text:
13/2009. (XI. 20.) KüM utasítása a Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ának (1) bekezdése, valamint a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. § (1) bekezdése alapján a Magyar Köztársaság
Külügyminisztériuma szervezeti és működési rendjét az alábbiak szerint szabályozom:
A Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának hatálya 1. (1) Jelen utasítás a Külügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) szervezetére és ügymenetére, továbbá
létszámkeretére vonatkozó alapvető szabályokat tartalmazza. (2) Jelen utasítás alkalmazásában
központ: a Minisztérium belföldön működő szervezeti egységei, külképviselet: a Magyar Köztársaság diplomáciai képviselete, konzuli képviselete, a nemzetközi szervezet mellett
működő állandó képviselete, valamint a nemzetközi jog alapján létesített más képviselete, továbbá az utazó
nagykövetek, konzulok, diplomaták. (3) Belső rendelkezés a Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatával (a továbbiakban: SZMSZ) nem lehet
ellentétes. I. A MINISZTÉRIUM SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE A szervezeti egységek
2. (1) A Minisztérium szervezeti egységei: a) Az általános nemzetközi kapcsolatok fenntartásával foglalkozó főosztályok (a továbbiakban: területi főosztályok).
b) A nemzetközi kapcsolatok valamely szakmai részterületével foglalkozó főosztályok (a továbbiakban: szakmai
főosztályok). c) A Minisztérium működési feltételeinek biztosításával, szervezésével és összehangolásával foglalkozó szervezeti
egységek (a továbbiakban: funkcionális főosztályok). d) A külképviseletek.
(2) A Minisztérium szervezeti felépítését és felügyeleti rendjét az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) A Minisztérium létszámkeretét a 2. számú melléklet tartalmazza.
(4) A központ szervezeti egységeinek feladat- és hatáskörét a 3. számú melléklet tartalmazza.
(5) A Magyar Köztársaság külképviseleteire vonatkozó külön szabályokat a 4. számú melléklet tartalmazza.
(6) A munkáltatói jogok átruházásáról és e jogok gyakorlásának rendjéről szóló hatásköri jegyzéket az 5. számú melléklet
tartalmazza. (7) A Külügyminisztérium szakmai felső vezetői helyettesítésének rendjét a 6. számú melléklet tartalmazza.
(8) A II. besorolási osztályba tartozó köztisztviselők képzettségi pótlékra jogosító munkaköreinek felsorolását és a
képzettségi pótlék mértékét a 7. számú melléklet tartalmazza.
(9) A Külügyminisztérium alapító okiratában foglaltak részletezését a 8. számú melléklet tartalmazza.
(10) A szabálytalanságok kezelésének eljárási rendjét a 9. számú melléklet tartalmazza.
(11) A Külügyminisztérium ellenőrzési nyomvonalát a 10. számú melléklet és függelékei tartalmazzák.
A Minisztérium vezetői 3. (1) A Minisztérium vezetői:
a) a miniszter, b) az államtitkár, c) a szakállamtitkárok,
d) a kabinetfőnök. (2) A Minisztérium vezetői a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvényben foglaltaknak megfelelően látják el feladataikat.
A miniszter 4. (1) A miniszter feladat- és hatáskörét a külügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló Korm. rendelet szabályozza.
(2) A miniszter – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a Minisztérium bármely ügyében dönthet. Ebben az esetben
azt, aki az adott ügyben egyébként döntési jogkörrel rendelkezik, tájékoztatja.
(3) A miniszter – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a Minisztérium bármely köztisztviselőjét, ügykezelőjét és
fizikai alkalmazottját közvetlenül utasíthatja. (4) A miniszter normatív utasítással kiemelt fontosságú feladat ellátására miniszteri biztost nevezhet ki, valamint
tanácsadó testületet vagy ad hoc bizottságot hozhat létre.
(5) A miniszter dönt különösen: a) a nagykövetek kinevezése, megbízása, illetve megbízás alóli felmentése tárgyában készült előterjesztések
benyújtásáról; b) a főkonzulok kinevezéséről és a kinevezés visszavonásáról;
c) a tiszteletbeli konzuli megbízásokról és azok visszavonásáról;
d) a kitüntetési javaslatok jóváhagyásáról és az általa alapított kitüntetések adományozásáról;
e) a Kormány által a Minisztérium rendelkezésére bocsátott humanitárius segélyezési keret felhasználásáról,
amelyet az illetékes szakállamtitkáron keresztül gyakorol; f) a Kormány által, valamint a nemzetközi jog alapján alapított alapítványok, közalapítványok vonatkozásában az
alapító nevében gyakorolt, az alapítót megillető jogosultságába tartozó kérdésekről, amelyeket az illetékes
szakállamtitkáron keresztül gyakorol; g) az államtitkár javaslata alapján a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvényben a diplomata-útlevelek és a
külügyi szolgálati útlevelek kiadásáról; h) az államtitkár javaslata alapján a Minisztérium létszám-, bér- és jutalmazási kereteinek felhasználásáról.
(6) A miniszter jóváhagyja az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvénnyel összhangban az
államtitokká, illetve szolgálati titokká minősítésre elé terjesztett javaslatokat.
(7) A miniszter megbízza a Minisztérium titokvédelmi felügyelőjét, kinevezi az adatvédelmi megbízottat és a biztonsági
megbízottat. (8) A miniszter kiadmányozza különösen az alábbi iratokat:
a) a köztársasági elnöknek, az Országgyűlés tisztségviselőinek, az országgyűlési képviselőknek, a Kormány tagjainak,
az Alkotmánybíróság elnökének, a Legfelsőbb Bíróság elnökének, a legfőbb ügyésznek, az Állami Számvevőszék
elnökének, valamint a pártok vezetőinek címzett, illetve ezek megkeresései tárgyában készült iratokat;
b) a külügyminiszter által készített és benyújtandó kormány-előterjesztéseket;
c) a miniszter kizárólagos hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtása során keletkezett iratokat.
(9) A miniszter a pénzügyminiszter által közzétett irányelvek figyelembevételével gondoskodik a folyamatba épített,
előzetes és utólagos vezetői ellenőrzés (FEUVE) létrehozásáról, működtetéséről és fejlesztéséről.
(10) A miniszter gondoskodik a belső ellenőrzés kialakításáról, a működéséhez szükséges források biztosításáról.
Megteremti, szavatolja a belső ellenőrzés funkcionális függetlenségét. (11) A miniszter gondoskodik a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvényben meghatározott, a külügyminisztérium
számára meghatározott feladatok végrehajtásáról. (12) A miniszter gondoskodik a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvényben a
külügyminiszter számára meghatározott feladatok végrehajtásáról. (13) A miniszter gondoskodik a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvényben a diplomata-útlevelek és a külügyi
szolgálati útlevelek kiadására vonatkozó feladatok végrehajtásáról. A miniszter e jogkörét átruházhatja a Európán
kívüli kétoldalú kapcsolatokért, valamint a konzuli tevékenységért, a nemzetközi fejlesztési együttműködésért és a
humanitárius segélyezési koordinációért felelős szakállamtitkárra. (14) A miniszter közvetlenül felügyeli a szóvivőt, a Szóvivői Irodát és a Humán Erőforrások Főosztályt. A miniszter
közvetlenül irányítja a Belső Ellenőrzési Osztályt. Az államtitkár
5. (1) Az államtitkár tevékenységét a miniszter irányítása alatt végzi. Gyakorolja mindazokat a hatásköröket, amelyeket
jogszabály, a Kormány, a miniszterelnök vagy a miniszter a feladatkörébe utal.
(2) Az államtitkár – jogszabályban meghatározott kivételekkel – a miniszter teljes jogkörű helyettese.
(3) Az államtitkár részt vesz az államtitkári értekezleten, valamint a miniszter megbízása alapján a kormány kabinetek
ülésein. (4) A miniszter akadályoztatása esetén az Országgyűlés és a Kormány ülésein helyettesíti a minisztert.
(5) Jogszabály vagy a miniszter eltérő rendelkezése hiányában – a miniszter által átruházott hatáskörben – a Minisztérium
bármely ügyét magához vonhatja. Ebben az esetben azt, aki az ügyben egyébként döntési jogkörrel rendelkezne, erről
tájékoztatja. E rendelkezése nem terjed ki a miniszter kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekre.
(6) Az államtitkár feladat-és hatáskörében jóváhagyja az államtitokká, illetve szolgálati titokká minősítésre elé terjesztett
javaslatokat. (7) Az államtitkár a jogszabályoknak és a szakmai követelményeknek megfelelően államtitkári ügyviteli rendelkezést és
ügyviteli szabályzatot ad ki. (8) Az államtitkár feladatai különösen:
a) a miniszter döntése szerint részt vesz a külföldi és hazai tárgyalásokon, az ezekről készült jelentéseket
véleményezi; b) a miniszter igénye szerint közvetlenül ad tájékoztatást és véleményt a felmerülő külpolitikai kérdésekről;
c) felhatalmazás alapján képviseli a minisztert hazai és nemzetközi rendezvényeken, tárgyalásokon;
d) a miniszter által fenntartott szakmai és stratégiai döntések kivételével irányítja a Parlamenti Kapcsolatok Osztálya,
a Nemzetpolitikai Diplomáciai Osztály, és az Energiabiztonsági Titkárság tevékenységét.
(8) Az államtitkár a Parlamenti Kapcsolatok Osztálya útján irányítja a Minisztérium parlamenti munkával kapcsolatos
tevékenységét, így különösen: a) segíti a minisztert országgyűlési feladatai ellátásában, kapcsolatot tart az Országgyűlésben képviselettel
rendelkező pártok képviselőcsoportjaival, illetve a pártokhoz nem tartozó képviselőkkel, valamint a társadalmi,
gazdasági érdekképviseletekkel; b) jóváhagyja az országgyűlési képviselői kérdések és interpellációk választervezeteit;
c) egyeztet a kormánypárt parlamenti frakciójával, a miniszter megbízása szerint ellátja és képviseli a
külügyminisztériumot a parlamenti pártközi egyeztetéseken; d) eljár a miniszter által hatáskörébe utalt ügyekben.
(9) Az államtitkár a Nemzetpolitikai Diplomáciai Osztályon keresztül
a) felügyeli a határon túli magyar kisebbségeket érintő diplomáciai lépéseket;
b) véleményezi a nemzetközi szervezetek által a kisebbségeket érintő dokumentumokat, részt vesz a magyar
álláspont kidolgozásában, és képviseli azt a hazai és nemzetközi fórumokon;
c) nemzetpolitikai ügyekben, valamint a magyarországi kisebbségeket érintő, diplomáciai lépéseket is igénylő
feladatok vonatkozásában kapcsolatot tart a Miniszterelnöki Hivatal társadalompolitika összehangolásáért felelős
tárca nélküli miniszter irányítása alatt működő kisebbség- és nemzetpolitikáért felelős szakállamtitkárával és a
társtárcák érintett szervezeti egységeivel. (10) Az államtitkárt tájékoztatni kell a szervezeti egységek közötti együttműködés esetleges zavarairól. E tájékoztatás
módjára a hivatali út szabályai irányadók. (11) Az államtitkárnak előzetes jóváhagyásra be kell mutatni különösen:
a) kiadmányozás előtt a külügyminiszter által kiadmányozandó iratokat;
b) a Külügyminisztérium által, vagy a Külügyminisztérium társelőterjesztőként készült kormány-előterjesztéseket;
c) a jogszabályok és a Magyar Közlönyben megjelentetni kívánt egyéb anyagok tervezeteit;
d) a miniszteri utasítások és irányelvek tervezeteit; e) a Minisztériumot érintő bizottság létesítésével kapcsolatos iratokat;
f) a miniszter egyéb döntéseit előkészítő anyagokat; g) a Minisztériumba történő felvételre, közszolgálati jogviszony, munkaviszony létesítésére, illetve megszüntetésére
vonatkozó javaslatokat; h) a vezetői megbízás, illetve az előmenetelt biztosító közigazgatási címek adományozására és visszavonására
vonatkozó javaslatokat; i) a diplomáciai rang adományozására és a rangemelésre vonatkozó javaslatokat;
j) a külszolgálatra történő kirendelésre, illetve külszolgálatról történő berendelésre vonatkozó javaslatokat;
k) a Minisztériumon belüli áthelyezésekre, illetve a külszolgálaton lévők egyes állomáshelyek közötti áthelyezéseire
vonatkozó javaslatokat. (12) Az államtitkár a Minisztériumot érintő előterjesztésekre tárcavéleményt ad, attól elállhat, vagy azt módosíthatja.
(13) Az államtitkár meghozza a hatásköri jegyzékben az államtitkár vonatkozásában megállapított, a munkáltatói jogok
gyakorlásával kapcsolatos döntéseket. (14) Az államtitkár koordinálja a Minisztériumon belül a több szakállamtitkár területét érintő, projektjellegű feladatok
végrehajtását. (15) Az államtitkár felügyeleti és irányítási jogkört gyakorol a Magyar Külügyi Intézet felett.
(16) Az államtitkár irányítja a Demokrácia Központ Alapítvány működésével kapcsolatos tevékenységet.
(17) Az államtitkár felügyeli a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvényben meghatározott, a Minisztérium számára
előírt feladatok végrehajtását. A szakállamtitkárok 6. (1) A szakállamtitkárok – a miniszter irányítása alatt – a jogszabályoknak és a szakmai követelményeknek megfelelően
irányítják és felügyelik a miniszter feladat- és hatáskörének az SZMSZ meghatározott része tekintetében a szakmai
munkát, valamint döntenek a hatáskörébe utalt ügyekben. (2) A Külügyminisztériumban öt szakállamtitkár működik.
(3) A szakállamtitkárok irányítása és felügyelete alá tartozó feladat- és hatáskörök az alábbiak:
a) Az általános kül- és biztonságpolitikai kérdésekért, ezen belül kiemelten az Európai Unió közös kül- és
biztonságpolitikai ügyeiért és a biztonságpolitikáért, a nemzetközi szervezetekkel kapcsolatos, valamint
nemzetközi emberi jogi vonatkozású feladatokért felelős szakállamtitkár (továbbiakban: politikai igazgató)
közvetlenül irányítja a szakállamtitkár titkárságát, valamint a Nemzetközi és Európai Uniós Közjogi Főosztály, az
Európai Levelező, az EU Kül- és Biztonságpolitikai Főosztály, a Biztonságpolitikai és Non-proliferációs Főosztály, a
Nemzetközi Szervezetek és Emberi jogok Főosztálya és a Regionális Együttműködési Osztály tevékenységét.
b) A kormányzati Európa-politikáért, az európai uniós tagsággal összefüggő feladatokért, az Európai Unió
döntéshozatali eljárásában képviselendő tárgyalási álláspont kialakításának koordinálásáért, az Európai
Koordinációs Tárcaközi Bizottság működtetéséért, továbbá a feladat- és hatáskörébe tartozó uniós politikákkal
kapcsolatos ügyekért felelős szakállamtitkár (továbbiakban: európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkár)
közvetlenül irányítja a szakállamtitkár titkárságát, valamint az EU Elnökségi, Koordinációs és Jogi Főosztály, az EU
Gazdaságpolitikai Főosztály, az EU Ágazati és Kereskedelempolitikai Főosztály, valamint a Bővítési Osztály
tevékenységét. c) Az Európai Unió és az EGT tagállamaival, Svájccal, Liechtensteinnel, a Szentszékkel, Monacóval, San Marinóval, az
Andorrai Hercegséggel és a Szuverén Máltai Lovagrenddel fenntartott kétoldalú kapcsolatokért, a külpolitikai
stratégiai tervező és információs tevékenységért, valamint az Európai Duna Stratégiával kapcsolatos ügyekért
felelős szakállamtitkár (továbbiakban: EU kétoldalú kapcsolatokért és külpolitikai tervezésért felelős
szakállamtitkár) közvetlenül irányítja az I. Európai Főosztály, a II. Európai Főosztály, a Külpolitikai Stratégiai
Tervező és Információs Főosztály, valamint az EU Duna Régió Stratégia nagykövet tevékenységét.
d) Az Európán kívüli kétoldalú kapcsolatokért, valamint a konzuli tevékenységért, a nemzetközi fejlesztési
együttműködésért és a humanitárius segélyezési koordinációért felelős szakállamtitkár (továbbiakban: Európán
kívüli kétoldalú kapcsolatokért valamint a konzuli tevékenységért és a nemzetközi fejlesztésért felelős
szakállamtitkár) közvetlenül irányítja a szakállamtitkár titkárságát, valamint az Amerikai Főosztály, az Ázsiai és
Csendes-óceáni Főosztály, az Afrikai és Közel-keleti Főosztály, a Konzuli Főosztály valamint a Nemzetközi
Fejlesztési Együttműködési és Humanitárius Segítségnyújtási Főosztály tevékenységét. e) A kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni államokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatokért, a
szakdiplomáciáért, a gazdálkodásért, biztonságért, iratkezelésért, távközlésért, informatikáért és protokollért
felelős szakállamtitkár (továbbiakban: igazgatási, kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni
kérdésekért felelős szakállamtitkár) közvetlenül irányítja a szakállamtitkár titkárságát, valamint a III. Európai
Főosztály, a IV. Európai Főosztály, a Gazdálkodási Főosztály, Biztonsági, Informatikai és Távközlési Főosztály, a
Dokumentációs Főosztály, a Protokoll Főosztály, a Gazdaságdiplomáciai Főosztály, az EU Elnökségi Költségvetési
és Logisztikai Osztály, a Pályáztatási Osztály, az Ingatlanportfólióért Felelős Osztály és a Közbeszerzési Osztály
tevékenységét. (4) Ha a miniszter vagy az államtitkár eltérően nem rendelkezik, az SZMSZ 3. sz. mellékletében meghatározott, az
irányításuk és felügyeletük alatt álló szervezeti egységek hatáskörébe tartozó bármely ügyet magukhoz vonhatnak,
illetőleg döntenek a felmerülő hatásköri vitákban. (5) Az irányításuk és felügyeletük alatt álló szervezeti egységek, valamint az ezek által irányított külképviseletek
köztisztviselői, ügykezelői és fizikai alkalmazottai tekintetében gyakorolják a miniszter által rájuk átruházott
munkáltatói jogokat. (6) A szakállamtitkárok helyettesítésének rendjét a Minisztérium szakmai felső vezetőinek helyettesítési rendjéről szóló, a
jelen SZMSZ 6. sz. mellékletét képező ügyviteli szabályzat tartalmazza.
(7) Feladat- és hatáskörükben jóváhagyják az államtitokká, illetve szolgálati titokká minősítésre eléjük terjesztett
javaslatokat. (8) Az igazgatási, kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni kérdésekért felelős szakállamtitkár az európai
uniós ügyekért felelős szakállamtitkárral együttműködve felelős a 2011-es EU-elnökségi felkészülés gazdasági,
gazdálkodási, költségvetési, anyagi, műszaki, technikai, biztonsági és informatikai vonatkozásait érintő feladatok
koordinálásáért és az ehhez kapcsolódó előterjesztések elkészítéséért. (9) Az Európán kívüli kétoldalú kapcsolatokért valamint a konzuli tevékenységért és nemzetközi fejlesztésért felelős
szakállamtitkár a nemzetközi fejlesztési együttműködési források biztosításában és az e tárgyban kötött
együttműködési megállapodások koordinálásában együttműködik az igazgatásért, kelet-európai, közép-ázsiai,
kaukázusi és nyugat-balkáni kérdésekért felelős szakállamtitkárral. Kül- és biztonságpolitikáért felelős szakállamtitkár
7. (1) A Minisztérium kül- és biztonságpolitikáért felelős szakállamtitkára (a továbbiakban: politikai igazgató) az általános
kül- és biztonságpolitikai kérdésekért, ezen belül kiemelten az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikai ügyeiért és
a biztonságpolitikáért felelős szakállamtitkár. (2) A politikai igazgató biztosítja az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikai kérdéseiben, az egységes kormányzati
álláspont kialakítását. (3) A politikai igazgató irányítja a NATO mellett működő Állandó Képviseletet.
(4) A politikai igazgató: a) Kezdeményezi és végzi a magyar kül- és biztonságpolitika számára fontos kérdésekben kialakítandó magyar
álláspontra, illetve cselekvésre javaslatokat megfogalmazó koordinációt, közvetlenül bevonva ebbe a
Minisztérium érintett főosztályainak illetékes vezetőit/munkatársait. Ennek során: – vezeti a rendszeres (havi) politikai tervezői fórumot;
– szükség szerint munkaértekezletet hív össze a nemzetközi szervezetekben (EU, NATO stb.) képviselendő
magyar pozíció kialakítása és aktualizálása érdekében; – közvetlenül vagy képviselője által részt vesz a Minisztérium minden olyan egyeztető fórumán, amely általános
kül- és biztonságpolitikai kérdéseket érint. b) Szakmai irányítást gyakorol az Európai Unió mellett működő Állandó Képviselet Közös Kül- és Biztonságpolitikai
Hivatala tekintetében, továbbá a feladat- és hatáskörébe tartozó ügyekben felügyeli a külképviseletek utasítási és
jelentési rendjét. c) Ellátja a közös kül- és biztonságpolitika alakításával és végrehajtásával kapcsolatos feladatokat.
d) Felügyeli az európai uniós döntés-előkészítő és döntéshozatali fórumok közös kül- és biztonságpolitikai napirendi
pontjainak tartalmi előkészítését és véleményezi a közös kül- és biztonságpolitikával összefüggő
kormány-előterjesztéseket. e) Felel a felügyelete és irányítása alatt álló főosztályok feladat- és hatáskörébe tartozó kormány-előterjesztések és
egyéb tájékoztató anyagok, jelentések elkészítésért. f) Feladat- és hatásköréhez igazodóan elkészíti vagy részt vesz a Minisztériumon belüli, illetve
kormány-előterjesztések előkészítésében. g) Feladat- és hatáskörében képviseli a Minisztériumot az Európai Unió intézményeiben, illetve intézményei előtt,
továbbá a két- és többoldalú kapcsolatokban. h) Felügyeli az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság közös kül- és biztonságpolitika szakértői csoportja
tevékenységét. (5) Az európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkárral szoros együttműködésben felel a 2011-es magyar EU-elnökség
kül-, biztonság-, és védelempolitikai feladatainak ellátásért, az elnökségi periódus során e területeken megjelenő
prioritások meghatározásáért, illetve kül-, biztonság-, és védelempolitikai területen javaslatot tesz az elnökségi
felkészülés személyi és szervezeti feltételeire, beleértve az EU Állandó Képviseleten működő Kül- és Biztonságpolitikai
Hivatalt. (6) A kül- és biztonságpolitikáért felelős szakállamtitkárral előzetesen egyeztetni kell a kétoldalú tárgyalásoknak az
EU közös kül- és biztonságpolitikájával, illetve a NATO-val kapcsolatos tematikáját.
(7) A politikai igazgatóra az SZMSZ szakállamtitkárokra vonatkozó rendelkezéseit az e pontban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni. (8) A politikai igazgató feladat- és hatáskörében felel a külképviseletek tájékoztatásáért.
Európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkár 8. (1) A Minisztérium európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkára a kormányzati Európa-politikáért, az európai uniós
tagsággal összefüggő feladatokért, az Európai Unió döntéshozatali eljárásában képviselendő tárgyalási álláspont
kialakításáért, az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság működtetéséért, továbbá a feladat- és hatáskörébe tartozó
uniós politikákkal kapcsolatos ügyekért felelős szakállamtitkár. (2) A szakállamtitkár felel az Európai Unió alapszerződéseinek, intézményeinek reformjával, módosításával, az Európai
Unió jövőjével, illetve az Európai Unió bővítésével kapcsolatos kérdésekért.
(3) A szakállamtitkár – feladat- és hatáskörében – képviseli a Minisztériumot az Európai Unió intézményei előtt és a két- és
többoldalú nemzetközi kapcsolatokban. (4) A szakállamtitkár felel a felügyelete és irányítása alatt álló főosztályok hatáskörébe tartozó kormány-előterjesztések és
egyéb tájékoztató anyagok, jelentések elkészítéséért. A közigazgatási egyeztetés keretében véleményezi az
Európa-politikával, illetve az európai uniós tagsággal összefüggő kormány-előterjesztéseket.
(5) A szakállamtitkár gondoskodik a Kormány és az Országgyűlés együttműködéséről szóló 2004. évi LIII. tv.
végrehajtásából eredő kormányzati feladatok tárcaközi összehangolásáról, ellátásáról. (6) A szakállamtitkár összehangolja a magyar európai parlamenti képviselőkkel való kapcsolattartási feladatokat.
(7) A szakállamtitkár felel az Európai Unió döntéshozatali eljárásában való részvételről és az ehhez kapcsolódó
kormányzati koordinációról szóló 1123/2006. (XII. 11.) Korm. határozatban foglalt tárcaközi koordinációs rendszer
kialakításért, működtetéséért és a szabályozásával összefüggő feladatokért. (8) Az európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkár:
a) akadályoztatása esetén – a feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben –helyettesíti az államtitkárt a Gazdasági
Kabinet ülésein; b) ellátja az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság (továbbiakban: EKTB) elnöki feladatait. Ebben a minőségében
felel az európai uniós tagságból fakadó tagállami feladatokkal összefüggő szabályozási feladatokért és ezek
végrehajtásáért; c) felügyeli az EKTB feladat- és hatáskörébe tartozó szakértői csoportjainak tevékenységét;
d) ellátja az Európai Tanács és az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa ülései előkészítésének szervezési, illetve
– feladat- és hatáskörében – tartalmi feladatait; e) általános irányítást és feladat- és hatáskörében szakmai irányítást gyakorol az Európai Unió mellett működő
Állandó Képviselet tekintetében; f) feladat- és hatáskörében felügyeli a külképviseletek utasítási és jelentési rendjét;
g) felel a felügyelete és irányítása alatt álló főosztályok hatáskörébe tartozó uniós politikákra vonatkozó magyar
álláspont kialakításáért és az ezekből adódó hazai feladatokban való részvételért;
h) ellátja az Európai Unió pénzügyi perspektívája munkacsoport elnöki feladatait.
(9) A szakállamtitkár felel a 2011-es magyar EU-elnökségi felkészülésért, annak kormányzati előkészítéséért,
végrehajtásáért, koordinációjáért, beleértve az elnökségi felkészülés tartalmi, személyügyi szervezeti feltételeit. Az
európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkár felel az elnökségi felkészülés keretében a trió együttműködésért, az
uniós intézményekkel való egyeztetésért. Az elnökségi felkészülés gazdálkodási, gazdasági, protokoll, költségvetési,
műszaki, technikai, biztonsági, informális rendezvényei megszervezésével kapcsolatos kérdései tekintetében
együttműködik az igazgatásért, kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi, nyugat-balkáni kérdésekért felelős
szakállamtitkárral. Az európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkár az EU-elnökség Bizottságának titkára.
(10) A szakállamtitkár az európai döntéshozatalhoz, a tagállami működéssel összefüggő kormányzati koordinációhoz,
valamint az EU-elnökségi felkészüléshez kapcsolódó, kormányzati koordinációs feladatokból eredő anyagokat,
előterjesztéseket a kabinetfőnök egyidejű tájékoztatása mellett közvetlenül terjeszti a miniszter, illetve az államtitkár
elé. Gondoskodik az EU-elnökség Bizottsága számára készített előterjesztések felsővezetői egyeztetéséről,
együttműködésben az igazgatásért, kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni kérdésekért felelős
szakállamtitkárral és a kabinetfőnökkel. (11) A szakállamtitkárra az SZMSZ szakállamtitkárokra vonatkozó rendelkezéseit az e pontban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni. (12) A szakállamtitkár feladat- és hatáskörében felel a külképviseletek tájékoztatásáért.
(13) A szakállamtitkárral előzetesen egyeztetni kell az európai uniós országokkal folytatott tárgyalások európai uniós
tematikáját. (14) A szakállamtitkár feladat-és hatáskörében jóváhagyja az államtitokká, illetve szolgálati titokká minősítésre elé
terjesztett javaslatokat. Az EU kétoldalú kapcsolatokért és külpolitikai tervezésért felelős szakállamtitkára
9. (1) A szakállamtitkár felelős az Európai Unió és az EGT tagállamaival, Svájccal, Liechtensteinnel, a Szentszékkel,
Monacóval, San Marinóval, az Andorrai Hercegséggel és a Szuverén Máltai Lovagrenddel fenntartott kétoldalú
kapcsolatokért, valamint az Európai Duna Stratégiával kapcsolatos ügyekért.
(2) A szakállamtitkár feladat- és hatáskörében képviseli a Minisztériumot a két- és többoldalú nemzetközi kapcsolatokban.
(3) A szakállamtitkár felel a felügyelete és irányítása alatt álló főosztályok hatáskörébe tartozó kormány-előterjesztések és
egyéb tájékoztató anyagok, jelentések, illetve – a témában illetékes másik szakállamtitkárral együttműködve, vele
egyetértésben – külpolitikai stratégiai elemzések, stratégiai javaslatok kidolgozásáért és elkészítéséért.
(4) A szakállamtitkár feladat- és hatáskörében felügyeli a külképviseletek utasítási és jelentési rendjét.
(5) A szakállamtitkár feladat- és hatáskörében felel a külképviseletek tájékoztatásáért.
Az Európán kívüli kétoldalú kapcsolatokért, valamint a konzuli tevékenységért,
nemzetközi fejlesztési együttműködésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős szakállamtitkár
10. (1) A szakállamtitkár felelős az amerikai földrész, Ázsia és a csendes-óceáni térség, valamint Afrika államaival fenntartott
kétoldalú kapcsolatokért. (2) A szakállamtitkár biztosítja a fejlesztési együttműködési politika és a humanitárius segítségnyújtás kormányzati
koordinációját összhangban a kormány külkapcsolati stratégiájával és a partner országokra kidolgozott stratégiákkal.
(3) A szakállamtitkár biztosítja és irányítja a szakpolitika kidolgozását és végrehajtását és gondoskodik arról, hogy a
magyar nemzetközi fejlesztési együttműködési és humanitárius segítségnyújtási politika összhangban legyen a
nemzetközi, különösen az Európai Unió és az OECD szakpolitikájával. A Minisztérium szakállamtitkárainak
együttműködésével koordinálja a nemzetközi fejlesztési együttműködési és humanitárius segítségnyújtási
feladatokat és az e tárgyban kötött megállapodások végrehajtását, valamint felügyeli az ezek megvalósításához
szükséges források biztosítását és felhasználását. (4) A szakállamtitkár nemzetközi fejlesztési együttműködési és humanitárius segítségnyújtási ügyekben ellátja a
külképviseletek szakmai irányítását, különös tekintettel a partnerországokban működő külképviseletekre, a brüsszeli
EU Állandó Képviseletre, a párizsi OECD képviseletre, és a New York-i, valamint genfi ENSZ képviseletre.
(5) A szakállamtitkár feladat- és hatáskörében eljárva képviseli a minisztert, különösen az Európai Unió, az ENSZ, és az
OECD intézményeiben, továbbá a két- és többoldalú kapcsolatokban.
(6) A szakállamtitkár felügyeli a schengeni vízumkiadás gyakorlatát, folyamatos monitoringtevékenységgel biztosítva a
schengeni követelmények megvalósítását. (7) A szakállamtitkár felügyeli a magyar és az európai uniós állampolgárok érdekvédelmének ellátását külföldön.
(8) A szakállamtitkár felügyeli a konzuli szakterület jogszabály előkészítő és belső normaalkotási tevékenységét.
(9) A szakállamtitkár felügyeli a konzuli szakmai képzést és a regionális továbbképzést.
(10) A szakállamtitkár feladat- és hatáskörén belül részt vesz az EU bel- és igazságügyi együttműködésében a magyar
tárgyalási álláspontok kialakításában és képviseletében. (11) A szakállamtitkár gondoskodik a konzuli szakmai tevékenység által megkívánt fejlesztések stratégiájának
kialakításáról és megvalósításáról, javaslatot tesz a miniszternek a konzuli hálózat fejlesztésének és működtetésének
stratégiai kérdéseiben. (12) A szakállamtitkár gondoskodik a Magyarországra akkreditált diplomáciai testület tagjainak beutazási és tartózkodási
okmányainak biztosításában. (13) A szakállamtitkár a miniszter által átruházott hatáskörben dönt a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvényben a
diplomata-útlevelek és a külügyi szolgálati útlevelek kiadásáról. A kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni kapcsolatokért,
valamint a gazdaság és tudománydiplomáciáért, továbbá az igazgatásért felelős szakállamtitkár
11. (1) A Minisztérium kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni kapcsolatokért, valamint a gazdaság és
tudománydiplomáciáért, továbbá az igazgatásért felelős szakállamtitkára (a továbbiakban: az igazgatásért,
kelet-európai és közép-ázsiai kérdésekért felelős szakállamtitkár) a) a kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni országokkal meglévő kapcsolatokért,
b) a gazdaság- és tudománydiplomáciai együttműködésért, c) a gazdálkodásért, biztonságért, távközlésért, informatikáért, iratkezelésért, protokollért, a pályáztatásért és a
közbeszerzésekért, a 2011. évi magyar EU-elnökség logisztikai és költségvetési feladatainak, továbbá az
ingatlanportfólióval kapcsolatos feladatok ellátásért (továbbiakban: igazgatásért) felelős szakállamtitkár.
(2) A szakállamtitkár felelős a FÁK- és a nyugat-balkáni térséget érintő kérdésekben az egységes kormányzati álláspont
kialakításért. Igazgatási feladatkörében felel továbbá – a miniszter közvetlen vezetése és ellenőrzése mellett – a
költségvetési törvényben meghatározott költségvetési támogatás, valamint a betervezett és realizált intézményi
bevétel, továbbá a be nem tervezett, eseti bevétel optimális felhasználásával a Minisztérium működtetéséért, a
zavartalan működéshez és gazdálkodáshoz szükséges likviditás biztosításáért. (3) A szakállamtitkár felelős a Minisztérium bilaterális keretekben folyó külgazdasági, tudománydiplomáciai feladatainak
ellátásáért. Ezen tevékenysége során, valamint a más tárcákat is érintő igazgatási feladatok ellátása keretében felel az
illetékes társtárcákkal történő koordinációért. (4) A szakállamtitkár kelet-európai, közép-ázsiai, kaukázusi és nyugat-balkáni kapcsolatokért, valamint a gazdaság- és
tudománydiplomáciáért való felelősségi körében: a) Kezdeményezi és végzi a felelősségi körébe tartozó területeken kialakítandó magyar álláspontra, illetve
cselekvésre javaslatokat megfogalmazó koordinációt, közvetlenül bevonva ebbe a Minisztérium érintett
főosztályainak illetékes vezetőit/munkatársait. Ennek során: – szükség szerint munkaértekezletet hív össze a képviselendő magyar pozíció kialakítása és aktualizálása
érdekében; – közvetlenül vagy képviselője által részt vesz a Minisztérium minden olyan egyeztető fórumán, amely a
felelősségi körébe tartozó kérdéseket érinti. b) Szakmai irányítást gyakorol a FÁK- és a nyugat-balkáni országokba akkreditált külképviseletek tekintetében,
továbbá a feladat- és hatáskörébe tartozó ügyekben felügyeli a külképviseletek utasítási és jelentési rendjét.
c) Ellátja a FÁK- és a nyugat-balkáni országokra vonatkozó kül-, a külgazdasági, az energiapolitika és a
tudománydiplomácia alakításával és végrehajtásával kapcsolatos feladatokat. Az energiapolitikai feladatok
ellátása során együttműködik az államtitkár felügyelete alá tartozó Energiabiztonsági Titkársággal.
d) Véleményezi az európai uniós döntés-előkészítő és döntéshozatali fórumok szakállamtitkári felelősség körébe
tartozó területeken azok napirendi pontjainak tartalmi előkészítését, továbbá a közös kül- és biztonságpolitikával
összefüggő kormány-előterjesztéseket a FÁK- és a nyugat-balkáni térség tekintetében.
e) Feladat- és hatáskörében képviseli a Minisztériumot a két- és többoldalú kapcsolatokban.
f) Feladat- és hatásköréhez igazodóan elkészíti vagy részt vesz a Minisztériumon belüli, illetve
kormány-előterjesztések előkészítésében. g) Felel a felügyelete és irányítása alatt álló főosztályok feladat- és hatáskörébe tartozó kormány-előterjesztések és
egyéb tájékoztató anyagok, jelentések elkészítésért. h) Felügyeli a felelősségi körében megalakuló munkacsoportok, illetve feladatorientált munkacsoportok
tevékenységét. (5) A szakállamtitkár igazgatási feladatkörében: a) közvetlenül irányítja és ellenőrzi a gazdasági szervezetet (kivéve a humánerőforrás-gazdálkodást) és ellátja a
gazdasági vezetői feladatokat. Az államháztartás működési rendjéről szóló, 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(Ámr.) 18/A. § (2) bekezdésével összhangban a működéssel összefüggő gazdasági és pénzügyi feladatok
tekintetében a költségvetési szerv vezetőjének a helyettese; b) a szakmai szervezeti egységek esetleges gazdálkodási munkájához iránymutatást ad, ellenőrzi azt;
c) gazdasági intézkedéseket hoz; d) koordinálja a Minisztériumon belül több szakállamtitkár által felügyelt területet érintő igazgatási, gazdálkodási,
valamint kormányzati válságkezelést érintő feladatok végrehajtását. e) felelős
i) a költségvetés-tervezéssel és -végrehajtással, az előirányzat-felhasználással, hatáskörébe tartozó
előirányzat-módosítással; ii) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvényben foglalt valamennyi vagyonkezelői, illetve -használói
feladat ellátásáért; a belföldi vagyon tekintetében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. feladatkörébe nem
tartozó vagyonhasznosítással; iii) a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság által el nem látott, üzemeltetési, működtetési, ellátási, beruházási,
valamint fenntartással; iv) a készpénzkezeléssel, könyvvezetéssel, beszámolási kötelezettséggel, adatszolgáltatással
kapcsolatos feladatok ellátásáért. (6) A munkaerő-gazdálkodás tekintetében az illetmény-számfejtési és bérszámfejtési, valamint a kapcsolódó technikai
feladatok ellátásának felügyeletéért felel. A létszámkeret és a személyi juttatások előirányzat felhasználása
tekintetében döntési jogkört csak az általa felügyelt szervezeti egységek vonatkozásában gyakorol.
(7) Az európai uniós ügyekért felelős szakállamtitkárral, valamint a politikai igazgatóval szoros együttműködésben
hozzájárul a 2011-es magyar EU-elnökség FÁK és a nyugat-balkáni térséget is érintő feladatainak ellátásához, az
elnökségi periódus során e területeken megjelenő prioritások meghatározásához. Javaslatot tesz, valamint
véleményezi az elnökségi felkészülés személyi és szervezeti feltételeit, beleértve az EU Állandó Képviseletet és a Kül- és
Biztonságpolitikai Hivatalt. (8) A szakállamtitkárra az SZMSZ szakállamtitkárokra vonatkozó rendelkezéseit az e pontban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni. (9) A szakállamtitkár feladat- és hatáskörében felel a külképviseletek tájékoztatásáért.
(10) A szakállamtitkár összehangolja az igazgatáshoz és a gazdálkodáshoz kapcsolódó kormányzati döntések és
közigazgatási feladatok végrehajtását. (11) Előzetesen ellenjegyzi a Minisztérium személyi juttatásaira, létszám-, bér- és jutalmazási kereteinek felhasználására,
valamint a béralapot terhelő egyéb kifizetésekre vonatkozó döntéseket.
A kabinetfőnök 12. (1) A miniszteri kabinetet a kabinetfőnök főosztályvezetőként közvetlenül vezeti, tevékenységét a miniszter irányítja.
(2) A kabinetfőnök közvetlenül felügyeli a Koordinációs és Jogi Főosztályt, valamint a Kommunikációs és Közkapcsolati
Főosztályt. (3) A kabinetfőnök összehangolja a miniszter hatáskörébe tartozó döntések előkészítését, valamint végrehajtását.
(4) A kabinetfőnök a miniszter által átruházott hatáskörben ellátja a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvényben
meghatározott, a Minisztérium számára előírt feladatok koordinálását. (5) A kabinetfőnök a miniszter döntése szerint részt vesz a külföldi és hazai tárgyalásokon, az ezekről készült jelentéseket
véleményezi. (6) A kabinetfőnök a miniszter igénye szerint közvetlenül ad tájékoztatást és véleményt a felmerülő külpolitikai
kérdésekről. (7) A miniszter távolléte vagy akadályoztatása esetén koordinálja a miniszter közvetlen irányítása alatt működő szervezeti
egységek, valamint a szóvivő tevékenységét. A miniszteri biztos
13. A miniszter normatív utasítással kiemelt fontosságú, több szervezeti egység feladat- és hatáskörét érintő, folyamatos
vagy időszakos feladat megoldásának előkészítésére és a végrehajtás összehangolására miniszteri biztost nevezhet ki.
A miniszteri biztos tevékenységére a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény rendelkezései irányadók.
A főosztályvezető 14. (1) A főosztályvezető az SZMSZ-ben meghatározott rend szerint a miniszter, államtitkár, meghatározott szakállamtitkár,
illetve a kabinetfőnök irányításával vezeti a főosztály tevékenységét.
(2) Felelős a vezetése alatt álló szervezeti egység jogszerű és szakszerű működéséért, feladatainak ésszerű
végrehajtásáért. Teljes szakmai felelősséget visel továbbá azért, hogy a főosztályvezetői szinten meghozható
döntéseket megalapozottan és időben meghozza, a szükséges intézkedéseket megtegye, és a feladatok végrehajtását
ellenőrizze. (3) Dönt a szervezeti egység hatáskörébe tartozó ügyekben.
(4) Gondoskodik arról, hogy a vezetése alatt álló szervezeti egységben megtartsák a jogszabályokat, alkalmazzák az állami
irányítás egyéb jogi eszközeit, figyelembe vegyék a precedensértékű korábbi döntéseket, és ennek érdekében a
főosztályra vonatkozó dokumentumok, jogszabályok és más előírások naprakész nyilvántartásban hozzáférhetők
legyenek. (5) Folyamatosan figyelemmel kíséri a szervezeti egység feladatainak végrehajtását, szükség esetén javaslatot készít azok
módosítására. (6) A miniszter által átruházott jogkörében jóváhagyja a szolgálati titokká minősítésre elé terjesztett javaslatokat.
(7) A szervezeti egység valamennyi munkatársa részére személyre szóló munkaköri leírást készít és azt a munkakör
változása esetén módosítja. (8) A szervezeti egység feladat- és hatáskörében gondoskodik
– a kormányülések és az államtitkári értekezletek anyagainak az ülésen részt vevő minisztériumi vezető részére való
előkészítéséről; – az Országgyűlés és a Kormány jogalkotási programjára, valamint a Kormány és kabinetjeinek munkatervére
figyelemmel a Minisztérium féléves munkatervéhez javaslatok összeállításáról; – az előterjesztések, jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi eszközei tervezeteinek elkészítéséről, más tárcák
hasonló tervezetei véleményezéséről. (9) Az irányításra jogosult főosztály vezetője a felügyelő szakállamtitkár jóváhagyásával – szükség esetén az érintett
szakmai főosztályok bevonásával – értékeli a külképviselet munkáját, ahhoz irányelveket adhat ki.
(10) A főosztályvezető tájékoztatja – előre látható hosszabb távollétét megelőzően helyettesét a szervezeti egység valamennyi ügyének állásáról;
– valamely ügyben bekövetkezett lényeges változásról az ügyintézőt, vagy – ha a főosztályvezető irányítása és
felügyelete alatt osztály is működik – az osztályvezetőt.
(11) A főosztályvezető évente legalább egyszer a munka értékelése és a feladatok meghatározása céljából a vezetése alatt
álló szervezeti egység valamennyi köztisztviselőjét, ügykezelőjét és fizikai alkalmazottját értekezletre hívja össze.
(12) A főosztályvezető kötelessége, feladata az általa kezelt előirányzatok vonatkozásában kiterjednek a takarékossági
intézkedések megtételére, azok következetes végrehajtására, a gazdálkodás megszervezésére, az előirányzatok
szabályszerű felhasználására, az előírt beszámolók időbeni elkészítésére és a szerződés-nyilvántartási rendszer részére
történő adatszolgáltatásra. (13) A főosztályvezető folyamatosan vizsgálja a rendelkezésre álló források gazdaságos és hatékony felhasználását, az
általa vezetett szervezeti egység teljesítményét, és megállapításairól hivatali úton tájékoztatja a felügyeletét ellátó
vezetőt. A főosztályvezető-helyettes 15. (1) A főosztályvezető távolléte vagy akadályoztatása esetén helyettesíti a főosztályvezetőt. Ilyen esetben a
főosztályvezető-helyettesre a főosztályvezetőre vonatkozó szabályok irányadók. (2) Folyamatosan figyelemmel kíséri a szervezeti egység feladatainak végrehajtását, és szükség esetén javaslatot tesz
azok módosítására. (3) Segíti a főosztályvezető munkáját, felméréseket végez, elemzéseket és javaslatokat készít a szervezeti egység előtt álló
feladatok hatékony, ésszerű és takarékos megvalósítására. (4) A főosztályvezető-helyettest távolléte vagy akadályoztatása esetén
– az osztályvezető, – ha a szervezeti egységen belül több osztályvezető működik, úgy az általa kijelölt osztályvezető,
– ha a szervezeti egységen belül nem működik osztályvezető, úgy az általa kijelölt ügyintéző
helyettesíti. (5) A főosztályon a főosztályvezető általános helyettesítésére egy, osztályt nem vezető főosztályvezető-helyettes
működhet. (6) A miniszter döntése alapján a főosztályvezető-helyettes osztály vezetésével is megbízható.
Az osztályvezető 16. (1) A főosztályvezető irányítása és felügyelete alatt szervezi és vezeti az osztály tevékenységét. Felelős az osztály szakszerű
működéséért, feladatainak ésszerű végrehajtásáért. (2) A munkaköri leíráson belül meghatározza beosztottai részletes feladatait.
(3) Az ügyben bekövetkezett változásról tájékoztatja az ügyintézőt.
(4) Az osztályvezető döntési jogköre az osztály feladatkörébe tartozó olyan ügyekre terjed ki, melyek tekintetében a
főosztályvezető a döntés jogát nem tartotta fenn a maga számára.
(5) Az osztályvezető a főosztályvezető-helyettes távolléte vagy akadályoztatása esetén helyettesíti a
főosztályvezető-helyettest. Az osztályvezető megbízható a főosztályvezető helyettesítésével is.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott esetekben az osztályvezetőre a főosztályvezető-helyettesre vonatkozó szabályok
irányadók. (7) Ha az SZMSZ másként nem rendelkezik, illetve a 14. pont (6) bekezdését kivéve az osztályokat osztályvezető vezeti.
A szakmai tanácsadói és főtanácsadói címek 17. A minisztériumban adományozható szakmai tanácsadói és főtanácsadói címek együttesen nem haladhatják meg a
felsőfokú iskolai végzettségű köztisztviselők létszámának 20%-át. Az ügyintéző
18. (1) Az ügyintéző felelős a munkaköri leírásában meghatározott feladatok szakszerű, gyors és amennyiben az ügy vezetői
döntést vagy útmutatást nem igényel, önálló ellátásáért. (2) Az ügyintéző kezdeményezi és előkészíti a felettese által meghatározott feladatai körébe tartozó ügyekben hozandó
döntéseket. (3) Az ügyintézőnek a (2) bekezdésben meghatározott ügyeket részletesen kell ismernie, és naprakészen,
rendszerezetten kell tartania az azokra vonatkozó dokumentációt. (4) Az ügyintéző az általa készített döntési javaslatot (előadói tervezetet) a legközelebbi döntési jogkörrel rendelkező elé
terjeszti. A javaslat megalapozottságának biztosítása és a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kötelezettségeinek
teljesítése érdekében tájékoztatást kérhet más szervezeti egységtől és szervtől, illetőleg betekinthet minden olyan
nyilvántartásba, ügyiratba, ami a szakfeladatai ellátásához szükséges. (5) Az ügyintéző köteles felettesét tájékoztatni a feladatkörébe tartozó ügy állásáról, illetőleg a saját hatáskörben megtett
minden olyan intézkedésről, ami a szervezeti egységet vagy a Minisztériumot érinti.
(6) Indokolással ellátott javaslatot készít a feladata végrehajtása során keletkezett adat államtitokká, illetve szolgálati
titokká minősítésére. (7) Törekednie kell arra, hogy a ráruházott jogkörben az ügyet érdemben elintézze. A szervezeti egység vezetőinek
érdemi döntését nem igénylő, a feladatkörébe tartozó koordinációs jellegű ügyekben az ügyintéző önállóan is
eljárhat. A megtett intézkedésről egyidejűleg tájékoztatni kell a felettesét.
(8) Az ügyintéző részt vesz a feladatai körébe tartozó ügyben folytatott szakmai egyeztetéseken és egyéb
tanácskozásokon, közvetlen munkakapcsolatot tart más szervekkel. Az ügykezelő
19. (1) Az ügyvitelt ellátó ügykezelő az előírások megtartásával gondoskodik az adminisztrációs feladatok ellátásáról,
különösen a beérkező ügyiratok átvételéről, nyilvántartásba vételéről, a kiadmánytervezeteknek az ügyintéző
útmutatása szerinti gépi rögzítéséről, sokszorosításáról, továbbításáról. (2) Ellátja mindazokat a nem érdemi hivatali feladatokat, amelyekkel a szervezeti egység vezetője megbízza.
A döntés-előkészítés intézményes formái Vezetői értekezlet 20. (1) A Minisztériumot érinti kiemelkedő fontosságú és felsővezetői döntést igénylő ügyeit a vezetői értekezlet vitatja meg.
(2) A vezetői értekezlet állandó résztvevői: – a miniszter,
– az államtitkár, – a szakállamtitkárok, – a kabinetfőnök,
– az államtitkár titkárságának vezetője, – a szóvivő.
(3) Meghívás alapján a vezetői értekezleten az általa vezetett szervezeti egység feladatkörét érintő ügyek tárgyalásánál
részt vesz az érintett szervezeti egység vezetője és szükség esetén ügyintézője.
(4) A vezetői értekezlet hetente kerül megtartásra, az értekezletet a miniszter távolléte vagy akadályoztatása esetén az
államtitkár hívja össze és vezeti. (5) A vezetői értekezlet napirendjét – a kabinetfőnök javaslata alapján – a miniszter állapítja meg. A hivatali út
szabályainak megtartásával a Minisztérium bármely munkatársa indítványozhatja valamely kérdés napirendre tűzését.
(6) A vezetői értekezletre benyújtott, döntést igénylő előterjesztésnek határozati javaslatot kell tartalmaznia, a felelős és a
javasolt határidő megjelölésével. (7) Az előterjesztés tárgya szerint hatáskörrel rendelkező szervezeti egység – a szükséges belső egyeztetések lefolytatását
követően – elkészíti az előterjesztés tervezetét. A tervezetet a felügyeletet gyakorló vezető jóváhagyja és intézkedésre
megküldi a kabinetfőnök titkárságának, ami gondoskodik annak a soron következő vezetői értekezletre történő
benyújtásáról. (8) A vezetői értekezlet időpontjáról a miniszteri titkárság küld értesítést. A vezetői értekezletről a miniszteri titkárság
vezetője emlékeztetőt készít, amelyet minden érintett részére megküld. Az emlékeztetőben rögzített állásfoglalás
vagy feladatmeghatározás miniszteri döntésnek minősül. Az emlékeztető tartalmazza a végrehajtásért felelős
szervezeti egység(ek)et és a végrehajtás határidejét. (9) A felelősöket a felügyeletet gyakorló vezető tájékoztatja a feladatokról.
(10) A felelős szervezeti egység vezetője a végrehajtásról a határidő lejártáig a felügyeletet gyakorló vezetőnek beszámol,
aki arról a soron következő vezetői értekezleten tájékoztatást ad.
Az államtitkár által összehívott tanácsadó értekezlet 21. (1) Az államtitkár tanácsadó, véleményező és döntés-előkészítő testületként szükség szerint értekezletet hívhat össze.
(2) Az értekezlet résztvevői az államtitkár, a szakállamtitkárok, a szóvivő, valamint a kabinetfőnök.
(3) Meghívás szerint az értekezleten az általa vezetett szervezeti egység feladatkörét érintő ügyek tárgyalásánál részt vesz
az érintett szervezeti egység vezetője és szükség esetén ügyintézője.
Főosztályvezetői értekezlet 22. (1) A főosztályvezetői értekezlet feladata a kölcsönös tájékoztatás jelentős ügyekről, fontosabb feladatok kijelölése, és
ezek végrehajtásának megtárgyalása. (2) A főosztályvezetői értekezletet a miniszter, akadályoztatása esetén az államtitkár, az államtitkár akadályoztatása
esetén a kabinetfőnök hívja össze és vezeti. (3) A főosztályvezetői értekezlet résztvevői:
– a miniszter, – az államtitkár, – a szakállamtitkárok,
– a kabinetfőnök, – a főosztályvezetők. Külképviselet-vezetői értekezlet
23. (1) A miniszter időszakonként plenáris, valamint regionális, illetve tematikus értekezletre hívja össze a külképviseletek
vezetőit. (2) A plenáris értekezlettel kapcsolatos szervezési feladatokat a kabinetfőnök hangolja össze, a regionális értekezlet,
valamint a tematikus értekezlet szervezési feladatairól az érintett terület felügyeletét ellátó szakállamtitkár
gondoskodik. Munkatársi értekezlet 24. A miniszter évente legalább egyszer a munka értékelése és a feladatok meghatározása céljából a központ valamennyi
ügyintézőjét értekezletre hívja össze. Munkacsoport 25. A miniszter normatív utasítással több szakállamtitkár vagy főosztály feladatkörét érintő eseti feladat elvégzésére a
feladatkörükben érintett szakállamtitkárokból és főosztályvezetőkből munkacsoportot hozhat létre. A munkacsoport
tevékenységére a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény rendelkezései irányadók. 26. Feladatorientált munkacsoportok
(1) A több szervezeti egység feladat- és hatáskörét érintő kérdések esetében a miniszterelnök, a miniszter, az államtitkár
vagy a szakállamtitkárok részére külföldi tárgyalásokhoz, külföldi partnerek fogadásához vagy más állami vezetők
felkészítéséhez, illetve egyéb feladatokhoz háttér-információk nyújtása vagy döntéshozatali alternatívák kidolgozása
érdekében a miniszter vagy az államtitkár – akár szakállamtitkár javaslatára – a vezetői értekezlet keretében
feladatorientált munkacsoportot állíthat fel. A munkacsoport felállításáról szóló döntéssel egyidejűleg meg kell jelölni
a munkacsoport feladatát, vezetőjét, tagjait vagy a részt vevő szervezeti egységeket.
(2) A munkacsoport szükség szerinti gyakorisággal ülésezik, az ülést a munkacsoport vezetője hívja össze.
(3) A munkacsoport az általa elvégzett feladat tekintetében a létrehozást elrendelő vezetőnek felelős.
(4) A munkacsoport vezetője és tagja a munkacsoport feladatával kapcsolatban a Minisztérium bármely szervezeti
egységétől és ügyintézőjétől közvetlenül kérhet felvilágosítást, háttéranyagot, illetve közvetlenül kérheti
intézkedések megtételét. Az ilyen közvetlen kérésekről a szervezeti egység vezetőjét vagy a felügyeletét ellátó állami
vezetőt a megkeresett ügyintéző vagy vezető haladéktalanul tájékoztatja.
(5) Az így létrehozott munkacsoport nem érinti az egyes szervezeti egységek feladat- és hatáskörét.
A szakszervezet részvétele a döntés-előkészítő fórumokon 27. A Minisztérium és a Külügyminisztériumi Dolgozók Önálló Szakszervezetének megállapodása alapján a Minisztérium
biztosítja, hogy a szakszervezet képviselője a Minisztérium vezetői testületeinek ülésén a munkavállalók
érdekvédelmével összefüggő kérdések tárgyalásánál tanácskozási joggal részt vegyen.
II. AZ ÜGYINTÉZÉS ELVEI ÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI Feladat- és hatáskör, döntési jogkör, kiadmányozási jog
28. (1) Az SZMSZ alkalmazásában feladat- és hatáskör az ügyeknek az egyes szervezeti egységek és vezetők közötti olyan
megosztása, melynek alapján az ügyben érdemi intézkedés tehető vagy döntés hozható.
(2) Az ügyintézés során a hatáskört folyamatosan vizsgálni kell, hiánya esetén – annak érdekében, hogy ez az ügy
intézését ne akadályozza – a hatáskörrel nem rendelkező köteles haladéktalanul az azzal rendelkezőhöz továbbítani az
ügyet. (3) Az ügyintézés minden szinten csak az abban érintett többi szervezeti egység álláspontjának ismeretében történhet.
Ha az ügyben több szervezeti egységnek van hatásköre, az eljáró szervezeti egység köteles a hatáskörrel rendelkező
más szervezeti egységgel előzetesen egyeztetni. Ha az ügy más szervezeti egység döntési jogosultságát nem, csak
feladatkörét érinti, az eljáró szervezeti egység a tervezett döntéséről a másik szervezeti egységet előzetesen
tájékoztatja. (4) Az ügyintézés során az érintett szervezeti egységek kötelesek a hatékony ügyintézést késedelem nélkül megkezdeni,
betartva a hatáskör szerint illetékes szervezeti egység által megállapított határidőt.
(5) Minden szervezeti egység vezetőjének gondoskodni kell a folyamatba épített ellenőrzés megszervezéséről, valamint
arról, hogy a függetlenített belső ellenőrzést érintő ügyekben készült írásos anyagokat, információkat az Belső
Ellenőrzési Osztály vezetője megkapja annak érdekében, hogy arról véleményét – döntés előtt – kifejthesse.
(6) Hatásköri vita esetén az intézkedésre jogosult szervezeti egységek felügyeletét ellátó legközelebbi közös vezető jelöli
ki az eljáró szervezeti egységet. 29. Az SZMSZ hatáskör-elvonási jogot biztosító rendelkezéseinek alkalmazását lehetőség szerint kerülni kell.
E rendelkezések alkalmazásának akkor lehet helye, ha nyilvánvaló, hogy
– az ügy az általános szabályok szerint eleve nem intézhető el, vagy
– a hatáskörelvonás hiányában olyan késedelem következne be, mely nagyobb hátrányt okozna, mint a döntés
szakmai megalapozottságának – a hatáskörelvonással szükségképpen együtt járó – csökkenése.
30. (1) Az SZMSZ alkalmazásában döntési jogkör a valamely ügy megindítására, folyamatban levő ügy állapotának érdemi
megváltoztatására és az ügy lezárására vonatkozó jogosítványok összessége. A döntési jogkör – a 29. pont eseteit
kivéve – magában foglalja a döntést tartalmazó ügyirat kiadmányozásának jogát (kiadmányozási jog) is.
(2) A Minisztérium teljes ügymenete során törekedni kell arra, hogy az ügy már a legalacsonyabb döntési szinten
érdemben elintézésre kerüljön. 31. (1) A miniszter döntési jogköre – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a Minisztérium minden ügyére kiterjed. Az
államtitkár, a szakállamtitkárok, a kabinetfőnök és a szervezeti egységek vezetői döntési jogköre a feladatkörükbe
tartozó ügyekre terjed ki. (2) A miniszter vagy – feladatkörében eljárva – az államtitkár, a szakállamtitkár, kabinetfőnök, a szervezeti egység vezetője
meghatározott ügyre vagy ügycsoportra vonatkozóan bármely ügyintézőt döntési jogkörrel ruházhat fel.
(3) A (2) bekezdésben foglalt döntési jogkör nem adható tovább.
32. (1) A jelen utasításban foglalt rendelkezéseken kívül kiadmányozási jogot döntési jogkör nélkül
a) a miniszter – kivéve a jogszabály által a miniszter kizárólagos hatáskörébe tartozó döntést tartalmazó ügyirat
kiadmányozási jogát – az államtitkárra, a szakállamtitkárra, a kabinetfőnökre, az irányítása és felügyelete alatt álló
szervezeti egység vezetőjére, ügyintézőjére, b) az államtitkár a szakállamtitkárra, a kabinetfőnökre
c) a szakállamtitkár az irányítása és felügyelete alatt álló szervezeti egység vezetőjére,
d) a főosztályvezető a helyettesére, az osztályvezetőre és a főosztály ügyintézőjére
ruházhatja át. (2) Az, akire a kiadmányozási jogot az (1) bekezdés alapján ruházták át, az intézkedésért a jog átruházója irányában felel.
Ez nem érinti a jog átruházójának saját felettesével szemben a döntésért fennálló felelősségét.
(3) A kiadmányozási jog további átruházása tilos. (4) A döntési jogkör nélküli kiadmányozási jog elfogadására senki sem kötelezhető.
Az ügyintézés szabályai 33. A Minisztérium folyamatos működését a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvénnyel összhangban jogszabályok és az
állami irányítás egyéb jogi eszközei (határozatok, miniszteri utasítások, statisztikai közlemények, az Országgyűlés és a
Kormány által kibocsátott irányelvek és elvi állásfoglalások, miniszteri irányelvek és a miniszteri tájékoztatók) keretein
belül és azokkal összhangban a Minisztérium vezetőinek, valamint a szervezeti egységek vezetőinek utasításai és
döntései határozzák meg. 34. (1) A szervezeti egység vezetőjének, az ügyintézőnek, az ügykezelőnek és a fizikai alkalmazottnak a feladatait munkaköri
leírás szabályozza, amely a felelősség megállapítására alkalmas módon tartalmazza a munkakörben ellátandó
tevékenységet, a döntési jogosultságot, a munkakört betöltő alá- és fölérendeltségi viszonyait, a munkakörre
vonatkozó sajátos előírásokat. A munkaköri leírást a feladatok megváltozásakor módosítani kell.
(2) Az ügyintézés törvényességének, eredményességének, gyorsaságának és gazdaságosságának érdekében a
Minisztérium minden dolgozójának részletesen, összefüggéseiben ismernie és tevékenysége során alkalmaznia kell
mindazokat a jogszabályokat, utasításokat, egyéb rendelkezéseket és döntéseket, amelyek feladataik elvégzéséhez
szükségesek. Az ügyeket a Minisztérium egészének feladatait és érdekeit figyelembe véve, az érintettekkel egyeztetve
kell intézni. (3) A feladatokat úgy kell meghatározni, hogy a teljesítésükért viselt felelősség folyamatosan nyomon követhető és
érvényesíthető legyen. Ehhez igazodik a beosztott és felettese közötti munkakapcsolat formája is.
(4) Szervezeti vagy személyi változás, valamint előre látható hosszabb távollét esetén az ügyeket írásban kell átadni és
átvenni. Az átadás-átvétel megtörténtét a közvetlen felettes minden esetben ellenőrizni köteles.
35. (1) Döntési jogkör hiányában a döntés tervezetét a döntési jogkörrel rendelkező közvetlen felettes elé kell terjeszteni
(hivatali út). (2) A döntéseket mindig azon a szinten kell meghozni, ahol az összes információ és az ügy teljességére való rálátás
biztosított. Amennyiben az ügy jellegére, a rendelkezésre álló információra, valamint az ügyben releváns és ismert
iránymutatásokra tekintettel a döntés az adott szinten meghozható, az ügyet csak indokolt esetben szabad
felterjeszteni. Minden ügyintéző, osztályvezető, főosztályvezető-helyettes, főosztályvezető és szakállamtitkár felelős
azért, hogy az általa meghozható döntések időben és felelősen megtörténjenek, és indok nélkül ne kerüljenek
felterjesztésre. Felelősek továbbá azért, hogy a meghozott döntésekről a szükséges információt haladéktalanul
megosszák azokkal, akiknek az adott vagy más ügyekben arra szüksége lehet.
(3) A hivatali út megkerülésének csak a miniszter, vagy egyedi ügyben a hatáskörében eljáró államtitkár, szakállamtitkár
vagy kabinetfőnök közvetlen utasítása alapján van helye. Az utasítást adó eltérő rendelkezése hiányában az így kapott
feladat végrehajtását hivatali úton kell jelenteni. 36. (1) Az ügyintézés során gondoskodni kell mindazon alakiságok megtartásáról, melyek a felelősség nyomon
követhetőségét, érvényesíthetőségét biztosítják. (2) Intézkedést igénylő ügyekben ügyiratot kell indítani, amit minden érintett szervezeti egységnek meg kell küldeni. Ha a
feljegyzésből (tájékoztatóból, emlékeztetőből stb.) valamely szervezeti egységnél intézkedésének szükségessége
tűnik ki, úgy e szervezeti egységnek egyeztetnie kell a feljegyzést készítő szervezeti egységgel. Ügyirat indítására ettől
függően kerülhet sor. (3) Az ügyintézésért felelős az eljárás során a következőket látja el:
a) áttanulmányozza az ügyre vonatkozó iratokat, ellenőrzi azok teljességét, és szükség szerint intézkedik az ügyben
előzőleg keletkezett iratok pótlólagos összegyűjtése és csatolása iránt,
b) amennyiben az ügyben más szervezeti egység álláspontjának ismerete szükséges, erről indokolt esetben
felettesét külön tájékoztatja, az egyeztetést az érintettel szóban vagy írásban elvégzi,
c) az ügyben folytatott jelentősebb tárgyalásról, értekezletről, megbeszélésről, szóbeli megállapodásról és
egyeztetésről feljegyzést készít, és azt az ügyiratban elhelyezi,
d) megállapításait, javaslatát az ügyiratban összegzi és elkészíti a kiadmány tervezetét,
e) az ügyiratot – annak formai és tartalmi ellenőrzése után – kiadmányozza, vagy azt a kiadmányozásra jogosulthoz
továbbítja, f) az ügyiratra feljegyzi a kezelői és kiadói utasításokat.
(4) Az alábbi sorrend szerint késedelem nélkül kell intézkedni
a) a Kormánynál, vagy valamely bizottságánál keletkezett irat,
b) a Minisztériumban keletkezett, a Kormánynak vagy valamely bizottságának döntését igénylő irat,
c) a Minisztériumban keletkezett egyéb irat alapján, ha az határidőt nem tartalmaz.
(5) A döntési jogkörrel rendelkező a Minisztériumba érkezett ügyirat alapján történő intézkedésre a jogszabályban, az
állami irányítás egyéb jogi eszközében vagy az iratban előírt határidőnél rövidebb határidőt is megállapíthat.
A Minisztérium képviselete 37. (1) Felettese által meghatározott körben és felhatalmazása alapján a Minisztériumot minden köztisztviselője képviselheti
a magyar közigazgatásban. E képviselet során a Minisztérium érdekeinek szem előtt tartásával, az előzetesen
egyeztetett hivatalos álláspont érvényesítése érdekében kell eljárni. (2) Ha a képviselet során
– olyan kérdés merül fel, mely az (1) bekezdés szerinti jogosultságot meghaladja, vagy
– az egyeztetett hivatalos álláspont érvényesítése nyilvánvalóan nem lehetséges, vagy
– az egyeztetett hivatalos álláspont érvényesítése a körülmények lényeges változása folytán nyilvánvalóan sértené a
Minisztérium érdekeit, úgy újabb felhatalmazás iránt kell intézkedni, a hivatali út azonban csak sürgős és kivételesen indokolt esetben
kerülhető meg. (3) A Minisztérium nevében jognyilatkozatot a Minisztérium vezetője tehet.
(4) A Minisztérium nevében peres és nem peres ügyekben a hatályos jogszabályoknak megfelelően
a) a Koordinációs és Jogi Főosztály vezetője, helyettese vagy ügyintézője,
b) a miniszter vagy az államtitkár meghatalmazása alapján – a vonatkozó jogszabályok keretei között – a
Minisztérium más köztisztviselője, c) a miniszter, az államtitkár eseti, illetve állandó megbízása alapján ügyvéd
járhat el. (5) A Minisztérium képviseletére való meghatalmazási okiratokról a Koordinációs és Jogi Főosztály nyilvántartást vezet.
(6) A Gazdálkodási Főosztály vezetőjének ellenjegyzése nélkül nem küldhető pénzügyi adatot tartalmazó dokumentáció
az Állami Számvevőszék, a Pénzügyminisztérium, a Köztársasági Elnöki Hivatal, a Központi Ellenőrzési Hivatal, valamint
a Miniszterelnöki Hivatal felé. A költségvetési gazdálkodással kapcsolatos hivatalos tárcaközi érintkezés során
– különös tekintettel a költségvetési kérdésekben a Miniszterelnöki Hivatallal, valamint a Pénzügyminisztériummal
folytatott hivatalos levelezésre – a Minisztériumot kizárólag a miniszter, az államtitkár és a kelet-európai, közép-ázsiai,
kaukázusi és nyugat-balkáni kapcsolatokért, valamint a gazdaság és tudománydiplomáciáért, továbbá az igazgatásért
felelős szakállamtitkár képviselheti. (7) A Minisztérium költségvetésének terhére történő kötelezettségvállalások rendjét külön miniszteri utasítás
szabályozza. A Külügyminisztérium belső ellenőrzése 38. (1) A belső ellenőrzés kialakításáról, a működéséhez szükséges feltételek biztosításáról a miniszter gondoskodik, aki
megteremti és szavatolja a belső ellenőrzés funkcionális függetlenségét.
(2) A belső ellenőrzés célja, hogy a szervezeti egység(ek), valamint a külképviseletek(ek) tekintetében a diplomáciai és
konzuli alaptevékenységet, annak feltételrendszerét, továbbá az alaptevékenységet segítő szaktevékenységet a jog
és szakszerűség, a gazdaságosság, valamint a hatékonyság szempontjából – a függetlenség, tárgyilagosság,
pártatlanság elveinek betartásával – ellenőrizze, és ezzel a Minisztérium működésének eredményességét, annak
továbbfejlesztését előmozdítsa. A közvélemény tájékoztatása 39. (1) A Minisztérium feladat- és hatáskörébe tartozó vagy azt érintő kérdésben nyilvánosság előtt nyilatkozhatnak
a) a Minisztérium vezetői, b) a külképviselet vezetője,
c) a szóvivő (akadályoztatása esetén a szóvivőhelyettes), d) a szóvivővel történt egyeztetést követően a központ hatáskörrel rendelkező szervezeti egységének vezetője,
e) az a)–b) pontban feltüntetett vezető által arra felhatalmazott köztisztviselő.
(2) A hazai és a nemzetközi közvélemény a Minisztérium honlapja révén kap folyamatos tájékoztatást a külpolitikai
célkitűzések megvalósításáról, valamint a Minisztérium feladat- és hatáskörét érintő kérdésekről.
Érdekvédelem 40. (1) A szakszervezeti érdekvédelem tartalmát a Minisztérium és a szakszervezet(ek) között írásban kötött
megállapodásban kell rögzíteni. E megállapodást közzé kell tenni a belső honlapon.
(2) A megállapodásban rögzítetteket az irányítása és felügyelete (vezetése) alatt álló munkatársak tekintetében mindenki
köteles érvényesíteni. Vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség 41. Vagyonnyilatkozat tételére köteles
– a miniszter, az államtitkár, a szakállamtitkárok évente,
– évenként az a köztisztviselő, aki közbeszerzési eljárás során – önállóan vagy testület tagjaként – javaslattételre,
döntésre vagy ellenőrzésre jogosult, – kétévenként az a köztisztviselő, aki feladatai ellátása során költségvetési vagy egyéb pénzeszközök felett, továbbá
az állami vagyonnal való gazdálkodás, fejezeti kezelésű előirányzatok tekintetében; egyedi állami támogatásról való
döntésre irányuló eljárás lefolytatása során; vagy állami támogatások felhasználásának vizsgálata vagy a
felhasználással való elszámoltatás során – önállóan vagy testület tagjaként – javaslattételre, döntésre vagy
ellenőrzésre jogosult, – ötévenként a vezetői megbízással rendelkező köztisztviselő; a politikai tanácsadó és főtanácsadó, a miniszteri
tanácsadó vagy főtanácsadó; illetve az a köztisztviselő, aki közigazgatási hatósági vagy szabálysértési
ügyben – önállóan vagy testület tagjaként – javaslattételre, döntésre vagy ellenőrzésre jogosult; vagy jogszabály
alapján C típusú nemzetbiztonsági ellenőrzésre köteles fontos és bizalmas munkakört tölt be.
Záró rendelkezések 42. (1) Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2009. (II. 13.) KüM utasítás.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
109/2013. (VIII. 16.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár előterjesztésére megállapítom, hogy
Mányai Zoltánnak, a  Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői beosztásba történt
áthelyezésére tekintettel
– 2013. június 30-ai hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
390/2019. (IX. 17.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32.  § (1)  bekezdése és 80.  § (2)  bekezdés
d)  pontja alapján – a  pénzügyminiszter javaslatára – Szabó Károly pénzügyőr vezérőrnagy hivatásos szolgálati
viszonyát 2019. december 9-ei hatállyal felmentéssel megszüntetem.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1592/2013. (VIII. 29.) Korm. határozata a világörökségi gondnoksági feladatok ellátása érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  Aggteleki Nemzeti Park Igazgatóság, a  Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság és a Tokaji Borvidék Szőlészeti és
Borászati Kutatóintézet részére a világörökségi gondnoksági feladatok ellátásához nyújtandó támogatás biztosítása
céljából 31,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra alcím,
7.  Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra támogatása jogcímcsoport, 4. Világörökségi
törvényből adódó feladatok ellátása jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet,
8. Agrárkutató intézetek és 14. Nemzeti park igazgatóságok cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
90/2008. (HK 18.) HM FLÜ intézkedése a THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC9721 FŐ ÉS FUNKCIONÁLIS SZOFTVERMODULOK Felhasználói utasítás MAE GB 88060861 88060863 88060866 88060873 című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HIK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján a „THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC9721 FŐ ÉS FUNKCIONÁLIS SZOFTVERMODULOK Felhasználói utasítás MAE GB 88060861
88060863 88060866 88060873” című főnökségi kiadvány
hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség MISTRAL technikai eszközöket üzemeltető, hitelesítő és javító
szervezeteire terjed ki.
2. A „THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC9721
FŐ ÉS FUNKCIONÁLIS ZOFTVERMODULOK Felhasználói utasítás MAE GB 88060861 88060863 88060866
88060873” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés
mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a MISTRAL fegyverrendszert alkalmazó, üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek
mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya
részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
63/2010. (VII. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatárt keresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével, üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás végleges szövegének megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, vagy az általa kijelölt személyt a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatárt keresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével,
üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő –
végleges megállapítására;
A határozatot az Országgyűlés a 2010. július 22-i ülésnapján fogadta el.
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert, a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a külügyminisztert, hogy
a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás végleges szövegének megállapítását
követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
23/2017. (VI. 28.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 349/2013. (X. 1.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 349/2013. (X. 1.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. október 1-jei 161. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködésről szóló egyezmény
14. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, melyben a felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó
jegyzék kézhezvételének napja: 2015. december 29.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. január 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  349/2013. (X. 1.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködésről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 349/2013. (X. 1.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2016. január 28-án, azaz kettőezer-tizenhat
január huszonnyolcadik napján lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
74/2003. (VII. 15.) ME határozata főiskolai főigazgatói megbízások megerősítéséről és főiskolai rektori megbízásokról.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény
73. §-ának b) pontja alapján, az oktatási miniszter előterjesztésére
dr. Varga István főiskolai tanárnak a Veszprémi Érseki Hittudományi Főiskolán
a 2003. június 18-tól 2008. június 17-ig terjedő időtartamra vonatkozó főigazgatói megbízását,
dr. Győri István főiskolai tanárnak a Sárospataki Református Teológiai Akadémián
a 2003. július 1-jétől 2005. június 30-ig terjedő időtartamra vonatkozó főigazgatói megbízását
megerősítem; a Budapesti Gazdasági Főiskolán dr. Roóz József főiskolai tanárt
— a 2003. augusztus 1-jétől 2007. június 30-ig terjedő
időtartamra —,
a Budapesti Műszaki Főiskolán dr. Rudas Imre egyetemi tanárt
— a 2003. augusztus 1-jétől 2007. június 30-ig terjedő
időtartamra —,
a Kecskeméti Főiskolán dr. Sztachó-Pekáry István főiskolai tanárt
— a 2003. augusztus 1-jétől 2007. június 30-ig terjedő
időtartamra —,
a Nyíregyházi Főiskolán dr. Balogh Árpád egyetemi tanárt
— a 2003. augusztus 1-jétől 2007. június 30-ig terjedő
időtartamra —,
a Tessedik Sámuel Főiskolán dr. Patay István egyetemi tanárt
— a 2003. augusztus 1-jétől 2007. június 30-ig terjedő
időtartamra —
a főiskolai rektori teendők ellátásával megbízom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
67/2004. (IV. 15.) Korm. rendelete az Egységes Munkaügyi Nyilvántartással kapcsolatos bejelentési és nyilvántartási kötelezettség szabályozásáról.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. §-ának
(10) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII.
törvény (a továbbiakban: Mt.) hatálya alá tartozó munkaviszonyban munkavállalót foglalkoztató munkaadóra
(a továbbiakban: munkaadó),
b) az a) pontban meghatározott munkaadóval munkaviszonyban álló munkavállalóra (a továbbiakban: munkavállaló),
c) a Foglalkoztatási Hivatalra, illetőleg a szervezetébe
tartozó Munkaügyi Nyilvántartó Központra (a továbbiakban: Központ),
d) a megyei (fővárosi) munkaügyi központra (a továbbiakban: munkaügyi központ), valamint
e) az Egységes Munkaügyi Nyilvántartás (a továbbiakban: Nyilvántartás) által nyilvántartott adatokból adat
igénylésére jogosult szervezetekre.
A bejelentési kötelezettség teljesítése és igazolása 2. §
(1) A munkaadó a foglalkoztatás elősegítéséről és a
munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Flt.) 57/E. §-ában meghatározott bejelentési kötelezettségét (a továbbiakban: bejelentés) a rendelet mellékletében meghatározott Adatlap kitöltésével,
illetőleg az abban meghatározott adatok közlésével
a) a megyei (fővárosi) munkaügyi központok bármely
kirendeltségén (a továbbiakban: kirendeltség) személyesen, illetőleg képviselője útján,
b) a Központ ügyfélszolgálatánál, a saját adataihoz történő hozzáférést biztosító kód alkalmazásával, tone üzemmódú telefonon, vagy
c) a saját adataihoz történő hozzáférést biztosító kód
alkalmazásával, interneten keresztül,
d) a bejelentést tartalmazó levélnek a Központ részére
postai úton (tértivevénnyel) vagy kézbesítő útján történő
eljuttatásával
teljesítheti. (2) A munkaadó a bejelentést az (1) bekezdés
b)—c) pontjában meghatározott módon akkor teljesítheti,
ha rendelkezik a saját adataihoz történő hozzáférést biztosító kóddal. A kód igénylésének és kiadásának szabályait
külön jogszabály állapítja meg.
 (3) A munkaadónak az első bejelentést követő bejelentés teljesítésekor a saját adatai közül csupán székhelyét,
telephelyét, valamint az adószámát (adószámmal nem rendelkező magánszemély munkaadó esetében adóazonosító
jelét) kell közölnie.
(4) A munkaadónak a munkaviszony megszűnésére vonatkozó bejelentés teljesítésekor a munkavállaló adatai
közül a munkavállaló TAJ számát kell közölnie.
 (5) A munkaadónak az azonosító adataiban, vagy a munkavállalónak az Flt. 57/B. § (3) bekezdése A) pontjának
a) alpontjában meghatározott személyi adataiban bekövetkezett változásról a változást követően, a következő bejelentés teljesítésével egyidejűleg kell tájékoztatnia a Központot.
 (6) A munkaadó személyében bekövetkezett — az Mt.
85/A. § (1) bekezdésében szabályozott — jogutódlást a bejelentés szempontjából úgy kell tekinteni, hogy a jogelőd
munkáltatóval fennálló munkaviszony megszűnik, és a jogutód munkáltatóval új munkaviszony létesül.
3. § (1) Ha a munkaadó a bejelentést a kirendeltségen teljesíti, a kirendeltség
a) felveszi az Flt. 57/B. §-ának (3) bekezdésében meghatározott adatokat, és azokat haladéktalanul, de legkésőbb a következő munkanapon továbbítja a Nyilvántartás
részére, és
b) a munkaadó részére igazolást állít ki a bejelentési
kötelezettség teljesítéséről.
 (2) A bejelentés tone üzemmódú telefonon történő teljesítése esetén a Központ ügyfélszolgálata a munkaadó
által közölt adatokat, valamint a bejelentés pontos időpontját számítógépen rögzíti és az adatfelvétel regisztrációs számáról a bejelentőt tájékoztatja. A bejelentés interneten történő teljesítése esetén a számítógépes rendszer
visszaigazolást ad.
 (3) A Központ az adatokat és a bejelentéseket a Nyilvántartás — Flt. 57/B. §-ában szabályozott — központi
adatbázisában tárolja.
 (4) A munkaviszony létesítésének és megszüntetésének
nyilvántartásba vételéről a Központ írásban igazolást állít
ki, és azt a bejelentésnek a Központhoz történő érkezését
követő nyolc napon belül eljuttatja a munkaadó részére. A
munkaadó köteles az igazolást a munkaviszony megszűnését követő három évig megőrizni, és azt a munkaügyi ellenőrzés során bemutatni.
 (5) A Központ csak azt a bejelentést veszi nyilvántartásba, amely az Flt. 57/B. §-ában, valamint e jogszabályban
meghatározott feltételeknek megfelel. A bejelentési kötelezettségét nem a jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő módon teljesítő munkaadó — a Központ
vagy a kirendeltség írásbeli felszólítására, annak kézhezvételétől számított három napon belül — köteles a bejelentési kötelezettségének ismételten eleget tenni. Ha a munkaadó a felszólításnak nem tesz eleget, a Központ vagy a
kirendeltség a szükséges intézkedések megtétele iránt a
munkaügyi ellenőrzést végző szervhez fordul.
 (6) A bejelentés teljesítésének ellenőrzésére, a bejelentés elmulasztásának, vagy nem a jogszabálynak megfelelő
teljesítésének jogkövetkezményeire vonatkozó szabályokat a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény tartalmazza.
4. § A bejelentési kötelezettség teljesítésére, valamint a teljesítés visszaigazolására vonatkozó határidő számításánál
a következőket kell figyelembe venni:
a) Napon naptári napot kell érteni.
b) A napokban megállapított határidőbe nem számít be
az a nap, amelyen a határidő számítását megalapozó intézkedés, cselekmény történt.
c) Az években megállapított határidő (időtartam) lejártának napja az a nap, amely számánál fogva a kezdő
napnak megfelel. Ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napja.
d) Ha valamely nyilatkozat megtételére előírt határidő
utolsó napja szombat, vasárnap vagy munkaszüneti nap, a
határidő a következő munkanapon jár le.
A Nyilvántartás adataiból történő adatigénylés 5. § (1) A munkavállaló a saját adataihoz
a) a lakóhelye (tartózkodási helye) szerint illetékes ki
rendeltségen, természetes azonosítóinak (név, anyja neve,
születési idő, hely) igazolásával,
b) a központi adatbázisból interneten keresztül, a saját
adataihoz történő hozzáférés céljából rendelkezésére bocsátott kód alkalmazásával, vagy
c) tone üzemmódú telefonon, az azonosító kódból képzett töredékes azonosító kód alkalmazásával, továbbá a
d) a Központtól, írásban, postai úton férhet hozzá, és kérhet azokról tájékoztatást.
(2) A munkaadó, illetőleg képviselője a munkaadóra
vonatkozó, az Flt. 57/B. § (3) bekezdésének B) pontjában
meghatározott adatokhoz
a) a munkaügyi központ — székhelye (telephelye) szerint illetékes — kirendeltségén, azonosítóinak (név, adószám, adószámmal nem rendelkező magánszemély munkaadó esetében adóazonosító jel), valamint a képviselő a
képviselői jogosultságának igazolásával,
b) központi adatbázisból interneten keresztül, a saját
adataihoz történő hozzáférés céljából rendelkezésére bocsátott kód alkalmazásával, vagy
c) tone üzemmódú telefonon, az azonosító kódból képzett töredékes azonosító kód alkalmazásával, továbbá
d) a Központtól, írásban, postai úton férhet hozzá, és kérhet azokról tájékoztatást.
(3) A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV.
törvény 2. §-ában meghatározott munkaügyi ellenőrzést
végző személy a Nyilvántartás adatairól — az ellenőrzési
tevékenysége keretében —
a) a Központtól írásban,
b) a Központ ügyfélszolgálatától hatósági hozzáférést
biztosító kód alkalmazásával, tone üzemmódú telefon,
vagy c) hatósági hozzáférést biztosító kód alkalmazásával,
interneten keresztül kérhet tájékoztatást.
 (4) A Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium, a Foglalkoztatási Hivatal, valamint a munkaügyi
központok a munkanélküli ellátásra való jogosultság, valamint az Flt.-ben és végrehajtási szabályaiban meghatározott támogatások feltételeinek ellenőrzése céljából a Nyilvántartás adatait az Állami Foglalkoztatási Szolgálat számítógépes rendszerén keresztül ismerhetik meg. Az adatokhoz történő hozzáférés feltételeit a számítógépes feldolgozásra kialakított belső eljárás, továbbá a Foglalkoztatási Hivatal, valamint a munkaügyi központ adatvédelmi
szabályzata határozza meg.
 (5) A Központ a Nyilvántartásból történő adatigénylésekről nyilvántartást vezet. A Központ az érintettet
— kérelmére — írásban tájékoztatja az adatait érintő adatigénylésekről.
6. § Ha a bejelentés, valamint az adatokhoz történő hozzáférés, illetőleg a saját adatokról történő tájékoztatás kérése
e jogszabályban foglaltaknak megfelelően tone üzemmódú
telefon felhasználásával történik, a Központ ügyfélszolgálata arról hangfelvételt készít, amelynek tényéről a telefonkapcsolat kezdetén tájékoztatást ad. Ha a Központ ügyfélszolgálatával telefonkapcsolatban álló személy a tájékoztatást követően nem szakítja meg a telefonkapcsolatot, úgy
kell tekinteni, hogy a hangfelvétel készítéséhez hozzájárul.
A Központ a hangfelvételt a nyilvántartásba vételről szóló
igazolás kiadását, illetőleg a tájékoztatást kérést követő
15 napon át őrzi meg, azt követően törlésre kerül.
7. § Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
50/2013. (VI. 12.) OGY határozata Jávor Benedek országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Jávor Benedek országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi
Bíróság 15. B. XX.1550/2012. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
299/2019. (VII. 26.) KE határozata a bírósági ülnökök soron kívüli választása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 216. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági
Hivatal elnökének javaslatára – a
Balassagyarmati Járásbíróság,
Budakörnyéki Járásbíróság,
Dunakeszi Járásbíróság,
Szentendrei Járásbíróság,
Egri Járásbíróság,
Budai Központi Kerületi Bíróság,
Pesti Központi Kerületi Bíróság,
Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság,
Győri Törvényszék,
Fonyódi Járásbíróság,
Siófoki Járásbíróság,
Kunszentmiklósi Járásbíróság,
Nyíregyházi Törvényszék,
Mátészalkai Járásbíróság,
Székesfehérvári Törvényszék,
Székesfehérvári Járásbíróság,
Bicskei Járásbíróság,
Tatabányai Törvényszék és
Zalaegerszegi Törvényszék
ülnökeinek soron kívüli választását a 2019. augusztus 1. napja és 2019. szeptember 30. napja közé eső időtartamra tűzöm ki.
Budapest, 2019. július 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1641/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a kárpátaljai magyar színészek, médiamunkatársak, közművelődési és könyvtári dolgozók támogatásáról és az önkormányzati dolgozók szakmai fejlődésének elősegítéséről.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 132,10 millió forint összegű költségvetési
forrás biztosításáról a  kárpátaljai magyar színészek, médiamunkatársak, közművelődési és könyvtári dolgozók
2017. évi támogatása és a kárpátaljai magyar önkormányzati dolgozók 2017. évi szakmai fejlődésének elősegítése
érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1054/2011. (III. 22.) Korm. határozata a kiemelt jelentőségű beruházásokat kezelő és egyedi kormánydöntéssel támogatható beruházások kormánydöntését előkészítő tárcaközi bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek minősítés, a fejlesztéspolitikai [amint az az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 85. §-ában a nemzeti fejlesztési miniszter kizárólagos feladat- és hatásköreként került meghatározásra]
szempontból kiemelt jelentőségű ügyek véleményezése, továbbá az egyedi kormánydöntéssel nyújtott támogatások
kormányzati döntés-előkészítési feladataira irányuló kormányzati tevékenység és a beruházás ösztönzési céllal
felhasználható források összehangolása érdekében – a Kormánynak a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése szerinti egyéb
véleményező, javaslattevő, tanácsadói tevékenységet végző testületeként – létrehozza a kiemelt jelentőségű
beruházásokat kezelő és egyedi kormánydöntéssel támogatható beruházások kormánydöntését előkészítő tárcaközi
bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
2. A Bizottság
a) véleményezi a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek minősíthető ügyeket, és javaslatot tesz
– a nemzeti fejlesztési miniszter útján – a Kormány részére a kiemelt jelentőségű üggyé minősítésre, illetve egyéb
intézkedésre,
b) javaslatot tesz a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyekben eljáró hatóságokra, illetve
közreműködő szervezetekre,
c) véleményezi a fejlesztéspolitikai szempontból kiemelt jelentőségű ügyeket,
d) megtárgyalja és Kormány általi megtárgyalásra javasolja – a nemzeti fejlesztési miniszter és a nemzetgazdasági
miniszter által parafált támogatási szerződéstervezetek alapján – a Nemzetgazdasági Minisztérium
külgazdaságért felelős államtitkára által előterjesztett, egyedi kormánydöntéssel nyújtott támogatásról szóló
kormány-előterjesztést.
3. A Bizottság elnöke a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejlesztéspolitikai koordinációért felelős államtitkára.
Amennyiben a 2. pont d) alpontja szerinti egyedi kormánydöntéssel nyújtott támogatásról szóló előterjesztés
tárgyalására kerül sor, a Bizottság elnökletét a Nemzetgazdasági Minisztérium külgazdaságért felelős államtitkára látja
el. A Bizottság tagja a Miniszterelnökséget vezető államtitkár, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejlesztéspolitikai
koordinációért felelős államtitkára, a Nemzetgazdasági Minisztérium külgazdaságért felelős államtitkára,
a Vidékfejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkára, valamint a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkára. A Bizottság tagját akadályoztatása esetén az általa képviselt szerv szervezeti és működési
szabályzatában kijelölt helyettese képviselheti. A Bizottság elnöke – eseti jelleggel – a bizottsági ülésre tanácskozási
joggal más személyeket is meghívhat.
4. A Bizottság ülését az elnök hívja össze. A Bizottság szükség szerinti gyakorisággal, de havonta legalább egy
alkalommal ülésezik. A Bizottság üléséről emlékeztető készül, amely vitás kérdés esetén tartalmazza a kisebbségi
véleményt. A Bizottság titkársága (a továbbiakban: Titkárság) gondoskodik a bizottsági ülések napirendjének,
valamint a napirendi pontokhoz kapcsolódó dokumentumoknak a Bizottság tagjai részére – legkésőbb a tervezett ülés
napját megelőző 3. munkanapig – történő megküldéséről.
5. A Titkárság működtetéséről a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium gondoskodik. A 2. pont d) alpontja szerinti ügyekben
a titkársági teendőket a Nemzetgazdasági Minisztérium látja el.
6. A Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat a következő 57/A. ponttal egészül ki:
„57/A. A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé minősítésről, az abban eljáró hatóság kijelöléséről,
a fejlesztéspolitikai szempontból kiemelt jelentőségű ügyről, továbbá a Kormány egyedi döntésével megítélhető
támogatás nyújtásáról szóló – a támogatási szerződés parafált tervezetét tartalmazó – előterjesztés, amennyiben azt
a kiemelt jelentőségű beruházásokat kezelő és egyedi kormánydöntéssel támogatható beruházások
kormánydöntését előkészítő tárcaközi bizottság megtárgyalta és Kormány általi megtárgyalásra javasolta, közvetlenül
benyújtható a Kormány ülésére. Ezekben az ügyekben a 20–36., a 44–57. és a 76. pontban foglaltakat a megfelelő
eltéréssel kell alkalmazni.”
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2019. (I. 31.) IM rendelete a polgári peres és nemperes eljárásokban, a közigazgatási perben és az egyéb közigazgatási bírósági eljárásokban elrendelt elővezetés végrehajtása során felmerült költség mértéke megállapításának, valamint megtérítésének részletes szabályairól.
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 628.  § (2)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendeletet kell alkalmazni
a) a polgári peres és nemperes eljárás, valamint
b) a közigazgatási per és az egyéb közigazgatási bírósági eljárás
során elrendelt elővezetésre.
2. § (1) Az  1.  § szerinti eljárásban elrendelt és az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv által
foganatosított elővezetés során felmerült és igazolt költség összegének megállapítása, valamint megtérítése
során a büntetőeljárásban, a szabálysértési eljárásban, valamint a büntetés-végrehajtás során elrendelt elővezetés
és előállítás során felmerült költség megtérítésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet elővezetésre
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Ha a  bíróság az  államot kötelezi az  elővezetés költségének viselésére, az  elővezetés költségét az  elővezetést
elrendelő bíróság székhelye szerint illetékes bírósági gazdasági hivatal fizeti ki a jogosultnak.
3. § Ez a rendelet 2019. február 1-jén lép hatályba.
4. § E rendeletet a hatálybalépést követően foganatosított elővezetés tekintetében kell alkalmazni.
5. § Hatályát veszti az  elővezetés végrehajtásával, valamint a  terhelt elfogatóparancs alapján történő elfogásával és
előállításával felmerült költség mértékéről, valamint megtérítésének részletes szabályairól szóló 35/2008. (XII. 31.)
IRM–PM együttes rendelet 1. § a) pontjában az „a polgári peres és nemperes eljárás, valamint” szövegrész.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter