek minősül a befolyással rendelkező és az engedélyes
vállalkozásban tulajdoni hányaddal rendelkező vagy szavazati jogot gyakorló között létrejött olyan megállapodás,
amely alapján
a) a befolyással rendelkező jogosult a vezető tisztségviselők, illetve a felügyelő bizottság tagjai többségének
megválasztására, illetőleg
b) az engedélyes vállalkozás egységes szempontok szerint történő irányítása valósul meg, vagy ennek elérése
érdekében a felek közösen lépnek fel.
(6) A Hivatal a befolyásszerzés mértékének ellenőrzése
érdekében jogosult az engedélyesek mögöttes tulajdonosi
szerkezetére vonatkozó adatokat kérni.
(7) Az 52. § és 53. § szerinti rendelkezések alkalmazása
során mind a közvetlenül fennálló, mind a közvetett befolyást figyelembe kell venni.
(8) Az 52. § és 53. §-ban meghatározott rendelkezések
nem érintik az e törvény hatálybalépése előtti befolyásszerzések érvényességét.
IX. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Vegyes rendelkezések 54. § (1) Ez a törvény — a (2)—(6) bekezdésekben foglalt kivételekkel — 2004. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
9. §-ának (4) bekezdése, 17. §-a és a 23. §-ának (4) bekezdése,
b) a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. törvény,
valamint a módosításáról szóló 1997. évi XX. törvény,
c) a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
54. § (1) bekezdésének a) pontja,
d) a távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény
53. §-a (2) bekezdésének a) pontja,
e) a gazdasági kamarák feladatainak átadásával összefüggő törvénymódosításokról szóló 2000. évi LXXXIII.
törvény 23. §-a, és
f) az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV.
törvény módosításáról szóló 1997. évi CVII. törvény 12. §
(1) bekezdése.
(2) E törvény 4. §-ának (3) és (4) bekezdése, 67. §-ának
(1) bekezdése a kihirdetést követő hónap első napján lép
hatályba.
(3) E törvény 36. §-a, 50. §-ának (2) és (4) bekezdései,
55. §-ának a), c), i), j), m) és o) pontja, 56. §-a (1) bekezdésének b) és d) pontja, 57. §-a, 81. §-a, 83. §-a, 84. §-ának
(1) bekezdése és a 85. § (1)—(4) és (6)—(10) bekezdései,
a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (Bt.)
14. §-ának — e törvény 64. §-ával megállapított — (1) bekezdése 2003. augusztus 1-jén lép hatályba.
(4) E törvény 50. §-ának (3) bekezdése, valamint a Bt.
— e törvény 66. §-ával megállapított — 20. §-a e törvény
kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(5) E törvény 50. §-ának (1) és (5) bekezdése, valamint
56. §-a (2) bekezdésének l) és m) pontja 2003. október
1-jén lép hatályba.
(6) E törvény 6. §-ának (6) bekezdése, 33. §-ának
(12) bekezdése, 38. §-ának (6) bekezdése, 62. §-ának
(2) bekezdése, 63. §-a, 75. §-ának (4) bekezdése, továbbá a
Bt. e törvény 77. §-ával megállapított 50. §-ának (14) bekezdése a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti e törvény 53. §-a.
Felhatalmazó rendelkezések 55. § A Kormány rendeletben állapítja meg:
a) az engedélyek tartalmi követelményeit, az engedé
lyezési eljárás, valamint az engedélymódosítás és -visszavonás részletes szabályait, az engedélyköteles tevékenységek
folytatásának feltételeit, a vezetéktulajdonosok jogellenes
magatartása esetén követendő eljárás részletes szabályait,
b) a földgáz határon keresztül történő szállításának
általános szabályait,
c) a feljogosított fogyasztók körét, a feljogosított fogyasztóvá válás feltételeit és időpontját,
d) a földgázszállító- és elosztóvezetékekhez, valamint a
föld alatti gáztárolókhoz való hozzáférés szabályait, a vezeték és tároló igénybevételére kötött szerződés minimális
tartalmi elemeit, a tárolókhoz való hozzáférésre vonatkozó
kereskedelmi feltételekkel kapcsolatos tartalmi és formai
követelményeket, valamint kapacitáshiány esetén az igénykielégítés rendjét,
e) az üzemeltetési szerződéssel működtetett földgázrendszerek szerződéses feltételeit,
f) a rendszerirányító engedélyes feladatait és az engedélyesekkel való együttműködésének általános szabályait,
g) a közüzemi fogyasztók és közüzemi szolgáltatók közötti közüzemi szerződés kötelező tartalmi elemeit,
h) a bírságolás részletes szabályait és mértékét,
i) az üzemi és kereskedelmi szabályzat, valamint az
üzletszabályzatok kidolgozási és egyeztetési rendjét, tartalmi elemeit, valamint a szabályzatok kidolgozásáért felelős
engedélyesek körét,
j) az engedélyköteles tevékenység végzéséhez szükséges pénzügyi biztosítékra vonatkozó részletes szabályokat,
valamint az e törvény 13. §-ának (7) bekezdésében szabályozott ellenérték meghatározásának szempontjait,
k) a számvitelileg szétválasztott tevékenységet folytató
földgázipari vállalkozások által alkalmazott szétválasztási
módszer kötelező tartalmi elemeit,
l) földgázellátási válsághelyzet esetén a feljogosított
fogyasztók ellátására kötött szerződések teljesítésének felfüggesztését, a fogyasztók földgázellátásának korlátozását,
az engedélyesek kötelezettségeit és jogait, a külön törvény
rendelkezéseivel összhangban a földgázellátáshoz kapcsolódó, a hatósági és nem hatósági árak körébe tartozó valamennyi termék és szolgáltatás legmagasabb árát, az alkalmazandó fogyasztói korlátozás szabályait, elveit, valamint
a rendszerhasználók jogait és kötelezettségeit, továbbá
m) az 50. § szerinti célelőirányzat kezelésének és felhasználásának szabályait,
n) a 33. § szerinti pénzügyi alap kezelésének és felhasználásának részletes szabályait,
o) a szilárd ásványi nyersanyagok és geotermikus energia fajlagos értékét, illetve az érték számítására vonatkozó
szabályokat.
56. § (1) A miniszter a pénzügyminiszterrel egyetértésben rendeletben állapítja meg:
a) a hatósági árakat és díjakat, valamint az ár- és a
díjalkalmazási feltételeket, illetőleg az árszabályozás kereteit,
b) a Hivatal eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak körét, mértékét, és az igazgatási-szolgáltatási,
valamint a felügyeleti díjak fizetésére vonatkozó rendelkezéseket,
c) a pótdíj mértékét és számításának rendjét, valamint
d) a célelőirányzatba történő befizetésekkel kapcsolat
ban elismert költségek és befizetések szabályait, valamint
a kiadási előirányzat módosítását.
(2) A miniszter rendeletben állapítja meg:
a) az árfelülvizsgálati eljárásban kötelezően benyújtan
dó adatok körét,
b) a hálózatfejlesztéssel, -bővítéssel, illetve a fogyasztó
bekapcsolásával kapcsolatban a fogyasztók által fizetendő
díj mértékét és az eljárás szabályait,
c) a földgázipari vállalkozások adatszolgáltatásának,
valamint a Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásán alapuló adatszolgáltatás rendjét,
d) a gázszerelők és a gázkészülék javítók nyilvántartásba vételének feltételeit és eljárási rendjét,
e) a műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai képesítést és gyakorlatot,
f) egyes gázfogyasztó készülékek megfelelőségének
tanúsítási, illetve jóváhagyási rendjét és a forgalomba
hozatal szabályait,
g) a csatlakozóvezetékekre és fogyasztói berendezésekre vonatkozó műszaki-biztonsági előírásokat,
h) a földgázszállító-, elosztó- és célvezetéken, valamint
a tárolókban bekövetkezett súlyos üzemzavar bejelentésének és hatósági vizsgálatának szabályait,
i) a cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei
tartályban vagy palackban történő forgalmazásának szabályait és hatósági felügyeletét,
j) azt a fogyasztói kört, amelynek ellátása a tárolókhoz,
a szállító- és elosztóvezetékekhez való hozzáférésnél
elsőbbséget élvez,
k) a hosszú távú földgázvásárlási szerződések által okozott elháríthatatlan gazdasági és pénzügyi nehézségek
meghatározásának és bizonyításának módját, valamint a
feljogosított fogyasztók piacra lépése következtében a
hosszú távú szerződésekből származó terhek földgázpiaci
szereplők közötti felosztásának szabályait,
l) a kedvezményes földgázellátás igénybevételének
részletes szabályait, m) a kedvezményes vezetékes propán- és bután gázellátás igénybevételének részletes szabályait, amely a kedvezményes földgázellátással érintett, egy fogyasztóra eső földgáz fűtőértékének megfelelő fogyasztás alatt, a földgáz árát
legfeljebb 20%-kal meghaladó tényleges fogyasztói árat
eredményez.
Módosuló jogszabályok 57. § A távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,8. § Az engedélyező eljárására az államigazgatási
eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
rendelkezései az irányadók, azzal az eltéréssel, hogy az
ügyintézés határideje 90 nap. Az első fokú határozat ellen
kizárólag bírói úton van jogorvoslatnak helye. A bíróság a
határozatot jogosult megváltoztatni.’’
58. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
(a továbbiakban: Bt.) 1. §-a (1) bekezdésének f) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény hatálya alá tartozik:]
,,f) a szénhidrogén-termelésben, -előkészítésben és az
elsődleges feldolgozásban használt technológiai létesítmény, csővezeték, a szénhidrogén szállító-, a földgázelosztó- és célvezeték, valamint az egyéb gázok és ezek termékei
vezetékeinek létesítése, használatba vétele, műszaki üzemeltetése, felhagyása, elbontása,’’
59. § A Bt. 3. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) A kőolaj, a kőolajtermékek, továbbá — a földgáz
kivételével — a szénhidrogén-gázok csővezetéken történő
szállítása kizárólagos állami tevékenység.’’
60. § (1) A Bt. 5. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
[Hatósági engedély alapján végezhető tevékenységek 5. §] (1) A bányafelügyelet engedélyezi:
a) nyílt területen az ásványi nyersanyagkutatást,
b) a bányatelek megállapítását követően az ásvány
vagyon feltárását és kitermelését, továbbá
c) a meddőhányó hasznosítását,
d) földgáz tárolására alkalmas földtani szerkezetek ku
tatását, kiképezését és tárolásra történő hasznosítását, ha
ez a környezetet nem veszélyezteti,
e) az 1. § (1) bekezdés f) pontja szerinti létesítmények,
továbbá a föld alatti gáztároló létesítményei létesítését,
használatba vételét, elbontását, illetőleg felhagyását,
f) a cseppfolyós propán-, bután gázok és ezek elegyei
töltő és tároló létesítményeinek, valamint elosztóvezetékeinek létesítését, használatba vételét és elbontását, illetőleg felhagyását,
g) a geotermikus energia kutatását, kinyerését és hasznosítását, beleértve az ehhez szükséges föld alatti és felszíni
létesítmények megépítését és használatba vételét,
amennyiben az nem érinti felszín alatti vizek felszínre
hozatalát.’’
(2) A Bt. 5. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) A kőolaj- és földgázbányászatra jogosult bányavállalkozó — a Magyar Energia Hivatal előzetes hozzájárulásával — a bányafelügyeletnél kezdeményezheti a
bányatelek föld alatti gáztárolásra történő kiterjesztésének
engedélyezését, ha az a környezetet nem szennyezi, veszélyezteti vagy károsítja.’’
(3) A Bt. 5. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép, és egyidejűleg a § a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) Az e törvény szerint engedélyköteles tevékenységeket a bányafelügyelet által kiadott engedélyek alapján lehet
megkezdeni, és az abban foglalt feltételek szerint gyakorolni.
(4) A bányafelügyelet az engedély kiadását nem tagadhatja meg, ha az engedély iránti kérelemben foglaltak a
jogszabályokban meghatározott követelményeknek megfelelnek. Az engedélyezési eljárást a hátrányos megkülönböztetés tilalmának figyelembevételével kell lefolytatni.’’
61. § A Bt. 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,8. § A miniszter belföldi vagy külföldi jogi és természe
tes személyekkel, valamint ezek jogi személyiség nélküli
társaságaival kötött koncessziós szerződéssel meghatározott időre átengedheti:
a) zárt területen az ásványi nyersanyagok kutatását, feltárását, kitermelését,
b) a kőolaj, a kőolajtermék, továbbá — a földgáz kivételével — az egyéb szénhidrogén-gáz szállítóvezetékek
létesítését és üzemben tartását.’’
62. § (1) A Bt. 10. §-a (2) bekezdésének b) és f) pontjai
helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[(2) A pályázati kiírásnak, a koncesszióról szóló 1991. évi
XVI. törvényben meghatározottakon túlmenően, tartalmaznia kell:]
,,b) az e törvény hatálya alá tartozó koncesszió-köteles
tevékenység meghatározását,’’
,,f) a koncesszió elnyerése esetén az e törvény alapján
teljesítendő fizetési kötelezettségeket: bányajáradék, egyéb
koncesszió-köteles tevékenység esetén fizetendő díj.’’
(2) A Bt. 10. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A nyilvános pályázati felhívást a koncesszióról
szóló 1991. évi XVI. törvényben foglaltakon túl az Európai
Unió Hivatalos Lapjában is meg kell hirdetni a pályázatok
benyújtására nyitva álló időtartam lejártát megelőző legalább kilencven nappal.’’
63. § A Bt. 13. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,13. § A koncesszió jogosultja a bányászati tevékenysé
get akkor kezdheti meg, ha a szerződés aláírásától számított 90 napon belül igazolja, hogy
a) bányászati tevékenység végzésére belföldi gazdálkodó szervezetet hozott létre,
b) a külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi
fióktelepeiről és kereskedelmi képviseleteiről szóló
1997. évi CXXXII. törvényben meghatározott külföldi
vállalkozás bányászati tevékenység végzésére saját részvételével magyarországi fióktelepet hozott létre.’’
64. § A Bt. 14. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(1) A koncesszió időtartamán belül a tervezett kutatási
időszak 4 évnél hosszabb nem lehet, amely két alkalommal,
legfeljebb az eredeti kutatási időszak felével meghosszabbítható.’’
65. § A Bt. 16. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,16. § (1) Kőolaj, kőolajtermékek és szénhidrogén
gázok — a földgáz kivételével — koncessziós szerződés
alapján történő szállítására a 10—13. §-okban foglalt rendelkezések az irányadók.
(2) Kőolaj, kőolajtermék és szénhidrogén-gáz szállítóvezeték létesítésére és üzemben tartására adott koncesszió
alapján a bányavállalkozó jogosult a szállítóvezeték, valamint az üzemben tartásához szükséges létesítmények megépítése és működtetése iránti engedélykérelmet a bányafelügyelethez benyújtani.
(3) Kőolaj, kőolajtermék és szénhidrogén-gáz szállítóvezeték létesítésére, és üzemeltetésére vonatkozó koncessziók együttesen is adhatók.’’
66. § (1) A Bt. 20. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) A bányajáradék mértéke — a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel — a hatósági engedély alapján kitermelt ásványi nyersanyag mennyisége után keletkező értéknek:
a) a kőolaj, a föld alatti gáztárolás kényszerű párnagáz
lecseréléséből származó földgáz kitermelése, az 1998.
január 1. után termelésbe állított mezőkön kitermelt földgáz és a szén-dioxid gáz esetében 12%-a,
b) az 1998. január 1. előtt termelésbe állított mezőkön
kitermelt földgáz esetében (kivéve a föld alatti gáztárolás
kényszerű párnagáz lecseréléséből származó földgáz kitermelését)
× 100 J: a bányajáradék százalékos mértéke,
P: a közüzemi nagykereskedő által 1996. novemberben
kötött hosszú távú szerződés alapján vásárolt földgáz számlával igazolt átlagára, 2003-ban a viszonteladói átlagár
A: a hazai kitermelésű földgáz elismert értéke 2003-ban
k: korrekciós tényező, melynek értéke 2003-ban 1, és
az ezt követő években évenként 0,24-gyel növekszik. bb) 12%-a, amennyiben a bányajáradék ba) pont szerint számított mértéke a 12%-ot nem éri el,
c) az energiahordozók kivételével a külfejtéssel termelt
nemfémes ásványi nyersanyagok esetében 5%-a,
d) szilárd ásványi energiahordozók mélyműveléses
bányászata esetén 0%-a,
e) egyéb szilárd ásványi nyersanyagok esetében 2%-a.
A miniszter — a pénzügyminiszterrel egyetértésben —
ásványvagyon-gazdálkodási vagy egyéb közérdekből a bányajáradék mértékét csökkentheti.’’
(2) A Bt. 20. §-a a következő (4)—(5) bekezdéssel egészül ki, az eredeti (4)—(11) bekezdések számozása
(6)—(13) bekezdésre változik:
,,(4) A (3) bekezdés ba) pontja szerint befizetett bányajáradéknak a 12%-ot meghaladó részét az Energiagazdálkodási célelőirányzat elkülönített számlájára kell átutalni.
(5) A bányajáradék mértéke a jogosulatlanul kitermelt
ásványi nyersanyag mennyisége után keletkező érték
100%-a.’’
(3) A Bt. 20. §-ának jelenlegi (11) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(9) A bányajáradék pénzben kifejezett összege a kitermelt ásványi nyersanyag értékének e törvényben vagy
a koncessziós szerződésben meghatározott százaléka.
A bányajáradék számításának alapja a bányanyíláson kiszállított, kútfejen vagy ennek hiányában a kútfejre visszaszármaztatott módon mért mennyiség értéke. A szilárd
ásványi nyersanyagok és geotermikus energia fajlagos értékét, illetve az érték számítására vonatkozó szabályokat
a Kormány állapítja meg.’’
(4) A Bt. 20. §-ának jelenlegi (12) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(10) Az évente befizetett bányajáradék — kivéve
a (3) bekezdés b) pontja alapján beszedett bányajáradék
12%-ot meghaladó részét — 10%-át a bányavállalkozóra
át nem hárítható (elmaradt) tájrendezési feladatok finanszírozására kell fordítani. Ennek felhasználását a környezetvédelmi alap célfeladatok kiadásai között kell előirányozni.’’
67. § (1) A Bt. 24. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A szénhidrogén szállítóvezeték létesítésére és
üzemben tartására adott koncesszió vagy hatósági engedély
alapján az engedélyes jogosult a szállítóvezetéket, valamint
az üzemben tartásához szükséges létesítményeket megépíteni és működtetni, továbbá a szerződésben meghatározott
létesítményeket használni. A szénhidrogén szállítóvezeték
önállóan forgalom tárgya lehet.’’
(2) A Bt. 24. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(2) Földgázszállító- és elosztóvezetéket, föld alatti gáztárolót a külön törvény alapján engedéllyel rendelkező
szállítói, elosztói és tárolói engedélyes üzemeltethet.’’
(3) A Bt. 24. §-a a következő (3)—(5) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A szállító-, elosztó- és célvezetékek, valamint tároló
létesítmények tervezésére, létesítésére, felújítására, üze
meltetésére és elbontására az engedélyesnek minőségbiztosítási rendszert kell kidolgozni, amelyet a bányafelügyelet hagy jóvá és felügyel.
(4) A földgázszállító-, -elosztóvezetékhez és a föld alatti
gáztárolókhoz való szabad hozzáférésre külön törvény rendelkezései az irányadók.
(5) A kőolaj- és földgáztermelésben, előkészítésben és
feldolgozásban használt mezők közötti technológiai csővezetékek, a kapcsolódó gázüzemi és tároló létesítmények
valamint a kőolaj szállítóvezetékek és tárolók szabad
kapacitásának belföldi kitermelésű szénhidrogének szállítása, illetve tárolása céljára történő rendelkezésre bocsátása külön jogszabályban előírható. A hozzáférés akkor adható meg, ha
a) az igény kielégítésére alkalmas szabad kapacitás rendelkezésre áll, és
b) az ásványi nyersanyag a használni tervezett rendszer
működésében nem okoz zavart.’’
68. § A Bt. 21. §-a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A geotermikus energia felszín alatti víz kitermelé
sét nem igénylő kinyerésére és energetikai célú hasznosítására, illetőleg a tevékenységhez szükséges létesítmények
megépítésére létesítési, üzemeltetésére használatbavételi
engedélyt kell kérni a bányafelügyelettől.’’
69. § A Bt. 26. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,26. § (1) Ásványi nyersanyagot feltárni és kitermelni,
valamint szénhidrogén föld alatti tárolására földtani szerkezetet hasznosítani a föld felszínének és mélyének e célra
elhatárolt részén szabad (bányatelek).’’
70. § A Bt. 32. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,32. § (1) A bányászati létesítmény, a kőolaj, kőolajter
mék, földgáz, egyéb gáz- és gáztermék-szállítóvezeték,
valamint a földgáz, egyéb gáz- és gáztermék-elosztóvezeték, továbbá környezetük védelme érdekében biztonsági
övezetet kell kijelölni. A biztonsági övezet terjedelmét és
a biztonsági övezetben érvényesítendő tilalmakat és korlátozásokat jogszabály állapítja meg. A biztonsági övezettel
érintett ingatlanon a jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt korlátozások és tilalmak érvényesítésére szolgalom, vezetékjog, használati jog alapítható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott létesítménnyel
összefüggésben folytatott tevékenység hatásától a lakótelepülést, a felszíni vagy föld alatti egyéb létesítményt,
a vízkészletet, a folyó-, illetőleg állóvizet, műemléki ingatlant, régészeti, védett természeti területet szükség esetén
védőpillér (határpillér, védőidom) kijelölésével kell megóvni. A védőpillért a tevékenység folytatása során veszélyeztetni nem lehet. A bányafelügyelet az érdekeltek meghallgatásával és az érintett szakhatóságok egyetértésével a
védőpillér lefejtését vagy meggyengítését engedélyezheti,
ha annak rendeltetése megszűnt, vagy ha a biztonsági és
védelmi követelmények más módon is kielégíthetők.
(3) A biztonsági övezeten belül tilos, illetve korlátozás
alá esik olyan épületet vagy létesítményt elhelyezni, olyan
növényzetet (fát) ültetni, illetve olyan tevékenységet folytatni, amely a vezeték biztonságát, az életet, a testi épséget
vagy a vagyonbiztonságot veszélyezteti. A tilalmakat és a
korlátozások részletes szabályait külön jogszabály állapítja
meg.
(4) A vezeték nyomvonalát úgy kell kijelölni és megtervezni, hogy az lehetőleg közterületen haladjon és a lehető legkisebb mértékben érintsen termőföldet vagy egyéb
nem köztulajdonban lévő ingatlant. A vezetéket úgy kell
tervezni, kivitelezni és üzemeltetni, hogy annak hatása
az érintett terület lakosságának egészségét ne veszélyeztesse, a természeti környezetet és tájképi értékét és általában
a környezet elemeit a lehető legkisebb mértékben változtassa meg.’’
71. § A Bt. 34. §-ának (1)—(3) bekezdése és az azt megelőző cím helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A bányászati és a gázipari tevékenység biztonsága
és üzemi felügyelete
34. § (1) A bányászati és a külön törvényben meghatározott gázipari tevékenységet a biztonsági előírások szerint
kell végezni.
(2) A biztonsági szabályzatokat külön jogszabály teszi
közzé.
(3) A bányavállalkozó, illetve a gázipari engedélyes köteles gondoskodni arról, hogy a személyek, a környezet és
a vagyon védelmére kidolgozott üzemi szabályzatok a dolgozók rendelkezésére álljanak, továbbá a biztonsági előírások megtartásának ellenőrzéséről és a tevékenység felügyeletéről. Az ellenőrzés és a felügyelet rendjére vonatkozó üzemi előírásokat a bányafelügyeletnek meg kell küldeni.’’
72. § A Bt. 38. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(3) Az ingatlan rendeltetésszerű használatát akadályozó bányászati létesítmények, szállítóvezetékek, a kutatási
műveletekhez szükséges berendezések elhelyezése céljára
— megállapodás hiányában — a bányavállalkozó az ingatlan használatára az építés, kutatás végzéséhez, annak befejezéséig szolgalom alapítását igényelheti. Az okozott kárt
a bányakárokra vonatkozó szabályok szerint kell megtéríteni. Az ingatlan rendeltetésszerű használatát akadályozó
bányászati létesítmények és szállítóvezetékek üzemeltetése — beleértve az üzemelés megszüntetésével járó tevékenységet is — időtartamára a bányavállalkozó kártalanítás ellenében szolgalmi jog alapítását igényelheti.
A szolgalom alapján a bányavállalkozó jogosult a tevékenység végzéséhez szükséges mértékben az ingatlan
igénybevételére, különösen ellenőrzés, javítás, karbantartás, kapacitás-fenntartás és -bővítés, az üzemelés, a biztonság fenntartása, az üzemzavar megelőzése és elhárítása
érdekében szükséges intézkedések végrehajtására.
Az ingatlan igénybevétele során esetenként okozott kárt
a bányakárokra vonatkozó szabályok szerint kell megtéríteni. A szolgalom szerinti korlátozással megegyezően kell
az ingatlanban keletkezett hátrányt kiegyenlíteni. A szolgalom alapításáról, továbbá a kártalanítás módjáról és
mértékéről a bányavállalkozónak az ingatlan tulajdonosával (kezelőjével, használójával) ajánlat megküldésével kell
az egyezség létrehozását megkísérelnie. Megegyezés hiányában a szolgalom alapítását és az annak fejében járó
kártalanítást a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője állapítja meg. A megyei, fővárosi közigazgatási hivatal
vezetőjének határozata ellen államigazgatási úton fellebbezésnek helye nincs. A szolgalom alapítását, annak jogalapját és mértékét elrendelő határozat kézhezvételét követő 30 napon belül a kártalanítást sérelmező fél annak
megváltoztatását kérheti a bíróságtól. A megállapodáson
és a hatósági határozaton alapuló jog a Ptk. 108. és
171. §-ában, valamint az ingatlan-nyilvántartásról szóló
1997. évi CXLI. törvény 16. §-ának f) pontjában foglalt
rendelkezések alkalmazása során azonos megítélés alá
esik.’’
73. § A Bt. a következő 38/A—38/F. §-okkal egészül ki:
,,38/A. § (1) A gázellátásról szóló külön törvény szerinti
elosztói engedélyes, illetve az elosztóvezeték tulajdonosa
és a vezetékes propán-, butángáz szolgáltató (a továbbiakban együtt: engedélyes) idegen ingatlan használatára
a) előmunkálati jogot, b) vezetékjogot, c) használati jogot, illetve
d) kisajátítást kérhet. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott jogok gyakorlása
során
a) a jelek elhelyezésével, a mérésekkel, a vizsgálatokkal,
b) a létesítmények elhelyezésével, illetőleg azok megközelítésével, az azokon való munkavégzéssel,
c) az ingatlan használatának akadályozásával (korlátozásával), valamint piaci értékének csökkenésével
okozott kárt az engedélyes az ingatlan tulajdonosának,
használójának (a továbbiakban együtt: tulajdonos) köteles
megtéríteni.
(3) Természetvédelem alatt álló területen az (1) bekezdésben felsorolt jogok az illetékes természetvédelmi hatóság, illetve nemzeti park igazgatóság szakhatósági hozzájárulásával engedélyezhetők. Helyi védettségű területen
az illetékes települési önkormányzat, vízbázis védőterületén az illetékes vízügyi hatóság előzetes hozzájárulása
szükséges. Az (1) bekezdésben felsorolt jogok egyéb kivett
helyen is kizárólag a kivett hely jogosítottja előzetes hozzájárulásával gyakorolhatók. Szakhatósági hozzájárulás
szükséges továbbá a termőföld jogszabályokban előírt
védelme érdekében.
(4) Az (1) bekezdés szerinti jogok megszűnése esetén az
engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa köteles
az ingatlan eredeti állapotát helyreállítani.
(5) Az előmunkálati jogot és a vezetékjogot, továbbá
— megállapodás hiányában — a használati jogot a bányafelügyelet engedélyezi, a kisajátítási eljárást a külön jogszabályban meghatározott szervezet folytatja le.
(6) A felszíni ingatlan korlátozására vonatkozó jogok
tartalmával, engedélyezésével, megszűnésével és a kártalanítással kapcsolatos részletes szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.
Előmunkálati jog 38/B. § (1) A gázelosztó-vezeték (a továbbiakban:
elosztóvezeték) létesítésével kapcsolatban az engedélyes,
illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa előmunkálati jog
engedélyezését kérheti.
(2) Az előmunkálati jog alapján az ingatlan tulajdonosa
kártalanítás ellenében köteles tűrni, hogy ingatlanán
a szükséges jeleket elhelyezzék, a méréseket és a talajvizsgálatot elvégezzék. A munkálatok megkezdése előtt az
ingatlan tulajdonosát értesíteni kell.
Vezetékjog 38/C. § (1) Az elosztóvezeték idegen ingatlanon történő
elhelyezésére és üzemeltetésére, a biztonsági övezet mértékében, kártalanítás ellenében, az engedélyes, illetőleg az
elosztóvezeték tulajdonosa javára vezetékjog engedélyezhető, ha az ingatlan használatát az lényegesen nem akadályozza. Nem kell vezetékjogot megállapítani a közterületen létesített elosztóvezetékre és annak idegen ingatlant
érintő biztonsági övezetére. Ebben az övezetben építmény
létesítése esetén, ha az építmény használati jellege indokolja, az építési hatóság kötelezheti az elosztói engedélyest
a biztonsági övezet csökkentésére.
(2) Az elosztóvezeték az ingatlan tulajdonosának hozzájárulásával is elhelyezhető és üzemeltethető. A tulajdonosi hozzájárulás a vezetékjoggal azonos, e törvényben
megállapított jogosultságokat és kötelezettségeket keletkeztet. A tulajdonosi hozzájárulás nem vonható vissza.
(3) Az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa a vezetékjog alapján az idegen ingatlanon
a) az elosztóvezetéket — a hozzá tartozó szerelvényekkel együtt — elhelyezheti és üzemeltetheti,
b) az elhelyezett létesítményeket karbantarthatja,
kijavíthatja, átalakíthatja és eltávolíthatja,
c) a vezeték mentén lévő, a biztonsági övezetet sértő
fákat, bokrokat, azok ágait, gyökereit eltávolíthatja,
d) a miniszternek, a környezetvédelmi és vízügyi, valamint az informatikai és hírközlési miniszterrel együttesen
kiadott rendeletében meghatározott módon nyomvonalas
létesítményt, folyót, vízfolyást, tavat, csatornát és építményt megközelíthet, keresztezhet.
(4) A vezetékjog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzését az engedélyes, valamint az elosztóvezeték tulajdonosa köteles kérni. A vezetékjog a gázelosztó-vezeték
mindenkori engedélyesét, illetőleg tulajdonosát illeti meg,
és az ingatlan mindenkori tulajdonosát terheli. A vezetékjog a jogerős államigazgatási határozat, illetve a tulajdonos
hozzájárulása alapján a bejegyzés előtt is gyakorolható.
(5) A vezetékjog megszűnik, ha az engedélyes, illetőleg
az elosztóvezeték tulajdonosa a (3) bekezdés a) pontjában
meghatározott létesítményeket az engedélyezéstől számított öt éven belül nem építi meg, vagy azokat véglegesen
eltávolítja.
(6) A vezetékjog megszűnése esetén az ingatlan-nyilvántartásból való törlést az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa köteles kérni, annak elmulasztása esetén az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa
költségére az ingatlan tulajdonosa is jogosult kérni.
Az ingatlantulajdonos törlési kérelmének teljesítéséhez
szükséges nyilatkozatot a vezetékjog volt jogosultja köteles kiadni.
Használati jog 38/D. § (1) Az elosztóvezetékhez tartozó gázfogadó
állomást, mérőállomást, körzeti vagy egyedi nyomásszabályozó állomást, vezetékes propán-, butángáz-szolgáltatás
esetén a propán-, butángázok és ezek elegyeinek tárolására
szolgáló tartályt, konténert idegen ingatlanon használati
jog alapján szabad létesíteni, illetve elhelyezni, üzemeltetni, javítani és karbantartani.
(2) A használati jog az ingatlantulajdonossal kötött
megállapodás alapján keletkezik.
(3) Az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa az ingatlan használatára vonatkozó használati jog megállapítását a bányafelügyelettől kérheti, ha megállapodás
hiányában használati jogot létesíteni nem lehet.
(4) A használati jog ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyzését az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa köteles kérni. A használati jog a mindenkori engedélyest, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosát illeti meg
és az ingatlan mindenkori tulajdonosát terheli. A bejegyzés
késedelme a jog gyakorlását nem érinti.
(5) Megszűnik a használati jog, ha az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa a használati joggal terhelt ingatlanon az (1) bekezdésben meghatározott berendezést a jog keletkezésétől számított öt éven belül nem
építi meg, vagy azt véglegesen eltávolítja. Megszűnik a
használati jog a felek megállapodásával is.
(6) A használati jog megszűnése esetén az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett használati jog törlését az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa köteles kérni,
annak elmulasztása esetén az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa költségére az ingatlan tulajdonosa is jogosult kérni. Az ingatlantulajdonos törlési kérelmének teljesítéséhez szükséges nyilatkozatot a használati jog
volt jogosultja köteles kiadni.
Kisajátítás 38/E. § (1) Gázfogadó állomás, mérőállomás és körzeti
vagy egyedi gáznyomás-szabályozó állomás, propán, bután
gáztartály, konténer elhelyezése és üzemeltetése céljából
az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa kisa
játítási eljárást csak abban az esetben kezdeményezhet, ha
a 38/D. § szerinti használati jogra vonatkozóan a felek nem
tudtak megegyezni, illetőleg azt a bányafelügyelet az ingatlan rendeltetésszerű használatának megszűnése vagy jelentős mértékű akadályozása miatt nem engedélyezte.
(2) Az (1) bekezdés alapján kisajátított ingatlant az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonába és az engedélyes, illetőleg az elosztóvezeték tulajdonosa ingyenes használatába kell adni.
A földgáz célvezetékkel kapcsolatos jogok 38/F. § A célvezeték létesítésével és üzemeltetésével
kapcsolatos idegen ingatlant terhelő jogok alapítása, fennállása, megszüntetése tekintetében a Ptk. rendelkezéseit
kell alkalmazni.’’
74. § A Bt. 41. §-a a következő (5)—(7) bekezdéssel
egészül ki, egyidejűleg a jelenlegi (5)—(7) bekezdés
számozása (8)—(10) bekezdésre változik:
,,(5) A bányafelügyelet azt a természetes vagy jogi személyt, valamint ezek jogi személyiség nélküli társaságát,
aki (amely) hatósági engedély nélkül, külön jogszabály
hatálya alá tartozó gázipari tevékenységet végez, bírsággal
sújthatja és eltilthatja a tevékenység folytatásától.
(6) Ha jogszabály alapján gázipari tevékenység gyakorlására jogosult személy tevékenységét a jogszabályban,
illetőleg az engedélyben foglalt műszaki-biztonsági előírásoktól eltérő módon gyakorolja, és a figyelemfelhívásban meghatározott határidő elteltével sem folytatja tevékenységét jogszerűen, a bányafelügyelet az engedélyest bírsággal sújthatja, valamint a tevékenység folytatásának felfüggesztését kezdeményezheti a Magyar Energia Hivatalnál. A bírság ismételten kiszabható.
(7) Ha a gázipari tevékenység szabálytalan vagy engedélytől eltérő gyakorlásával közvetlen és súlyos vészhelyzet
keletkezik, a bányafelügyelet annak okozóját figyelemfelhívás nélkül bírsággal sújthatja, tevékenységének végzését
azonnali hatállyal felfüggesztheti, és erről a Magyar Energia Hivatalt haladéktalanul értesíti.’’
75. § (1) A Bt. 43. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(4) A bányafelügyelet hatáskörébe tartozó hatósági
ügyekben — jogszabályban meghatározott esetek kivételével — első fokon a területileg illetékes bányakapitányság,
másodfokon a Magyar Bányászati Hivatal jár el. A Magyar
Bányászati Hivatal első fokú eljárásaiban másodfokon a
Hivatal elnöke jár el.’’
(2) A Bt. 43. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(5) A Magyar Bányászati Hivatal önálló feladattal és
hatáskörrel rendelkező országos hatáskörű közigazgatási
szerv, amelynek irányítását a Kormány, felügyeletét a
miniszter látja el. A Magyar Bányászati Hivatal jogi sze
mély, amely önállóan gazdálkodó központi költségvetési
szervként működik.’’
(3) A Bt. 43. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(7) A Magyar Bányászati Hivatal készíti elő a miniszter
ásványvagyon-gazdálkodással, valamint a koncessziós szerződésekkel kapcsolatos döntéseit, továbbá előkészíti a
34. § (2) bekezdésében foglalt bányászati, valamint gázipari biztonsági szabályzatokat, és ellenőrzi azok végrehajtását.’’
(4) Bt. 43. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
,,(8) A miniszter meghatározza az ásványi nyersanyag
kutatásról, feltárásról és termelésről szóló az Európai
Unió irányelveiben előírt jelentés elkészítésének, az Európai Bizottsághoz történő továbbításának és közzétételének
rendjét.’’
76. § A Bt. 44. § (1) bekezdésének a) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[44. § (1) A bányafelügyelet]
,,a) műszaki-biztonsági, munkavédelmi, építésügyi
hatósági, építésfelügyeleti és piacfelügyeleti hatáskörébe
tartozik: — az ásványi nyersanyagok bányászata,
— a bányászati és földtani kutatási célt szolgáló mély
fúrás,
— a megszűnt föld alatti bányák nyitva maradó térsé
geinek fenntartása és felhagyása,
— a geotermikus energia kutatása, energetikai célra
történő kinyerése és hasznosítása,
— szénhidrogén termelésben, előkészítésben és az
elsődleges feldolgozásban használt technológiai létesítmény, csővezeték, a szénhidrogén szállító-, a földgáz elosztó- és célvezeték, valamint az egyéb gázok és ezek termékei
szállítóvezetékeinek létesítése, használatbavétele, műszaki üzemeltetése, elbontása és felhagyása,
— szénhidrogén tárolására alkalmas földtani szerkezetek kutatása, ezek használatbavétele és üzemeltetése,
— a cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei
töltő és tároló, a töltőüzemben lévő nyomáspróbázó és
javító létesítményeinek, valamint elosztóvezetékeinek,
továbbá az e tevékenységekhez szükséges létesítmények
és berendezések létesítése, használatbavétele, üzemeltetése és elbontása, valamint
— az ipari robbantóanyag raktárak létesítése, használatbavétele és üzemeltetése.’’
77. § A Bt. 50. §-a a következő (13) és (14) bekezdéssel
egészül ki:
,,(13) A miniszter a biztonsági szabályzatokat rendelettel lépteti hatályba és teszi közzé.
(14) A miniszter meghatározza az ásványvagyon-gazdálkodással kapcsolatban az Európai Unió részére nyújtott
adatszolgáltatás rendjét és az adatok közzétételének
módját.’’
78. § A Bt. a következő 51. §-sal egészül ki:
,,51. § E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Unió
következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 94/22/EK irányelve a szénhidrogének kutatására, feltárására és termelésére vonatkozó engedélyekről és azok felhasználásának
feltételeiről,
b) az Európai Parlament és a Tanács 98/30/EK irányelve a földgáz belső piacának közös szabályairól.’’
79. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az árak
megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény mellékletében
a) az I. (Legmagasabb ár) fejezet A) (Termékek) táblázat kiegészül a következő rendelkezésekkel:
[I. Legmagasabb ár
A) Termékek Termékszám
(BTO) Megnevezés
A hatósági ár
megállapítója] ,,1110200000 a közüzemi nagykereskedő és a közüzemi szolgáltató közötti kereskedelemben értékesített földgáz
ára
gazdasági
és közlekedési miniszter 1110200000 a közüzemi fogyasztó részére értékesített földgáz
ára
gazdasági
és közlekedési miniszter’’ b) A hatósági áras szolgáltatások, illetőleg a hatósági ár
megállapítására jogosultak felsorolása kiegészül a következőkkel:
[B) Szolgáltatások Szolgáltatásszám
(SZJ) Megnevezés A hatósági ár
megállapítója]
,,60.30.12. a földgázszállítás
díja
(a földgáztranzit
kivételével) gazdasági
és közlekedési
miniszter 40.20.9. a földgázelosztás
díja gazdasági
és közlekedési
miniszter 11.10.99 a közüzemi ellátás
érdekében történő földgáztárolás
díja
gazdasági
és közlekedési miniszter’’ 80. § A csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 2. §-ának
(3) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
[(3) E törvénynek]
,,d) a felszámolási eljárásra és a végelszámolási eljárásra
vonatkozó rendelkezéseit az engedélyhez kötött földgázipari tevékenységek jogosultjaira a földgázellátásról szóló
törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.’’
81. § (1) Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.) 6. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(2) Az e törvényben foglalt kormányzati feladatok végrehajtásáról a Kormány az Országos Atomenergia Hivatal
(a továbbiakban: OAH), valamint az érintett minisztériumok útján gondoskodik. Munkájukat a Kormány által létrehozott Atomenergia Koordinációs Tanács hangolja
össze.
(3) Az Atomenergia Koordinációs Tanács
a) összehangolja az atomenergia alkalmazásának biz
tonságával, a nukleáris biztonsággal és a sugárvédelemmel
összefüggő tevékenységeket, amelyek a törvényben meghatározott minisztériumok, az OAH és más központi közigazgatási szervek hatáskörébe tartoznak;
b) figyelemmel kíséri az atomenergia alkalmazásával
kapcsolatos jogszabályok érvényesítését és a hatósági jogkörök gyakorlását;
c) megvitatja az atomenergia biztonságos alkalmazását
szolgáló hatósági rendszerrel, a nukleáris biztonsággal és
sugárvédelemmel kapcsolatos országos és nemzetközi
jelentőségű ügyeket.’’
(2) Az Atv. 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,8. § (1) Az OAH az atomenergia békés célú alkalmazá
sa területén a Kormány irányításával működő, önálló feladattal és hatósági jogkörrel rendelkező országos hatáskörű központi közigazgatási szerv. Felügyeletét a miniszterelnök által kijelölt miniszter (a továbbiakban: kijelölt
miniszter) látja el. Az OAH a jogszabályokban meghatározott feladatkörében nem utasítható, határozatait felügyeleti jogkörben megváltoztatni vagy módosítani nem lehet.
(2) Az OAH költségvetési szerv, amelynek költségvetése
a kijelölt miniszter által vezetett minisztérium fejezetén
belül elkülönítetten jelenik meg. Az OAH bevételeit
— a bírságból származó bevételek kivételével — működésének fedezetére használja fel, azok más célra nem vonhatók el.
(3) Az OAH főigazgatóját és helyetteseit a miniszterelnök nevezi ki és menti fel.
(4) Az OAH
a) figyelemmel kíséri a nemzetközi fejlődés általános
irányait az atomenergia alkalmazása területén, és ennek
alapján javaslatot alakít ki a szükséges hazai intézkedésekre;
b) figyelemmel kíséri a hatáskörébe tartozó jogszabályok érvényesítését; megállapításai alapján intézkedéseket
kezdeményez, javaslatot tesz a jogszabályok szükség szerinti módosítására, illetve megalkotására.
(5) A kijelölt miniszter
a) kiadja a törvény végrehajtását célzó, az OAH tevé
kenységével összefüggő miniszteri rendeleteket;
b) rendelkezik a Központi Nukleáris Pénzügyi Alappal;
c) tájékoztatja az OAH főigazgatóját a munkáját érintő
kormánydöntésekről;
d) a pénzügyminiszterrel egyetértésben rendeletben ál lapítja meg az OAH részére fizetendő igazgatási-szolgáltatási díjak mértékét.
(6) Az OAH főigazgatója
a) vezeti a Hivatalt,
b) megállapítja a Hivatal szervezeti és működési sza
bályzatát,
c) gyakorolja a Hivatal köztisztviselői felett a munkál
tatói jogokat,
d) irányítja a Hivatal gazdálkodását,
e) képviseli a Hivatalt,
f) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogsza
bály a hatáskörébe utal,
g) másodfokon eljár az OAH hatáskörébe tartozó vala
mennyi államigazgatási ügyben,
h) tanácskozási joggal részt vesz a Kormány ülésein a
Hivatal feladatkörét érintő előterjesztések tárgyalásakor,
i) évente beszámol a Kormánynak és az Országgyűlés
nek az atomenergia hazai alkalmazásának biztonságáról,
ideértve a 7. § (2) bekezdésében foglalt előkészítő tevékenységet is.
(7) Az atomenergia biztonságos alkalmazásával összefüggő kormányzati, hatósági és nukleárisbaleset-elhárítási
intézkedések tudományos megalapozásának biztosítása
érdekében az OAH munkáját Tudományos Tanács segíti.’’
(3) Az Atv. 67. §-ának a) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,a) az OAH feladat- és hatáskörét, valamint az atomenergia alkalmazásának szabályozását összehangoló
Atomenergia Koordinációs Tanács tevékenységét,’’
82. § A kisajátításról szóló 1976. évi 24. törvényerejű
rendelet 4. §-ának (1) bekezdése a következő t) ponttal
egészül ki:
[4. § (1) Ingatlant kisajátítani az alábbi célokra lehet:]
,,t) földgáz-, valamint propán-, butángázok és ezek ele
gyei szállítóvezetékeinek, elosztóvezetékeinek és tartozékainak létesítése, ha a létesítés másként nem biztosítható.’’
83. § (1) A Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Költségvetési törvény) 1. §-ának a)—b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Országgyűlés a 2003. évi központi költségvetés)
,,a) kiadási főösszegét 5 316 575,4 millió forintban, azaz
ötmillió-háromszáztizenhatezer-ötszázhetvenöt egész
négytized millió forintban, b) bevételi főösszegét 4 747 603,7 millió forintban, azaz
négymillió-hétszáznegyvenhétezer-hatszázhárom egész
héttized millió forintban,’’
(2) A Költségvetési törvény 1. számú melléklete
XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet,
25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím kiegészül a következő rendelkezésekkel:
,,6. Energiagazdálkodási célelőirányzat alcím, 1. Energiagazdálkodási jogcím-csoport, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport,
5. Egyéb működési célú támogatások kiemelt előirányzat, melynek kiadási előirányzata 6000 millió forint,
6. Energiagazdálkodási célelőirányzat alcím, 1. Energiagazdálkodás jogcím-csoport támogatási előirányzata
6000 millió forint.
Az 1—25. cím összesen: kiadási előirányzata 329.234,1 millió forintra, támogatási előirányzata 242.057,2 millió forintra
változik.
A 28. Központosított bevételek cím, 3. Energiagazdálkodási célelőirányzat befizetés alcím, amelynek bevételi
előirányzata 6000 millió forint.
A XV. fejezet összesen: kiadási előirányzata 331.682,5 millió forintra, bevételi előirányzata 101.126,9 millió forintra,
támogatási előirányzata 242.057,2 millió forintra változik.’’
84. § (1) A villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény (a továbbiakban: VET) 7. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,7. § (1) A Hivatal elnökét és elnökhelyettesét
— a miniszter javaslatára — a miniszterelnök nevezi ki, és
menti fel. A kinevezés időtartama hat év. Az elnök és az
elnökhelyettes megbízatásának megszűnése esetén a
miniszter nyilvános pályázatot ír ki a megüresedő tisztségre. A pályázatokat a miniszter a pályázatok benyújtására
rendelkezésre nyitva álló határidő lejártát követően harminc napon belül szakmailag értékeli. A miniszter az értékelés eredményéről a jelöltek sorrendjéről és javaslatának
indokolásáról írásban tájékoztatja a miniszterelnököt.
(2) Az elnök és az elnökhelyettes tekintetében a munkáltatói jogokat — a kinevezés és a felmentés kivételével — a miniszter gyakorolja. Az elnököt a közigazgatási
államtitkár havi illetményével azonos díjazás, illetőleg azonos juttatások, az elnökhelyettest a helyettes államtitkár
havi illetményével azonos díjazás, illetőleg azonos juttatások illetik meg.
(3) A Hivatal elnökének és elnökhelyettesének megbízatása megszűnik,
a) ha a kinevezés időtartama lejár,
b) ha a tisztségéről lemond,
c) ha tisztségéből felmentik,
d) ha meghal,
e) törvényben meghatározott egyéb ok esetén.
(4) Felmentéssel szűnik meg a Hivatal elnökének és
elnökhelyettesének megbízatása, ha
a) jogerős bírói ítélet megállapítása szerint bűncselek
ményt követett el, vagy más módon a tisztségre méltatlanná
vált,
b) tisztségének ellátására tartósan alkalmatlanná vált,
c) tisztségével való összeférhetetlenségét három hóna
pon belül nem szüntette meg,
d) tevékenységével a Hivatal működését veszélyezteti.
(5) A Hivatal elnöke
a) vezeti a Hivatalt,
b) megállapítja a Hivatal szervezeti és működési sza
bályzatát,
c) gyakorolja a Hivatal köztisztviselői felett a munkál
tatói jogokat,
d) irányítja a Hivatal gazdálkodását,
e) képviseli a Hivatalt,
f) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogsza
bály vagy a Hivatal szervezeti és működési szabályzata a
hatáskörébe utal,
g) tanácskozási joggal részt vesz a Kormány ülésén a
Hivatal feladatkörét érintő előterjesztések tárgyalásakor.’’
(2) A VET 96. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,96. § Az árképzés és az áralkalmazás részletes szabá
lyait a legkisebb költség elvének figyelembevételével a
Hivatal alakítja ki. Az árszabályozás kereteit és az árakat a
miniszter állapítja meg, és rendelettel hirdeti ki. A Hivatal
az árszínvonalat és az árat bármelyik érdekelt fél kezdeményezésére köteles felülvizsgálni, és az eljárás eredményét
nyilvánosságra hozni.’’
Átmeneti rendelkezések 85. § (1) A gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Gszt.) alapján engedéllyel rendelkezők, illetve jogutódjaik, vagy az általuk földgázszállítói,
-tárolói, -elosztói és -kereskedelmi tevékenység folytatására létesített vagy általuk irányított és e tevékenységeknek
vagy ezek valamelyikének folytatására kijelölt társaságok
e törvény előírásainak megfelelő engedély iránti kérelmet
kötelesek e rendelkezés hatálybalépésétől számított 90 napon belül a Hivatalhoz benyújtani. E kötelezettségük
kiterjed a Gszt. alapján kiadott gázértékesítői és gázszolgáltatói engedélyekben meghatározott fogyasztók részére,
illetve településen, településrészen, területen végzett engedélyköteles tevékenységre. A Hivatal a jogszabályoknak
megfelelő kérelem esetén harminc napon belül köteles a
kérelemnek megfelelő tartalommal az engedély tárgyában
érdemi határozatot hozni. Amennyiben a kérelem a jogszabályoknak és az engedélyes még érvényben lévő működési
engedélyének — az e törvényben előírt átalakulások figyelembevételével — megfelel, a Hivatal köteles az engedélyt
kiadni. A Gszt. alapján kibocsátott engedélyek alapján
2003. december 31-ig végezhető tevékenység.
(2) A Gszt. alapján engedéllyel rendelkező gazdasági
társaságok, jogutódjaik vagy általuk e törvény hatálybalépéséig földgázszállítói, -tárolói, -elosztói és -kereskedelmi
tevékenység folytatására létesített, vagy általuk irányított
és e tevékenységeknek vagy ezek valamelyikének folytatá
sára kijelölt társaságok részére rendelkezésre bocsátott
vagyonnal összefüggésben illetékfizetési kötelezettség
nem keletkezik, kivéve a cégbírósági illetéket. A vagyon
nem pénzbeli hozzájárulásként történő rendelkezésre bocsátására a gazdasági társaságokról szóló 1997. évi
CXLIV. törvény 208. §-a (2) bekezdésének második és
harmadik mondatában foglalt rendelkezéseket nem kell
alkalmazni.
(3) A (2) bekezdés szerint létrehozott, illetőleg kijelölt
társaságok számára biztosított vagyontárgyak és vagyoni
értékű jogok átadása tekintetében a létrehozott, illetőleg
kijelölt társaságok általános forgalmi adó visszaigénylésénél az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi
LXXIV. törvény 48. § (4) és (5) bekezdésében foglalt feltételeket teljesítettnek kell tekinteni.
(4) A (2) bekezdés szerint létrehozott, illetőleg kijelölt
társaságokat — az e törvény szerinti engedélyeik megszerzésének feltételével — a Gszt. alapján kiadott engedéllyel
rendelkező alapítójuknak, illetőleg az őket irányító ilyen
vállalkozásnak az e társaságok által az e törvényben írt
engedélyek alapján folytatott földgázipari tevékenységet
érintő jogviszonyai tekintetében a Gszt. alapján kiadott
engedéllyel rendelkező alapítójuk, illetőleg az őket irányító ilyen vállalkozás jogutódjainak kell tekinteni.
(5) A Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjáig tranzitnak minősül a
Magyar Köztársaság területén keresztül történő olyan szállítás, amelynek kezdő- és végpontja a Magyar Köztársaság
területén kívül van.
(6) E törvény hatálybalépése — a (4) bekezdésben foglaltak kivételével — nem érinti az ingatlan-nyilvántartásba
bejegyzett szolgalmi jogokat, azok gyakorlását.
(7) E törvény hatálybalépését megelőzően megépült
gázelosztó-vezeték szolgalmi joggal még nem rendelkező
idegen ingatlant érintő biztonsági övezetére a szolgalmi
jogot a jogosultnak e törvény hatálybalépésétől számított
három éven belül be kell jegyeztetni az ingatlan-nyilvántartásba. Ezt a rendelkezést nem kell alkalmazni a közterületen elhelyezett gázelosztó-vezeték idegen ingatlant
érintő biztonsági övezetére.
(8) Földgázszállító- és -elosztóvezeték megszűnése esetén a szolgalmi jog ingatlan-nyilvántartásból való törlését
a jogosult köteles kérni, annak elmulasztása esetén azt a
jogosult költségére az ingatlan tulajdonosa is kérheti.
Az ingatlantulajdonos törlési kérelmének teljesítéséhez
szükséges nyilatkozatot a vezetékjog jogosultja köteles kiadni.
(9) E törvény 4. §-ának (4) bekezdését annak hatálybalépését megelőzően indult hatósági eljárások esetében is
alkalmazni kell.
(10) E rendelkezés hatálybalépését követő tizenöt
napon belül a miniszter nyilvános pályázatot ír ki a Hivatal
elnöki és elnökhelyettesi tisztségének betöltésére. E rendelkezés hatálybalépését követő kilencvenedik napon a
Hivatal elnökének és elnökhelyettesének megbízatása
megszűnik.
Az Európai Unió jogszabályaihoz való közelítés 86. § Ez a törvény a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Unió
következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 98/30/EK irányelve, a földgáz belső piacának közös szabályairól,
b) a Tanács 90/377/EGK irányelve az ipari végfelhasználók felé felszámított gáz- és villamosenergia-díjak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásokról,
c) a Tanács 91/296/EGK irányelve, a földgáz hálózatokon keresztül történő szállításáról.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke