text:
2010. XIX. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Kanada
közötti légiközlekedési megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás magyar nyelvű hiteles szövege a következő:
„LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS
egyrészről KANADA
és
másrészről
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerződő feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továb biak ban:
a tagállamok),
valamint az EURÓPAI KÖZÖSSÉG között;
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 15-i ülésnapján fogadta el.
Kanada és a tagállamok az 1944. december 7., napján Chicagóban aláírásra megnyitott, nemzetközi polgári repülésről
 szóló egyezmény részes feleiként, az Európai Közösséggel együtt;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák egy, a légitársaságok közötti piaci versenyen, minimális kormányzati
beavatkozáson, illetve szabályozáson alapuló légiközlekedési rendszer létrehozását;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a légi szállítás tekintetében meglévő érdekeiket;
ELISMERVE a hatékony légi szállításnak a kereskedelem, idegenforgalom és befektetés előmozdításával kapcsolatos
jelentőségét;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy javítsák a légi szolgáltatásokat;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy biztosítsák a légi szállításban a biztonság és a védelem legmagasabb fokát;
AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy kiaknázzák a szabályozási együttműködés és – a gyakorlatban meg valósítható
mértékben – a szabályozások és megközelítések összehangolásának lehetséges előnyeit;
ELISMERVE a versenyképes légi szolgáltatásokból és az életképes légi szolgáltatási iparágakból esetlegesen adódó,
jelentős lehetséges előnyöket;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a versenyképes légi szolgáltatási környezetet, elismerve, hogy amennyiben
nem léteznek egyenlő versenyfeltételek a légitársaságok számára, a lehetséges előnyök nem valósulhatnak meg;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék légitársaságaik számára, hogy e megállapodás alapján tisztességes és
egyenlő esélyek mellett nyújtsanak légi szolgáltatásokat;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy maximalizálják az előnyöket az utasok, a fuvaroztatók, a légitársaságok és a repülőterek,
valamint munkavállalóik és más olyan felek számára, akik ezekből az előnyökből közvetetten részesülnek;
MEGERŐSÍTVE, hogy a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és végrehajtása során a környezetvédelem
kérdése jelentős szerepet játszik;
ELISMERVE a fogyasztóvédelemnek, valamint a légi szolgáltatásokkal kapcsolatban megfelelő szintű
fogyasztóvédelem ösztönzésének a fontosságát;
ELISMERVE, hogy a tőke a légiközlekedési ágazat számára fontos szerepet játszik a légi szolgáltatások
továbbfejlesztésében;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy egy, az említett egyezményt kiegészítő légiközlekedési megállapodást kössenek;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
Címek és fogalommeghatározások 1. Az e megállapodásban alkalmazott címek kizárólag hivatkozási célokat szolgálnak.
2. Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:
a) „légügyi hatóságok”: az ebben a megállapodásban meghatározott feladatok elvégzésére a felek által
felhatalmazott bármely hatóság vagy személy;
b) „légi szolgáltatások”: személyek és áruk – ideértve a postai küldeményeket is – külön-külön vagy együttesen
történő szállítására irányuló, menetrend szerinti légi szolgáltatások, az e megállapodásban meghatározott
útvonalakon;
c) „megállapodás”: e megállapodás, az ahhoz csatolt bármely melléklet, valamint a megállapodás vagy bármely
mellékletének módosítása;
d) „légitársaság”: az e megállapodás 3. cikkével összhangban kijelölt és engedélyezett légitársaság;
e) „fél”: Kanada, illetve a tagállamok és az Európai Közösség együttesen vagy külön-külön;
f) „egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott
egyezmény, ideértve az egyezmény 90. cikke értelmében elfogadott bármely mellékletet, valamint
a mellékleteknek vagy az egyezménynek az egyezmény 90. és 94. cikke szerinti bármely módosítását,
amennyiben az említett mellékleteket és módosításokat Kanada és a tagállamok elfogadták; és
g) „terület”: Kanada tekintetében a saját nemzeti jogában meghatározottaknak meg fele lően az állam (a kontinensen
és a szigeteken fekvő) földterületei, beltengerei és parti tengerei, ideértve az e területek feletti légteret is; továbbá
az Európai Közösség tagállamai tekintetében az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó (a
kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületek, beltengerek és parti tengerek, az említett Szerződésben vagy
annak helyébe lépő dokumentumban meghatározott feltételek szerint, ideértve az e területek feletti légteret is;
e megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem jelenti a Spanyol Királyság és az Egyesült
Királyság által, a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi
álláspontok sérelmét, sem Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án, Gibraltár repülőteréről szóló,
Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozattal összhangban történő, a tagállamok között 2006. szeptember
18-án fennálló közösségi légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztésének sérelmét.
2. cikk
Forgalmi jogok biztosítása 1. Mindegyik fél biztosítja a másik félnek az alábbi jogokat a másik fél légitársaságai által folytatott légi szállítás
tekintetében:
a) a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga;
b) a területén való, forgalmi okoktól eltérő okból végzett megállás joga;
c) az e megállapodásban megengedett mértékben, az e megállapodásban meghatározott útvonalakon a területén
utasok és áru – ideértve a postai küldeményeket is – külön-külön vagy együttesen történő felvétele vagy kirakása
céljából való megállás joga; és
d) a megállapodásban meghatározott egyéb jogok.
2. Mindegyik fél biztosítja továbbá az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott jogokat a másik fél
számára a másik fél azon légitársaságai tekintetében, amelyeket e megállapodás 3. cikke (Kijelölés, engedélyezés és
visszavonás) nem említ.
3. cikk
Kijelölés, engedélyezés és visszavonás 1. A felek az e megállapodás szerinti kijelölésként ismerik el a másik fél által az e megállapodás szerinti légi szolgáltatások
folytatása céljából kiállított engedélyeket vagy az engedélyezés más formáit. Valamely fél légügyi hatóságainak
megkeresésére a másik fél azon légügyi hatóságai, amelyek az engedélyt vagy az engedélyezés más formáját
kiállították, igazolják az ilyen engedélyek vagy engedélyezések státuszát.
2. Az egyik fél kijelölt légitársasága által az előírt formában és módon intézett megkeresés kézhezvételekor a másik fél
– jogszabályaival és szabályzataival összhangban – a lehető legrövidebb eljárási időn belül biztosítja a légitársaság
számára kért engedélyeket vagy jóváhagyásokat a légi szolgáltatások működtetéséhez, amennyiben:
a) a légitársaság az engedélyeket és a jóváhagyásokat megadó fél légügyi hatóságai által rendes esetben
alkalmazott jogszabályok és szabályzatok értelmében megfelel a feltételeknek;
b) a légitársaság megfelel az engedélyeket és a jóváhagyásokat megadó fél jogszabályainak és szabályzatainak;
c) a 2. mellékletre figyelemmel, kanadai légitársaság esetében a légitársaság tényleges ellenőrzését bármelyik fél
területén illetőséggel rendelkező személyek végzik, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezték, és
a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye Kanadában található; valamely tagállam légitársasága
esetében a légitársaság tényleges ellenőrzését bármelyik fél, Izland, Liechtenstein, Norvégia vagy Svájc területén
illetőséggel rendelkező személyek végzik, a légitársaságot közösségi légitársaságként engedélyezték, és
gazdasági tevékenységének fő helye valamely tagállam területén található; és
d) a légitársaság egyebekben az e megállapodásban meghatározott feltételeknek meg fele lően működik.
3. Bármely fél visszatarthatja az e cikk (2) bekezdésében említett engedélyeket vagy jóváhagyásokat, valamint
visszavonhatja, felfüggesztheti, feltételekhez kötheti vagy korlátozhatja a működési engedélyeket vagy
jóváhagyásokat, vagy egyéb módon felfüggesztheti vagy korlátozhatja a másik fél valamely légitársaságának vagy
légitársaságainak működését abban az esetben, ha az adott légitársaság nem tartja be a (2) bekezdés rendelkezéseit,
vagy amennyiben valamely fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén alkalmazandó feltételek nem
összeegyeztethetőek a méltányos és versenyképes környezettel, és azok a 14. cikk (Versenykörnyezet) (5) bekezdése
alapján légitársaságának vagy légitársaságainak jelentős hátrányt vagy kárt okoznak.
4. Az e cikk (3) bekezdésében felsorolt jogok csak a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációkat köve tően
gyakorolhatók, kivéve, ha a (2) bekezdésben említett jogszabályok és szabályzatok megsértésének megelőzése
érdekében elengedhetetlen az azonnali intézkedés, illetve ha a biztonság vagy védelem érdekében a 6. cikk (A polgári
légi közlekedés biztonsága) és a 7. cikk (A polgári légi közlekedés védelme) rendelkezéseinek megfelelő intézkedés
válik szükségessé.
4. cikk
Befektetés
Mindegyik fél lehetővé teszi, hogy légitársaságaik teljes mértékben Kanada vagy egy tagállam vagy tagállamok
területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdonában legyenek, az e megállapodás 2. mellékletben foglalt
feltételek szerint.
5. cikk
Jogszabályok alkalmazása
Mindegyik fél megköveteli az alábbiakat:
a) a nemzetközi légi navigációban részt vevő légi járműveknek a területére történő belépésével,
az ott-tartózkodásával, valamint onnan történő kilépésével kapcsolatos, illetve az ilyen légi járművek üzemben
tartására és légi navigációban való részvételére vonatkozó jogszabályainak, szabályzatainak és eljárásainak
a légitársaságok általi betartása az említett területre történő belépés, az ott-tartózkodás, valamint az onnan
történő kilépés során; és
b) az utasoknak, a személyzetnek és áruknak – ideértve a postai küldeményeket is – a területére való belépésére,
ott-tartózkodására, valamint az onnan történő kilépésére vonatkozó jogszabályainak és szabályzatainak (mint
például a belépéssel, vámkezeléssel, tranzittal, a polgári légi közlekedés védelmével, bevándorlással, útlevelekkel,
vám eljá rásokkal és karanténnal kapcsolatos szabályoknak) a légitársaságok általi betartása, valamint az utasok,
a személyzet és áru – ideértve a postai küldeményeket is – e jogszabályoknak és szabályzatoknak való
megfelelése, valamint a nevükben történő megfelelés az említett területen történő átutazás, a területre történő
belépés, az ott-tartózkodás, valamint az onnan történő kilépés során. E jogszabályok és szabályzatok
alkalmazásakor – hasonló körülmények fennállása esetén – egyik fél sem biztosíthat a légitársaságoknak
kedvezőtlenebb elbánást, mint saját vagy bármely más, hasonló nemzetközi légi szolgáltatásokat nyújtó
légitársaságnak.
6. cikk
A polgári légi közlekedés biztonsága 1. A felek újólag megerősítik a polgári légi közlekedés biztonsága terén folytatott szoros együttműködés fontosságát.
Ezzel összefüggésben a felek további együttműködést folytatnak, ideértve a légiközlekedési műveletekkel
kapcsolatos együttműködést is, különösen a nemzetközi légi navigáció biztonságára esetlegesen hatással járó
információk megosztásának lehetővé tétele, az egymás polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos felügyeleti
tevékenységeiben való részvétel vagy közös polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos felügyeleti
tevékenységek lefolytatása, valamint – többek között harmadik országokkal – közös projektek és kezdeményezések
kidolgozása érdekében. Ezt az együttműködést a Prágában 2009. május 6-án kelt, Kanada és az Európai Közösség
közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás keretében dolgozzák ki az említett megállapodás
hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.
2. Az egyik fél által a légügyi hatóságai révén Kanada és az Európai Közösség közötti, a polgári légi közlekedés
biztonságáról szóló megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kiadott vagy érvényesített és hatályban
lévő légialkalmassági bizonyítványokat, képesítési bizonyítványokat és engedélyeket a másik fél és légügyi hatóságai
a légi szolgáltatások működtetése céljából érvényesnek ismerik el, feltéve, hogy e bizonyítványokat vagy
engedélyeket legalább az egyezmény értelmében meghatározott elő írásoknak meg fele lően és azokkal összhangban
adták ki vagy érvényesítették.
3. Ha a fenti (2) bekezdésben említett, az egyik fél légügyi hatóságai által bármely személy vagy légitársaság részére,
 illetve légi járatok üzemeltetése során alkalmazott légi jármű tekintetében kiadott engedélyekkel vagy
bizonyítványokkal kapcsolatos előjogok vagy feltételek az egyezményben megállapított minimumszabályoknál
kevésbé szigorú elő írás alkalmazását teszik lehetővé, és ezt az eltérést bejelentették a Nemzetközi Polgári Repülési
Szervezetnek, illetve amennyiben az említett hatóságok az egyezményben megállapítottaknál szigorúbb vagy azoktól
eltérő elő írást vagy elő írásokat alkalmaznak, a másik fél kérheti, hogy a felek között a kérdéses gyakorlat tisztázása
céljából konzultációkra kerüljön sor a vegyes bizottság keretében. Mindaddig, amíg az említett konzultációk
megegyezéshez nem vezetnek, továbbá egymás bizonyítványai és engedélyei kölcsönös elismerése rendszerének
szellemében a felek továbbra is elismerik a másik fél légügyi hatóságai által vagy érvényesített bizonyítványokat és
engedélyeket. Amennyiben a Prágában, 2009. május 6-án kelt, Kanada és az Európai Közösség közötti, a polgári légi
közlekedés biztonságáról szóló megállapodás rendelkezik a bizonyítványok és engedélyek kölcsönös elfogadásáról,
a felek e rendelkezéseket alkalmazzák.
4. Az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, valamint a Prágában, 2009. május 6-án kelt, Kanada és az Európai
Közösség közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás keretében a felek a megállapodás
hatálya alá tartozó kérdések tekintetében vállalják a bizonyítványok és engedélyek kölcsönös elismerésének
meg valósítását.
5. Valamely fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai bármikor kérhetik konzultációk lefolytatását a másik féllel
vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságaival az e légügyi hatóságok által fenntartott vagy alkalmazott biztonsági
elő írásokra és követelményekre vonatkozóan. Ha az említett konzultációk lefolytatását köve tően a konzultációkat kérő
fél, illetve hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai megállapítják, hogy a másik fél vagy hatáskörrel rendelkező
légügyi hatóságai ténylegesen nem tartanak fenn és nem alkalmaznak olyan biztonsági elő írásokat és
követelményeket ezeken a területeken, amelyek – ellenkező döntés hiányában – az egyezmény alapján megállapított
minimumszabályokkal legalább azonosak, úgy e felet vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságait értesítik ezekről
a megállapításaikról és az e minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek vélt lépésekről. Ha a másik fél
vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai nem tesznek megfelelő korrekciós intézkedést tizenöt (15) napon vagy
egy esetlegesen meghatározott más határidőn belül, a konzultációkat kérő fél, illetve hatáskörrel rendelkező légügyi
hatóságai visszavonhatják, felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a működési engedélyeket és műszaki
jóváhagyásokat, vagy egyéb módon felfüggeszthetik vagy korlátozhatják azon légitársaságok működését, amelyek
biztonsági felügyelete a másik félnek vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságainak a feladata.
6. Mindegyik fél elfogadja, hogy a valamely fél légitársasága által vagy nevében üzemben tartott bármely légi járművet
a másik fél területén való tartózkodás közben földi ellenőrzésnek vethetik alá a másik fél légügyi hatóságai a légi jármű
és a személyzet vonatkozó okmányai érvényességének, valamint a légi jármű és felszerelései látható állapotának
ellenőrzése céljából, feltéve, hogy az ellenőrzés nem okoz indokolatlan késedelmet a légi jármű üzemeltetésében.
7. Ha valamely fél légügyi hatóságai a földi ellenőrzés elvégzését köve tően megállapítják, hogy egy légi jármű vagy a légi
jármű üzemben tartása nem felel meg az adott időpontban az egyezmény értelmében alkalmazandó
minimumszabályoknak, illetve ha megállapítják az adott időpontban az egyezmény által megállapított biztonsági
elő írások tényleges fenntartásának és alkalmazásának hiányát, az említett fél légügyi hatóságai értesítik
e megállapításokról és az e minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek tartott lépésekről a másik fél
azon légügyi hatóságait, amelyek a légi járművet üzemben tartó légitársaság biztonsági felügyeletéért felelősek. Ha
(15) napon belül nem kerül sor megfelelő korrekciós intézkedés megtételére, a megkereső légügyi hatóságok
visszavonhatják, felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a működési engedélyeket és műszaki jóváhagyásokat, vagy
egyéb módon felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a légi járművet üzemben tartó légitársaság működését. Ugyanez
a döntés hozható a földi ellenőrzés céljából történő hozzáférés megtagadása esetén.
8. Mindegyik fél jogosult hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai révén azonnali intézkedést tenni – ideértve
a működési engedélyek és műszaki jóváhagyások visszavonását, felfüggesztését vagy korlátozását, illetve a másik fél
légitársasága működésének egyéb módon történő felfüggesztését vagy korlátozását is –, ha azt a következtetést
vonják le, hogy ez a polgári légi közlekedés biztonsága közvetlen fenyegetettsége miatt szükséges. Amennyiben ez
a gyakorlatban meg valósítható, az ilyen intézkedéseket megtevő fél törekszik arra, hogy a másik féllel elő ze tesen
konzultáljon.
9. A valamely fél vagy hatáskörrel rendelkező légügyi hatóságai által az e cikk (5), (7) vagy (8) bekezdésével összhangban
megtett bármely intézkedést meg kell szüntetni, amint az említett intézkedés alapjául szolgáló ok megszűnt.
7. cikk
A polgári légi közlekedés védelme 1. A felek a nemzetközi jogból eredő jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban megerősítik, hogy a polgári repülés
védelmének jogellenes beavatkozásokkal szembeni biztosítására irányuló kölcsönös kötelezettségük e megállapodás
szerves részét képezi.
2. A felek – a nemzetközi jog szerinti jogaik és kötelezettségeik általános érvényének korlátozása nélkül – különösen
az alábbi megállapodásokkal járnak el összhangban: a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és
egyéb cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én Tokióban kelt egyezmény, a légi járművek jogellenes
hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december 16-án Hágában kelt egyezmény, a polgári légi közlekedés
biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971. szeptember 23-án Montrealban kelt egyezmény,
a nemzetközi polgári légi közlekedést szolgáló repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes cselekmények
leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én Montrealban kelt jegyzőkönyv, valamint a plasztikus robbanóanyagoknak,
azok felderítése céljából történő megjelöléséről szóló, 1991. március 1-jén Montrealban kelt egyezmény, továbbá
a polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó, a felekre kötelező bármely más többoldalú megállapodás.
3. A felek kérésre minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári légi járművek jogellenes hatalomba
kerítésére irányuló cselekmények, valamint az ilyen légi jármű, utasai és személyzete, a repülőterek és a légi navigációs
berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, valamint a polgári légi közlekedés védelme elleni bármely
fenyegetés megakadályozása érdekében.
4. A felek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított és a nemzetközi polgári repülésről szóló
egyezmény mellékleteit képező, a polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezéseknek meg fele lően
járnak el, amennyiben az ilyen védelmi rendelkezések alkalmazandók a felekre. A felek előírják, hogy a területükön
bejegyzett légi járművek üzemben tartói, azok az üzemben tartók, akiknek a gazdasági tevékenységének fő helye vagy
állandó lakóhelye a területükön van, valamint a területükön lévő repülőterek üzemben tartói e polgári légi közlekedés
védelmére vonatkozó rendelkezéseknek meg fele lően járjanak el. Ennek meg fele lően – kérésre – a felek értesítik
a másik felet a szabályaik és gyakorlataik, valamint az e bekezdésben említett mellékletek polgári légi közlekedés
védelmére vonatkozó elő írásai közötti eltérésekről, amennyiben ezek az eltérések túllépik vagy kiegészítik az ilyen
elő írásokat, és lényegesek a másik fél üzemben tartói számára. Bármely fél bármikor kérheti, hogy indokolatlan
késedelem nélkül kerüljön sor konzultációkra a másik féllel az ilyen eltérések megvitatása céljából.
5. Az államok szuverenitását teljes mértékben figye lembe véve és kölcsönösen tiszteletben tartva a felek
megállapodnak, hogy a légi járműveknek az e cikk 4 bekezdésében említett üzemben tartói kötelezhetők az abban
a bekezdésében említett olyan polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezések betartására, amelyeket
a másik fél a saját területére való belépés, az onnan való kilépés és az ott-tartózkodás tekintetében megkövetel.
Mindegyik fél biztosítja, hogy a saját területén ténylegesen megfelelő intézkedéseket alkalmazzanak a légi jármű
védelme, valamint az utasok, a személyzet, csomagjaik és kézipoggyászaik, az áruk, a postai küldemények és a légi
jármű fedélzetén lévő készletek a beszállás vagy berakodás előtt történő átvizsgálása érdekében.
6. A felek megállapodnak, hogy együttműködnek egymás védelmi elő írásai kölcsönös elismerésének elérése érdekében,
valamint hogy viszonossági alapon szoros együttműködést folytatnak a minőség-ellenőrzési intézkedésekkel
kapcsolatban. A felek megállapodnak továbbá, hogy adott esetben és a felek által külön-külön meghozott döntések
alapján a felek területei közötti járatok tekintetében megteremtik az egyszeri védelmi ellenőrzés végrehajtásával
kapcsolatos előfeltételeket, ami az átszálló utasok, az átrakandó poggyász és/vagy áru újbóli vizsgálata alóli
mentesítést jelenti. E célból a meglévő vagy tervezett polgári légi közlekedés védelmére vonatkozó intézkedésekkel
kapcsolatban folytatott konzultációkat, valamint a felek által végrehajtott minőség-ellenőrzési intézkedésekre
vonatkozó információk megosztását lehetővé tevő igazgatási rendelkezéseket állapítanak meg. A felek konzultálnak
egymással az ilyen igazgatási rendelkezések hatálya alá tartozó másik fél területén lévő üzemben tartók tekintetében
lényeges, tervezett védelmi intézkedésekről.
7. Mindegyik fél – amennyiben az a gyakorlatban meg valósítható – teljesíti a másik féltől az ésszerű, különleges védelmi
intézkedésekre vonatkozóan érkező kéréseket egy adott járatra vagy járatok adott csoportjára irányuló,
meghatározott fenyegetés kezelése érdekében.
8. A felek megállapodnak, hogy együttműködnek az általuk bármelyik területen végzett védelmi ellenőrzésekkel
kapcsolatban annak révén, hogy mechanizmusokat – többek között igazgatási rendelkezéseket – hoznak létre az ilyen
védelmi ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információk kölcsönös cseréjéhez. A felek megállapodnak, hogy
pozitívan mérlegelik a másik fél által végzett védelmi ellenőrzésekben megfigyelőként való részvételre irányuló
kéréseket.
9. Légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ilyen veszély fennállása, vagy más, a légi járművek, az utasok,
a személyzet, a repülőterek vagy a légi navigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmény vagy annak
veszélye esetén a felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más, az ilyen cselekmény vagy
veszély gyors és biztonságos megszüntetésére szolgáló megfelelő intézkedések megtétele révén.
10. Amennyiben valamelyik fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik fél nem e cikk rendelkezéseinek meg fele lően járt el,
akkor ez a fél – a hatáskörrel rendelkező hatóságai révén – konzultációt kérhet. A konzultációknak a kérelem
kézhezvételétől számított tizenöt (15) napon belül kell megkezdődniük. Amennyiben a konzultációk megkezdésétől
számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, a konzultációkat kérő fél a másik fél
légitársasága vagy légitársaságai engedélyeit visszatarthatja, visszavonhatja, felfüggesztheti vagy megfelelő
feltételekhez kötheti. Szükséghelyzetben vagy az e cikk rendelkezései betartása további elmulasztásának
megakadályozása érdekében az a fél, amelyik úgy véli, hogy a másik fél eltért e cikk rendelkezéseitől, bármikor
megfelelő ideiglenes intézkedést tehet.
11. A légi szállítás védelmének biztosítására tett azonnali intézkedések szükségességének sérelme nélkül a felek
megerősítik, hogy a védelmi intézkedések mérlegelésekor értékelik a légi szolgáltatások e megállapodás szerinti
üzemeltetésére gyakorolt lehetséges kedvezőtlen gazdasági és működési hatásokat és – a jogszabályokban
megengedett mértékben – e tényezőket figye lembe veszik a védelmi kérdések megoldásához szükséges és megfelelő
intézkedések meghatározásakor.
8. cikk
Vámok, adók és egyéb terhek 1. Mindegyik fél – a nemzeti jogszabályaik és szabályzataik által lehetővé tett legteljesebb mértékben, valamint
a viszonosság alapján – mentesíti a másik fél légitársaságait a nemzetközi légi közlekedésben üzemben tartott légi
járművei, szokásos berendezései, az üzem- és kenőanyagok, a műszaki fogyóeszközök, földi berendezései, a tartalék
alkatrészek (a hajtóműveket is ideértve), a légi jármű fedélzetén lévő készletek (többek között ideértve az utasok által
a repülés alatt korlátozott mennyiségben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszereket, italokat és égetett
szeszes italokat, dohányárut és egyéb termékeket), valamint egyéb, kizárólag a nemzetközi légi közlekedésben részt
vevő légi jármű üzemben tartására és kiszolgálására szolgáló vagy azzal kapcsolatban használt cikkek tekintetében
valamennyi importkorlátozás, a felek által kivetett és nem a nyújtott szolgáltatások költségén alapuló valamennyi
vagyon- és tőkeadó, vám, jövedéki adó, valamint a hasonló díjak és egyéb terhek alól.
2. Mindegyik fél továbbá – a nemzeti jogszabályaik és szabályzataik által lehetővé tett legteljesebb mértékben, valamint
a viszonosság alapján – mentesíti az alábbiakat az e cikk 1 bekezdésében említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek
alól, a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével
a) a valamely fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi
közlekedésben részt vevő légitársaságának a területről eltávozó légi járművén való felhasználás céljából a légi
jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél
területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték;
b) az egyik fél területére a másik fél légitársasága által a nemzetközi légi közlekedésben használt légi jármű műszaki
kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezések és tartalék alkatrészek (ideértve
a hajtóműveket is), valamint az utasok vagy áruk kezelésére, illetve a védelmi ellenőrzésekre szolgáló
számítógépes berendezések és rendszerelemek;
c) a valamely fél területére a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának légi járművén való
felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is,
ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre
felvitték; és
d) nyomtatott kiadványok, ideértve a légitársaság jegyeit, a jegyborítékokat, a légitársaságok számláit és
a légitársaság által ingyenesen szétosztott, más kapcsolódó reklámanyagokat.
3. A légi járaton használt szokásos felszerelések, valamint az egyik fél légitársasága által használt légi jármű fedélzetén
szokásosan tárolt anyagok és készletek a másik fél területén csak az adott területen működő vámhatóságok
jóváhagyásával rakodhatók ki. Ebben az esetben megkövetelhető, hogy azokat az újraexportálás vagy
a vámszabályoknak megfelelő egyéb eltávolítás időpontjáig az említett hatóságok felügyelete alá helyezzék.
4. Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légitársaságai az e cikk (1) és
(2) bekezdésében meghatározott árucikkek másik fél területén történő kölcsönbeadása vagy az átadása érdekében
olyan légitársasággal kötöttek szerződést, amelynek részére a másik fél hasonló mentességeket biztosít.
5. Az egyes tagállamok és Kanada között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülésére vonatkozó, hatályban
lévő egyezmények rendelkezéseit ez a megállapodás nem módosítja.
9. cikk
Statisztikák 1. Mindegyik fél biztosítja a másik fél részére a nemzeti jogszabályokban és szabályzatokban előírt statisztikákat,
valamint – kérésre – a légi szolgáltatások üzemeltetésének felülvizsgálata céljából esetlegesen ésszerűen szükséges,
rendelkezésre álló statisztikai információkat.
2. A felek a vegyes bizottság keretében együttműködnek a légi szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából
közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése érdekében.
10. cikk
A fogyasztók érdekei 1. Mindegyik fél elismeri a fogyasztók érdekei védelmének fontosságát és – megkülönböztetéstől mentes alapon –
ésszerű és arányos intézkedéseket tehet, vagy megkövetelheti a légitársaságoktól, hogy ilyen intézkedéseket
tegyenek az alábbi kérdések ügyében, többek között ideértve a következőket:
a) a légitársaságok részére előlegként kifizetett pénzeszközök védelmére irányuló követelmények;
b) a visszautasított beszállás esetén nyújtandó kártalanítással kapcsolatos kezdeményezések;
c) visszatérítés az utasok felé;
d) a légi járművet ténylegesen üzemben tartó légi fuvarozó kilétének nyilvánosságra hozatala;
e) saját légitársaságainak megfelelő pénzügyi helyzete;
f) az utasok baleseti felelősségbiztosítása; és
g) a hozzáféréssel kapcsolatos intézkedések meghatározása.
2. A felek arra törekszenek, hogy – annak érdekében, hogy lehetőség szerint összeegyeztethető megközelítéseket
érjenek el – a vegyes bizottság keretében konzultáljanak egymással a fogyasztók érdekeit érintő kérdésekről, ideértve
a tervezett intézkedéseiket is.
11. cikk
Repülőterek, valamint a légiközlekedési berendezések és szolgáltatások rendelkezésre állása
1. Mindegyik fél biztosítja, hogy a repülőterek, légi útvonalak, légiforgalmi irányítói szolgáltatások és légi navigációs
szolgálatok, a polgári légi közlekedés védelme, a földi kiszolgálás és a területén biztosított egyéb kapcsolódó
berendezések és szolgáltatások megkülönböztetéstől mentes alapon, a felhasználással kapcsolatos rendelkezések
meghozatalának időpontjától rendelkezésre álljanak a másik fél légitársaságai általi felhasználásra.
2. A felek a lehető legteljesebb mértékig megtesznek minden ésszerű intézkedést a berendezésekhez és
szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférés biztosítására, a jogi, működési és fizikai korlátozásokra is figyelemmel,
valamint a hozzáférés biztosítására irányuló eljárások tekintetében a tisztességes és egyenlő esélyek és az átláthatóság
alapján.
3. Mindegyik fél biztosítja, hogy a területén lévő repülőterekre alkalmazandó résidők kezelésére irányuló eljárásait,
iránymutatásait és szabályzatait átlátható, hatékony és megkülönböztetéstől mentes módon alkalmazzák.
4. Ha az egyik fél úgy véli, hogy a másik fél megsérti ezt a cikket, értesítheti a másik felet megállapításairól, és
konzultációkat kérhet a 17. cikk (Vegyes bizottság) (4) bekezdése alapján.
12. cikk
A repülőterekkel, valamint a légiközlekedési berendezésekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos
egyéb terhek
1. Mindegyik fél biztosítja, hogy a díjszabásért felelős hatóságaik vagy szerveik által a másik fél légitársaságaira a légi
navigációs és a légiforgalmi irányítási szolgáltatások használatáért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek,
költségekhez köthetők és indokolatlan hátrányos megkülönböztetéstől mentesek legyenek. A másik fél
légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légitársaság
rendelkezésére álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.
2. Mindegyik fél biztosítja, hogy a díjszabásért felelős hatóságaik vagy szerveik által a másik fél légitársaságaira
a repülőtér használatáért, a polgári légi közlekedés védelméért és a kapcsolódó berendezésekért és szolgáltatásokért
kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, indokolatlan hátrányos megkülönböztetéstől mentesek és a felhasználók
csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A másik fél légitársaságaira kiszabott használati díjak
tükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő
repülőtéri és polgári légi közlekedés védelmével kapcsolatos berendezések és szolgáltatások biztosításának
a díjszabásért felelős hatóságok vagy szervek számára felmerülő teljes költségét. Az ilyen díjak tartalmazhatják
az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. A díjszabás alá tartozó berendezéseket és szolgáltatásokat
hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat
semmilyen esetben sem lehet a bármely más légitársaság számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló
legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.
3. Mindegyik fél ösztönzi a területükön a díjszabásért felelős hatóságok vagy szervek és a szolgáltatásokat és
a berendezéseket igénybe vevő légitársaságok közötti konzultációt, valamint a díjszabásért felelős hatóságok vagy
szervek és a légitársaságok közötti azon információk cseréjét, amelyek szükségesek lehetnek – e cikk (1) és
(2) bekezdésének elveivel összhangban – a díjak ésszerűségének megfelelő felülvizsgálatához. Mindegyik fél ösztönzi
a díjszabásért felelős hatóságokat arra, hogy a felhasználókat a használati díjak módosítására irányuló minden javaslat
esetében ésszerű időn belül értesítsék annak érdekében, hogy ismertethessék álláspontjaikat a módosítások
végrehajtása előtt.
4. A 21. cikk (Vitarendezés) szerinti vitarendezési eljárások során csak akkor tekinthető úgy, hogy valamely fél
megsértette e cikk rendelkezéseit, ha:
a) elmulasztja a másik fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn belüli felülvizsgálatát; vagy
b) az ilyen felülvizsgálatot köve tően elmulasztja a hatáskörébe tartozó valamennyi, az e cikkel összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat orvoslását szolgáló intézkedést megtenni.
13. cikk
Kereskedelmi keretek 1. Mindegyik fél tisztességes és egyenlő versenylehetőséget biztosít a másik fél légitársaságai számára
az e megállapodás szerinti légi szolgáltatások nyújtására.
Kapacitás
2. Mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél bármely légitársasága számára, hogy az általa kínált, az e megállapodás szerinti
légi szolgáltatások sűrűségét és kapacitását a légitársaság piacra vonatkozó kereskedelmi megfontolásai alapján
állapítsa meg. Egyik fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a szolgáltatások sűrűségét és
rendszerességét, a másik fél légitársaságai által üzemben tartott légi járművek típusát vagy típusait, és nem írhatja elő
a másik fél légitársaságai számára, hogy azok a menetrendet, a charterjáratok programját és az üzemeltetési tervet
benyújtsák, kivéve ha ez műszaki, üzemeltetési vagy környezetvédelmi (helyi levegőminőség vagy zaj) okokból,
az egyezmény 15. cikkével összhangban álló egységes feltételek alapján szükséges.
Code-share üzemelés
3. a) Az egyes felek által az ilyen műveletekre rendesen alkalmazott szabályozási követelményekre is figyelemmel,
a másik fél bármely légitársasága együttműködési megállapodást köthet az alábbiak céljából:
(i) meghatározott útvonalakon légi szolgáltatás biztosítása azáltal, hogy Kanada vagy a tagállamok és/vagy
bármely harmadik ország légitársaságai és/vagy bármely ország felszíni (szárazföldi vagy tengeri)
közlekedési szolgáltatója által üzemeltetett járatokra saját kód alatt értékesít szállítást,
(ii) járatok üzemeltetése olyan más légitársaság kódja alatt, amely számára valamelyik fél légügyi hatósága
engedélyezte, hogy valamelyik fél bármely légitársasága által üzemeltetett járatokra saját kód alatti
szállítást értékesítsen.
b) Bármely fél megkövetelheti a code-share megállapodásokban érintett valamennyi légitársaságtól, hogy
rendelkezzen a megfelelő útvonalengedéllyel.
c) Egyik fél sem tarthatja vissza az e cikk (3) bekezdése a) pontjának (i) alpontjában meghatározott code-share
szolgáltatásokra vonatkozó engedélyt azon az alapon, hogy a légi járművet üzemben tartó légitársaság nem
jogosult más légitársaság kódja alatt forgalmat bonyolítani.
d) A felek megkövetelik a code-share megállapodásokban érintett valamennyi légitársaságtól annak biztosítását,
hogy az utasokat teljes mértékben tájékoztatják az üzemben tartó kilétéről, valamint az utazás egyes szakaszaival
kapcsolatban a közlekedési eszközről.
Földi kiszolgálás
4. Mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára, hogy a területén folytatott működés közben:
a) a viszonosság alapján területén saját földi kiszolgálását végezze, és belátása szerint a földi kiszolgáláshoz
kapcsolódó szolgáltatásokat egészben vagy részben hatáskörrel rendelkező hatóságai által az ilyen
szolgáltatások nyújtására engedélyezett megbízottal végeztessen; és
b) földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtson az ugyanazon repülőtéren működő más légitársaságok
számára, amennyiben azt engedélyezték és összeegyeztethető az alkalmazandó jogszabályokkal és
szabályzatokkal.
5. Az e cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjában előírt jogok gyakorlására kizárólag olyan fizikai vagy működési
korlátozások vonatkozhatnak, amelyek elsősorban a repülőtér biztonságával vagy védelmével kapcsolatos
megfontolásokból erednek. Valamennyi korlátozást egységesen kell alkalmazni, és azok feltételei nem lehetnek
kedvezőtlenebbek a bármely más országnak a korlátozások megállapításakor hasonló nemzetközi légi szolgáltatásokat végző légitársasága számára rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél.
A légitársaságok képviselői
6. A felek lehetővé teszik, hogy:
a) a másik fél légitársaságai a viszonosság alapján területükre képviselőket, kereskedelmi vezetőket, értékesítési,
műszaki, üzemeltetési és más szakembereket küldjenek, és ott tartsanak, amennyiben ez szolgáltatásaikkal
kapcsolatban szükséges;
b) ezek a személyzettel kapcsolatos követelmények a másik fél légitársaságainak döntése szerint saját személyzettel
vagy a területén működő és más légitársaságok részére ilyen szolgáltatás nyújtására jogosult bármely más
szervezet, társaság vagy légitársaság szolgáltatásainak igénybevételével is biztosíthatók legyenek; és
c) a területén a másik fél légitársaságai irodákat hozzanak létre a légiszállítási és az ahhoz kapcsolódó más
tevékenységek promóciója és értékesítése céljából.
7. A felek megkövetelik a másik fél légitársaságainak képviselőitől és személyzetétől, hogy jogszabályaiknak és
szabályzataiknak alávessék magukat. Az ilyen jogszabályokkal és szabályzatokkal összhangban:
a) mindegyik fél a lehető legrövidebb időn belül biztosítja a szükséges munkavállalási engedélyeket, látogatói
vízumokat és más hasonló dokumentumokat az e cikk 6 bekezdésében említett képviselők és személyzet részére; és
b) mindegyik fél megkönnyíti és felgyorsítja a kilencven (90) napot meg nem haladó, ideiglenes feladatokat végző
személyzet tekintetében a munkavállalási engedélyekkel kapcsolatos bármely követelmény jóváhagyását.
Értékesítés, helyi kiadások és a pénzeszközök átutalása
8. Mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára a következőket:
a) légi szállítás értékesítése a területén közvetlenül vagy – a légitársaságok döntése szerint – ügynökeiken keresztül,
valamint légi szállítás értékesítése a területén használt pénznemben vagy – a légitársaságok döntése szerint – más
országok szabadon átváltható pénznemében, továbbá bármely személy szabadon vásárolhat ilyen szállítást
az említett légitársaságok által elfogadott pénznemben;
b) a helyi kiadások – ideértve az üzemanyag-vásárlást is – kifizetése a területén a helyi pénznemben vagy
– a légitársaságok döntése szerint – szabadon átváltható pénznemben; és
c) kérésre a tevékenysége rendes körében megszerzett pénzeszközök átváltása és külföldre való átutalása. Az ilyen
átváltást és átutalást korlátozások nélkül, haladéktalanul és a folyó kifizetések tekintetében az átutalási kérelem
benyújtásának időpontjában érvényes átváltási árfolyamon engedélyezni kell, továbbá azokra nem vonatkozhat
semmilyen egyéb teher a bankok által az ilyen ügyletek tekintetében beszedett rendes szolgáltatási díjak
kivételével.
Intermodális szolgáltatások
9. Mindegyik fél lehetővé teszi az alábbiakat:
a) a kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy felszíni
(szárazföldi vagy vízi) szállítást vegyenek igénybe a légi járatokhoz kapcsolódóan. Az ilyen szállítást
a légitársaságok felszíni fuvarozókkal kötött megállapodások útján nyújthatják, vagy a légitársaságok dönthetnek
úgy is, hogy a felszíni szállítást maguk biztosítják;
b) az árufuvarozási szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy a nemzetközi légi szállításhoz kapcsolódó
bármilyen felszíni (szárazföldi vagy vízi) árufuvarozást igénybe vegyenek, a felek vagy harmadik országok
területén lévő bármely pontra vagy pontról, ideértve valamennyi vámhivatallal rendelkező repülőtérre és
repülőtérről való szállítást is, továbbá adott esetben a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozását a vonatkozó
jogszabályok és szabályzatok szerint; hogy hozzáférjenek a repülőtéri vám eljá rásokhoz és vámhivatalokhoz
a felszíni vagy légi fuvarozással mozgó áru tekintetében; hogy maguk gondoskodjanak saját felszíni
árufuvaroztatásukról – az ilyen szállításra irányadó nemzeti jogszabályokra és szabályzatokra is figyelemmel –,
vagy azt egyéb felszíni fuvarozóval kötött megállapodás révén biztosítsák, ideértve a bármely más ország más
légitársaságai által végzett felszíni fuvarozást; és
c) az intermodális szolgáltatásokat végző légitársaságok számára, hogy a kombinált légi- és a felszíni szállításra
együttesen kiszabott áron kínálják azokat, amennyiben az utasokat és a fuvaroztatókat nem tévesztik meg az ilyen
szállítás tényleges adatai tekintetében.
Díjszabás
10. A felek lehetővé teszik, hogy az árakat a légitársaságok a szabad és tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák
meg. Egyik fél sem foganatosíthat egyoldalú intézkedést a területére érkező vagy területéről induló nemzetközi légi
szállításra kiszabott ár bevezetése vagy fenntartása ellen.
11. A felek nem követelik meg, hogy az árakat benyújtsák a légügyi hatóságoknak.
12. A felek lehetővé teszik a légügyi hatóságok számára, hogy megvitassanak többek között olyan kérdéseket, mint
az esetlegesen jogtalan, ésszerűtlen vagy megkülönböztető jellegű díjak.
Számítógépes helyfoglalási rendszerek
13. A felek tisztességes és megkülönböztetéstől mentes alapon alkalmazzák saját területükön a számítógépes
helyfoglalási rendszereik műveleteivel kapcsolatos jogszabályaikat és szabályzataikat.
Franchise és márkahasználat
14. Az e megállapodás szerinti légi járatokat bármely fél légitársaságai más társaságokkal – többek között
légitársaságokkal – kötött franchise- vagy márkahasználati megállapodások alapján is működtethetik a légügyi
hatóságok jóváhagyásától függően, feltéve, hogy a légi járatot működtető légitársaság rendelkezik a megfelelő
útvonalengedéllyel, teljesülnek a nemzeti jogszabályokban és szabályzatokban előírt feltételek.
Légi jármű teljes bérlete
15. Az e megállapodás szerinti légi járatok üzemeltetése céljából a felek légitársaságai üzemeltethetik az e megállapodás
szerinti légi járatokat más légitársaságok által biztosított – többek között más országokból származó – légi jármű és
személyzet igénybevételével is a légügyi hatóságok jóváhagyásától függően, feltéve, hogy a légi járatot üzemeltető
azon légitársaság és a légi jármű azon üzemben tartója, amelyek az ilyen megállapodásban részesek rendelkeznek
a megfelelő engedélyekkel. E bekezdés alkalmazásában a légi járművet üzemben tartó légitársaságoknak nem
szükséges megfelelő útvonalengedéllyel rendelkezniük.
Charter- / Nem menetrend szerinti járatok
16. Az e megállapodás 4. (Befektetés), 5. (Jogszabályok alkalmazása), 6. (A polgári légi közlekedés biztonsága), 7. (A polgári
légi közlekedés védelme), 8. (Vámok, adók és egyéb terhek), 9. (Statisztikák), 10. (A fogyasztók érdekei), 11. (Repülőterek, valamint a légiközlekedési berendezések és szolgáltatások rendelkezésre állása), 12. (A repülőterekkel, valamint
a légiközlekedési berendezésekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos egyéb terhek), 13. (Kereskedelmi keretek),
14. (Versenykörnyezet), 15. (Légiforgalmi szolgáltatás), 17. (Vegyes bizottság) és 18. (Környezetvédelem) cikkében
előírt rendelkezések valamely fél légi fuvarozói által a másik fél területére vagy területéről működtetett charter- és más
nem menetrend szerinti járatokra is alkalmazandók.
17. Az engedélyeknek a charter- és más nem menetrend szerinti járatok üzemeltetésére irányuló kérelmek kézhezvételét
követő, a légi fuvarozók számára történő megadásakor a felek a lehető leggyorsabb eljárást alkalmazzák.
14. cikk
Versenykörnyezet 1. A felek elismerik, hogy közös célkitűzésük egy, a légi járatok működtetésével kapcsolatos tisztességes
versenykörnyezet kialakítása. A felek elismerik, hogy a légitársaságok akkor folytatnak a leg valószínűbb módon
tisztességes versenyt, amennyiben ezek a légitársaságok teljes mértékben kereskedelmi alapon működnek, és nem
részesülnek állami támogatásban. A felek elismerik, hogy a tisztességes és versenyképes környezet megteremtéséhez
kulcsfontosságúak az olyan kérdések, mint például – többek között – a légitársaságok privatizálására vonatkozó
feltételek, a versenytorzító támogatások megszüntetése, a repülőtéri létesítményekhez és szolgáltatásokhoz, valamint
a számítógépes foglalási rendszerekhez való méltányos és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés.
2. Ha az egyik fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén olyan feltételek léteznek, amelyek hátrányosan érintenék
a tisztességes és versenyképes környezetet, valamint az e megállapodás szerinti légi járatok légitársaságai általi
működtetését, észrevételeket nyújthat be a másik félnek. Kérheti továbbá a vegyes bizottság összehívását is. A felek
elfogadják, hogy vegyes bizottság jogszerűen vitathatja meg annak mértékét, hogy a megállapodás versenykörnyezettel kapcsolatos célkitűzéseit milyen mértékben veszélyeztetheti egy támogatás vagy más intervenció.
3. A 14. cikk hatálya alá tartozik – a teljesség igénye nélkül – a bármely kormányzati szerv által juttatott tőkeinjekciók,
kereszttámogatások, támogatások, biztosítékok, tulajdonjog, adókönnyítés, adómentesség, csődvédelem vagy
kezesség. A 14. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel valamely fél – a másik félhez intézett értesítéssel egyidejűleg –
kapcsolatba léphet a másik fél területén lévő, állami, tartományi vagy helyi szintű, hatáskörrel rendelkező kormányzati
szervekkel az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából.
4. A felek elismerik a saját versenyhatóságaik között folytatott együttműködést az 1999. június 17-én Bonnban, Kanada
kormánya és az Európai Közösségek között létrejött, a versenyjogaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak
meg fele lően.
5. Amennyiben – a vegyes bizottságban folytatott konzultációkat köve tően – valamelyik fél úgy véli, hogy továbbra is
fennállnak a 14. cikk (2) bekezdésében említett feltételek, és azok légitársaságának vagy légitársaságainak
 valószínűleg jelentős hátrányt vagy kárt okozhatnak, intézkedést tehet. A felek az e bekezdés szerinti intézkedéseket
a rájuk vonatkozó eljárások és kritériumok vegyes bizottság általi meghatározásakor, vagy – ha erre korábban kerül
sor – az attól az időponttól számított egy évet köve tően tehetik meg, amikor a felek e megállapodást átmenetileg
alkalmazzák, vagy amikor a megállapodás hatályba lép. Az e bekezdés szerint megtett bármely intézkedésnek
megfelelőnek és arányosnak kell lennie, hatályát és időtartamát tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell
korlátozódnia. Az intézkedésnek kizárólag a (2) bekezdésben említett feltételek előnyeit élvező entitásokra szabad
irányulniuk, és azok nem sérthetik a felek azon jogát, hogy a 21. cikk (Vitarendezés) értelmében intézkedést tegyenek.
15. cikk
Légiforgalmi szolgáltatás
A felek együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatos biztonsági felügyeleti és szakpolitikai kérdések
kezelésében az általános hatékonyság optimalizálása, a költségcsökkentés, valamint a meglévő rendszerek
biztonságának és kapacitásának fokozása céljából. A felek ösztönzik légi navigációs szolgáltatóikat, hogy továbbra is
működjenek együtt a kölcsönös átjárhatóság területén, hogy amennyiben lehetséges, még jobban integrálják
mindkét fél rendszereit, csökkentsék a légi szállítás környezetvédelmi hatását, és adott esetben információkat
osszanak meg.
16. cikk
Kijelölések és engedélyek fenntartása 1. Légi szolgáltatások végzésére kijelölt légitársaságnak kell tekinteni Kanada vagy a tagállamok bármely olyan
légitársaságát, amelyet saját kormánya érvényesen kijelölt az e megállapodással felváltott, Kanadával kötött
légiközlekedési megállapodás értelmében.
2. Az e megállapodás szerinti új vagy módosított engedély vagy az engedélyezés más formája kiadásáig Kanada vagy egy
tagállam bármely olyan légitársasága, amely valamely fél légügyi hatóságai által kiadott, az e megállapodás
hatálybalépésének időpontjában légi járatok működtetésére érvényes engedéllyel vagy az engedélyezés más
formájával rendelkezik, továbbra is rendelkezik az említett engedélyben vagy az engedélyezés más formájában
biztosított jogosultságokkal, továbbá úgy kell tekinteni, hogy rendelkezik az e megállapodás szerinti légi járatok
működtetésére irányuló jogosultsággal.
3. E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy valamely félnek az e cikk (1) vagy (2) bekezdésében nem
említett légitársaságát légi járatok működtetésére kijelöljék vagy engedélyezzék.
17. cikk
Vegyes bizottság 1. A felek létrehoznak egy, a felek képviselőiből álló bizottságot (a továb biak ban: vegyes bizottság).
2. A vegyes bizottság meghatározza az e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekben eljáró légügyi hatóságokat és
más hatáskörrel rendelkező hatóságokat, és megkönnyíti közöttük a kapcsolattartást.
3. A vegyes bizottság szükség szerint és évente legalább egyszer ülésezik. Bármely fél kérheti ülés összehívását.
4. Bármely fél kérheti a vegyes bizottság összehívását az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó
kérdésekkel kapcsolatos konzultáció érdekében, valamint hogy a másik fél által felvetett bármely aggodalomra
megoldást találjon. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, azonban a felek eltérő döntésének hiányában legkésőbb
a kérelem kézbesítésétől számított két hónapon belül kell összehívni.
5. A vegyes bizottság határozatokat fogad el azokban az esetekben, ha ezt a megállapodás kifejezetten előírja.
6. A vegyes bizottság elősegíti a felek közötti együttműködést, és foglalkozhat bármely, az e megállapodás működésével
vagy végrehajtásával kapcsolatos kérdéssel, ideértve többek között a következőket:
a) az e megállapodás szerinti légi járatokat érintő piaci feltételek felülvizsgálata;
b) információcsere, ideértve a nemzeti jognak és politikáknak a megállapodást érintő változásaival kapcsolatos
tanácsadást is;
c) a megállapodás adott esetben tovább fejleszthető területeinek mérlegelése, többek között ideértve
a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlásokat;
d) az új tagállamok részére ahhoz szükséges feltételek, eljárások és módosítások ajánlása, hogy e megállapodás
részes feleivé váljanak; és
e) a befektetéssel, tulajdonjoggal és ellenőrzéssel kapcsolatos kérdések megvitatása, valamint annak megerősítése,
hogy teljesülnek a forgalmi jogok fokozatos megnyitására vonatkozó, a megállapodás 2. mellékletében
meghatározott feltételek.
7. A vegyes bizottság együttműködést alakít ki, és elősegíti a szakértői szintű cseréket az új jogalkotási vagy szabályozási
kezdeményezések tekintetében.
8. A vegyes bizottság határozattal fogadja el eljárási szabályzatát.
9. A vegyes bizottság valamennyi határozatát konszenzussal hozza.
18. cikk
Környezetvédelem 1. A felek elismerik, hogy a környezetvédelem fontos szerepet játszik a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása
és alkalmazása során.
2. A felek nemzetközi jog és az egyezmény szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül mindegyik fél a saját
szuverén joghatósága keretében jogosult megtenni és alkalmazni a légi szállítás környezeti hatásainak kezelésére
irányuló, megfelelő intézkedéseket, feltéve, hogy az említett intézkedéseket az illetőségen alapuló megkülönböztetés
nélkül alkalmazzák.
3. A felek elismerik, hogy a környezetvédelmi intézkedések költségeit és hasznait körültekintően mérlegelni kell
a nemzetközi légiközlekedési politika kialakítása során. A javasolt környezetvédelmi intézkedések mérlegelésekor
a felek megvizsgálják azoknak az e megállapodásban foglalt jogok gyakorlására irányuló, lehetséges kedvezőtlen
hatását, és ilyen intézkedések elfogadása esetén, megfelelő lépéseket tesznek a kedvezőtlen hatások mérséklése
érdekében.
4. A felek elismerik az együttműködésnek és annak a jelentőségét, hogy többoldalú tárgyalások keretében vizsgálják
meg a légi közlekedés által a környezetre és a gazdaságra gyakorolt hatást, valamint az enyhítő intézkedések
e megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű összeegyeztethetősége biztosításának jelentőségét.
5. Környezetvédelmi intézkedések meghatározásakor az egyezmény mellékleteiben szereplő, a Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezet által elfogadott légiközlekedési környezetvédelmi elő írásokat kell követni, kivéve, ahol eltéréseket
vezettek be.
6. A felek törekednek arra, hogy az egymással a lehető legteljesebb mértékben összeegyeztethető megközelítések
elérése céljából konzultáljanak egymással a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekben, ideértve az olyan
tervezett intézkedéseket is, amelyek valószínűleg jelentős hatással járnak az e megállapodás hatálya alá tartozó
nemzetközi légi járatokra. A konzultációkat az erre irányuló kérelem kézhezvételétől számított 30 napon vagy
a kölcsönösen megállapított bármely más határidőn belül meg kell kezdeni.
19. cikk
Munkaügyi kérdések 1. A felek elismerik az e megállapodás által a munkaügyre, foglalkoztatásra és munkafeltételekre gyakorolt hatások
vizsgálatának fontosságát.
2. Bármely fél kérheti, hogy kerüljön sor a 17. cikk szerinti vegyes bizottság ülésére az e cikk (1) bekezdésében említett
munkaügyi kérdések megvitatása céljából.
20. cikk
Nemzetközi együttműködés
A felek a 17. cikk szerinti vegyes bizottság elé terjeszthetik az alábbiakkal kapcsolatos kérdéseket:
a) légi szállítás és nemzetközi szervezetek;
b) a felek és más országok között a légi szállítás terén meglévő kapcsolatok esetleges alakulása; és
c) a kétoldalú vagy többoldalú megállapodások alakulása
ideértve – amennyiben lehetséges – az e területekkel kapcsolatos összehangolt álláspontok kidolgozására irányuló
javaslatokat is.
21. cikk
Vitarendezés 1. Ha e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban a felek között vita merül fel, azt elsősorban
a vegyes bizottság keretében folytatott hivatalos konzultációk révén törekszenek rendezni. Az ilyen hivatalos
konzultációkat a lehető leghamarabb, továbbá a felek eltérő döntésének hiányában – a 17. cikk (4) bekezdése
ellenére – az egyik fél által tett, az e cikkre hivatkozó írásbeli kérelem másik fél általi kézhezvételétől számított
legfeljebb 30 napon belül meg kell kezdeni.
2. Ha a vitát a hivatalos konzultációkra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül nem sikerül rendezni,
akkor az a felek egyetértésével döntésre valamely személy vagy testület elé terjeszthető. Ha a felek ebben nem értenek
egyet, a vitát bármely fél kérésére egy három választottbíróból álló bíróság elé terjesztik választottbíráskodásra
az alábbiakban meghatározott eljárásokkal összhangban.
3. A választottbíráskodás iránti kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül a vitában részes mindegyik fél egy
független választottbírót jelöl ki. A felek által megnevezett egy-egy választottbíró 45 napon belül közös
megegyezéssel egy harmadik választottbírót jelöl ki. Amennyiben valamelyik fél a meghatározott határidőn belül nem
nevez meg választottbírót, vagy a harmadik választottbíró kijelölésére a meghatározott határidőn belül nem kerül sor,
bármely fél kérheti a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnökét, hogy az ügynek meg fele lően jelölje ki
a szükséges választottbírót vagy választottbírákat. Amennyiben a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának
elnöke valamely fél állampolgára, akkor az ilyen alapon nem összeférhetetlen rangidős alelnök végzi a kinevezést.
A harmadik választottbírónak minden esetben egy harmadik állam állampolgárának kell lennie, a harmadik
választottbíró jár el a bíróság elnökeként és határozza meg a választottbíráskodás helyét.
4. A választottbíróság maga állapítja meg eljárási szabályzatát és az eljárás menetrendjét.
5. Bármely fél kérésére a választottbíróság elrendelheti, hogy a vitában részes másik fél a választottbíróság végleges
határozatáig könnyítő intézkedéseket hajtson végre.
6. A választottbíróság törekszik arra, hogy a választottbíráskodásra irányuló kérelem kézhezvételétől számított
180 napon belül írásbeli határozatot hozzon. A választottbíróság többségi döntése az irányadó.
7. Amennyiben a választottbíróság e megállapodás megsértését állapítja meg, és a felelős fél nem orvosolja azt, vagy
nem állapodik meg a másik féllel kölcsönösen kielégítő megoldásról a választottbíróság határozatának közlését
követő 30 napon belül, a másik fél a vita rendezéséig felfüggesztheti az e megállapodásból eredő, egyenértékű
előnyök alkalmazását.
8. A választottbíróság költségei a vitában részes felek között egyenlően oszlanak meg.
9. E cikk alkalmazásában az Európai Közösség és a tagállamok együttesen járnak el.
22. cikk
Módosítás
E megállapodás bármely módosítását a felek kölcsönösen meghatározhatják az e megállapodás 17. cikkével (Vegyes
bizottság) összhangban tartott konzultációk szerint. A módosítások a 23. cikkben (Hatálybalépés és ideiglenes
alkalmazás) foglalt feltételekkel összhangban lépnek hatályba.
23. cikk
Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás 1. Ez a megállapodás a legutolsó olyan diplomáciai jegyzék keltét követő egy hónappal lép hatályba, amelyben a felek
megerősítik, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult. A jegyzékváltás
lebonyolítása céljából az Európai Közösség és tagállamai az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát jelölik ki. Kanada
az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága számára megküldi az Európai Közösségnek és tagállamainak szóló
diplomáciai jegyzék(ek)et, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága pedig megküldi Kanadának az Európai
Közösségtől és tagállamaitól származó diplomáciai jegyzék(ek)et. Az Európai Közösségtől és tagállamaitól származó
diplomáciai jegyzék vagy jegyzékek közleményeket tartalmaznak minden egyes tagállam részéről, amelyek
megerősítik, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.
2. E cikk (1) bekezdése ellenére a felek megállapodnak abban, hogy ezt a megállapodást a felek hatályos nemzeti jogának
rendelkezéseivel összhangban ideiglenesen alkalmazzák a legutolsó olyan diplomáciai jegyzék keltét követő hónap
első napjától kezdve, amelyben a felek értesítették egymást az e megállapodás ideiglenes alkalmazására vonatkozó
nemzeti eljárások lezárulásáról.
24. cikk
A megállapodás megszűnése
Valamely fél bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a másik Felet azon döntéséről, hogy
a megállapodást fel kívánja mondani. Ezt az értesítést egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek és
az Egyesült Nemzetek Titkárságának is meg kell küldeni. A megállapodás a küldött értesítés másik fél általi
kézhezvételének időpontját követő egy (1) évvel szűnik meg, kivéve, ha a felmondásra irányuló értesítést az említett
időszak lejárta előtt kölcsönös megegyezéssel visszavonják. Amennyiben a másik fél az értesítés kézhezvételt nem
ismeri el, az értesítést a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek Titkársága általi kézhezvételét
követő tizennegyedik (14.) napon kell átvettnek tekinteni.
25. cikk
A megállapodás nyilvántartásba vétele
Az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban ezt a megállapodást és bármilyen módosítását
a hatályba lépését köve tően a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek Titkársága
nyilvántartásba veszi. A másik felet tájékoztatják a nyilvántartásról a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és
az Egyesült Nemzetek titkárságai általi megerősítését köve tően.
26. cikk
Kapcsolat más megállapodásokkal 1. Amennyiben a felek többoldalú megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, a Nemzetközi
Polgári Repülési Szervezet vagy más nemzetközi kormányközi szervezet által elfogadott, e megállapodás hatálya alá
tartozó kérdéseket érintő határozatot, a vegyes bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából,
hogy e megállapodást milyen mértékben érintik a többoldalú megállapodás vagy határozat rendelkezései, valamint
hogy e fejlemények figye lembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni e megállapodást.
2. A megállapodás 23. cikkének (Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás) (2) bekezdése szerinti ideiglenes alkalmazás
időszakában az e megállapodás 3. mellékletében felsorolt kétoldalú megállapodásokat – a 2. mellékletben előírtak
kivételével – felfüggesztik. Az e megállapodás 23. cikkének (1) bekezdése szerinti hatálybalépéskor ez a megállapodás
– a 2. mellékletben előírtak kivételével – az e megállapodás 3. mellékletében felsorolt kétoldalú megállapodások
vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lép.
Fentiek hiteléül, az alulírott, kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.
Kelt Brüsszelben, a 2009. év december havának 17. napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt,
finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák
és szlovén nyelveken, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.
1. MELLÉKLET
ÚTVONAL-MEGHATÁROZÁS 1. Az e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában a mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél
légitársaságai számára, hogy az alábbiakban meghatározott útvonalakon szállítást biztosítson:
a) Kanada légitársaságai esetében:
Kanada előtti pontok – Kanadán belüli pontok – közbenső pontok – a tagállamokban lévő pontok – az azokon túli
pontok
b) az Európai Közösség légitársaságai esetében:
a tagállamok előtti pontok – a tagállamokon belüli pontok – közbenső pontok – Kanadán belüli pontok – az azon túli
pontok
2. Valamely fél légitársasága bármely, illetve valamennyi járatán saját döntése szerint:
a) egyik vagy mindkét irányban légi járatokat üzemeltethet;
b) különböző járatszámokat kombinálhat a légi jármű ugyanazon üzemeltetése során;
c) kiszolgálhat a felek területe előtti, közbenső és a felek területén túli pontokat, valamint a felek területén lévő
pontokat, bármilyen kombinációban és bármely sorrendben;
d) kihagyhat bármilyen pontot vagy pontokat;
e) bármely légi járművéről bármely másik légi járművére átcsoportosíthat forgalmat, a bármely ponton üzemben
tartott légi jármű típusára vagy számára vonatkozó bármely korlátozás nélkül;
f) a légi jármű vagy a járatszám cseréjével vagy cseréje nélkül kiszolgálhatja a területén lévő pontok előtti bármely
pontot, és az ilyen szolgáltatásokat az utazóközönségnek közvetlen szolgáltatásként kínálhatja és reklámozhatja;
g) megszakíthatja útját bármely fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton;
h) a közbenső pontokon és a másik fél területén lévő pontokon tranzitforgalmat bonyolíthat;
i) kombinálhatja a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére; és
j) az e megállapodás 13. cikkének (Kereskedelmi keretek) (3) bekezdésével összhangban lévő code-share üzemelés
útján szolgáltatást nyújthat;
iránybeli, illetve földrajzi korlátozás nélkül és a légi szállításra vonatkozóan az e megállapodásban engedélyezett
egyéb jogok elvesztése nélkül.
2. MELLÉKLET
A JOGOK GYAKORLÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. szakasz
Mindkét fél légitársaságainak tulajdonjoga és ellenőrzése
1. A megállapodás 4. cikke (Befektetés) ellenére a viszonosság alapján megengedhető, hogy valamely fél légitársaságaiban bármely másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdoni részesedéssel rendelkezzenek,
Kanadának a légitársaságokba való külföldi befektetésekre vonatkozó nemzeti jogszabályaiban és szabályzataiban
megengedett mértékben.
2. A megállapodás 3. cikke (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja, valamint 4. cikke
(Befektetés) ellenére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni a légitársaságok tulajdonjogára és ellenőrzésére
a 3. cikk (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja helyett mindaddig, amíg az e melléklet
2. szakasza 2. pontjának c) és d) alpontjában említett jogszabályok és szabályzatok másként nem rendelkeznek:
„a kanadai légitársaság esetében a légitársaság tulajdonjogának jelentős részével és tényleges ellenőrzésével Kanada
területén illetőséggel rendelkező személyek rendelkeznek, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezték,
és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye Kanadában található; valamely tagállam légitársasága esetében
a légitársaság tulajdonjogának jelentős részével és tényleges ellenőrzésével a tagállamok, Izland, Liechtenstein,
Norvégia vagy Svájc területén illetőséggel rendelkező személyek rendelkeznek, a légitársaságot közösségi
légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének fő helye valamely tagállam területén
található”.
2. szakasz
A forgalmi jogok fokozatos gyakorlása 1. Az e szakasz 2. pontjában meghatározott forgalmi jogok gyakorlása során a felek légitársaságai az 1. melléklet
2. pontjában foglaltak szerint rugalmasan működhetnek.
2. Az e megállapodás 1. mellékletében meghatározott forgalmi jogok ellenére:
a) amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel
rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaikban legfeljebb 25%-os szavazati jogosultságot biztosító
tulajdonjoggal vagy ellenőrzéssel rendelkezzenek, a következő jogok érvényesülnek:
(i) kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások
esetében a kanadai légitársaságok tekintetében Kanada bármely pontja és a tagállamok bármely pontja
között nemzetközi szállítás biztosításához való jog; közösségi légitársaságok esetében a tagállamok
bármely pontja és Kanada bármely pontja között légi szolgáltatások biztosításához való jog. Ezen
túlmenően személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások
esetében bármely fél légitársaságai tekintetében nemzetközi szállítás biztosításához való jog harmadik
országokban lévő pontokra és pontokról, az adott fél területén lévő bármely ponton keresztül légi jármű
vagy járatszám cseréjével vagy anélkül, továbbá az ilyen szolgáltatásoknak az utazóközönség részére
közvetlen szolgáltatásként való kínálása és reklámozása;
(ii) kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetén mindkét fél légitársaságai tekintetében a másik fél területe és
harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi szállítás biztosításához való jog a saját területén lévő
pontok és a másik fél területén lévő pontok közötti járatokkal összefüggésben;
(iii) kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások és kizárólag árufuvarozási szolgáltatások
esetében mindkét fél légitársaságai tekintetében a Kanada és a tagállamok közötti, a 3. melléklet
1. szakaszában felsorolt kétoldalú légiközlekedési megállapodásokban előírt működési jogok, továbbá
a Kanada és az egyes tagállamok között korábban alkalmazott megállapodásokban szereplő, a 3. melléklet
2. szakaszában meghatározott működési jogok. Az ezen alpontban meghatározott, ötödik szabadság
szerinti jogokon túlmenően, a földrajzi korlátozásokon, a pontok számára vonatkozó korlátozásokon és
a meghatározott sűrűséggel kapcsolatos korlátozásokon kívüli egyik korlátozás sem lehet a továb biak ban
alkalmazni; és
(iv) a nagyobb bizonyosság érdekében a fenti (i) és (ii) alpontban szereplő jogok gyakorolhatók amennyiben
az e megállapodás ideiglenes alkalmazásakor vagy hatályba lépésekor nem létezett kétoldalú megállapodás vagy megegyezés, vagy amennyiben a megállapodásban szereplő, közvetlenül az e megállapodás
aláírását megelőzően gyakorolható jogok nem annyira megengedőek, mint a fenti (i) és (ii) alpontban
szereplő jogok.
b) amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel
rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaikban legfeljebb 49%-os szavazati jogosultságot biztosító
tulajdonjoggal vagy ellenőrzéssel rendelkezzenek, a 2. pont a) alpontjában említettek mellett a következő jogok
érvényesülnek:
(i) kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai
tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a közbenső pontokon, a kanadai
légitársaságok tekintetében pedig a tagállamokban lévő bármely pont és más tagállamokban lévő bármely
pont között, feltéve, hogy a kanadai légitársaságok esetében a járat tartalmaz egy kanadai pontot is,
valamint közösségi légitársaságok esetén azt, hogy a járat tartalmaz egy, bármely tagállamban lévő pontot;
(ii) kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében kanadai légitársaságok tekintetében
az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a tagállamokban lévő bármely pont és Marokkó, Svájc,
az Európai Gazdasági Térség, valamint a Közös Európai Légtér más tagjainak bármely pontja között; és
(iii) kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében valamely fél légitársaságai tekintetében, az említett fél
területén lévő valamely pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül, a másik fél területén lévő
pontok és harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi szállítás biztosításához való jog.
c) amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel
rendelkező személyek számára, hogy belföldi és nemzetközi légi járatok céljából a területükön légitársaságot
alapítsanak, továbbá az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja
és (9) bekezdése értelmében a 2. pont a) és b) alpontjában említettek mellett a következő jogokat kell alkalmazni:
(i) kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások esetében mindkét fél légitársaságai
tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok gyakorolhatók a felek területén túli pontokat illetően,
a sűrűségre vonatkozó korlátozások nélkül.
d) amennyiben mindkét fél nemzeti jogszabályai és szabályzatai lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel
rendelkező személyek számára, hogy teljes tulajdonjoguk legyen, és teljes ellenőrzést gyakoroljanak
légitársaságaik felett, továbbá mindkét fél lehetővé teszi az 1. melléklet teljes körű alkalmazását,
az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja és (9) bekezdése
értelmében és a felek által a saját eljárásaikon keresztüli megerősítésnek meg fele lően, a fenti 2. melléklet
rendelkezéseit a továb biak ban nem lehet alkalmazni, és az 1. melléklet lép hatályba.
3. MELLÉKLET
KÉTOLDALÚ MEGÁLLAPODÁSOK KANADA ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG TAGÁLLAMAI KÖZÖTT
1. szakasz
Az e megállapodás 26. cikkében foglaltak értelmében az alábbi, Kanada és a tagállamok között létrejött kétoldalú
megállapodásokat fel kell függeszteni, illetve e megállapodás lép azok helyébe:
a) Osztrák Köztársaság: a Kanada kormánya és az osztrák szövetségi kormány között létrejött, 1993. június 22-én
aláírt légiközlekedési megállapodás;
b) Belga Királyság: a Kanada kormánya és Belgium kormánya között létrejött, 1986. május 13-án aláírt
légiközlekedési megállapodás;
c) Cseh Köztársaság: a Kanada kormánya és a Cseh Köztársaság kormánya között létrejött, 1996. március 13-án aláírt
légiközlekedési megállapodás; A 2004. április 28-án és 2004. június 28-án aláírt jegyzékváltással módosítva;
d) Dán Királyság: a Kanada és Dánia között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1949. december 13-án
aláírt megállapodás; A Kanada és Dánia közötti, a két ország között 1949. december 13-án Ottawában aláírt
légiközlekedési megállapodással kapcsolatos, 1949. december 13-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Dánia
között létrejött, légi járatokról szóló megállapodást módosító, 1958. május 16-án aláírt jegyzékváltás;
e) Finn Köztársaság: a Kanada kormánya és Finnország kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi
járatokra vonatkozóan létrejött, 1990. május 28-án aláírt megállapodás; A Kanada kormánya és Finnország
kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi járatokra vonatkozóan létrejött megállapodás
módosításáról szóló megállapodást képező, Helsinkiben 1990. május 28-án kelt, 1999. szeptember 1-jén aláírt
jegyzékváltás;
f) Francia Köztársaság: a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között létrejött, 1976. június 15-én
aláírt légiközlekedési megállapodás; a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között az 1976. június
15-én Párizsban aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1982. december 21-én aláírt
jegyzékváltás;
g) Németországi Szövetségi Köztársaság: a Kanada kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya
között létrejött, 1973. március 26-án aláírt légiközlekedési megállapodás; a Kanada kormánya és a Németországi
Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, az 1973. március 26-án Ottawában aláírt légiközlekedési megállapodás
módosításáról szóló, 1982. december 16-án és 1983. január 20-án aláírt jegyzékváltás;
h) Görög Köztársaság: a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság kormánya között létrejött, 1984. augusztus 20-án
aláírt légiközlekedési megállapodás; az 1984. augusztus 20-án Torontóban kelt légiközlekedési megállapodás
módosításáról szóló, 1995. június 23-án és 1995. július 19-én aláírt, a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság
kormánya közötti megállapodást képező jegyzékváltás;
i) Magyar Köztársaság: a Kanada kormánya és a Magyar Köztársaság kormánya között létrejött, 1998. december
7-én aláírt légiközlekedési megállapodás;
j) Írország: a Kanada és Írország között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1947. augusztus 8-án aláírt
megállapodás; a Kanada és Írország között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló megállapodás
módosításáról szóló, 1948. május 31-én aláírt jegyzékváltás (1948. április 19. és május 31.); a Kanada és Írország
közötti, az 1947. augusztus 8-i légiközlekedési megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 1951. július 9-én
aláírt, megállapodást képező jegyzékváltás a Kanada és Írország között létrejött, az 1947. augusztus 8-i
légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1957. december 23-án aláírt jegyzékváltás;
k) Olasz Köztársaság: Kanada és Olaszország között a légi járatokról 1960. február 2-án aláírt megállapodás; a Kanada
kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya közötti, a légi járatokról szóló megállapodás módosításáról szóló,
megállapodást képező, az 1972. április 28-i megállapított jegyzőkönyvben meghatározott, 1972. augusztus 28-án
aláírt jegyzékváltás;
l) Holland Királyság: a Kanada kormánya és a Holland Királyság kormánya között a légi közlekedésre vonatkozóan
létrejött, 1989. június 2-án aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és a Holland Királyság kormánya között
létrejött, a nem menetrend szerinti (charter) járatok működtetésére vonatkozó megállapodást képező, 1989.
június 2-án aláírt jegyzékváltás;
m) Lengyel Köztársaság: a Kanada kormánya és a Lengyel Népköztársaság kormánya között létrejött, 1976. május
14-én aláírt légiközlekedési megállapodás; Kanada kormánya és a Lengyel Népköztársaság kormánya között
megállapodást létrehozó, az 1976. május 14-én aláírt légiközlekedési megállapodás IX., XI., XIII. és XV. cikkére
vonatkozó, azonos napon aláírt jegyzékváltás;
n) Portugál Köztársaság: a Kanada kormánya és Portugália kormánya között a kanadai és portugál területek közötti
légi járatokról szóló, 1947. április 25-én aláírt megállapodás; a Kanada kormánya és Portugália kormánya között
létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló, 1947. április 25-én Lisszabonban aláírt megállapodás
mellékletének 3. és 4. pontját módosító, 1957. április 24-én és 30-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és Portugália
között létrejött, a két ország közötti légi járatokról szóló megállapodás mellékletének 7. pontját módosító,
1958. március 5-én és 31-én aláírt jegyzékváltás;
o) Románia: a Kanada kormánya és a Román Szocialista Köztársaság között a polgári légi közlekedésről szóló,
1983. október 27-én aláírt megállapodás;
p) Spanyol Királyság: a Kanada kormánya és Spanyolország kormánya között létrejött, 1988. szeptember 15-én aláírt
légiközlekedési megállapodás;
q) Svéd Királyság: a Kanada és Svédország között létrejött, a kanadai és svéd területek közötti légi járatokról szóló,
1947. június 27-én aláírt megállapodás; a Kanada és Svédország között létrejött, a kanadai és svéd területek
közötti légi járatokról szóló megállapodást kiegészítő, 1947. június 27-én és 28-án aláírt jegyzékváltás; a Kanada és
Svédország közötti, az 1947-ben létrejött légiszolgáltatási megállapodást módosító, 1958. május 16-án aláírt
jegyzékváltás; és
r) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága: a Kanada kormánya, valamint Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között létrejött, a légi járatokra vonatkozó, 1988. június 22-én
aláírt megállapodás.
2. szakasz
A 2. melléklet 2. szakasza alkalmazásában a 2. a) (iii) ponttal összhangban a következő jogok gyakorolhatók:
1. rész – Kanada légitársaságai esetében:
A Kanada és az egyes tagállamok közötti kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokkal
összefüggésben, valamint a kizárólag árufuvarozási szolgáltatások vonatkozásában Kanada légitársaságai a következő
jogokkal rendelkeznek:
Tagállam Forgalmi jogok
Bulgária Ötödik szabadság szerinti jogok két később megnevezendő pont vonatkozásában
gyakorolhatók, amelyek Szófia felé közbenső és/vagy túli pontként szolgálhatók ki.
Csehország Ötödik szabadság szerinti jogok legfeljebb négy, Kanada által megválasztott pont
vonatkozásában gyakorolhatók, amelyek Prága és egy másik csehországi pont felé
közbenső vagy túli pontként szolgálhatók ki.
Dánia Ötödik szabadság szerinti jogok Koppenhága és a következő pontok között
gyakorolhatók:
a) Amszterdam és Helsinki; vagy
b) Amszterdam és Moszkva.
Amszterdam közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Helsinki és Moszkva túli
pontként szolgálható ki.
Németország Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok Európában fekvő közbenső pontok és
a Németországi Szövetségi Köztársaság területén fekvő pontok, valamint
a Németországi Szövetségi Köztársaság területén fekvő pontok és túli pontok között
gyakorolhatók.
Görögország Ötödik szabadság szerinti jogok Törökország és Izrael területén kívül fekvő pontok
vonatkozásában gyakorolhatók, amelyek Athén és két további görögországi pont felé
közbenső és/vagy túli pontként szolgálhatók ki. Az ötödik szabadság szerinti jogok
alapján közbenső vagy túli pontként egyidejűleg legfeljebb öt pont szolgálható ki,
amelyek közül legfeljebb négy lehet közbenső pont.
Írország Ötödik szabadság szerinti jogok Írországban fekvő pontok és közbenső pontok,
valamint Írországban fekvő pontok és Írországon túli pontok között gyakorolhatók.
Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében az Írországban fekvő pontok és
harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás biztosításának joga
érvényesíthető Kanadában fekvő pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül is.
Olaszország Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok két közbenső európai pont és Róma és/vagy
Milánó között gyakorolhatók. Az ötödik szabadság szerinti jog alapján közbenső
pontként kiszolgált pontok túli pontként is kiszolgálhatók.
Lengyelország Ötödik szabadság szerinti jogok Varsó és két közbenső európai pont között
gyakorolhatók, amelyeket Kanada a következő pontok közül választ ki: Bécs, Brüsszel,
Koppenhága, Prága, Shannon, Stockholm, Zürich.
Portugália Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok Portugáliában fekvő pontok és közbenső
pontok, valamint Portugáliában fekvő pontok és Portugálián túli pontok között
gyakorolhatók.
Spanyolország Ötödik szabadság szerinti jogok közbenső és túli pontként való kiszolgálás
vonatkozásában gyakorolhatók:
a) Madrid és három további spanyolországi pont, valamint Európában fekvő pontok
között (München, Dánia, Svédország, Norvégia, Olaszország és a Szovjetunió egykori
területén fekvő köztársaságok kivételével); és
b) Madrid és egy további spanyolországi pont, valamint Afrikában és a Közel-Keleten
fekvő pontok között, az ICAO 9060AT/723. sz. dokumentumban található
meghatározás szerint.
Az ötödik szabadság szerinti jogok közül egyidejűleg legfeljebb négy gyakorolható.
Svédország Ötödik szabadság szerinti jogok Stockholm és a következő pontok között
gyakorolhatók:
a) Amszterdam és Helsinki; vagy
b) Amszterdam és Moszkva.
Amszterdam közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Helsinki és Moszkva túli
pontként szolgálható ki.
Egyesült Királyság Ötödik szabadság szerinti jogok az Egyesült Királyságban fekvő pontok és közbenső
pontok, valamint az Egyesült Királyságban fekvő pontok és túli pontok között
gyakorolhatók. Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében az Egyesült
Királyságban fekvő pontok és harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi
szállítás biztosításának joga érvényesíthető Kanadában fekvő pont kiszolgálására
vonatkozó követelmény nélkül is.
2. rész – Az Európai Közösség légitársaságai esetében:
Az egyes tagállamok és Kanada közötti kombinált személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokkal összefüggésben,
valamint a kizárólag teherfuvarozási szolgáltatások vonatkozásában a közösségi légitársaságok a következő jogokkal
rendelkeznek:
Tagállam Forgalmi jogok
Belgium Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok
területén, Chicagótól keletre (Chicagót is beleértve) és Washington D.C.-től északra
(Washington D.C.-t is beleértve) fekvő túli pont között gyakorolhatók
Bulgária Ötödik szabadság szerinti jogok egyetlen, az Amerikai Egyesült Államok területén,
Chicagótól keletre (Chicagót nem beleértve) és Washington D.C.-től északra
(Washington D.C.-t is beleértve) fekvő túli pont vonatkozásában gyakorolhatók.
Montreal és Ottawa egyazon szolgáltatás keretében való kiszolgálása
(„co-terminalling”) esetén az ötödik szabadság szerinti jogok nem gyakorolhatók.
Az ötödik szabadság szerinti jogok közbenső pontok vonatkozásában nem
gyakorolhatók.
Csehország Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok
területén, Washington D.C.-től északra (Washington D.C.-t is beleértve) és Chicagótól
keletre (Chicagót is beleértve) fekvő túli pont között gyakorolhatók.
Dánia Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Chicago, valamint Montreal és Seattle
között gyakorolhatók. Chicago közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Seattle csak
túli pontként szolgálható ki.
Németország Ötödik szabadság szerinti jogok kizárólag Montreal és egyetlen, Floridában fekvő túli
pont között gyakorolhatók. Alternatívaképpen az ötödik szabadság szerinti jogok
Montreal és két, az Amerikai Egyesült Államok szárazföldi területén belül, de Colorado,
Florida, Georgia, Kalifornia, Oregon, Texas és Washington állam területén kívül fekvő
túli pont között is gyakorolhatók
Görögország Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Boston között, Montreal és Chicago között
vagy egy Torontón túli pont vonatkozásában gyakorolhatók, amelyet a Görög
Köztársaság az Amerikai Egyesült Államok területén belül, de Kalifornia, Texas és Florida
állam területén kívül választ meg.
Írország Ötödik szabadság szerinti jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső pontok,
valamint Kanadában fekvő pontok és Kanadán túli pontok között gyakorolhatók.
Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében a Kanadában fekvő pontok és
harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás biztosításának joga
gyakorolható Írországban fekvő pont kiszolgálására vonatkozó követelmény nélkül is.
Olaszország Ötödik szabadság szerinti jogok az Amerikai Egyesült Államok területének északkeleti
részén (Washingtontól északra, Washingtont is beleértve, és Chicagótól keletre,
Chicagót is beleértve) fekvő két közbenső pont és Montreal és/vagy Toronto között
gyakorolhatók. Az ötödik szabadság szerinti jog alapján közbenső pontként kiszolgált
pontok túli pontként is kiszolgálhatók.
Lengyelország Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és New York között gyakorolhatók, amely
közbenső vagy túli pontként egyaránt kiszolgálható.
Portugália Ötödik szabadság szerinti forgalmi jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső
pontok, valamint Kanadában fekvő pontok és túli pontok között gyakorolhatók.
Spanyolország Ötödik szabadság szerinti jogok közbenső és túli pontként való kiszolgálás
vonatkozásában gyakorolhatók:
a) Montreal és három további Kanadában fekvő pont, valamint Chicago, Boston,
Philadelphia Baltimore, Atlanta, Dallas/Ft. Worth és Houston között; és
b) Montreal és Mexikóváros között.
Az ötödik szabadság szerinti jogok közül egyidejűleg legfeljebb négy gyakorolhatók.
Svédország Ötödik szabadság szerinti jogok Montreal és Chicago, valamint Montreal és Seattle
között gyakorolhatók. Chicago közbenső vagy túli pontként szolgálható ki. Seattle csak
túli pontként szolgálható ki.
Egyesült Királyság Ötödik szabadság szerinti jogok Kanadában fekvő pontok és közbenső pontok,
valamint Kanadában fekvő pontok és Kanadán túli pontok között gyakorolhatók.
Kizárólag árufuvarozási szolgáltatások esetében a Kanadában fekvő pontok és
harmadik országokban fekvő pontok közötti nemzetközi szállítás biztosításának joga
gyakorolható az Egyesült Királyságban fekvő pont kiszolgálására vonatkozó
követelmény nélkül is.
3. szakasz
Az e melléklet 1. szakaszában foglaltak ellenére az e megállapodás 1. cikke szerint a „terület” fogalommeghatározásába nem tartozó területek tekintetében továbbra is alkalmazni kell a d) Dán Királyság, f) Francia
Köztársaság, l) Holland Királyság, és r) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága pontokban szereplő
megállapodásokat, azok rendelkezéseinek meg fele lően.”
4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodás 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időponttól kezdődően
történő ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a a Megállapodás 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) E törvény 4. §-a, valamint 5. §-ának (4) bekezdése a Megállapodás 23. cikkének (1) bekezdésében meghatározott
időpontban hatályát veszti.
(4) E törvény hatályát veszti, amennyiben az Európai Unió Tanácsa arról értesíti a Magyar Köztársaságot, hogy valamely
szerződő fél nem kíván a Megállapodásban részes féllé válni.
(5) A Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(4) bekezdésében meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg.
(6) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke