text:
42/2012. (VII. 17.) NFM rendelete a XIX. Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2012. felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 50. § (6) bekezdésében, valamint az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. mellékletében
meghatározott XIX. Uniós fejlesztések fejezethez (a továbbiakban: fejezet) tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatokra, b) az év közben a fejezetben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra, valamint
c) a 2011. évnek és az azt megelőző költségvetési éveknek a fejezet azon fejezeti kezelésű előirányzataira, amelyek
kizárólag előző évi maradványból állnak, és felhasználásuk 2011. december 31-ig nem zárult le
[az a)–c) pont e rendelet alkalmazásában a továbbiakban együtt: előirányzatok].
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) közszférához tartozó szervezet: a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 6. § (1) bekezdése alapján
ajánlatkérőnek minősülő szervezet, b) menedzsment költség: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakában a program operátorok kiadásait finanszírozó forrás terhére a program végrehajtási időszakában
elszámolható költség, c) program operátor: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakára vonatkozó nemzetközi szerződésben kijelölt szervezet, d) szabálytalanság: a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011 (I. 28.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.), a Svájci–Magyar Együttműködési Program végrehajtási rendjéről szóló
237/2008. (IX. 26.) Korm. rendeletben, valamint az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus végrehajtási rendjéről szóló 242/2006. (XII. 5.) Korm. rendeletben meghatározott fogalom,
e) támogatási konstrukció: egy pályázati kiírás, valamint egy vagy több hasonló céllal megvalósuló kiemelt projekt
vagy nagyprojekt, f) támogató: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48. § (2) bekezdése szerinti személy,
g) technikai segítségnyújtás költség: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakában a nemzeti szintű, horizontális, irányítási, hitelesítési és ellenőrzési tevékenységét
finanszírozó forrás terhére elszámolható költség, h) tervezési költség: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakában a program operátorok által a program tervezési időszakában elszámolható költség,
i) Végrehajtó Ügynökség: az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakának végrehajtásában résztvevő szervezet, amely a program operátorok által delegált
feladatokat hajtja végre. 3. Az előirányzatok felhasználásának közös szabályai
3. § A kötelezettségvállaló gondoskodik az előirányzatok – felhasználási céljainak, jogcímeinek megfelelő –
felhasználásáról. A kötelezettségvállaló felelősséggel tartozik az előirányzatok terhére történő felhasználás cél- és
szabályszerűségének betartásáért és betartatásáért. 4. § Az előirányzatok felhasználásával kapcsolatos kincstári és banki szolgáltatások díjait – az európai uniós forrásokat
tartalmazó előirányzatok kivételével, ha jogszabály másként nem rendelkezik – az EU-támogatások felhasználásához
szükséges technikai segítségnyújtás előirányzat terhére kell elszámolni. 5. § (1) A kedvezményezett által fizetendő kötbért a fizetési felszólításban megjelölt fizetési számlára kell átutalni.
A közreműködő szervezet a befizetett kötbért a befizetéstől számított 7 napon belül arra az előirányzatra utalja át,
amelyről az adott projektre megítélt európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás folyósítása
történt. A kötbér csak az előirányzat céljának megfelelően használható fel.
(2) A támogatói okirat visszavonása, a támogatási vagy közvetítői szerződéstől való elállás vagy a támogatás egyéb okból
történő visszafizetése esetén megfizetett kamat csak annak az előirányzatnak a céljával megegyezően használható fel,
amelyből a támogatás nyújtására sor került. 6. § (1) Az európai uniós forrást tartalmazó előirányzatok társfinanszírozáson felüli felhasználása a következő esetekben
lehetséges: a) a 13. § a) és b) pontjában meghatározott önerő biztosítása céljából,
b) a részben európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé el nem
számolható kiadásainak finanszírozása céljából, c) a 12. § (6) bekezdése szerinti esetben,
d) a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjai esetében
a közösségi hozzájárulás Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: NFÜ) általi megelőlegezése céljából
a „Területi Együttműködés” előirányzatból, e) európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek szabálytalansági esetekből adódó,
Magyarországot terhelő európai bizottsági követelések kiegyenlítése abban az esetben, ha az összeg nem
terhelhető át a kedvezményezettekre és átalányon alapuló korrekcióval került megállapításra.
(2) Az előirányzatoknak az (1) bekezdés szerinti felhasználásáról a fejezetet irányító szerv vezetője dönt. Ha az
előirányzat-felhasználás összege az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetekben projektenként vagy
összesen eléri a 300 millió forintot, azok felhasználásához az államháztartásért felelős miniszter jóváhagyása
szükséges. (3) Ha az (1) bekezdés szerinti kifizetések az európai uniós támogatás terhére elszámolhatóvá válnak, a teljesített
kifizetésekre jutó bevételeket azokra a költségvetési előirányzatokra kell teljesíteni, amelyekről a kifizetések
teljesültek. 7. § (1) Központi költségvetési szerv részére nem határozható meg a projekt elszámolható költségeinek az európai uniós
forrásból finanszírozott költségvetési támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére önerő, ha
a) a központi költségvetési szerv a támogatandó tevékenységet alaptevékenysége keretében látja el, vagy
a támogatandó fejlesztést alaptevékenysége ellátásának érdekében kívánja megvalósítani, és
b) az önerő biztosítása a költségvetési szerv részére jutatott más állami támogatásból, vállalkozási tevékenységéből,
vagy jövedelemtermelő projektek esetén a jövedelemtermelő, nem vállalkozási tevékenységéből nem
biztosított. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálytól eltérni kizárólag a vonatkozó akcióterv elfogadásával vagy a fejezetet
irányító szerv vezetőjének előzetes engedélyével lehet, de az önerő mértéke ebben az esetben sem haladhatja meg
a projekt elszámolható összköltségének 15%-át. (3) Ha a központi költségvetési szervnek a 13. § b) pontja szerinti önerőt kell biztosítania, az NFÜ-nek a pályázati kiírásban
tájékoztatást kell adnia az önerő NFÜ általi támogatásának tényéről és módjáról.
(4) Helyi önkormányzat és önkormányzati társulás számára – jogszabály vagy a vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – a projekt elszámolható költségeinek az európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatással
fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére előírt önerő mértéke nem haladhatja meg a projekt
elszámolható összköltségének 15%-át. (5) A társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó
munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó települések, valamint
a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. mellékletében szereplő
kistérségek esetében – jogszabály vagy a vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése hiányában – az önerő (4) bekezdés
szerint megállapított mértékét legalább 5 százalékponttal csökkenteni kell.
II. FEJEZET
AZ EGYES ELŐIRÁNYZATOKBÓL NYÚJTHATÓ KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ
KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
4. Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzat felhasználási
szabályai 8. § (1) Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzat vonatkozásában a támogatási
konstrukció meghirdetését a program operátor vezetője hagyja jóvá.
(2) Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzatról
a) az NFÜ szervezeti egységeként tevékenykedő program operátorok és a Végrehajtási Ügynökség részére
a tervezési költségre és a menedzsment költségre, valamint
b) az NFÜ, a kincstár és az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság mint kedvezményezett részére
a technikai segítségnyújtás költségre a program donor általi elfogadása előtt is fizethető előleg.
5. Az EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás
és a Közreműködői intézményrendszer támogatása előirányzat felhasználási szabályai
9. § (1) Nem uniós forrásból a kedvezményezett működéséhez nyújtott költségvetési támogatás biztosítása időarányosan
történik. Az időarányostól eltérő folyósítást a kedvezményezett írásbeli kérelemmel kezdeményezheti.
(2) Az időarányostól eltérő felhasználást – a szerződés módosításával – a támogató abban az esetben engedélyezi,
ha a kedvezményezett a pénzforgalmi terve benyújtásával igazolja, hogy a költségvetési támogatás időarányos
folyósítása a folyamatos működését veszélyeztetné. (3) A kedvezményezett a költségvetési támogatás felhasználásáról a költségvetési évet követő év június 30-áig számol el.
10. § Nem uniós forrásból biztosított előleg egy összegben vagy részletekben történő folyósítására az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 96. §-a figyelembevételével és csak akkor
kerülhet sor, ha az időarányos finanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé.
6. Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat felhasználási szabályai
11. § (1) A Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat
a) a Budapest 4-es metróvonal projekt Közlekedés Operatív Program keretében el nem számolható költségeinek
finanszírozására, valamint b) az állami kontrollpozíció gyakorlását segítő szakértői szolgáltatás költségeinek finanszírozására
használható fel. (2) Az előirányzat (1) bekezdés a) pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos szakmai ellenőrzési feladatok ellátásával
a Közlekedés Operatív Program közreműködő szervezete, a pénzügyi ellenőrzési feladatok ellátásával a kincstár
bízható meg. (3) Az előirányzat (1) bekezdés a) pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos ellenőrzési feladatok ellátásának
finanszírozására a budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal megépítésének
állami támogatásáról szóló 2005. évi LXVII. törvény 2. § (2) bekezdésében meghatározott összeg használható fel.
7. Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat felhasználási szabályai
12. § (1) Az európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat (a továbbiakban: tartalék) a részben európai uniós
forrásból finanszírozott programokkal, projektekkel kapcsolatosan az előre nem látható kiadások finanszírozására
használható fel, különösen a következő esetekben: a) szabálytalanságból adódó európai bizottsági követelések kiegyenlítése abban az esetben, ha az összeg
behajtására irányuló kísérletek, intézkedések nem jártak eredménnyel, vagy ha a behajtás időpontja előtt
a visszafizetésre az NFÜ-höz felszólítás érkezik, b) a követelések behajtása érdekében felmerülő költségek finanszírozása,
c) ha a kedvezményezettnek vagy közvetítőnek fel nem róható okból valamely, a korábbiakban európai uniós
forrásból finanszírozott támogatási vagy közvetítői szerződés részben vagy egészben nem finanszírozható
európai uniós forrásból, de a szerződésben foglaltak megvalósításában az államot kötelezettség terheli, és
a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik, d) az R. szerinti késedelmi kamatfizetési kötelezettség teljesítése, ha az európai uniós forrásból finanszírozott
költségvetési támogatás késedelmes kifizetése az NFÜ-nek felróható okból történt,
e) ha a kedvezményezettnek fel nem róható okból a támogatási szerződés a Kormány döntése következtében
megszüntetésre került, f) szabálytalanságból adódó, a kedvezményezettet terhelő visszafizetési kötelezettség esetén a visszaköveteléssel
érintett európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás összege, valamint a visszakövetelt összeg
után fizetendő kamata, ha a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik.
(2) A tartalék terhére történő finanszírozást az adott programért felelős szervezet az NFÜ-nél kezdeményezheti.
(3) Az NFÜ a (2) bekezdés alapján beérkezett igényeket időrendi sorrendben dolgozza fel, és a tartalék terhére teljesíti.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti finanszírozási igényről annak teljesítésével egyidejűleg az államháztartásért felelős
minisztert tájékoztatni kell. (5) Az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott esetben a szabálytalansági esetekből adódó, a tartalék terhére történő
finanszírozási igényt az arról való döntést megelőzően a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter részére a projekt
megvalósításához fűződő nemzeti érdek tekintetében történő véleményezés céljából meg kell küldeni.
(6) Ha a tartalék eredeti előirányzata teljes összegben felhasználásra kerül, az (1) bekezdés szerinti kiadások fedezetét
az európai uniós bevételek zavartalan lehívása érdekében az érintett európai uniós előirányzat támogatási
előirányzata terhére kell biztosítani. III. FEJEZET
A KÖZSZFÉRÁHOZ TARTOZÓ SZERVEZET, MINT KEDVEZMÉNYEZETT RÉSZÉRE NYÚJTHATÓ
ÖNERŐ-TÁMOGATÁS
13. § A támogató a) a projekt elszámolható költségeinek az európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatással
fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére biztosítandó, b) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott konstrukciók esetén a Közép-Magyarországi Régiót
(a továbbiakban: KMR) is érintő projektek esetében a KMR-re a pályázati útmutató szerint arányosan eső költség
alapján megállapított, és c) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i
1083/2006/EK tanácsi rendelet 55. cikkében, valamint az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról
szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2007. június 12-i 718/2007/EK bizottsági rendelet
150. cikkében meghatározott jövedelemtermelő projektek esetében a költség-haszon elemzés
eredményeképpen megállapított megtérülő projektköltség alapján megállapított önerőt megtéríti.
14. § (1) Önerő-támogatásban a közszférához tartozó szervezetek közül
a) a központi költségvetési szerv és a nem költségvetési szerv formában működő kedvezményezett, valamint
b) a megyei önkormányzat és a regionális fejlesztési ügynökség
részesülhet az európai uniós forrásra vonatkozó támogatói döntéssel rendelkező projektje megvalósításához.
(2) Központi költségvetési szerv részére a 13. § b) és c) pontja, valamint a 2009. január 1-je után benyújtott pályázatok
esetében a 13. § a) pontja szerinti önerő téríthető meg.
(3) Kizárólag állami tulajdonú gazdasági társaság, mint kedvezményezett részére – ha nem minősül e rendelet szerint
közszférához tartozó szervezetnek – csak a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető
szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 3. § b) pontja szerinti döntés erre
vonatkozó rendelkezése esetén téríthető meg a 13. § c) pontja szerinti önerő.
(4) A nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet részére kizárólag a 13. § c) pontja szerinti önerő
téríthető meg, ha a megtérülő projektköltségre eső bevétel nem a közszférához tartozó szervezetnél, hanem
a központi költségvetés bevételeként jelenik meg. (5) Ha az (1) bekezdés szerinti szervezet a pályázat során az önerő rendelkezésére állásáról nyilatkozott, az önerő
e rendelet szerinti megtérítésének előfeltétele annak igazolása, hogy a korábban igazolt önerő a kedvezményezettnek
fel nem róható okból nem vagy csak részlegesen áll rendelkezésre.
15. § Ha az önerő-támogatás az Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat terhére történik,
az önerő-támogatás az érintett operatív program vonatkozásában elszámolható költségkategóriák és költségelemek
elszámolására használható fel. 16. § (1) A közszférához tartozó szervezet önerő-támogatást a pályázati kiírásban meghatározott módon kérhet.
(2) Ha a pályázati kiírás az önerő-támogatás vonatkozásában nem tartalmaz rendelkezést, az önerő-támogatást
a közszférához tartozó szervezet – a költségvetési támogatás indokait részletesen bemutató és számszerűsített,
legkésőbb az európai uniós támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 10 napon belül benyújtott –
kérelemmel kezdeményezheti. (3) A (2) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza
a) a kedvezményezett nevét, b) központi költségvetési szerv esetén az alapító okirat másolatát,
c) központi költségvetési szerv esetén a szakmai alapfeladat megnevezését, amire a költségvetési támogatást
kérelmezi, d) az európai uniós forrásból elnyert költségvetési támogatás azonosító számát,
e) a projekt elszámolható összköltségét, f) a projekt pénzügyi tervét, és
g) a kért önerő-támogatás összegét és évenkénti ütemezését.
17. § (1) Az önerő-támogatás rendelkezésre állásáról az NFÜ – legkésőbb az európai uniós támogatásról szóló szerződés,
megállapodás megkötéséig – önerő-igazolást állít ki. (2) Az NFÜ az önerő-támogatást önálló támogatási szerződés keretében vagy a projekt európai uniós támogatási
szerződésében, az önerő-támogatásra vonatkozó egyedi feltételek meghatározása mellett biztosítja.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza a) az önerő-támogatás összegét és ütemezését,
b) az önerő folyósításának módját, valamint c) a folyósított önerővel való elszámolás módját és annak ellenőrzését.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti ütemezést az NFÜ a 16. § (2) bekezdés szerinti kérelem alapján állapítja meg.
Az ütemezés megállapítása során figyelembe kell venni a folyósításra kerülő előleg összegét is.
(5) A 13. § a) pontja szerinti önerő-támogatást az NFÜ a fejezet rendelkezésére álló források erejéig biztosítja.
(6) A központi költségvetési szerv a rendelkezésére bocsátott és tárgyévben fel nem használt költségvetési támogatást
a következő években felhasználhatja, az előirányzat-maradványra visszafizetési kötelezettsége csak a projektzáráskor
keletkezik. 18. § Az NFÜ az önerő-támogatás szabályszerű felhasználását az önerő-támogatás biztosításáról szóló megállapodásban
meghatározott gyakorisággal, de legalább a projektmegvalósítás végén ellenőrzi. Az NFÜ az ellenőrzési feladatát
a közreműködő szervezet bevonásával is elláthatja. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
19. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) E rendeletet az annak hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
20. § Hatályát veszti a XIX. Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. évi felhasználásának
rendjéről szóló 38/2011. (VII. 20.) NFM rendelet. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
355/2007. (XII. 23.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság által a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek tekintetében alkalmazott, a munkaerő szabad áramlásával összefüggő átmeneti szabályokról.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 7. §-ának
(4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya – (2) bekezdésben foglalt kivétellel – kiterjed
a) az osztrák, liechtensteini, német, svájci állampolgár,
b) a dán, belga, francia, norvég állampolgár,
c) a bolgár és román állampolgár,
d) a cseh, észt, lett, litván, lengyel, szlovén, szlovák,
máltai, ciprusi állampolgár, továbbá
e) a 6. §-ban foglalt szabály tekintetében a brit, izlandi,
ír, olasz, görög, spanyol, svéd, holland, finn, portugál,
luxemburgi állampolgár, továbbá
f) az a)–e) pontban meghatározott személy házastársa,
valamint
g) az a)–f) pontban meghatározott személynek az általa
eltartott vagy 21 évnél fiatalabb leszármazója [az
f)–g) pont hatálya alá tartozó személyek továbbiakban
együtt hozzátartozó]
magyarországi foglalkoztatására.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki az 1. § a)–g) pontjában meghatározott személyek magyarországi foglalkoztatására, ha e személyeket az EGT államban letelepedett
munkáltató szolgáltatásnyújtás keretében, kiküldetés, kirendelés vagy munkaerő-kölcsönzés keretében küldi magyarországi foglalkoztatóhoz.
(3) Ha a hozzátartozó egyben az 1. § (1) bekezdésének
a)–e) pontjai hatálya alá tartozó személynek is minősül, rá
azt a szabályt kell alkalmazni, amely a magyarországi foglalkoztatás tekintetében kedvezőbb feltételeket állapít
meg.
2. § (1) Az 1. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározott személy és hozzátartozója Magyarországon szakképzettséget nem igénylő tevékenység keretében – a
3–4. § – okban foglaltak kivételével – engedély alapján
foglalkoztatható.
(2) Az engedélyt a munkaerőpiaci helyzet vizsgálata
nélkül kell kiadni
a) az 1. § (1) bekezdésének a)–b) pontjában meghatározott személy és hozzátartozója esetében, valamint
b) az 1. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott
személy és hozzátartozója esetében, a mezőgazdaságban
(növénytermesztés, állattenyésztés, halászat) történő szezonális foglalkoztatáshoz, valamint a mellékletben meghatározott tevékenységekben történő foglalkoztatáshoz.
3. § (1) Nincs szükség engedélyre az 1. § (1) bekezdésének
a)–b) pontjában meghatározott személy további magyarországi foglalkoztatásához, ha őt 2004. május 1-jén vagy
azt követő időponttól kezdődően megszakítás nélkül legalább 12 hónap időtartamú foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban jogszerűen foglalkoztatták.
(2) Nincs szükség engedélyre az 1. § (1) bekezdésének
a)–b) pontjában meghatározott személy hozzátartozójának
további magyarországi foglalkoztatásához, ha a hozzátartozó 2004. május 1-jén vagy azt követően jogszerűen vele
együtt tartózkodott Magyarországon, feltéve, ha az 1. §
(1) bekezdésének a)–b) pontjában meghatározott személyt
megszakítás nélkül legalább 12 hónap időtartamú foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban jogszerűen foglalkoztatták.
4. § (1) Nincs szükség engedélyre az 1. § (1) bekezdésének
c) pontjában meghatározott személy további magyarországi foglalkoztatásához, ha őt 2007. január 1-jén vagy azt
követő időponttól kezdődően megszakítás nélkül legalább
12 hónap időtartamú foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban jogszerűen foglalkoztatták.
(2) Nincs szükség engedélyre az 1. § (1) bekezdésének
c) pontjában meghatározott személy hozzátartozójának további magyarországi foglalkoztatásához, ha
a) a hozzátartozó 2007. január 1-jén jogszerűen, az 1. §
(1) bekezdésének c) pontjában meghatározott személlyel
együtt tartózkodott Magyarországon, vagy
b) a hozzátartozó 2007. január 1-jét követő időponttól
kezdődően, legalább 18 hónapig, az 1. § (1) bekezdésének
c) pontjában meghatározott személlyel együtt, jogszerűen
tartózkodott Magyarországon,
feltéve, hogy az 1. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott személyt megszakítás nélkül, legalább 12 hónap
időtartamú foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban, jogszerűen foglalkoztatták.
5. § (1) Az e rendelet által nem szabályozott kérdésekben az
Flt., valamint a végrehajtására kiadott, a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére vonatkozó általános szabályokat megfelelően alkalmazni kell.
(2) A 3–4. §-okban meghatározott engedélymentesség
fennállását a foglalkoztató vagy az engedélymentességre
jogosult személy kérelmére a regionális munkaügyi központ (a továbbiakban: munkaügyi központ) igazolja.
(3) Az igazolást az 1. § (1) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározott személy foglalkoztatásának helye szerint illetékes munkaügyi központ adja ki. Ha a foglalkoztatás a kérelem benyújtásának időpontjában már megszűnt,
az igazolás kiadására a megszűnt foglalkoztatás helye szerinti munkaügyi központ az illetékes.
(4) A mentesség igazolása iránti kérelemhez mellékelni
kell
a) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony, létesítését,
fennállását tanúsító dokumentumot,
b) hozzátartozó esetében az a) pontban meghatározott
dokumentumon kívül a hozzátartozói jogállást igazoló okiratot, valamint a jogszerű tartózkodás tényét igazoló érvényes hatósági bizonyítványt, valamint igazolványt.
(5) A legalább 12 hónap időtartamú jogszerű foglalkoztatás tényének igazolása érdekében a munkaügyi központ
a hatósági nyilvántartás adatai alapján ellenőrzi, hogy a
foglalkoztatáshoz szükséges engedély kiadására sor került-e, illetőleg, hogy a foglalkoztatás megfelel-e az engedélymentesség feltételeinek.
6. § (1) A foglalkoztató köteles a foglalkoztatás helye szerint illetékes munkaügyi központnak bejelenteni azoknak
a személyeknek a foglalkoztatását, akiknek a magyarországi foglalkoztatásához az Flt. 7. §-a (2) bekezdésének
b) pontja, valamint az Flt. végrehajtására kiadott, a külföldiek magyarországi foglalkoztatásának engedélyezésére
vonatkozó általános szabályok szerint, továbbá e rendelet
alapján nincs szükség engedélyre. Foglalkoztatás kezdőidőpontját legkésőbb a foglalkoztatás megkezdésének
napján, a foglalkoztatás megszűnését az azt követő napon
kell bejelenteni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentés személyazonosításra alkalmatlan módon tartalmazza foglalkoztatottak számát, állampolgárságát, a foglalkoztatási jogviszony
formáját, hozzátartozó esetében a hozzátartozói jogállás
megjelölését, továbbá arra vonatkozó adatot, hogy a foglalkoztatási jogviszony létrejött-e vagy megszűnt.
(3) A munkaügyi központ igazolja a bejelentés teljesítését, és a bejelentett adatokról nyilvántartást vezet.
(4) A foglalkoztató köteles a bejelentés tárgyát képező
foglalkoztatási jogviszony létesítéséről és megszűnéséről
szóló dokumentumot és igazolást a foglalkoztatási jogviszony megszűnését követő három évig megőrizni, és az ellenőrzés során bemutatni.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettség teljesítése, illetőleg annak igazolása nem feltétele a
foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésének illetőleg
az annak alapján végzett tevékenység megkezdésének.
7. § (1) A magyar Csatlakozási Szerződés X. mellékletének
7. és 11. pontjában, a román Csatlakozási Szerződés
VII. számú mellékletének 7. pontjában, valamint a bolgár
Csatlakozási Szerződés VI. számú mellékletének 7. pontjában meghatározott védintézkedésnek az Európai Bizottságnál történő kezdeményezéséről vagy annak elrendeléséről – a 6. §-ban meghatározott bejelentésekben foglalt
adatok figyelembevételével –, a szociális és munkaügyi
miniszter javaslata alapján a Kormány dönt. A szociális és
munkaügyi miniszter a védintézkedésre vonatkozóan az
Országos Érdekegyeztető Tanácsban képviselettel rendelkező munkavállalói és munkaadói érdekképviseletek véleményének meghallgatásával tesz javaslatot.
(2) Az Európai Bizottság vagy a Tanács által, a védintézkedés tárgyában hozott határozatot a Magyar Közlönyben közzé kell tenni. A Kormány a védintézkedés elrendeléséről szóló döntését rendeletben hirdeti ki.
8. § E rendelet alkalmazásában
a) szakképzettséget nem igénylő tevékenység az olyan
tevékenység, amely ellátásához jogszabály sem egyete mi(főiskolai) végzettség és szakképzettség, sem középfokú iskolai végzettség, sem szakmunkás bizonyítvány megszerzését nem írja elő,
b) EGT államnak kell tekinteni az Európai Unió tagállamát, továbbá az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államot, valamint azt az államot, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban
részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez.
9. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
a) a Magyar Köztársaság által az Európai Unióhoz tör
ténő csatlakozását követően alkalmazandó munkaerőpiaci
viszonosság és védintézkedés szabályairól szóló 93/2004.
(IV. 27.) Korm. rendelet,
b) a Magyar Köztársaság által az Európai Unióhoz történő csatlakozást követően alkalmazandó munkaerőpiaci
viszonosság és védintézkedés szabályairól szóló 93/2004.
(IV. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 107/2006.
(V. 2.) Korm. rendelet,
c) a Magyar Köztársaság által az Európai Unióhoz történő csatlakozást követően alkalmazandó munkaerőpiaci
viszonosság és védintézkedés szabályairól szóló 93/2004.
(IV. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló a 218/2006.
(XI. 9.) Korm. rendelet,
d) a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai
Unióhoz történő csatlakozását követően a Magyar Köztársaság által alkalmazandó, a munkavállalók szabad áramlására vonatkozó átmeneti szabályokról szóló 354/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet,
e) a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai
Unióhoz történő csatlakozását követően a Magyar Köztársaság által alkalmazandó, a munkavállalók szabad áramlására vonatkozó átmeneti szabályokról szóló 354/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról szóló 189/2007.
(VII. 18.) Korm. rendelet.
(3) A 4. § (2) bekezdés b) pontjában a „legalább 18 hónapig” szövegrész 2009. január 1-jén hatályát veszti.
(4) Ez a bekezdés, valamint a (2) bekezdés 2008. január
2-án hatályát veszti.
(5) Ez a bekezdés, valamint a (3) bekezdés 2009. január
2-án hatályát veszti.
(6) A 6. § által tartalmazott rendelkezést a 2008. január
1-jét követően létesített foglalkoztatási jogviszonyokban
kell alkalmazni.
(7) Az e rendelet hatálybelépéséig a Magyar Köztársaság által az Európai Unióhoz történő csatlakozást követően alkalmazandó munkaerőpiaci viszonosság és védin
tézkedés szabályairól szóló 93/2004. (IV. 27.) Korm. rendelet 7. §-a alapján bejelentett adatok közül a személyes
adatokat haladéktalanul törölni kell. Ezt követően a munkaügyi központ a nyilvántartásban csak a 6. § (1) bekezdése szerinti adatkört, és csak személyazonosításra alkalmatlan módon tarthatja nyilván.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2010. (XI. 22.) VM utasítása a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szervei Szervezeti és Működési Szabályzatainak kiadásáról.
1. A Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szervei szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása
érdekében a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szerveinek Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen
utasítás 1–19. számú mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a
a) Fővárosi és Pest Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 18/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
b) Baranya Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
19/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
c) Bács-Kiskun Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 20/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
d) Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
21/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
e) Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról szóló 22/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
f) Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
23/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
g) Fejér Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
24/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
h) Győr-Moson-Sopron Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról szóló 25/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
i) Hajdú-Bihar Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 26/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
j) Heves Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
27/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
k) Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról szóló 28/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
l) Komárom-Esztergom Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról szóló 29/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
m) Nógrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
30/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
n) Somogy Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
31/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
o) Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának
kiadásáról szóló 32/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
p) Tolna Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
33/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
q) Vas Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
34/2009. (XII. 31.) FVM utasítás, r) Veszprém Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
35/2009. (XII. 31.) FVM utasítás,
s) Zala Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
36/2009. (XII. 31.) FVM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
158/2016. (V. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Oláh Éva Ritát
a 2016. június 1. napjától 2019. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2008. (I. 30.) KE határozata Rolyák József határőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény (Hszt.) 56. § (1) bekezdés b) pontja alapján az
igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztésére Rolyák
József határőr dandártábornok szolgálati viszonyát 2008. június 30-án megszüntetem, és 2008. július 1-jei hatállyal
nyugállományba helyezem.
Budapest, 2008. január 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
90/2019. (VIII. 27.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Türk Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa Titkársága közötti, a Türk Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa magyarországi Képviseleti Irodájáról szóló székhely-megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Türk Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa Titkársága közötti, a Türk
Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa magyarországi Képviseleti Irodájáról szóló székhely-megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2018. (III. 14.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 9/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 9/2018. (II. 6.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2018. február 6-ai 14. számában kihirdetett, a  Magyarország
Kormánya és a  Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési
megállapodás 8. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az utolsó értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba, mikor a Szerződő
felek diplomáciai csatornákon keresztül értesítik egymást arról, hogy a  jelen Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi eljárásoknak eleget tettek.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2018. február 26.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. március 28.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  9/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a    Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti gazdasági
együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 9/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2018. március 28-án, azaz
kettőezertizennyolc március huszonnyolcadikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
78/2013. (IX. 10.) VM rendelete a sertéságazati stratégiai intézkedések keretében a törzstenyészetek fejlesztését szolgáló mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állattartó: a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet [a továbbiakban: 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet] szerint
nyilvántartásba vett tenyészet tartója;
2. birtokon tartás: a beszerzett tenyészsertésnek az állattartó tenyészetében történő tartása;
 3. elszámolható költség: a beszerzett tenyészsertésnek, illetve eszköznek az általános forgalmi adó összegét nem
tartalmazó vételára, amelynek import tenyészsertés beszerzése esetén részét képezi az általános forgalmi adó
összegét nem tartalmazó szállítási költség is;
4. eszköz: a  sertés üzemi sajátteljesítmény vizsgálat végzéséhez szükséges mérleg, a  törzskönyvi rendszer
használatára alkalmas számítógépes konfiguráció, és a  sertés mesterséges termékenyítéshez szükséges
laboratóriumi felszerelés;
5. KN: a  vám- és a  statisztikai nómenklatúráról, valamint a  Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i
2658/87/EGK tanácsi rendelet szerinti kombinált nómenklatúra;
6. mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági
termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007.
december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás;
7. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott vállalkozás;
8. sertés ENAR: a  sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló
116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet [a  továbbiakban: 116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet] 2.  § 10.  pontja szerinti
fogalom;
9. Sertés Törzskönyvi Adatbázis: a  tenyésztő szervezeti- és fajtaelismerés rendjéről szóló 123/2005. (XII. 27.)
FVM rendelet 12.  §-a szerinti, a  tenyésztési hatóság által hitelesített, a  törzskönyvezést végző tenyészetek,
valamint a Magyarországon törzskönyvezett fajtatiszta sertések törzskönyvi adatait tartalmazó adatbázis;
10. tenyészet: a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 2. § 17. pontja szerinti fogalom;
11. tenyészsertés: az  állattenyésztésről szóló 1993.  évi CXIV.  törvény (a  továbbiakban: Átv.) alapján elismert
hazai vagy az  uniós jogi aktusok alapján elfogadott külföldi tenyésztő egyesület vagy szövetség által
származásigazolással ellátott hazai, vagy import fajtatiszta kansüldő és kocasüldő, amelynek tenyészértéke
megállapításra került, és szerepel, vagy – import állat esetében – honosítható a  fajta magyarországi
törzskönyvében;
12. TIR: a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerinti Tenyészet Információs Rendszer;
13. törzskönyvezett sertéstenyészet: az  a  sertéstenyészet, ahol az  elismert sertéstenyésztő egyesület vagy
szövetség által végzett, az Átv. előírásainak megfelelő törzskönyvezés folyik.
2. A támogatás jellege, célja 2. § (1) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe
a) tenyészsertés,
b) a sertés üzemi sajátteljesítmény vizsgálat végzéséhez szükséges mérleg,
c) a törzskönyvi rendszer használatára alkalmas számítógépes konfiguráció, és
d) a sertés mesterséges termékenyítéshez szükséges laboratóriumi eszköz beszerzéséhez.
(2) Támogatás az  1.  melléklet szerinti követelményeknek megfelelő tenyészsertések és eszközök beszerzéséhez
nyújtható.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § A támogatás igénybevételére annak a törzskönyvezett sertéstenyészetnek az állattartója jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény szerinti nyilvántartásba-vételi
kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi
nyilvántartásba vételét az ügyfél-nyilvántartási rendszerben;
b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában:
ba) nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással, vámtartozással, vagy adók módjára
behajtható köztartozással, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést
engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, és
bc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak;
c) a  támogatási kérelem benyújtásának időpontjában a  támogatási kérelmében szereplő törzskönyvezett
sertéstenyészet állattartójaként szerepel a TIR nyilvántartásban;
d) tenyészete szerepel a Sertés Törzskönyvi Adatbázisban törzskönyvezett sertéstenyészetként;
e) a  törzskönyvezéssel kapcsolatos feladatokat maradéktalanul ellátja, a  törzskönyvezéssel kapcsolatos
jogszabályi előírásokat betartja, valamint a  tenyésztő szervezet tenyésztési programjában szereplő
feladatokat maradéktalanul végrehajtja;
f ) a  tenyészetében tartott sertésállomány vonatkozásában a  116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet jelölésről és
nyilvántartásról szóló előírásait betartja;
g) vállalja, hogy
ga) az 1. melléklettel összhangban a tenyészállatokat, illetve eszközöket beszerzi,
gb) a  támogatás alapját képező tenyészsertéseket a  kifizetési határozat kézhezvételét követő naptól
kezdődően egy éven át folyamatosan birtokán tartja, valamint
gc) az eszközöket a jóváhagyó kifizetési határozat kézhezvételét követő naptól kezdődően egy éven át
rendeltetésszerűen használja. 4. A támogatás forrása, keretösszege és mértéke
4. § (1) A  támogatás forrása a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
4. A sertéságazat helyzetét javító stratégiai intézkedések támogatása jogcímcsoporton elkülönített 98 millió forint
keretösszeg.
(2) A  kifizethető támogatás mértéke a  beszerzett tenyészsertés, illetve eszköz elszámolható költsége, de legfeljebb
– tenyészsertésenként és eszközönként – a 2. mellékletben feltüntetett összeg.
(3) Támogatás állattartónként a 2013. évre vonatkozóan egy alkalommal nyújtható.
 (4) A  megállapított támogatás összege nem haladhatja meg az  állattartó rendelkezésére álló szabad mezőgazdasági
csekély összegű (de minimis) támogatás keretének megfelelő forintösszeget.
5. A támogatási kérelem benyújtása 5. § (1) A  támogatási kérelmet a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) részére, az  általa
rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon 2013. szeptember 30-tól 2013. október 15-ig terjedő
időszakban postai úton kell benyújtani.
(2) Az állattartónak a támogatási kérelemben nyilatkoznia kell arról, hogy
a) nincs adók módjára behajtandó köztartozása vagy lejárt esedékességű adótartozása, vámtartozása, kivéve,
ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett;
b) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt;
c) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(3) A  támogatási kérelemhez mellékelni kell a  Magyar Fajtatiszta Sertést Tenyésztők Egyesületének (a  továbbiakban:
FSE) igazolását arról, hogy a tenyészet törzskönyvezett sertéstenyészet.
6. A támogatási kérelem elbírálása 6. § (1) Az MVH a  támogatási kérelmeket a benyújtásuk sorrendjében bírálja el. A benyújtási sorrendet a kérelem teljessé
válásának időpontja határozza meg. Az azonos napon benyújtott kérelmeket a támogatási összeg szerint növekvő
sorrendben kell elbírálni.
(2) A forrás kimerülését követően benyújtott kérelmet az MVH elutasítja.
 (3) A támogatás összegének euróra történő átváltásakor a 7. § (6) bekezdése szerinti forint/euró árfolyam alkalmazandó.
 (4) Az állattartó a tenyészsertések és az eszközök beszerzését az (1) bekezdés szerinti támogatási kérelem benyújtását
követően kezdheti meg. 7. Kifizetési kérelem 7. § (1) A kifizetési kérelmet az MVH részére, az általa rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon a támogatási
döntésben jóváhagyott beszerzés megvalósítását követően, de legkésőbb a  támogatási döntés kézhezvételétől
számított 120 napon belül kell benyújtani.
(2) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell:
a) az elszámolható költséget igazoló, az állattartó nevére kiállított számla másolatát;
b) az elszámolható költség kifizetését igazoló bizonylat másolatát;
c) az  idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a  szakfordítói vagy tolmács képesítéssel
rendelkező személy által készített magyar nyelvű fordítást, valamint a  fordítást végző személy szakfordítói
vagy tolmács képesítését igazoló okirat másolatát;
d) az  FSE igazolását az  állattartó által beszerzett tenyészsertésekről és eszközökről, valamint a  támogatás
igénybevételéhez szükséges tenyésztéssel kapcsolatos feltételek meglétéről, amely tartalmazza, hogy
a  tenyészet törzskönyvezett sertéstenyészet, továbbá a  beszerzett tenyészállatok és eszközök megfelelnek
az 1. mellékletben foglalt követelményeknek;
e) az  állattartó nyilatkozatát arról, hogy vállalja a  birtokon tartási, illetve az  üzemeltetési kötelezettséget
a 9. §-ban meghatározottak szerint;
f ) tenyészsertések esetében a  származási igazolás és a  116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet szerinti sertés
szállítólevél másolatát;
g) eszközök esetében, amennyiben az  adott eszköznél értelmezhető, a  garanciális és szavatossági jogok
érvényesítéséhez szükséges okiratok másolatát.
(3) A számla kiállításának időpontja nem lehet korábbi a támogatási kérelem benyújtásának időpontjánál.
 (4) A számlának tartalmaznia kell
a) a tenyészsertés, illetve az eszköz pontos megnevezését;
b) a tenyészsertés fajtáját és egyedi azonosítóját;
c) az eszköz KN kódját, és amennyiben rendelkezik vele, egyedi azonosítóját.
(5) Kizárólag a  készpénzzel vagy banki átutalással, és csak a  kifizetési kérelem benyújtásáig teljes mértékben
kiegyenlített költségek számolhatók el. Lízing konstrukcióval érintett számlák nem szolgálhatnak a  költségek
elszámolásának alapjául; az ilyen módon kiegyenlített összegek alapján támogatás nem vehető igénybe.
(6) Amennyiben a  számla az  elszámolható költség összegét nem forintban tartalmazza, úgy a  számla összegének
forintra történő átváltásakor a  támogatási kérelem benyújtásának napját megelőző hónap utolsó napján
érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott devizaárfolyam
alkalmazandó.
(7) A számla nem képezheti támogatás alapját, ha a számlát más támogatáshoz – részben vagy egészben – elszámolták.
8. § Az MVH a  támogatást egy összegben – a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  kifizetési kérelemről szóló pozitív
döntés meghozatalát követő 30 napon belül folyósítja.
8. Tartási, üzemeltetési kötelezettség 9. § (1) A  törzskönyvezett sertéstenyészet állattartója a  kifizetési kérelmében megjelölt, a  támogatás alapját képező
tenyészsertéseket köteles a  jóváhagyó kifizetési határozat kézhezvételét követő naptól kezdődően egy éven át
folyamatosan birtokán tartani, valamint az eszközöket a jóváhagyó kifizetési határozat kézhezvételét követő naptól
kezdődően egy éven át rendeltetésszerűen használni (a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség).
(2) Az  MVH-hoz az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes
agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendelet rendelkezéseinek
figyelembevételével bejelentett vis maior esetek kivételével a  birtokon tartási kötelezettség alatt a  tenyészetből
kiszállított tenyészsertés pótlásáról az állattartó haladéktalanul köteles gondoskodni.
(3) Az  üzemeltetési kötelezettség alatt meghibásodott, üzemképtelen, hibás, vagy hiányzó eszközöket az  állattartó
köteles saját költségén haladéktalanul kijavíttatni, kicserélni vagy pótolni.
9. A támogatás ellenőrzése, jogkövetkezmények 10. § (1) A támogatási kérelemben, a kifizetési kérelemben és az abban foglaltakat alátámasztó dokumentumokban szereplő
adatok helytállóságát, a törzskönyvezéssel kapcsolatos, valamint a jelölési és nyilvántartási kötelezettség teljesítését
a sertés ENAR nyilvántartásba, valamint a Sertés Törzskönyvi Adatbázisba bejelentett adatok alapján adminisztratív
ellenőrzés útján az MVH ellenőrzi.
(2) A beszerzések helyszíni ellenőrzése a kifizetési kérelmek legalább 5%-ára terjed ki.
 (3) A  tartási, valamint üzemeltetési kötelezettség elmulasztása esetén az  intézkedésben való jogosulatlan részvételre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
 (4) Az  állatokra és a  tenyészetre vonatkozó adminisztratív ellenőrzés során kizárólag azon adatok tekinthetőek
a támogatás szempontjából elfogadottnak, amelyek a TIR, illetve a sertés ENAR nyilvántartásba, valamint az egyedi
tenyészállat adatokat tartalmazó Sertés Törzskönyvi Adatbázisba bejelentésre kerültek és a  nyilvántartásban
szerepelnek a kifizetési kérelem benyújtásának napján.
(5) A  TIR, illetve a  sertés ENAR nyilvántartásba, valamint a  Sertés Törzskönyvi Adatbázisba bejelentett adatok
helyességéért, a  bejelentés elmaradásáért vagy határidőn túli teljesítéséért az  állattartó felelős, annak minden
jogkövetkezményével együtt.
10. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de
minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
69/2003. (IV. 25.) KE határozata címzetes államtitkár felmentéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 31/A. §
(2) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Szalay Istvánt, a Miniszterelnöki Hivatal címzetes
államtitkárát e tisztségéből
— nyugállományba vonulására tekintettel — 2003. április 21-i hatállyal
felmentem. Budapest, 2003. április 22. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
618/B/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
1. Az Alkotmánybíróság a Pécs Megyei Jogú Város
Közgyűlésének Pécs Építési Szabályzatának és Szabályozási Tervének megállapításáról szóló 29/2004. (11. 26.) sz.
rendelete alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Pécs Megyei Jogú Város
Jegyzőjének 11–9046/2002/1. számú határozata megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybírósághoz benyújtott kérelmükben
az indítványozók Pécs Megyei Jogú Város Közgyűlésének
Pécs Építési Szabályzatának és Szabályozási Tervének
megállapításáról szóló 29/2004. (11. 26.) sz. rendelete
(a továbbiakban: Ör.) megsemmisítését kérték. A rendelettel kapcsolatban azt kifogásolták, hogy az a telkükön „haladó szolgalmi út helyett 3 méter széles szabályozási szélességű közutat jelöl”. Kifejtik, hogy az Ör. által tervezett
közútra nincs szükség, mivel enélkül is minden érintett telek megközelíthető. Kifogásolják továbbá azt is, hogy az
önkormányzat figyelmen kívül hagyta tiltakozásukat, és a
véleményezési eljárást (egyeztető tárgyalást) sem megfelelően folytatták le. Álláspontjuk szerint mindezek miatt
az Ör. sérti az Alkotmánynak a tulajdon védelmére vonatkozó rendelkezését; az Alkotmány módosításáról szóló
1989. évi XXXI. törvény 38. §-át; és magasabb szintű jogszabályba is ütközik: sérti a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 2. és
3. §-ait, illetve az 5. § (1)–(2) bekezdéseit; az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 8. § (1) bekezdésének a)–f), valamint h) pontjait, a 9. § (2) bekezdésének
c) pontját, és (3)–(7) bekezdéseit.
Az indítványozók kiegészítő kérelmükben a Pécs
Megyei Jogú Város Közgyűlése jegyzőjének
11–9046/2002/1. számú határozata megsemmisítését is
kérték az Alkotmánybíróságtól.
2. Az Alkotmánybíróság először az indítványozóknak
azt a kifogását vizsgálta meg, amely szerint az Ör. megalkotása során megsértették az Étv. előírásait.
Az Étv. 8. §-a szerint a településrendezés során biztosítani kell a területek közérdeknek megfelelő felhasználását
a jogos magánérdekekre tekintettel, az emberhez méltó
környezet folyamatos alakítását, értékeinek védelmét. Az
Étv. e paragrafusa részletesen előírja, hogy a településrendezési tevékenység során mely elvárásoknak kell kötelezően megfelelni, és miként kell annak biztosítása érdekében eljárni. Ezen általános célkitűzéseket a jogalkotó oly
módon tudja betartani, ha a szabályozás kialakításánál a
jogszabályban foglalt eljárási szabályokat követi, így az
előírt egyeztetési, véleményezési kötelezettségeknek ma
radéktalanul eleget tesz. Ahogyan azt az Alkotmánybíróság a 907/B/2003. AB végzésében megállapította: „Az
Étv. 8. §-a szerint a településrendezés során biztosítani
kell a területek közérdeknek megfelelő felhasználását a jogos magánérdekekre tekintettel, az emberhez méltó környezet folyamatos alakítását és értékeinek védelmét. Ennek során tekintettel kell lenni többek között az egészséges
lakó- és munkakörülményekre, a településképre, a környezetvédelemre, a lakosság ellátásának biztosítására, illetve
gazdasági érdekekre. Az Étv. e §-a részletesen előírja,
hogy a településrendezési tevékenység során mely elvárásoknak kell kötelezően megfelelni, és miként kell annak
biztosítása érdekében eljárni. Ezen általános célkitűzéseket a jogalkotó oly módon tudja betartani, ha a szabályozás
kialakításánál a jogszabályban foglalt eljárási szabályokat
követi, így az előírt egyeztetési, véleményezési kötelezettségeknek maradéktalanul eleget tesz. Mindebből az következik, hogy az Étv. 8. § (1) bekezdésében foglaltak érvényre juttatása, alkotmányossági szempontból csak az
Étv. 9. §-ában előírtak figyelembevételével ítélhető meg.
(...) Az építésügy, a településrendezés területén a helyi
szabályozási autonómia az Ötv. és az Étv. rendelkezései
szerint a rendeletalkotás tartalma, és a rendeletalkotási eljárás lefolytatása is korlátokhoz kötött. Az Étv. 9. §-a egyike ezen törvényi korlátoknak, hiszen a helyi építési szabályzat elfogadásához számos egyeztetési kötelezettséget
ír elő, s az érintett állampolgárok, szervezetek, érdekképviseletek, hatóságok számára véleménynyilvánítási, javaslattételi, észrevételezési lehetőséget biztosít, amelyek garanciális szabályokként épülnek be az eljárásba.” (ABK
2008, február, 251, 252.)
Az Alkotmánybíróság ugyanakkor korábban elvi jelleggel azt is megállapította, hogy az önkormányzati rendeletalkotás eljárási szabályainak betartásával kapcsolatos indítványozási jog a helyi önkormányzatokról szóló 1990.
évi LXV. törvény 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján kizárólag a közigazgatási hivatal vezetőjét illeti meg
[30/1999. (X. 13.) AB határozat, ABH 1999, 411, 414.].
Mindezek miatt az Alkotmánybíróság a rendeletalkotási
eljárás törvényellenességének megállapítására irányuló
kérelmet az indítványozási jog hiánya miatt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt
3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003, 2065.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. § c) pontja alapján visszautasította.
3. Az indítványozónak az Ör. normatartalma tekintetében előterjesztett kifogásai vonatkozásában az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el, mely kérelemben három
feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint
azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli.
Az indítvány e feltételeknek nem felel meg. Az indítványozók egyrészt az Ör. egészének megsemmisítésére terjesztettek elő indítványt, és a hiánypótlásra történő felhívás ellenére sem jelölték meg, hogy az Ör. mely rendelkezését tartják alkotmánysértőnek. Emellett nem indokolták
azt sem, hogy az Ör. és a megjelölt törvények ellentéte álláspontjuk szerint miben nyilvánul meg (kérelmükben
csupán hivatkoztak az 1989. évi XXXI. törvényre, illetve
felsorolták a Ptk. egyes szakaszait), és e tekintetben az Alkotmány sérülni vélt rendelkezését sem jelölték meg.
Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt ebben a részében – mint érdemi elbírálásra alkalmatlant – az Ügyrend
29. § d) pontja alapján szintén visszautasította.
4. Az Alkotmánybíróságnak az Alkotmány 32/A. § (1)
és (2) bekezdéséből, valamint az Abtv.-ből eredően nincs
hatásköre egyedi hatósági határozatok felülvizsgálatára és
megsemmisítésére. Ezért Alkotmánybíróság a Pécs Megyei Jogú Város Jegyzőjének 11–9046/2002/1. számú határozata megsemmisítése tárgyában előterjesztett indítványi kérelmet az Ügyrend 29. b) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
218/2014. (VIII. 28.) Korm. rendelete a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő társasági részesedésének állam javára történő megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996.  évi LVII.  törvény
24/A.  §-a alapján a  Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban (székhely: 1081 Budapest,
II.  János Pál pápa tér 20., cégjegyzékszám: 01-10-042416) a  Budapest Főváros Önkormányzata tulajdonában lévő
50%-os mértékű társasági részesedést megtestesítő +1 (egy) darab „A” sorozatú részvénynek, valamint további
1 (egy) darab „B” sorozatú részvénynek az állam nevében eljáró Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság általi megszerzését közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2013. (II. 1.) ME határozata a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács elnökének kinevezéséről.
A Nemzeti Bűnmegelőzési Tanácsról szóló 1087/2011. (IV. 12.) Korm. határozat 3. b) pontja szerinti jogkörömben
– a belügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter együttes javaslata alapján –
dr. Hatala József rendőr altábornagyot a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács elnökévé
– 2013. február 4-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1007/2019. (I. 24.) Korm. határozata az MFK Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság tulajdonosi joggyakorlójának változásához kapcsolódó források átadásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  MFK Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság működtetésével
kapcsolatos feladatokat az  innovációért és technológiáért felelős miniszter helyett a  külgazdasági és
külügyminiszter lássa el;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1) és (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva –  2019. január 1-jei határnappal – a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 18. MFK Nkft. működési támogatása jogcím besorolását
a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 22. MFK Nkft. működési támogatása jogcímre változtatja;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen a  2.  pont szerinti címrendi változás
2019. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről és egyidejűleg – a fejezetet irányító szerv vezetőjének teljesített
adatszolgáltatása alapján – az  átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi előirányzat-módosítások, teljesítési
adatok és a kapcsolódó költségvetési maradványok átvezetéséről.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1686/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a 2012. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a  további intézkedésig fel nem használható 2012. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatmaradványokból a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetnél 282,3 millió forintnak
a) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a felhasználását engedélyezi és
b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1270/2012. (VII. 27.) Korm. határozata a Miniszterelnökség és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti, az Új Nemzedék Jövőjéért Program támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, az Új
Nemzedék Jövőjéért Program támogatása céljából a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 6. Ifjúsági rendezvények támogatása alcím terhére egyszeri jelleggel 50,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport
javára az 1. melléklet szerint. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
102/2018. (VII. 26.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára –
dr. Szilágyi Péter Ferencet, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. július 20-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1167/2009. (X. 6.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a kötelező kőolaj- és kőolajtermék-készletek tárolása terén való együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a kötelező kőolaj- és
kőolajtermék-készletek tárolása terén való együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert jelöli ki.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1473/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács titkársági feladatainak ellátásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács titkársági feladatai ellátásának biztosítása érdekében 2,1 millió forint
átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 4. Foglalkoztatási Hivatal cím terhére, a X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
41/2010. (IV. 16.) HM utasítása a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem rektori vezetői megbízás betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján – figyelemmel a katonai
és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 11. §
(1) bekezdésében foglaltakra – az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, valamint a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemre
(a továbbiakban: ZMNE). 2. § (1) A ZMNE rektori vezetői megbízás ellátására 2010. február 11-én kiírt pályázat elbírálásának előkészítése érdekében
véleményező bizottságot (a továbbiakban: Véleményező Bizottság) jelölök ki.
(2) A Véleményező Bizottság elnöke: dr. Szeredi Péter, a HM kabinetfőnöke.
(3) A Véleményező Bizottság tagjai: a) dr. Lakatos László okl. mk. vezérőrnagy, a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője;
b) Katona Károly mk. dandártábornok, a HM Személyzeti Főosztály főosztályvezetője;
c) dr. Till Szabolcs, a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője;
d) prof. dr. Nógrádi György, a Budapesti Corvinus Egyetem tanszékvezető egyetemi tanára.
(4) A Véleményező Bizottság jegyzőkönyvvezetője: Borné Takács Zsuzsanna, a HM Személyzeti Főosztály, Központi
Előmeneteli, Oktatás és Képzésszervezési Osztály ügyintézője. 3. § A beérkezett pályázatok bontására 2010. március 30-án a HM Személyzeti Főosztály hivatalos helyiségében kerül sor.
4. § A pályázatok másolatait a HM Személyzeti Főosztály 2010. április 15-éig küldi meg a Véleményező Bizottság
elnökének, tagjainak, valamint a ZMNE kancellárjának. 5. § Az egyetem szenátusa a benyújtott pályázatokat értékeli, a szenátus rektorjelöltre vonatkozó döntését a ZMNE
kancellárja 2010. április 30-án 16 óráig terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére.
6. § A Véleményező Bizottság a pályázatokról készített értékelését 2010. április 30-áig terjeszti fel a honvédelmi
miniszternek. 7. § A pályázatok elbírálására 2010. április 30-áig kerül sor.
8. § A HM Személyzeti Főosztály a kiírt pályázat eredményéről az elbírálás határidejétől számított 8 napon belül – a
pályázati anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
9. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2010. június 30-án hatályát veszti.
Budapest, 2010. március 30. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1667/2015. (IX. 21.) Korm. határozata az állami rezsicsökkentés megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy – az  állami rezsicsökkentés konzultációs eredményeire
figyelemmel – készítsenek kimutatást arról, hogy az állami rezsicsökkentés megvalósítása keretében megszüntetni,
vagy mérsékelni kívánt illetékek és igazgatási szolgáltatási díjak alkalmazása milyen bevételkiesést jelent;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2015. szeptember 24. 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterek közreműködésével készítsen
előterjesztést a  Kormány részére az  állami rezsicsökkentés végrehajtásához szükséges intézkedések megtétele
érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2015. október 15.
3. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy dolgozzák ki az  állami rezsicsökkentés érdekében javasolt
hatósági eljárások vonatkozásában a tárgykör szerinti miniszteri rendeletek szükséges módosítását.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2015. október 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2015. (XII. 29.) OBH utasítása a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső munkakörökről, tisztségekről, beosztásokról és feladatkörökről szóló szabályzatáról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76.  § (1)  bekezdés b)  pontjára figyelemmel, valamint
a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 69. § (2) bekezdés b) pontja alapján, a bíróságok véleményének
figyelembevételével – a belügyminiszter egyetértésével – a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső munkaköröket, tisztségeket,
beosztásokat és feladatköröket az alábbiak szerint határozom meg:
1. § (1) Az  Országos Bírósági Hivatalban (a továbbiakban: OBH) – jogszabály rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági
ellenőrzés alá tartozó munkakörök:
a) a titkos ügykezelő irodavezető (tisztviselő) és
b) a titkos ügykezelő irodai ügyintéző (tisztviselő).
(2) Az OBH-ban – jogszabály rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó feladatkörök:
a) a minősített adat védelméről szóló törvény végrehajtásának, a  fizikai és elektronikus információs rendszer
működtetésének és biztonságának felügyelete (biztonsági vezető),
b) az elektronikus információs rendszer személyi, fizikai, adminisztratív, valamint rendszerbiztonsági feltételei
érvényesülésének felügyelete (rendszerbiztonsági felügyelő) és
c) a rendszerbiztonsági felügyelő irányítása mellett az  elektronikus információs rendszer üzemeltetésének és
karbantartásának felügyelete (rendszeradminisztrátor).
 (3) Az  OBH-ban – az  OBH elnökének rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó tisztségek és
munkakörök:
a) az OBH elnökének helyettesei,
b) az Emberi Erőforrás Gazdálkodási Főosztály főosztályvezetője,
c) a Bírósági Főosztály főosztályvezetője,
d) az Informatikai Főosztály főosztályvezetője, valamint
e) egyéb, az OBH elnöke által megjelölt vezetők.
(4) Az  OBH-ban – az  OBH elnökének rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó feladatkör
a honvédelmi, polgári védelmi feladatok ellátása.
2. § (1) A  bíróságokon – jogszabály rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó munkakörök és
beosztások:
a) a titkos ügykezelő irodavezető (tisztviselő),
b) a titkos ügykezelő irodai ügyintéző (tisztviselő),
c) a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) alapján titkos
információgyűjtést engedélyező bíró,
d) a nemzetbiztonsági ellenőrzés kapcsán benyújtott panaszt elutasító döntés bírósági felülvizsgálatában eljáró
bíró,
e) a titokfelügyeleti hatósági eljárásban a  nemzeti adatvédelmi és információszabadság hatóság nemzeti
minősített adat minősítésére vonatkozó jogszabályok megsértése tárgyában hozott határozata bírósági
felülvizsgálatában eljáró bíró és
f ) a minősítő megismerési engedély kiadását elutasító határozata bírósági felülvizsgálatában eljáró bíró.
 (2) A bíróságokon – jogszabály rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó feladatkörök:
a) a minősített adat védelméről szóló törvény végrehajtásának, a  fizikai és elektronikus információs rendszer
működtetésének és biztonságának felügyelete (biztonsági vezető),
b) az elektronikus információs rendszer személyi, fizikai, adminisztratív, valamint rendszerbiztonsági feltételei
érvényesülésének felügyelete (rendszerbiztonsági felügyelő) és
c) a rendszerbiztonsági felügyelő irányítása mellett az  elektronikus információs rendszer üzemeltetésének és
karbantartásának felügyelete (rendszeradminisztrátor).
(3) A bíróságokon – az OBH elnökének rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó munkakörök és
beosztások:
a) az OBH elnöke kinevezési jogkörébe tartozó ítélőtáblai és törvényszéki elnökök, valamint helyetteseik, továbbá
b) a munkáltatói jogkör gyakorlójának előterjesztése esetén, az OBH elnökének egyetértésével, a büntetőeljárásról
szóló 1998. évi XIX. törvény 207. § (2) bekezdés b) pontjában felsorolt tevékenységet ellátó nyomozási bíró.
 (4) A  bíróságokon – az  OBH elnökének rendelkezése alapján – nemzetbiztonsági ellenőrzés alá tartozó feladatkör
a honvédelmi, polgári védelmi feladatok ellátása. 3. § Az 1. § (2) és (4) bekezdés, valamint a 2. § (2) és (4) bekezdés szerinti feladatkörök nemzetbiztonsági ellenőrzés alá
esnek abban az esetben is, ha a feladatkör ellátása megbízás alapján történik.
4. § A felülvizsgálati eljárásban az 1–3. §-ban foglalt rendelkezések megfelelően alkalmazandóak.
5. § Az  Nbtv. alapján a  nemzetbiztonsági ellenőrzéshez kötött munkakörre jelölt, illetve az  ilyen munkakört betöltő
személyeknek a  nemzetbiztonsági ellenőrzésükhöz az  Nbtv. 2. számú mellékletében megjelölt kérdőívet kell
kitölteniük.
6. § Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
1012/2003. (II. 25.) Korm. határozata a II. középtávú, 2003—2006-ig szóló fogyasztóvédelmi politikáról.
A Kormány 1. elismeri a fogyasztóvédelem fejlesztése terén eddig
elért eredményeket, és elfogadja a II. középtávú fogyasztóvédelmi politikát, valamint az annak megvalósítását szolgáló, a határozat mellékletét képező feladattervet. A feladatterv végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítani a fogyasztók életének, egészségének és biztonságának
védelmére, a fogyasztói jogok képviseletét ellátó társadalmi szervezetek működésének elősegítésére, valamint a
fogyasztóvédelmi és piacfelügyeleti intézményrendszer,
a békéltető testületek tevékenysége és a fogyasztóvédelmi
oktatás EU konform továbbfejlesztésére;
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
a piacfelügyeleti hatóságokat felügyelő
 miniszterek
oktatási miniszter
Határidő: folyamatos 2. szükségesnek tartja az elektronikus kereskedelem területén a fogyasztók biztonságának javítását, ennek érdekében az elektronikus kereskedelmi, informatikai alkalmazások minősége és biztonsága tanúsítási rendjének
kialakítását, az ,,alternatív online vitarendezési módok’’
bevezetésének vizsgálatát, valamint a fogyasztóvédelmet
érintő kereskedelmi jogszabályok felülvizsgálatát.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
igazságügy-miniszter
Határidő: 2003. december 31. 3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg a fogyasztóvédelmi politika koncepciójáról
szóló 1036/1999. (IV. 21.) Korm. határozat a hatályát veszti.
Budapest, 2003. február 19. A miniszterelnök helyett: Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
2009. CLX. törvény a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv megerősítéséről és kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló,
a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv (a továb biak ban: Jegyzőkönyv) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet és a 4. §-ban található Nyilatkozatot e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2009. december 14-i ülésnapján fogadta el.
A gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló,
a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv
A jelen Jegyzőkönyv részes államai,
Bátorítva a Gyermek jogairól szóló egyezmény széles körű támogatottságától, amely jelzi a gyermek jogai elősegítése
és védelme iránti küzdelem melletti széles körű elkötelezettséget,
Megerősítve, hogy a gyermekek jogai különleges védelmet igényelnek, és felszólítva a gyermekek helyzetének
megkülönböztetés nélküli folyamatos javítására, valamint a béke és biztonság körülményei közötti fejlődésükre és
nevelésükre,
Aggódva a fegyveres konfliktus gyermekekre gyakorolt káros és széles körű hatása, valamint a tartós békére,
biztonságra és fejlődésre gyakorolt hosszú távú következményei miatt,
Elítélve a gyermekek fegyveres konfliktus helyzeteiben történő célba vételét és a nemzetközi jog által védett
célpontok elleni közvetlen támadásokat, beleértve az olyan helyeket, ahol általában nagy számban fordulnak elő
gyermekek, mint például az iskolák és kórházak,
Rámutatva a Nemzetközi Büntetőbíróság Statútumának elfogadására, különösen pedig arra, hogy a Statútum
a tizenötödik életévüket be nem töltött gyermekek besorozását vagy toborzását, vagy háborús cselekményekben
történő aktív alkalmazását mind nemzetközi, mind pedig nem nemzetközi fegyveres konfliktusban háborús
bűncselekménynek tekinti,
Tekintetbe véve ezért azt, hogy a Gyermek jogairól szóló egyezményben elismert jogok meg valósításának további
elősegítése érdekében szükség van a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonástól való fokozottabb
védelmére,
Rámutatva, hogy a Gyermek jogairól szóló egyezmény 1. cikke meghatározza, hogy az Egyezmény vonatkozásában
gyermek az a személy, aki tizennyolcadik életévét nem töltötte be, kivéve, ha a reá alkalmazandó jogszabályok
értelmében nagykorúságát már korábban eléri,
Abban a meggyőződésben, hogy az Egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv, amely felemeli a személyek
fegyveres erőkbe való toborzása lehetőségének és háborús cselekményekben való részvételének korhatárát,
hatékonyan hozzá fog járulni annak az elvnek az érvényesüléséhez, amely szerint minden, gyermekeket érintő
cselekedet során a gyermek mindenekfelett álló érdekét kell elsősorban figye lembe venni,
Rámutatva arra, hogy a Vöröskereszt és Vörös Félhold 1995 decemberében megrendezett huszonhatodik nemzetközi
konferenciája többek között azt az ajánlást tette, hogy a konfliktusok résztvevői tegyenek meg minden lehetséges
intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a tizennyolcadik életévüket be nem töltött gyermekek ne vegyenek
részt háborús cselekményekben,
Üdvözölve továbbá a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 182. számú egyezményének egyhangú elfogadását 1999
júniusában a Gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolásáért tett azonnali intézkedésekről,
amely többek között megtiltja a gyermekek erőszakos vagy kötelező toborzását fegyveres konfliktusban való
alkalmazáshoz,
Legnagyobb aggodalommal elítélve a gyermekek állami fegyveres erőkön kívüli fegyveres csoportok által történő
toborzását, kiképzését és alkalmazását nemzeti határokon belüli és azokon átívelő háborús cselekményekben, és
felismerve azok felelősségét, akik ilyen célra toboroznak, képeznek ki és alkalmaznak gyermekeket,
Emlékeztetve arra, hogy a fegyveres konfliktus minden résztvevője köteles betartani a nemzetközi humanitárius jog
rendelkezéseit,
Hangsúlyozva, hogy a jelen Jegyzőkönyv nem érinti az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elveket és célokat,
az 51. cikket is beleértve, valamint a humanitárius jog vonatkozó normáit,
Figyelembe véve azt, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt célok és elvek teljes tiszteletben tartásán és
az alkalmazandó emberi jogi egyezmények tekintetbe vételén alapuló béke és biztonság körülményei
elengedhetetlenek a gyermekek teljes körű védelméhez, különösen fegyveres konfliktusok idején, vagy idegen
megszállás során,
Felismerve azon gyermekek különleges igényeit, akik a jelen Jegyzőkönyvvel ellentétes toborzással vagy háborús
cselekménybe való alkalmazással szemben különösen sérülékenyek gazdasági vagy társadalmi helyzetük vagy nemük
 miatt,
Tudatában annak, hogy a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásának gazdasági, társadalmi és politikai
indítóokait is szükséges figye lembe venni,
Abban a meggyőződésben, hogy meg kell erősíteni a nemzetközi együttműködést a jelen Jegyzőkönyv végrehajtása,
valamint a fegyveres konfliktus áldozatává vált gyermekek testi és lelki rehabilitációja és társadalomba való
visszailleszkedése tekintetében,
Bátorítva a közösség, és különösen a gyermekek és gyermekáldozatok részvételét a Jegyzőkönyv végrehajtásával
kapcsolatos információk terjesztésében és oktatási programokban,
Az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk
A részes államok minden lehetséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy fegyveres erőik
tizennyolcadik életévüket be nem töltött tagjai ne vegyenek közvetlenül részt ellenségeskedésekben.
2. cikk
A részes államok biztosítják, hogy a tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek nem toborozhatóak
kötelezően fegyveres erőikbe.
3. cikk
1. A részes államok felemelik a személyek hazai fegyveres erőikbe történő önkéntes toborzásának a Gyermek jogairól
szóló egyezmény 38. cikk 3. bekezdésében megállapított legalsó korhatárát, figye lembe véve a cikkben rögzített
elveket, és felismerve, hogy az Egyezmény értelmében a tizennyolc év alatti személyek különleges védelemre
jogosultak.
2. Valamennyi részes állam a jelen Jegyzőkönyvhöz való csatlakozás vagy megerősítés alkalmával letétbe helyezi
kötelező erejű nyilatkozatát, amely meghatározza azt a legalsó korhatárt, amelynél a hazai fegyveres erőibe való
önkéntes toborzást lehetővé teszi, továbbá azoknak az óvintézkedéseknek a leírását, amelyeket annak biztosítása
érdekében fogadott el, hogy az ilyen toborzás ne legyen erőszakos vagy kikényszerített.
3. Azon részes államok, amelyek lehetővé teszik tizennyolc év alatti személyek önkéntes toborzását hazai fegyveres
erőikbe, óvintézkedéseket tesznek legalább annak biztosítása érdekében, hogy:
(a) Az ilyen toborzás valóban önkéntes legyen;
(b) Az ilyen toborzás a személy szülei vagy törvényes gyámjai tájékoztatáson alapuló belegyezésével történjen;
(c) Ezen személyek teljesen tisztában legyenek az ilyen katonai szolgálathoz fűződő kötelezettségekkel; és
(d) Ezen személyek hiteles bizonyítékot nyújtsanak életkorukról a hazai katonai szolgálatba történő felvételüket
megelőzően.
4. Valamennyi részes állam bármikor megerősítheti nyilatkozatát egy, az Egyesült Nemzetek főtitkárához intézett, ilyen
értelmű közléssel, aki valamennyi részes államot tájékoztatja. A közlés a főtitkár által való átvételének napján válik
hatályossá.
5. Az 1. bekezdésben szereplő korhatár felemelésének követelménye nem vonatkozik azokra az iskolákra, amelyeket
a részes államok fegyveres erői működtetnek, vagy azok ellenőrzése alatt működnek, betartva a Gyermek jogairól
 szóló egyezmény 28. és 29. cikkeiben foglaltakat.
4. cikk
1. Az állami fegyveres erőkön kívüli fegyveres csoportok semmilyen körülmények között sem toborozhatnak vagy
alkalmazhatnak háborús cselekményekhez tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyeket.
2. A részes államok minden lehetséges intézkedést megtesznek azért, hogy megakadályozzák az ilyen toborzást és
alkalmazást, beleértve az ilyen gyakorlat betiltásához és bűncselekménnyé nyilvánításához szükséges jogi
intézkedések meghozatalát.
3. Ezen cikk alkalmazása nem érinti a fegyveres konfliktus egyik résztvevőjének jogállását sem.
5. cikk
Jelen Jegyzőkönyv egyetlen rendelkezését sem lehet úgy értelmezni, hogy az csorbítaná a részes államok jogának
vagy a nemzetközi dokumentumok, illetve a nemzetközi humanitárius jog azon rendelkezéseit, amelyek
hatékonyabban segítik elő a gyermek jogainak meg valósítását.
6. cikk
1. Valamennyi részes állam megtesz minden szükséges jogi, államigazgatási és egyéb intézkedést azért, hogy biztosítsa
a jelen Jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatékony végrehajtását és kikényszerítését saját joghatóságán belül.
2. A részes államok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a jelen Jegyzőkönyvben foglalt elveket és rendelkezéseket
megfelelő intézkedésekkel széles körben ismertté teszik, és megfelelő eszközökkel elősegítik, felnőttek és gyermekek
számára egyaránt.
3. A részes államok minden lehetséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy leszereljék vagy más
módon szolgálatukból felmentsék azokat a saját joghatóságuk alatt álló személyeket, akiket a jelen Jegyzőkönyvvel
ellentétes módon toboroztak vagy alkalmaztak háborús cselekményekhez. A részes államok szükség esetén minden
megfelelő segítséget megadnak ezeknek a személyeknek testi és lelki felépülésük és a társadalomba való
visszailleszkedésük érdekében.
7. cikk
1. A részes államok együttműködnek a jelen Jegyzőkönyv végrehajtásában, beleértve a Jegyzőkönyvvel ellentétes
valamennyi tevékenység megakadályozását, továbbá az ezen Jegyzőkönyvvel ellentétes tevékenységek áldozatainak
rehabilitációját és társadalomba való visszailleszkedését, beleértve a technikai együttműködést és a pénzügyi
támogatást is. A fenti segítségnyújtás és együttműködés az érintett részes államok és releváns nemzetközi szervezetek
közötti konzultációk segítségével valósul meg.
2. Azok a részes államok, amelyek abban a helyzetben vannak, támogatást nyújtanak a meglévő többoldalú, kétoldalú
vagy egyéb programokon keresztül, vagy többek között a Közgyűlés szabályainak meg fele lően létrehozott önkéntes
alapon keresztül.
8. cikk
1. Valamennyi részes állam, a Jegyzőkönyvnek az adott részes államra nézve történő hatályba lépését követő két éven
belül jelentést nyújt be a Gyermek Jogainak Bizottsága számára, átfogó információt nyújtva a Jegyzőkönyv
rendelkezéseinek végrehajtása érdekében tett intézkedésekről, beleértve a részvételre és a toborzásra vonatkozó
rendelkezések végrehajtása érdekében tett intézkedéseket is.
2. Az átfogó jelentés benyújtását köve tően valamennyi részes állam belefoglal a Gyermek Jogainak Bizottsága számára
az Egyezmény 44. cikkével összhangban benyújtott jelentésbe minden további, a Jegyzőkönyv végrehajtásával
kapcsolatos információt. A Jegyzőkönyv más részes államai minden öt évben nyújtanak be jelentést.
3. A Gyermek Jogainak Bizottsága a részes államoktól további információkat kérhet a jelen Jegyzőkönyv végrehajtására
vonatkozóan.
9. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyv minden állam részére nyitva áll aláírásra, amely az Egyezmény részese, vagy azt aláírta.
2. A jelen Jegyzőkönyv megerősítésre szorul, illetve bármely állam számára nyitva áll csatlakozásra. A megerősítő, illetve
csatlakozási okiratokat az Egyesült Nemzetek főtitkáránál kell letétbe helyezni.
3. Az Egyesült Nemzetek főtitkára, mint az Egyezmény és a Jegyzőkönyv letéteményese, az Egyezmény valamennyi
részes államát és az Egyezményt aláíró valamennyi államot értesíti a 3. cikknek meg fele lően.
10. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyv a tizedik megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követő három hónap elteltével
lép hatályba.
2. Minden olyan államot illetően, mely a jelen Jegyzőkönyvet a hatálybalépése utáni időpontban erősíti meg vagy
csatlakozik ahhoz, a jelen Jegyzőkönyv az adott állam megerősítő vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésétől
számított egy hónap elteltével lép hatályba.
11. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyvet bármely részes állam felmondhatja az Egyesült Nemzetek főtitkárához intézett írásbeli
közléssel, aki értesíti az Egyezmény többi részes államát, és minden államot, amely az Egyezményt aláírta. A felmondás
az arról szóló közlésnek az Egyesült Nemzetek főtitkára által való átvételét követő egy év elteltével lép hatályba. Abban
az esetben azonban, ha a felmondó részes állam ezen év lejártakor fegyveres konfliktusban vesz részt, akkor
a felmondás a fegyveres konfliktus befejezéséig nem lép hatályba.
2. Ezen felmondás nem mentesíti a részes államot a jelen Jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségei alól, melyek
a felmondás hatálybalépése előtt bekövetkező bármely cselekménnyel függenek össze. A felmondás továbbá nem
érinti azon kérdések folyamatos figyelemmel kísérését, melyekkel a Bizottság már a felmondás hatálybalépését
megelőző időpontban foglalkozott.
12. cikk
1. Bármely részes állam módosítást javasolhat, és azt megküldheti az Egyesült Nemzetek főtitkárának. A főtitkár ezután
a módosító javaslatot eljuttatja a részes államoknak azzal a kéréssel, hogy közöljék, kívánják-e a részes államok
értekezletének összehívását a javaslatok megtárgyalása és szavazásra bocsátása céljából. Amennyiben az értesítéstől
számított négy hónapon belül az államok legalább egyharmada támogatja az értekezlet összehívását, a főtitkár
az Egyesült Nemzetek égisze alatt összehívja az értekezletet. Az értekezleten jelen lévő és szavazó részes államok
többsége által elfogadott minden módosítást jóváhagyásra a Közgyűlés elé kell terjeszteni.
2. A jelen cikk 1. bekezdésében foglaltaknak meg fele lően elfogadott módosítás akkor lép hatályba, ha azt az Egyesült
Nemzetek Közgyűlése jóváhagyta és a részes államok kétharmados többsége elfogadta.
3. A hatályba lépett módosítás az azt elfogadó részes államokat kötelezi, a többi részes államot továbbra is a jelen
Jegyzőkönyv rendelkezései, valamint az általuk korábban elfogadott módosítások kötelezik.
13. cikk
1. A jelen Jegyzőkönyvet, amelynek arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelvű szövege egyaránt hiteles,
az Egyesült Nemzetek levéltárában kell letétbe helyezni.
2. Az Egyesült Nemzetek főtitkára a jelen Jegyzőkönyv hiteles másolatait megküldi az Egyezmény részes államainak és
az Egyezményt aláíró államoknak.” 4. § Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy a Magyar Köztársaság a Jegyzőkönyvhöz a következő Nyilatkozatot
fűzze:
„With reference to Article 3 paragraph 2 of the Optional Protocol to the Convention on the Rights of the Child on the
involvement of children in armed conflict, the Republic of Hungary declares that under Hungarian law the minimum
age for voluntary recruitment into the Hungarian national armed forces is eighteen (18) years. Pursuant to the
Constitution of the Republic of Hungary all recruiments to the national armed forces are voluntary in peacetime, and
the minimum age for mandatory military service during armed conflict is also eighteen (18) years.”
„A gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a Gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött
Fakultatív Jegyzőkönyv 3. cikk 2. bekezdésének meg fele lően a Magyar Köztársaság kijelenti, hogy a magyar
jogszabályok szerint a magyar fegyveres erőkbe való önkéntes toborzás alsó korhatára a tizennyolcadik (18) életév.
A Magyar Köztársaság Alkotmánya szerint a nemzeti fegyveres erőkbe való toborzás önkéntes alapú békeidőben,
a fegyveres konfliktus idején történő kötelező katonai szolgálat alsó korhatára szintén a tizennyolcadik (18) életév.”
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–4. §-a a Jegyzőkönyv 10. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, illetve e törvény 2–4. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért, valamint az igazságügyért felelős miniszter és
a rendészetért felelős miniszter gondoskodik. Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke