text:
31/2009. (IV. 24.) HM utasítása.  a honvédelmi szervezetek 2009. gazdálkodását racionalizáló és a kiadásait csökkentő intézkedésekről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény 49. § (5) bekezdésének a), f)–i) pontjaira figyelemmel – a HM fejezet költségvetési előirányzatait érintő
zárolások hatása miatt a honvédelmi ágazat költségvetési
gazdálkodás végrehajtásával kapcsolatos tevékenységének racionalizálása, valamint a takarékossági rendszabályok érvényesítése érdekében a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, a katonai ügyészségekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezet) terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi szervezetek vezetői kiemelt figyelmet
kell hogy fordítsanak a költségvetési előirányzatoknak a
jóváhagyott tervekben foglalt feladatok megvalósítására
történő felhasználására. Mindemellett saját hatáskörben –
a helyi sajátosságok figyelembevételével – kötelesek megtenni mindent a további takarékossági intézkedések előkészítésére.
(2) A rendelkezésre álló források felhasználása során a
hatályos jogszabályoknak, HM utasításoknak és normatív
belső rendelkezéseknek megfelelően kiemelten kell kezelni a személyi állomány járandóságainak előírás szerinti
időbeni és mértékben történő biztosítását. A személyi állomány ellátásával kapcsolatos pénzügyi keretek – így különösen a segélyek, a megbízási díjak, az illetményelőleg, a
családalapítási támogatás – nem léphetők túl.
(3) A rendelkezésre álló források felhasználása során
különösen fontos a missziók és műveleti feladatok elvégzése, továbbá az MH árvízvédelmi és katasztrófavédelmi
feladatainak teljes körű végrehajtása.
3. § (1) A kötelezettségvállalások kezdeményezésére kiemelten csak a jóváhagyott előirányzati kereteken belül kerülhet sor, a kereten felüli kezdeményezések nem ellenjegyezhetők.
(2) Az előző évek előirányzat-maradványainak felhasználása során törekedni kell a 2009. június 30-ig történő
pénzügyi teljesítésre, az ezen határidőn túli teljesítés csak
az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 21.) Korm. rendelet 66. § (1) bekezdése által április
15-ig a pénzügyminiszter részére megküldendő adatszolgáltatásban jóváhagyott feladatok tekintetében lehetséges.
(3) A HM 2009. évi munkatervében jóváhagyott rendezvényeket az érintett honvédelmi szervezet költségvetése terhére kell elszámolni, ezen túl egyéb rendezvények
csak egyedi engedély alapján rendezhetők.
(4) A forint árfolyamának ingadozása miatti árfolyamveszteségek az előirányzatot kezelő honvédelmi szervezetek előirányzatai terhére kerülnek teljesítésre.
4. § A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) koordinálásával havonta a tárca vezetése részére jelentést kell összeállítani az alábbi tartalommal:
a) a személyi állomány devizajuttatásai alakulása,
b) a NATO, EU és egyéb nemzetközi szervezetek részé
re teljesített hozzájárulások,
c) az importbeszerzések alakulása. 5. §
(1) Kiemelt figyelmet kell fordítani a HM fejezet likviditásának megőrzésére, a gazdálkodószervezeteknél a kifizetetlen számlák keletkezésének elkerülésére, illetve az
esetleges kifizetetlen számlaállomány szabályszerű kezelésére.
(2) A működési kiadások terhére történő kötelezettségvállalások, és a vonatkozó kiadások teljesítése során – a
likviditás megőrzése érdekében – érvényesíteni kell az
időarányos felhasználás követelményét.
(3) Időarányos felhasználástól eltérő finanszírozási igényeket, a jogszabályban meghatározottak alapján részletes
– számszaki és szöveges – indoklással alátámasztva kell a
HM KPÜ részére felterjeszteni.
(4) Az éves költségvetési törvény végrehajtása során a
honvédelmi szervezet saját hatáskörében – figyelemmel a
2009. évi intézményi költségvetési tervjavaslatok elkészí
tésének és jóváhagyásának rendjéről szóló 8/2009. (I. 30.)
HM utasítás 17. § (3) bekezdésében foglaltakra – a központi ellátási körbe tartozó eszköz-, illetve szolgáltatásvásárlást – beleértve a többletbevétel terhére történt beszerzéseket is – csak a honvédelmi miniszter engedélyével
kezdeményezhet.
6. § (1) A pénzeszközök felhasználása során maradéktalanul
érvényesíteni kell azok összhangját a rendelkezésre álló
előirányzatokkal. Ennek érdekében a kincstári költségvetést is érintő előirányzat-felhasználási engedélyek a költségvetési szervek a költségvetési előirányzatok saját hatáskörben történő átcsoportosításának a rendjéről szóló
79/2007. (HK. 15.) HM utasításban meghatározott hatáskörében, illetve e jogkört meghaladó előirányzat-felhasználási engedélyek kizárólag a HM KPÜ útján adhatóak ki.
Ennek során a HM KPÜ vizsgálata kiterjed különösen
a) a forrás rendelkezésre állására a későbbi átcsoportosítás érdekében;
b) az előirányzat-átcsoportosításra a végrehajtó hatásköre szerint, c) a főkönyvi és a kincstári költségvetés helyzetére.
(2) Nem adható ki előirányzat-felhasználási engedély,
amennyiben annak szabad fedezete a kincstárnál nem áll
rendelkezésre.
7. § (1) A honvédségi szolgálati személygépkocsi korlátozott személyes használatának szabályozásáról szóló
3/2004. (HK 2.) HM utasítás, továbbá a lakás és munkahely közötti utazással kapcsolatos honvédségi szolgálati
személygépkocsi használatának szabályozásáról szóló
79/1998. (HK 1/1999.) HM utasítás felülvizsgálatát végre
kell hajtani. A jogosultságokat, engedélyeket és normákat
felül kell vizsgálni, és javaslatot kell kidolgozni a kiadások költségvetési keretekkel való összhangjának megteremtésére, a kiadások csökkentésére.
Felelős: HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ)
Határidő: 2009. április 30. (2) A szolgálatirádiótelefon-ellátás és -használat szabályairól szóló 64/2007. (HK 12.) HM utasítás rendelkezéseit, így különösen a jogosultak és engedélyezők körét, a
keretösszegeket és a telefonhasználat célját felül kell vizsgálni, szigorításokat kell érvényesíteni, és a költségvetési
kiadások csökkentésére javaslatot kell tenni.
Felelős: HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF)
Együttműködő: MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD), HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ) Anyagi Koordinációs Osztály
Határidő: 2009. április 30. (3) A belföldi reprezentációról szóló 83/2004. (HK 24.)
HM utasítás 1. számú mellékletében meghatározott parancsnokok (vezetők) személyi reprezentációs, valamint
az önálló állománytáblával és munkaköri jegyzékkel rendelkező honvédelmi szervezetek parancsnokai (vezetői)
rendezvényi reprezentációs kereteit felül kell vizsgálni, és
csökkenteni kell. A 83/2004. (HK 24.) HM utasítás 2. számú mellékletében szereplő rendezvényi reprezentációs alkalmakat, az alkalmanként megvendégelhetők létszámát,
valamint a személyenkénti és alkalmankénti reprezentációs normákat felül kell vizsgálni, és úgy kell csökkenteni,
hogy az megtakarítást eredményezzen.
Felelős: HM FLÜ
Határidő: 2009. április 30. (4) Az iskolarendszerű képzések, illetve az iskolán kívüli továbbképzések esetében az újonnan megkötendő
szerződéseket felül kell vizsgálni, és kiadások csökkentésére kell törekedni. A honvédelmi szervezetnek csak különösen indokolt esetben – a beosztáshoz kötelezően előírtak teljesítése érdekében – szabad 100%-os térítést vállalnia.
Felelős: HM Személyzeti Főosztály, Zrínyi Miklós
Nemzetvédelmi Egyetem, MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes
Szakképző Iskola, honvédelmi szervezetek parancsnokai
(vezetői)
Határidő: 2009. április 30. (5) Az intézményi (csapat) költségvetések dologi jellegű kiadásainak 10%-át a költségvetésekben saját hatáskörben zárolni kell, a zárolt előirányzatok felhasználását kizárólag a honvédelmi miniszter engedélyezheti.
Felelős: honvédelmi szervezetek parancsnokai (vezetői)
Határidő: 2009. április 30.
(6) A 2009. évre tervezett haditechnikai fejlesztési
programokat át kell tekinteni. Felül kell vizsgálni a raktári
készletek feltöltésére irányuló beszerzéseket, valamint a
30 napos DOS-készletekre vonatkozó készletképzési előírásokat. A feladatok átütemezésére vonatkozó javaslatokról és azokkal elérhető megtakarításokról előterjesztést
kell összeállítani.
Felelős: HM FLÜ, MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP)
Határidő: 2009. április 30. (7) Fel kell mérni a haditechnikai eszközök igénybevételének, és ez által a kapcsolódó kiszolgálási igények csökkentésének lehetőségét. A lehetőségekhez képest mérsékelni kell az üzemanyagkártyára történő tankolását. Felül
kell vizsgálni a bérelt, illetve lízingelt gépjárművek használatát. Felül kell vizsgálni a honvédelmi szervezetek által
üzemeltett személygépjárművek számát, és javaslatot kell
tenni az állománytáblákban az ebbe a kategóriába tartozó
eszközök mennyiségének csökkentésére. Az üzemeltetési
költségek csökkentése érdekében a futás normáját teljesített eszközöket ki kell vonni, és értékesíteni kell.
Felelős: HM FLÜ, MH ÖHP
Együttműködő: MH TD
Határidő: 2009. április 30.
(8) Részletes javaslatot kell kidolgozni az elhelyezési
szolgáltatás megvásárlása és az őrzés-védelmi feladat
költségeinek csökkentésére.
Felelős: HM IÜ
Határidő: 2009. április 30. (9) Fel kell mérni azon – a HM tárca számára feleslegessé vált – ingatlanok körét, amelyek az év során átadásra kerülhetnek az MNV Zrt. részére.
Felelős: HM IÜ
Határidő: 2009. április 30. 8. §
(1) A pénzügyi teljesítés szempontjából a 2009. december 31-én túlnyúló beszerzésekről adatszolgáltatást kell
összeállítani, melynek részeként
a) javaslatot kell tenni ezen beszerzések fedezetére rendelkezésre álló előirányzatok átcsoportosítására más, a beszerzési tervében szereplő, de forrással nem rendelkező
feladatra,
b) javaslatot kell tenni a következő évet terhelő, de előrehozható beszerzésekre,
c) be kell mutatni azokat a többletfeladatokat, melyek
megvalósítása forráshiány miatt nem került megkezdésre.
(2) Az adatszolgáltatásban be kell mutatni az előirányzatokat (időarányos) teljesítésük figyelembevételével, valamint az előzőek szerint összeállított javaslaton túl esetlegesen jelentkező terven felüli, forrással nem rendelkező
feladatok is.
Felelős: HM IÜ, HM FLÜ, MH ÖHP, MH Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ
Határidő: minden hónap 6-a. (3) A költségvetési előirányzatok felhasználásának tervezéséről és az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatás rendjé
ről szóló 56/2007. (HK 12.) HM utasítás 5. §-a által előírt
adattartalmú adatszolgáltatás végrehajtását szigorúan be
kell tartani. Az adatszolgáltatást az 56/2007. (HK 12.) HM
utasításban foglaltaknak megfelelően a tárcaszintű elemzés összeállítása érdekében a HM KPÜ-nek kell megküldeni. A HM KPÜ az adatszolgáltatást tájékoztatás céljából
megküldi a HM Védelmi Tervezési Főosztály részére.
Felelős: HM IÜ, HM FLÜ, MH ÖHP
Határidő az adatszolgáltatásra: minden hónap 4-e.
9. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2009.
december 31-én a hatályát veszti.
Budapest, 2009. április 22. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1121/2015. (III. 6.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
1. A  Kormány megállapítja a  Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP) 2011–2013. évekre szóló
akciótervét az 1. melléklet szerint.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A  Kormány visszavonja a  Közlekedés Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról
szóló 1503/2014. (IX. 5.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2004. (IV. 24.) ESZCSM rendelete a testtömeg-csökkentés céljára szolgáló, csökkentett energiatartalmú étrendben felhasználásra szánt élelmiszerekről.
Az élelmiszerekről szóló 2003. évi LXXXII. törvény
20. §-a (11) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet előírásait Magyarországon forgalomba
hozatalra szánt, a testtömeg-csökkentés céljára szolgáló,
csökkentett energiatartalmú különleges táplálkozási célú
élelmiszerekre (a továbbiakban: csökkentett energiatartalmú élelmiszer), azok összetételére és jelölésére kell
alkalmazni.
(2) A csökkentett energiatartalmú élelmiszerek olyan
különlegesen összeállított élelmiszerek, amelyek az előállító útmutatása szerint alkalmazva helyettesítik a teljes
napi étrendet vagy annak egy részét. A csökkentett energiatartalmú élelmiszerek:
a) a teljes napi étrend helyettesítésére szolgáló termékek, illetve
b) a napi étrend egy részét, egy vagy több étkezés helyettesítését szolgáló termékek.
(3) Ha e rendelet eltérő rendelkezést nem tartalmaz,
csökkentett energiatartalmú élelmiszer előállítása, csomagolása, jelölése, forgalomba hozatala és reklámozása során
a különleges táplálkozási célú élelmiszerekről szóló külön
jogszabály előírásait kell alkalmazni.
2. § A csökkentett energiatartalmú élelmiszer összetételének meg kell felelnie az 1. számú mellékletben meghatározott követelményeknek.
3. § A teljes napi étrend helyettesítésére szolgáló csökkentett energiatartalmú élelmiszert úgy kell forgalomba hozni,
hogy valamennyi összetevőjét egy csomagolási egység tartalmazza.
4. § (1) A csökkentett energiatartalmú élelmiszer a következő megnevezéssel hozható kereskedelmi forgalomba:
a) az 1. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti termék a
,,Testtömeg-csökkentés célját szolgáló, a teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszer’’,
b) az 1. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti termék a
,,Testtömeg-csökkentés célját szolgáló, a napi étrend egy
részét (étkezést) helyettesítő élelmiszer’’.
(2) A csökkentett energiatartalmú élelmiszer jelölésének az élelmiszerek jelölésére vonatkozó általános előírásokon kívül tartalmaznia kell a következőket is:
a) a használati utasítás szerint elkészített, fogyasztásra
kész élelmiszer meghatározott mennyiségére vonatkozó
energiatartalmat kJ-ban és kcal-ban, valamint a fehérje-,
szénhidrát- és zsírtartalom mennyiségét számszerűleg kifejezve;
b) a használati utasítás szerint elkészített fogyasztásra
kész élelmiszer meghatározott mennyiségében lévő, az
1. számú melléklet 5. pontjában felsorolt ásványi anyagok
és vitaminok átlagos mennyiségét számszerűleg kifejezve.
A napi étrend egy részét helyettesítő élelmiszereknél az
1. számú melléklet 5. pontjában felsorolt ásványi anyagok
és vitaminok átlagos mennyiségét a napi ajánlott bevitel
százalékában is meg kell adni a Magyar Élelmiszerkönyv
1—1—90/496 sz. előírása szerint;
c) szükség esetén útmutatót a megfelelő elkészítéshez,
valamint figyelmeztetést az elkészítési útmutatóban leírtak
betartásának fontosságára;
d) ha a gyártó utasításainak megfelelően alkalmazott
termék napi 20 g-nál több poliol (cukoralkohol) fogyasztását eredményezi, akkor figyelmeztetést az élelmiszer
esetleges hashajtó hatására;
e) figyelemfelhívást a megfelelő napi folyadékmennyiség fogyasztásának fontosságára;
f) az 1. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti termék
esetében:
fa) annak feltüntetését, hogy az élelmiszer napi adagja
megfelelő mennyiséget tartalmaz az alapvető tápanyagokból,
fb) annak feltüntetését, hogy a termék orvosi tanács és
felügyelet nélkül legfeljebb három hétig alkalmazható;
g) az 1. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti termék
esetében annak feltüntetését, hogy a termék akkor felel
meg a rendeltetésének, ha a csökkentett energiatartalmú
étrendnek csak részét képezi, és az ilyen étrend összeállításához más élelmiszerek felhasználása is szükséges.
(3) A csökkentett energiatartalmú élelmiszer jelölése,
reklámozása és megjelenítése semmilyen módon nem utalhat a használata révén elérhető testtömeg-csökkenés mértékére, éhségérzet-csökkenésre vagy jóllakottság érzés
fokozódásra.
5. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépése előtt előállított vagy
legyártott és az e rendelet előírásainak meg nem felelő
jelölésű, illetve csomagolású csökkentett energiatartalmú
élelmiszer legfeljebb 2004. december 31. napjáig hozható
forgalomba.
(3) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek, valamint azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt
Európai Megállapodás tárgykörében, az azt kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek alábbi jogszabályával összeegyeztethető szabályozást tartalmaz: a Bizottság 96/8/EK irányelve a testtömeg-csökkentésre szolgáló, csökkentett energiatartalmú
étrendben történő felhasználásra szánt élelmiszerekről.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a természetes gyógytényezőkről szóló 74/1999. (XII. 25.) EüM rendelet 1. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) Az élelmiszerként emberi fogyasztásra kerülő palackozott természetes ásványvizekről külön jogszabály
rendelkezik.’’
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
394/2013. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Hulkó Gábort, az Óbudai Egyetem
kutatóprofesszorát 2013. szeptember 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
103/2017. (IX. 21.) ME határozata Magyarország Kormánya és Malajzia között a felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, illetve a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és Malajzia között a  felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterrel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, az igazságügyi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1998/2017. (XII. 20.) Korm. határozata a mezőgazdasági idénymunka és a közfoglalkoztatás összehangolásának továbbfejlesztéséről.
A Kormány egyetért a mezőgazdasági idénymunka és a közfoglalkoztatás összehangolásának továbbfejlesztésével,
ezen cél elérése érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a földművelésügyi minisztert, a belügyminisztert,
az  igazságügyi minisztert, valamint felkéri a  Nemzeti Agrárgazdasági Kamara elnökét, hogy az  egyszerűsített
foglalkoztatásnál vizsgálják meg az  e-személyi igazolvánnyal alkalmazható NFC chipes, fényképes ellenőrző
rendszer kiépítésének és bevezetésének lehetőségeit, valamint készítsenek erről a Kormány részére előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter
belügyminiszter
igazságügyi miniszter
a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara elnökének felkérésével
Határidő: 2018. március 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
101/2013. (III. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Lübeck Andreát 2013. március 20-ai
hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2018. (HK 2.) HVK LOGCSF szakutasítása a külföldi szolgálatot teljesítő, valamint külföldi képzésben részt vevő személyi állomány nemzeti támogatásával összefüggő 2018. ellátási normákról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet 16. §
(4) bekezdésében, 19. § (1) bekezdésében, 21. § (3) bekezdésében és 60. § (8) bekezdésében, valamint az illetmé
nyekkel és illetményen kívüli juttatásokkal kapcsolatos
egyes eljárási szabályokról szóló 15/2015. (IV. 30.) HM
utasítás 37. § (1) bekezdésében foglaltakra – a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendjébe
tartozó katonai szervezetekre,
b) a Magyarország Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részlegre (a továbbiakban: MÁNK VPR),
a Magyarország Állandó EBESZ Képviselet, Katonai
Képviseletre (a továbbiakban: MÁEK KK), az MH Katonai Képviselő Hivatalára (a továbbiakban: MH KKH),
az MH Nemzeti Katonai Képviseletre (a továbbiakban:
MH NKK), valamint az MH Nemzeti Összekötő Képviseletre (a továbbiakban: MH NÖK, az ezen alpontban felsoroltak a továbbiakban együtt: képviseletek),
c) a Flying Training Program in Canada (a továbbiakban: NFTC program) keretében Kanadában külföldi képzésben résztvevőkre,
d) az önálló Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) és nemzeti beosztásban tartós külföldi szolgálatot vagy kiküldetést teljesítőkre,
e) a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek munkaköri jegyzékében meghatározott beosztás
vagy munkakör ellátása céljából tartósan külföldön szolgálatot teljesítő vagy munkát végző személyi állományra,
valamint
f) a tartós külföldi képzésben részt vevő személyi állományra
terjed ki.
2. A szakutasítás
a) 1. és 2. mellékletét a külföldi szolgálatot teljesítők
egyes járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet
aa) 35/A. § (1) bekezdése alapján az Európai Unió (a to
vábbiakban: EU) Műholdközponthoz kirendelt nemzeti
szakértőkre, ab) 35/C. § (3) bekezdése alapján, a kiegészítő juttatás
összegének meghatározásához az EU intézményeinél, intézményközi szerveinél és ügynökségeinél (a továbbiakban együtt: EU intézmény) nemzeti szakértőként vagy
egyéb beosztásban külföldi szolgálatot teljesítő kiküldöttekre (a továbbiakban: EU-beosztást betöltő),
ac) 36. § (2a) bekezdése alapján külföldi szolgálatot teljesítő kiküldöttekre;
b) 1. és 2. mellékletét a külföldi szolgálatot teljesítők
egyes járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet
59. § (3) bekezdése alapján a tartós külföldi képzésben
részt vevő személyi állományra;
c) 5. mellékletét a külföldi szolgálatot teljesítők egyes
járandóságairól szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet
ca) 35. § (3) bekezdése alapján az utazási költségátalány
és a személyi ingóság-szállítási normaösszeg tekintetében
– amennyiben az EU részükre hasonló juttatást nem biztosít – az EU-beosztást betöltőkre,
cb) 35/A. § (1) bekezdése alapján az EU Műholdközponthoz kirendelt nemzeti szakértőkre
is alkalmazni kell.
3. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy – jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz eltérő rendelkezése hiányában – a szakutasítással közzétett ellátási normákat a hatáskörébe tartozó
személyi állomány tekintetében alkalmazni szíveskedjék.
2. Az ellátási normákra vonatkozó rendelkezések 4. Az 1. pont b)–e) alpontja szerint külföldön szolgálatot teljesítő vagy munkát végző és a tartós külföldi képzésben részt vevő
a) személyi állomány általános ellátási besorolására az
1. mellékletet kell alkalmazni,
b) személyi állomány lakóingatlan bérleti díjának legmagasabb mértékét a 2. melléklet alapján kell megállapítani, és
c) személyi állományt megillető szolgálati lakóingatlan
paramétereire, berendezésére a 3. mellékletet kell alkalmazni.
5. A bútorozatlan lakóingatlan bérlése esetén a külföldön történő egyedi bútorbérlésre – függetlenül a lakóingatlan bérleti szerződés tényleges értékétől – a 2. mellékletben szereplő normatáblázatban szereplő értékekből számított összeg használható fel.
6. A képviseletek munkafeltételeinek biztosításához
szükséges fogyóanyagok normáira a 4. mellékletet kell
alkalmazni.
7. Az utazási költségátalányra vonatkozó normákra,
valamint a személyi ingóság és a lakberendezés szállítására vonatkozó normákra az 5. mellékletet kell alkalmazni.
Az 5. mellékletben, a személyi ingóság szállítására vonatkozó normák tekintetében, a normában nem meghatározott
további gyermekek után a szállítási normaösszeg gyermekenként minden esetben 30 000 HUF összeggel növekszik.
8. Az NFTC program keretében, Kanadában külföldi
képzésben részt vevő személyi állomány gépjárműbérletére vonatkozó normákra a 6. mellékletet kell alkalmazni.
3. Záró rendelkezések 9. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2018. január 1-jétől kell
alkalmazni.
10. Hatályát veszti a külföldi szolgálatot teljesítő és
külföldi képzésben részt vevő személyi állomány nemzeti
támogatásával összefüggő 2017. évi ellátási normákról
szóló 5/2017. (HK 3.) HVK LOGCSF szakutasítás.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
12/2007. (II. 6.) Korm. rendelete a decentralizált helyi önkormányzati fejlesztési támogatási programok előirányzatai, valamint a vis maior tartalék felhasználásának részletes szabályairól.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény 66. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság
2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény)
a) 1. számú melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet
aa) a 7. A helyi önkormányzatok fejlesztési és vis
maior feladatainak támogatása cím,
aaa) a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek
jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet] meghatározott területfejlesztési szempontból kedvezményezett térségekben és a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot
jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet] meghatározott társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott településeken területi kiegyenlítést szolgáló önkormányzati fejlesztések támogatása (a továbbiakban: HÖF TEKI),
aab) az önkormányzati fejlesztések támogatása területi
kötöttség nélkül (a továbbiakban: HÖF CÉDE),
aac) a decentralizált vis maior keret,
ab) a 8. Vis maior tartalék cím és
ac) a 10. A leghátrányosabb helyzetű kistérségek fel
zárkóztatásának támogatása cím (a továbbiakban: LEKI),
valamint
b) az 5. számú melléklet 14. pont Települési önkor
mányzati szilárd burkolatú belterületi közutak burkolatfelújításának támogatása (a továbbiakban: TEUT)
forrásokra.
(2) A decentralizált helyi önkormányzati fejlesztési támogatási programok (a továbbiakban: decentralizált támogatási programok) előirányzatainak rendeltetése az önkormányzati szolgáltatások és az ezekhez kapcsolódó tárgyi
eszközök fejlesztése, immateriális javak beszerzése, a
meglévő egyenlőtlenségek mérséklése, továbbá a vis
maior helyzetek kezelése.
(3) Az e rendelet hatálya alá tartozó források tekintetében
a) pályázati rendszer keretében a HÖF TEKI, HÖF
CÉDE, LEKI, valamint TEUT támogatására rendelkezésre
álló szabad keretek, továbbá a benyújtott igények alapján a
decentralizált vis maior keret felhasználásáról a regionális
fejlesztési tanács (a továbbiakban: Tanács),
b) kérelemre a vis maior tartalék felhasználásáról az
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
dönt.
(4) Az e rendeletben meghatározott pénzügyi lebonyolítással (különösen az utalványozással, az előirányzat átadásával, a nyilvántartással, a féléves és az éves beszámolással) kapcsolatos feladatokat a (3) bekezdésben meghatározott előirányzatok vonatkozásában az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM)
végzi.
(5) A költségvetési törvény 16. §-a (1) bekezdésének
d) pontja alapján a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet 7. A helyi önkormányzatok fejlesztési és vis maior
feladatainak támogatása címen jóváhagyott előirányzatból
a vis maior feladataik ellátásához 800 millió forint illeti
meg a helyi önkormányzatokat. A HÖF TEKI, a HÖF
CÉDE, valamint a decentralizált vis maior keretek régiók
közötti felosztását e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
(6) A decentralizált támogatási programok előirányzatai
felhasználása vonatkozásában az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet
(a továbbiakban: Ámr.) az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. beruházás: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
(a továbbiakban: számviteli törvény) 3. §-a (4) bekezdésének 7. pontjában meghatározott tevékenység;
2. fejlesztés: a beruházás és a felújítás;
3. felújítás: a számviteli törvény 3. §-a (4) bekezdésé
nek 8. pontjában meghatározott tevékenység;
4. földcsuszamlás: a természetes egyensúlyát vesztett
lejtő vagy csúszólap mentén mozgó földtömeg, amely közintézményt vagy legalább három beépített ingatlant érint,
illetve a csuszamlás árvizet vagy más katasztrófahelyzetet
idézhet elő;
5. humán-infrastruktúra fejlesztés: az oktatás (alap- és
középfokú oktatás), a művelődés, az egészségügy, a szoci
ális ellátás (szociális és családügy), valamint a sport területén megvalósuló fejlesztés;
6. igazolt számla: az általános forgalmi adóról szóló
törvény előírásainak mind formailag, mind tartalmilag
megfelelő, az önkormányzat képviselőjének műszaki teljesítést igazoló nyilatkozatával ellátott számla;
7. innovációs központ: olyan szervezet, amelynek
adottságai és kapcsolatrendszere lehetővé teszi a korszerű
fejlesztési technológiai eljárások telepítését, és amely ezáltal a műszaki fejlődésre általános „húzó” hatást fejt ki;
8. ipari terület: településrendezési tervben ipari célra
kijelölt, 25 hektárnál nem nagyobb terület;
9. kedvezményezett: a támogatásban részesített helyi
önkormányzat, önkormányzati társulás és többcélú kistérségi társulás;
10. közösségi tér: olyan, a kistérségre vagy azon belüli
mikrotérségre kiterjedően egyes településeken működő intézmény, amelyben a környező lakosság, illetve a vállalkozói és civil szervezetek koncentráltan vehetik igénybe a
közösségi alapszolgáltatásokat és az azokat kiegészítő
funkcionális lakossági szolgáltatásokat, tájékozódhatnak
az ezek igénybevételéhez szükséges információkról (például e-Magyarország pont, e-közigazgatás, térségi információs pont, művelődési funkció, kiegészítő szociális és
egészségügyi szolgáltatások stb.);
11. önkormányzati társulás: a kistérségi területfejlesztési, valamint intézményfenntartói társulás és az önkormányzatok egy fejlesztési feladatra összefogott társulása;
12. pályázat befogadásának időpontja: a pályázati felhívásnak hiánytalanul megfelelő pályázat beérkezésének
időpontja, illetve hiánypótlás esetén a hiánypótlás beérkezésének időpontja;
13. pályázat benyújtásának időpontja: postai kézbesítés esetén a postára adás napja, személyes kézbesítés esetén a pályázat átvételének napja;
14. partfal: az a földfelszín, ahol a szintkülönbség változása felületének legalább 2/3-ad részében 60°-nál meredekebb, azonban nem tekinthető partfalnak a működő és a
felhagyott bányafal;
15. pince: a földkéregbe vájt mesterséges, falazott vagy
falazatlan üreg, kivételt képeznek az ipari, bányászati céllal mélyítettek, illetve az épületek szerkezeti részét képező
pincék;
16. projektcsomag: a leghátrányosabb helyzetű kistérségen belül, illetve egymással szomszédos leghátrányosabb helyzetű kistérségekben lévő legalább két települést
érintő, kistérségi jelentőségű, egymás hatását felerősítő,
összehangolt projektek összessége;
17. szilárd burkolat: az aszfalt, az aszfaltmakadám, az
itatott makadám, a beton, betonkő és a kockakő burkolat;
18. telepszerű lakókörzet: a legalább négy lakásból álló
lakókörzet, amely általában a településtől elkülönülve,
szegregált körülmények között található, és amelynek lakásai alacsonyabb komfortfokozattal, alacsonyabb minő
séggel, magasabb laksűrűséggel, egészségtelen elhelyezkedéssel hátrányosan különböznek a település jellegzetes
lakókörnyezetétől;
19. termelő infrastrukturális beruházás: a gáz-, az
elektromos és távhőszolgáltatás, az ivóvíz- és a szennyvízhálózat, az utak, a hidak és a vízi létesítmények, a közlekedési, a hírközlési, az informatikai és a hulladékkezelő létesítmények, szakszerű egyedi szennyvíz-elhelyezési létesítmények létrehozása, valamint az ezek működését szolgáló technológia és egyéb gép-beszerzés;
20. többcélú kistérségi társulás: a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi
CVII. törvény alapján létrejött önkormányzati társulás.
A DECENTRALIZÁLT TÁMOGATÁSI PROGRAMOK
PÁLYÁZATI RENDSZERÉNEK FELHASZNÁLÁSI SZABÁLYAI
Közös szabályok a pályázati rendszerben felhasználható
előirányzatokra 3. §
(1) A Tanács a támogatásra vonatkozó pályázati felhívását a pályázatokat elbíráló értékelő rendszerrel együtt
tárgyév február 28-áig, a (2) bekezdésében meghatározott
nyilvántartásba vételt követően saját honlapján, valamint a
helyi sajtóban közzéteszi. A pályázatokat tárgyév április
15-éig lehet benyújtani.
(2) A Tanács által elfogadott pályázati felhívásokat a területfejlesztési célok megvalósítását szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok pályázati rendszerben történő felhasználása összehangolásának rendjéről szóló 24/2003.
(III. 4.) Korm. rendeletben meghatározott eljárásrendnek
megfelelően az ÖTM nyilvántartásba veszi. A pályázati
felhívás nyilvántartásba vételére és az ÖTM honlapján
való közzétételére történő megküldése előtt a Tanács a
TEUT előirányzat esetében a Gazdasági és Közlekedési
Minisztériummal is egyeztet. Az ÖTM honlapján történő
közzététel térítésmentes.
(3) A Tanács – figyelembe véve az e rendeletben meghatározottakat – a támogatási célokat a pályázati kiírásban
határozza meg. A célokról a Tanács dönt, azonban a támogatási célok köre a HÖF TEKI előirányzat esetén 4 célnál
kevesebb nem lehet. A LEKI előirányzat esetében a támogatási célok köre a pályázati felhívásban nem szűkíthető.
(4) A helyi önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) és – ha e rendelet lehetővé teszi – az önkormányzati
társulás és a többcélú kistérségi társulás a Magyar Államkincstár az önkormányzat székhelye vagy a társulás székhelye szerint területileg illetékes Igazgatóságán (a továbbiakban: Igazgatóság) keresztül egy eredeti és a pályázati
felhívásban meghatározott másolati példányszámban pályázatot nyújt be a pályázati felhívásban foglaltaknak
megfelelően a Tanácshoz. A másolati példányszámot úgy
kell meghatározni, hogy a pályázatból egy-egy példány a
pályázati rendszer lebonyolításában közreműködő szervezetek részére rendelkezésre álljon.
(5) Az Igazgatóság megvizsgálja a pályázatot, és – hiányosság esetén – az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. §-ának
(3) bekezdése alapján az önkormányzatot, társulást hiánypótlásra szólítja fel a pályázat benyújtását követő 10 napon
belül. Az önkormányzat, társulás a hiány pótlásáról – a benyújtott pályázattal azonos példányszámban – a felszólítás
kézhezvételétől számított 8 napon belül gondoskodik. Hiánypótlásra csak egyszer van lehetőség.
(6) Amennyiben az önkormányzat, társulás a hiánypótlásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt,
az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja a Tanácsnak, és erről tájékoztatja a Tanácsot.
(7) Az Igazgatóság átadja az Ámr. 8/b. számú melléklet
szerinti igénylő által kitöltött I. adatlap adatait az Országos
Támogatási Monitoring Rendszerbe (a továbbiakban:
OTMR). Az Igazgatóság a pályázatokat – a (6) bekezdés
szerinti pályázatok kivételével – szabályszerűségi véleményével ellátva a benyújtást vagy a hiánypótlást követő
10 napon belül megküldi a Tanácsnak.
(8) A Tanács a pályázati rendszer működtetését az illetékes regionális fejlesztési ügynökségen (a továbbiakban:
Ügynökség) keresztül látja el.
(9) A pályázat befogadásáról az önkormányzatot, illetve
önkormányzati társulást és többcélú társulást az Ügynökség írásban tájékoztatja. A pályázat befogadása nem kötelezi a Tanácsot a pályázat támogatására.
(10) A Tanács az (1) bekezdésben meghatározott határidőig benyújtott pályázatokról tárgyév május 31-éig dönt.
Ha a Tanács a befogadott pályázatok elbírálása során nem
utasít el forrás hiányában pályázatot, és nem használja fel
előirányzat-keretét, új pályázatot írhat ki. Az új pályázat
benyújtásának határideje tárgyév június 30-a. A Tanács az
e határidőig benyújtott pályázatokról tárgyév augusztus
31-éig dönt. Az új pályázat során e rendelet szabályait értelemszerűen kell alkalmazni.
(11) A Tanács a (10) bekezdésben meghatározott tárgyév augusztus 31-éig hozott döntésekor tartaléklistát állíthat fel, amelyben a tárgyévben ki nem elégített, a pályázati
és jogszabályi feltételeknek megfelelő, forráshiány miatt
elutasítandó pályázatok szerepelhetnek. A Tanács hatáskörébe utalt, az 1. § (3) bekezdés a) pontjában szereplő fejlesztési célú támogatás – kivéve a decentralizált vis maior
keretet – tárgyévi keretéből megítélt, azonban még tárgyévben lemondásból, visszavonásból, közbeszerzés miatti
összköltségcsökkenésből eredő támogatási összeget a Tanács a tartaléklistán szereplő pályázatok támogatására fordíthatja. Erről a Tanács tárgyév december 15-éig hozhat
döntést. A tartaléklista a következő évre nem vihető át.
(12) A korábbi évek előirányzatai terhére hozott döntések tárgyévet megelőző ütemű támogatásához kapcsolódó
lemondásból, visszavonásból, továbbá közbeszerzés
miatti összköltségcsökkenésből eredő összegről a Tanács
új támogató döntést nem hozhat.
(13) A korábbi évek előirányzatai terhére hozott döntések tárgyévi ütemű támogatásához kapcsolódó lemondásból, visszavonásból, továbbá közbeszerzés miatti összköltségcsökkenésből eredő összegről a Tanács a (11) bekezdésben foglaltak szerint hozhat döntést.
4. § (1) Pályázati díjként a támogatási igény 1%-át, de minimum 10 000 Ft-ot, maximum 250 000 Ft-ot kell befizetni a
Tanács pályázati felhívásában megjelölt, Magyar Államkincstár által vezetett számlájára. A díjakról elkülönített
nyilvántartást kell vezetni. A díjak a pályázati rendszer
működtetésével összefüggő kiadások fedezésére használhatók fel, és a költségvetési támogatással együtt a felhasználásukról az Áht. 13/A. §-ának (2) bekezdése szerint el
kell számolni.
(2) Mentesülnek a pályázati díj befizetése alól a vis
maior keretre támogatási igényt benyújtó, valamint a
64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet 3. számú mellékletében
meghatározott, leghátrányosabb helyzetben lévő kistérségből pályázó önkormányzatok és a 64/2004. (IV. 15.)
Korm. rendelet 5. számú mellékletében meghatározott,
leghátrányosabb helyzetű települési önkormányzatok. A
többcélú kistérségi társulások közül azok mentesülnek a
pályázati díj befizetése alól, amelyek
a) a 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet 1. számú melléklete szerinti területfejlesztés szempontjából kedvezményezett kistérségben jöttek létre, vagy
b) nem a 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet 1. számú
melléklete szerinti területfejlesztés szempontjából kedvezményezett kistérségben jöttek létre, de a társulást alkotó önkormányzatok több mint fele a 240/2006. (XI. 30.)
Korm. rendeletben szerepel.
(3) Amennyiben a pályázó a pályázati díjat befizeti,
azonban a pályázat benyújtására nem kerül sor, akkor a pályázati díjat a pályázó írásbeli kérelme alapján, annak kézhezvételétől számított 15 napon belül vissza kell utalni.
(4) A Tanács a forráshiány miatt támogatásban nem részesített pályázatok esetén a döntést követő legkésőbb
30 napon belül, vagy a tartaléklistáról forráshiány miatt támogatásban nem részesített pályázatok esetén a tárgyév
végéig intézkedik a befizetett pályázati díjak pályázó önkormányzatok, társulások részére történő visszafizetéséről.
(5) A pályázathoz csatolni kell az Ámr. 85. §-a (2) és
(4) bekezdésében, valamint a 86. §-ában előírtakat tartalmazó, értelemszerűen kitöltött, aláírt, bélyegzővel ellátott
adatlapot, valamint a pályázati díj befizetését igazoló hitelintézeti terhelési értesítő pályázó által hitelesített másolatát.
(6) Vezetékes gázellátás létesítésének támogatására benyújtott pályázatokhoz az Ámr. 86. §-ában meghatározottak mellett mellékelni kell a Magyar Energia Hivatal nyilatkozatát a gázellátó rendszer megvalósításának feltételeiről.
(7) A Tanács a támogatást nyert pályázatok listáját a
döntést követő 10 napon belül a saját honlapján, illetve a
helyi sajtóban közzéteszi, továbbá kezdeményezi az ÖTM
honlapján való közzétételt. Az ÖTM honlapján történő
közzététel térítésmentes.
(8) A Tanács a döntéstől számított 10 munkanapon belül az Ámr. 8/b. számú melléklet szerinti döntéshozó által
kitöltött II. adatlap, illetve a (9) bekezdés szerinti döntési
adatlap egy példányának megküldésével értesíti az Igazgatóságot.
(9) A Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár)
az 1. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott előirányzatok – kivéve a decentralizált vis maior keretet – vonatkozásában előkészíti a döntési, illetve az elszámoló adatlap,
továbbá a lemondó nyilatkozat mintáját, amelyet jóváhagyás céljából megküld az ÖTM részére. A Kincstár az
ÖTM által jóváhagyott adatlap mintát tárgyév február
15-éig megküldi a Tanács részére.
(10) Az Igazgatóság az OTMR-be átadja az Ámr.
8/b. számú melléklete döntéshozó által kitöltött II. adatlapjának adatait. Az Igazgatóság rögzíti az 1. § (3) bekezdés
a) pontjában meghatározott előirányzatok – kivéve a decentralizált vis maior keretet – vonatkozásában a (9) bekezdésben meghatározott döntési adatlap adatait.
(11) A támogatásból megvalósuló fejlesztések hatásait
értékelő jelentéseket, a folyamatban lévő fejlesztések nyomon követését és pénzügyi ellenőrzését tartalmazó elemzéseket a Tanácsok az ÖTM által meghatározott formában
és tartalommal évente elkészítik, és a tárgyévet követő év
február 15-éig megküldik az ÖTM részére.
(12) A Kincstár a féléves költségvetési beszámoló és év
végi zárszámadás követelményeinek és határidejének
megfelelően – a tárgyhót követő 15-éig – tájékoztatja az
ÖTM-et, a Tanácsokat a támogatás előirányzatának és maradványának felhasználásáról, a támogatásban részesülő
kedvezményezett támogatásának összegéről az Áht.-ban,
valamint az Ámr.-ben foglaltak figyelembevételével.
5. § (1) A pályázat benyújtása előtt megkezdett fejlesztéshez
támogatás nem adható, kivéve a helyi önkormányzatok
fejlesztési és vis maior feladatainak támogatása esetében
címzett és céltámogatással megvalósuló fejlesztésekhez,
ahol a benyújtás időpontjában hátralévő műszaki tartalomra igényelhető támogatás.
(2) Az 1. § (3) bekezdésben meghatározott előirányzatokból nem adható támogatás azokhoz a fejlesztésekhez,
amelyek vagy az Európai Unió által társfinanszírozott támogatások pályázati rendszerében, vagy a terület- és régiófejlesztési célelőirányzatból kaptak támogatást, kivéve
a címzett, illetve céltámogatással együttesen megvalósuló
fejlesztéseket.
(3) A pályázatok elbírálásakor az Ámr. 85–86. §-aiban
előírtak szerint kell eljárni azzal, hogy az igényeltnél kisebb összegű támogatás is megítélhető, legfeljebb a támogatásban részesített pályázatok számának 30%-a mértékéig.
(4) Az igényeltnél kisebb összegű támogatás megítélése
esetén a kedvezményezett jogosult az eredeti pályázat műszaki tartalmának csökkentésére, kivéve a címzett és céltámogatásban is részesült fejlesztéseket.
(5) Az átdolgozott pályázatot a Tanács köteles megvizsgálni, és támogatásáról dönteni, különös tekintettel annak
megvalósíthatóságára és üzembe helyezhetőségére. A Tanács az átdolgozott pályázat esetében csak annak támogatásáról vagy nem támogatásáról dönthet, ebben az esetben
a megítéltnél alacsonyabb mértékű támogatás már nem
ítélhető meg.
(6) A támogatás csak abban az esetben igényelhető az
ÁFA összegét is tartalmazó fejlesztési összköltség alapján,
ha a kedvezményezettnek – külön jogszabály szerint – a
támogatásból megvalósított cél kapcsán ÁFA levonási
joga nincs.
(7) A pályázatok elbírálásánál előnyt élveznek a területfejlesztési koncepciók és programok, valamint a területrendezési tervek egyeztetésének és elfogadásának rendjéről szóló 184/1996. (XII. 11.) Korm. rendeletben meghatározott eljárás alapján elfogadott, a régió, a megye és a kistérség területfejlesztési programjába, Budapest Főváros
esetében a településfejlesztési koncepciókba illeszkedő
fejlesztési pályázatok.
(8) E rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból egy
adott fejlesztéshez csak egyszer adható támogatás. A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
6. § A támogatás szempontjából elismerhető költségek:
a) beruházás esetén a számviteli törvény 47–48. §-a,
valamint 51. §-a szerinti bekerülési értéke, beleértve a
meglévő tárgyi eszközök bővítése, rendeltetése megváltoztatása, átalakítása előállítási költségeinek összegét is.
Ezen bekerülési értéken belül az immateriális javak bekerülési értéke nem haladhatja meg a tárgyi eszközök bekerülési értékének 25%-át azzal, hogy beruházás előkészítésével kapcsolatosan a támogatásban részesíthető immate
riális javak, engedélyezési tervek költségeiről a pályázatok benyújtását megelőző 12 hónapon belül keletkezett
számlák is benyújthatók;
b) fejlesztési célú pénzeszközök átadása
ba) szolgáltató (vezetékes gáz, áram, hírközlés) társa
ságok és a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény szerinti víziközmű-üzemeltetők,
bb) önkormányzatok által alapított és azok többségi tulajdonában lévő beruházó vagy szolgáltató gazdasági társaságok,
bc) a Magyar Közút Kht., illetve 100%-os állami tulajdonban lévő gazdasági társaságok
részére az a) pontban meghatározott arányok és az önkormányzatokkal kötött szerződés szerint, kivéve a 24. §
(1) bekezdés alá tartozó támogatási célok esetében, amelyek az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és
88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági
rendelet (HL L sorozat 302/29 2006. november 1.) hatálya
alá tartoznak.
7. § (1) A fejlesztés megvalósításához az önkormányzatoknak, társulásoknak
a) LEKI előirányzat esetében legalább 5%,
b) HÖF TEKI, HÖF CÉDE előirányzatok esetében leg
alább 10%,
c) TEUT előirányzat esetében 50%, kivéve a 240/2006.
(XI. 30.) Korm. rendeletben meghatározott településeket,
amelyek esetében 42%
saját forrással kell rendelkezniük, kivéve a 24. § (1) bekezdés alá tartozó támogatási célokat, amelyek az Európai
Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a
nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelet (HL L
sorozat 302/29 2006. november 1.) hatálya alá tartoznak.
(2) Az alap támogatási mértéket a 2. számú melléklet
tartalmazza. Az alap támogatási mértéken felül területi,
kedvezményezetti szempontból, valamint támogatási cél
alapján többlettámogatás adható. A területi szempontból
adható többlettámogatást is tartalmazó, emelt szintű támogatási mértéket a 2. számú melléklet tartalmazza. Az alap
támogatási mértéken, illetve a területi szempontból adható
többlettámogatást is tartalmazó, emelt szintű támogatási
mértéken felül – kivéve a TEUT előirányzatot – az alábbi
többlettámogatások adhatók:
a) kedvezményezetti szempontból:
aa) az a települési önkormányzat, amely az önhibáju
kon kívül hátrányos helyzetben lévő települési önkormányzatok támogatása jogcímen a 2005. és a 2006. évben
is támogatásban részesült, 10%-kal magasabb támogatást
kaphat, vagy
ab) azon önkormányzatok, amelyek társulási formában
kívánják fejlesztéseiket megvalósítani, 10%-kal magasabb
támogatást kaphatnak, vagy
ac) a többcélú kistérségi társulások, illetve az általuk
vagy önkormányzati társulások által benyújtott projektcsomagok 15%-kal magasabb támogatást kaphatnak;
b) támogatási cél alapján:
ba) a felszíni vízelvezető rendszerek kiépítése,
amennyiben társulási összefogással valósul meg, 10%-kal
magasabb támogatást kaphat akkor, ha a társult önkormányzatokra eső összes beruházási hányad meghaladja a
beruházás teljes összegének 10%-át, vagy
bb) kedvezőtlen telepszerű lakókörzetek termelőinfrastruktúra kiépítése 10%-kal magasabb támogatást kaphat,
vagy
bc) a belvíz elleni védekezés, amennyiben az önkormányzat a pályázat benyújtását megelőző mindkét évben a
vis maior keretből vagy más állami forrásból ezen célra támogatásban részesült, a felszíni vízelvezető rendszer kiépítéséhez az elismerhető költségek (1) bekezdés szerinti
saját forrással csökkentett mértékéig részesülhet támogatásban, vagy
bd) az innovációs központ vagy ipari terület kialakítását, továbbá az ipari területek előkészítését szolgáló beruházások 10%-kal magasabb támogatást kaphatnak.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott többlettámogatások összevonhatók, azonban azok együttes mértéke nem
haladhatja meg az elismerhető költségek (1) bekezdés szerinti saját forrással csökkentett mértékét.
8. § (1) A Tanács támogatásról szóló döntése alapján az
Igazgatóság három, egymással mindenben megegyező
példányban készíti elő aláírásra a támogatási szerződést.
Az Igazgatóság a támogatási szerződés előkészítéséhez
megküldött, vagy bekért összes irat egy másolati példányát
köteles a Tanácsnak megküldeni. Az Igazgatóság a kedvezményezett által aláírt támogatási szerződés példányait
megküldi a Tanács részére aláírás céljából. A Tanács a támogatási szerződés mindkét fél által aláírt példányaiból
egy példányt a kedvezményezett és egy példányt az Igazgatóság részére – igazolható módon – megküld.
(2) A támogatási szerződések módosításának előkészítése a Tanács támogatási döntés módosításáról szóló döntése alapján, az Igazgatóság feladata. A támogatási szerződések és azok módosításainak adatait az Igazgatóság nyilvántartja.
(3) A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről
szóló értesítő átvételét követő 90 napon belül meg kell kötni. A Tanács a döntésről szóló értesítő átvételét igazoló dokumentum (tértivevény) másolatát megküldi az Igazgatóság részére a szerződéskötési határidő figyelemmel kísérése érdekében.
(4) A támogatási szerződés megkötésére nyitva álló határidő leteltéről az Igazgatóság írásban tájékoztatja a Tanácsot.
(5) A kedvezményezett a támogatási szerződés megkötésére rendelkezésre álló időtartamon belül – indokolt
esetben – írásbeli kérelemmel fordulhat a Tanácshoz,
amelyben a támogatási szerződés megkötésére rendelkezésre álló időtartam meghosszabbítását kezdeményezheti,
részletesen bemutatva a hosszabbítási kérelem indokait.
(6) A Tanács a hosszabbítási kérelem tárgyában benyújtott kérelemről annak beérkezését követő 10 napon belül
dönt. Amennyiben a kérelemben foglalt indokot a Tanács
elfogadja, a támogatási szerződés megkötésére rendelkezésre álló időtartamot további legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja, amely időtartam a Tanács hosszabbítás
engedélyezésről szóló döntésének kézhezvételétől számít.
A Tanács a döntésről szóló értesítő átvételét igazoló dokumentum (tértivevény) másolatát megküldi az Igazgatóság
részére a szerződéskötési határidő figyelemmel kísérése
érdekében.
(7) Amennyiben a támogatási szerződés megkötésére a
kedvezményezett mulasztásából – a (3) bekezdésben meghatározott időtartamon belül, vagy a (6) bekezdésben meghatározott meghosszabbított időtartamon belül – nem kerül sor, a támogatási döntés érvényét veszti.
(8) A Tanács – amennyiben megállapítja, hogy a támogatási szerződés meg nem kötésére a kedvezményezett hibájából került sor – megállapítja a támogatási döntés érvényvesztését, és e tényről soron kívül, írásban, igazolható
módon tájékoztatja a kedvezményezettet. A tájékozató egy
példányát az Igazgatóságnak is meg kell küldeni.
(9) Amennyiben a fejlesztés a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: közbeszerzési
törvény) hatálya alá tartozik, a támogatási szerződésben ki
kell kötni, hogy a támogatás csak a közbeszerzési eljárás
lefolytatása, a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések mintáiról szóló 2/2006. (I. 13.) IM rendelet szerinti tájékoztató és a létrejött szerződések benyújtását követően kerül folyósításra.
(10) Abban az esetben, ha a közbeszerzési eljárás eredményeként a program, projekt összköltsége (kiadása) a támogatási szerződésben szereplő – pályázati adatokkal
összhangban lévő – adatokhoz képest változik, a Tanács
ennek megfelelően 30 napon belül módosítja támogatási
döntését, figyelembe véve az Ámr. 87. § (11) bekezdésében foglaltakat. Az Igazgatóság a módosított döntés alapján elkészíti a támogatási szerződés módosítását.
(11) A támogatási szerződésben kötelező meghatározni:
a) a fejlesztési célt, a támogatással elérni kívánt ered
ményt, a fejlesztés helyét;
b) a fejlesztési cél megvalósításának összköltségét
(nettó összeg, ÁFA összeg, bruttó összeg megbontásban), forrásának összetételét, tervezett megkezdésének és befejezésének időpontját;
c) a támogatás összegét, felhasználásának pénzügyi
feltételét, a kedvezményezett támogatás felhasználásának
elszámolására vonatkozó kötelezettségét, a fejlesztési cél
megvalósításának összköltségét;
d) a kedvezményezett beszámolási kötelezettségét, valamint az ehhez kapcsolódó határidőket;
e) a szerződésszegés vagy a nem szerződésszerű teljesítés jogkövetkezményeit.
(12) A támogatást nyújtó köteles a szerződésben az elállás jogát kikötni arra az esetre, ha
a) a közbeszerzési eljárás lefolytatását igazoló tájékoztatót, a közbeszerzési eljárás eredményes lefolytatását követő 30 napon belül a kedvezményezett nem nyújtja be,
vagy
b) az Ámr. 87. § (4) bekezdésében meghatározott feltételek közül legalább egy bekövetkezik.
(13) Az a pályázó, akiről bebizonyosodik, hogy a pályázatában szándékosan valótlan adatot tüntetett fel, a Tanács
döntése alapján három évre kizárható a decentralizált támogatási programok pályázati rendszeréből.
9. § (1) A HÖF TEKI, a HÖF CÉDE, illetve a decentralizált
vis maior támogatására rendelkezésre álló tárgyévi előirányzatát növeli a tárgyévet megelőző évek maradványaiból igénybe vett, előirányzatosított összeg. A HÖF TEKI
és a HÖF CÉDE támogatások esetében a tárgyévi előirányzat a tárgyévet követő év végéig használható fel,
amely határidő alatt az elszámolás alapját képező dokumentum Igazgatósághoz történő beérkezésének legvégső
dátuma értendő. Amennyiben a kötelezettséggel terhelt
maradvány felhasználására eddig az időpontig nem kerül
sor, úgy a kedvezményezettnek arról a 14. § (2) bekezdése
szerint le kell mondania. Ha a kedvezményezett a támogatásról nem mond le, azt a Tanács vonja vissza.
(2) A LEKI és a TEUT támogatására rendelkezésére
álló előirányzatok kötelezettséggel terhelt maradványai a
következő év június 30-ig használhatók fel, mely időpont
alatt az elszámolás alapját képező dokumentum Igazgatósághoz történő beérkezésének legvégső dátuma értendő.
Amennyiben a kötelezettséggel terhelt maradvány felhasználásra a tárgyévet követő év június 30-ig nem kerül sor,
úgy a kedvezményezettnek arról a 14. § (2) bekezdése szerint le kell mondani. Ha az önkormányzat a támogatásról
nem mond le, azt a Tanács vonja vissza.
(3) Az Igazgatóság nyilvántartja a Tanácsoknak biztosított támogatási keret, illetve keretmaradvány összegét az
éves előirányzat költségvetési törvény szerinti felosztása
alapján, és figyelemmel kíséri az előirányzatok ennek
megfelelő felhasználását, melyet – a féléves beszámolóhoz és az éves zárszámadáshoz kapcsolódóan – egyeztet az
ÖTM-mel. Ezen – Igazgatósággal egyeztetett – adatokat a
Tanács is nyilvántartja.
10. § (1) Az ÖTM az 1. § (4) bekezdése szerinti feladatok ellátása érdekében megállapodást köt a Kincstárral. A támogatásokat a Kincstár az ÖTM-mel kötött megállapodás
alapján az Ámr. 90–92. §-ában előírtak szerint folyósítja
azzal, hogy
a) a kedvezményezett az általa igazolt eredeti és kettő
általa hitelesített másolati számláját a Tanácshoz nyújtja
be, amely az eredeti és másolati számla ellenjegyzését követően együtt továbbítja azokat az Igazgatósághoz;
b) az Igazgatóság a szabályszerűségi szempontból
megfelelő számlák esetében kezdeményezi a támogatás
folyósítását;
c) az Igazgatóság az eredeti számlát visszajuttatja a
kedvezményezettnek, a számla elfogadása esetén feltüntetve rajta, hogy az mely támogatáshoz került felhasználásra;
d) a Kincstár a kezdeményezett támogatás igénylések
adatainak ellenőrzését követően az 1. § (3) bekezdés
a) pontjában meghatározott előirányzatok esetében az
ÖTM-nél kezdeményezi a támogatások utalványozását;
e) a Kincstár az ÖTM utalványozása alapján teljesíti a
támogatás kedvezményezett számlájára történő utalását;
f) folyósításra csak a fejlesztés befejezésének időpontjáig
kiállított számlák esetében, a támogatási szerződésben rögzített befejezési határidőt követő 60 napig van lehetőség.
(2) A Tanács a folyósításra nyitva álló határidő leteltéről szóló igazgatósági értesítés alapján megvizsgálja a folyósítás elmaradásának okát.
(3) A Tanács – amennyiben megállapítja, hogy a folyósításra a kedvezményezett hibájából nem került sor – megállapítja a folyósítási határidő leteltét, és a fennmaradó támogatás visszavonásáról soron kívül írásban, igazolható
módon tájékoztatja a kedvezményezettet. A tájékoztató
egy példányát az Igazgatóságnak is meg kell küldeni.
(4) Amennyiben a Tanács azt állapítja meg, hogy nem a
kedvezményezett hibájából ered a határidő be nem tartása,
úgy írásban értesíti az Igazgatóságot a támogatás – az
(1) bekezdéssel összhangban lévő – folyósításának engedélyezéséről és annak határidejéről, ami nem lehet későbbi
az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott határidőt követő 60. napnál. Az írásbeli engedély alapján az Igazgatóság
gondoskodik a támogatás folyósításáról.
(5) A támogatás saját és más forrásokkal arányosan a
teljesítést igazoló számla vagy a fejlesztési célú pénzeszköz átadásáról szóló megállapodás alapján a Tanács döntéséről szóló 4. § (9) bekezdés szerinti adatlapnak megfelelő
támogatási szerződésben rögzítettek szerint vehető
igénybe.
(6) A Kincstár adatot szolgáltat az (1) bekezdésben rögzített megállapodás alapján az ÖTM és a Tanács felé a folyósításokról havi, féléves, valamint éves rendszerességgel, megyei és regionális bontásban.
11. § (1) A fejlesztés megkezdési időpontjának:
a) építéssel járó fejlesztés esetén az építési naplóba tör
ténő első bejegyzés napját,
b) építéssel nem járó fejlesztés (pl. önálló gépvásárlás,
egészségügyi gép-műszer beszerzés) esetén a közbeszerzési eljárást követő szerződéskötés időpontja, ennek hiányában az első beszerzett gép szállítását igazoló okmányon feltüntetett napot,
c) a fejlesztési célú pénzeszközök átadása esetén az
első pénzátadás napját,
d) immateriális javak beszerzése esetén a megrendelés
elküldésének, alkotása esetén a megvalósításról szóló
szerződés aláírásának napját,
e) egyéb esetekben a szerződés vagy megrendelés aláírásának napját
kell tekinteni, kivéve a 24. § (1) bekezdés alá tartozó támogatási célokat, amelyek az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló
1628/2006/EK bizottsági rendelet (HL L sorozat 302/29
2006. november 1.) hatálya alá tartoznak.
(2) Amennyiben a kedvezményezett
a) a támogatási szerződésben rögzített tervezett kez
déshez képest, vagy
b) a támogatási szerződés mindkét fél által történő alá
írásához képest, ha ez későbbi, mint a támogatási szerződésben rögzített tervezett kezdési időpont
3 hónapon belül nem kezdi meg a beruházást, vagy nem
kezdeményezi a támogatás – vagy a támogatás egy részének – igénybevételét, és késedelmét ezen idő alatt írásban
a Tanácsnál nem menti ki, a támogatási döntés érvényét
veszti. A Tanács erről mind a kedvezményezettet, mind az
Igazgatóságot értesíti. Kivételt képeznek ez alól a Közbeszerzési Döntőbizottságnál megtámadott közbeszerzési eljárás elhúzódása miatt meg nem kezdhető beruházások.
(3) A beruházásnak a megkezdéstől számított 2 éven belül meg kell valósulnia, kivéve a címzett és céltámogatással megvalósuló beruházásokat. A támogatással létrejött
termelő és humán-infrastruktúra fejlesztéssel megvalósított szolgáltatásról az önkormányzatnak a projekt befejezésétől kezdődően 10 éven keresztül gondoskodnia kell.
12. § Az ÖTM az 1. § (3) bekezdésben meghatározott források szabályszerű felhasználását jogosult ellenőrizni. Az
Igazgatóság az Áht.-ban, valamint az Ámr.-ben meghatá
rozott ellenőrzési feladatokat jogosult és köteles ellátni.
A támogatási szerződések végrehajtásának és a vállalt kötelezettségek teljesítésének ellenőrzésére az érintett
Tanács jogosult és köteles. A Tanács az Igazgatósággal ellenőrzéseit összehangolja. A Tanács és az Igazgatóság ellenőrzéseket közösen is végezhet.
13. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból támogatott beruházással létrehozott vagyon a 11. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségvállalás időpontjáig csak a támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyásával idegeníthető el, adható bérbe, illetve használatba.
(2) Amennyiben e rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból támogatott beruházással létrehozott vagyon elidegenítése, bérbe, illetve használatba adása a támogatási
döntést hozó előzetes jóváhagyása nélkül történik, akkor
az igénybe vett támogatás teljes, kamattal növelt összege
visszafizetésének elrendelésére és az igénybe nem vett támogatás teljes összegének zárolására vagy törlésére kerül
sor. Ebben az esetben az igénybe vett támogatást az Áht.
64/B. § (2) bekezdésében rögzített mértékű kamattal növelt összegben kell visszafizetni.
(3) Ha az e rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból
támogatott beruházással létrehozott vagyon a támogatási
döntést hozó előzetes jóváhagyásával történő elidegenítésére, bérbe, illetve használatba adására a szolgáltatási, a
működtetési és az egyéb kötelezettségek más által történő
átvállalásával kerül sor, úgy a támogatást nem kell visszafizetni az adott előirányzat javára, azonban a támogatási
szerződésben a kötelezettségek átvállalását rögzíteni kell.
(4) Abban az esetben, ha e rendelet hatálya alá tartozó
előirányzatokból támogatott beruházással létrehozott vagyon elidegenítésére, bérbe, illetve használatba adására a
támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyásával kerül sor
a szolgáltatási, a működtetési és az egyéb kötelezettségek
más által történő átvállalása nélkül, úgy az igénybe vett támogatást a jóváhagyás időpontjában érvényes jegybanki
alapkamattal növelt összegben kell visszafizetni az előirányzat javára.
(5) A kamatot a támogatás igénybevételétől a visszavonásról szóló döntés időpontjáig kell felszámítani a 14. §
(3) bekezdése szerint.
(6) A visszavont támogatást és kamatait az értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül a támogatási
szerződésben meghatározott számlaszámra kell befizetni,
a támogatási szerződés számának, a támogatási cél, valamint a támogatási döntésazonosító feltüntetésével.
(7) Abban az esetben, ha a támogatás és kamata befizetésére a (6) bekezdésben meghatározott időpontnál később
kerül sor, az eltelt időszakra késedelmi kamatot kell fizetni, amely a mindenkori jegybanki alapkamat kétszerese.
14. § (1) A támogatást igénybe vevő kedvezményezett a költségvetési beszámolóval egyidejűleg, illetve a támogatási
szerződés szerint tervezett befejezési határidőt követő
90 napon belül az 1. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott előirányzatok – kivéve a decentralizált vis maior
keretet – vonatkozásában a 4. § (9) bekezdés szerinti elszámoló adatlapon elszámol az előirányzat felhasználásáról a
Tanácsnak. Az elszámolással egyidejűleg a fel nem használt előirányzatról le kell mondani. Az előző évek előirányzat-maradványa esetén az elszámolással egyidejűleg
a Tanács módosítja a 4. § (9) bekezdés szerinti döntési
adatlapot. A kedvezményezett elszámolását követően a
Tanács a támogatási cél megvalósítását a helyszínen ellenőrzi, és erről jegyzőkönyvet állít ki. A Tanács az ellenőrzött 4. § (9) bekezdés szerinti elszámoló adatlap és az ellenőrzési jegyzőkönyv megküldésével az Igazgatóságot tájékoztatja.
(2) Ha a kedvezményezett a támogatott feladat megvalósításától eláll, illetve a támogatást csak részben használta fel, vagy a támogatási szerződés szerinti határidőig a támogatást nem használta fel, akkor a fel nem használt támogatásról az Áht. 64/B. § (1) bekezdésével összhangban haladéktalanul köteles lemondani és a támogatást a költségvetés javára visszafizetni. A lemondásról 8 napon belül az
1. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott előirányzatok – kivéve a decentralizált vis maior keretet – vonatkozásában a 4. § (9) bekezdés szerinti lemondó nyilatkozatban
értesíti a Tanácsot. A Tanács a lemondással egyidejűleg
módosítja a 4. § (9) bekezdés szerinti döntési adatlapot. A
Tanács a lemondásról a képviselő-testületi határozat, illetve a nyilatkozat egy másolati példányának megküldésével
tájékoztatja az Igazgatóságot.
(3) A nem szerződésszerű teljesítést, illetve a tőketartozás összegét a Tanács – együttműködve az Igazgatósággal –, a kamattartozás összegét pedig az Igazgatóság határozza meg, amiről a Tanácsot írásban értesíti. A Tanács a
döntéséről és az Igazgatósággal történő együttműködés
keretében meghatározott visszafizetendő összegről soron
kívül írásban, igazolható módon tájékoztatja a kedvezményezettet és az Igazgatóságot.
A HÖF TEKI keret programspecifikus szabályai 15. §
(1) Több település összefogásával megvalósuló beruházás abban az esetben támogatható, ha legalább egy település megfelel az 1. § (1) bekezdés aaa) alpontjában megfogalmazott feltételeknek. Ez esetben a támogatás csak az
1. § (1) bekezdés aaa) alpontjában meghatározott feltételeknek megfelelő önkormányzatot illeti meg, a beruházás
költségeiből azt terhelő hányad figyelembevételével.
(2) Az önkormányzatok az alábbi fejlesztési célok megvalósításához igényelhetnek támogatást:
a) a településeken vagy azok egyes területein – kiemelten a kedvezőtlen telepszerű lakókörzetekben – a termelő
infrastrukturális beruházásokhoz;
b) a bel- és külterületen meglévő termelő infrastrukturális hálózatok felújításához, korszerűsítéséhez;
c) a felszíni vízelvezető rendszerek fejlesztéséhez;
d) az ipari területek előkészítésének beruházásaihoz;
e) a címzett és céltámogatással megvalósuló fejleszté
sekhez;
f) az önkormányzati tulajdonú kötelező feladatot ellátó
intézmények fejlesztéseihez;
g) közfürdők korszerűsítéséhez;
h) a turizmushoz, a környezet- és a természetvédelem
hez, a sporttevékenység gyakorlása infrastrukturális feltételrendszerének megteremtéséhez, valamint a szociális
foglalkoztatáshoz kapcsolódó önkormányzati fejlesztésekhez;
i) településrendezési eszközök, ideértve a településfejlesztési koncepciók, települési környezetvédelmi programok és területrendezési tervek elkészítését és azok módosítását is.
(3) A (2) bekezdés i) pontja esetében az adható támogatás
mértéke az alap támogatási mértékkel egyezik meg, a 7. §
(2) bekezdés szerinti többlettámogatás nem ítélhető meg.
A HÖF CÉDE keret programspecifikus szabályai 16. §
Az önkormányzatok az alábbi célok megvalósításához
igényelhetnek támogatást:
a) a helyi önkormányzatok feladatkörébe tartozó, önkormányzati tulajdonra vonatkozó fejlesztésekhez;
b) a címzett és céltámogatással megvalósuló fejlesztésekhez. A LEKI keret programspecifikus szabályai
17. § (1) Támogatást igényelhetnek azok a települési önkormányzatok, illetve többcélú kistérségi társulások, amelyek
a 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet 3. számú mellékletében meghatározott, a területfejlesztés szempontjából leghátrányosabb helyzetű kistérségek jegyzékén szereplő kistérségeken belül vannak, valamint azok az önkormányzati
társulások, amelyek fejlesztéseiket ezen kistérségeken belül akarják megvalósítani, és a fejlesztés a kistérség fejlődését szolgálja.
(2) A célok elérése érdekében támogatás nyújtható:
a) a helyi önkormányzatok alapfeladatainak ellátása
között meglévő színvonalbeli különbségek csökkentése
érdekében, a bel- és külterületen megvalósuló humán, illetve termelő infrastruktúra fejlesztésekhez;
b) a kistérségben élők életminőségének javítása érdekében a humán infrastruktúra fejlesztésekhez;
c) a kistérségben élő emberek esélyegyenlősége között
meglévő különbségek csökkentése érdekében:
ca) a kedvezőtlen telepszerű lakókörzetekben a termelő infrastrukturális beruházásokhoz,
cb) az önkormányzati tulajdonú középületek akadálymentesítését szolgáló beruházásokhoz,
cc) életmentő készülékek beszerzését szolgáló beruházásokhoz, cd) a falugondnoki hálózat fejlesztését szolgáló beruházásokhoz,
ce) a tanyagondnoki hálózat fejlesztését szolgáló beruházásokhoz, cf) a közösségi terek kialakítását szolgáló fejlesztésekhez;
d) innovációs központ vagy ipari terület kialakítását
szolgáló beruházásokhoz.
(3) Támogatás igényelhető egy projekt vagy egy projektcsomag megvalósítására. Projektcsomagot csak önkormányzati társulás, illetve többcélú kistérségi társulás
nyújthat be. A támogatások elbírálásánál előnyt élveznek a
projektcsomagban benyújtott pályázatok. A projektcsomagként a pályázati és jogszabályi feltételeknek önmagukban is megfelelő projektek együttesen nyújtandók be.
Amennyiben a projektcsomag valamely projektje nem felel meg pályázati és jogszabályi feltételeknek, úgy a projektcsomag pályázati és jogszabályi feltételeknek megfelelő többi projektje a 7. § (2) bekezdés a) pont ac) alpontjában rögzített többlettámogatási mértékre már nem jogosult. A támogatásban részesített projektcsomag projektjeire az Igazgatóság külön-külön készíti elő a támogatási
szerződéseket.
(4) Forrás hiányában projektcsomagot mindaddig nem
lehet elutasítani, amíg a Tanács nem használta fel keretének 30%-át projektcsomagban benyújtott igények támogatására.
(5) A Tanács a támogatást a régióhoz tartozó leghátrányosabb kistérségekből érkező pályázatok között az egyes
kistérségek lakónépessége arányában osztja el.
A TEUT keret programspecifikus felhasználási szabályai 18. §
(1) A támogatás célja a települési önkormányzatok
törzsvagyonába tartozó belterületi – kapacitást nem növelő – szilárd burkolatú közutak felújításának támogatása
olyan esetekben, amikor az út vízelvezetése megoldott,
vagy azt a tervezett burkolatfelújítással egyidejűleg az önkormányzat – saját forrásból – megoldja.
(2) A burkolatfelújítás támogatás szempontjából elismerhető nettó fajlagos költségeket az e rendelet 3. számú
melléklete tartalmazza. A települési önkormányzatok elismerhető felújítási kiadásaik 50%-át, a 240/2006. (XI. 30.)
Korm. rendeletben meghatározott települések kiadásaik
58%-át, de legfeljebb a felújítás 3. számú melléklet alapján
– az 5. § (6) bekezdésének figyelembevételével – számított
összeg 50, illetve 58%-át igényelhetik támogatásként.
(3) Minden pályázat egy (esetleg több utcát magába
foglaló, de megszakítás nélküli, egybefüggő) hálózati
elemre vonatkozhat.
(4) Ha a felújítandó burkolt útszakaszhoz kapcsolódó
vízelvezető rendszer nem megfelelő állapotú, csak abban
az esetben lehet a felújítási munkákra igénybejelentést benyújtani, ha az önkormányzat vállalja a vízelvezető rendszer felújítását, illetve kiépítését.
(5) A támogatás szempontjából a felújítás bekerülési
összege nem tartalmazhatja – a pályázat beadási határidejét megelőző egy évnél régebbi – tervezési, továbbá a terület-igénybevételi és közmű-létesítési (pl. közvilágítás,
szennyvízcsatorna stb.) költségeket, utóbbinál kivételt képez a gyalogos-átkelőhely előírás szerinti megvilágítását
szolgáló eszközök létesítése. A fejlesztés elismerhető
összköltségébe beszámítható a pályázat beadási határnapját megelőző egy éven belül kifizetett tervezési, építési engedélyezési díj, továbbá a lebonyolítás díja összességében
az elismerhető összköltség legfeljebb 1,5%-áig. Használatbavételi díj abban az esetben számolható el, ha annak
számlája a kivitelezői számla benyújtásával egyidejűleg
biztosítható.
(6) A támogatás szempontjából elismerhető költségek a
számviteli törvény 47. §-ában, 48. §-ában és 51. §-ában
foglaltak szerint a tárgyi eszközök, immateriális javak beszerzési árának, valamint a meglévő eszközök bővítése,
rendeltetése megváltoztatása, átalakítása előállítási költségeinek mértékéig. A pályázat keretein belül az e rendelet
3. számú mellékletében szerepeltetett munkákon kívül felmerülő költségeket saját erőből kell fedeznie a kedvezményezettnek.
(7) Az elbírálás során előnyben részesülnek azok a pályázatok, amelyek főútvonalak, illetve tömegközlekedés
által igénybe vett egyéb utak burkolatfelújítására igényelnek állami támogatást.
(8) A benyújtott pályázat egy példányát a beérkezését
követő 2 munkanapon belül az Igazgatóság megküldi a
Magyar Közút Kht. részére. A Magyar Közút Kht. a pályázatot szakmai szempontból az Igazgatóság általi megküldést követően véleményezi, és véleményét 12 napon belül
megküldi a Tanácsnak.
A decentralizált vis maior keret programspecifikus
szabályai 19. §
(1) Az önkormányzat támogatást igényelhet a Tanácstól
a) az előre nem látható természeti vagy más eredetű ve
szély miatt szükségessé váló, indokolt védekezés többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, valamint
b) az önkormányzati tulajdonban lévő építményt (épületet, utat, hidat, kompot, ár- és belvízvédelmi létesítményt, közművet és műtárgyait) sújtó, előre nem látható
természeti vagy más károk helyreállításának részbeni támogatására a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő
károk figyelembevételével.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja alapján az önkormányzatokkal azonos feltételek mellett támogatást igényelhet a
többcélú kistérségi társulás, amennyiben a tulajdonában
levő építményt előre nem látható természeti vagy más kár
sújtja.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben támogatás
– az ár- és belvízvédelmi létesítmények kivételével – kizárólag akkor igényelhető, ha a károk az önkormányzat kötelező feladat ellátását szolgáló épületében, épületrészében
következtek be, illetve – utak, hidak, kompok esetében – a
károsodás a helyi közlekedés biztonságát veszélyezteti.
Többcélú kistérségi társulások akkor igényelhetnek támogatást, ha a károk önkormányzati kötelező feladat ellátását
szolgáló épületben, épületrészben következtek be.
(4) A támogatás igénylésének feltétele, hogy az önkormányzat, illetve többcélú kistérségi társulás az előre nem
látható, váratlan esemény bekövetkezésétől, illetőleg – védekezési többletkiadások esetén – a védekezés megkezdésétől számított 5 naptári napon belül az e rendelet 4. számú
melléklete szerinti adatlapon – faxon – bejelentést tesz a
vis maior eseményről a Tanács és a területileg illetékes katasztrófavédelmi igazgatóság, a fővárosban a Fővárosi
Polgári Védelmi Igazgatóság (a továbbiakban együtt: katasztrófavédelmi igazgatóság) felé. A bejelentésre nyitva
álló határidő elmulasztása jogvesztő.
(5) A bejelentést követően haladéktalanul – de legkésőbb 10 napon belül – a Tanács és a katasztrófavédelmi
igazgatóság képviselője a helyszínen együttesen meggyőződik a bejelentés valódiságáról. A helyszíni vizsgálatban
részt kell vennie:
a) ár-, illetve belvíz elleni védekezés esetében a területileg illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi igazgatóságnak,
b) utakban, kompokban, hidakban keletkezett károk
esetében az Útgazdálkodási Koordinációs Igazgatóság
képviselőjének.
(6) Az (5) bekezdés szerinti vizsgálat lefolytatásáról
jegyzőkönyvet kell kiállítani, amely feltétele a támogatás
igénylésének. A jegyzőkönyv kiállításával egyidejűleg a
Tanács képviselőjének jelenlétében a bejelentett károkról
fotódokumentáció készül, amelyet a vis maior kérelemhez
csatolni kell.
(7) Pince-, illetve partfalomlás, valamint földcsuszamlás esetén a támogatás igénylésének további feltétele, hogy
az önkormányzat az esemény bekövetkezésétől számított
5 napon belül faxon bejelentést tesz az ÖTM felé. A bejelentésre nyitva álló határidő elmulasztása jogvesztő. A bejelentést követően haladéktalanul – legkésőbb 15 napon
belül – az önkormányzati és területfejlesztési miniszter által kinevezett szakértői bizottság a helyszínen megvizsgálja a káreseményt, és azt az e rendelet 5. számú melléklete
szerinti veszélyeztetettségi kategóriába sorolja, majd erről
soron kívül írásban tájékoztatja az önkormányzatot.
(8) Nem igényelhető támogatás a vis maior keretből az
elmaradt felújításból, karbantartásból eredő, korábban
megelőzhető károk helyreállítására, illetve felújítási előirányzatok pótlására.
(9) Különösen súlyos természeti vagy más, a település
nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott
területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész,
robbanás, pince- vagy partfalomlás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként, előleg formájában is
folyósítható a Tanács elnökének előzetes döntésével, a Tanács utólagos engedélyezésével, a kedvezményezettet terhelő elszámolási kötelezettséggel.
(10) A települést ért különösen súlyos természeti vagy
más csapás esetében, amelynek következtében a lakóépületek jelentős része életveszélyessé vált, illetve helyre nem
állítható, kivételesen a támogatás a lakosság egyszeri,
rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély megszüntetéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. Ez a támogatás a kárt szenvedett
lakosok biztonságát szolgálja, az ingatlan helyreállításának vagy újjáépítésének fedezetét nem tartalmazza. A támogatás előleg formájában is folyósítható a (9) bekezdésben részletezett eljárás szerint.
20. § (1) Az önkormányzat, illetve többcélú kistérségi társulás a támogatási kérelmét a bejelentésről készült jegyzőkönyv kiállítását követő 30 napon belül köteles benyújtani
a területileg illetékes Igazgatóságnak. A (2) bekezdésben
megfogalmazott vizsgálat elvégzését követően az Igazgatóság soron kívül továbbítja a kérelmet a területileg illetékes Tanácshoz. A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A kérelemben meg kell határozni a védekezés, illetve helyreállítás kezdési és befejezési határidejét. Az Igazgatóság megvizsgálja a kérelmet és – hiányosság észlelése
esetén – az Áht. 64/B. §-ának (3) bekezdése alapján az önkormányzatot, többcélú kistérségi társulást hiánypótlásra
szólítja fel. A hiány pótlásáról a felszólítás kézhezvételétől
számított 8 napon belül gondoskodni kell.
(3) A támogatási kérelem kötelező mellékletei:
a) az e rendelet 4. számú melléklete szerinti vis maior
adatlap;
b) kárfelvételi jegyzőkönyv, amely tartalmazza a kár
keletkezésének pontos idejét, helyét (helyrajzi szám jelölésével), a kár jellegét, rövid leírását, a kár bejelentésének
időpontját, a jegyzőkönyv felvételének időpontját, helyét,
a károsodott ingatlan helyreállításának várható kezdési és
befejezési időpontját, ár- vagy belvíz elleni védekezés esetén a védekezési fokozat elrendelésének időpontját, a fokozat mértékét, a megszüntetés időpontját;
c) az önkormányzatnak, többcélú kistérségi társulásnak
a 19. § (4) bekezdése szerinti írásos bejelentése, az arról
szóló faxos visszaigazolás;
d) műszaki szakértő által készített nyilatkozat, amely
tartalmazza:
da) a keletkezett károk tételes felsorolását (a kár helye,
mértéke), a károk kialakulásának okait,
db) a károsodott építmény általános jellemzését (építés
éve, legutóbbi felújítás dátuma, karbantartás gyakorisága,
építés technológiája stb.),
dc) az utakban, hidakban, kompokban keletkezett károk esetén a közlekedés biztonságára vonatkozó nyilatkozatot indokolással (az adott kár mennyire és miben veszélyezteti a közlekedés biztonságát, illetve milyen helyreállítási munkálatok szükségesek a biztonságos közlekedés
megteremtéséhez),
dd) az építmény károsodás előtti állapotnak megfelelő
helyreállítására vonatkozó javaslatot, a helyreállítás költségeinek tételes bemutatását;
e) az önkormányzat, többcélú kistérségi társulás kérelmében szereplő igények (károk, költségek) táblázatos formában történő összesítése;
f) a képviselő-testület, illetve társulási tanács határozata arról, hogy
fa) a káreseményhez kapcsolódóan milyen biztosítással rendelkezik, fb) más – a tulajdonában lévő – épületben ezt a feladatát nem tudja ellátni,
fc) saját erejéből – részben vagy egészében – a vis
maior helyzetet nem tudja megoldani,
fd) vállalja a károsodott ingatlanra – a 21. § (9) bekezdése szerinti – értékkövető biztosítás megkötését;
g) a biztosító által megállapított kár összegére vonatkozó dokumentum, ha a biztosító még nem állapította meg a
kár összegét, akkor legalább a biztosítónak benyújtott kárigény, egyéb dokumentumok;
h) a rendkívüli időjárás által közvetlenül okozott károk
esetében az Országos Meteorológiai Szolgálat igazolása
az időjárási körülményekről;
i) a katasztrófavédelmi igazgatóság képviselőjének – a
rendkívüli esemény bekövetkezését, a kár tényét, jellegét,
valamint ár-, illetve belvíz elleni védekezés esetén az elvégzett munkák és a védekezéssel összefüggésben beszerzett eszközök mértékét igazoló – nyilatkozata;
j) a jegyzőkönyv felvételének időpontjában a bejelentett károkról készített fotódokumentáció;
k) a pince- vagy partfalomlás, földcsuszamlás kárelhárítás tekintetében az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter által kinevezett szakértői bizottság támogató
vagy elutasító javaslatot tartalmazó szakvéleménye;
l) az önkormányzati, többcélú kistérségi társulási tulajdon igazolása (tulajdoni lap másolata);
m) az önkormányzat adott évi költségvetéséről szóló
önkormányzati rendelet vagy a többcélú kistérségi társulás
adott évi költségvetéséről szóló társulási tanácsi határozat;
n) a Tanács és az ÖTM által meghatározott egyéb bizonylatok.
(4) A (3) bekezdés d) pontja szerinti szakértőnek függetlennek kell lennie a kérelmet benyújtó önkormányzattól, többcélú kistérségi társulástól és a helyreállítás későbbi kivitelezőjétől egyaránt.
(5) Ár- és belvíz-védekezési költségek elszámolásával
kapcsolatos kérelmek esetén – kizárólag a védekezési költségek vonatkozásában – a (3) bekezdés d), fa), fb), fd), g),
h), k) és l) pontjaiban megjelölt dokumentumok csatolása
nem kötelező.
21. § (1) Az igényelhető, illetve megítélhető támogatás mértéke a védekezési költségek támogatására vonatkozó vis
maior kérelem esetén alapesetben a költségek 70%-a.
Helyreállításra vonatkozó kérelem esetén a támogatás maximális mértéke a károsodott épület jellegétől függően:
a) utak, hidak, kompok károsodása, illetve pince- vagy
partfalomlás, földcsuszamlás esetén alapesetben a helyreállítás költségeinek 60%-a;
b) oktatási, kulturális, szociális, illetve egészségügyi
intézmények károsodása esetében alapesetben a helyreállítás költségeinek 80%-a;
c) egyéb kötelező feladatot ellátó, illetve ár- és belvízvédelmi építmények károsodása esetében a helyreállítás
költségeinek 70%-a.
(2) Az önkormányzat az (1) bekezdésben foglaltaknál
magasabb mértékű támogatást igényelhet, illetve a Tanács
magasabb mértékű támogatást nyújthat abban az esetben,
ha az önkormányzat
a) a 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet mellékletében
szerepel, vagy a 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet 1. szá
mú melléklete szerinti területfejlesztés szempontjából
kedvezményezett kistérségben található, vagy
b) 2005. és 2006. években az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő helyi önkormányzatok támogatásában részesült.
(3) A többcélú kistérségi társulás az (1) bekezdésben
foglaltaknál magasabb mértékű támogatást igényelhet, illetve a Tanács magasabb mértékű támogatást nyújthat abban az esetben, ha a többcélú kistérségi társulás a 64/2004.
(IV. 15.) Korm. rendelet 1. számú mellékletében szereplő
kistérségben jött létre.
(4) A pince- vagy partfalomlás, földcsuszamlás kárelhárítás esetén az önkormányzati és területfejlesztési miniszter által kinevezett szakértői bizottság szakvéleményében
szereplő veszélyességi kategóriát is figyelembe kell venni
a támogatás mértékének meghatározásánál.
(5) A védekezéssel összefüggő, elismerhető költségekhez az érintett önkormányzatnak 100%-os támogatást kell
biztosítani, amennyiben azok a Kormány által kihirdetett
veszélyhelyzet időszakában keletkeztek.
(6) A védekezési költségek között – a 19. § (8) bekezdésében foglaltakon kívül – nem számolhatók el költségként
a) a gépbeszerzések;
b) a megelőző munkálatok;
c) a felújítások, fejlesztések;
d) a rovar- és kártevőirtás költségei;
e) a folyó jellegű működési kiadások.
(7) Utakban, járdákban keletkezett károk esetén kizárólag a károsodott szakasz olyan jellegű helyreállítása támogatható, amely a helyi közlekedés biztonságának visszaállítását szolgálja. Külterületen, illetve árterületen levő utak
helyreállításához támogatás kizárólag abban az esetben
nyújtható, ha azok lakott külterület megközelítését szolgálják.
(8) Nem támogathatók azon kérelmek, amelyeknél a védekezési költségek biztosítása, illetve a jelzett károk helyreállítása az önkormányzattól, többcélú kistérségi társulástól a rendelkezésére álló források alapján elvárható.
(9) Amennyiben a kárt szenvedett önkormányzati, többcélú kistérségi társulási tulajdonú épületre az önkormányzat, többcélú kistérségi társulás nem rendelkezik értékkövető biztosítással, úgy a támogatás igénylésének feltétele,
hogy a képviselő-testület, illetve társulási tanács határozatot hoz arról, hogy az épületre határozatlan időtartamú biztosítást köt, és vállalja annak 5 éven keresztüli fenntartását.
(10) Az önkormányzatnak, többcélú kistérségi társulásnak a helyreállítás befejezését követő 30 napon belül kell
igazolnia a biztosítási szerződés megkötését a Tanács felé.
Ezt követően az önkormányzat köteles valamennyi szerződéssel kapcsolatos változásról tájékoztatni a Tanácsot. A
Tanács jogosult a szerződés meglétét ellenőrizni.
Amennyiben nem történik biztosítási szerződéskötés,
vagy a biztosítás 5 éven belül az önkormányzat, többcélú
kistérségi társulás felmondásából vagy a díj nem fizetéséből megszűnik, akkor a támogatást időarányosan vissza
kell fizetni a költségvetés javára.
(11) A (9)–(10) bekezdésekben foglalt feltétel alól mentesül az önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, ha az
adott ingatlanra nem köthető biztosítás egyik biztosítótársaságnál sem. Ennek igazolását a Tanács felé kell benyújtani.
22. § (1) A Tanács a döntést követően soron kívül az e rendelet 6. számú mellékletében meghatározott adatlap megküldésével értesíti az Igazgatóságot. Az Igazgatóság az adatlap adatait rögzíti és az adatlap egy példányát továbbítja az
ÖTM-nek. Az adatlap az utalványozás és előirányzat-engedélyezés alapdokumentuma.
(2) Az önkormányzat, többcélú kistérségi társulás a támogatás felhasználásáról – a befejezési határidőt követő
30 napon belül – hiteles bizonylatok becsatolásával a Tanácsnak köteles elszámolni.
(3) Az elszámolás véglegezése a Tanács utóellenőrzésével történik, amelyen részt kell vennie az előzetes helyszíni vizsgálatban részt vevő, 19. § (5) bekezdése szerinti
szerveknek is. Ekkor – helyszíni ellenőrzésként, az elvégzett munka igénybejelentés szerinti műszaki tartalmának
igazolására – a Tanács ellenőrzési jegyzőkönyvet állít ki,
amelynek záradéka a felhasználás jogszerűségét minősíti,
a Tanács általi esetleges visszafizetési kötelezettség előírásával. Az ellenőrzési jegyzőkönyvet a Tanács megküldi
az Igazgatóságnak.
(4) A (3) bekezdésben előírt visszafizetési kötelezettség
megállapítására, befizetésére a 14. §-ban foglaltakat kell
értelemszerűen alkalmazni.
A VIS MAIOR TARTALÉK FELHASZNÁLÁSÁNAK
SZABÁLYAI 23. §
(1) A Tanács a vis maior tartalékból akkor vehet igénybe támogatást, ha a decentralizált vis maior keretének éves
előirányzatát már felhasználta. Az igények teljesítéséről a
pénzügyminiszterrel történő egyeztetést követően az önkormányzati és területfejlesztési miniszter dönt.
(2) A decentralizált vis maior keret kimerülését követően beérkező, 19. § (4) bekezdés szerinti bejelentéseket a
Tanácsnak (faxon) azonnal továbbítania kell az ÖTM-nek.
(3) A Tanács a vis maior tartalékra vonatkozó kérelmét
az önkormányzati és területfejlesztési miniszterhez folyamatosan, de legkésőbb a tárgyév december 10-éig nyújtja
be. A vis maior tartalékra vonatkozó kérelemhez a Tanács
mellékeli a 19–21. §-okban foglaltakra figyelemmel meghozott javaslatát. Az ÖTM-be beterjesztett javaslatnak tartalmaznia kell:
a) az önkormányzat, illetve többcélú kistérségi társulás
kérelmének egy példányát;
b) építményenként a Tanács által támogatásra javasolt
műszaki munkákat és a támogatás összegét, védekezés
esetén az elismerhető költség tételes bemutatását.
(4) A Tanács az ÖTM kérésére pótlólag köteles megküldeni a szükségesnek tartott dokumentumok hiteles másolatát. Vis maior tartalékból történő támogatás kifizetése a
következő évre nem vihető át.
(5) A Tanács nem terjeszthet fel az ÖTM-be olyan vis
maior kérelmet, amely a jelen rendeletben foglalt feltételeknek nem felel meg (például határidő elmulasztása, hiányos pályázat).
(6) A 19. § (9) bekezdése szerinti esetekben a vis maior
tartalékból előleg folyósítható a Tanács elnökének javaslatára, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter a
pénzügyminiszterrel egyeztetett döntése alapján, utólagos
elszámolási kötelezettséggel.
(7) A vis maior tartalék igénybevételére a 19–21. §-ok
rendelkezéseit, a támogatás folyósítására, elszámolására
és ellenőrzésére a 22. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(8) A Tanács által továbbított vis maior kérelmekben
szereplő károsodásokat az ÖTM az elbírálást megelőzően
helyszínen vizsgálhatja, amelybe a károsodás jellegétől
függően további szerveket vonhat be.
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGET LÉTREHOZÓ
SZERZŐDÉS 87. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI
ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKNAK MINŐSÜLŐ
INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 24. §
(1) E rendelet 15. § (2) bekezdésének e) pontja, a 16. §
b) pontja alapján múzeum, illetve filmszínház fejlesztéséhez, a 15. § (2) bekezdésének g) pontja alapján közfürdők,
strandok, uszodák fejlesztéséhez, valamint a 15. § (2) bekezdésének h) pontja alapján turizmushoz, turisztikai szálláshelyek, turisztikai szolgáltatóegységek fejlesztéséhez,
valamint sporttevékenység gyakorlása infrastrukturális
feltételrendszerének megteremtéséhez, sportpályák, sportcsarnokok fejlesztéséhez – amennyiben a sportlétesítmény
nem kizárólag utánpótlás sport vagy ingyenes tömegsport
rendezvények tartására szolgál – támogatás kizárólag az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 1628/2006/EK bizottsági rendelet
(HL L sorozat 302/29 2006. november 1.) vagy – a támogatást nyújtó szándéka szerint – az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L sorozat 379/5 2006. december 28.)
rendelkezései szerint adható.
(2) E rendelet 15. § (2) bekezdésének e) pontja, illetve a
16. § b) pontja alapján egészségügyi gép, műszer beszerzéséhez – amennyiben a támogatással beszerzett gép, műszer
nem kizárólag egészségügyi alapellátás szolgáltatását, kötelezően ellátandó önkormányzati feladat ellátását biztosítja vagy nem ingyenesen igénybe vehető egészségügyi
szolgáltatást biztosít – kizárólag az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK
bizottsági rendelet (HL L sorozat 379/5 2006. december 28.) rendelkezései szerint adható.
(3) Az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott állami
támogatások tekintetében a részletes szabályokat a pályázati felhívás tartalmazza.
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 25. § (1) A megyei területfejlesztési tanácsoknak az e rendelet hatálybalépését megelőzően hozzájuk benyújtott, de el
nem bírált vis maior kérelmeket legkésőbb 2007. február
15-éig át kell adniuk a területileg illetékes Tanácsoknak.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően bekövetkezett vis maior események esetén az alábbiak szerint kell
eljárni:
a) a 2006. december 31-éig benyújtott és el nem bírált
kérelmeket a megyei területfejlesztési tanácsok az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, véleményükkel ellátva megküldik döntésre a területileg illetékes Tanácsnak;
b) a 2006. december 31-éig bejelentett vis maior események esetén – ha az önkormányzat 2006. december
31-éig a kérelmét nem nyújtotta be – a megyei területfejlesztési tanács a bejelentést 2007. február 8-áig továbbítja
a területileg illetékes Tanácsnak, jelezve, hogy a decentralizált helyi önkormányzati fejlesztési támogatási programok előirányzatai, valamint a vis maior tartalék felhasználásának részletes szabályairól szóló 295/2005. (XII. 23.)
Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése szerinti helyszíni vizsgálatot lefolytatta-e. Amennyiben a megyei területfejlesztési tanács az ellenőrzést nem folytatta le, úgy a Tanácsnak
azt legkésőbb február 15-éig el kell végeznie. A továbbiakban az e rendelet szerinti szabályokat kell alkalmazni;
c) amennyiben a vis maior esemény 2006. december
31-ét megelőzően következett be, és az önkormányzat a
decentralizált helyi önkormányzati fejlesztési támogatási
programok előirányzatai, valamint a vis maior tartalék felhasználásának részletes szabályairól szóló 295/2005.
(XII. 23.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésében meghatá
rozott 5 napos jogvesztő határidőt nem tartotta be, úgy vis
maior támogatás nem igényelhető;
d) a 2006. december 31-ét követően bejelentett vis
maior események esetében az e rendelet szabályait kell alkalmazni azzal, hogy a Tanácsnak az e rendelet 19. §
(5) bekezdése szerinti helyszíni felülvizsgálatot legkésőbb
2007. február 15-éig kell elvégeznie. A továbbiakban az
e rendelet szerinti szabályokat kell alkalmazni;
e) a 2006. december 31-e és az e rendelet hatálybalépése közötti időszakban bekövetkezett vis maior események
esetében a 19. § (4) bekezdését nem kell alkalmazni. E vis
maior események esetében a bejelentés határideje egységesen 2007. február 10-e. A továbbiakban az e rendelet
szerinti szabályokat kell alkalmazni.
(3) Amennyiben az önkormányzatnak, illetve a többcélú kistérségi társulásnak a vis maior kérelem benyújtásáig
nem áll rendelkezésére az adott évi költségvetéséről szóló
önkormányzati rendelet, illetve a társulási tanácsi határozata, akkor az elfogadását követő 10 napon belül azt pótló
lagosan be kell nyújtania az Igazgatóságon keresztül a területileg illetékes Tanácshoz.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napját követő napon lép
hatályba.
(2) A decentralizált helyi önkormányzati fejlesztési támogatási programok előirányzatai, valamint a vis maior
tartalék felhasználásának részletes szabályairól szóló
295/2005. (XII. 23.) Korm. rendelet e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a hatályát veszti, szabályait a folyamatban lévő eljárásokban kell alkalmazni.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök