text:
173/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelete a polgári célú pirotechnikai tevékenységekről.
A Kormány a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 22. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. állandó tárolóhely: a pirotechnikai raktárépület és a pirotechnikai raktárhelyiség,
2. átmeneti tárolóhely: a pirotechnikus által kialakított, e rendeletben meghatározott tárolási engedély nélküli
tárolóhely, 3. biztonsági távolság: a gyártó által meghatározott távolság, amelyen belül pirotechnikai termék felhasználása,
megsemmisítése során személyek nem tartózkodhatnak, 4. EK megfelelőségi nyilatkozat: a gyártónak vagy az Európai Gazdasági Térségben letelepedett meghatalmazott
képviselőjének arra vonatkozó írásbeli nyilatkozata, hogy a pirotechnikai termék megfelel az e rendelet által
megállapított alapvető biztonsági követelményeknek, és a forgalomba hozatali feltételeknek,
5. forgalmazó: a forgalmazási folyamatban részt vevő vállalkozás, amely üzleti tevékenysége körében bocsát
rendelkezésre pirotechnikai terméket a piacon, 6. forgalomba hozatal: az Európai Gazdasági Térség piacán való forgalmazás, illetve felhasználás céljából
a pirotechnikai termék – ellenszolgáltatás ellenében vagy anélkül történő – első átengedése,
7. forgalomból való kivonás: minden olyan intézkedés, amelynek célja a pirotechnikai termék forgalmazásának
megakadályozása, 8. gyártó: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely pirotechnikai terméket tervez vagy gyárt, illetve terveztet
és gyártat annak saját név vagy védjegy alatt történő forgalomba hozatala céljából,
9. harmonizált szabvány: a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 9. pontjában ekként meghatározott fogalom, amelynek hivatkozását az Európai
Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik, 10. honosított harmonizált szabvány: a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek
tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában ekként
meghatározott fogalom, 11. ideiglenes tárolóhely: a pirotechnikai termék év végi forgalmazásához kapcsolódó, maximum 2 hónap időtartamra
engedélyezhető tárolóhely, 12. importőr: az Európai Gazdasági Térségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely üzleti
tevékenysége körében egy, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes államból származó
pirotechnikai terméket az Európai Gazdasági Térség piacán első alkalommal hozzáférhetővé tesz,
13. járművekhez használt pirotechnikai termék: a járművekben található biztonsági berendezések alkatrésze, amely
ezek vagy más berendezések aktiválásához használatos pirotechnikai anyagokat tartalmaz,
14. késleltetési időtartam: az indítás pillanatától az elsődleges pirotechnikai hatás (kilövésindítás vagy effektus)
létrejöttéig eltelt időtartam, 15. kézi tárolóhely: a felhasználási, illetve a forgalmazási tevékenységhez kapcsolódó tárolóhely,
16. kifúvófal, kifúvófödém: az állandó tárolóhely olyan határoló fala, födéme, amely az esetlegesen bekövetkező
robbanásnak vagy heves égésnek már a kezdeti nyomására felszakad és kifúvódik, ezáltal az építmény más szerkezetei
mentesülnek a súlyos romboló hatástól, 17. kifúvófelület: az állandó tárolóhely határoló felületeinek azon szerkezeti egysége, amely a helyiségben esetlegesen
bekövetkező robbanásnak vagy heves égésnek már a kezdeti nyomására felszakad és kifúvódik, 3 kN/m2-nél kisebb
robbanási túlnyomás hatására megnyílik, és kiviteli formája a kifúvófal és a kifúvófödém,
18. műveleti utasítás: a pirotechnikai tevékenység folytatásához engedéllyel rendelkező vállalkozás által készített,
műveleti előírásokat tartalmazó belső szabályozás, amely a végrehajtandó munkafolyamatokat és azok felelőseit
határozza meg, 19. nagyforgalmú épület: amelynek bejáratonként összesített személyforgalma bármely időszakban 10 perc alatt
meghaladja a 300 főt, 20. nettó hatóanyag-tartalom: egy önálló pirotechnikai termék pirotechnikai összetevőinek (robbanóanyag és
pirotechnikai elegy) együttes tömege, 21. pirotechnikai termék megsemmisítése: a pirotechnikai termék rendeltetésszerű felhasználásra véglegesen
alkalmatlanná tétele oly módon, hogy az a művelet következtében környezetre veszélytelen állapotba kerül,
22. pirotechnikai tevékenység: a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 18/A. § (1) bekezdésében
ekként meghatározott fogalom, 23. színpadi pirotechnikai termék: a beltéri vagy kültéri színpadi használatra tervezett pirotechnikai termék, ideértve
a filmek és televíziós műsorok gyártását vagy ezekhez hasonló felhasználást is,
24. tárolási norma: egy vagy többféle pirotechnikai termék nettó hatóanyag-tartalmának legnagyobb
összmennyisége TNT-egyenértékre vonatkoztatva, amely a robbanóanyag tárolóhelyen, pirotechnikai
raktárépületben, illetve a pirotechnikai raktárhelyiségben egyidejűleg jelen lehet,
25. telepítési távolság: bármilyen típusú pirotechnikai tárolóhely létesítése, telepítése során a környezetükben lévő
védendő létesítmények, műtárgyak között megtartandó legkisebb távolság, 26. tömegtartózkodásra szolgáló épület: amelyben tömegtartózkodásra szolgáló helyiség vagy tér van,
27. tömegtartózkodásra szolgáló helyiség, tér: egyidejűleg 300 személynél nagyobb befogadó képességű helyiség, tér,
28. tűzijáték: szórakoztató célra szánt pirotechnikai termék, 29. tűzvédelmi dokumentáció: az épület, létesítmény megközelíthetőségére, oltóvízellátására, tűzveszélyességi
osztályba sorolására, tűzállósági fokozatára, az alkalmazott épületszerkezetek éghetőségi és tűzállósági
paramétereire, a tűzszakaszok elhelyezkedésére, kiürítési számítására, épületgépészeti kialakítására, villámvédelmi
rendszerére, valamint a tűzjelzésre és oltásra vonatkozó terv,
30. vállalkozás: az egyéni vállalkozó, az egyéni cég és a gazdasági társaság; e cím vállalkozás tagjára, tulajdonosára,
illetve vezető tisztségviselőjére vonatkozó rendelkezéseit az egyéni vállalkozóra, illetve az egyéni cégre is alkalmazni
kell, 31. védőterület: az a terület, amelyen belül a pirotechnikai termék rendeltetésszerű működése balesetet, sérülést vagy
kárt okozhat, 32. védőtávolság: az a minimális távolság, amelyet a pirotechnikai raktárépület telepítésekor, a létesítmény és
a környezetében lévő más, védendő létesítmények között, azok irányaiban tartani kell.
2. § Pirotechnikai terméknek minősül a) a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) „A” és „B” Melléklete szerinti
veszélyes áruk 1. osztályába tartozó UN 0039, 0066, 0092, 0093, 0101, 0103, 0121, 0131, 0191, 0192, 0193, 0194,
0195, 0196, 0197, 0299, 0313, 0314, 0315, 0316, 0317, 0323, 0325, 0333, 0334, 0335, 0336, 0337, 0349, 0353, 0368,
0373, 0403, 0404, 0418, 0419, 0420, 0421, 0428, 0429, 0430, 0431, 0432, 0454, 0487, 0492, 0493, 0503 számú
termék, vagy b) bármely olyan, robbanóanyagot, illetve pirotechnikai elegyet tartalmazó termék, amely önfenntartó exoterm
kémiai reakción keresztül, szabályozott módon, előre meghatározott speciális (fény-, füst-, gáz-, hang-, hő-, köd-,
láng- vagy szikra-) hatást, illetve ezeknek a hatásoknak a kombinációját fejti ki.
2. A pirotechnikai termékek osztályba sorolása 3. § (1) A pirotechnikai terméket a rá vonatkozó alapvető biztonsági követelmények figyelembevételével az a vállalkozás,
amely saját név vagy védjegy alatt történő forgalomba hozatal céljából pirotechnikai terméket tervez, gyárt, illetve
terveztet és gyártat (a továbbiakban: gyártó) a pirotechnikai termék kockázati szintje, valamint felhasználási módja
(nettó hatóanyag-tartalom, biztonsági távolság, zajszint) alapján – a (2)–(5) bekezdésben foglaltak szerint –
osztályokba sorolja. (2) A filmek és televíziós műsorok gyártását, vagy ezekhez hasonló felhasználást is ideértve, a beltéri vagy kültéri színpadi
használatra tervezett azon pirotechnikai terméket (a továbbiakban: színpadi pirotechnikai termék),
a) amely alacsony kockázattal jár, a T1. pirotechnikai osztályba,
b) amelyet kizárólag pirotechnikus szakképesítéssel rendelkező személy (a továbbiakban: pirotechnikus) által
használható és kezelhető, a T2. pirotechnikai osztályba kell sorolni.
(3) A színpadi pirotechnikai termék kivételével a szórakoztató célra szánt azon pirotechnikai terméket (a továbbiakban:
tűzijáték termék), a) amely nagyon alacsony kockázattal és elhanyagolható zajszinttel jár, és amelyet – beleértve az emberi
tartózkodás céljára szolgáló épületek belsejét is – behatárolt területen való használatra szántak, az 1. pirotechnikai
osztályba, b) amely alacsony kockázattal és alacsony zajszinttel jár, és a szabadban lévő behatárolt területen való használatra
szántak, a 2. pirotechnikai osztályba, c) amely közepes kockázattal jár, a szabadban lévő nagy nyílt területen való használatra szántak, és amely zajszintje
nem ártalmas az emberi egészségre, a 3. pirotechnikai osztályba,
d) amely nagy kockázattal jár, kizárólag pirotechnikus által használható és kezelhető, és amely zajszintje nem
ártalmas az emberi egészségre, a 4. pirotechnikai osztályba
kell sorolni. (4) Az 1. pirotechnikai osztály nem foglalja magában az olyan lőpor vagy fémpor tartalmú durranótöltettel ellátott,
gyújtószállal vagy dörzsfejjel, és késleltetővel szerelt, nem fémköpenyes pirotechnikai terméket, illetve annak telepet
alkotó változatát, amely az esetleges fényhatás mellett elsődlegesen hanghatást kelt (a továbbiakban: petárda),
a villanós petárdát, illetve annak telepet alkotó változatát, valamint azokat a durranó borsókat, amelyek 2,5 mg-nál
több ezüstfulminátot tartalmaznak. (5) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott pirotechnikai termékek körébe nem tartozó, gyártói termék-megfelelőségi
műbizonylattal rendelkező azon pirotechnikai terméket (a továbbiakban: egyéb pirotechnikai termék),
a) amely alacsony kockázattal jár, a P1. pirotechnikai osztályba,
b) amely kizárólag a gyártó által meghatározott szakképesítéssel rendelkező személy által használható és kezelhető,
a P2. pirotechnikai osztályba kell sorolni. 4. § A pirotechnikai termékre vonatkozó harmonizált szabványsorozat szerinti osztályozás kategóriája megfelel a 3. §
szerinti pirotechnikai osztálynak. 5. § (1) Tilos „A” és „B” tűzveszélyességi osztályba tartozó helyiségben, szabad téren ezeknek 50 m-es környezetében és
repülőtéren az oda nem rendszeresített pirotechnikai termék felhasználása.
(2) Az 1., 2., a T1, a P1, valamint a mezőgazdasági és az erdőgazdasági felhasználás céljára előállított P2. pirotechnikai
osztályba tartozó termék kivételével tilos pirotechnikai terméket védett természeti területen felhasználni. Tűzgyújtási
tilalom esetében védett természeti területen az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék felhasználása
is tilos. Védett természeti területre nem érhet be a felhasznált pirotechnikai termékek védőterülete sem.
(3) Polgári célú pirotechnikai termékek gyártására az Általános Robbantási Biztonsági Szabályzatról szóló 13/2010. (III. 4.)
KHEM rendelet (a továbbiakban: ÁRBSZ) gyártásra vonatkozó előírásait kell megfelelően alkalmazni.
3. A talált és a zárolt pirotechnikai termékekre vonatkozó szabályok
6. § (1) A talált pirotechnikai terméket haladéktalanul be kell jelenteni a rendőrségnek, kivéve a magánszemély által
birtokolható pirotechnikai terméket, ha a birtoklás – e rendelet szerinti – feltételei rá nézve fennállnak.
(2) A pirotechnikai tevékenységre irányuló hatósági engedély (a továbbiakban: engedély) iránti kérelmet benyújtó
vállalkozás (a továbbiakban: engedélyes) a pirotechnikai termék elvesztését haladéktalanul bejelenti a pirotechnikai
tevékenység helye szerint illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságnál. (3) A rendőrség a talált, valamint a zárolt pirotechnikai termék megsemmisítéséről gondoskodik, ha
a) a termék hibás, vagy felhasználhatóságának időtartama eltelt,
b) a jogosult annak elszállításáról, értékesítéséről vagy megsemmisítéséről a rendőrségi tárolás megkezdését, illetve
a helyszínen történő zárolás elrendelését követő egy éven belül nem gondoskodott.
(4) A zárolás, és az ahhoz kapcsolódó megsemmisítés költségeit az érintett, valamint az örökös vagy a jogutód téríti meg.
4. A pirotechnikai termékre vonatkozó alapvető biztonsági követelmények
7. § A gyártó vagy az importőr köteles biztosítani, hogy a pirotechnikai termék megfelel a rá vonatkozó alapvető biztonsági
követelményeknek. 8. § (1) Az e rendeletben meghatározott hatóság engedélyével rendelkező gyártó, a pirotechnikai termék
megfelelőségértékelési tanúsítására bejelentett szervezet (a továbbiakban: bejelentett szervezet) felé közli
a teljesítményi jellemzőket, a lehető legnagyobb biztonság és megbízhatóság elérése érdekében.
(2) A pirotechnikai terméket úgy kell megtervezni és előállítani, hogy a megfelelő eljárás alkalmazásával biztonságosan
kezelt hulladékként a lehető legkisebb hatást gyakorolja a környezetre.
(3) Rendeltetésszerű használat esetében a pirotechnikai terméknek a használati és kezelési útmutatóban foglaltak szerint
kell működnie, amit a gyártó valósághű körülmények között vizsgál. Ha ez laboratóriumban nem lehetséges,
a vizsgálatot olyan körülmények között kell végrehajtani, amelyek között a pirotechnikai terméket használni fogják.
(4) A (3) bekezdés alkalmazása során a következő információkat és tulajdonságokat kell figyelembe venni vagy
megvizsgálni: a) kialakítás, szerkezet és jellemző tulajdonságok, beleértve a részletes kémiai összetételt és a méreteket,
b) a pirotechnikai termék fizikai és kémiai stabilitását a szokásos és előrelátható környezeti feltételek mellett,
c) szokásos, előrelátható körülmények közötti kezelésre és szállításra való érzékenységet,
d) az összetevők összeférhetősége kémiai stabilitását, e) a pirotechnikai termék nedvességgel szembeni ellenálló képességét, ha párás vagy nedves körülmények közötti
felhasználásra szánják, és biztonságára vagy megbízhatóságára a nedvesség kedvezőtlen hatást gyakorolhat,
f) alacsony vagy magas hőmérséklettel szembeni ellenálló képességet, ha a pirotechnikai terméket ilyen
hőmérsékleti körülmények közötti tárolásra és felhasználásra szánják, és biztonságára vagy megbízhatóságára
a pirotechnikai termék egészének vagy egy összetevőjének hűtése vagy hevítése kedvezőtlen hatást gyakorolhat,
g) a korai vagy nem szándékolt gyújtás vagy gyulladás megelőzésére vonatkozó biztonsági jellemzőket,
h) megfelelő utasítások és – ha szükséges – jelölések meglétét a biztonságos kezelésre, tárolásra, felhasználásra és
megsemmisítésre vonatkozóan, i) a pirotechnikai termék, annak csomagolása vagy más összetevője minőségromlással szembeni ellenálló
képességét szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás során,
j) a pirotechnikai termék biztonságos működéséhez szükséges eszközök és kellékek meghatározását, és a használati
és kezelési útmutatót. (5) A szállítás és a szokásos körülmények közötti tárolás során a pirotechnikai termék összetétele nem változhat meg,
kivéve, ha a gyártó a használati és kezelési útmutatóban másként nem rendelkezett.
9. § A pirotechnikai termék nem tartalmazhat – a fekete lőpor és a villanóelegy kivételével – polgári felhasználású
robbanóanyagot és katonai robbanószert. 10. § (1) A gyújtószerkezetnek megbízhatóan kell indulnia, és szokásos, előrelátható körülmények között használva megfelelő
gyújtási képességgel kell rendelkeznie. (2) A gyújtószerkezetet olyan védelemmel kell ellátni, amely szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és
használat során óvja azt az elektrosztatikus kisüléstől. Az elektromos gyújtószerkezetet olyan védelemmel kell ellátni,
amely szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és használat során óvja azt az elektromágneses
terekkel szemben. (3) A gyújtószerkezet burkolatának megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lennie, és a robbanótöltetet megfelelően
védenie kell a szokásos, előrelátható mechanikai behatásoktól. (4) A pirotechnikai termékhez mellékelni kell
a) a gyújtószerkezet égési idejének paramétereit, és b) az elektromos izzógyújtó elektromos jellemzőit is.
(5) Az elektromos izzógyújtó vezetékeinek a tervezett felhasználást figyelembe véve megfelelően szigeteltnek és
megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lenniük, beleértve a gyújtószerkezethez vezető összekötő szilárdságát is.
(6) A gyújtás módszerének tisztán láthatónak kell lennie, vagy szerepelnie kell a címkén, illetve a használati és kezelési
útmutatóban. 11. § (1) A tűzijáték termékre vonatkozó biztonsági távolság
a) az 1. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék esetében legalább 1 m,
b) a 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék esetében legalább 8 m,
c) a 3. és 4. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék esetében legalább 15 m.
(2) A tűzijáték termék maximális zajszintje a biztonsági távolságnál nem haladhatja meg a 120 dBA-t, vagy egy ennek
megfelelő más módszerrel mért zajszintet. (3) A tűzijáték termék kizárólag olyan anyagokból készülhet, amelynek visszamaradó anyagai az egészségre, a tulajdonra
és a környezetre nézve a lehető legkisebb kockázatot jelentik.
(4) Az 1–3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket külön védőcsomagolással, csomagolással vagy a termék
megfelelő kialakításával védeni kell a nem szándékolt gyújtás ellen. A 4. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték
terméket a nem szándékolt gyújtás ellen a gyártó által meghatározott módszerekkel kell védeni.
(5) A tűzijáték termék a felhasználás során nem mozdulhat el kiszámíthatatlan vagy előre nem látható módon.
12. § (1) Az egyéb pirotechnikai terméket oly módon kell megtervezni, hogy
a) rendeltetésszerű használat esetében az egészségre, a testi épségre, a tulajdonra és a környezetre, valamint
b) nem szándékolt gyújtás esetében a visszamaradó anyag az egészségre, a tulajdonra és a környezetre
a lehető legkisebb kockázatot jelentse. (2) Az egyéb pirotechnikai terméknek a gyártó által feltüntetett felhasználhatósági időpontig rendeltetésszerűen
működnie kell. 13. § (1) Azt a pirotechnikai terméket, amely megfelel a rá vonatkozó honosított harmonizált szabványoknak, úgy kell tekinteni,
hogy megfelel az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek.
(2) A Magyar Szabványügyi Testület az (1) bekezdésben meghatározott honosított harmonizált szabványok jegyzékét
hivatalos lapjában közzéteszi. 5. A pirotechnikai termékek csomagolására és címkézésére vonatkozó előírások
14. § (1) A pirotechnikai terméket a veszélyes áruk szállításáról szóló jogszabályokban és az anyagok és keverékek
osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon
kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően kell csomagolni és jelölni.
(2) A legkisebb kereskedelmi egységcsomag megbontása esetén az egyenként forgalmazott pirotechnikai termékekhez
használati és kezelési útmutatót kell mellékelni. A használati és kezelési útmutató kötelező elemként tartalmazza
az alábbiakat: a) a pirotechnikai termék más tűzveszélyes anyaggal egy helyiségben nem tárolható,
b) el nem zárt pirotechnikai termék nem hagyható felügyelet nélkül,
c) lakásban a pirotechnikai terméket a birtoklásra nem jogosult személyektől elzártan kell tartani,
d) tetőtérben, alagsorban vagy pincében pirotechnikai termék nem tárolható,
e) a pirotechnikai termék károsodástól, csapadéktól, napfénytől, sugárzó hőtől, tűztől és akaratlan gyújtástól védve
tárolható, f) elnedvesedett és utána kiszáradt, vagy sérült burkolatú pirotechnikai terméket, valamint olyan pirotechnikai
terméket, amelyen szagképződés, esetleg melegedés észlelhető, a többi pirotechnikai terméktől térben azonnal
el kell különíteni, az ilyen termék nem használható fel,
g) a pirotechnikai termék eredeti szerelési formája nem bontható meg, a pirotechnikai termék nem szerelhető szét,
h) a közvetlen, kézi gyújtással szerelt termék csak a gyújtóhelyet borító védősapkával mozgatható, és az akaratlan
gyújtástól védve szállítható, i) egy lakóegységen belül csak egy magánszemély tárolhat pirotechnikai terméket.
(3) A járművekhez használt pirotechnikai termék kivételével a belföldi forgalmazásra szánt pirotechnikai terméket vagy
– ha azon nincs elegendő hely – a termék legkisebb egységcsomagját magyar nyelvű, illetve a felhasználó által kért
nyelven közérthető és jól olvasható címkével kell a terméktől elválaszthatatlan módon ellátni.
(4) A (3) bekezdés szerinti címke tartalmazza: a) a gyártó nevét és címét, ha a gyártó az Európai Unióban vagy valamely EGT-államban nem letelepedett, akkor
a gyártó neve mellett az importőr nevét és címét,
b) a pirotechnikai termék nevét, típusát, pirotechnikai osztályát és a tanúsítási regisztrációs számát,
c) a nettó hatóanyag-tartalmát, d) a 3. és 4. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termékek esetében a gyártás évét,
e) a pirotechnikai termék felhasználásához szükséges – e rendelet szerinti – alsó korhatárt,
f) az 1–3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék és a T1. és a P1. pirotechnikai osztályba tartozó
pirotechnikai termék esetében közérthető, magyar nyelvű használati és kezelési útmutatót, baleset- és
egészségvédelmi figyelmeztetést, valamint – szükség szerint – a minimális biztonsági távolságot,
g) az 1. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék és a T1. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai termék
esetében – szükség szerint – a „Kizárólag szabadtéri használatra!” feliratot,
h) a 2. és 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék esetében a „Kizárólag szabadtéri használatra!” feliratot,
i) a 4. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék, valamint a T2. és a P2. pirotechnikai osztályba tartozó
pirotechnikai termék esetében a „Kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra!” feliratot, és
a minimális biztonsági távolságot, j) hogy tűzgyújtási tilalom esetében védett természeti területen felhasználása tilos,
k) a 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék esetében a termék magánszemély általi engedélyhez nem
kötött felhasználhatóság időtartamát. (5) A (4) bekezdés h)–j) pontja szerinti feliratok esetében a kisbetűs jelek betűmagassága legalább 1,5 mm.
(6) A nem belföldi forgalmazásra szánt pirotechnikai terméknek vagy – bontatlan gyűjtőcsomagolás esetében –
a gyűjtőcsomagolásnak a (4) bekezdés a)–f) pontjában meghatározott adatokat, illetve a pirotechnikai termék
fajtájától függően a kalibert (átmérőt) tartalmazó felirattal kell rendelkeznie.
(7) A gyártó köteles a pirotechnikai terméket jól látható és olvasható kitörölhetetlen címkével ellátni az értékesítés helye
szerinti ország hivatalos nyelvén, amelyben a terméket a fogyasztó számára értékesítik.
15. § (1) A belföldi forgalmazásra szánt, a járművekhez használt pirotechnikai terméket vagy – ha azon nincs elegendő hely –
a termék csomagolását közérthető és jól olvasható címkével kell a terméktől elválaszthatatlan módon ellátni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti címke tartalmazza: a) a gyártó – és ha a gyártó az Európai Unióban vagy valamely EGT-államban nem letelepedett, akkor a gyártó
mellett az importőr – nevét, címét, b) a pirotechnikai termék nevét, típusát, pirotechnikai osztályát, gyártmánya kódját,
c) a termékkel kapcsolatos biztonsági előírásokat, d) a közérthető, baleset- és egészségvédelmi figyelmeztetést.
(3) A járművekhez használt pirotechnikai termék forgalmazása esetén az e terméket foglalkozásszerűen felhasználó
személyek rendelkezésére kell bocsátani az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 31. cikkében
foglaltaknak megfelelően összeállított, a foglalkozásszerű felhasználó által megjelölt nyelvű biztonsági adatlapot
(a továbbiakban: biztonsági adatlap). A biztonsági adatlapot nyomtatott vagy elektronikus formában is át lehet adni,
amennyiben a címzett rendelkezik a hozzáféréshez szükséges eszközökkel.
II. FEJEZET A PIROTECHNIKAI TÁROLÓHELYEK TELEPÍTÉSÉVEL ÉS TŰZVÉDELMÉVEL KAPCSOLATOS ELŐÍRÁSOK
6. A pirotechnikai termékek tárolására alkalmas helyek 16. § (1) Pirotechnikai termék tárolható
a) robbanóanyag állandó raktározására alkalmas helyen (raktárépület, raktárhelyiség), ha ott ADR szerinti együvé
rakási tilalom alá eső robbanóanyagot nem tárolnak, és a hely robbanóanyagtól mentesítése megfelelően
megtörtént (a továbbiakban: robbanóanyag tárolóhely), b) önálló, pirotechnikai termék tárolására szolgáló létesítményben (a továbbiakban: pirotechnikai raktárépület),
valamint egy épületen belül elkülönített, pirotechnikai termékek tárolására szolgáló helyiségben
(a továbbiakban: pirotechnikai raktárhelyiség), c) ideiglenes tárolóhelyen, ahol az egy időben tárolt pirotechnikai termékek összes nettó hatóanyag-tartalma nem
haladja meg a 600 kg-ot, d) kézi tárolóhelyen, ahol az egy időben tárolt pirotechnikai termékek összes nettó hatóanyag-tartalma nem haladja
meg a 200 kg-ot, vagy e) átmeneti tárolóhelyen, ahol az egy időben tárolt pirotechnikai termékek összes nettó hatóanyag-tartalma nem
haladja meg a 20 kg-ot. (2) Az (1) bekezdés b)–e) pontja szerinti tárolóhely fűtése csak zárt rendszerű lehet, ahol az energiahordozó hőmérséklete
legfeljebb 60 °C lehet. (3) A pirotechnikai tárolóhely őrzésére vonatkozó előírásokat a tárolási engedély tartalmazza.
17. § (1) Pirotechnikai termék tárolására szolgáló helyiség lakóépületben, illetve – a föld vagy felszín alatti pirotechnikai
raktárépület kivételével – pincében, alagsorban nem alakítható ki.
(2) Védett természeti területen pirotechnikai tárolóhely nem létesíthető.
7. A pirotechnikai raktárépületre és a pirotechnikai raktárhelyiségre vonatkozó speciális rendelkezések
18. § A pirotechnikai raktárépületet, illetve a pirotechnikai raktárhelyiséget úgy kell kialakítani, hogy légterében
a robbanóanyag, a pirotechnikai elegy, illetve az „A”, „B” tűzveszélyességi osztályú anyag üzemzavar vagy előrelátható
meghibásodás esetében is legfeljebb veszélytelen módon lehet jelen, vagy a pirotechnikai raktárépületnek, illetve
a pirotechnikai raktárhelyiségnek meg kell felelnie a 19–21. §-ban előírtaknak.
19. § (1) A pirotechnikai raktárépületet, illetve a pirotechnikai raktárhelyiséget egyszintesre kell alakítani.
(2) Az esetleges robbanás vagy heves égés okozta túlnyomás – még a kialakulása kezdetén történő – levezetése
érdekében a pirotechnikai raktárépületet, illetve a pirotechnikai raktárhelyiséget a robbanási túlnyomás hatására
felszakadó kifúvófelülettel (oldalfallal vagy tetővel) és az ÁRBSZ előírásainak megfelelő védősánccal vagy védőfallal
kell létesíteni. Ha a pirotechnikai raktárépületre, illetve a pirotechnikai raktárhelyiségre meghatározott tárolási norma
nem haladja meg a 600 kg-ot, illetve kizárólag az ADR szerinti 1.4 G és 1.4 S osztályozási kódú termékek tárolása
engedélyezett, elegendő hasadó-nyíló felületet létesíteni, és a védősánc vagy védőfal létesítése elhagyható.
(3) Az állandó tárlóhelyeket önálló tűzszakaszként kell kialakítani.
a) Az állandó tárlóhelyek helyiségeinek legalább egyik oldalát kifúvófallal kell ellátni, amelynek 3 kN/m2-nél kisebb
robbanási túlnyomás hatására fel kell szakadnia. A kifúvófalat a helyiség azon szabadba néző oldalán kell
kialakítani, amelyik a várható robbanás centrumához közelebb esik. A kifúvás irányát úgy kell megválasztani, hogy
a robbanás a környezetben levő védendő építményeket ne veszélyeztesse.
b) A tartószerkezetek fokozottabb védelme céljából – a robbanási túlnyomás levezetésére kifúvófödém építhető,
ha a helyiségben levő anyag robbanása esetén annak repeszhatásával nem kell számolni.
c) A kifúvófal létesítésének követelményei a következők: ca) kifúvófalat nem szabad használni födém alátámasztására vagy bármilyen egyéb teherhordó célra,
cb) a kifúvófalat úgy kell elhelyezni, hogy működésekor a robbanási túlnyomás ne veszélyeztesse
a környezetet, cc) a kifúvófalra semmiféle technológiai, épületgépészeti, villamos szerelvényt, csővezetéket nem szabad
felerősíteni, cd) a kifúvófal – az üvegfelületek kivételével – nem tartalmazhat 1000 kg/m3-nél nagyobb sűrűségű, robbanás
esetében kiszakadó elemet, ce) a kifúvófal legfeljebb közepesen éghető lehet.
d) A kifúvófödém létesítésének követelményei a következők: da) kifúvófödém alkalmazható az ÁRBSZ szerinti „RV-besorolású” helyiségeknél abban az esetben, ha
a robbanásnál repeszhatással nem kell számolni, db) a kifúvófödém fajlagos tömege legfeljebb 120 kg/m2 lehet,
dc) a kifúvófödémet csak a meteorológiai terhekre szabad méretezni,
dd) világítótesteket vagy egyéb szerelvényeket csak a kifúvófödém gerendáira szabad szerelni,
de) a kifúvófödém legalább C tűzvédelmi osztályú legyen.
e) A tárolóhelyek tartó- és szakipari szerkezeteire vonatkozó tűzállósági követelményeket az 5. melléklet
tartalmazza. (4) A pirotechnikai raktárépületnek, illetve a pirotechnikai raktárhelyiség építményének a kifúvási oldalán
– védőtávolságon belül – tilos az átmenő forgalom számára utakat, iparvágányt vagy keskeny nyomközű iparvágányt
kiépíteni. 20. § (1) A pirotechnikai raktárépület, illetve a pirotechnikai raktárhelyiség szellőzőnyílásait és csatornakifolyóit – a madarak
vagy a rágcsáló állatok behatolása ellen – 10×10 mm lyukméretű rácsokkal vagy huzalszövetekkel le kell zárni.
(2) A pirotechnikai raktárépületet, illetve a pirotechnikai raktárhelyiséget illetéktelen személyek és erdei nagyvadak külső
behatolásától védeni kell, és e célból a területet kerítéssel kell körülhatárolni.
21. § (1) A pirotechnikai raktárépület hő-, illetve hűtőközpontját külön helyiségben kell elhelyezni.
(2) A pirotechnikai raktárépületben, illetve a pirotechnikai raktárhelyiségben csak kis- és törpefeszültségű erős-, illetve
gyengeáramú villamos berendezések létesíthetők. (3) A villamos vezetékeket, berendezéseket és készülékeket úgy kell elhelyezni, hogy mechanikai, kémiai vagy egyéb
károsító hatásnak ne legyenek kitéve, illetve, ha ez elkerülhetetlen, akkor megfelelő járulékos védelemről kell
gondoskodni. (4) A villamos berendezéseket úgy kell elhelyezni, hogy ellenőrzésük, karbantartásuk, javításuk, tisztításuk könnyen és
biztonságosan elvégezhető legyen. (5) A pirotechnikai raktárépületben, illetve a pirotechnikai raktárhelyiségben lévő villamos berendezéseken
érintésvédelmet kell alkalmazni. (6) A pirotechnikai raktárépületen, illetve a pirotechnikai raktárhelyiség építményén – a föld- vagy felszín alatti raktár
kivételével – villámvédelmi berendezést kell létesíteni. (7) A pirotechnikai raktárépületben, illetve a pirotechnikai raktárhelyiségben olyan elektromos berendezéseket lehet csak
használni, amelyek rendellenes működés esetében sem okozhatnak tüzet.
(8) A pirotechnikai raktárépületre, illetve a pirotechnikai raktárhelyiségre tárolási normát kell megállapítani. A tárolási
normát az 1. mellékletben foglaltak alapján kell meghatározni.
(9) A villámvédelmi, elektrosztatikus feltöltődés elleni, érintésvédelemi berendezések megfelelőségét, illetve a villamos
berendezések tűzvédelmi megfelelőségét négyévente felül kell vizsgálni, és a felülvizsgálatot dokumentálni kell.
(10) A tárolóhely padozatának szikra- és hézagmentes kivitelűnek kell lennie.
8. Az ideiglenes, a kézi és az átmeneti tárolóhelyek épületeire vonatkozó speciális rendelkezések
22. § (1) Az ideiglenes, a kézi és az átmeneti tárolóhely (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban együtt: tárolóhely)
legfeljebb kétszintes épületben alakítható ki. Nem alakítható ki tárolóhely nagy forgalmú vagy tömegtartózkodásra
alkalmas épületben. (2) A tárolóhely ajtaja menekülési útvonalra nem nyílhat. A tárolóhely felett huzamos emberi tartózkodásra szolgáló
helyiség nem alakítható ki. (3) A tárolóhelyet minden más helyiségtől az 5. mellékletben meghatározott tűzgátló épületszerkezetekkel kell
elválasztani. (4) A tárolóhely nyílászáróinak közvetlenül a szabadba kell nyílniuk, vagy más helyiségekhez tűzgátló előtéren keresztül
kell kapcsolódniuk. (5) A közvetlenül a szabadtérbe nyíló ajtónak A1 tűzvédelmi osztályba tartozónak, a tárolóhely épületen belüli
nyílászárójának pedig legalább A1 EI 60 tűzállósági határértékűnek kell lennie.
23. § (1) Az ideiglenes és a kézi tárolóhelyet a 19. § (3) bekezdés szerinti kifúvófallal vagy kifúvófödémmel kell kialakítani.
(2) A tárolóhely padozatának szikra-, és hézagmentes kivitelűnek kell lennie.
(3) A tárolóhely villamos berendezéseit úgy kell kialakítani, hogy a tárolt termékre és a környezetére gyújtási veszélyt ne
jelentsen. Erősáramú berendezést lehetőleg a tárolóhelyen kívül kell létesíteni. A tárolóhelyen belül kizárólag
robbanást nem okozó villamos berendezés létesíthető. 9. A konténerre vonatkozó speciális rendelkezések
24. § (1) Konténer akkor használható ideiglenes, kézi vagy átmeneti tárolóhelyként, ha megfelel a benne tárolt fajtájú és
mennyiségű pirotechnikai termék szállítására használható konténerre vonatkozó, az ADR-ben meghatározott
követelményeknek. Ideiglenes és kézi tárolóhely esetében a konténer csak zárt halmozható nagykonténer lehet.
(2) A konténer környezetében – annak szállítása kivételével – 16 m-es telepítési távolságot kell tartani épülettől, fő
közlekedési úttól, vasúti vágánytól, és más, pirotechnikai termék tárolására szolgáló konténertől. Az év végi
forgalmazás kivételével a hatóság egyedi mérlegelése alapján kisebb távolság is elfogadható, ha a konténer az ÁRBSZ
előírásainak megfelelő védősánccal vagy védőfallal rendelkezik. (3) A konténer tűzoltó gépjárművel történő megközelíthetőségét biztosítani kell.
(4) A konténer kizárólag úgy telepíthető, hogy – a megközelítési útvonalon mérten – 100 méteren belül rendelkezésre
álljon oltóvízszerzési lehetőség. (5) A konténert folyamatosan őrizni kell, ha abban pirotechnikai terméket tárolnak. Az őrzést helyszíni élőerős őrzéssel
vagy helyszíni reagálást kiváltó távfelügyelettel kell biztosítani. (6) Gondoskodni kell a kézi tárolóhelyként telepített konténer villámvédelméről, valamint elektrosztatikus feltöltődés
elleni védelméről. 25. § (1) Pirotechnikai terméket tartalmazó konténertől 5 méterre szalag kordont kell felállítani, amelyen belül csak az áru
feltöltését szolgáló gépjármű állhat a feltöltés ideje alatt.
(2) Nem szükséges telepítési távolságot tartani a konténer és az elárusítóhely között.
(3) A konténernél legalább két darab 55A és 233B jelű vizsgálati egységtűz oltására alkalmas tűzoltó készüléket kell
készenlétben tartani. Az 55A és 233B jelű vizsgálati egységtűz oltására alkalmas tűzoltó készülék helyettesíthető két
darab legalább 34A és 233B jelű vizsgálati egységtűz oltására alkalmas tűzoltó készülékkel.
(4) A konténer telepítési irányát úgy kell meghatározni, hogy a konténer ajtajának nyitási iránya ne a szomszédos
létesítmények menekülési útvonala, illetve az elárusítóhely felé essen.
10. Alacsony kockázattal járó, kis mennyiségű pirotechnikai termék tárolására vonatkozó speciális
rendelkezések 26. § (1) Az 1. és a 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék, valamint a T1. és a P1. pirotechnikai osztályba tartozó
pirotechnikai termék – maximum 20 kg nettó hatóanyag-tartalomig – elkülönített vagy önálló helyiségben
elhelyezett, rögzített, biztonsági zárral zárható, fém lemezszekrényben is tárolható, a termék naprakész nyilvántartása
mellett. (2) Az (1) bekezdés szerinti tárolóhelyen egyidejűleg más, együvé rakási tilalom alá eső veszélyes áru nem tárolható.
III. FEJEZET A PIROTECHNIKAI TERMÉKEK TÁROLÁSÁVAL KAPCSOLATOS ELŐÍRÁSOK
27. § (1) Pirotechnikai terméket forgalmazó üzlet eladóterében
a) 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termékből, valamint a T1 és P1. pirotechnikai osztályba tartozó
pirotechnikai termékből nettó hatóanyag-tartalom szerint összesen 20 kg tárolható,
b) a pirotechnikai terméktől függetlenül keletkezett tűz (a továbbiakban: környezeti tűz) oltására alkalmas tűzoltó
készüléket kell tartani. (2) Pirotechnikai terméket forgalmazó üzletben az (1) bekezdés a) pontjától eltérő pirotechnikai termék, illetve „A” és
„B” tűzveszélyességi osztályba tartozó anyag és éghető folyadék nem tárolható.
(3) A pirotechnikai terméket forgalmazó üzletben a pirotechnikai terméket úgy kell tárolni, hogy ahhoz a vásárló
közvetlenül ne férjen hozzá. 28. § (1) Az oszlopban tárolt pirotechnikai termékek esetében az oszlop magassága legfeljebb 1,8 m, a pirotechnikai terméket
tartalmazó ládákból képzett rakat (a továbbiakban: rakat) hossza és szélessége legfeljebb 5 m lehet.
(2) A rakat és a fal között legalább 0,1 m térközt kell hagyni.
(3) A pirotechnikai termék és a fűtőtest, valamint a fűtővezeték között legalább 0,6 m térközt kell hagyni.
(4) A robbanóanyag tárolóhelyen, a pirotechnikai raktárépületben, illetve a pirotechnikai raktárhelyiségben a rakatok
között a közlekedésre alkalmas út szélessége legalább 0,8 m.
(5) A kijelölt közlekedési utakat és a kijáratot teljes szélességében szabadon kell hagyni, azokat még ideiglenesen sem
szabad eltorlaszolni. 29. § (1) A pirotechnikai termékből kiszóródott robbanóanyagot, illetve pirotechnikai elegyet össze kell szedni. A kiszóródott
anyagot pirotechnikai termék megsemmisítésére jogosult vállalkozásnak kell átadni.
(2) Pirotechnikai tárolóhelyen pirotechnikai termék felhasználásra történő előkészítő szerelése, illetve szerelt terméki
visszabontása nem végezhető. 30. § (1) Pirotechnikai termék tárolására szolgáló
a) hely ajtaján veszélyre figyelmeztető piktogramokat, feliratokat, valamint azok névsorát kell kifüggeszteni, akik
a helyiségbe beléphetnek, b) helyiségben a tárolási tevékenységre feljogosító engedély másolatát, a tárolási normát, valamint a tárolási
tevékenységre vonatkozó műveleti utasítást ki kell függeszteni. (2) A pirotechnikai termék tárolására szolgáló helyet – a biztonságtechnikai berendezések kivételével – áramtalanítani
kell, ajtaját pedig zárva kell tartani, ha ott senki nem tartózkodik.
31. § (1) A pirotechnikai termék károsodástól, csapadéktól, napfénytől, sugárzó hőtől és tűztől védve tárolható.
(2) Több pirotechnikai terméket tartalmazó egységcsomag megbontása esetén a megmaradt terméket az azonosítását
szolgáló csomagolással együtt kell tárolni. (3) Elnedvesedett és utána kiszáradt, vagy egyebek miatt kisalétromosodott, sérült burkolatú pirotechnikai terméket,
valamint olyan pirotechnikai elegyet, amelyen elszíneződés, szagképződés vagy melegedés észlelhető, a többi
pirotechnikai terméktől azonnal térben el kell különíteni és pirotechnikai termék megsemmisítésére jogosult
vállalkozásnak át kell adni. (4) A pirotechnikai termék közvetlen csomagolása, illetve eredeti szerelési formája a termék tárolására szolgáló helyen
nem bontható meg, a pirotechnikai termék nem szerelhető szét.
(5) Az el nem zárt pirotechnikai termék nem hagyható felügyelet nélkül.
(6) A villamos izzógyújtóval szerelt pirotechnikai termék csak áramforrástól elkülönítve, a véletlenszerű működést is
kizárva tárolható. (7) A közvetlen, kézi gyújtással szerelt pirotechnikai termék csak a gyújtóhelyet borító védősapkával mozgatható és
szállítható. 32. § (1) Az egy időben és egy helyen összesen 20 kg nettó hatóanyag-tartalmat meghaladó mennyiségű pirotechnikai termék
tárolása esetén tűzvédelmi szabályzatot és tűzriadó tervet kell készíteni, amelyből egy példányt a tárolóhelyen, vagy
a tárolóhely épületében kell elhelyezni. (2) A pirotechnikai raktárépületben, valamint a pirotechnikai raktárhelyiséget magában foglaló létesítményben vagy
annak 5 méteres környezetében a közvetlen tűzjelzés lehetőségét biztosítani kell. A tűzjelzésre bármilyen hálózati
vagy mobiltelefon alkalmazható, amely kizárólag a pirotechnikai raktárépületen, valamint a pirotechnikai
raktárhelyiségen kívül használható. (3) A robbanóanyag tárolóhely, a pirotechnikai raktárépület, a pirotechnikai raktárhelyiség, valamint a kézi tárolóhely
bejáratánál legalább két-két darab, ideiglenes és átmeneti tárolóhelynél – a konténer kivételével – egy-egy darab
55A és 233B jelű vizsgálati egységtűz oltására alkalmas tűzoltó készüléket kell készenlétben tartani, amely
helyettesíthető két darab legalább 34A és 233B jelű vizsgálati egységtűz oltására alkalmas tűzoltó készülékkel.
(4) A pirotechnikai termék tárolására szolgáló helyen a pirotechnikai terméken és annak csomagolásán kívül egyéb, „A” és
„B” tűzveszélyességi osztályba tartozó anyag vagy más, együvé rakási tilalom alá eső veszélyes áru nem tárolható.
(5) A pirotechnikai termék tárolására szolgáló helyen, pirotechnikai termék tárolása idején tilos
a) tüzet gyújtani, b) nyílt láng használatával járó munkát végezni,
c) dohányozni és d) tűzfegyverrel ott tartózkodni, amely tilalmakat a bejáratnál fel kell tüntetni.
33. § (1) A pirotechnikai termék csomagolását úgy kell megválasztani, és a pirotechnikai terméket a csomagolásban úgy kell
elhelyezni, hogy a raktári műveletek során az ne sérüljön, vagy ne lépjen működésbe.
(2) A pirotechnikai termék tárolására szolgáló helyen – a veszélyes áruszállítási jogszabályoknak megfelelő, bontatlan
küldeménydarabok kivételével – pirotechnikai terméket kezelőnek olyan munkaruhát és eszközöket kell használnia,
amely nem jár a pirotechnikai termék működésbe lépésének veszélyével.
34. § Magánszemély pirotechnikai terméket az alábbi előírások figyelembevételével tárolhat:
a) a pirotechnikai termék más tűzveszélyes anyaggal egy helyiségben nem tárolható,
b) el nem zárt pirotechnikai termék nem hagyható felügyelet nélkül,
c) lakásban a pirotechnikai terméket a birtoklásra nem jogosult személyektől elzártan kell tartani,
d) tetőtérben, alagsorban vagy pincében pirotechnikai termék nem tárolható,
e) a pirotechnikai termék károsodástól, csapadéktól, napfénytől, sugárzó hőtől, tűztől és akaratlan gyújtástól védve
tárolható, f) elnedvesedett és utána kiszáradt, vagy sérült burkolatú pirotechnikai terméket, valamint olyan pirotechnikai
terméket, amelyen szagképződés, esetleg melegedés észlelhető, a többi pirotechnikai terméktől térben azonnal
el kell különíteni, az ilyen termék nem használható fel,
g) a pirotechnikai termék eredeti szerelési formája nem bontható meg, a pirotechnikai termék nem szerelhető szét,
h) a közvetlen, kézi gyújtással szerelt termék csak a gyújtóhelyet borító védősapkával mozgatható, és az akaratlan
gyújtástól védve szállítható, i) egy lakóegységen belül összesen csak az egy magánszemély által birtokolható mennyiségű pirotechnikai termék
tárolható. IV. FEJEZET A PIROTECHNIKAI TERMÉKEK MEGFELELŐSÉGÉNEK TANÚSÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK,
ÉS A CE-JELÖLÉS ALKALMAZÁSA 35. § (1) A pirotechnikai termék megfelelőségének tanúsítására alkalmazandó eljárások a következők:
a) az EK-típusvizsgálati eljárás, és – a gyártó választása szerint –
aa) a típus-megfelelőségi eljárás, ab) a gyártás minőségbiztosítása, vagy
ac) a termék minőségbiztosítása, b) az egyedi termék-hitelesítési eljárás, vagy
c) a termék teljes minőségbiztosítása. (2) A bejelentett szervezet az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott eljárást a 4. pirotechnikai osztályba tartozó
tűzijáték termék megfelelőségének tanúsítása esetén alkalmazhatja. (3) A bejelentett szervezet az (1) bekezdésben meghatározott eljárás részeként tanúsítja a pirotechnikai terméknek
a 3. § szerinti osztályba sorolását. (4) A bejelentett szervezeteknek termékcsaládonként kell minősíteniük a pirotechnikai termékek azon csoportjait,
amelyek megjelenésüket, funkciójukat vagy működésüket tekintve hasonlóak. 11. Az EK-típusvizsgálati eljárás
36. § A bejelentett szervezet az EK-típusvizsgálati eljárás során megvizsgáltatja és tanúsítja, hogy a bemutatott mintának
megfelelő termék az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek megfelel.
37. § (1) Az EK-típusvizsgálat iránti kérelmet a gyártó vagy az Európai Gazdasági Térségben letelepedett meghatalmazott
képviselője (e cím vonatkozásában a továbbiakban együtt: kérelmező) nyújthatja be az általa választott bejelentett
szervezetnél, vagy a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló törvény szerinti bejelentett
szervezetnél. (2) A kérelem tartalmazza: a) a gyártó nevét és címét, vagy – ha a kérelmet a gyártó meghatalmazott képviselője nyújtotta be – a képviselő
nevét és címét is, b) írásos nyilatkozatot arról, hogy ugyanezt a kérelmet másik bejelentett szervezethez nem nyújtották be, és
c) a (4) bekezdésben leírt műszaki dokumentációt. (3) A kérelmező a bejelentett szervezet részére átadja a gyártani tervezett termék egy mintadarabját (a továbbiakban:
típusminta). A bejelentett szervezet további típusmintákat is kérhet, ha ezek a vizsgálatok elvégzéséhez szükségesek.
(4) A műszaki dokumentáció célja, hogy lehetővé tegye az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági
követelményeknek való megfelelés értékelését. A műszaki dokumentáció az értékeléshez szükséges mértékben
kiterjed a tervezésre, a gyártásra, valamint a működés módjára, és – olyan részletességgel, amely az értékeléshez
szükséges – tartalmazza: a) a típus általános leírását,
b) az alkatrészek, szerelési egységek és kapcsolási áramkörök terveit és gyártási dokumentációját,
c) leírásokat és magyarázatokat, amelyek a rajzok, a tervek, valamint a termék működési módjának a megértéséhez
szükségesek, d) a hivatkozott, egészében vagy részben alkalmazott honosított harmonizált szabványok jegyzékét, vagy – ha ezek
valamelyikét nem alkalmazták – az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelmények teljesítését
szolgáló megoldások leírását, e) a számítások, az elvégzett vizsgálatok eredményeit, és
f) a vizsgálati jelentést. 38. § (1) A bejelentett szervezet megvizsgálja a műszaki dokumentációt, valamint felülvizsgálja, hogy a típusmintát a műszaki
dokumentációnak megfelelően gyártották-e, és megállapítja, hogy mely alkatrészeket tervezték meg a honosított
harmonizált szabványok vonatkozó előírásaival összhangban, és melyeket e szabványok vonatkozó előírásainak
figyelmen kívül hagyásával. (2) A bejelentett szervezet elvégzi a megfelelő vizsgálatokat, és a szükséges ellenőrzéseket annak megállapítására, hogy
a vonatkozó honosított harmonizált szabványokat a gyártó betartja-e és helyesen alkalmazza-e.
(3) Ha a honosított harmonizált szabványokat nem alkalmazták, a bejelentett szervezet elvégzi a megfelelő vizsgálatokat,
és a szükséges ellenőrzéseket annak megállapítására, hogy a gyártó által választott megoldások az e rendelet által
megállapított alapvető biztonsági követelményeket kielégítik-e. (4) A bejelentett szervezet egyezteti a kérelmezővel azt a helyszínt, ahol a szükséges vizsgálatokat és ellenőrzéseket
elvégzik. 39. § (1) Ha a típusminta kielégíti az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeket, a bejelentett
szervezet a kérelmező részére kiadja a típus megfelelőségéről szóló tanúsítványt. A tanúsítvány tartalmazza a gyártó
nevét és címét, a vizsgálat eredményét, a tanúsítvány érvényességének esetleges feltételeit, és a jóváhagyott típus
azonosításához szükséges adatokat. (2) A műszaki dokumentumok listáját a bejelentett szervezet mellékeli a tanúsítványhoz, amelynek egy másolati
példányát megőrzi. (3) Ha a bejelentett szervezet elutasítja a típus megfelelőségéről szóló tanúsítvány kiadására vonatkozó kérelmet,
az elutasítást részletesen meg kell indokolnia. 40. § (1) A típus megfelelőségéről szóló tanúsítvány műszaki dokumentációjával rendelkező kérelmező tájékoztatja
a bejelentett szervezetet az engedélyezett pirotechnikai termék minden olyan módosításáról, amely az e rendelet által
megállapított alapvető biztonsági követelményeknek vagy a termék használatára előírt feltételeknek való
megfelelőséget befolyásolhatja. (2) Ha az engedélyezett pirotechnikai termék (1) bekezdés szerinti módosítása kielégíti az e rendelet által megállapított
alapvető biztonsági követelményeket, a bejelentett szervezet a típus megfelelőségéről szóló eredeti tanúsítvány
kiegészítésével – a 45–47. §-ban foglalt eljárás mellőzésével – engedélyezi a módosítást.
41. § (1) A bejelentett szervezet a megfelelő adatok közlésével tájékoztatja a bejelentett szervezeteket az általa kiadott vagy
visszavont EK típus-megfelelőségi tanúsítványokról és módosításokról. (2) A bejelentett szervezet a típus megfelelőségéről szóló tanúsítványt és kiegészítései másolatát, valamint a tanúsítvány
mellékleteit – erre irányuló kérelem esetében – a bejelentett szervezetek rendelkezésére bocsátja.
(3) A gyártó vagy ha a gyártó az Európai Gazdasági Térségben nem letelepedett a terméket forgalomba hozó személy
– az utolsó termék előállításának időpontjától számított – legalább tíz évig megőrzi a műszaki dokumentációval együtt
a típus megfelelőségéről szóló tanúsítvány és a tanúsítvány kiegészítéseinek a másolatát.
12. A típus-megfelelőségi eljárás 42. § (1) A gyártó vagy az Európai Gazdasági Térségben letelepedett meghatalmazott képviselője a típus-megfelelőségi eljárás
során biztosítja, és nyilatkozatával megerősíti, hogy a gyártott pirotechnikai termék azonos a típus megfelelőségéről
szóló tanúsítványban leírt típussal, és kielégíti az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeket.
(2) A gyártó a pirotechnikai terméken elhelyezi a CE-jelölést, és kiadja az EK megfelelőségi nyilatkozatot.
43. § (1) A gyártó a gyártási eljárás során biztosítja a gyártott terméknek a típus megfelelőségéről szóló tanúsítványban leírt
típussal való azonosságát, és az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek való
megfelelését. (2) A gyártó vagy ha a gyártó az Európai Gazdasági Térségben nem letelepedett, a terméket forgalomba hozó személy
a termék utolsó gyártásának időpontjától számított legalább tíz évig megőrzi az EK megfelelőségi nyilatkozat egy
másolatát, valamint ha a gyártó nem letelepedett az Európai Unióban vagy valamely EGT-államban, akkor a műszaki
dokumentáció másolatát is. 44. § (1) A bejelentett szervezet legalább évente szúrópróbaszerű termékvizsgálatot végez vagy végeztet. A bejelentett
szervezet a kész gyártmányok közül a helyszínen kivett mintát vizsgálja vagy vizsgáltatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálatot a honosított harmonizált szabványokban meghatározott vagy ezekkel
egyenértékű vizsgálati eljárás szerint kell végezni annak megállapítása érdekében, hogy a termék megfelel-e
az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek, valamint azt, hogy a vizsgált pirotechnikai
termék megegyezik a típus-megfelelőségről szóló tanúsítványban leírt típussal. Ha a vizsgált termék nem felel meg
e követelményeknek, a bejelentett szervezet visszavonja a típus megfelelőségéről szóló tanúsítványt.
(3) A gyártó feltünteti a terméken a bejelentett szervezet azonosító jelét, regisztrációs számát és a tanúsítvány számát.
13. A gyártás minőségbiztosítása 45. § A gyártó a gyártásra, a végellenőrzésre és a vizsgálatra vonatkozó, a bejelentett szervezet által jóváhagyott
minőségbiztosítási rendszert működtet. 46. § (1) A gyártó a 48. § szerinti minőségbiztosítási rendszerrel biztosítja, és nyilatkozatával megerősíti, hogy a gyártott
pirotechnikai termék azonos a típus megfelelőségéről szóló tanúsítványban leírt típussal, és kielégíti az e rendelet által
megállapított alapvető biztonsági követelményeket. (2) A gyártó a pirotechnikai terméken elhelyezi a CE-jelölést, kiadja az EK megfelelőségi nyilatkozatot, és a CE-jelölés mellé
feltünteti a bejelentett szervezet azonosító jelét. 47. § (1) A gyártó kérelmet nyújt be az általa választott bejelentett vagy bejelentett szervezethez az adott pirotechnikai
termékre vonatkozó minőségbiztosítási rendszere értékelésére. (2) A kérelem tartalmazza
a) a gyártandó pirotechnikai termék osztályára vonatkozó összes lényeges adatot,
b) a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, és c) a jóváhagyott típus műszaki dokumentációját, valamint a típus megfelelőségéről szóló tanúsítvány egy
másolatát. (3) A minőségbiztosítási rendszer biztosítja a pirotechnikai terméknek a típus megfelelőségéről szóló tanúsítványban leírt
típussal való azonosságát, továbbá az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek való
megfelelését. (4) A gyártó által figyelembe vett alapvető követelményeket és előírásokat rendszerezett és szabályozott írásos
intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell összeállítani. A minőségbiztosítási rendszer dokumentumai
– a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések – egységes dokumentációt képeznek.
(5) A (4) bekezdés szerinti dokumentáció tartalmazza: a) a minőségcélokat, a szervezeti felépítést, valamint a pirotechnikai termék gyártását végző vállalkozás vezetőinek
a termék minőségével kapcsolatos feladatait, és jogköreit, b) a gyártási eljárásokat, a minőség-ellenőrzési és minőségbiztosítási módszereket, és más rendszeres
intézkedéseket, c) a gyártást megelőzően, a gyártás során, és azt követően elvégzendő ellenőrzéseket és vizsgálatokat, valamint
ezek gyakoriságát, d) a minőségügyi feljegyzéseket, és e) annak az eszköznek a leírását, amellyel a pirotechnikai termék tervezett minőségének elérését és
a minőségbiztosítási rendszer működését felügyelet alatt lehet tartani.
48. § (1) A bejelentett szervezet a minőségbiztosítási rendszer értékelésével megállapítja, hogy az megfelel-e a 47. §
(3)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Nem kell vizsgálni a 47. § (3)–(5) bekezdésében
meghatározott követelmények fennállását abban az esetben, amikor a megfelelő minőségbiztosítási rendszer az erre
vonatkozó honosított harmonizált szabványban leírt követelményeknek megfelel. (2) Az (1) bekezdés szerinti értékelést végző csoportban legalább egy, az adott gyártástechnológia értékeléséhez kellő
gyakorlattal rendelkező szakembernek kell lennie. Az értékelési eljárás során a gyártási helyszíneken helyszíni szemlét
kell tartani. (3) A bejelentett szervezet közli a gyártóval a döntését, amely a vizsgálat eredményét és a döntés indokolását is
tartalmazza. 49. § (1) A gyártó teljesíti a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszer által előírt kötelezettségeket, és biztosítja a rendszer
folyamatos, szakszerű és hatékony működését. (2) A gyártó vagy az Európai Gazdasági Térségben letelepedett meghatalmazott képviselője tájékoztatja
a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségbiztosítási rendszert érintő tervezett
változtatásokról. (3) A bejelentett szervezet megvizsgálja a tervezett változtatásokat, és dönt arról, hogy a minőségbiztosítási rendszer
a tervezett változtatásokkal is kielégíti-e a 47. § (3)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeket, vagy új
értékelés szükséges. (4) A bejelentett szervezet közli a gyártóval a döntését, amely a vizsgálat eredményét és a döntés indokolását is
tartalmazza. 50. § (1) A gyártó lehetővé teszi, hogy a bejelentett szervezet – ellenőrzési célokból – bejusson a gyártás, az átvétel,
az ellenőrzés, a vizsgálat és a tárolás létesítményeibe, továbbá rendelkezésére bocsát minden szükséges
dokumentumot, különösen a) a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, és
b) a minőségügyi feljegyzéseket. (2) A bejelentett szervezet évente legalább egyszer ellenőrzi, hogy a gyártó fenntartja és működteti-e
a minőségbiztosítási rendszert. Az ellenőrzésről készített jelentést a bejelentett szervezet átadja a gyártónak.
(3) A bejelentett szervezet a (2) bekezdés szerinti rendszeres ellenőrzésen kívül, a bejelentett szervezet saját döntése
alapján többször is végezhet ellenőrzést a gyártónál. Az ilyen ellenőrzések alkalmával a bejelentett szervezet szükség
esetén vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer szabályszerű működésének
ellenőrzésére. A bejelentett szervezet a gyártó rendelkezésére bocsátja az ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet, és
– ha vizsgálatot is végzett – a vizsgálati jegyzőkönyvet.
51. § A gyártó a hatóságoknak történő bemutatás céljából – a termék utolsó gyártásának időpontjától számított – tíz évig
megőrzi a) a 47. § (2) bekezdés b) pont szerinti dokumentációt,
b) a 49. § (2) bekezdés szerinti, korszerűsítés miatti módosítások dokumentumait, valamint
c) a bejelentett szervezetnek a 49. § (4) bekezdés, és az 50. § (2) és (3) bekezdés szerinti döntéseit és jegyzőkönyveit.
52. § A bejelentett szervezet a vonatkozó adatok közlésével tájékoztatja a bejelentett szervezeteket a jóváhagyott, és
a visszavont minőségbiztosítási rendszerekről. 14. A termék minőségbiztosítása
53. § A gyártó a végellenőrzésre, a vizsgálatra, és az adott pirotechnikai termékre vonatkozó, a bejelentett szervezet által
jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtet. 54. § (1) A gyártó az 53. § szerinti minőségbiztosítási rendszerrel biztosítja, és nyilatkozatával megerősíti, hogy a gyártott
pirotechnikai termék azonos a típus megfelelőségéről szóló tanúsítványban leírt típussal, és kielégíti az e rendelet által
megállapított alapvető biztonsági követelményeket. (2) A gyártó a pirotechnikai terméken elhelyezi a CE-jelölést, kiadja az EK megfelelőségi nyilatkozatot, és a CE-jelölés mellé
feltünteti a bejelentett szervezet azonosító jelét. 55. § (1) A gyártó kérelmet nyújt be az általa választott bejelentett szervezethez az adott pirotechnikai termékre vonatkozó
minőségbiztosítási rendszere értékelésére. (2) A kérelem tartalmazza: a) a gyártandó pirotechnikai termék besorolására vonatkozó információkat,
b) a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, és c) az engedélyezett típus műszaki dokumentációját, valamint a típus megfelelőségéről szóló tanúsítvány egy
másolatát. (3) A minőségbiztosítási rendszer keretében minden pirotechnikai terméket vizsgálni kell. A vizsgálatokat a honosított
harmonizált szabványokban leírt vagy ezekkel egyenértékű vizsgálati eljárás szerint kell elvégezni annak
megállapítása érdekében, hogy a pirotechnikai termék megfelel-e az e rendelet által megállapított alapvető
biztonsági követelményeknek. (4) A gyártó által figyelembe vett alapvető követelményeket és előírásokat rendszerezett és szabályozott írásos
intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell összeállítani. A minőségbiztosítási rendszer dokumentumai
– a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések – egységes dokumentációt képeznek.
(5) A (4) bekezdés szerinti dokumentáció tartalmazza: a) a minőségcélokat, a szervezeti felépítést, valamint a pirotechnikai termék gyártását végző vállalkozás vezetőinek
a termék minőségével kapcsolatos feladatait, és jogköreit, b) a gyártás utáni ellenőrzéseket és vizsgálatokat,
c) a minőségügyi feljegyzéseket, és d) annak az eszköznek a leírását, amellyel a minőségbiztosítási rendszer működését felügyelet alatt lehet tartani.
56. § (1) A bejelentett szervezet a minőségbiztosítási rendszer értékelésével megállapítja, hogy az kielégíti-e az 55. §
(3)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeket. Nem kell vizsgálni az 55. § (3)–(5) bekezdésében
meghatározott követelmények fennállását olyan esetben, amikor a megfelelő minőségbiztosítási rendszer az erre
vonatkozó honosított harmonizált szabványban leírt követelményeknek megfelel. (2) Az (1) bekezdés szerinti értékelést végző csoportban legalább egy, az adott gyártástechnológia értékeléséhez kellő
gyakorlattal rendelkező szakembernek kell lennie. Az értékelési eljárás során a gyártási helyszíneken helyszíni szemlét
kell tartani. (3) A bejelentett szervezet közli gyártóval a döntését, amely a vizsgálat eredményét és a döntés indokolását is tartalmazza.
57. § (1) A gyártó teljesíti a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszer által előírt kötelezettségeket, és biztosítja a rendszer
folyamatos, szakszerű és hatékony működését. (2) A gyártó vagy az Európai Gazdasági Térségben letelepedett meghatalmazott képviselője tájékoztatja
a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségbiztosítási rendszert érintő tervezett
változtatásokról. (3) A bejelentett szervezet megvizsgálja a tervezett változtatásokat, és dönt arról, hogy a minőségbiztosítási rendszer
a tervezett változtatásokkal is kielégíti-e az 55. § (3)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeket, vagy új
értékelés szükséges. (4) A bejelentett szervezet közli a gyártóval a döntését, amely a vizsgálat eredményét, és a döntés indokolását is
tartalmazza. 58. § (1) A gyártó lehetővé teszi, hogy a bejelentett szervezet – ellenőrzési célokból – bejusson az átvétel, az ellenőrzés,
a vizsgálat és a tárolás létesítményeibe, továbbá rendelkezésére bocsát minden szükséges dokumentumot, különösen
a) a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, b) a műszaki dokumentációt, és
c) a minőségügyi feljegyzéseket. (2) A bejelentett szervezet rendszeresen, de legalább évente ellenőrzi, hogy a gyártó fenntartja és működteti-e
a minőségbiztosítási rendszert. Az ellenőrzésről készített jelentést a bejelentett szervezet átadja a gyártónak.
(3) A bejelentett szervezet a (2) bekezdés szerinti rendszeres ellenőrzésen kívül, a bejelentett szervezet saját döntése
alapján többször is végezhet ellenőrzést a gyártónál. Az ilyen ellenőrzések alkalmával a bejelentett szervezet szükség
esetén vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer szabályszerű működésének
ellenőrzésére. A bejelentett szervezet a gyártó rendelkezésére bocsátja az ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet, és
– ha vizsgálatot is végzett – a vizsgálati jegyzőkönyvet.
59. § A gyártó a hatóságoknak történő bemutatás céljából – a termék utolsó gyártásának időpontjától számított – tíz évig
megőrzi a) az 55. § (2) bekezdés b) pont szerinti dokumentációt,
b) az 57. § (2) bekezdés szerinti, korszerűsítés miatti módosítások dokumentumait, és
c) a bejelentett szervezetnek az 57. § (4) bekezdés, és az 58. § (2) és (3) bekezdés szerinti döntéseit és jegyzőkönyveit.
60. § A bejelentett szervezet a vonatkozó adatok közlésével tájékoztatja a bejelentett szervezeteket a jóváhagyott és
a visszavont minőségbiztosítási rendszerről. 15. Az egyedi termék-hitelesítési eljárás
61. § (1) A bejelentett szervezet a pirotechnikai termék vizsgálatát a honosított harmonizált szabványokban meghatározott
vagy ezekkel egyenértékű vizsgálati eljárás szerint végzi annak megállapítása érdekében, hogy a termék megfelel-e
az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek.
(2) A bejelentett szervezet elhelyezi vagy elhelyezteti saját azonosító jelét minden egyes jóváhagyott pirotechnikai
terméken, és az elvégzett vizsgálatok alapján EK megfelelőségi tanúsítványt állít ki.
62. § (1) A gyártó az egyedi termék-hitelesítési eljárás során biztosítja, és nyilatkozatával megerősíti, hogy a 61. § szerint
tanúsított pirotechnikai termék kielégíti az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeket.
(2) A gyártó a pirotechnikai terméken elhelyezi a CE-jelölést, és kiadja az EK megfelelőségi nyilatkozatot.
63. § (1) A műszaki dokumentáció célja, hogy lehetővé tegye az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági
követelményeknek való megfelelés értékelését, továbbá a pirotechnikai termék koncepciójának, előállításának és
működésének megértését. (2) A műszaki dokumentáció tartalmazza: a) a termék típusának általános leírását, és a termék azonosítóját,
b) az alkatrészek, részegységek, áramkörök terveit, gyártási rajzait és terveit,
c) azokat a leírásokat és magyarázatokat, amelyek az említett rajzok és tervek, továbbá a működés módjának
megértéséhez szükségesek, d) a honosított harmonizált szabványok felsorolását, amelyeket teljes egészében vagy részben figyelembe vettek,
e) az alapvető biztonsági követelmények teljesítéséhez választott megoldások leírását,
f) a tervezési számítások, vizsgálatok eredményeit, és g) a vizsgálati jegyzőkönyveket.
16. A pirotechnikai termék teljes minőségbiztosítása 64. § A gyártó a tervezésre, a gyártásra, a végellenőrzésre, a vizsgálatra, és a 4. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték
termékre vonatkozó, a bejelentett szervezet által jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtet.
65. § (1) A gyártó a 64. § szerinti minőségbiztosítási rendszerrel biztosítja, és nyilatkozatával megerősíti, hogy az érintett
pirotechnikai termék kielégíti az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeket.
(2) A gyártó vagy az importőr a pirotechnikai terméken elhelyezi a CE-jelölést, kiadja az EK megfelelőségi nyilatkozatot, és
a CE-jelölés mellé feltünteti a bejelentett szervezet azonosító jelét.
66. § (1) A gyártó kérelmet nyújt be az általa választott bejelentett szervezethez az adott pirotechnikai termékre vonatkozó
minőségbiztosítási rendszere értékelésére. (2) A kérelem tartalmazza: a) a gyártandó pirotechnikai termék osztályba sorolására vonatkozó információkat, és
b) a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját. (3) A minőségbiztosítási rendszer biztosítja a pirotechnikai terméknek az e rendelet által megállapított alapvető
biztonsági követelményeknek való megfelelőségét. (4) A gyártó által figyelembe vett alapvető követelményeket és előírásokat rendszerezett és szabályozott írásos
intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell összeállítani. A minőségbiztosítási rendszer dokumentumai
– a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések – egységes dokumentációt képeznek.
(5) A (4) bekezdés szerinti dokumentáció tartalmazza: a) a minőségcélokat, a szervezeti felépítést, valamint a pirotechnikai termék gyártását végző vállalkozás vezetőinek
a termék minőségével kapcsolatos feladatait és jogköreit, b) a műszaki tervspecifikációkat,
c) a hivatkozott, egészében vagy részben alkalmazott honosított harmonizált szabványok jegyzékét, vagy – ha ezek
valamelyikét nem alkalmazták – az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelmények teljesítését
szolgáló megoldások leírását, d) a gyártandó pirotechnikai termék fejlesztése során a fejlesztési eredmények, eljárások és intézkedések
ellenőrzésénél és értékelésénél alkalmazott technikákat, e) a gyártási eljárásokat, a minőség-ellenőrzési és minőségbiztosítási módszereket, és más rendszeres
intézkedéseket, f) a gyártást megelőzően, a gyártás során, és azt követően elvégzendő ellenőrzéseket és vizsgálatokat, valamint
ezek gyakoriságát, g) a minőségügyi feljegyzéseket, és h) annak az eszköznek a leírását, amellyel a pirotechnikai termék tervezését, valamint tervezett minőségének
elérését és a minőségbiztosítási rendszer működését felügyelet alatt lehet tartani.
67. § (1) A bejelentett szervezet a minőségbiztosítási rendszer értékelésével megállapítja, hogy az kielégíti-e a 66. §
(3)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeket. Nem kell vizsgálni a 66. § (3)–(5) bekezdésében
meghatározott követelmények fennállását abban az esetben, amikor a megfelelő minőségbiztosítási rendszer az erre
vonatkozó honosított harmonizált szabványban leírt követelményeknek megfelel. (2) Az (1) bekezdés szerinti értékelést végző csoportban legalább egy, az adott gyártástechnológia értékeléséhez kellő
gyakorlattal rendelkező szakembernek kell lennie. Az értékelési eljárás során a gyártási helyszíneken helyszíni szemlét
kell tartani. (3) A bejelentett szervezet közli a gyártóval a döntését, amely a vizsgálat eredményét és a döntés indokolását is
tartalmazza. (4) A bejelentett szervezet döntése ellen az érintett a bírósághoz fordulhat.
68. § (1) A gyártó teljesíti a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszer által előírt kötelezettségeket, és biztosítja a rendszer
folyamatos, szakszerű és hatékony működését. (2) A gyártó vagy az Európai Gazdasági Térségben letelepedett meghatalmazott képviselője tájékoztatja
a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet a minőségbiztosítási rendszert érintő tervezett
változtatásokról. (3) A bejelentett szervezet megvizsgálja a tervezett változtatásokat, és dönt arról, hogy a minőségbiztosítási rendszer
a tervezett változtatásokkal is kielégíti-e a 66. § (3)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeket, vagy új
értékelés szükséges. (4) A bejelentett szervezet közli a gyártóval a döntését, amely a vizsgálat eredményét és a döntés indokolását is
tartalmazza. 69. § (1) A gyártó lehetővé teszi, hogy a bejelentett szervezet – ellenőrzési célokból – bejusson az átvétel, az ellenőrzés,
a vizsgálat és a tárolás létesítményeibe, továbbá rendelkezésére bocsát minden szükséges dokumentumot, különösen
a) a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, és b) a minőségbiztosítási rendszer által a fejlesztési és a gyártási terület számára előirányzott minőségügyi
feljegyzéseket. (2) A bejelentett szervezet rendszeresen, de legalább évente ellenőrzi, hogy a gyártó fenntartja és működteti-e
a minőségbiztosítási rendszert. Az ellenőrzésről készített jelentést a bejelentett szervezet átadja a gyártónak.
(3) A bejelentett szervezet a (2) bekezdés szerinti rendszeres ellenőrzésen kívül, a bejelentett szervezet saját döntése
alapján többször is végezhet ellenőrzést a gyártónál. Az ilyen ellenőrzések alkalmával a bejelentett szervezet szükség
esetén vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer szabályszerű működésének
ellenőrzésére. A bejelentett szervezet a gyártó rendelkezésére bocsátja az ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet, és
– ha vizsgálatot is végzett – a vizsgálati jegyzőkönyvet.
70. § A gyártó a hatóságoknak történő bemutatás céljából – a termék utolsó gyártásának időpontjától számított – tíz évig
megőrzi a) a 66. § (2) bekezdés b) pont szerinti dokumentációt,
b) a 68. § (2) bekezdés szerinti, korszerűsítés miatti módosítások dokumentumait, és
c) a bejelentett szervezetnek a 68. § (4) bekezdés, és a 69. § (2) és (3) bekezdés szerinti döntéseit és jegyzőkönyveit.
71. § A bejelentett szervezet a vonatkozó adatok közlésével tájékoztatja a bejelentett szervezeteket a jóváhagyott és
a visszavont minőségbiztosítási rendszerről. 17. A CE-jelölés 72. § (1) A pirotechnikai terméket – a megfelelőségértékelés sikeres befejezését követően – a forgalomba hozatal előtt a gyártó
a 2. melléklet szerinti CE-jelöléssel látja el. (2) A CE-jelölést jól látható, könnyen olvasható és maradandó módon kell a pirotechnikai terméken, vagy ha ez nem
lehetséges, a pirotechnikai termékhez rögzített azonosító táblán vagy a csomagoláson elhelyezni. Az azonosító táblát
úgy kell kialakítani, hogy azt ne lehessen újra felhasználni.
(3) Tilos a pirotechnikai terméken olyan jelölést vagy feliratot elhelyezni, amely a CE-jelölés jelentésével vagy írásképével
összetéveszthető. Bármely más jelölés elhelyezhető a pirotechnikai terméken, ha az nem rontja a CE-jelölés
láthatóságát és olvashatóságát. (4) Amennyiben a pirotechnikai termékekre más, a CE-jelölés egyéb szempontjait szabályozó és annak feltüntetését
előíró jogszabály is vonatkozik, ennek a jelölésnek jeleznie kell, hogy a termékek ezeknek is megfelelnek.
V. FEJEZET A PIROTECHNIKAI TERMÉK FORGALOMBA HOZATALA, FORGALMAZÁSA
73. § (1) A Magyar Köztársaságban pirotechnikai termék akkor hozható forgalomba és akkor forgalmazható, ha megfelel
az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek, megfelelőségét tanúsították, és ellátták
CE-jelöléssel. (2) Ha a pirotechnikai termékre több olyan jogszabály is vonatkozik, amely szintén előírja a CE-jelölés feltüntetését,
a CE-jelölés egyben azt is jelenti, hogy az adott pirotechnikai termék megfelel-e jogszabályok előírásainak.
74. § (1) A Magyar Köztársaság területén gyártott pirotechnikai termék, valamint az olyan államból behozott pirotechnikai
termék esetében, amelyet – Törökország kivételével – az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem
részes államban (a továbbiakban: harmadik ország) hoztak forgalomba vagy állítottak elő, a 73. § (1) bekezdésében
előírt követelmények teljesítését a bejelentett szervezet vizsgálja és tanúsítja.
(2) A más tagállam bejelentett szervezete által kiadott tanúsítvány az (1) bekezdés szerinti tanúsítvánnyal egyenértékű.
(3) A gyártó által saját használatra készített tűzijáték termék nem minősül forgalomba hozott terméknek, ha azt a Magyar
Köztársaság saját területén való használat céljából engedélyezte. VI. FEJEZET
PIACFELÜGYELETI INTÉZKEDÉSEK ÉS ELJÁRÁSOK 75. § (1) A rendőrség kezdeményezi a pirotechnikai termék forgalomból való kivonását, vagy megtiltja a pirotechnikai termék
forgalmazását, ha a) tudomására jut, hogy a CE-jelöléssel és EK-megfelelőségi nyilatkozattal ellátott, rendeltetésszerűen használt
pirotechnikai termék veszélyezteti a felhasználással érintettek életét, testi épségét, egészségét, vagyonát vagy
biztonságát, b) a bejelentett szervezet tájékoztatja, hogy visszavonta a pirotechnikai termék tanúsítványát, vagy egy gyártási
tételt nem megfelelőnek minősített, vagy c) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) tájékoztatja a Magyar Köztársaságot egy pirotechnikai termék
vagy gyártási tétel más részes államban történt forgalomból való kivonásáról vagy forgalomba hozatalának
megtiltásáról. (2) Ha a bejelentett szervezet a pirotechnikai termék tanúsítványát visszavonja vagy egy gyártási tételt nem megfelelőnek
minősít, erről – a visszavonást vagy a minősítést követően – haladéktalanul értesíti a rendőrséget.
(3) Ha a rendőrség az (1) bekezdés a) vagy b) pontja alapján kezdeményezi egy pirotechnikai termék forgalomból való
kivonását, illetve megtiltja e termék forgalmazását, erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, megjelölve
az intézkedés okát. (4) Ha egy nem megfelelő pirotechnikai termék CE-jelöléssel van ellátva, a rendőrség a jelölés elhelyezője elleni
intézkedése megtételéről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. (5) Ha a rendőrség tudomására jut, hogy a honosított harmonizált szabványok nem felelnek meg teljes mértékben
az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek, köteles az ügyet megindokolva a 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke szerint létrehozott állandó bizottság elé terjeszteni.
76. § (1) Ha a rendőrség tudomására jut, hogy egy pirotechnikai termék jelentős kockázatot jelent a természetes személyek
életére, testi épségére, egészségére vagy biztonságára, megvizsgáltatja a pirotechnikai terméket, és elvégzi annak
értékelését, amelynek eredményéről tájékoztatja az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vizsgálatról, annak értékeléséről és eredményéről a rendőrség – az értékelés elvégzését
követően haladéktalanul – tájékoztatja a Bizottságot és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
többi államot. 77. § (1) Ha a rendőrség nem ért egyet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam piacfelügyeleti
intézkedésével, erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. (2) A Bizottság álláspontját tartalmazó tájékoztatás kézhezvételét követően – ha szükséges – a rendőrség vagy
kezdeményezi a piacfelügyeleti eljárással érintett pirotechnikai termék forgalomból való kivonását, illetve megtiltja
e termék forgalmazását, vagy visszavonja intézkedését és erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.
78. § A rendőrség a 75–77. §-ban meghatározott piacfelügyeleti tevékenységéről évente tájékoztatja a Bizottságot.
79. § (1) A lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvény 18/E. §-a szerinti felügyeleti bírságolással kapcsolatos
a) első fokú eljárás lefolytatására a pirotechnikai tevékenység helye szerint illetékes megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság, b) másodfokú eljárás lefolytatására országos illetékességgel az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban:
ORFK) rendelkezik hatáskörrel. (2) A kiszabott bírság összegét a bírságot kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül az eljáró
hatóság 6. melléklet szerinti előirányzat-felhasználási keretszámla számára kell befizetni.
80. § A 14–15. §-ban, a 72. §-ban, és a 108. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése esetén
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvényben meghatározott hatóság jár el.
VII. FEJEZET A PIROTECHNIKAI TEVÉKENYSÉGEK ENGEDÉLYEZÉSE ÉS BEJELENTÉSE
18. Az engedélyezési eljárás közös szabályai 81. § (1) A tárolási engedéllyel rendelkező vállalkozásnak nem kell engedély a T1. és P1. pirotechnikai osztályba tartozó,
az egyszeri felhasználáshoz szükséges mennyiségnél nagyobb mennyiségű termék, valamint a T2. és P2. pirotechnikai
osztályba tartozó termék megvásárlásához, birtoklásához, és ezeknek tevékenysége során a használati és kezelési
útmutatóban előírt módon történő felhasználásához. (2) Nem kell engedély a gyártónak a gyártási engedélyében szereplő, általa gyártott pirotechnikai termék telephelyén
történő forgalmazásához. (3) A biztonsági követelményeknek megfelelő pirotechnikus által kialakított tárolóhelyen, egy időben összesen legfeljebb
20 kg nettó hatóanyag-tartalmú pirotechnikai termék a felhasználás megkezdését megelőző, és az azt követő öt
napon belül külön engedély nélkül tárolható átmeneti tárolóhelyen.
(4) Az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket, valamint T1. és P1. pirotechnikai osztályba tartozó
terméket az a vállalkozás forgalmazhat, amely megfelel a lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvényben és
az e rendeletben meghatározott feltételeknek, és rendelkezik az e rendeletben meghatározott biztonsági
követelményeknek megfelelő pirotechnikussal. A vállalkozás köteles erre irányuló szándékát a rendőrségnek
bejelenteni. (5) Az a vállalkozás, amely valamely EGT-tagállamban polgári célú pirotechnikai termék vizsgálatára, forgalmazására,
tárolására, kiállítására, illetve megsemmisítésére vonatkozó engedélyt szerzett, és e tevékenységét határon átnyúló
szolgáltatás keretében kívánja végezni, köteles ezt a tevékenység helye szerinti rendőr-kapitányságnak bejelenteni.
82. § (1) Védett természeti területen pirotechnikai termék felhasználása kizárólag állami, nemzeti vagy önkormányzat által
szervezett ünnepség, vagy az ezekhez kapcsolódó rendezvények keretén belül, a települések belterületén
engedélyezhető. (2) A pirotechnikai termék gyártására, valamint állandó és ideiglenes tárolóhelyen történő tárolására – a konténerben
mint ideiglenes tárolóhelyen történő tárolás kivételével – az építésügyi hatóságnak a használatbavételre,
a fennmaradásra, a rendeltetés megváltoztatására vonatkozó engedélye vagy telephelyengedély alapján adható ki
engedély. 83. § (1) Magánszemély csak az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket, a 107. § (2) bekezdésében
meghatározott időtartamban 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket, és a 109. § szerinti színpadi és
egyéb pirotechnikai termékeket birtokolhat, tárolhat és használhat fel.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően magánszemély nem birtokolhat petárdát.
(3) Az 1–3. pirotechnikai osztályra vonatkozó – e rendelet szerinti – szabadon felhasználhatóak kivételével a pirotechnikai
termék birtokosa a pirotechnikai terméket csak a pirotechnikai tevékenység végzéséhez szükséges engedéllyel, vagy
az 1–3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék felhasználásának bejelentéséről szóló rendőrségi igazolással
rendelkezőnek, illetve írásbeli meghatalmazással rendelkező megbízottjának adhatja át.
(4) Külföldi kivitelre vonatkozó írásos vevőnyilatkozat alapján, a pirotechnikai terméknek az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes más államba vagy harmadik országba irányuló kivitele esetén a (3) bekezdésben
foglaltakat nem kell alkalmazni. 84. § (1) A tevékenység helye szerint illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: engedélyező hatóság)
az engedélyt akkor adja ki, ha a kérelmező a tevékenységhez a jogszabályokban előírt követelményeket biztosította.
Az egyes követelmények maradéktalan teljesüléséhez szükséges feltételeket az engedélyben kell meghatározni.
(2) Az engedélyező hatóság az engedélyt visszavonja, ha
a) kiadásának valamely feltétele nem áll fenn, vagy megszűnt,
b) az engedélyes az e rendeletben előírt, illetve az engedélyben meghatározott kötelezettségét ismételten
megszegi, c) az engedélyes a 4. mellékletben meghatározott, a polgári célú pirotechnikai termékek felhasználásával, valamint
a felhasználáshoz szükséges segédeszközök használatával kapcsolatos biztonsági szabályzatban meghatározott
rendelkezéseket – a hatóság figyelmeztetése ellenére – ismételten megsérti.
(3) Az engedélyező hatóság a pirotechnikai termék gyártására, és állandó vagy ideiglenes tárolóhelyen történő tárolására
vonatkozó engedélyeket a tevékenység helye szerint illetékes helyi önkormányzat (Budapesten a kerületi
önkormányzat) jegyzőjének tájékoztatás céljából megküldi. 85. § (1) Az engedélyes halálával vagy megszűnésével az engedély hatálya megszűnik. Az engedélyes örököse vagy jogutóda
az engedélyes halálát vagy megszűnését követő nyolc napon belül ennek tényét – jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában – az engedélyező határozatnak a rendőrség részére történő leadásával bejelenti.
(2) Az engedély visszavonása esetén, valamint az (1) bekezdésben meghatározott esetben a rendőrség intézkedik
a pirotechnikai termék helyszínen történő zárolásáról. (3) Az engedélyes örököse vagy jogutóda a rendőrség által zárolt pirotechnikai terméket arra jogosult részére
a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló jogszabály rendelkezéseinek megfelelően értékesítheti
vagy megsemmisítését kezdeményezheti. 19. A pirotechnikai termék gyártásának engedélyezése
86. § (1) A gyártási tevékenységre irányuló engedély iránti kérelmet a 3. melléklet 1. pontjában meghatározott
formanyomtatványon kell benyújtani. (2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a pirotechnikai tevékenységet érintő létesítmények alaprajzát, műszaki leírását, a biztonságtechnikai
berendezések elhelyezésének vázlatrajzát, az alkalmazott technológia megfelelőségi nyilatkozatát,
b) a tűzvédelmi dokumentációt, c) a pirotechnikai termékkel kapcsolatos gyártási és tárolási tevékenységeket szabályzó műveleti utasításokat, és
d) igazolást, hogy a kérelmezőnek nincs jogerősen megállapított adó-, vám- vagy társadalombiztosítási tartozása,
vagy arra részletfizetést engedélyeztek, kivéve, ha a kérelmező – a kérelme benyújtásának időpontjában –
szerepel az adózás rendjéről szóló 2003. XCII. törvény 178. § 32. pontja szerinti köztartozásmentes adózói
adatbázisban, e) pirotechnikusi bizonyítvány másolatát, f) tűzvédelmi szakvizsga bizonyítvány másolatát.
(3) Az engedélyező hatóság által kiadott gyártási engedély visszavonásig hatályos.
87. § A gyártó a) a birtokában lévő pirotechnikai termékekről – a gyártási tevékenység végzésének helyétől térben elkülönítve –
naprakész terméknyilvántartást vezet székhelyén (telephelyén, fióktelepén), továbbá – a tűzijáték termékek
kivételével – gyártói termék-megfelelőségi műbizonylatot készít, és ezeket a nyilvántartás, a műbizonylat
elkészítésétől számított öt éven át megőrzi, akkor is, ha tevékenységét befejezte,
b) a gyártás megindítását, a pirotechnikusok személyének megváltozását, vagy a gyártási tevékenység két hónapon
túli szüneteltetését az engedélyező hatóságnak haladéktalanul bejelenti, c) a gyártási tevékenység megszüntetése esetén a tevékenység megszüntetését nyolc napon belül az engedélyező
hatóságnak írásban bejelenti, d) új termék bevezetése esetén – a forgalomba hozatal megkezdése előtt – az ORFK-t értesíti, és megküldi
a termékre vonatkozó fontosabb műszaki, biztonságtechnikai paramétereket (típus, pirotechnikai osztály,
UN szám, külső méret, kaliber, nettó hatóanyag-tartalom, működési magasság, biztonsági távolság nagysága,
indítási mód, felhasználáshoz kapcsolódó különleges biztonsági intézkedések) és a biztonsági adatlapot,
e) minden év február 15-ig megküldi az engedélyező hatóságnak az előző évben általa gyártott pirotechnikai
termékekről szóló kimutatást, terméktípusonkénti bontásban. 20. A pirotechnikai termék megsemmisítésének engedélyezése
88. § (1) A megsemmisítési tevékenységre irányuló engedély iránti kérelmet a 3. melléklet 2. pontjában meghatározott
formanyomtatványon kell benyújtani. (2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a pirotechnikai tevékenységet érintő létesítmények alaprajzát, műszaki leírását, tűzvédelmi dokumentációját, és
b) a megsemmisítési tevékenységet szabályozó műveleti utasítást, c) igazolást, hogy a kérelmezőnek nincs jogerősen megállapított adó-, vám- vagy társadalombiztosítási tartozása,
vagy arra részletfizetést engedélyeztek, kivéve, ha a kérelmező – a kérelme benyújtásának időpontjában –
szerepel az adózás rendjéről szóló 2003. XCII. törvény 178. § 32. pontja szerinti köztartozásmentes adózói
adatbázisban, d) pirotechnikusi bizonyítvány másolatát, e) tűzvédelmi szakvizsga bizonyítvány másolatát.
(3) Nem kell külön engedély a pirotechnikai termék, vagy e termékből származó robbanóanyagnak vagy pirotechnikai
elegynek minősülő anyag megsemmisítésére annak a vállalkozásnak, amely
a) robbanóanyag megsemmisítésre jogosult, vagy b) rendelkezik pirotechnikai termék gyártására vonatkozó engedéllyel, kijelölt megsemmisítő térrel, és az általa
gyártott pirotechnikai termékeket kívánja megsemmisíteni, vagy c) a 16 04 02 EWC kód alá besorolt veszélyes hulladékok megsemmisítésére jogosult.
(4) A megsemmisítési tevékenységet végző a) a birtokában lévő, megsemmisítésre váró anyagokról naprakész nyilvántartást vezet, és azt a nyilvántartás
felvételétől számított öt éven át megőrzi, akkor is, ha tevékenységét befejezte,
b) a megsemmisítési tevékenység megindítását, a felelős pirotechnikus személyének megváltozását, vagy
tevékenységének két hónapon túli szüneteltetését az engedélyező hatóságnak haladéktalanul bejelenti,
c) a megsemmisítési tevékenység megszüntetése esetén a tevékenység megszüntetését nyolc napon belül
az engedélyező hatóságnak írásban bejelenti. (5) Az engedélyező hatóság által kiadott megsemmisítési engedély visszavonásig hatályos.
(6) Pirotechnikai anyagok megsemmisítése robbantással vagy elégetéssel történhet.
89. § (1) A robbantással megsemmisítendő anyagot a műveleti utasításban megengedett mennyiségben, rátett töltettel
– védelmet nyújtó fedezékből – robbantógéppel kell indítani. Az anyagot erre a célra térszín alatt kiképzett
mélyedésben kell elhelyezni, és gondoskodni kell az anyag szétrepülésének megakadályozásáról. Ugyanabban
a mélyedésben újabb anyagot csak akkor szabad elhelyezni, ha a mélyedés és környezete lehűlt.
(2) A robbantást kísérő füst megszűnése után a helyszínen ellenőrizni kell, hogy a megsemmisítendő anyag teljes
mennyisége megsemmisült-e. A robbantás után található anyag-maradványt össze kell gyűjteni és újabb
robbantással kell megsemmisíteni. (3) Robbantással csak a robbanóképes anyagot lehet megsemmisíteni.
(4) A robbantásos megsemmisítő munkálatot minden esetben két személynek kell végeznie, akik közül legalább az egyik
személynek robbantómesteri képesítéssel kell rendelkeznie. 90. § (1) Az elégetéssel megsemmisíthető megsemmisítendő anyagot, az azzal szennyezett, éghető anyagú göngyöleget
a műveleti utasításban megengedett mennyiségben és előírt módon kell megsemmisíteni. Halmazban való elégetés
esetében az egyidejűleg megsemmisíthető anyag mennyisége legfeljebb 20 kg lehet.
(2) A megsemmisítendő anyag vagy termék tulajdonságaitól, valamint az égés közben tanúsított viselkedésüktől
függően az égetést szabadban kijelölt égetőtéren vagy zárt speciális berendezésben kell elvégezni.
A megsemmisítendő anyaggal töltött olyan terméket, amelynek alkatrészei az égetés közben szétrepülésre
hajlamosak, szétrepülésüket megakadályozó módon kialakított berendezésben kell elégetni. Indokolt esetben
a terméket funkció szerinti működtetéssel kell megsemmisíteni. (3) A nyíltterű égetéshez a kijelölt égetőtér körül – a tűz továbbterjedésének megakadályozása céljából – gyúlékony
anyagtól mentes övezetet kell kialakítani. Az égetőtéren a megsemmisítendő anyagot vékony rétegben, keskeny
csíkok formájában kell kiszórni. (4) A könnyen gyulladó és azonnal továbbégő sajátosságú anyagot – biztonságos fedezékből – távgyújtással (villamos
izzógyújtófej, robbantókábel és robbantógép alkalmazásával) kell meggyújtani. (5) A nehezen gyulladó és önmagában bizonytalanul égő anyag kiterített anyagcsíkja alá és fölé könnyen égő anyagból
olyan mennyiséget kell helyezni, hogy az égetés közben a tűz táplálására ne legyen szükség. A gyújtást villamos
izzófejjel vagy gyújtózsinórral, távgyújtással kell elvégezni. A gyújtás elősegítésére kevés lőpor is alkalmazható.
(6) A gyújtást mindig a légáramlástól függően kell elvégezni úgy, hogy az égés a légáramlással szemben haladjon előre.
91. § (1) A nyílttéri égetéses megsemmisítést csak szélmentes vagy gyenge szeles (0–1,5 m/s) és csapadékmentes időben,
száraz talajon lehet – segédeszközök használata nélkül – végrehajtani. Fagyott vagy nedves talaj esetében száraz
homokot kell szórni a talajra, vagy több rétegben hullámpapírt kell a talajra fektetni, és az elégetendő anyagot
csíkokban erre kell kiszórni. (2) Az égetés helyét csak az égés látható jeleinek megszűnése után lehet megközelíteni. Minden égetés után meg kell
győződni arról, hogy nem maradt-e vissza el nem égett megsemmisítendő anyag. Az esetleges maradványokat össze
kell szedni, és azokat a soron következő elégetendő adaghoz kell hozzátenni. Az előző égetés helyétől csak legalább
1 m távolságra lehet az újabb elégetendő adagot kiteríteni. Az égetés helyét csak a talaj teljes lehűlése után lehet
igénybe venni. (3) Az égetőteret csak akkor lehet elhagyni, ha minden meggyújtott anyag már teljesen elégett.
(4) Az égetést követően visszamaradt anyag kezeléséről gondoskodni kell.
21. A pirotechnikai termék vizsgálatának engedélyezése 92. § (1) Az önálló vizsgálati tevékenységre irányuló engedély iránti kérelmet a 3. melléklet 3. pontjában meghatározott
formanyomtatványon kell benyújtani. (2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a pirotechnikai tevékenységet érintő létesítmények alaprajzát, műszaki leírását, a biztonságtechnikai
berendezések elhelyezésének vázlatrajzát, b) a tűzvédelmi dokumentációt, c) a pirotechnikai termékkel kapcsolatos vizsgálati tevékenységet szabályzó műveleti utasításokat, és
d) igazolást, hogy a kérelmezőnek nincs jogerősen megállapított adó-, vám- vagy társadalombiztosítási tartozása,
vagy arra részletfizetést engedélyeztek, kivéve, ha a kérelmező – a kérelme benyújtásának időpontjában –
szerepel az adózás rendjéről szóló 2003. XCII. törvény 178. § 32. pontja szerinti köztartozásmentes adózói
adatbázisban, e) pirotechnikusi bizonyítvány másolatát, f) tűzvédelmi szakvizsga bizonyítvány másolatát.
(3) Az engedélyező hatóság által kiadott vizsgálati engedély visszavonásig hatályos.
22. Pirotechnikai termékek forgalmazásának engedélyezése 93. § (1) A forgalmazási engedély iránti kérelmet a 3. melléklet 4. pontjában meghatározott formanyomtatványon kell
benyújtani. (2) A kérelemhez mellékelni kell a) a forgalmazásra szolgáló létesítmények alaprajzát, műszaki leírását, a biztonságtechnikai berendezések
elhelyezésének vázlatrajzát, és b) az Európai Gazdasági Térség területén működő, pirotechnikai termék megsemmisítésére jogosult vállalkozással
kötött megállapodás másolati példányát, c) igazolást, hogy a kérelmezőnek nincs jogerősen megállapított adó-, vám- vagy társadalombiztosítási tartozása,
vagy arra részletfizetést engedélyeztek, kivéve, ha a kérelmező – a kérelme benyújtásának időpontjában –
szerepel az adózás rendjéről szóló 2003. XCII. törvény 178. § 32. pontja szerinti köztartozásmentes adózói
adatbázisban, d) pirotechnikusi bizonyítvány másolatát, e) tűzvédelmi szakvizsga bizonyítvány másolatát.
(3) A forgalmazáshoz kapcsolódó tárolás esetében a kérelemnek tartalmaznia kell a 97. § (2) bekezdés a) és b) pontjában
meghatározott mellékleteket, és a 3. melléklet 7. pontjában meghatározott adatokat is.
94. § (1) A gyártó a gyártási engedélyében szereplő, általa gyártott pirotechnikai terméket telephelyén – külön engedély
nélkül, a forgalmazóra vonatkozó szabályok szerint – forgalmazhatja.
(2) A pirotechnikai termék üzletben történő forgalmazása – kivéve e termékek év végi, konténerből történő ideiglenes
forgalmazását – kizárólag bolti működési engedély birtokában kezdhető meg, és folytatható.
(3) Tilos a pirotechnikai termék postai vagy csomagküldő szolgálat útján történő értékesítése.
(4) Az engedélyező hatóság által kiadott forgalmazási engedély visszavonásig hatályos.
(5) Az 1–3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék év végi forgalmazása, és ehhez kapcsolódó tárolása
forgalmazási engedéllyel rendelkező részére ideiglenes tárolóhelyre is engedélyezhető legfeljebb két hónap
időtartamra. 95. § (1) A forgalmazó a) a birtokában lévő pirotechnikai termékekről naprakész terméknyilvántartást vezet, és azt a nyilvántartás
elkészítésétől számított öt éven át megőrzi, akkor is, ha tevékenységét befejezte,
b) a pirotechnikai termék értékesítését bizonylatolja, és a bizonylatokat öt évig megőrzi,
c) a forgalmazás megkezdését, a pirotechnikusok személyének megváltozását, vagy a forgalmazás két hónapon túli
szüneteltetését az engedélyező hatóságnak haladéktalanul bejelenti, d) a forgalmazási tevékenység megszüntetése esetén a tevékenység megszüntetését nyolc napon belül
az engedélyező hatóságnak írásban bejelenti, e) a vásárló részére hitelt érdemlően, tételesen igazolja az általa értékesített pirotechnikai terméket,
f) minden év február 15-ig megküldi az engedélyező hatóságnak az előző évben általa forgalmazott pirotechnikai
termékekről szóló kimutatást, terméktípusonkénti bontásban. (2) Az (1) bekezdés e) pontjától eltérően a végfelhasználói célból természetes személy részére értékesített
szabadforgalmazású termék esetében az igazolásnak nem kell tételesnek lennie.
23. Pirotechnikai termék kiállításának engedélyezése 96. § (1) A pirotechnikai termék kiállítása iránti kérelmet a 3. melléklet 6. pontjában meghatározott formanyomtatványon kell
benyújtani. (2) Kereskedelmi vásáron, kiállításon, valamint pirotechnikai termék értékesítési célú bemutatóján kiállítható és
felhasználható az e rendelet által megállapított alapvető biztonsági követelményeknek nem megfelelő pirotechnikai
termék is, ha azon a termék megfelelőségének és forgalmazhatóságának hiányát, valamint a vásár, kiállítás vagy
bemutató nevét és időpontját látható módon feltüntetik. (3) A (2) bekezdésben meghatározott esetben az engedélyező hatóság – az engedély megadásának feltételeként –
megfelelő biztonsági intézkedések megtételét írja elő az engedélyes számára.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott pirotechnikai termékek esetében a 14. § és a 15. § rendelkezéseit nem kell
alkalmazni. (5) Az engedélyező hatóság által kiadott kiállítási engedély egy évig hatályos.
24. A pirotechnikai termék tárolásának engedélyezése 97. § (1) A tárolási engedély iránti kérelmet a 3. melléklet 7. pontjában meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) A tárolási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel a bérleti szerződés másolatát, ha a tárolásra szolgáló létesítményt
a kérelmet benyújtó vállalkozás bérleti jogviszony alapján használja,
b) a tárolásra szolgáló létesítmény alaprajzát, műszaki leírását, a biztonságtechnikai berendezések elhelyezésének
vázlatrajzát, c) a tűzvédelmi dokumentációt, d) a pirotechnikai raktározási tevékenységet szabályozó műveleti utasítást,
e) a tárolási norma meghatározásával kapcsolatos számításokat, f) az Európai Gazdasági Térség területén működő, pirotechnikai termék megsemmisítésére jogosult vállalkozással
kötött megállapodás másolati példányát, g) igazolást, hogy a kérelmezőnek nincs jogerősen megállapított adó-, vám- vagy társadalombiztosítási tartozása,
vagy arra részletfizetést engedélyeztek, kivéve, ha a kérelmező – a kérelme benyújtásának időpontjában –
szerepel az adózás rendjéről szóló 2003. XCII. törvény 178. § 32. pontja szerinti köztartozásmentes adózói
adatbázisban, h) konténerek esetében azok műszaki megfelelőségét igazoló gyártói műbizonylatot,
i) a tárolásra szolgáló terület méretarányos helyszínrajzát, külön megjelölve a telepítési távolságokat, a lezárandó
területet, a környezeti veszélyforrásokat, építményeket, a tájolást és a menekülési útvonalakat,
j) a pirotechnikusi bizonyítvány másolatát és k) a tűzvédelmi szakvizsga bizonyítvány másolatát.
(3) A tárolásra szolgáló létesítmény tulajdonjogát vagy használati jogát a kérelmet benyújtó vállalkozás igazolja a kérelem
benyújtásakor. Ha a kérelmező vállalkozás a tulajdonjogát vagy használati jogát nem igazolja, az engedélyező hatóság
az engedély iránti kérelem elbírálásához adatszolgáltatás iránti kérelemmel fordulhat a tulajdonjogról és használati
jogról nyilvántartást vezető hatósághoz. (4) Az engedélyező hatóság által kiadott tárolási engedély visszavonásig hatályos.
98. § (1) Az 1–3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék december 28. és 31. közötti időszakban történő
forgalmazásához a tárolás ideiglenes tárolóhelyre is engedélyezhető, feltéve, hogy felügyeletéről (élőerős őrzéssel
vagy riasztást követő azonnali reagálással összehangolt folyamatos képi megfigyeléssel) gondoskodnak.
(2) Az eladásra szolgáló helyen egy időben összesen legfeljebb 20 kg nettó hatóanyag-tartalmú termék tárolható.
A forgalmazó jól látható helyen, írásban tájékoztatja a vásárlókat a térítésmentes visszavétel lehetőségéről (hely,
időpont és elérhetőség feltüntetésével). (3) Átmeneti tárolóhelyen, egy időben összesen legfeljebb 20 kg nettó hatóanyag-tartalmú pirotechnikai termék
a felhasználás megkezdését megelőző, és az azt követő öt napon belül külön engedély nélkül tárolható. A felhasználási
engedély iránti kérelemben a tárolóhely pontos helyét (település, utca, házszám vagy helyrajzi szám) fel kell tüntetni.
(4) Ideiglenes, kézi és átmeneti tárolóhelyek konténerben is kialakíthatóak. Ideiglenes és átmeneti tárolóhely építésügyi
hatósági engedély nélkül kialakított konténerben is létesíthető. (5) Egy épületen belül kizárólag egy átmeneti vagy kézi tárolóhely alakítható ki.
25. Pirotechnikai termék felhasználásának engedélyezése, bejelentése 99. § (1) A felhasználási engedély iránti kérelmet a felhasználás megkezdését megelőzően tizennégy nappal a 3. melléklet
8. pontjában meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani. (2) A felhasználási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a pirotechnikai tevékenységgel érintett terület méretarányos helyszínrajzát, külön megjelölve a telepítés helyét,
a védő-, illetve a lezárandó területet, a környezeti veszélyforrásokat, építményeket, a tájolást és a menekülési
útvonalakat, b) a pirotechnikai termék felhasználása során igénybe vehető terület, műtárgy, létesítmény birtokosának vagy
képviselőjének hozzájárulását tartalmazó nyilatkozatot, c) a pirotechnikai termék szállítási módjának megfelelő veszélyes áru szállítási jogszabály által az adott szállításra
vonatkozó feltételek meglétére vonatkozó nyilatkozatot, és d) a pirotechnikai termék felhasználását végző pirotechnikus nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a kérelemben
megjelölt napon és időtartamban tervezett felhasználáshoz képest öt óra eltérésen belül egyéb felhasználásra
vonatkozó kérelmet mely helyszínekre, és hatóságokhoz nyújtott be,
e) pirotechnikusi bizonyítvány másolatát, f) tűzvédelmi szakvizsga bizonyítvány másolatát.
(3) A (2) bekezdés c) pontja esetében, ha a kérelemben megjelölt összes nettó hatóanyag-tartalom meghaladja
a veszélyes áruk szállításáról szóló külön jogszabályban meghatározott az egy szállítóegységben szállított
mennyiségből adódó mentesség szerinti határértékeket, a felhasználási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a szükséges okmányok (jármű-jóváhagyási igazolás, ADR oktatási bizonyítvány, írásbeli utasítás, veszélyes áru szállítási
biztonsági tanácsadó bejelentés) másolatát is. (4) A (2) bekezdés d) pontjára figyelemmel több helyszín esetében a felhasználás csak akkor engedélyezhető, ha
a lebonyolítást a többi helyszínen történő tevékenység nem akadályozza vagy veszélyezteti.
(5) Az 1–3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket a felhasználási engedély benyújtására jogosult vállalkozás
felelős pirotechnikusa – maximum 20 kg összes nettó hatóanyag-tartalomig – engedély nélkül, az engedélyező
hatósághoz történő előzetes bejelentési kötelezettség mellett felhasználhat. (6) A bejelentést – a felhasználás megkezdését megelőzően legalább nyolc nappal – a felhasználás helye szerint illetékes
rendőrkapitányságon kell megtenni a 3. melléklet 9. pontjában meghatározott formanyomtatványon a (2) bekezdés
a)–c), e) és f) pontjaiban előírt mellékletekkel. (7) Ha a bejelentés alapján a jogszabályok előírásainak megfelelő, biztonságos felhasználás és tárolás feltételei nem
biztosítottak, a felhasználás megkezdése előtt legalább két nappal a tevékenység végzését a (6) bekezdés szerinti
rendőrkapitányság megtiltja. 100. § (1) A kizárólag kutatási, fejlesztési és vizsgálati céllal gyártott pirotechnikai termék, amely nem felel meg az e rendelet által
megállapított alapvető biztonsági követelményeknek, akkor használható fel ilyen célra, ha azon jól látható módon fel
van tüntetve az, hogy nem felel meg e követelményeknek, valamint az, hogy kizárólag kutatási, fejlesztési és vizsgálati
célra használható fel. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott pirotechnikai termékek esetében a 14. § és a 15. § rendelkezéseit nem kell
alkalmazni. 101. § A pirotechnikai termék felhasználásának engedélyezésére irányuló közigazgatási hatósági eljárásban az ügyintézési
határidő tizenöt nap, amely nem hosszabbítható meg. 102. § A felhasználási engedéllyel rendelkező, valamint a 99. § (6) bekezdés alapján bejelentést tevő vállalkozás
a) az engedélyezett termékek beszerzését a forgalmazóval hitelt érdemlően igazoltatja, és
b) tűzijáték végrehajtásáról, a fel nem használt termékekről nyolc munkanapon belül írásban tájékoztatja
az engedélyező hatóságot, c) a hibás vagy lejárt felhasználhatósági idejű pirotechnikai terméket köteles a vásárlás helyére visszaszállítani,
a forgalmazó köteles azt térítésmentesen és költség felszámítása nélkül visszavenni.
VIII. FEJEZET AZ EGYES PIROTECHNIKAI TERMÉKEKRE VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK
26. Az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termékekre vonatkozó speciális szabályok
103. § (1) Az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termékre e rendelet előírásait e címben meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni. (2) Nem kell engedély a 14. életévét betöltött személynek az 1. pirotechnikai osztályba tartozó pirotechnikai termékek
– a petárda kivételével – megvásárlásához, birtoklásához, és ezeket egy időben összesen 1 kg nettó tömegig tárolhatja,
és a használati és kezelési útmutatóban meghatározottak szerint felhasználhatja. A 14. életévét be nem töltött személy
csak nagykorú személy felügyelete mellett használhat fel 1. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket.
(3) Nem kell engedély a 16. életévét betöltött személynek a 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék – a petárda
kivételével – megvásárlásához, birtoklásához, és ezeket egy időben összesen 1 kg nettó tömegig tárolhatja, és
a használati és kezelési útmutatóban meghatározottak szerint felhasználhatja. A 16. életévét be nem töltött személy
csak nagykorú személy felügyelete mellett használhat fel 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket.
104. § (1) 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék
a) közintézményben, középületben, sportlétesítményben, egyházi intézményben, védett természeti területen
és „C” tűzveszélyességi osztályba tartozó helyen, illetve rendezvény helyszínéül szolgáló nyilvános helyen
pirotechnikus jelenlétében és irányításával használható fel, b) tömegközlekedési eszközön nem használható fel, és csak zárt csomagolásban szállítható,
c) magánszemély által közúti és gyalogos közlekedésre (út, járda, híd stb.), kikapcsolódásra, szórakozásra,
sporttevékenységre, szabadidő eltöltésére szolgáló területen – kivéve a december 28. 18 óra és a következő
naptári év január 1-jén 6 óra közötti időtartamot – nem használható fel.
(2) A hibás vagy lejárt felhasználhatósági idejű, 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket a vevő köteles
a vásárlás helyére visszaszállítani, a forgalmazó köteles azt térítésmentesen és költség felszámítása nélkül visszavenni.
(3) Az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék alkalmas tárolóhely hiányában a 26. §-ban foglaltak szerint
is tárolható. 105. § (1) Az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék forgalmazását a tevékenység megkezdése előtt legalább
tizenöt munkanappal be kell jelenteni a forgalmazás helye szerint illetékes rendőrkapitányságon.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést a 3. melléklet 5. pontjában meghatározott formanyomtatványon kell teljesíteni,
amelyről a rendőrség igazolást ad ki. (3) A bejelentéshez mellékelni kell a forgalmazásra szolgáló létesítmény alaprajzát, műszaki leírását, a biztonsági
védőberendezések vázlatrajzát. (4) Ha a bejelentés alapján a jogszabályok előírásainak megfelelő, biztonságos forgalmazás és tárolás feltételei nem
biztosítottak, a forgalmazás megkezdése előtt legalább öt nappal, a tevékenység végzését az (1) bekezdésben
meghatározott rendőrkapitányság megtiltja. 106. § (1) Az 1. és 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék – kivéve e termék év végi, konténerből történő ideiglenes
forgalmazását – csak az e célra szakosodott nyílt árusítású üzletben, vagy egyéb üzlet megfelelően elkülönített
részében árusítható. (2) A 2. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék nagy forgalmú vagy tömegtartózkodásra szolgáló épületben,
valamint a 300 m2 – szintenként összesített – alapterület feletti áruházban vagy vásárcsarnokban nem forgalmazható.
27. A 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termékekre vonatkozó speciális szabályok
107. § (1) A 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termékre e rendelet előírásait e címben meghatározott eltérésekkel kell
alkalmazni. (2) Nem kell engedély a nagykorú személynek a 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék december 28-a és 31-e
között történő megvásárlásához, és a használati és kezelési útmutatóban meghatározottak szerint december 31-én
18 órától a következő naptári év január 1-jén 6 óráig történő felhasználásához.
(3) A 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék használati és kezelési útmutatójának tartalmaznia kell a termék
magánszemély általi engedélyhez nem kötött felhasználhatóság időtartamát. 108. § (1) A 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék közintézményben, középületben, sportlétesítményben, egyházi
intézményben, rendezvény helyszínéül szolgáló nyilvános helyen és „C” tűzveszélyességi osztályba tartozó helyen
pirotechnikus irányításával használható fel. (2) 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték termék tömegközlekedési eszközön nem használható fel, és csak zárt
csomagolásban szállítható. (3) A fel nem használt vagy hibás, 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméket január 5-ig a vevő köteles
a forgalmazónak visszaszállítani, aki ezt köteles térítésmentesen és költség felszámítása nélkül visszavenni.
(4) Nagykorú személynek nem kell külön engedély 3. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték terméknek
a (3) bekezdésben meghatározott időpontig történő – egy időben összesen 3 kg nettó hatóanyag-tartalmat meg nem
haladó – birtoklásához, tárolásához. 28. A színpadi és az egyéb pirotechnikai termékekre vonatkozó speciális szabályok
109. § (1) A színpadi és az egyéb pirotechnikai termékre e rendelet előírásait a (2)–(8) bekezdésben meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni. (2) Színpadi, illetve egyéb pirotechnikai terméket kizárólag csak gyártói termék-megfelelőségi műbizonylat megléte
esetén, a használati és kezelési útmutatóban feltüntetett célra lehet felhasználni.
(3) A T1. és a P1. pirotechnikai osztályba tartozó termékek forgalmazásának bejelentésekor a 104. §-ban meghatározottak
szerint kell eljárni. (4) Nagykorú személy részére nem kell engedély a T1. és a P1. pirotechnikai osztályba tartozó termék egyszeri
felhasználáshoz szükséges mennyiségben történő megvásárlásához, birtoklásához, és a használati és kezelési
útmutatóban előírt módon történő tárolásához és felhasználásához. A T1. pirotechnikai osztályba tartozó termék
– alkalmas tárolóhely hiányában – a 26. § szerint kialakított tárolóhelyen is tárolható.
(5) A T2. és a P2. pirotechnikai osztályba tartozó termék csak szaktudással rendelkező személy által kezelhető és
használható fel. (6) Nem kell engedély az e rendelet szerinti tárolási engedéllyel rendelkező vállalkozás részére a T1. és a P1. pirotechnikai
osztályba tartozó, az egyszeri felhasználáshoz szükséges mennyiségnél nagyobb mennyiségű termék, illetve a T2. és
a P2. pirotechnikai osztályba tartozó termék megvásárlásához, birtoklásához, ha azt tevékenysége során a használati
és kezelési útmutatóban előírt módon használja fel. (7) A színpadi, és az oda nem rendszeresített egyéb pirotechnikai termék tömegközlekedési eszközön nem használható
fel, és csak zárt csomagolásban szállítható. (8) A hibás vagy lejárt felhasználhatósági idejű színpadi vagy egyéb pirotechnikai terméket a vevő köteles a vásárlás
helyére visszaszállítani, a forgalmazó köteles azt térítésmentesen és költség felszámítása nélkül visszavenni.
29. Tűzvédelmi oktatás 110. § Az engedély- vagy bejelentés-köteles pirotechnikai tevékenységet végző személyek tűzvédelmi oktatását évente meg
kell ismételni és az oktatást dokumentálni szükséges. IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 111. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
30. Átmeneti rendelkezések 112. § (1) E rendelet előírásait az első fokú határozattal még el nem bírált ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E rendelet 87. § d) pontja szerinti értesítést, a már forgalomba hozott pirotechnikai termékek esetében az e rendelet
hatálybalépését követő két hónapon belül kell teljesíteni. (3) E rendelet hatálybalépése előtt kiadott engedélyeket e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül meg kell
újítani. (4) A (3) bekezdésben meghatározott határidő eredménytelen leteltével az engedély érvényességét veszti.
113. § Az egyéb pirotechnikai termékeknek, a 4. osztályba tartozó tűzijátékok és a színházi pirotechnikai termékeknek
a Magyar Köztársaság területén történő, 2013. július 4-ét megelőző forgalomba hozatala akkor is jogszerű, ha az
a) a honosított harmonizált szabványoknak megfelel, vagy rendelkezik EK megfelelőségi nyilatkozattal, illetve azzal
egyenértékű megfelelőségértékelési eljárással vizsgálták és tanúsították, b) megfelel a 7–13. §-ban meghatározott követelményeknek, valamint a termékfelelősséggel és
a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos szabályoknak. 114. § (1) Hatályát veszti a polgári célú pirotechnikai tevékenységek felügyeletéről szóló 155/2003. (X. 1.) Korm. rendelet.
(2) Az áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok országhatárt, illetve vámhatárt átlépő kereskedelemről szóló
110/2004. (IV. 28.) Korm. rendelet 2. a) és 2. b) számú melléklet 1. pontjában, valamint 3. számú melléklet 1. pont
b) alpontjában a „játékos pirotechnikai” szövegrész helyébe az „az 1. pirotechnikai osztályba tartozó tűzijáték” szöveg
lép. (3) A kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 3. melléklet
5. pontjában a „fegyver, lőszer, robbanó- és robbantószer, gázspray, pirotechnikai termék, a polgári célú pirotechnikai
tevékenységek felügyeletéről szóló kormányrendelet szerinti játékos pirotechnikai termékek, valamint a kis és
a közepes tűzijáték termékek kivételével, az ott meghatározott feltételekkel” szövegrész helyébe a „fegyver, lőszer,
robbanó- és robbantószer, gázspray, pirotechnikai termék, a polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló
kormányrendelet szerinti 1., 2. és 3. pirotechnikai osztályba tartozó termékek, az ott meghatározott kivételekkel”
szöveg lép. 31. Az Európai Unió jogának való megfelelés
115. § (1) E rendelet a) a pirotechnikai tárgyaknak és egyes lőszereknek a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára
és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló 93/15/EGK tanácsi irányelv alkalmazásában
történő meghatározásáról szóló, 2004. április 23-i 2004/57/EK bizottsági irányelvnek,
b) a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló, 2007. május 23-i 2007/23/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja. (2) A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az információs társadalom szolgáltatására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10.
cikkében előírt egyeztetése megtörtént. (3) Az e rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az olyan pirotechnikai
terméknek, amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak
forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak
elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások az emberi élet megóvása
tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök