text:
359/2015. (XII. 2.) Korm. rendelete a honvédelmi létfontosságú rendszerelemek azonosításáról, kijelöléséről és védelméről.
A Kormány a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény
14. §-ában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(1) bekezdésében,
a 2.  § tekintetében a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi
CLXVI. törvény 14. § d) pontjában,
a 3.  § tekintetében a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi
CLXVI. törvény 14. § a) pontjában,
a 4. és az 5. § tekintetében a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi
CLXVI. törvény 14. § b) pontjában,
a 6.  § tekintetében a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi
CLXVI. törvény 14. § g) pontjában,
a 7.  § tekintetében a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi
CLXVI. törvény 14. § h) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  honvédelmi létfontosságú rendszerelemek azonosítása, kijelölése, kijelölésének visszavonása és védelme
tekintetében a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012.
évi CLXVI. törvény (a továbbiakban: Lrtv.) végrehajtásáról szóló 65/2013. (III. 8.) Korm. rendeletben (a továbbiakban:
Vhr.) foglaltakat az e rendeletben foglalt eltérő rendelkezésekkel együtt kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazásában honvédelmi létfontosságú rendszerelem:
a) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalok, a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek, valamint a  Magyar Honvédség katonai szervezetei (a  továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) által működtetett azon rendszerelem és létesítmény, (a  továbbiakban: ágazaton belüli
honvédelmi létfontosságú rendszerelem),
b) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 18. §-ában felsorolt honvédelemben közreműködő szervek vagy az irányításuk,
felügyeletük vagy tulajdonosi joggyakorlásuk alá tartozó szerv, szervezet, intézmény által működtetett azon
rendszerelem és létesítmény (a továbbiakban: ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelem),
amely a 2. §-ban felsorolt ágazati kritériumok valamelyike alá esik.
2. A nemzeti létfontosságú rendszerelemek honvédelmi ágazati kritériumai
2. § Honvédelmi létfontosságú rendszerelemmé kell kijelölni azt a  létesítményt, infrastruktúrát, eszközt, szolgáltatást
(a továbbiakban: rendszerelemet),
a) amelynek kiesése a honvédelmi ágazat működésképtelenségét vagy súlyos zavarát okozza és nem, vagy csak
a honvédelmi érdek aránytalanul nagy sérelmével helyettesíthető,
b) amely szerepel az ország védelmével kapcsolatban kidolgozott tervekben, és amelynek kiesése – a műveleti
tervek rugalmasságán belül – nem, vagy csak a  honvédelmi érdek aránytalanul nagy sérülésével
helyettesíthető,
c) amelynek kiesése a Befogadó Nemzeti Támogatás keretében vállalt honvédségi feladatok végrehajthatóságát
jelentősen veszélyezteti, vagy abban súlyos zavart okoz, és nem, vagy csak az  érintett felek érdekeinek
aránytalanul nagy sérelmével helyettesíthető,
d) amelynek leállása vagy meghibásodás miatt történő kiváltása, vagy helyettesítése hosszabb ideig tart, mint
amennyit a honvédelmi ágazat súlyos képességvesztés nélkül el tud viselni,
e) amely stratégiai fontosságú honvédségi gyártó, javító, tároló vagy elosztó kapacitást képvisel és nem
helyettesíthető a készenlét fokozás rendszerét szabályozó tervekben meghatározott időn belül,
f ) amely a  NATO szövetségi rendszer Magyarországon lévő rendszereleme, és védettségének sérülése,
teljesítő képességének, vagy más jellemzőjének negatív változása a  szövetségi rendszer működésében,
biztonságában súlyos zavart, vagy működésképtelenséget okoz,
g) amely a  NATO Válságreagálási Rendszerrel összhangban álló Nemzeti Intézkedési Rendszerben
meghatározott rendszabályok végrehajtásához elengedhetetlenül szükséges, vagy
h) amely speciális honvédelmi igényeket elégít ki, nincs helyettesítője és kiesése a  honvédelmi igazgatás
működésképtelenségét vagy súlyos zavarát okozza.
3. Az ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerek tekintetében eljáró hatóságok
3. § (1) Az ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek tekintetében
a) ágazati javaslattevő hatóságként jár el a HM Védelmi Hivatal;
b) ágazati kijelölő hatóságként jár el a HM Hatósági Hivatal;
c) ágazati nyilvántartó hatóságként jár el a  HM Védelmi Hivatal, a  hadiipari rendszerek esetében
a HM Védelemgazdasági Hivatal;
d) ágazati ellenőrzést koordináló szervként jár el a HM Védelmi Hivatal.
(2) Az ágazati javaslattevő hatóság a javaslattétel során figyelembe veszi a honvédelmi szervezetek, továbbá hadiipari
termelés alágazatban a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal véleményét.
4. Az ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek azonosításának, kijelölésének és
ellenőrzésének szabályai
4. § (1) Ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemmé az a rendszerelem, vagy létesítmény jelölhető ki,
a) amelyet a  rendszerelem, vagy létesítmény szerint illetékes ágazat kijelölő hatósága az  adott ágazat
kritériumai alapján nem jelölt ki létfontosságú rendszerelemmé, azonban a  2. §-ban megfogalmazott
kritériumok alapján honvédelmi létfontosságú rendszerelemmé kijelölése feltétlenül indokolt, vagy
b) amely esetében az  illetékes ágazat kritériumai szerinti kijelölés az  adott rendszerelem, vagy létesítmény
működése vonatkozásában nem biztosítja a honvédelmi érdek maradéktalan érvényesülését.
(2) Ágazaton kívüli honvédelmi rendszerelemmé történő kijelölés esetén javaslattevő hatóságként az 3. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott szerv jár el.
(3) A (2) bekezdés szerinti javaslattevő hatóság javaslata alapján az illetékes ágazat kijelölő hatósága, a 3. § (1) bekezdés
b)  pontjában meghatározott hatóság állásfoglalását is figyelembe véve lefolytatja a  kijelölési eljárást, és annak
eredményéről a javaslattevő hatóságot tájékoztatja.
(4) Amennyiben az  illetékes ágazati kijelölő hatóság egy létfontosságúnak már kijelölt rendszerelemet honvédelmi
létfontosságú rendszerelemnek jelöl ki, ezzel egyidejűleg a korábbi kijelölő határozatát visszavonja, és az új kijelölő
határozatában a honvédelmi érdekből történő kijelölésre is hivatkozik.
(5) Ágazaton kívüli honvédelmi rendszerelem vonatkozásában a  3.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott
hatóságok a  saját nyilvántartásukban szereplő adatok pontosítása, kiegészítése céljából az  ágazat szerint illetékes
nyilvántartó hatóságtól adatot kérhetnek. Az adatkérelemben meg kell jelölni a kérelem okát és a kért adatok körét.
(6) Az  ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek ellenőrzésében a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontjában
meghatározott szerv az  illetékes ágazati ellenőrző hatóság felkérésére, a honvédelmi érdek érvényesítése céljából
részt vesz.
(7) Az (1)–(6) bekezdésekben foglalt rendelkezéseket az energia ágazat energetikai létesítményeire nem kell alkalmazni.
5. Az ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemek ellenőrzése
5. § (1) Az ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerelem ellenőrzését helyszíni ellenőrzés keretében ütemezett
módon, éves ellenőrzési terv alapján kell végrehajtani oly módon, hogy a  rendszerelem legalább 2 évente
ellenőrzésre kerüljön.
(2) Az  ágazati ellenőrzést koordináló szerv a  helyszíni ellenőrzésbe szükség szerint bevonja az  ágazati kijelölő
hatóságot, a  HM vagyonfelügyeletért felelős szervezeti egységét, a  Honvéd Vezérkar (a  továbbiakban: HVK)
csoportfőnökségeit, a  HM Védelemgazdasági Hivatalt, az  illetékes védelmi igazgatási szerveket, hadiipari
rendszerelem esetében a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalt, valamint a  kijelölési eljárásban
szakhatóságként eljáró hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szervét.
(3) Az ágazati ellenőrzést koordináló szerv az ellenőrzésekről, a megállapított hiányosságokról, valamint a hiányosságok
megszüntetésére irányuló javaslatokról összefoglaló jelentést készít, amelyet megküld az  ágazati kijelölő hatóság,
valamint az ellenőrzött rendszerelem üzemeltetője részére.
(4) Az  ellenőrzött rendszerelem üzemeltetője az  ellenőrzés során megállapított hiányosságok megszüntetésére
irányuló intézkedéseiről 90 napon belül tájékoztatja az ágazati ellenőrzést koordináló szervet.
6. A biztonsági összekötő személy képesítési követelményeire vonatkozó követelmények
6. § Ágazaton belüli honvédelmi létfontosságú rendszerelem tekintetében a Vhr. 6. § (1) bekezdése szerinti szakirányú
végzettséggel rendelkező személynek kell tekinteni azt, aki katonai felsőfokú végzettséggel és az  adott
rendszerelem működtetésében legalább 5 éves szakmai tapasztalattal rendelkezik.
7. Az üzemeltetői biztonsági terv honvédelmi ágazati kiegészítő követelményei
7. § A rendszerelem üzemeltetői biztonsági terve a Vhr. 2. mellékletében meghatározottakon túl tartalmazza:
a) a rendszerelem folyamatos működését biztosító technológiai megoldások és helyettesítő rendszerek leírását,
b) a tartalék rendszerek folyamatos üzemének maximális időtartamát, feltételeit,
c) üzemzavar esetén a helyreállításra vonatkozó eljárási terveket, időszámvetéseket,
d) a tervezett leállás maximális időtartamát, gyakoriságát (karbantartás, rendszerfejlesztés stb.),
e) a tervezett vagy meghibásodás miatt történő leállás időtartamának minimalizálására vonatkozó
intézkedéseket és ideiglenes ellátási módokat,
f ) a minőségbiztosítási rendszer leírását vagy a vállalati minőségbiztosítási kézikönyv becsatolását,
g) az üzemfolytonossági szempontból végzett kockázat- és sérülékenységelemzés területeit és eredményét
kockázati mátrix formájában is,
h) a normálistól eltérő üzemviteli eljárásokat és az azokat befolyásoló tényezőket, valamint
i) az üzemfolytonosság fenntartását biztosító eljárásokat és eszközöket bemutató folyamatábrát.
8. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
106/2010. (XI. 25.) ME határozata a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökének felmentéséről és új elnökének kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter együttes
előterjesztése alapján dr. Matolcsy Györgyöt a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság magyar tagozata elnöki
tisztéből felmentem, egyidejűleg dr. Fellegi Tamást a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság magyar tagozata
elnökévé kinevezem.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. A határozat hatálybalépésével egyidejűleg az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok,
valamint a tartományi szintű vegyesbizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről szóló
86/2010. (IX. 15.) ME határozat (a továbbiakban: Bizottsági határozat) 1. pontjában a dr. Fellegi Tamás társelnök által
vezetett bizottságok felsorolása a „– a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság,” szövegrésszel egészül ki.
4. A határozat hatálybalépésével egyidejűleg a Bizottsági határozat 1. pontjában a dr. Matolcsy György társelnök által
vezetett bizottságok felsorolásából a „– a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes Bizottság,” szövegrész hatályát veszti.
5. A határozat 3–4. pontja a határozat hatálybalépését követő második napon hatályát veszti. Ez a pont a határozat
hatálybalépését követő harmadik napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
21/2008. (IV. 23.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 57. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben a honvédelmi miniszter javaslatára
dr. József Pétert, a Honvédelmi Minisztérium szakállamtitkárává – 2008. május 1-jei hatállyal –
kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1136/2017. (III. 20.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Tatabánya Megyei Jogú Város József Attila Megyei és Városi Könyvtárának fejlesztése érdekében támogatás biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1240/2016. (V. 13.) Korm. határozat 3. pont c) alpontja megvalósítása céljából
 1. egyetért a  József Attila Megyei és Városi Könyvtár fejlesztésére kidolgozott programmal (a továbbiakban:
fejlesztési program) és azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program
megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján meghozott jóváhagyó döntése
esetén – a  Modern Városok Program keretében a  fejlesztési program megvalósításához a 2017. évben szükséges
398 000 ezer forint a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet,
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78.  Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra Tatabánya Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: kedvezményezett) részére;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és az  emberi erőforrások
miniszterének bevonásával – gondoskodjon a fejlesztési program megvalósításához
a) a 2018. évben szükséges 669 500 ezer forint,
b) a 2019. évben szükséges 633 000 ezer forint
biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. és 2019. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a fejlesztési program tekintetében a beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes intézkedésekről szóló 1267/2016. (VI. 7.)
Korm. határozat 2. pont b) alpontja szerint igényelt adatszolgáltatás teljesítésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a beruházás ütemében
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén –
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében – a  2016. évre vonatkozó
76 200 ezer forint összegű kötelezettségvállalás mellett – a  2017–2019. költségvetési évek kiadási előirányzatai
terhére további legfeljebb 1 700 500 ezer forint összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezéssel:
a) a 2017. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 398 000 ezer forint,
b) a 2018. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 669 500 ezer forint,
c) a 2019. évre vonatkozó költségvetés terhére a kötelezettségvállalás felső korlátja: 633 000 ezer forint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
105/2019. (V. 8.) Korm. rendelete a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 17-i 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásával kapcsolatos egyes rendelkezésekről.
A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 5. és 6. pontjában,
a 7. § és a 12. § tekintetében a kémia biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34. § (3) bekezdés b) pontjában,
a 11. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 28. pontjában,
a 13. § tekintetében a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34. § (3) bekezdés e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 17-i 2017/852/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet)
a) 3. cikk (3) bekezdésében megjelölt higanyvegyületek kivitelével, valamint
b) 4. cikk (1) bekezdése alapján történő higany vagy higanykeverékek behozatalával
kapcsolatban előírt igazgatási feladatok végrehajtására nemzeti hatóságként az országos tisztifőorvost jelöli ki.
2. § (1) A 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (3) bekezdésében meghatározott értesítést a területi
környezetvédelmi hatóságnak kell megküldeni.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti értesítés a 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (3) bekezdésében
meghatározott adatokat nem teljeskörűen tartalmazza, a hatóság – 30 napos határidő megjelölésével – a gazdasági
szereplőt az értesítés kiegészítésére kötelezi.
(3) A  2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott feltételeknek
megfelelő értesítést a  területi környezetvédelmi hatóság 8 napon belül megküldi a  környezetvédelemért felelős
miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(4) Az értesítés értékelését – szükség szerint a Herman Ottó Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság szakmai
véleményének beszerzésével – a miniszter készíti el.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti értékelést követően a  miniszter megküldi az  értesítést az  Európai Unió Bizottsága
(a továbbiakban: Bizottság) részére.
(6) A 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott bizottsági értékelés
eredményéről a miniszter a területi környezetvédelmi hatóságot tájékoztatja.
(7) A (6) bekezdés alapján kapott tájékoztatást a területi környezetvédelmi hatóság a gazdasági szereplőnek megküldi.
 (8) Hozzáadott higanyt tartalmazó új termék gyártására vagy forgalmazására irányuló tevékenységgel kapcsolatos
engedély nem adható ki a  Bizottság 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (6)  bekezdése
szerinti határozata elfogadását megelőzően.
3. § (1) A 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása
esetén a nemzeti terv kidolgozása a bányászati ügyekért felelős miniszter feladata.
(2) A  2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10.  cikk (3)  bekezdése szerinti, a  fogászati amalgám
használatának fokozatos csökkentése érdekében szükséges intézkedésekről szóló nemzeti tervet az egészségügyért
felelős miniszter készíti el.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti nemzeti terveket a Kormány fogadja el és a honlapján közzéteszi.
4. § (1) A  2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikkében meghatározott jelentést – a  jelentésben
szereplő adatokat alátámasztó dokumentációval együtt – a területi környezetvédelmi hatóságnak kell megküldeni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti jelentés a  2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikkében
meghatározott adatokat nem teljeskörűen tartalmazza, akkor a  területi környezetvédelmi hatóság – 30 napos
határidő megjelölésével – a gazdasági szereplőt a jelentés kiegészítésére kötelezi.
(3) A jelentést a területi környezetvédelmi hatóság minden év szeptember 30. napjáig megküldi a miniszternek.
5. § (1) A  létesítmény üzemeltetője a  2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 14.  cikkében meghatározott
adattartalommal vezetett nyilvántartását – a  nyilvántartásban szereplő adatokat alátámasztó dokumentációval
együtt – a területi környezetvédelmi hatóságnak küldi meg.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás a  2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 14.  cikkében
meghatározott adatokat nem teljeskörűen tartalmazza, akkor a  területi környezetvédelmi hatóság – 30 napos
határidő megjelölésével – a létesítmény üzemeltetőjét a nyilvántartás kiegészítésére kötelezi.
(3) Az  előző naptári évre vonatkozó nyilvántartást a  területi környezetvédelmi hatóság minden év május 31. napjáig
megküldi a miniszternek.
6. § (1) A területi környezetvédelmi hatóság 200 000 forint összegű környezetvédelmi bírságot szab ki
a) a 2. § (1) bekezdése szerinti értesítés,
b) a 4. § (1) bekezdése szerinti jelentés,
c) az 5. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartás
megküldésére vonatkozó kötelezettség elmulasztása esetén.
(2) A területi környezetvédelmi hatóság 200 000 forint összegű környezetvédelmi bírságot szab ki
a) a 2. § (2) bekezdése szerinti értesítés,
b) a 4. § (2) bekezdése szerinti jelentés,
c) az 5. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartás
kiegészítésére vonatkozó kötelezettség elmulasztása vagy nem megfelelő teljesítése esetén.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott szankción túl a  területi környezetvédelmi hatóság
– a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról szóló 271/2001.
(XII. 21.) Korm. rendelet 1.  § (2)  bekezdésében meghatározott szempontok mérlegelésével – legfeljebb
200 000 forint összegű környezetvédelmi bírságot szab ki
a) hozzáadott higanyt tartalmazó új termék engedély nélkül való gyártása,
b) hozzáadott higanyt tartalmazó új termék engedély nélkül való forgalomba hozatala,
c) a  2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott új gyártási
folyamat engedély nélkül való alkalmazása
esetén. (4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti bírságok ismételten kiszabhatóak.
7. § (1) A  higany, a  higanyvegyületek vagy a  higanykeverékek kivitelére és behozatalára vonatkozó előírások betartását
a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala
(a továbbiakban: járási hivatal) ellenőrzi.
(2) A járási hivatal az (1) bekezdésben meghatározott előírások megsértése esetén kémiai terhelési bírságot szab ki.
8. § (1) A 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti jelentést a miniszter készíti el.
 (2) A 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikk (1) bekezdés d) pont i) alpontja és e) pontja szerinti
részjelentés elkészítése és a miniszter részére történő megküldése az egészségügyért felelős miniszter feladata.
 (3) A 2017/852/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikk (1) bekezdés d) pont ii) alpontja szerinti részjelentés
elkészítése és a miniszter részére történő megküldése a hulladékgazdálkodásért felelős miniszter feladata.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
10. § Ez a rendelet a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. május 17-i 2017/852/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
11. § (1) A  felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 219/2004. (VII. 21.)
Korm. rendelet] 31. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  környezetvédelmi hatóság a  jóváhagyást követő harminc napon belül megküldi adatgyűjtés, további
adatszolgáltatás céljából a tényfeltárási, beavatkozási, kármentesítési monitoring záródokumentáció egy példányát
a Herman Ottó Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére.”
(2) A 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet 31. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Higanyszennyezés esetén
a) a környezetvédelmi hatóság kármentesítési monitoringot elrendelő határozata az adatszolgáltatást és az értékelő
tanulmány készítésének kötelezettségét legalább éves gyakorisággal tartalmazza,
b) az  a)  pont szerinti határozat alapján benyújtott és jóváhagyott dokumentumokat a  környezetvédelmi hatóság
a jóváhagyást követő harminc napon belül megküldi adatgyűjtés, további adatszolgáltatás céljából a Herman Ottó
Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére,
c) a higanyszennyezés tényét az (5) bekezdés szerinti záródokumentáció megküldésekor külön fel kell tüntetni.”
12. § (1) A  kémiai terhelési bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló 224/2008. (IX. 9.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 224/2008. (IX. 9.) Korm. rendelet] 1. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(Aki)
„g) a  higany, a  higanyvegyületek, vagy a  higanykeverékek kivitele és behozatala tekintetében a  2017/852/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. és 4. cikkében”
[meghatározott kötelezettségét elmulasztja, megszegi, vagy más módon megsérti (a  továbbiakban együtt:
kötelezettségszegés), – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel – 50 000–5 000 000 forintig terjedő bírsággal sújtható.]
(2) A 224/2008. (IX. 9.) Korm. rendelet
a) 1. § (1) bekezdés d) pontjában a „rendeletben vagy” szövegrész helyébe a „rendeletben,” szöveg,
b) 1. § (1) bekezdés f ) pontjában a „rendeletben” szövegrész helyébe a „rendeletben vagy” szöveg
lép.
13. § Az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló
374/2012. (XII. 18.) Korm. rendelet
a) 2.  mellékletében foglalt táblázat 4. sorában a „2013. január 1-jétől” szövegrész helyébe a „2019. június 1-ig”
szöveg, b) 2. mellékletében foglalt táblázat 17., 26., 27. és 28. sorában a „2012. január 1-jétől” szövegrész helyébe a „2019.
június 1-ig” szöveg,
c) 3.  melléklet III. rész 20.  pontjában a „mennyiségben.” szövegrész helyébe a „mennyiségben – a  mentesség
2020. december 31-én lejár.” szöveg
lép. 14. § Hatályát veszti a  fémhigany és egyes higanyvegyületek és -keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a  fémhigany
biztonságos tárolásáról szóló, 2008. október 22-i 1102/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásával kapcsolatos egyes szabályokról szóló 274/2009. (XII. 3.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2006. (II. 2.) NKÖM rendelete a helyi önkormányzatok színházi pályázati támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: tv.) 7. számú
mellékletének c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a tv. 7. számú mellékletének c) pontjában meghatározott színházak pályázati támogatására terjed ki.
2. § (1) A pályázati felhívást a Nemzeti Kulturális Örökség
Minisztériuma (a továbbiakban: NKÖM) illetékes szervezeti egysége állítja össze, és azt a nemzeti kulturális örökség minisztere (a továbbiakban: miniszter) hagyja jóvá.
(2) A pályázati felhívást a NKÖM a hivatalos lapjában
és a honlapján teszi közzé legkésőbb az adott költségvetési
év február 27. napjáig.
(3) A pályázati felhívásban a pályázat benyújtásának
határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati
felhívás közzétételétől számítva legalább 15 naptári nap
álljon rendelkezésre.
(4) A NKÖM pályázatot ír ki
a) a szabadtéri színházak,
b) a nemzetiségi színházak,
c) a színházi vállalkozások, alternatív színházi műhelyek,
d) a kiemelt alternatív színházi műhelyek,
e) az alternatív tánc- és mozgásszínházi műhelyek, és
f) a kiemelt alternatív tánc- és mozgásszínházi műhe
lyek
számára. (5) A pályázó az alábbi feltételek együttes megléte esetén minősíthető kiemelt alternatív színházi műhellyé, illetve kiemelt alternatív tánc- és mozgásszínházi műhellyé
(a továbbiakban együtt: kiemelt műhelyek):
a) állami vagy önkormányzati fenntartó nélkül legalább öt éve folyamatosan működik,
b) állandó társulata van vagy befogadó helyként működik, és
c) jelentős művészi műhelymunkát folytat, illetve annak teret ad.
3. § (1) A miniszter a támogatások felosztására, valamint a
kiemelt műhelyek körének meghatározására a NKÖM
érintett szervezeti egysége által javasolt szakértőkből álló
kuratóriumot hoz létre. A kuratórium a működésének
rendjét maga állapítja meg.
(2) A kuratórium legalább 5 főből áll; egy tagja a
NKÖM szakmai főosztályának a képviselője.
(3) Nem vehet részt a pályázat elbírálásában – az őt érintő rész vonatkozásában – a kuratóriumnak az a tagja, aki a
pályázó szervezetnek vezető tisztségviselője, tagja, tulajdonosa, képviselője, felügyelőbizottsági tagja, munkavállalója, illetve a szervezettel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, továbbá ezek hozzátartozója [Ptk. 685. §
b) pontja]. Ha a döntéshozatalban az összeférhetetlenség
által érintett személy mégis részt vett, szavazatát figyelmen kívül kell hagyni.
(4) A kuratórium a támogatás mértékét a pályázatban
szolgáltatott adatok, valamint az előző év szakmai beszámolója és a tárgyév szakmai programjának ismeretében állapítja meg.
(5) A kuratórium a pályázat elbírálásáról szóló döntését
a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
45 munkanapon belül hozza meg. A döntést a NKÖM közzéteszi a honlapján, és értesíti a támogatásban részesült
önkormányzatokat, valamint a támogatott pályázókat.
4. § (1) A támogatás az önkormányzatot illeti meg. Az önkormányzat a támogatott pályázóval – a támogatás igénybevételéről, felhasználásának feltételeiről, folyósításának
ütemezéséről, rendeltetésszerű felhasználásának ellenőrzéséről és elszámolásáról, valamint a szerződésszegés
jogkövetkezményeiről, az elállás jogáról – szerződésben
állapodik meg.
(2) A támogatás igénylése és felhasználása az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. §-ának
(1)–(4) bekezdéseiben foglaltak szerint történik.
(3) A helyi önkormányzatnak gondoskodnia kell a kapott támogatás felhasználásának elkülönített és naprakész
nyilvántartásáról, az ellenőrzésre feljogosított szervek
megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatás megadásáról és a kért dokumentumok rendelkezésre bocsátásáról.
(4) A helyi önkormányzat a kapott támogatás felhasználásáról a tárgyév december 31-ei határnapjával, a mindenkori zárszámadás keretében és annak rendje szerint köteles
elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő június
30-áig kell elszámolni.
(5) A Magyar Államkincstár illetékes megyei Területi
Igazgatósága – a Magyar Államkincstár által minden évben kiadásra kerülő közleményében meghatározott
módon – vizsgálja a támogatás igénybevételének és elszá
molásának szabályszerűségét. Ezen túlmenően a NKÖM
vizsgálhatja, hogy a támogatás a pályázatban meghatározott és a pályázó által vállalt célra került-e felhasználásra.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a helyi önkormányzatok színházi támogatásáról szóló 3/2005. (I. 28.) NKÖM
rendelet.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
1977/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a Miniszterelnökség fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök s.k.


text:
1414/2016. (VII. 29.) Korm. határozata a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások költségvetési fejezetet érintő előirányzatátcsoportosításról, továbbá az ezzel kapcsolatos egyéb feladatokról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 8. Nemzeti Lovarda fejlesztésével kapcsolatos kiadások jogcímcsoport
terhére a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet
a) 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím javára 45,9 millió forint,
b) 26. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi joggyakorlással
kapcsolatos kiadások alcím, 1. Tőkeemelések jogcímcsoport javára 465,3 millió forint,
azaz összesen 511,2 millió forint átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét,
hogy a  2016. szeptember 1-jét követően indított állami építési beruházások esetében a  Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium, illetve az  irányítása, felügyelete vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervezet koordinációs,
felügyeleti, ellenőrzési feladatainak ellátásához szükséges összeg az egyes beruházások költségeinek részét képezze,
továbbá e  feladatok költségeinek számítási módját, és e  vizsgálatok eredményét mutassák be – indokolt esetben
tegyenek javaslatot – a Kormány számára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. augusztus 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2014. (XII. 5.) BM rendelete a Tűzvédelmi Műszaki Bizottság létrehozásának, összetételének, feladatkörének és működésének részletes szabályairól.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdés 27. pontjában
foglalt felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  §
10. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló miniszteri rendeletben (a  továbbiakban: OTSZ) meghatározott
tűzvédelmi követelmények, az  elérendő biztonsági szintnek megfelelő egyes műszaki megoldásokat, számítási
módszereket tartalmazó Tűzvédelmi Műszaki Irányelvek (a  továbbiakban: TvMI) kidolgozásáért felelős Tűzvédelmi
Műszaki Bizottság (a  továbbiakban: Bizottság) – a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról
szóló törvényben meghatározottakon túl –
a) figyelemmel kíséri a műszaki haladás vívmányait, elemzi a tűzvédelemmel kapcsolatos hazai és nemzetközi
tapasztalatokat, valamint
b) szükség szerint, de legalább évente felülvizsgálja a TvMI-ket és tartalmukat indokolt esetben módosítja.
2. § (1) A Bizottság az elnökből és a (2) bekezdésben meghatározott tagokból áll.
 (2) A  Bizottság elnöke a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a  továbbiakban: BM OKF)
országos tűzoltósági főfelügyelője, tagjai
a) a Magyar Építész Kamara,
b) a Magyar Mérnöki Kamara,
c) a TSZVSZ Magyar Tűzvédelmi Szövetség,
d) a Tűzvédelmi Mérnökök Közhasznú Egyesülete,
e) a Szent István Egyetem Ybl Miklós Építéstudományi Kara,
f ) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Katasztrófavédelmi Intézet Tűzvédelmi és Mentésirányítási Tanszéke,
g) a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem,
h) a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ,
i) a Magyar Szabványügyi Testület,
j) az Építésügyi Minőségellenőrző Nonprofit Kft., valamint
k) az Országos Atomenergia Hivatal
képviselője.
(3) A Bizottság elnöke és tagjai feladatukat díjazás nélkül látják el.
3. § (1) A  Bizottság szükség szerint, de legalább évente 1 alkalommal ülésezik. Az  ülést a  Bizottság elnöke hívja össze.
A Bizottság összehívására a Bizottság bármely tagja javaslatot tehet.
(2) A  Bizottság megalkotja az  ügyrendjét. A  Bizottság titkársági feladatainak ellátásáról, valamint a  működés egyéb
feltételeinek biztosításáról a BM OKF gondoskodik.
(3) A Bizottságon belül egy konkrét feladat végrehajtására az elnök munkacsoportot hozhat létre. A munkacsoportban
az  arra kijelölt bizottsági tagok által delegált legfeljebb három, az  adott feladat elvégzéséhez szükséges
szakértelemmel rendelkező személy vesz részt. A  munkacsoport vezetőjét a  Bizottság elnöke jelöli ki a  tagok
által delegált személyek közül. A  munkacsoport vezetője gondoskodik a  munka megszervezéséről, a  határidők
betartásáról, valamint az elvégzett feladatnak, elkészített TvMI-tervezetnek az elnök részére történő megküldéséről.
4. § A Bizottság által kidolgozott, a BM OKF főigazgatója által kiadott TvMI-ket a BM OKF honlapján közzé kell tenni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
107/2003. (VII. 1.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére első bírói kinevezés lejártára tekintettel
dr. Gaál Tibort
2003. június 30-i hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
Boródiné dr. Révai Terézt
2003. november 21-i hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt
dr. Jakucs Tamást
2004. január 11-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Dr. Arany Jánost,
dr. Deák Szilviát,
dr. Gaálné dr. Jobbágy Ildikót,
dr. Gácsiné dr. Gaál Katalint,
dr. Gerber Csillát,
dr. Juhász Annamáriát,
dr. Kadocsa Géza Istvánt,
dr. Kasza Pétert,
dr. Nagy Andreát,
dr. Rövidné dr. Szentandrási Editet,
dr. Szabó Zoltánt,
dr. Tóth Ágnes Renátát,
dr. Varga Noémi Szilviát,
Vetróné dr. Kolbusz Juditot és
Vitkovic Danica dr.-t
a 2003. július 1. napjától 2006. június 30. napjáig terjedő
időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2003. június 27. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
11/2011. (II. 11.) ME határozata egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az egyrészről az Európai Unió és tagállamai,
másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban:
Keretmegállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Keretmegállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Keretmegállapodás kihirdetéséről
 szóló törvény tervezetét a Keretmegállapodás végleges szövegének megállapítását követően haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
200/2017. (VI. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Bíróné dr. Kosztelnik Juditot 2017. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök