text:
60/2013. (VIII. 9.) EMMI rendelete az „art” mozihálózat digitális fejlesztésének 2013. támogatásáról.
A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77.  § (2)  bekezdés h)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, valamint a  84.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti
fejlesztési miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. § A  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 3.  melléklet 11.  pontjában
meghatározott, nem visszatérítendő támogatás (a  továbbiakban: támogatás) nyújtására pályázati úton,
igénybevételére utólagos elszámolás melletti előfinanszírozás formájában, egy összegben, az  e  rendeletben
meghatározott módon kerülhet sor.
2. § (1) A  települési önkormányzat gondoskodik arról, hogy a  támogatás az  e  rendeletben előírt célra kerüljön
felhasználásra, valamint arról, hogy a  támogatási igényben megjelölt mozi üzemeltetője a  támogatáshoz – a  4.  §
(1) bekezdése szerinti saját forrással együtt – a támogatásnak a települési önkormányzat fizetési számlájára történő
megérkezésétől számított 10 napon belül hozzáférjen.
(2) A  települési önkormányzat biztosítja a  támogatás elkülönített kezelését és analitikus nyilvántartását annak
érdekében, hogy annak felhasználása tételesen ellenőrizhető legyen.
3. § (1) Támogatásban az a települési önkormányzat részesülhet, amely
a) a fejleszteni kívánt mozi vagy a felette tulajdonosi, vagyonkezelői jogokat gyakorló, azt üzemeltető gazdasági
társaság többségi befolyással rendelkező tulajdonosa, vagy a mozit üzemeltető költségvetési szerv alapítója
(fenntartó), vagy
b) vállalja, hogy a  nem önkormányzati vagy részben önkormányzati tulajdonban lévő mozi működtetéséhez,
üzemeltetéséhez a  támogatás megvalósulását követő három évben folyamatosan, az  éves működési,
üzemeltetési költségek legalább 10%-át biztosítja.
(2) A  települési önkormányzat az  (1)  bekezdés alapján arra a  fejleszteni kívánt mozira tekintettel részesülhet
támogatásban, amely a következő feltételeknek megfelel:
a) a  fejleszteni kívánt moziterem az  „art” mozik minősítésének feltételeiről szóló miniszteri rendeletben
(a továbbiakban: „art” mozi rendelet) előírt feltételek teljesítése alapján a mozgóképszakmai hatóságtól „art”
moziterem minősítést kapott, vagy ennek hiányában a moziüzemeltető vállalja, hogy a támogatási szerződés
megkötésének időpontjáig e minősítést megszerzi,
b) legfeljebb öt moziteremből áll, és
c) nem rendelkezik érvényes megállapodással a  film digitális hordozón történő bemutatásával kapcsolatosan
a forgalmazó által termenként és filmenként fizetendő díjra (virtuális kópia díj) vonatkozóan.
 (3) Nem nyújtható támogatás olyan települési önkormányzat részére, amely
a) adósságrendezési eljárás alatt áll, vagy
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. § (3) bekezdése szerinti, esedékessé vált és meg nem
fizetett köztartozással rendelkezik. 4. § (1) Támogatás csak olyan fejlesztéshez adható, amely esetén a  fejlesztés bekerülési összegének legalább 25%-át
a települési önkormányzat saját forrásként biztosítja.
(2) A támogatás nem haladhatja meg fejlesztésenként a 12,5 millió forintot.
5. § (1) Támogatás igényelhető a  fejleszteni kívánt moziterem meglévő vetítőterme műszaki feltételeinek javításához,
az alábbi fejlesztések együttes vagy önálló megvalósítására:
a) legalább 2048X1080 felbontású, JPEG 2000 tömörítési formátumú, DCI kompatibilis projektor és az  ahhoz
szükséges szerver beszerzése, valamint
b) a  beszerzett eszköz üzembe helyezése, ideértve az  ehhez esetlegesen szükséges gépház átalakításának
költségeit is. (2) Nem nyújtható támogatás csupán a moziterem 3D vetítő berendezéssel való felszerelésére.
 (3) A  támogatással fejleszteni kívánt mozitermet a  fejlesztés igazolt befejezésétől számított két éven keresztül
–  figyelemmel a 10. § (2) bekezdésére – az „art” mozi rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően „art”
moziteremként kell működtetni.
(4) A  támogatással fejleszteni kívánt moziterem esetében a  fejlesztés folyamán a  szerver hatályos DCI
szabályrendszerhez alkalmazkodó háttértárolójának használata során a  megfelelő kópiafeltöltést, kópiaellenőrzést
és a kópiakezelés naplózását biztosítani szükséges.
6. § (1) A támogatási igénynek tartalmaznia kell
a) a támogatás igénylésére az 1. melléklet szerinti kitöltött adatlapot;
b) a települési önkormányzat nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
ba) a  mozi tulajdonjogának vagy üzemeltetési jogának átadása esetén úgy köt szerződést az  új
tulajdonossal vagy üzemeltetővel, hogy az  e  rendeletben és a  támogatási szerződésben
meghatározott feltételek az 5. § (3) bekezdésében megjelölt határidő leteltéig az új tulajdonost vagy
üzemeltetőt is kötelezzék, és
bb) ha települési önkormányzat igénylési jogosultsága nem tulajdonjogon, hanem a mozi támogatásán
alapul, a  települési önkormányzat nyilatkozatát arról, hogy a  mozi részére a  3.  § (1)  bekezdés
b) pontja szerinti támogatás biztosítását vállalja;
c) ha a települési önkormányzat nem tulajdonosa a mozinak vagy a mozi üzemeltetőjének, a tulajdonos b) pont
ba) alpontja szerinti nyilatkozatát;
d) a  települési önkormányzat szöveges indokolását a  tervezett fejlesztés céljáról, annak esetleges hosszabb
távú mozifejlesztési tervvel való összefüggéséről, valamint arról, hogy mindez miként illeszkedik a települési
önkormányzat kulturális területre vonatkozó fejlesztési terveihez;
e) a fejlesztés műszaki hátterének bemutatása céljából a műszaki leírást;
f ) a  8.  § (1)  bekezdés a) vagy b)  pontja szerinti feltételt igazoló dokumentumot, amennyiben e  feltételek
fennállnak; valamint
g) a  fejlesztési céllal érintett vállalkozás cégszerűen aláírt nyilatkozatát a  támogatási igény benyújtását
megelőző két pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi csekély összegű (de
minimis) támogatásról.
(2) A  támogatási igényhez csatolni kell a  települési önkormányzat hitelesített, írásbeli nyilatkozatát arról, hogy
a  fejleszteni kívánt mozi megfelel a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételeknek, továbbá nem áll
adósságrendezési eljárás alatt, és hogy rendelkezik-e a 3. § (3) bekezdés b) pontja szerinti köztartozással.
(3) A  települési önkormányzat több moziteremre vonatkozó támogatási kérelmeit külön-külön kell benyújtani
az  (1)  bekezdésben foglalt dokumentumokkal együtt. A  (2)  bekezdésben szereplő nyilatkozatokat elegendő egy
támogatási igényhez csatolni.
7. § (1) A  támogatási igényt a  kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerben rögzített és onnan kinyomtatott
adatlapok egy eredeti és egy hitelesített másolati példányával 2013. szeptember 30-ig lehet postai úton benyújtani
a kincstár – települési önkormányzat székhelye szerint – illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) A benyújtási határidő az informatikai rendszerben az (1) bekezdés szerinti határnapon éjfélig rögzített igénylésnek
legkésőbb a következő munkanapon történő postára adását jelenti. A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő.
A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen.
(3) A formailag megfelelő támogatási igény eredeti példányát az Igazgatóság legkésőbb 2013. október 21-ig megküldi
a kultúráért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
8. § (1) A  bírálatra alkalmas, tartalmilag és formailag megfelelő támogatási igények közül döntése során a  miniszter
előnyben részesíti azt
a) a mozit, amely már rendelkezik a berendezés megfelelő működtetéséhez szükséges egyéb feltételekkel, így
különösen megfelelő hangrendszerrel;
b) a moziüzemeltetőt, aki többéves „art” mozi üzemeltetési gyakorlattal rendelkezik, illetve
c) a  települési önkormányzatot, amely a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározottnál nagyobb mértékű önrész
biztosítását vállalja.
 (2) A miniszter a döntése során figyelembe veszi, hogy a támogatásra javasolt települési önkormányzatok egyenletes
országos területi eloszlást nyújtsanak. (3) A támogatásról a miniszter dönt, döntését legkésőbb 2013. november 7-ig az általa vezetett minisztérium honlapján
közzéteszi.
9. § (1) A miniszter a támogatási szerződést a kedvezményezettel legkésőbb 2013. december 6-ig köti meg.
 (2) A miniszter a támogatási szerződés egy eredeti példányát, valamint a kedvezményezett nevét, KSH azonosítóját és
a  jóváhagyott támogatási összeget tartalmazó összesítő jegyzéket legkésőbb 2013. december 13-ig utalványozás
céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(3) A  kincstár a  támogatást a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján legkésőbb 2013.
december 20-ig utalja át a kedvezményezett települési önkormányzat fizetési számlájára.
10. § (1) A  kedvezményezett a  támogatás felhasználásáról készített szakmai beszámolót a  felhasználás évében
a  költségvetési támogatásokkal kapcsolatos elszámolásnak az  Igazgatósághoz történő benyújtásával egyidejűleg
megküldi a miniszternek.
(2) A  miniszter a  szakmai megvalósulást folyamatosan ellenőrizheti, és vizsgálhatja, hogy a  támogatás az  5.  §-ban
meghatározott és a  kedvezményezett által vállalt feladat megvalósítására került-e felhasználásra. A  miniszter
különösen indokolt esetben, kérelemre legfeljebb két negyedévre halasztást engedélyezhet az  5.  §
(3)  bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítésére, azzal, hogy ez  esetben az  5.  § (3)  bekezdésében
meghatározott időtartamú kötelezettséget a halasztás időtartamával meghosszabbított időszak alatt kell teljesíteni.
11. § (1) Az  e  rendelet alapján nyújtott támogatás, valamint a  települési önkormányzat által a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerint vállalt finanszírozás a mozik részére nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, amelyet
kizárólag a  Szerződés 87. és 88.  cikkének a  de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szabályai alapján lehet nyújtani.
(2) Az e rendelet szerinti csekély összegű (de minimis) támogatás nem nyújtható nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
175/2008. (IX. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján az önkormányzati miniszter előterjesztésére
dr. Gábor Antalnak, a Fővárosi Önkormányzat, Uzsoki
utcai Kórház keretorvosának,
Kiss Tamás kajak-kenuzónak, a Pannon Egyetem hallgatójának, Mohamed Aida Gabriella tőrvívónak,
Ruza Józsefnek, a Magyar Úszó Szövetség főtitkárának,
dr. Tállay Andrásnak, az Országos Sportegészségügyi
Intézet sportsebészének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat)
kitüntetést; Ambrus Gábornak, a Magyar Távirati Iroda Sportszerkesztőség szerkesztőségvezetőjének,
Bernát Zoltánnak, a Magyar Vívó Szövetség női tőr
szövetségi kapitányának,
Bódi Bernadett kézilabdázónak,
Borbás Rita kézilabdázónak,
Brávik Fruzsina vízilabdázónak, a Dunaújvárosi Főis
kola hallgatójának,
Drávucz Rita vízilabdázónak,
Ferling Bernadett kézilabdázónak,
Godova Gábornak, a Magyar Vízilabda Szövetség női
szövetségi kapitányának,
Görbicz Anita kézilabdázónak,
Győre Anett Tímea vízilabdázónak,
Hajdu Jánosnak, a Magyar Kézilabda Szövetség szak
mai igazgatójának, a női válogatott szövetségi kapitányának, Herr Orsolya kézilabdázónak,
Hornyák Ágnes kézilabdázónak,
dr. Horváth Patrícia vízilabdázónak,
Kisteleki Dóra Ágnes vízilabdázónak,
Knapek Edina Mónika tőrvívónak,
Kovacsicz Mónika kézilabdázónak,
Kucsera Gábor kajak-kenuzónak, a Semmelweis Egye
tem Sporttudományi Kar hallgatójának,
dr. Lénárt Ágotának, a Semmelweis Egyetem Testneve
lési és Sporttudományi Kar Pszichológia Tanszék tanszékvezetőjének, Nagy Ferencnek, a Magyar Vízilabda Szövetség gyúrójának,
Németh Pálnak, a Dobó SE nyugalmazott mesteredzőjének, Pars Krisztián kalapácsvetőnek,
Pelle Anikó vízilabdázónak,
Primász Ágnes vízilabdázónak,
Stieber Mercedes Klára vízilabdázónak,
Szamoránsky Piroska Tünde kézilabdázónak,
Szremkó Krisztina vízilabdázónak,
Szűcs Ibolya Gabriella kézilabdázónak,
Takács Orsolya vízilabdázónak,
Tomori Zsuzsanna kézilabdázónak,
Tóth Tímea kézilabdázónak,
Valkai Ágnes vízilabdázónak,
Varga Gabriella tőrvívónak,
Vérten Orsolya kézilabdázónak,
Zantleitner Krisztina vízilabdázónak,
Zirighné Sós Ildikó vízilabdázónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést; Bácsi Péter birkózónak,
Beé István kajak-kenuzónak,
Bozsik Gábor kajak-kenuzónak,
Dara Eszter Veronika úszónak,
Jakabos Zsuzsanna úszónak,
Kis Gergő Szabolcs úszónak,
Mutina Ágnes úszónak,
Sidi Péter sportlövőnek,
Sík Márton kajak-kenuzónak,
Szellő Imre ökölvívónak,
Verrasztó Evelyn úszónak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2008. augusztus 28. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
13/2015. (IV. 21.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 1,80%. 2. § (1) Ez a rendelet 2015. április 22-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 6/2015. (III. 24.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
285/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–amerikai kapcsolatok erősítése, mélyítése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Kurt Douglas Volkernek, a Johns Hopkins Egyetem külkapcsolati kara Transzatlanti Kapcsolatok Központja helyettes
vezetőjének, az amerikai Atlanti Tanács főtanácsadójának, az amerikai magyarság érdekképviseletéért és közösségi életének szervezéséért, a határon túli magyarok kulturális,
oktatási és emberi jogi támogatásáért, valamint a magyar–amerikai kapcsolatok mélyítése érdekében végzett több
évtizedes tevékenysége elismeréseként Lauer Edithnek, a Magyar–Amerikai Koalíció nyugalmazott elnökének,
a S�o Paulo-i magyar közösség körében, annak érdekében végzett sokirányú karitatív tevékenysége elismeréseként
Rath Judite Magdalena üzletasszonynak, a Brazíliai Magyar Segélyegylet alelnökének,
az 1956-os forradalom és szabadságharc eszméinek és emlékének ápolása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Török Józsefnek, a Romániai Volt Politikai Foglyok Szövetsége Vezető Tanácsa tagjának, a Kovászna Megyei Politikai
Foglyok Szövetsége elnökének, az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolásáért, az amerikai magyar emigráció közösségi életének
szervezéséért és a magyar–amerikai kétoldalú kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Várallyay Gyulának, az Amerikai Magyar Koalíció Kuratóriuma tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND tisztikeresztje polgári tagozata, az 1956-os forradalom és szabadságharc eszméinek és emlékének ápolása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként Fülöp Jánosnak, Kolcsár Gézának, a Romániai Volt Politikai Foglyok Szövetsége tagjának, a gyergyószárhegyi Székely Nemzeti Tanács
elnökének, Molnár Mihálynak, a Romániai Volt Politikai Foglyok Szövetsége tagjának,
Rendes Lajosnak, a Maros Megyei Politikai Foglyok Szövetsége tagjának,
Zakariás Dezső Istvánnak, a Romániai Volt Politikai Foglyok Szövetsége Hargita Megyei Szervezete tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. október 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2014. (I. 31.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományának választható béren kívüli juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére 2014. évben teljesítendő egyes kifizetésekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörben eljárva – a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 116/A.  § (6)  bekezdésben kapott
felhatalmazás, valamint a 117/A. § (2) bekezdése alapján, figyelemmel a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
71.  §-ában és 1. számú melléklet 8.  pontjában foglaltakra, továbbá a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény 54. § (2) és (3) bekezdésére – a 2014. évre vonatkozóan a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes
kifizetésekkel kapcsolatban az alábbi utasítást adom ki.
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya a  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervekre és az  azokkal hivatásos szolgálati
jogviszonyban állókra terjed ki.
2. Választható béren kívüli juttatások 2. § A  választható béren kívüli juttatások (a továbbiakban: cafetéria-juttatások) éves összege – figyelemmel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 54.  § (2)  bekezdésére –
2014. évben bruttó 200 000 forint/fő.
3. § A  cafetéria választható juttatásai: a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.  § (1)  bekezdés
a)–f )  pontjában és (3)  bekezdésében, valamint az  1. számú melléklet 8.  pont 8.28.  alpontjában meghatározott
juttatások.
4. § A  cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás érvényessége egy naptári évre szól, évente egyszer lehetőség van
a Cafetéria Nyilatkozat módosítására.
3. Bankszámla-hozzájárulás 5. § A hivatásos állomány tagja az illetményének fizetési számlára történő átutalása esetén évi bruttó 4000 forint összegű
bankszámla-hozzájárulásra jogosult, amelyet a munkáltató legkésőbb a 2014. november havi illetmény kifizetésével
egyidejűleg köteles megfizetni.
4. Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
7. § A  fegyveres szerv vezetője a  jelen utasítás végrehajtására az  utasítás közzétételét követő 8 napon belül belső
szabályzatot ad ki.
8. § A fegyveres szerv vezetője az utasítás közzétételét követő 15 napon belül gondoskodik az irányítása alatt álló fegyveres
szervnél foglalkoztatott közalkalmazottak és munkavállalók vonatkozásában a  cafetéria-juttatások mértékének és
a választható juttatások körének, valamint a bankszámla-hozzájárulás mértékének – az alkalmazandó jogszabályok
keretei között történő – meghatározására.
9. § Hatályát veszti a  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos és munkavállalói állományának
választható béren kívüli juttatásairól, valamint a  személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről szóló
1/2013. (I. 31.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
48/2015. (VIII. 12.) FM rendelete az MFB Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram 2020 kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe vehető csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. csekély összegű támogatás:
1.1. általános csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1407/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) szerinti
támogatás,
1.2. halászati csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban:
717/2014/EU bizottsági rendelet) szerinti támogatás;
2. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
3. élelmiszeripari vállalkozás: a hitelprogram keretében hitelt felvett vállalkozás;
4. hitelprogram: MFB Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram 2020;
5. kezességvállaló intézmény: az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány;
6. pénzügyi intézmény: az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MFB Zrt.) honlapján közzétett, a hitelprogramhoz csatlakozott hitelintézet, valamint az MFB Zrt.;
7. támogatástartalom: az  élelmiszeripari vállalkozás számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben
számolt támogatási egyenértéke;
8. támogatástartalom-igazolás: a  kamattámogatás támogatástartalmáról szóló, a  Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által kiállított igazolás, amely a  hitelcél szerint megállapított
támogatás csekély összegű támogatás kategóriáját is megjelöli.
2. A támogatás célja, mértéke és forrása 2. § (1) E  rendelet alapján a  hitelprogram keretében e  rendelet hatálybalépése napján vagy azt követően hatályos,
2020.  december 31-éig megkötött hitelszerződéssel rendelkező élelmiszeripari vállalkozás a  hitelek
kamatfizetéséhez kamattámogatás igénybevételére jogosult.
(2) A kamattámogatás mértékét a 4. § (2) bekezdése szerint kell meghatározni azzal, hogy
a) az  nem haladhatja meg az  élelmiszeripari vállalkozás és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási keretet, és
b) legfeljebb a hitelkamat 60%-a lehet, de nem haladhatja meg az évi 4 százalékpontot.
(3) A  kamattámogatás forrása az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium 10032000-0122019151200002 számú, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla.
3. A támogatásra jogosultak köre 3. § A kamattámogatás igénybevételére az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult, amely
a) a kamattámogatási kérelem benyújtásának időpontjában
aa) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban:
Törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb
a kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a Törvény
alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben,
ab) megfelel az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek,
ac) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt;
b) nyilatkozik arról, hogy
ba) a  vállalkozás és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás mekkora összegű
általános csekély összegű támogatást vett igénybe a  kamattámogatási kérelem benyújtását
megelőző kettő üzleti évben és a folyamatban lévő üzleti évben,
bb) milyen mértékű kamattámogatást és mely időponttól kezdődően kíván igénybe venni,
bc) megfelel az ab) és ac) alpontban foglalt feltételeknek és
c) nyilatkozatban vállalja, hogy
ca) a  hitelszerződés módosítása esetén annak bekövetkezésétől számított harminc napon belül az  új
hitelszerződés másolatát megküldi az MVH részére, valamint
cb) ha a  ba)  alpont alapján tett nyilatkozat támogatási adataiban változás következik be
a kamattámogatási kérelem benyújtását követően – az eljárást lezáró döntés kézhezvételéig – más
általános csekély összegű támogatás igénybevétele miatt, akkor arról haladéktalanul, de legfeljebb
öt napon belül írásban tájékoztatja az MVH-t.
4. A támogatás igénylése 4. § (1) Az élelmiszeripari vállalkozás az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon kamattámogatási
kérelmét a hitel futamideje alatt egy alkalommal az MVH-hoz nyújthatja be. A kamattámogatási kérelem legfeljebb
a  kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző második naptári negyedév első napjától
kezdődően, a hitel hátralévő futamidejére vonatkozhat.
(2) A  kamattámogatási kérelemben százalékpontban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal, 0,05 százalékpontos
lépésköz alkalmazásával kell megjelölni az  élelmiszeripari vállalkozás által igénybe venni kívánt kamattámogatás
mértékét, valamint meg kell adni a  kamattámogatás igénybevételének kezdő időpontját, amely valamely
kamatidőszak első napja lehet.
(3) A kamattámogatási kérelemhez az élelmiszeripari vállalkozásnak csatolnia kell
a) a  pénzügyi intézmény által a  hitelprogram keretében megkötött hitelszerződésben foglalt kedvezményes
kamatból adódó támogatásról szóló, az élelmiszeripari vállalkozás egyéni referencia kamatlábát is tartalmazó
támogatástartalom-igazolás másolatát, vagy a  pénzügyi intézmény által kiállított, a  rendelkezésre álló
legfrissebb adatok alapján megállapított egyéni referencia kamatlábat tartalmazó dokumentum másolatát,
b) a  hitelhez kapcsolódó intézményi kezességvállalás esetén a  kezességvállaló intézmény által kiállított,
a  kedvezményes intézményi készfizető kezességvállalásból adódó támogatásról szóló támogatástartalomigazolás másolatát,
c) a hatályos hitelszerződés másolatát,
d) a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott nyilatkozatokat, és
e) a 3. § b) és c) pontja szerinti nyilatkozatokat.
(4) A kamattámogatás támogatástartalmát az MVH az 1. mellékletben meghatározott módszertan szerint számolja ki.
5. A támogatásról való döntés 5. § (1) Az  MVH a  kamattámogatási kérelemről annak hiánytalan beérkezését követő harminc napon belül – a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – döntést hoz, és a kamattámogatási kérelem jóváhagyása esetén
támogatástartalom-igazolást állít ki, amelyet megküld az élelmiszeripari vállalkozás részére.
(2) A támogatástartalom-igazolást az élelmiszeripari vállalkozás annak keltezésétől számított tíz évig köteles megőrizni.
 (3) A  támogatástartalom összegét a  kamattámogatási kérelem benyújtása hónapját közvetlenül megelőző hónap
első napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban
meghatározni.
6. A támogatás folyósítása 6. § (1) A  kamattámogatást az  élelmiszeripari vállalkozás az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közzétett
támogatáslehívási kérelem nyomtatványon (a  továbbiakban: támogatáslehívási kérelem), annak MVH-hoz történő
benyújtásával naptári negyedévente igényelheti. A  támogatáslehívási kérelmet a  naptári negyedévet követő
hónapban kell az MVH-hoz benyújtani.
(2) A kamattámogatás lehívására az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult,
a) amelynek a kamattámogatási kérelmét az MVH részben vagy egészben jóváhagyta,
b) amely a  támogatáslehívási kérelemben feltüntetett kamatok megfizetését az  (5)  bekezdésben foglaltak
szerint igazolja, és
c) a  támogatáslehívási kérelemben szerepeltetett kamatok tekintetében a  hitelprogram keretében 2020.
december 31-ig megkötött, hatályos szerződéssel rendelkezik.
 (3) Egy támogatáslehívási kérelem legfeljebb a  támogatáslehívási kérelem benyújtását közvetlenül megelőző
kettő naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában nyújtható be azzal, hogy a  kamattámogatási
kérelem jóváhagyásának naptári negyedévét követő hónapban benyújtott támogatáslehívási kérelemben
a  kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévében és az  azt közvetlenül megelőző két naptári
negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában járó kamattámogatás is igényelhető.
(4) Az egy negyedévben megfizetett kamatok csak egy támogatáslehívási kérelemben tüntethetők fel.
 (5) A  támogatáslehívási kérelemhez mellékelni kell a  pénzügyi intézmény által a  kamatok megfizetéséről kiállított
igazolások eredeti példányát minden kérelmezett naptári negyedév vonatkozásában.
 (6) Az MVH a támogatáslehívási kérelemről annak hiánytalan beérkezését követő harminc napon belül döntést hoz, és
a jóváhagyott kamattámogatást a forrás rendelkezésre állása esetén a döntést követő tizenöt napon belül folyósítja
az élelmiszeripari vállalkozás részére.
7. Egyéb rendelkezések 7. § (1) Ha a  pénzügyi intézmény a  hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, arról tizenöt napon belül
tájékoztatja az MVH-t.
(2) A  hitel nem rendeltetésszerű felhasználása – a Törvény 69.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti – intézkedésben való
jogosulatlan részvételnek minősül.
8. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó általános rendelkezések
8. § (1) A  csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
11–11/A. §-ában foglaltak irányadóak.
(2) A  csekély összegű támogatás odaítélése során az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év alatt
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem nyújtható általános csekély összegű támogatás
a) olyan vállalkozás számára, amely a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről,
az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-ei 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti halászati és akvakultúra ágazatban tevékenykedik;
b) a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével kapcsolatos tevékenység finanszírozásához;
c) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak, a  következő
esetekben:
ca) amennyiben a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy az  érintett
vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
cb) amennyiben a  támogatás feltétele az  elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges
továbbadás;
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységek támogatásához,
nevezetesen az  exportált mennyiségek finanszírozásához; értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez, vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatáshoz;
e) az import áruk helyett belföldi áru használatához kötött támogatáshoz;
f ) a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző vállalkozások számára nyújtott,
teherszállító járművek megvásárlásának támogatásához;
g) hitel vagy kezességvállalás formájában, amennyiben a  kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá lenne
vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb helyzetben
van.
(4) Nem nyújtható halászati csekély összegű támogatás
a) olyan támogatásként, amelynek összegét a  piacon beszerzett vagy forgalomba hozott termékek ára vagy
mennyisége alapján állapították meg,
b) halászhajók vásárlásához,
c) halászhajók főhajtóműveinek vagy kiegészítő hajtóműveinek korszerűsítéséhez vagy cseréjéhez,
d) hajó halászati kapacitásának növelését célzó műveletek elvégzéséhez vagy halfelderítési képességek
növelését célzó berendezések vásárlásához,
e) új halászhajók építéséhez vagy halászhajók behozatalához,
f ) halászati tevékenységek ideiglenes vagy végleges szüneteltetésére irányuló támogatásként, kivéve, ha
az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a  2328/2003/EK, a  861/2006/EK, az  1198/2006/EK és
a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet erről
kifejezetten rendelkezik,
g) felderítő halászat végzéséhez,
h) vállalkozás tulajdonjogának átadásához,
i) közvetlen újratelepítés elvégzéséhez, kivéve abban az  esetben, ha azt valamely uniós jogi aktus
állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén.
9. Támogatáshalmozódás 9. § (1) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján általános csekély összegű támogatás esetén a  támogatás a  csekély
összegű közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig
halmozható.
(2) Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet
(a  továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet) alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás
esetén, a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások
esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott
támogatások az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó felső
határig halmozhatók az  utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve,
hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek
megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(3) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúra
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel
az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások a  717/2014/EU bizottsági rendelet 3.  cikk
(2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységekre tekintettel az  említett
rendelettel összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő
eszközökkel –  úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén – biztosítja,
hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a 717/2014/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) Amennyiben a  halászati és akvakultúra-ágazatban működő valamely vállalkozás az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban vagy egyéb tevékenységi körökben is folytat
tevékenységet, a  halászati és akvakultúra-ágazatba tartozó tevékenységek tekintetében a  717/2014/EU
bizottsági rendeletnek megfelelően nyújtott csekély összegű támogatások az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi ágazat(ok) vagy tevékenységi körök
vonatkozásában nyújtott csekély összegű támogatással, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel
– úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy a halászati
és akvakultúra-ágazatban végzett tevékenységek ne részesüljenek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(5) Az  általános, a  mezőgazdasági és a  halászati csekély összegű támogatás nem halmozható azonos támogatható
költségek kapcsán vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés kapcsán nyújtott állami támogatással, ha
a  támogatások halmozása túllépi az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban vagy csoportmentességi
rendeletben az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített maximális támogatási intenzitást
vagy összeget. A  nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy azokhoz hozzá nem rendelhető csekély
összegű támogatás halmozható más, az  Európai Bizottság által elfogadott csoportmentességi rendelet vagy
határozat alapján nyújtott állami támogatással.
10. Az általános csekély összegű támogatás 10. § (1) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás
fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a  100 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(2) Általános csekély összegű támogatás nem nyújtható a közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző
vállalkozás részére teherszállító jármű vásárlására.
11. A halászati csekély összegű támogatás 11. § Az egy és ugyanazon halászati és akvakultúra-ágazati vállalkozás részére a 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, a  folyó üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt halászati
csekély összegű támogatás támogatástartalma nem haladhatja meg a  30 000 eurónak megfelelő forintösszeget,
figyelembe véve a 717/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
12. Záró rendelkezés 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
13. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet, valamint
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági
rendelet
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 14. § (1) Az  Élelmiszeripari Forgóeszköz Hitelprogram kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe vehető csekély összegű
(de  minimis) támogatásról szóló 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet [a  továbbiakban: 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet]
1. §-a a következő 10. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„10. kiegészítő kamattámogatási kérelem: a  hitelprogram keretében felvett hitelhez kapcsolódó, a  korábbi
kamattámogatási kérelemben feltüntetett kamattámogatási mérték növelése érdekében benyújtott, a  benyújtás
időpontjában hatályos hitelszerződéshez kapcsolódó kamattámogatási kérelem, amely legfeljebb a  kiegészítő
kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző második naptári negyedév első napjától
kezdődően, a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik.”
(2) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult, amely)
„a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti nyilvántartásba
vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerben;”
(3) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 3. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult, amely)
„b) a kamattámogatási kérelem és a kiegészítő kamattámogatási kérelem (a továbbiakban együtt: kamattámogatási
kérelem) benyújtásának időpontjában:”
(4) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 3. § (1) bekezdés c) pont cb) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult, amely nyilatkozik arról, hogy)
„cb) milyen mértékű kamattámogatást és mely időponttól kezdődően kíván igénybe venni;”
(5) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 3. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A kamattámogatás igénybevételére az az élelmiszeripari vállalkozás jogosult, amely)
„e) a  lehívási kérelemben szerepeltetett kamatok tekintetében a  hitelprogram keretében 2014. december 31-ig
megkötött, hatályos hitelszerződéssel rendelkezik.”
(6) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  élelmiszeripari vállalkozásnak a  kamattámogatási kérelmet az  MVH által rendszeresített és honlapján
közzétett nyomtatványon, a hitel futamideje alatt egy alkalommal kell az MVH-hoz benyújtania. A kamattámogatási
kérelemben százalékpontban kifejezve, két tizedes jegy pontossággal, 0,05 százalékpontos lépésköz alkalmazásával
kell megjelölni az  élelmiszeripari vállalkozás által igénybe venni kívánt kamattámogatás mértékét, valamint meg
kell adni a  kamattámogatás igénybevételének kezdő időpontját, amely valamely kamatidőszak első napja lehet.
A  kamattámogatási kérelem legfeljebb a  kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző
második naptári negyedév első napjától kezdődően a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik.”
(7) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 4. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatási kérelemhez az élelmiszeripari vállalkozásnak mellékelnie kell)
„a) a  pénzügyi intézmény által a  hitelprogram keretében megkötött hitelszerződésben foglalt kedvezményes
kamatból adódó támogatásról szóló, az  élelmiszeripari vállalkozás egyéni referencia kamatlábát is tartalmazó
támogatástartalom-igazolás másolatát, vagy a  pénzügyi intézmény által kiállított, a  rendelkezésre álló legfrissebb
adatok alapján megállapított egyéni referencia kamatlábat tartalmazó dokumentum másolatát,”
(8) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 4. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatási kérelemhez az élelmiszeripari vállalkozásnak mellékelnie kell)
„c) a hatályos hitelszerződés másolatát,”
(9) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Egy lehívási kérelem legfeljebb a lehívási kérelem benyújtását közvetlenül megelőző kettő naptári negyedévben
megfizetett kamatok vonatkozásában nyújtható be azzal, hogy a kamattámogatási kérelem jóváhagyásának naptári
negyedévét követő hónapban benyújtott lehívási kérelemben a  kamattámogatási kérelem beadásának naptári
negyedévében és az azt közvetlenül megelőző két naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában járó
kamattámogatás, kiegészítő kamattámogatási kérelem esetén kamattámogatás növekmény is igényelhető. Egy
negyedévben megfizetett kamatok csak egy lehívási kérelemben tüntethetők fel. A lehívási kérelemhez mellékelni
kell a  kamatok megfizetéséről szóló, pénzügyi intézmény által kiállított igazolások eredeti példányát minden
kérelmezett naptári negyedév vonatkozásában.”
(10) A 108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 1. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
 (11) A  108/2013. (XI. 28.) VM rendelet 2.  § (2)  bekezdésében a „hitelkamat 50%-a” szövegrész helyébe a „hitelkamat
60%-a” szöveg lép. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
240/2018. (XII. 12.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2019. január havi emeléséről.
A Kormány
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az 5–7. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 9. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 10. § tekintetében a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (1) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) 2019. január 1-jétől a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 62. §
(1) bekezdése alapján 2,7 százalékkal kell emelni a 2019. január 1-jét megelőző időponttól megállapított
 1. öregségi nyugdíjat,
 2. özvegyi nyugdíjat,
 3. szülői nyugdíjat,
 4. árvaellátást,
 5. baleseti hozzátartozói nyugellátást,
 6. mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
 7. mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
 8. korhatár előtti ellátást,
 9. szolgálati járandóságot,
10. átmeneti bányászjáradékot,
11. táncművészeti életjáradékot,
12. rokkantsági ellátást,
13. rehabilitációs ellátást,
14. baleseti járadékot,
15. bányászok egészségkárosodási járadékát,
16. fogyatékossági támogatást,
17. vakok személyi járadékát,
18. a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
19. polgármesterek közszolgálati járadékát,
20. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást,
21. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatását,
22. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatást,
23. a hadigondozásról szóló törvény alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint megemelendő rendszeres
pénzbeli ellátásokat,
24. házastársi pótlékot,
25. házastárs után járó jövedelempótlékot, és
26. azokat az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emeléseket, amelyeknek a Tny. 62. §-ában foglaltak szerinti emelését kormányrendelet
elrendeli.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti saját jogú ellátást a 2019. évi időponttól az (1) bekezdés szerinti emelésre jogosító ellátás
helyett, újraszámítás nélkül folyósítják tovább, vagy az (1) bekezdés szerinti emelésre jogosító ellátás megszűnését
követő naptól újraszámítás nélkül állapítják meg – ideértve a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről,
a  korhatár előtti ellátásról és a  szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9.  § b)  pontja szerinti
esetet is –, az (1) bekezdés szerint megemelt összeget kell továbbfolyósítani, illetve megállapítani.
(3) Ha a  rokkantsági ellátást, a  rehabilitációs ellátást, a  baleseti járadékot vagy a  bányászok egészségkárosodási
járadékát a 2019. évi időponttól, rokkantsági járadéknak vagy az (1) bekezdés szerinti emelésre jogosító
a) rokkantsági ellátásnak,
b) rehabilitációs ellátásnak,
c) baleseti járadéknak vagy
d) bányászok egészségkárosodási járadékának
a megszűnését követő naptól állapítják meg, a  megállapított ellátást az  (1)  bekezdés szerinti mértékkel meg kell
emelni.
(4) Az  ellátások (2), illetve (3)  bekezdés szerinti emelésére való jogosultság akkor is fennáll, ha az  ellátásokban több,
a (2), illetve (3) bekezdés szerinti változás következett be.
2. § (1) Az  e  rendelet alapján emelendő, 2019. januárra járó ellátásokat a  jogosultak számára már emelt összegben kell
folyósítani.
(2) Ha egy személy részére egyidejűleg több, e  rendelet alapján emelendő ellátást folyósítanak, az  ellátásokat
külön-külön kell emelni.
(3) Több nyugellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a  változás időpontjától kezdődően a  saját jogú és
a  hozzátartozói nyugellátásokat emelt összegben kell továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez  az ellátás
a változás napját megelőzően is önállóan került volna folyósításra.
(4) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a folyósított nyugdíjrészt kell emelni.
 (5) Szociális biztonsági tárgyú nemzetközi szerződés vagy szociálpolitikai egyezmény alapján megállapított, e rendelet
alapján emelendő ellátás esetén a magyar szerződő felet terhelő ellátásrészt, illetve ellátást kell emelni.
 (6) Az  emelést a  2019. január havi ellátásoknak az  egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes
nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíjkiegészítés
helyébe lépő pótlék, továbbá az e rendelet alapján nem emelendő egyéb nem társadalombiztosítási ellátás nélküli
összegére kell végrehajtani.
3. § (1) A  központi költségvetés megtéríti a  Magyar Államkincstárnak az  1.  § (1)  bekezdés 6–11., 16–22. és 24–26.  pontja
szerinti ellátások, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék és a rokkantsági járadék emelésének fedezetét
és a végrehajtás költségeit.
(2) A  Hadigondozottak Közalapítványa megtéríti a  Magyar Államkincstárnak az  1.  § (1)  bekezdés 23.  pontja szerinti
ellátások emelésének fedezetét és a végrehajtás költségeit.
4. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
5. § A rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII. 27.) MT rendelet 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A rokkantsági járadék havi összege 2019. január 1-jétől 37 350 forint.”
6. § A nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló 173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
a) 2. § (1) bekezdés d) pont da) és dc) alpontjában a „193 380” szövegrész helyébe a „pótlék megállapításakor
a 198 610” szöveg,
b) 4. § (1) bekezdésében a „193 380” szövegrészek helyébe a „198 610” szöveg,
c) 4. § (2) bekezdésében a „96 690” szövegrész helyébe a „99 305” szöveg
lép.
7. § Hatályát veszti a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló 173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet 4. §
(9) bekezdése.
8. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.)
Korm. rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2019. január 1-jétől havi 93 540 forint
összeghatárig folyósítható együtt.”
9. § A pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes
szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 14.  § (4) és (5)  bekezdése helyébe a  következő rendelkezések
lépnek:
„(4) A 2018. december 31-ét követő kezdő időponttól megállapított időskorúak járadékára való jogosultság esetén
az Szt.
a) 32/B. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott jövedelemhatár 25 630 Ft,
b) 32/B. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott jövedelemhatár 30 150 Ft,
c) 32/B. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jövedelemhatár 40 700 Ft.
(5) 2019. január 1-jétől az időskorúak járadékának havi összege
a) jövedelemmel nem rendelkező, az Szt.
aa) 32/B. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jogosult esetén 25 630 Ft,
ab) 32/B. § (1) bekezdés b) pontja szerinti jogosult esetén 30 150 Ft,
ac) 32/B. § (1) bekezdés c) pontja szerinti jogosult esetén 40 700 Ft,
b) jövedelemmel rendelkező jogosult esetén az  a)  pont szerinti összegnek és a  jogosult havi jövedelmének
a különbözete.”
10. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 327/2011. (XII. 29.)
Korm. rendelet 8/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8/A. § A 2018. december 31-ét követő kezdő időponttól megállapított rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásra való
jogosultság esetén az Mmtv. 9. §-a és 12. §-a szerinti alapösszeg mértéke 101 560 forint.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2008. (HK 18.) HM utasítása üdülési csekk biztosításáról a személyi állomány részére.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a 97. § (1) bekezdésének
n) és o) pontjaiban foglalt feladatok végrehajtása érdekében – a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 125. §-a, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992.
évi XXIII. törvény 49/H. §-a, valamint a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 165. §-a alapján –
a személyi állomány üdülési csekkel történő ellátásáról a
következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása,
fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó,
valamint a HM államtitkára által felügyelt szervezetekre, a
Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek), illetve a honvédelmi
szervezetek személyi állományára.
2. § (1) A honvédelmi szervezeteknél 2008. november 1-jén
jogviszonyban álló hivatásos és szerződéses katonák (ideértve a rendelkezési állományban lévőket is), köztisztviselők, közalkalmazottak és ügyészségi alkalmazottak – a
(2) bekezdésben foglaltak kivételével – személyenként a
Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány által kibocsátott,
névre szóló, 34 000 Ft összegű adó- és járulékmentes egyszeri üdülési csekk juttatásban részesülnek. A részmunkaidőben foglalkoztatottak szintén 34 000 Ft összegű üdülési
csekk juttatásra jogosultak.
(2) Nem jogosultak üdülési csekkre azok, akik 2008.
november 1-jén
a) felmentési idejüket töltötték és mentesítve voltak a
szolgálatteljesítés (munkavégzés) alól,
b) gyermekgondozási díjban, illetve gyermekgondozási
segélyben részesültek kivéve, ha a gyermekgondozási segély folyósítása mellett honvédelmi szervezetnél szolgálatot teljesítettek, munkát végeztek,
c) bármilyen jogcímen igénybe vett 30 napot meghaladó
illetmény nélküli szabadságon voltak,
d) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alá tartoztak,
e) megbízási szerződés alapján kerültek foglalkoztatásra,
f) a Hjt. 46. § (3) bekezdése alá tartozó más szervhez ve
zényeltek kivéve, ha illetményüket közvetlenül a HM fejezet költségvetése személyi kiadások előirányzata terhére
kapják.
3. § Az üdülési csekket – a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) által előállított és
honvédelmi szervezetek személyügyi és pénzügyi ellátásáért felelős szervezeti elemei által ellenőrzött jegyzék
alapján – a jogosultak részére 2008. december 23-ig kell
átadni.
4. § Ezen utasítás alapján megállapított üdülési csekk nem
tartozik a kedvezményes üdültetés rendjéről szóló
35/2002. (V. 10.) HM rendelet 5/A. §-a szerinti, a HM
Honvéd Kulturális Szolgáltató Közhasznú Társaság (a továbbiakban: HM Kht.) kapacitás kiegészítése érdekében
vásárolható üdülési csekk körébe.
5. § A HM Kht. üdülőiben jelen utasítás alapján biztosított
üdülési csekkel fizetőknek a szolgáltatásokat kereskedelmi áron kell igénybe venniük.
6. § Az üdülési csekkek beszerzésével, kezelésével, nyilvántartásával kapcsolatos adminisztratív feladatokra a
HM KPÜ vezérigazgatója intézkedik.
7. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba és 2009.
január 1-jén a hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
417/2014. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Vámosiné dr. Marunák
Ágnest 2014. november 1. napjától 2017. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. október 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
350/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Szabó
László Zsoltot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország wellingtoni
nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak a  Fidzsi-szigeteki Köztársaságban, a  Tongai
Királyságban és a Szamoai Független Államban való képviseletével.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1220/2017. (IV. 24.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú sportcélú ingatlanokkal kapcsolatos kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Budapest X. kerület 38442/12, 38442/13, 38442/14 és 38442/15 helyrajzi számú ingatlanok
(a  továbbiakban együtt: Ingatlanok) tekintetében a  Ferencvárosi Torna Club (a  továbbiakban: FTC)
vagyonkezelőként történő kijelölésével;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján
tegye meg a szükséges intézkedéseket az Ingatlanok FTC részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Ingatlanok tekintetében az FTC vagyonkezelőként való törvényi kijelölését követően azonnal
3. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24.  § (2)  bekezdés e)  pontja alapján az  FTC által átvállalt
közfeladat – így különösen a  sportról szóló 2004. évi I. törvény 49.  § i)  pontja szerint az  állami tulajdonban lévő
sportlétesítmények fenntartása, fejlesztése és rendeltetésszerű hasznosítása – ellátásának elősegítése érdekében
úgy határozott, hogy az  állami tulajdonban lévő Ingatlanokat az  MNV Zrt. versenyeztetés mellőzésével – szükség
szerint a 2. pont szerinti vagyonkezelésbe adásig – használatba adja az FTC részére;
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 3. pontban meghatározott használatba adási szerződés megkötése
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1534/2016. (X. 13.) Korm. határozata a „Nemzeti Népegészségügyi Stratégia 2017–2026” kidolgozásához és végrehajtásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a lakosság egészségi állapotának javítása érdekében:
 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Egészséges Nemzetért Népegészségügyi Program (2001–2010)
és az  „Egészséges Magyarország 2014–2020” Egészségügyi Ágazati Stratégia dokumentumok alapul vételével
dolgozza ki a  2017–2026. évekre vonatkozó „Nemzeti Népegészségügyi Stratégia 2017–2026” című nemzeti
középtávú stratégiát;
2. egyetért azzal, hogy a  „Nemzeti Népegészségügyi Stratégia 2017–2026” kiindulási alapjaként az  Egészséges
Nemzetért Népegészségügyi Program (2001–2010) és az  „Egészséges Magyarország 2014–2020” Egészségügyi
Ágazati Stratégia dokumentumok szolgálnak;
3. egyetért azzal, hogy a  középtávú stratégia címe: „Nemzeti Népegészségügyi Stratégia 2017–2026”, annak
megvalósítása 2017-ben kezdődik és 2026-ig tart;
4. egyetért azzal, hogy az ágazati szintű rövid távú intézkedések – a felelősök és határidők megjelölésével – egy- vagy
kétéves szakpolitikai programokban és intézményi munkatervekben operatív szinten valósulnak meg, amelyekben
kidolgozásra kerülnek a konkrét cselekvési tervek;
5. szükségesnek tartja, hogy a  „Nemzeti Népegészségügyi Stratégia 2017–2026” részletes kidolgozott stratégiát
a Kormány által történő elfogadását követően az Országgyűlés megtárgyalja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1693/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a kiemelt budapesti közösségi fejlesztések keretében a fővárosi közúthálózat fejlesztésének egyes elemeiről.
A Kormány
Magyarország Kormánya és Budapest Főváros Önkormányzata közötti együttműködési megállapodásban meghatározott
feladatok végrehajtásával összefüggésben,
a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa javaslata alapján,
a kiemelt budapesti közösségi fejlesztések megvalósításának támogatása keretében,
a következő határozatot hozza:
A Kormány
 1. a főváros közúthálózatának rendszerszintű fejlesztése érdekében egyetért
1.1. a Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások
összehangolásáról és azok 2022-ig történő megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat
1. pont 1.9. alpontja szerinti, a Galvani utca–Illatos út vonalában megépítendő új, kötöttpályás közlekedéssel
együtt, 2×3 forgalmi sáv szélességű Duna-híd (a  továbbiakban: Új Duna-híd), valamint a  Fehérvári út és
az Üllői út–Határ úti csomópont közötti kapcsolódó közlekedési infrastruktúra terveinek előkészítésével;
1.2. a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér (a  továbbiakban: Repülőtér) közúti elérhetőségének javítása
érdekében a Repülőtérre vezető út fejlesztésével, azzal, hogy
a) a fejlesztés révén kellő kapacitású, csekély zavarérzékenységű közlekedési folyosónak szükséges
létrejönnie a Repülőtér és az Üllői út–Határ úti csomópont között,
b) a fejlesztés nem növelheti Budapest belvárosának közúti terhelését, illetve az  agglomerációból és
a külső kerületekből beáramló forgalmat,
c) a fejlesztésnek meg kell teremtenie a  Repülőtérre vezető út és – az  1.1.  alpont szerinti tervezési
feladathoz igazodva – az Új Duna-híd közlekedési hálózata közötti közvetlen kapcsolódást,
d) a fejlesztésnek javítania kell az  érintett városrészek közötti keresztirányú közúti és gyalogos
kapcsolatokat, e) a Repülőtérre vezető út kialakítása révén – nagyvároshoz méltó környezetalakítási minőséget
képviselve – ösztönöznie kell az érintett városrészek fejlődését és az út menti területek funkcionális
átalakulását;
1.3. a főváros városszerkezetéből és közlekedési rendszeréből hiányzó, úgynevezett Körvasút menti körút első,
Bécsi út–M3 autópálya bevezető közötti szakasza, valamint ezen belül a Budapest főváros településszerkezeti
tervében a  Pók utca és a  Váci út között megépítendő új dunai átkelő (Aquincumi híd) előkészítésének
megkezdésével;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont 1.1.  alpontja szerinti Új Duna-híd és kapcsolódó közlekedési infrastruktúrája,
valamint az  1.  pont 1.2.  alpontja szerinti Repülőtérre vezető út teljes körű megtervezése és megvalósítása állami
fejlesztésként, a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
(a  továbbiakban: kormánybiztos) irányításával, a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) mint építtető útján, Budapest Főváros Önkormányzatának bevonásával,
a műszakilag lehetséges leggyorsabb ütemezéssel valósuljon meg;
3. a 2.  pontban meghatározott feladat teljesülése érdekében egyetért azzal, hogy az  Új Duna-híd fő mederhídja
tárgyában lefolytatott nemzetközi tervpályázat győztesével a  létesítéshez szükséges valamennyi engedély
megszerzésére, valamint a  megvalósítására vonatkozó építési beruházásra irányuló közbeszerzési eljárás
megindításához szükséges tartalmú és részletezettségű tervek elkészítésére kiterjedő tervezési szerződés, a  KKBK
Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
KKBK Nonprofit Zrt.) mint a  nemzetközi tervpályázat kiírója által megkötésre kerüljön, és hogy a  KKBK Nonprofit
Zrt. a  megkötött tervezési szerződést átruházza – a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény 139.  §
(3) bekezdése szerinti jogutódként – a NIF Zrt. részére;
4. a 2.  pontban meghatározott feladat teljesülése érdekében egyetért azzal, hogy az  Új Duna-híd Fehérvári út és
Üllői út–Határ úti csomópont közötti kapcsolódó közlekedési infrastruktúrája tekintetében a NIF Zrt. gondoskodjon
az építési engedélyek megszerzéséről, valamint a kiviteli tervek és a tenderdokumentáció elkészítéséről;
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  kormánybiztost, hogy a  2.  pont szerinti feladatok keretében,
valamint az 1. pont 1.2. alpontja szerinti elvekkel összhangban
5.1. gondoskodjanak részletes megvalósíthatósági tanulmány készítéséről a Repülőtérre vezető út fejlesztésének
felülvizsgálatával, az  Üllői út–Határ út csomóponttól Budapest közigazgatási határáig terjedően az  útvonal
funkciói, hálózati szerepe, belső szakaszának ideális nyomvonala, forgalomtechnikai adottságai, valamint
a kapcsolódó területfejlesztési és közlekedésfejlesztési elképzelések figyelembevételével;
5.2. gondoskodjanak – az  5.1.  alpont szerinti feladathoz igazodva – az  Új Duna-híd közlekedési hálózata
folytatásaként az  Üllői út–Határ út csomópont–Kőér utca–Gyömrői út–Repülőtérre vezető út fejlesztése
építési engedélyeinek megszerzéséről, kiviteli terveinek és tenderdokumentációjának elkészítéséről, azzal,
hogy az útvonal a Kőér utcánál a 100a vasútvonalat és Budapest közigazgatási határánál az Üllői úttal külön
szintű csomópontot alkosson, a Gyömrői úti elválástól kifelé biztosított legyen a 2×3 forgalmi sáv, valamint
a Felsőcsatári út, a Csévéző és az Igló utcák 2×2 sávos külön szintű keresztezése;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. június 30.
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  kormánybiztost és a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca
nélküli minisztert, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 3., 4. és 5. pont szerinti
tervezési feladatok teljesülését követően a  NIF Zrt. a  kivitelező kiválasztására irányuló feltételes közbeszerzési
eljárást folytasson le, majd az  eljárás során megismert, a  kivitelezésre vonatkozó árajánlatok alapján – a  14.  pont
14.2.  alpontjában foglaltakon túl – nyújtsanak be előterjesztést a  Kormány részére a  kivitelezés, a  kivitelezéshez
kapcsolódó feladatok és költségek, valamint az üzemeltetésre vonatkozó koncepció bemutatása céljából;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a kivitelezésre irányuló feltételes közbeszerzési eljárás lezárásához szükséges feltételek
teljesülését követően azonnal
7. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és felkéri Budapest főpolgármesterét, hogy az 1. pont 1.3. alpontja
szerinti előkészítési feladat I. ütemeként gondoskodjanak részletes megvalósíthatósági tanulmány készítéséről
az útvonal funkcióját, hálózati szerepét, forgalomtechnikai adottságait, valamint a kapcsolódó területfejlesztési és
közlekedésfejlesztési elképzeléseket figyelembe véve, és annak eredményét mutassák be a Kormány részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, Budapest főpolgármesterének felkérésével
Határidő: 2019. december 31.
8. egyetért azzal, hogy a 7. pont szerinti feladatot Budapest Főváros Önkormányzata valósítsa meg;
 9. a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet]
9.1. 2. § (2) bekezdés m), n) és o) pontja szerinti előkészítési fázisaira az 1. pont 1.1. alpontjában meghatározott
beruházás tekintetében 3 053 000 000 forint,
9.2. 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti előkészítési fázisra az 5. pont 5.1. alpontjában meghatározott beruházás
tekintetében 75 000 000 forint,
9.3. 2. § (2) bekezdés j), m), n) és o) pontja szerinti előkészítési fázisaira az 5. pont 5.2. alpontjában meghatározott
beruházás tekintetében 1 137 000 000 forint,
9.4. 2.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti előkészítési fázisra a  7.  pontban meghatározott beruházás tekintetében
240 000 000 forint,
– a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – mindösszesen
4 520 768 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi
tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, azzal, hogy az  előkészítési fázisokat
legkésőbb 2020. május 31. napjáig kell megvalósítani;
10. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva – a  9.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 4 520 768 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a Kvtv.
1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcím,
2. Kulcsfontosságú budapesti közlekedési beruházások előkészítése jogcímcsoport javára, a  fel nem használt rész
tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszatérítési kötelezettséggel, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. január 1-jét követően legkésőbb 2019. január 31-ig
Az elszámolási és visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 14. pont 14.1. alpontjában meghatározott
jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
 11. felhívja a  pénzügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak a  3., 4. és
5.  pont szerinti tervezési feladatok Beruházás Előkészítési Alap terhére nem elszámolható előkészítési fázisainak
tekintetében – a  9.  pontban biztosított forráson felül, a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és
kincstári díjak összegével együtt – összesen 5  484  128  000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, Célelőirányzatok alcím, Budapest és
a fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, Kulcsfontosságú budapesti közlekedési beruházások előkészítése
jogcímen, a következő ütemezéssel:
11.1. a 2019. évben 136 476 000 forint,
11.2. a 2020. évben 3 992 927 000 forint,
11.3. a 2021. évben 1 354 725 000 forint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 11.1. alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során, a  felmerülés
ütemében
a 11.2. és a 11.3. alpont tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezése során
 12. az Áht. 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter az  1.  pont 1.1.  alpontjában foglalt feladat finanszírozása érdekében a  2019–2021. költségvetési évekre
összesen legfeljebb 7 667 000 000 forint összegben kötelezettséget vállaljon;
13. az Áht. 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, Célelőirányzatok alcím, Budapest és a fővárosi agglomeráció fejlesztése
jogcímcsoport, Kulcsfontosságú budapesti közlekedési beruházások előkészítése jogcím kiadási előirányzatai
terhére vállalható kötelezettségek mértékét a 2019–2021. évekre az alábbiak szerint állapítja meg:
13.1. a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 6 690 800 000 forint,
13.2. a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 3 979 000 000 forint,
13.3. a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 350 000 000 forint;
14. felhívja a kormánybiztost, hogy
14.1. készítsen jelentést a  Kormány számára a  222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti
beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében a  9.  pontban meghatározott előkészítési fázisok
végrehajtásának állapotáról, valamint az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről,
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. június 30.
14.2. az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  előkészítés
folytatásának kérdéséről;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. június 30.
15. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztésének
felelősségi körében eljárva, a kormánybiztossal együttműködésben, a 3., 4., 5. és 7. pont szerinti tervezési feladatok
megvalósítása érdekében, a 9. és a 11. pontban biztosított források terhére gondoskodjanak
15.1. támogatási szerződés megkötéséről a 2019–2021. évekre 9 730 000 000 forint összegben a KKBK Nonprofit
Zrt. és a NIF Zrt. részére,
15.2. támogatói okirat kibocsátásáról a 2019. évre 240 000 000 forint összegben Budapest Főváros Önkormányzata
részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: a támogatási szerződésnek a  támogatás felhasználása és utólagos elszámolása feltételeinek,
valamint a  feladat műszaki tartalmának és ütemezésének rögzítésével való megkötése
esetében a 11. pont 11.1. alpontja teljesülését követően azonnal
16. visszavonja a  Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtérre vezető gyorsforgalmi út fejlesztésével kapcsolatos
intézkedésekről szóló 1194/2018. (IV. 4.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (I. 3.) ORFK utasítása a Sándor-palotába történő be- és kiléptetés rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja, a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6.  §
(1) bekezdés b) pontja, valamint a 46. § (3) bekezdése alapján a 1014 Budapest, Szent György tér 1. szám alatti épület védelme,
a  Köztársasági Elnöki Hivatal zavartalan működésének biztosítása, valamint az  épületben tartózkodók biztonsága érdekében,
az  épületbe történő belépés és az  onnan való kilépés rendjének szabályozására – a  Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója
egyetértésével – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed a  Budapest I. kerület, Szent György tér 1. szám alatti épületbe (a továbbiakban:
Sándor-palota) történő belépéssel és az onnan való kilépéssel összefüggő létesítménybiztosítási feladatok ellátására.
2. A Sándor-palotában a Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR), Köztársasági Elnöki Őrség (a továbbiakban: KR KEŐ),
Objektumvédelmi Osztály (a továbbiakban: őrség) végzi a létesítményvédelmi feladatokat.
3. Az utasítás alkalmazásában:
a) déli kapu: a  Sándor-palota Budapest I. kerület, Szent György tér felöli homlokzatán lévő bejárata, amelyen
ideiglenesen, a Köztársasági Elnöki Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) által meghatározott időpontban hajtható
végre beléptetés, elsősorban a  hivatalos köztársasági elnöki programokra érkező vendégek, delegációk
beléptetése, valamint a köztársasági elnök biztonsági gépjárműveinek be- és kihajtása céljából;
b) keleti kapu: a  Sándor-palota Duna felöli homlokzatán lévő bejárata, amelyen ideiglenesen, a  Hivatal által
meghatározott időpontban hajtható végre beléptetés, elsősorban anyag- és áruszállítás, a sajtó munkatársainak,
valamint a Honvéd Palotaőrség szolgálatot ellátó állományának beléptetése céljából;
c) küldemény: a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
3. § c) pontjában meghatározott irat, a minősített adatokat tartalmazó irat, valamint az előző irat típusokat
tartalmazó csomag, futárzsák vagy tárgy, továbbá elektronikus irat – kivéve a  reklámanyag, sajtótermék,
elektronikus hulladék –, amelyet kézbesítés céljából burkolatán, a hozzá tartozó listán vagy egyéb, egyértelműen
az irathoz vagy tárgyhoz rendelt felismerhető módon címzéssel láttak el;
d) nyugati kapu: a Sándor-palota Budapest I. kerület, Színház utca felöli homlokzatán lévő bejárat, amely személyi
forgalom, a  küldemények behozatala, valamint a  köztársasági elnök és más védett személyek biztonsági
gépjárműveinek be- és kihajtása céljából 0–24 óráig vehető igénybe;
e) rendkívüli esemény: a  Sándor-palota elleni támadás, természeti katasztrófa (villámcsapás, ár- és belvíz,
földrengés), tűz, robbanás, tartós áramszünet, fegyverhasználat, hivatalos személy elleni erőszak, vétlen lövés,
gyanús csomag, tárgy feltalálása, illetéktelen behatolás, a  Sándor-palota közvetlen közelében kialakuló
csoportosulás.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A beléptetés módjai
4. A Sándor-palotába történő beléptetésre:
a) állandó belépési engedély;
b) egyedi beléptetés
alapján kerülhet sor.
2. Az állandó belépési engedélyek 5. A beléptetést az alábbi engedélyek alapján kell végrehajtani:
a) zöld színű arcképes, sorszámozott állandó belépési engedély;
b) kék színű arcképes, sorszámozott állandó belépési engedély;
c) sárga színű arcképes, sorszámozott állandó belépési engedély.
6. Az állandó belépési engedélyeket a  Hivatal főigazgatója (a továbbiakban: főigazgató) kezdeményezésére a  KR
állítja ki.
7. A 2017–2022 közötti köztársasági elnöki ciklusban érvényes állandó belépési engedélyek mintáit az  1.  melléklet
tartalmazza.
8. A zöld színű állandó belépési engedélyt a Hivatallal jogviszonyban álló dolgozó (a továbbiakban: hivatali dolgozó)
részére kell kiállítani, amely munka- és munkaszüneti napokon időkorlátozás nélküli belépésre jogosít, kivéve, ha
a  főigazgató az  időkorlát nélküli belépés korlátozásáról – az  összes hivatali dolgozó vagy meghatározott hivatali
dolgozók tekintetében – értesítette az őrség parancsnokát.
9. A kék színű állandó belépési engedélyt – a főigazgató döntése és kezdeményezése alapján – egyéb, a Hivatal vagy
a köztársasági elnök munkáját segítő személy részére kell kiállítani, amely munkanapon, illetve köztársasági elnöki
vagy hivatali rendezvény alkalmával a program befejezéséig jogosít belépésre.
10. A sárga színű arcképes belépési engedélyt – a főigazgató döntése és kezdeményezése alapján – a Hivatallal, a Hivatal
üzemeltetésére irányuló, határozatlan vagy meghatározott határidőre szóló szerződéses jogviszonyban álló
vállalkozók, továbbá ezen vállalkozók és alvállalkozók által foglalkoztatott dolgozók részére kell kiállítani, amely
a) munkanapon 6 óra és 18 óra között a munkálatok elvégzésének időtartamára;
b) a köztársasági elnöki vagy hivatali rendezvény alkalmával a munkálatok elvégzésének időtartamára;
c) a Hivatal konyháján dolgozó személy esetén minden nap 6 óra és 18 óra között
jogosít belépésre.
11. A KR KEŐ állománya és szolgálati elöljárói részére a Rendőrség által kiállított szolgálati igazolvány munkanapokon
és munkaszüneti napokon időkorlátozás nélküli belépésre jogosít, kizárólag szolgálati feladat ellátása céljából.
12. A Hivatal gazdasági igazgatója által megküldött, érvénytelenített állandó belépési engedélyt az őrség – jegyzőkönyv
felvétele mellett – megsemmisíti.
13. Az őrség parancsnoka – a Hivatal gazdasági igazgatója írásos tájékoztatása alapján – intézkedik az érvénytelenítés
után le nem adott, elveszített vagy eltulajdonított állandó belépési engedély letiltásáról.
14. Az érvényes állandó belépési engedélyek naprakész nyilvántartása érdekében az őrség parancsnoka rendszeresen,
de legalább negyedévente egyeztetést kezdeményez a Hivatal gazdasági igazgatójával.
15. Az állandó belépési engedély elvesztése vagy eltulajdonítása esetén az új belépési engedély kiadásáig az érintett
személy beléptetésére a névjegyzék alapján történő beléptetés szabályai alapján kerülhet sor.
3. Az egyedi beléptetés rendje 16. Egyedi beléptetésre:
a) előzetes írásbeli belépési engedéllyel (névjegyzék);
b) erre a célra rendszeresített beléptetési füzetben történő rögzítéssel;
c) meghívóval;
d) delegációk részére kiadott, adott időpontra érvényes kitűzővel (a továbbiakban: kitűző)
kerülhet sor.
17. Az egyedi beléptetést:
a) a főigazgató a 16. pont szerinti bármely egyedi beléptetésre vonatkozó engedélye;
b) a Hivatal igazgatóinak és főosztályvezetőinek a 16. pont a)–b) alpontja szerinti egyedi beléptetésre vonatkozó
engedélye
alapján lehet végrehajtani. 18. Kizárólag a főigazgató engedélye alapján lehet:
a) külföldi személy;
b) 10 főnél nagyobb létszámú csoport, valamint
c) a beléptetendő személynek a biztonságtechnikai átvizsgálás mellőzésével történő
beléptetését végrehajtani.
19. A beléptetést a  főigazgató hatáskörébe tartozó esetekben – akadályoztatása esetén – a  Hivatal gazdasági
igazgatójának vagy a Hivatal biztonsági vezetőjének engedélye alapján is végre lehet hajtani. Az engedély kivételes
esetben elektronikus formában megküldve is befogadható.
20. A Hivatal működéséhez (üzemeltetés, protokoll) szükséges, a  16.  pont a)–b)  alpontja szerinti egyedi beléptetést
a  főigazgató által erre írásban felhatalmazott személy engedélye alapján is végre lehet hajtani. E  személyek
akadályoztatása esetén az  őrség parancsnoka vagy helyettese, együttes távollétük esetén az  őrség
szolgálatparancsnoka írásbeli engedélye alapján lehet végrehajtani a beléptetést.
4. A névjegyzék alapján történő beléptetés 21. A névjegyzék alapján történő beléptetés egyszeri alkalomra (egyszeri beléptetés) vagy meghatározott időszakra
(időszakos beléptetés) szólhat. A  névjegyzék egy személy (egyéni) vagy több személy (csoportos) beléptetésének
engedélyezésére vonatkozhat.
22. A névjegyzék alapján történő beléptetéshez a  2.  melléklet szerinti formanyomtatványt kell a  kezdeményezésre
jogosultak rendelkezésére bocsátani.
23. Az őrség parancsnoka gondoskodik a  névjegyzék alapján történő beléptetés kezdeményezésére jogosult vezetők
aláírása naprakész mintájának beszerzéséről, és az őrségnél történő elhelyezéséről.
24. A Honvéd Palotaőrség parancsnoka által aláírt névjegyzék alapján, biztonságtechnikai átvizsgálást követően hajtható
végre a Honvéd Palotaőrség napi szolgálatot teljesítő állományának beléptetése. A Honvéd Palotaőrség szolgálati
elöljáróinak névjegyzék alapján történő beléptetése a  Hivatal Honvédelmi Főosztály vezetője engedélye alapján
hajtható végre.
25. A hatályát vesztett névjegyzéket az őrség parancsnoka havonta – tárgyhót követő 5. napig – megküldi a főigazgatói
titkárságnak, amelyről feljegyzést készít.
5. A beléptetési füzetben történő rögzítéssel történő beléptetés
26. A beléptetés végrehajtására kivételesen, névjegyzék hiányában az erre a célra rendszeresített beléptetési füzetben
történő rögzítéssel is sor kerülhet.
27. A beléptetési füzet mintáját a 3. melléklet tartalmazza.
28. A KR KEŐ főosztályvezetője és az őrség parancsnoka jogosult az őrség szolgálati feladatainak ellátásával kapcsolatban
a  beléptetési füzetben történő rögzítéssel történő belépés engedélyezésére, amelyről az  őrség parancsnoka
feljegyzést készít a főigazgató részére.
6. A meghívó alapján történő beléptetés 29. Az állami kitüntetések, díjak és a megbízólevelek átadásakor, valamint kinevezések, fogadások és egyéb rendezvények,
programok alkalmával a meghívottak beléptetését a részükre küldött meghívó alapján lehet végrehajtani.
30. A rendezvény előtt a KR KEŐ vezetője intézkedik a meghívó mintájának beszerzésére és annak az őrség rendelkezésére
bocsátására.
31. A meghívóval történő beléptetésre egyéb esetekben a  névjegyzék alapján történő beléptetés szabályait kell
alkalmazni, kivéve, ha a rendezvény előtt a beléptetés engedélyezésére jogosult személy írásban másként rendelkezik.
7. A delegációk részére kiadott, adott időpontra érvényes kitűzővel történő beléptetés
32. A delegációk beléptetését a főigazgató által meghatározott módon, az előre kijelölt kapun, névjegyzék alapján vagy
a KR által kiadott kitűzővel kell végrehajtani. A biztonsági vizsgálat elvégzéséhez a déli kapun való belépés esetén
– előzetes kérésre – a megfelelő eszközöket az őrség biztosítja.
33. A rendezvény előtt a KR KEŐ vezetője intézkedik a kitűző mintájának beszerzésére és annak az őrség rendelkezésére
bocsátására.
8. A beléptetés végrehajtásának rendje 34. Az őrség tagja a nyugati kapuban személyazonosság igazolására alkalmas okmány ellenőrzése alapján győződik meg
a beléptetendő személy személyazonosságáról, majd telefonon értesíti a fogadó személyt és megkezdi a beléptetést.
35. Ha a  fogadó személy a  Sándor-palotában történő tartózkodás ideje alatt a  belépő személy kíséréséről nem tud
gondoskodni, a beléptetett személyt az őrség kíséri.
36. Munkaszüneti és ünnepnapokon – ha ezeken a napokon nincs köztársasági elnöki vagy hivatali rendezvény – a zöld
vagy kék színű állandó belépési engedéllyel rendelkezők kivételével csak a 16. pont a)–b) alpontja szerinti belépési
engedély alapján lehet a beléptetést végrehajtani.
37. A 16. pont a)–b) alpontja szerint történő beléptetés esetén az őrség tagja a kapuban személyazonosság igazolására
alkalmas okmány ellenőrzése alapján győződik meg a beléptetendő személy személyazonosságáról, majd telefonon
értesíti a  fogadó személyt és megkezdi a  beléptetést. A  Honvéd Palotaőrség napi szolgálatot teljesítő állománya
tekintetében a szolgálati igazolvány is elfogadható a személyazonosság igazolására.
38. A 39–41.  pontban felsorolt személyek, valamint az  egyenruhában szolgálatot teljesítő rendőr kivételével
a Sándor-palotába a belépni kívánó személy csak – fémkereső kapu és csomagátvizsgáló röntgengép igénybevételével
végrehajtott – biztonságtechnikai átvizsgálás után léptethető be.
39. A Sándor-palotába belépési engedély felmutatása nélkül, a  személyazonosság ellenőrzése és biztonságtechnikai
átvizsgálás mellőzésével beengedhető:
a) a köztársasági elnök és családtagja(i);
b) a miniszterelnök és vele együtt érkező családtagja(i);
c) az Országgyűlés elnöke és vele együtt érkező családtagja(i);
d) a miniszterek, a miniszteri jogállású személyek;
e) az Alkotmánybíróság elnöke;
f ) a Kúria elnöke;
g) a legfőbb ügyész;
h) az Állami Számvevőszék elnöke;
i) a Magyar Nemzeti Bank elnöke;
j) a Magyar Tudományos Akadémia elnöke és a Magyar Művészeti Akadémia elnöke;
k) az a)–j) alpontban felsorolt személyekkel együtt érkező kísérők;
l) a főigazgató, a Hivatal igazgatói és főosztályvezetői;
m) az őrség szolgálati elöljárói.
40. Az őrség tagja a  személyazonosság igazolására alkalmas okmány alapján történő ellenőrzést követően,
biztonságtechnikai átvizsgálás mellőzésével lépteti be:
a) az országgyűlési képviselőket;
b) a megbízólevél átadására érkező nagyköveteket;
c) a központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló
jogszabályban meghatározott államtitkárokat, a közigazgatási államtitkárokat;
d) azokat, akiknek a biztonságtechnikai átvizsgálás alóli mentesítését a 18. pont c) alpontja szerint engedélyezték.
41. A biztosított gépjárműoszloppal együtt érkező delegációk tagjai személyazonosság megállapítása és
biztonságtechnikai átvizsgálás nélkül beléptethetők a Sándor-palotába.
42. A 39. pontban meghatározott személyeket – a 39. pont k) alpontjában meghatározott személyek kivételével – az őrség
tagjai kötelesek név szerint ismerni és felismerni.
43. Az őrség tagja a  beléptetést megelőzően köteles az  állandó belépési engedéllyel rendelkező személyek állandó
belépési engedélyét, valamint a meghívóval érkezők meghívóját ellenőrizni. Az őrség tagja kérheti, hogy az állandó
belépési engedélyt vagy meghívót annak birtokosa ellenőrzés céljából adja át, továbbá, hogy kilépéskor is mutassa
fel.
44. A beléptetendő személy jogszerűen birtokban tartott lőfegyverét az  őrség tagja köteles átvételi elismervény
ellenében átvenni, a benntartózkodás időtartama alatt a beléptető helyiségben erre a célra kialakított zárt szekrényben
őrizni, és azt a távozáskor visszaszolgáltatni.
45. A Sándor-palotába csak a  KR állományának szolgálati feladatot ellátó tagjai szolgálati lőfegyvereinek, a  Honvéd
Palotaőrség lövés kiváltására alkalmatlan állapotú, bajonettel ellátott lőfegyvereinek, valamint a  külföldi védett
személy biztonságáért felelős személy lőfegyverének bevitelét lehet megengedni.
46. A külföldi védett személy biztonságáért felelős személy lőfegyverrel történő eseti beléptetését a KR KEŐ vezetője
engedélyezi a főigazgató előzetes írásbeli egyetértésével.
47. A külföldi védett személy biztonságáért felelős személynek az adott programra kiadott, fegyverviselést jelző kitűzőt
kell a  rendelkezésére bocsátani, amelynek a  Sándor-palotában való tartózkodása alatt, jól látható helyen történő
viselésére fel kell hívni a  figyelmét. Amennyiben a  kitűző viselése nem megoldható, a  külföldi védett személy
biztonságáért felelős személy lőfegyverrel történő beléptetése mindaddig nem kezdhető meg, amíg a  lőfegyvert
viselő személyt hitelt érdemlően nem azonosították.
48. A kitűző viselését a  Sándor-palotában tartózkodás időtartama alatt a  KR KEŐ közvetlen személyvédelmet ellátó
állománya vagy az őrség bármikor ellenőrizheti.
49. Ha a  beléptetendő személy kiléte hitelt érdemlően nem állapítható meg, vagy az  arra kötelezett személy
a biztonságtechnikai átvizsgálásnak nem veti magát alá, a beléptetését meg kell tagadni. Azzal szemben, aki hitelt
érdemlően nem tudja magát igazolni, az őrség tagja rendőri intézkedést kezdeményez.
50. A köztársasági elnök vendégeit – a vezetők külön kérésére – az őrség tagjai is kísérhetik.
9. A Sándor-palotában történő ideiglenes munkavégzés 51. Az ideiglenes munkát végző személy vagy szervezet által végzett ideiglenes kivitelezési, javítási, karbantartási,
szolgáltatási tevékenységet végző személyt (a továbbiakban: ideiglenes munkát végző személy) névjegyzék alapján
lehet a Sándor-palotába beléptetni.
52. A felügyeletre (kísérésre) kijelölt személy jelenléte nélkül az  ideiglenes munkát végző személy beléptetése nem
kezdhető meg. Az ideiglenes munkát végző személy feletti, a névjegyzéket összeállító vezetők, valamint a főigazgató
által erre írásban felhatalmazott egyéb személy által biztosítandó felügyelet (kísérés) elmulasztása esetén a beléptetést
meg kell tagadni.
53. Az ideiglenes munkát végző személy részére kitűzőt kell a rendelkezésére bocsátani, amelynek a Sándor-palotában
való tartózkodása alatt, jól látható helyen történő viselésére fel kell hívni a figyelmét.
54. Ha a  munkavégzéshez nagyobb méretű tárgy, szerszám, eszköz beszállítása indokolt, és ezek biztonságtechnikai
átvizsgálását a helyszínen előreláthatólag nem lehet végrehajtani, az őrség parancsnoka tűzszerész kirendeléséről
gondoskodik.
55. Munkaidőn kívül vagy munkaszüneti napon történő váratlan, rendkívüli esemény bekövetkezése vagy műszaki
meghibásodás esetén az  őrség – elérhetőségüktől függően – a  főigazgató vagy a  Hivatal gazdasági igazgatója
értesítése mellett intézkedik a  javítást végző személy kiértesítésére, és egyszeri belépési engedély alapján történő
beléptetésére.
10. Az anyag- és áruszállítás, a küldemény átvételének rendje
56. A keleti kapun kell végrehajtani:
a) a sajtó által használt eszköz be- és kivitelét;
b) a Sándor-palotában ideiglenes munkát végző személy munkavégzéséhez szükséges anyag, felszerelés, egyéb
eszköz be- és kivitelét;
c) élelmiszernek, a raktárak anyagainak be- és kiszállítását;
d) rendezvény alkalmával a rendezvény szervezője eszközeinek és anyagainak be-, illetve kiszállítását;
e) a napi honvédségi étkeztetéssel kapcsolatos beszállítást.
57. Az őrség parancsnoka szükség esetén intézkedik az  56.  pont szerinti beszállításhoz kapcsolódó tűzszerészeti
átvizsgálásról.
58. A szállítást végző gépjármű rakterét, csomagtartóját a  szállító megbízottjának jelenlétében az  őrség tagja vagy
a kirendelt tűzszerész ellenőrzi.
59. A nyugati kapun kell végrehajtani a küldemények átvételét. A küldeményt – ide értve a futárszolgálat által továbbított
küldeményeket is – az őrség biztonságtechnikai eszközökkel, felbontás nélkül ellenőrzi.
60. Az őrség tagjai az őrség parancsnokával vagy az érintett hivatali dolgozóval történt előzetes egyeztetés nélkül nem
vehetnek át a küldeményt.
11. A Sándor-palota turisztikai célú látogatása 61. Az évi egyszeri nyílt nap kivételével a  látogatók számára a  Sándor-palota megtekintését az  egyszeri beléptetés
szabályai alapján lehet végrehajtani.
62. A kísérésre kijelölt személy jelenléte nélkül a látogatók beléptetése nem kezdhető meg.
63. Az 5 főnél több személyből álló látogatócsoportot – a Hivatal kijelölt dolgozója mellett – az őrség tagja is kíséri.
12. A kulcsokkal kapcsolatos kötelezettségek 64. Az őrség tagjai a köztársasági elnök és a főigazgató közvetlen munkahelyéül szolgáló helyiségei (dolgozószoba, iroda,
titkárság, fogadó helyiségek), valamint a biztonsági terület és a Honvéd Palotaőrség által használt zárt helyiségek
kulcsait, kulcsdobozait – igény esetén a  Hivatal irodáinak kulcsait, kulcsdobozait – a  nyugati kapunál elhelyezett,
a 4. melléklet szerinti Kulcskiadási Könyv alapján adják ki és veszik vissza.
65. Az őrség parancsnoka intézkedik a kulcs, valamint kulcsdoboz felvételére jogosultak névsorának és aláírás mintájának
az őrségnél történő elhelyezésére.
66. Az őrségnek – a  technikai, a  tűzszerészeti, valamint a  tűzrendészeti szempontokra tekintettel – a  Sándor-palota
valamennyi helyiségéhez kulccsal kell rendelkeznie.
13. A be- és kiléptetéssel kapcsolatos egyéb kötelezettségek
67. Az őrség a  hivatali dolgozók távozását követően ellenőrzi a  Sándor-palota épületét, majd ezt követően élesíti
a biztonságtechnikai rendszert.
68. Az őrség parancsnoka minden rendkívüli eseményről – a  szolgálati rend szerinti jelentési kötelezettségen felül –
a főigazgatót is köteles értesíteni, szükség esetén intézkedését kezdeményezni.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 69. Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
70. Az utasítás hatálybalépését követően az  őrség köteles 60 napon belül felülvizsgálni a  korábban kiadott belépési
engedélyek fenntartásának indokoltságát, és szükség szerint kezdeményezni annak bevonását.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
25/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a K. A. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért-e Ön azzal, hogy a nyugdíjemeléseknél minden nyugdíjas nyugdíját amit „nyugdíj” elnevezéssel illet a jogalkotó
és a nyugellátások rendszerébe tartoznak – a nyugdíjak összegétől, nagyságrendjétől függetlenül – egységesen, egyenlő
(azonos) összegben emeljék?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményének. Az egyértelműség
követelménye a Bizottság és az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy
nemmel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). A kérdés egyértelműségének megállapításakor az Országos
Választási Bizottságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – a hatályban lévő
jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles
(jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004,
381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy
az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
Tekintettel az Alkotmánybíróság 92/2009. (X. 8.) számú határozatában megfogalmazottakra, a testület az alábbi
megállapítást teszi. A kezdeményezés egyértelműségi aggályokat vet fel abból a szempontból, hogy általában beszél
a nyugellátásokról, nem differenciál azok között. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
a nyugellátások két típusát különbözteti meg: a saját jogú és a hozzátartozói nyugellátásokat. A beadványozó által
országos népszavazásra feltenni kívánt kérdésből azonban nem derül ki, hogy csak a saját jogú vagy kizárólag
a hozzátartozói nyugellátások csoportjába tartozó „nyugdíj” elnevezéssel illetett ellátások emelési módszerét kívánja
megváltoztatni, vagy mindkét nyugellátási formába tartozó „nyugdíj” elnevezésű ellátásra vonatkozna a bevezetni
kívánt szabályozás. Szempontként értékelendő, hogy léteznek olyan nyugellátási formák is, melyeknek nem „nyugdíj”
az elnevezése (pl. bányászjáradék).
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
A fent leírtak alapján a Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény rendelkezésein, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke