text:
22/2009. (X. 16.) PM rendelete a szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről.
A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 30. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) Ez a rendelet a szokásos piaci ár megállapítása érdekében meghatározza a megállapításhoz szükséges adatokat
tartalmazó nyilvántartás készítésének szabályait.
(2) Az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség terheli a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi
LXXXI. törvény (a továb biak ban: Tao.) 18. § (5) bekezdésében felsorolt adóalanyt, ha kapcsolt vállalkozásával [Tao. 4. §
23. pont] kötött hatályos szerződése, megállapodása (a továb biak ban: szerződése) alapján az adóévben teljesítés
történt. Ha az adózó kapcsolt vállalkozásával a kapcsolt vállalkozási jogviszonyuk keletkezését megelőzően kötött
szerződést, az e rendelet szerinti nyilvántartást akkor köteles elkészíteni, ha a szerződés bármely lényeges feltételét
módosítják, vagy olyan egyéb változás következik be, amelyet független felek az ár meghatározásánál érvényesítenek
vagy érvényesítenének.
(3) Nem terheli az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség az adózót
a) magánszeméllyel nem egyéni vállalkozóként kötött szerződése alapján, és
b) ha a Tao. 18. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelő középvállalkozás.
(4) Nem terheli az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség az adózót a tőkepiacról szóló törvény szerinti tőzsdei
ügylet, továbbá meghatározott összegben rögzített hatósági ár vagy jogszabályban meghatározott más ár
alkalmazása esetében.
(5) Az adózó – a (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően – nem mentesül az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség
alól bennfentes kereskedelem és tisztességtelen árfolyam-befolyásolás, illetve jogszabály megsértésével alkalmazott
ár esetében.
Alapelvek 2. § (1) Az adózó a nyilvántartás elkészítése, módosítása során köteles figye lembe venni minden, az ellenőrzött ügylet
megkötése, a szerződés módosítása, illetve legkésőbb a teljesítés időpontjában rendelkezésre álló és a tőle elvárható
gondosság mellett megismerhető, a szokásos piaci ár meghatározása szempontjából jelentős tényt és körülményt.
(2) Az adózótól nem várható el, hogy aránytalanul nagy költséget fordítson a nyilvántartás elkészítésére; e rendelkezés
azonban az adózót nem mentesíti az e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettség teljesítése alól.
A nyilvántartási kötelezettség teljesítése 3. § (1) Az adózó a nyilvántartást – választása szerint a 4. §-ban vagy az 5. §-ban foglaltak alapján – szerződésenként készíti el.
(2) A nyilvántartási kötelezettség – az (1) bekezdéstől eltérően – összevontan is teljesíthető, ha az összevonás az
összehasonlíthatóságot nem veszélyezteti, és a szerződések
a) tárgya azonos, továbbá teljesítésük minden lényeges feltétele előre rögzített és azonos, vagy a feltételek között az
eltérések nem jelentősek, vagy
b) egymással szorosan összefüggnek.
(3) Az adózó a (2) bekezdés szerinti összevonást köteles a nyilvántartásban megindokolni.
(4) Az adózó a nyilvántartást a szerződés hatálya alatt akkor köteles módosítani, ha olyan változás következik be, amelyet
független felek az ár meghatározásánál érvényesítenek vagy érvényesítenének.
(5) Az adózó az (1) bekezdés szerinti választásáról a társasági adóbevallásában nyilatkozik, azzal, hogy ez nem érinti
a 6. §-ban foglaltak alkalmazását.
(6) A nyilvántartás, illetve az azt alátámasztó dokumentációk nem magyar nyelven is elkészíthetőek. Az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCII. törvény 95. § (2) bekezdésének megfelelő alkalmazásával az adózó köteles azokat vagy azok egy
részét az adóhatóság felhívására – a megjelölt határidőn belül – magyar nyelven is rendelkezésre bocsátani.
Önálló nyilvántartás 4. § (1) A nyilvántartás tartalmazza az ellenőrzött ügyletben részt vevő kapcsolt vállalkozás nevét (elnevezését) és székhelyét,
valamint adószámát vagy annak megfelelő azonosítót, ezek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és
a cégjegyzékét (nyilvántartását) vezető bíróság (hatóság) megnevezését és székhelyét.
(2) A nyilvántartás bemutatja a szerződés tartalmát, és azzal összefüggésben, a szokásos piaci ár megállapítása érdekében
tartalmazza:
a) a szerződés tárgyát (tárgyait), megkötésének és módosításának időpontját és a szerződés időbeli hatályát;
b) a szerződés tárgyául szolgáló termék, szolgáltatás jellemzőit (például fizikai jellemzői, minősége, mennyisége,
illetve jellege, terjedelme), a teljesítés módját, feltételét;
c) a funkcionális elemzést;
d) a lehetséges piaci kapcsolatok szempontjából figye lembe vehető piac meghatározását és jellemzőit (például
piacnagyság, a piac liberalizáltsága, az eladók viszonylagos versenyhelyzete, helyettesítő áruk, szolgáltatások
elérhetősége); a nyilvántartás szempontjából nem vehető figye lembe az a földrajzi terület, ahol a terméket,
a szolgáltatást nem, vagy csak jelentősen kedvezőtlenebb feltételek mellett lehet beszerezni (igénybe venni),
 illetve értékesíteni (nyújtani).
(3) A nyilvántartás tartalmazza az összehasonlításhoz felhasznált adatok meghatározását, forrását, a felhasznált adatok
kiválasztásának menetét, ezek indokát, továbbá az összehasonlítható termék(ek)re, szolgáltatás(ok)ra vonatkozó
tényeket, körülményeket, a (2) bekezdésnek meg fele lően.
(4) A nyilvántartás tartalmazza
a) a szokásos piaci ár meghatározására alkalmazott módszer megnevezését (egyéb módszer alkalmazása esetén
annak jellemzőit) és a módszer kiválasztásának indokait;
b) az összehasonlított ügyletek és az ellenőrzött ügylet közötti eltéréseket és az e miatt szükséges kiigazítást, ha az
összehasonlíthatóságot meghatározó tényezők tekintetében az árat befolyásoló eltérések vannak, és az eltérések
a választott módszer keretei között megbízható módon számszerűsíthetők;
c) az összehasonlítható termék(ek), szolgáltatás(ok) alapján – a választott módszertől függően és az esetleges
kiigazítások után meghatározott – számított árat, árrést, hasznot, egyéb értéket vagy azok tartományát
(a továb biak ban: szokásos piaci ár);
d) az elkészítés és a módosítás időpontját.
(5) A nyilvántartás a szerződés tárgyában folyamatban lévő vagy lezárt, a szokásos piaci ár megállapításával összefüggő
bírósági, hatósági eljárással kapcsolatban tartalmazza:
a) a bíróság, a hatóság megnevezését, székhelyét (külföldi állam esetén annak megnevezését is) és az ügy számát;
b) az eljárás megkezdésének és lezárásának időpontját;
c) a jóváhagyásra benyújtott, a hatóság által vitatott vagy a megállapított (jóváhagyott) szokásos piaci árat.
Közös nyilvántartás 5. § (1) A közös nyilvántartás két fő részből áll: a fődokumentumból, amely a vállalatcsoport valamennyi, az Európai Unió
valamely tagállamában illetőséggel rendelkező (a továb biak ban: EU-n belüli) tagjára vonatkozó közös,
szabványosított információkat tartalmazza, valamint a specifikus nyilvántartás(ok)ból, amely(ek) az adózó és kapcsolt
vállalkozása(i) szerződésé(ei)t mutatja be.
(2) A fődokumentumot az Európai Unió érintett tagállamaira vonatkozóan kell elkészíteni, beleértve a harmadik
országban illetőséggel rendelkező vállalkozások és az EU-n belüli csoporttagok közötti ellenőrzött ügyleteket is.
A fődokumentum legalább a következő elemeket tartalmazza:
a) az üzleti vállalkozás és az üzleti stratégia általános leírását, beleértve az üzleti stratégiában az előző adóévhez
képest bekövetkező változásokat;
b) a vállalatcsoport szervezeti, jogi és működési szerkezetének általános leírását (ideértve a szervezeti ábrát,
a csoporttagok felsorolását és az anyavállalat leányvállalatok működésében való részvételének leírását);
c) az EU-n belüli csoporttagokkal ellenőrzött ügyleteket folytató kapcsolt vállalkozások általános megnevezését;
d) az ellenőrzött ügyletek általános bemutatását (a jelentősebb ellenőrzött ügyletek felsorolását, például tárgyi
eszköz értékesítése, szolgáltatás nyújtása, immateriális javak kifejlesztése, pénzügyi szolgáltatás nyújtása,
valamint azok értékének megjelölését);
e) az elvégzett feladatok és a vállalt kockázatok általános leírását, valamint a feladatokban és a kockázatokban az
előző adóévhez képest bekövetkezett változásokat;
f) immateriális javak tulajdonlására vonatkozó információt, valamint a fizetett és kapott jogdíjak ismertetését;
g) a vállalatcsoporton belüli transzferár-képzési politikát vagy a transzferár-képzési rendszer leírását;
h) a költség-hozzájárulási megállapodásokat, a szokásos piaci árat megállapító határozatokat és a szokásos piaci árra
vonatkozó bírósági döntéseket a 4. § (5) bekezdésében felsoroltak szerint; valamint
i) az elkészítés és a módosítás időpontját.
(3) A specifikus nyilvántartás legalább a következő elemeket tartalmazza:
a) az ellenőrzött ügyletben részt vevő kapcsolt vállalkozás nevét (elnevezését) és székhelyét, valamint adószámát
vagy annak megfelelő azonosítót, ezek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és a cégjegyzékét
(nyilvántartását) vezető bíróság (hatóság) megnevezését és székhelyét;
b) az adózó üzleti vállalkozásának és üzleti stratégiájának általános leírását, beleértve az üzleti stratégiában az előző
adóévhez képest bekövetkező változásokat;
c) a szerződés tárgyát (tárgyait), ideértve az ügyletek bemutatását, az ügyletek értékének feltüntetését,
megkötésének és módosításának időpontját és időbeli hatályát;
d) az összehasonlító elemzést (termék és szolgáltatás jellemzői, funkcionális elemzés, szerződéses feltételek,
gazdasági körülmények, egyedi üzleti stratégiák);
e) az összehasonlítható adatok bemutatását;
f) a vállalatcsoport transzferár-képzési politikája (rendszere) átvételének és alkalmazásának – különösen a szokásos
piaci ár meghatározásához alkalmazott módszernek – a bemutatását; valamint
g) az elkészítés és a módosítás időpontját.
(4) A vállalatcsoport – választása szerint – a (3) bekezdésben felsoroltak bármely elemét a fődokumentumban is
szerepeltetheti, feltéve, hogy ezt ugyanolyan részletességgel teszi, mint a specifikus nyilvántartás esetében.
Egyszerűsített nyilvántartás 6. § (1) Az adózó e rendelet szerinti nyilvántartási kötelezettségét a (2) bekezdésben meghatározott tartalmú nyilvántartás
elkészítésével teljesítheti, ha a szerződés alapján történő teljesítések értéke (általános forgalmi adó nélkül számított)
szokásos piaci áron az 50 millió forintot nem haladja meg a szerződés megkötésétől az adóév utolsó napjáig terjedő
időszakban. Az értékhatár megállapításánál – az összevonás tényétől függetlenül – az e rendelet szerint összevonható
szerződésekben szereplő ügyletek értékét együttesen kell figye lembe venni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza:
a) az ellenőrzött ügyletben részt vevő kapcsolt vállalkozás nevét (elnevezését) és székhelyét, valamint adószámát
vagy annak megfelelő azonosítót, ezek hiányában cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát) és a cégjegyzékét
(nyilvántartását) vezető bíróság (hatóság) megnevezését és székhelyét;
b) a szerződés tárgyát (tárgyait), megkötésének és módosításának időpontját és a szerződés időbeli hatályát;
c) a szokásos piaci árat;
d) az elkészítés és a módosítás időpontját.
Egyéb rendelkezések 7. § Az adózó a szokásos piaci ár meghatározása során a következő forrásokat veheti figye lembe:
a) független féllel kötött szerződését;
b) kapcsolt vállalkozása és független vállalkozás szerződését;
c) független vállalkozások egymás közötti szerződését;
d) az összehasonlítható termékre, szolgáltatásra vonatkozó nyilvános, vagy az adóhatóság által ellenőrizhető
adatbázisban tárolt, vagy egyéb forrásból elérhető, nyilvánosan hozzáférhető, vagy az adóhatóság által
ellenőrizhető adatokat (például iparági mutatók, piacelemzés).
Fogalmak 8. § E rendelet alkalmazásában
a) ellenőrzött ügylet: a Tao. szerinti kapcsolt vállalkozások egymással kötött szerződése, megállapodása alapján
meg valósuló ügylet, beleértve a Tao. 18. § (6) bekezdésében felsorolt ügyleteket is;
b) funkcionális elemzés: a kapcsolt vállalkozások által az ellenőrzött ügyletek során, valamint a független
vállalkozások által az összehasonlítható független ügyletek során végzett tevékenységek (például kutatás és
fejlesztés, tervezés, gyártás, reklám és marketing, fuvarozás), a felhasznált erőforrások (például költségek,
ráfordítások, beruházások) és a vállalt üzleti kockázatok (például árfolyamkockázat, garancia, pénzügyi kockázat)
elemzése;
c) vállalatcsoport: kapcsolt vállalkozások és/vagy telephelyek csoportja. Záró rendelkezések
9. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, azzal, hogy elő írásait – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a 2010. adóévi
adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartásokra kell először alkalmazni.
(2) E rendelet 3. § (6) bekezdését és 6. §-át a 2009. adóévi adókötelezettséghez kapcsolódó nyilvántartási kötelezettség
teljesítésére is alkalmazni lehet, feltéve, hogy a nyilvántartás elkészítésének határideje nem korábbi, mint e rendelet
hatályba lépésének napja.
10. § A szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről szóló 18/2003. (VII. 16.) PM rendelet
hatályát veszti.
Jogharmonizációs záradék 11. § E rendelet az 1998. évi XV. törvénnyel kihirdetett, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)
Konvenciójának, az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyveknek és a csatlakozási nyilatkozatoknak meg fele lően
a nemzetközi vállalkozások és az adóhatóságok részére készült, a kapcsolt vállalkozások közötti árak módosítására
vonatkozó iránymutatás, valamint a Tanácsnak és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező
képviselőinek állásfoglalása (2006. június 27.) az Európai Unióban található kapcsolt vállalkozások transzferár-képzési
dokumentációjára (EU TPD) vonatkozó magatartási kódexről (2006/C 176/01) figye lembe véte lével készült
szabályozást tartalmaz.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
74/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon ne létesüljön új atomreaktor?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népi kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a régi Ve. 117. § (1) bekezdésén és a 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1045/2019. (II. 18.) Korm. határozata az Országos Rabbiképző – Zsidó Egyetem támogatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (1) bekezdése és 33. § (2) bekezdése alapján az Országos
Rabbiképző – Zsidó Egyetem infrastrukturális fejlesztéseinek és a  legszükségesebb karbantartási feladatai
finanszírozása érdekében szükséges 50 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések jogcímcsoport terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív
finanszírozás alcím, 2. Nem állami felsőoktatási intézmények támogatása jogcímcsoport javára, az  1.  melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. június 30.
2. egyetért azzal, hogy az emberi erőforrások minisztere az 1. pont szerint meghatározott támogatási célokra, külön
pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá tartozó, 50 000 000 forint összegű támogatást
nyújtson az  Országos Rabbiképző – Zsidó Egyetem részére, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2008. (II. 21.) OGY határozata dr. Cser-Palkovics András országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Cser-Palkovics András országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 7.B. 25.385/2007/2-III. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
120/2013. (XII. 16.) VM rendelete a titán-dioxidot előállító létesítmények kibocsátásáról.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (8) bekezdés m) pontjában,
a 2. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (15) bekezdésében,
a 3. § tekintetében a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 7. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a  titán-dioxidot előállító létesítményekben (a  továbbiakban: létesítmény) képződött hulladék
kezelésére, valamint a gyártásból eredő környezetet veszélyeztető hatások elleni védelemre terjed ki.
2. § (1) A  létesítményből eredő szennyezőanyagok kibocsátása nem haladhatja meg az  1.  mellékletben előírt kibocsátási
határértékeket.
(2) Az  1.  melléklet 2.  pontjában nem szereplő légszennyező anyagok létesítményből történő kibocsátása nem
haladhatja meg a levegőterheltségi szint határértékeiről és a helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási
határértékeiről szóló miniszteri rendelet szerinti általános technológiai kibocsátási határértékeket.
(3) A savcseppek létesítményből történő kibocsátását meg kell akadályozni.
 (4) A  légszennyező anyagok kibocsátásának monitoringját a  levegőterheltségi szint és a helyhez kötött légszennyező
források kibocsátásának vizsgálatával, ellenőrzésével, értékelésével kapcsolatos szabályokról szóló miniszteri
rendelet szerint kell végezni.
3. § A titán-dioxid gyártásból származó alábbi hulladékok víztestbe történő kibocsátása tilos:
a) szilárd hulladék,
b) a  szulfát-eljárást alkalmazó létesítményekből eredő, a  titanilszulfát-oldat hidrolízisét követő szűrési fázisból
származó anyalúgok, beleértve az  ilyen lúgokhoz kapcsolódó, összességében több mint 0,5% arányban
szabad kénsavat és különböző nehézfémeket tartalmazó savas hulladékot, valamint az  olyan anyalúgokat,
amelyeket a maximum 0,5% szabad kénsavtartalom eléréséig hígítottak,
c) a  klorid-eljárást alkalmazó létesítményekből származó hulladék, amely több mint 0,5% szabad kénsavat és
különböző nehézfémeket tartalmaz, beleértve az  olyan hulladékot, amelyet a  0,5% vagy ennél kevesebb
szabad kénsavtartalom eléréséig hígítottak,
d) a  b) és a  c)  pontban meghatározott hulladék kezelése (töményítése vagy semlegesítése) során képződő,
szűréssel eltávolított sók, iszapok és folyékony hulladékok, amelyek különböző nehézfémeket tartalmaznak,
kivéve azokat a semlegesített és szűrt vagy dekantált hulladékokat, amelyek nehézfémeket csak nyomokban
tartalmaznak, és amelyeknek pH-ja a hígítást megelőzően 5,5 fölött volt.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
5. § Ez a  rendelet az  ipari kibocsátásokról (a  környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) című,
2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezetének és VIII.  mellékletének való
megfelelést szolgálja.
6. § Hatályát veszti a titán-dioxid gyártás hulladékairól szóló 2/2002. (VII. 9.) KvVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1/2014. (III. 21.) NFM KÁT utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium központi feladat-nyilvántartó rendszerének alkalmazásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Nemzeti Fejlesztési
Minisztériumban kiadott feladatok koordinációjára, valamint hatékonyabb nyomon követhetőségére figyelemmel, általános
munkáltatói szabályozási hatáskörömben eljárva, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium központi feladat-nyilvántartó rendszerének
alkalmazását az alábbiak szerint határozom meg:
1. Az utasítás hatálya és alkalmazása 1. § Jelen utasítás hatálya
a) a Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal (a továbbiakban: Minisztérium) a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011.  évi CXCIX. törvény alapján kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre és
kormányzati ügykezelőkre,
b) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény hatálya alá tartozó állami vezetőkre,
c) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján a Minisztériummal munkaviszonyban álló
munkavállalókra,
d) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya
alá tartozó kormánytisztviselőkre,
e) a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag
ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról
szóló 2004. évi CXXIII. törvény alapján az ösztöndíjas foglalkoztatottakra, valamint
f ) a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény alapján szakmai gyakorlaton részt vevő hallgatókra
[az a)–f ) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő]
terjed ki. 2. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló NFM utasításban (a továbbiakban:
SZMSZ) és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium iratkezelésének szabályairól szóló NFM utasításban foglaltakat a jelen
utasításban foglalt eltérésekkel
a) a Kormányülésen, a Miniszteri Értekezleten, a Politikai Államtitkári Értekezleten, a Vezetői Értekezleten,
a Közigazgatási Államtitkári Értekezleten kiadott feladatokra, illetve a főosztályvezetők által tartott értekezleten
elhangzott és főosztály-vezetői döntés alapján rögzítésre kerülő feladatokra, valamint az Ügyfélszolgálati
Információs Iroda részére elektronikus úton beérkezett megkeresések kezelésére, továbbá
b) a miniszter, az államtitkár és a helyettes államtitkár titkárságához tartozó központi elektronikus levélcímre
érkezett megkeresésekre
kell alkalmazni.
 (2) Amennyiben a közigazgatási államtitkár, a kabinetfőnök, az államtitkár és a helyettes államtitkár (a továbbiakban
együtt: felsővezetők), az önálló szervezeti egység vezetője vagy – felsővezetői jóváhagyást igénylő feladat esetén –
a  nem vezetői munkakört betöltő felhasználó által valamely feladat a központi feladat-nyilvántartó rendszerben
(a továbbiakban: feladatkezelő rendszer) rögzítésre kerül, a feladat nyomon követésére az utasításban foglaltakat
alkalmazni kell.
2. Értelmező rendelkezések 3. § Az utasítás alkalmazásában
a) alkalmazásgazda: az informatikai felügyeletet ellátó főosztályon dolgozó, kijelölt kormánytisztviselő;
b) felhasználó: az a kormánytisztviselő, aki a feladatkezelő rendszerben rögzítésre kerül;
c) kiemelt felhasználó: az a felhasználó, aki munkaköréből adódóan jogosultságot kap a feladat szervezeti átadási
szintjének meghatározására, a feladat tartalmába betekintők körének meghatározására, valamint beállíthat az
alapértelmezettől eltérő archiválási szabályt;
d) közvetlen feladatkiosztó: az a felhasználó, akinek munkaköréből adódóan a hivatali úttól eltérő módon,
közvetlenül is biztosítani kell a feladatkiosztás lehetőségét;
e) szervezeti felépítésért felelős személy: a személyügyekért felelős főosztályon dolgozó, kijelölt
kormánytisztviselő;
f ) szervezeti vezető: a feladatkezelő rendszerben a szervezeti egység vezetőjeként rögzítésre kerülő felhasználó;
g) üzemeltető adminisztrátor: a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
kijelölt munkatársa. 3. A feladatkezelő rendszer felügyelete 4. § A feladatkezelő rendszer felügyeletét a személyügyekért felelős főosztály látja el. Ennek keretében a személyügyekért
felelős főosztály
a) elrendeli a szervezeti változás feladatkezelő rendszerbe történő átvezetését,
b) engedélyezi a szerepkörbeli változást, elrendeli annak átvezetését, valamint
c) elbírálja a feladatkezelő rendszerrel kapcsolatos változtatási kérelmeket, és meghatározza a cselekvési tervet.
4. A feladatkezelő rendszer kezelésére vonatkozó feladatok és hatáskörök
5. § (1) A szervezeti felépítésért felelős személy az alkalmazásgazdák felé a szervezeti változásokról heti rendszerességgel,
elektronikus úton adatot szolgáltat.
(2) Az alkalmazásgazda a szervezeti felépítésért felelős személy adatszolgáltatása alapján hetente aktualizálja a
felhasználókat és az engedélyezett szervezeti hierarchiaváltozásokat, továbbá kezeli a csoportokat.
(3) A szervezeti vezető a saját szervezetére vonatkozó statisztikák lekérdezéséhez jogosultságot kap. A feladatkezelő
rendszerben minden szervezeti vezető legalább egy állandó helyettest köteles megjelölni és regisztráltatni.
(4) A szervezeti vezető állandó helyettesítésére megjelölt felhasználó jogköre megegyezik a szervezeti vezető jogkörével.
 (5) A feladatkezelő rendszer informatikai üzemeltetését az üzemeltető adminisztrátor látja el.
 (6) Az üzemeltető adminisztrátor az informatikai üzemeltetés mellett
a) rögzíti a helyettesítéseket, amennyiben a felhasználó akadályoztatva van,
b) adminisztrálja az engedélyezett szerepkörváltozásokat és az archiválási szabályokhoz kapcsolódó változásokat,
c) megválaszolja a felhasználóktól érkező kérdéseket, valamint
d) kezeli a hibabejelentéseket és változási kérelmeket.
(7) A közvetlen feladatkiosztónak a feladatkezelő rendszer lehetőséget biztosít arra, hogy a szolgálati úttól eltérően
közvetlenül tudjon feladatot kiosztani egy felhasználó, csoport vagy szervezeti egység számára.
(8) A kiemelt felhasználó a feladatok kiosztása és delegálása során a feladatokhoz kapcsolódó minden beállítási
lehetőséget alkalmazhat.
5. Jogosultságok 6. § (1) A 2. § szerinti feladat feladatkezelő rendszerben történő kezelése jogosultság alapján történik.
 (2) A jogosultság határozza meg, hogy a feladatkezelő rendszer használója a szervezeti hierarchiában elfoglalt helye
szerint mely esetekben használhatja a részére megadott funkciókat, és mely szervezeti egységek tekintetében
gyakorolhatja azokat.
(3) A felsővezető a feladatkezelő rendszerben az irányítása alá tartozó szervezeti egység feladatait, az önálló szervezeti
egységek vezetői az önálló szervezeti egységek feladatait jogosultak kezelni. A Miniszteri Kabinet és a Miniszteri
Titkárság, valamint a felsővezetők titkárságának vezetője az SZMSZ szerinti feladatkörében jogosult a miniszter, illetve
a felsővezetők irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatainak kezelésére.
(4) A nem önálló szervezeti egységek vezetői és a nem vezetői munkakört betöltő felhasználók a rájuk szignált feladatokat
jogosultak kezelni.
(5) Az új felhasználók oktatása a feladatkezelő rendszerbe feltöltött elektronikus tananyagok önálló feldolgozásával
valósul meg.
7. § (1) A jogosultság beállításának kezdeményezésére
a) a felsővezetők és titkárságvezetőik, a Miniszteri Titkárság titkárságvezetője,
b) egyéb szervezeti egységek esetén a szervezeti egység vezetője
jogosult.
(2) A jogosultságokat a szolgálati út szerint, a helyettesítés SZMSZ-ben meghatározott rendjére is figyelemmel kell
meghatározni.
(3) A jogosultság módosítását a szervezeti felépítésért felelős személy jóváhagyása alapján, az alkalmazásgazda hajtja
végre.
(4) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt felhasználók helyettesítésére az általuk kijelölt felhasználó is jogosult azzal,
hogy az így megállapított helyettesítési rend eltérhet az SZMSZ-ben meghatározott helyettesítés rendjétől.
6. A feladatok keletkezése, jóváhagyása 8. § (1) A 2. §-ban meghatározott feladatot a feladatkezelő rendszerben a feladat keletkezését követően
a) a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatok esetén a miniszter, a felsővezetők titkárságának és a főosztályok
erre kijelölt munkatársa, valamint az Ügyfélszolgálati Információs Iroda kijelölt munkatársa,
b) a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti feladatok esetén a Miniszteri Kabinet, a Miniszteri Titkárság, továbbá az
államtitkár és a helyettes államtitkár titkárságainak erre kijelölt munkatársa,
c) a 2. § (2) bekezdése szerinti feladat esetén az erre kijelölt munkatárs
haladéktalanul rögzíti.
(2) A feladatkezelő rendszerben a feladat rögzítésekor
a) a feladat címét,
b) a feladat címzettjét, felelősét,
c) a feladattal kapcsolatban elvárt intézkedést
kötelező megadni.
(3) A feladatot kiadó felhasználó a feladat nyomon követésére elektronikus úton történő visszajelzést kérhet a feladat
elkészültéről, amelyet a feladat rögzítésekor a feladatkezelő rendszerben kell jelezni.
(4) Amennyiben a feladathoz papír alapú irat tartozik, a feladat rögzítésekor az érkeztető számot vagy iktatószámot is
rögzíteni kell, és a feladat delegálásával egyidejűleg gondoskodni kell az irat továbbításáról. Az érkeztető számmal
vagy iktatószámmal rendelkező iratot a feladatkezelő rendszerben nem lehet újraiktatni.
(5) Az elektronikus levelet, továbbá az egyéb, elektronikusan rendelkezésre álló dokumentumot a feladatkezelő
rendszerben rögzített feladathoz mellékelni kell.
9. § Amennyiben a feladat végrehajtása igényli, a feladathoz több felelős is kijelölhető, azonban meg kell jelölni a főfelelőst
és az egyes felelősök részfeladatait. A feladat valamennyi részfeladat végrehajtása esetén teljesül.
10. § Amennyiben a feladat végrehajtásában más felsővezető vagy más önálló szervezeti egység is érintett, a feladatot
kiadó felsővezető azok véleményét is kikérheti. Ezt a feladatkezelő rendszerben véleményezésként kell jelölni.
A felelősként, illetve főfelelősként kijelölt felhasználó – amennyiben a feladat végrehajtásában más felsővezető vagy
önálló szervezeti egység is érintett – azok véleményét is kérheti.
11. § (1) A feladatkezelő rendszerben delegált feladat végrehajtásának végső határidejét a feladatot kiadó felhasználó
határozza meg azzal, hogy a vonatkozó jogszabályban rögzített határidőt nem lépheti túl. A feladat delegálása során
a feladatot delegáló felhasználó a végső határidőnél rövidebb határidőt is megállapíthat.
(2) Amennyiben a feladatot kiadó felhasználó által meghatározott határidő nem teljesíthető, a teljesítés elmaradásának
okáról és a várható teljesítés időpontjáról a feladatot kiadó felhasználót soron kívül tájékoztatni kell.
12. § (1) A feladatot az elkészültét követően a feladatkezelő rendszerben készre kell jelenteni. Amennyiben a feladathoz
dokumentum tartozik, azt a feladatkezelő rendszerben rögzíteni kell.
(2) A készre jelentett feladatot az önálló szervezeti egység vezetője ellenőrzi, elfogadja, szükség esetén módosításra
visszaküldi.
(3) Az önálló szervezeti egység vezetője az általa elfogadott feladatot − a delegálási rendnek megfelelően − a feladatot
részére továbbító felsővezetőnek küldi meg. A felsővezető a feladatot ellenőrzi, elfogadja, vagy szükség esetén
módosításra visszaküldi.
(4) Az érintett felsővezető a feladat elfogadását megelőzően más felsővezető vagy más önálló szervezeti egység
véleményét kérheti. Ezt a feladatkezelő rendszerben véleményezésként kell jelölni.
13. § (1) Amennyiben miniszter vagy felsővezető által kiadott feladat más felsővezető jóváhagyását igényli, az a feladat
kiadásakor kerül rögzítésre.
(2) A feladatot, annak végleges elfogadását megelőzően – a szolgálati útnak és a delegálási rendnek megfelelően – az
elfogadásra kijelölt felhasználónak is jóvá kell hagynia.
(3) Amennyiben az elfogadásra kijelölt felhasználó az elkészült feladatot nem hagyja jóvá, az elutasítás indokát meg kell
adnia.
14. § Amennyiben a feladathoz papír alapú irat tartozik, a feladatot az iratnak a következő címzett részére történő
továbbításával egyidejűleg kell jóváhagyni.
15. § (1) A feladatok teljesítését a feladatot kiadó felhasználó, valamint a delegálási rendben szereplő felhasználók figyelemmel
kísérik.
(2) A feladatot elkészítő felhasználó a feladat készre jelentését követően a határidőben történő jóváhagyást figyeli, annak
elmaradása esetén erről az érintett szervezeti egység vezetőjét tájékoztatja.
7. A feladatok nyomon követése, beszámolás 16. § (1) A személyügyekért felelős főosztály a feladatkezelő rendszerben rögzített feladatok teljesítéséről hetente tájékoztatást
ad a közigazgatási államtitkár, valamint a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár részére.
(2) A tájékoztató összeállítása érdekében a Miniszteri Kabinet, a Miniszteri Titkárság, az Ellenőrzési Főosztály és az
államtitkári titkárságok elektronikus úton, az irányításuk alá tartozó szervezeti egységekre delegált feladatokra
kiterjedően számolnak be a személyügyekért felelős főosztálynak a lejárt határidejű feladatok aktuális állásáról.
17. § A feladatkezelő rendszerben határidővel rögzített, lejárt határidejű, nem teljesített feladat teljesítése elmaradásának
okáról a feladat elvégzésére kijelölt szervezeti egység vezetője – a kabinetfőnök, az érintett helyettes államtitkár,
illetve államtitkár útján – a kért gyakoriságnak megfelelően, elektronikus úton tájékoztatást ad a közigazgatási
államtitkár, valamint − a főosztályvezetők által tartott értekezleten elhangzott és főosztályvezetői döntés alapján
rögzítésre kerülő feladatok kivételével − a 2. § (1) bekezdés a) pontjában szereplő feladatok vonatkozásában a jogi és
igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár részére.
8. Záró rendelkezések 18. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Farkas Imre s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
7/2016. (VIII. 25.) NVI utasítása a Nemzeti Választási Iroda munkavédelmi szabályzatáról.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 2. § (3) bekezdésben foglalt feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Nemzeti Választási Iroda munkavédelmi szabályzatát az alábbiak
szerint állapítom meg:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Választási Irodával (a továbbiakban: Iroda) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőre,
b) az Irodával munkaviszonyban álló munkavállalóra [a továbbiakban az a) és b) pont együtt: munkatárs], valamint
c) az Iroda területén szervezett munkavégzés keretében munkát végző személyre.
(2) Az Iroda tevékenysége munkavédelmi szempontból a III. veszélyességi osztályba tartozik.
2. Feladat- és hatáskörök 2. § A munkavédelmi tevékenység irányításáról, az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés
követelményeinek megvalósításáról és ellenőrzéséről, továbbá a  munkavédelem személyi és tárgyi feltételeinek
biztosításáról az elnök a gazdasági elnökhelyettes útján gondoskodik.
3. § (1) Az Iroda munkavédelemmel kapcsolatos feladatait – a  4.  §-ban foglaltak kivételével – a  gazdasági elnökhelyettes
javaslatára az  elnök által írásban kijelölt középfokú munkavédelmi szakképesítésű munkatárs (a továbbiakban:
munkavédelmi megbízott) látja el.
(2) A munkavédelmi megbízott
a) gondoskodik a  munkavédelemmel kapcsolatos jogszabályok, valamint ezen utasítás előírásainak
érvényesítéséről,
b) elkészíti az  Iroda munkavédelmi szabályzatáról szóló normatív utasítás tervezetét, illetve javaslatot tesz
az utasítás felülvizsgálatára,
c) elvégzi a kockázatértékelést és az ehhez kapcsolódó feladatokat,
d) munkavédelmi ellenőrzést tart a 7. §-ban előírtak szerint,
e) évente munkavédelmi szemlét tart, és ez  alapján elkészíti az  Iroda munkavédelmi helyzetéről szóló éves
jelentést,
f ) rendkívüli esemény, munkabaleset esetén rendkívüli szemlét tart,
g) közreműködik a munkavédelmi oktatás előkészítésében,
h) bejelenti a  tudomására jutott munkabalesetet, munkavédelmi hiányosságot, szabálytalanságot
a Humánpolitikai Főosztály vezetője részére,
i) közreműködik a  rendkívüli munkavégzési körülmények esetén alkalmazandó szabályok érvényesítésében,
részt vesz a mentésben,
j) írásban kijelöli a veszélyes munkaeszközök üzembe helyezésére, illetve használatbavételére jogosult személyek
körét,
k) véleményezi a munkakörülményeket és a munkavégzést érintő normatív és egyedi utasítások tervezetét,
l) gondoskodik az elsősegélynyújtás tárgyi feltételeinek biztosításáról,
m) folyamatosan ellenőrzi a munkavégzésre vonatkozó engedélyek meglétét és kiadását,
n) ellenőrzi az  időszakos felülvizsgálathoz kötött berendezések, eszközök előírt vizsgálatának elvégzését, azok
nyilvántartásának naprakészségét,
o) gondoskodik az  igényelt biztonságtechnikai anyagok, felszerelések, illetve eszközök beszerzéséről, továbbá
arról, hogy csak olyan munkaeszköz kerüljön beszerzésre, amely rendelkezik a  jogszabályban előírt
munkavédelmi minősítéssel, illetve minőségtanúsítással,
p) feladatkörében, valamint külön az elnök által adott meghatalmazás alapján munkavédelmi ügyekben képviseli
az Irodát, valamint
q) megkeresés alapján adatszolgáltatást nyújt az Iroda munkavédelmi helyzetéről.
 (3) A munkavédelmi megbízott feladatait az Iroda gazdasági elnökhelyettesének tájékoztatása mellett látja el.
4. § A Humánpolitikai Főosztály
a) a munkavédelmi megbízott közreműködésével gondoskodik a  munkavédelmi oktatás tematikájának
elkészítéséről és az oktatás megszervezéséről,
b) a munkavédelmi oktatásokat rögzíti a munkavédelmi oktatási naplóban,
c) munkavédelmi kérdésekben szakvéleményt készít,
d) elkészíti a munkabaleseti statisztikát,
e) közreműködik az Iroda munkavédelmi helyzetéről szóló éves jelentés elkészítésében,
f ) gondoskodik a munkabaleseti jegyzőkönyv felvételéről,
g) a Gazdálkodási Főosztállyal együttműködve gondoskodik a  munkabalesetből eredő társadalombiztosítási
ellátások igényléséről és az esetleges kártérítések ügyintézéséről, valamint
h) vezeti a  munkabalesetek, illetve foglalkozási megbetegedések (a továbbiakban együtt: munkabaleset)
nyilvántartását. 3. A foglalkoztatás munka-egészségügyi feltételei 5. § (1) A munkavégzést közvetlenül irányító vezető köteles lehetővé tenni, hogy a  munkatárs a  kötelező foglalkozásegészségügyi és ehhez kapcsolódó egyéb vizsgálaton megjelenhessen.
(2) A munkatársnak az  orvosi vizsgálat eredményéről szóló igazolást a  Humánpolitikai Főosztály részére a  vizsgálat
megtörténtét követően haladéktalanul le kell adnia.
(3) A foglalkozás-egészségügyi vizsgálatokról a  Humánpolitikai Főosztály nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
az utolsó vizsgálat időpontját és annak eredményét.
(4) Ha az  időszakos munkaköri és az  esetleg szükségessé váló rendkívüli alkalmassági vizsgálaton a  foglalkozásegészségügyi orvos azt állapítja meg, hogy az alkalmazott a munkaköre betöltésére alkalmatlan, ezt a Humánpolitikai
Főosztály az  önálló szervezeti egység vezetőjének haladéktalanul jelzi, aki köteles a  Humánpolitikai Főosztály
bevonásával megvizsgálni az alkalmazott más munkakörbe történő áthelyezésének lehetőségét.
(5) A foglalkozás-egészségügyi feladatokra vonatkozó egyéb szabályokat a  Nemzeti Választási Iroda Közszolgálati
Szabályzatáról szóló 2/2014. (III. 7.) NVI utasítás tartalmazza.
4. A munkavédelmi oktatás rendje 6. § (1) Az Iroda munkatársainak elméleti és gyakorlati munkavédelmi oktatását a munkába állás előtt, de legkésőbb az azt
követő két munkanapon belül kell megtartani.
(2) A munkavédelmi oktatásnak ki kell terjednie
a) a munkatárs munkavédelemmel kapcsolatos jogaira és kötelességeire,
b) a munkavégzéssel járó, illetve a  munkahelyi körülményekből adódó veszélyekre, valamint az  ellenük való
védekezés módjaira,
c) a rendkívüli körülmények között ellátandó munkavégzés során tanúsítandó magatartásra, illetve teendőkre,
d) a figyelmeztető táblák jelentésére,
e) a munkavégzés során alkalmazandó gépek, berendezések, anyagok, továbbá védőeszközök rendeltetésszerű
használatára,
f ) a balesetekkel, rendkívüli eseményekkel kapcsolatos teendőkre, valamint
g) a biztonságos és egészséges munkavégzéssel kapcsolatos közlekedésbiztonsági, egészségügyi,
környezetvédelmi előírásokra, valamint az elsősegély-nyújtási ismeretekre.
 (3) A munkatársak oktatáson való részvételüket a munkavédelmi oktatási naplóban aláírásukkal igazolják.
(4) Az Irodában
a) megbízás alapján munkát végzők,
b) szakmai gyakorlaton részt vevők, valamint
c) a hat hónapot meghaladó távollétből visszatérő munkatársak
részére külön munkavédelmi oktatást kell tartani.
(5) A munkatársaknak a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 55. § (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott
esetekben rendkívüli munkavédelmi oktatáson kell részt venniük.
5. A munkavédelmi ellenőrzés rendje 7. § (1) A munkavédelmi megbízott az  egészséges és biztonságos munkafeltételek biztosítása céljából negyedévente
legalább egyszer munkavédelmi ellenőrzést tart, amelynek során ellenőrzi
a) az Iroda munkatársainak munkavégzésre alkalmas állapotát,
b) a munkakörülmények, munkavégzési feltételek megfelelőségét,
c) a munkavégzéshez előírt védőeszközök rendelkezésre állását és rendeltetésszerű használatra alkalmas
állapotát,
d) az Iroda munkatársainak a munkavédelmi oktatáson való részvételének megtörténtét,
e) azt, hogy az  Iroda munkatársai elsajátították-e a  munkavégzéshez szükséges munkavédelmi ismereteket,
valamint
f ) azt, hogy az Iroda munkatársai betartják-e a munkahelyi rendre, fegyelemre vonatkozó előírásokat.
(2) Az Iroda munkatársai a  rendellenességeket, valamint az  egészséget és biztonságos munkavégzést veszélyeztető
körülményeket az önálló szervezeti egység vezetőjének kötelesek bejelenteni. Az önálló szervezeti egység vezetője
a  tudomására jutott rendellenességekről, valamint az  egészséges és biztonságos munkavégzést veszélyeztető
körülményekkel kapcsolatos bejelentésről köteles a  munkavédelmi megbízottat és a  Humánpolitikai Főosztály
vezetőjét haladéktalanul tájékoztatni; közvetlen veszély esetén a munkavégzést leállítani, valamint a munkatárs nem
megfelelő magatartásából eredő veszély esetén a szükséges intézkedéseket megtenni.
(3) Az észlelt rendellenességeket, valamint egészséges és biztonságos munkavégzést veszélyeztető körülményeket
a Humánpolitikai Főosztály vezetője – a munkavédelmi megbízott közreműködésével – kivizsgálja, és kezdeményezi
a rendellenességek és a veszélyt okozó körülmények megszüntetése érdekében szükséges intézkedéseket.
(4) Az önálló szervezeti egység vezetője rendszeresen ellenőrzi a munkavégzés személyi és tárgyi feltételeinek meglétét,
valamint a munkatársak biztonságos és egészséget nem veszélyeztető munkavégzéssel összefüggő kötelezettségeinek
betartását.
6. A munkabalesetek jelentése és kivizsgálása 8. § (1) A munkatárs saját munkabalesetét köteles azonnal jelenteni a munkavégzést közvetlenül irányító szervezeti egység
vezetőjének. Ha a munkatárs ebben akadályoztatva van, úgy az a munkatárs köteles jelenteni, aki a munkabalesetet
látta, vagy más módon elsőként tudomást szerzett róla.
(2) A munkavégzést közvetlenül irányító szervezeti egység vezető, vagy az a munkatárs, aki a helyszínen tartózkodik,
köteles intézkedni
a) a sérült ellátásáról,
b) a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosa vagy a mentőszolgálat kihívásáról,
c) a helyszín biztosításáról, valamint
d) a munkavédelmi megbízott értesítéséről.
(3) Súlyos munkabaleset esetén a  balesetet a  munkavédelmi megbízott haladéktalanul bejelenti a  munkavédelmi
hatóságnak. A telefonon tett bejelentést 72 órán belül írásban meg kell ismételni.
9. § (1) A munkabaleset kivizsgálását a munkavédelmi megbízott – szükség szerint – külső szakértő bevonásával végzi.
 (2) A munkavédelmi megbízott a  kivizsgálás eredményét a  munkabaleseti nyilvántartásba történő rögzítés és
jegyzőkönyv felvétele céljából továbbítja a Humánpolitikai Főosztály részére.
(3) Munkaképtelenséggel járó munkabaleset esetén a  kivizsgálás eredményét a  Humánpolitikai Főosztály vezetője
a munkabaleseti jegyzőkönyvben rögzíti.
(4) A kivizsgálás eredményét az elnök hagyja jóvá.
7. Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén alkalmazandó szabályok 10. § (1) Rendkívüli munkavégzési körülmények beállta esetén a  Nemzeti Választási Iroda tűzvédelmi szabályzatáról szóló
6/2015. (IX. 30.) NVI utasítás, valamint a tűzriadó és kiürítési terv alapján kell eljárni a (2) és (3) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével.
(2) A mentés vezetőjének utasítását minden mentésben, illetve elhárításban részt vevő munkatárs köteles végrehajtani.
Más személy utasítása csak a mentés vezetőjének engedélyével hajtható végre.
(3) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén az Iroda munkatársainak biztonságáért a mentés vezetője felelős.
8. Egyéb szabályok 11. § (1) Tilos egyedül munkát végezni
a) feszültség alatt lévő elektromos berendezéseken,
b) veszélyes berendezésben vagy ezekben csak behajlással elvégezhető munka esetén,
c) elzárt elektromos kapcsolóterekben,
d) aknák, tartályok belsejében,
e) felvonó aknákban, valamint
f ) 2 méter felett végzett munkáknál.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységről – annak megkezdése előtt két munkanappal – tájékoztatni kell a munkavédelmi
megbízottat.
12. § Az Iroda épületében csak olyan vállalkozó végezhet építési, szerelési, karbantartási, szolgáltatási tevékenységet,
aki  rendelkezik az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges személyi és tárgyi
feltételekkel.
9. Záró rendelkezések 13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
9/2012. (II. 28.) NEFMI rendelete az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozható járóbeteg-szakellátási tevékenységek meghatározásáról, az igénybevétel során alkalmazandó elszámolhatósági feltételekről és szabályokról, valamint a teljesítmények elszámolásáról.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (6) bekezdés a) és f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 13. § tekintetében az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 32. § (5) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a 14. § és a 6. melléklet tekintetében az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló
1997. évi XLVII. törvény 38. § (2) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed az Országos Egészségbiztosítási Pénztárra, valamint a kötelező egészségbiztosítás
keretében szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltatókra. (2) E rendelet előírásait az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló
9/1993. (IV. 2.) NM rendelet (a továbbiakban: NM rendelet) 2. és 15. számú mellékletében foglalt járóbeteg-szakellátás
tevékenységek tekintetében kell alkalmazni. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) megjelenési eset: egy igénybevevőnek egy járóbeteg-szakellátó intézménynél, egy rendelési nap során, egy
szakmában történő megjelenése és ellátása legalább egy egészségügyi eljárással;
b) OENO (Orvosi Eljárások Nemzetközi Osztályozása) kód: az egészségügyi eljárások jelölésére használatos és az
egészségügyi dokumentációban alkalmazandó, az egészségügyi eljárások azonosítására és csoportosítására
használatos kód; c) BNO (Betegségek Nemzetközi Osztályozása) kód: a betegségek és az egészséggel kapcsolatos problémák
nemzetközi statisztikai osztályozása alapján alkalmazott, a Betegségek Nemzetközi Osztályozása X. Revíziója
bevezetéséről szóló 42/1995. (XI. 14.) NM rendelet által alkalmazni rendelt kód;
d) önálló egészségügyi eljárás: önálló OENO kóddal jelzett egészségügyi eljárás, amelynek nem feltétele, hogy
ugyanazon ellátási napon és orvosi munkahelyen vele összefüggésben más, önálló OENO kóddal rendelkező
egészségügyi eljárást is elvégezzenek, valamint nem minősül a e)–g) pont szerinti eljárásnak;
e) összetett egészségügyi eljárás: több önálló egészségügyi eljárásból álló, önálló OENO kóddal jelzett egészségügyi
eljárás, amely nem része más összetett egészségügyi eljárásnak;
f) részleges egészségügyi eljárás: önálló OENO kóddal jelzett egészségügyi eljárás, amely legalább egy összetett
egészségügyi eljárásnak részét képezi, és amely e rendelet szerinti esetekben önállóan is elvégezhető és
elszámolható; g) kiegészítő egészségügyi eljárás: minden olyan egészségügyi eljárás, amely önállóan nem jelenthető és az eljárásra
minden esetben legalább egy másik, egyidejűleg elvégzett, önálló egészségügyi eljárással együtt kerülhet sor.
3. Az elszámolásra vonatkozó rendelkezések 3. § (1) Járóbeteg-szakellátásban az NM rendelet 2. és 15. számú mellékletében felsorolt, az Egészségbiztosítási Alap
(a továbbiakban: E. Alap) terhére finanszírozható, az igénybevevő adott egészségi állapotához kapcsolódó, a szakmai
előírásoknak megfelelően nyújtott egészségügyi eljárások jelenthetőek. (2) Az egészségügyi eljárások egységes kód- és fogalomrendszere az egészségügyi eljárásoknak az egymástól
kódszámmal és névvel megkülönböztetett tételeinek összességét tartalmazza. (3) Az E. Alap terhére járóbeteg-szakellátás keretében kizárólag a jogszabályoknak megfelelően nyújtott és jelentett
egészségügyi eljárások számolhatók el. 4. § (1) Elszámolásra a jogszabályoknak megfelelően dokumentált, a különböző egészségügyi dokumentációkban
egységesen rögzített egészségügyi eljárás jelenthető. (2) Minden egészségügyi eljárás általánosan magában foglalja az adott eljáráshoz kapcsolódó leletezési, dokumentálási,
archiválási tevékenységeket. (3) Nem számolhatók el egy megjelenési eset során az invazív egészségügyi eljárásokkal egyidejűleg önálló eljárásként az
eljáráshoz tartozó bevezető és befejező eljárások, valamint azok az eljárások, amelyek az orvosszakmai szabályok
szerint elvégezhetőek, azonban az egészségügyi eljárás kódlistáján nem szerepelnek.
(4) Amennyiben az igénybevevő egy egészségügyi szolgáltató adott szakmakódhoz tartozó rendelésén vagy rendelésein
az adott napon többször is megjelent, azt egy megjelenési esetnek kell tekinteni. A laboratóriumi és pathológiai
szakellátás esetén egy minta egy megjelenési esetnek tekintendő.
5. § (1) A csoportosan végzendő egészségügyi eljárások – a csoport létszámától függetlenül – egyénenként számolandók el.
(2) A terheléses egészségügyi eljárások esetén az azzal összefüggő bevezető és befejező vizsgálatok együttesen egy
eljárásként jelenthetők, kivéve, ha a 3. melléklet ettől eltérően rendelkezik.
(3) Páros érzékszervekre, szervekre, illetve testrészekre vonatkozóan végzett egészségügyi eljárások esetén egy
megjelenési eset során csak egy egészségügyi eljárás jelenthető, kivéve, ha a 3. melléklet ettől eltérően rendelkezik.
(4) A kiegészítő egészségügyi eljárás csak akkor jelenthető, ha ugyanazon megjelenés során az igénybevevő részére
elvégezték az alap önálló egészségügyi eljárást is. (5) Az egy összetett egészségügyi eljáráshoz rendelt részleges egészségügyi eljárásokból – a részleges egészségügyi
eljárások egyenkénti tételes jelentése esetén – együttesen egy megjelenési eset során legfeljebb az összetett eljárás
pontszámának megfelelő pontérték számolható el. (6) Az elszámolhatósági szabályok miatt, a meghatározott időn belül ismételten el nem számolható, de elvégzett és
jelentett egészségügyi eljárások közül a legmagasabb pontszámmal rendelkező eljárás számolható el.
(7) Az egyidejűleg nem elszámolható önálló egészségügyi eljárások esetén a kizárásos kapcsolatban álló egészségügyi
eljárások közül a magasabb pontszámú egészségügyi eljárás számolható el.
6. § (1) A diagnosztikai eljárást végző egészségügyi szolgáltató orvosa a vizsgálatok eredményei alapján a szükséges, a
beutalóban nem szereplő vizsgálatokat a beutaló orvos hozzájárulása nélkül is elvégezheti. A további vizsgálatok
indokairól, eredményeiről a vizsgálatot elrendelő egészségügyi szolgáltatót tájékoztatni kell, kivéve, ha az 1. melléklet
6.3. pontja másként rendelkezik. (2) Amennyiben a járóbeteg-szakellátó intézmény szakorvosa az ellátott számára a megjelenést követően további, más
egészségügyi szolgáltató által elvégezhető egészségügyi eljárás elvégzését tartja szükségesnek, az egészségügyi
eljárásra történő beutalást más egészségügyi szolgáltatótól nem kérheti.
7. § (1) Az egészségügyi eljárások elszámolhatósági feltételeinek meghatározását az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az egészségügyi eljárások egészségügyi szakmakódokra vonatkozó ellátási és elszámolási kompetenciáját
a 2. melléklet tartalmazza. (3) Az egészségügyi eljárások részletes ellátási és elszámolási szabályait tartalmazó 3. melléklet meghatározza
az egészségügyi eljárás a) kódját; b) indexét; c) megnevezését;
d) definícióját; e) az általánostól eltérő elszámolhatósági feltételeit, ideértve a mennyiségi korlátokat, az ismételhetőséget, az
indikációt, a beutalást, a rendelhetőséget; és f) egy igénybevevőre vonatkozóan fennálló egyidejű vagy meghatározott időhatáron belüli együttes
elszámolhatóságának korlátozására, módszerére vonatkozó szabályokat. (4) Azokat az egészségügyi eljárásokat, amelyek csak meghatározott BNO kódok mellett számolhatók el, a 4. melléklet
tartalmazza. (5) Azokat az egészségügyi eljárásokat, amelyek csak meghatározott OENO kódok mellett számolhatók el, az 5. melléklet
tartalmazza. 4. Módosuló rendelkezések 8. § Az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM
rendelet (a továbbiakban: R1.) 1. § (19) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(19) Az (1) bekezdés szerint kerül finanszírozásra a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési
Intézet által az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek rendeléséről és kiadásáról szóló miniszteri rendeletben
foglalt eljárásrend szerint engedélyezett – a gyógyító-megelőző ellátás jogcímén az Egészségbiztosítási Alap terhére
finanszírozható homogén betegségcsoportok kódolási és besorolási szabályairól szóló miniszteri rendeletben
meghatározott protokollban foglalt és meghatározott, nemzetközi irányelveken és hazai szakmai tapasztalatokon
alapuló protokollokban foglalt – indikáción túli gyógyszeres kezelés.”
9. § Az R1. a) 1. § (8) bekezdésében az „a „Nyilvántartott – és az E. Alapból a 959A-L, illetve a 9511-9515 HBCs-k szerint
finanszírozott – daganatellenes terápiák” Kézikönyvében” szövegrész helyébe az „az Egészségbiztosítási Alapból
a 959A-L, valamint 9511-9515 homogén betegségcsoportok szerint finanszírozott daganatellenes terápiákról
szóló miniszteri rendeletben” szöveg, b) 7. § (6) bekezdésében az „a járóbeteg-szakellátás kódlistájának alkalmazásáról szóló szabálykönyvben”
szövegrész helyébe az „az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozható járóbeteg-szakellátási tevékenységek
meghatározásáról, az igénybevétel során alkalmazandó elszámolhatósági feltételekről és szabályokról, valamint a
teljesítmények elszámolásáról szóló miniszteri rendeletben” szöveg lép. 10. § Hatályát veszti az R1.
a) 1. § (1) bekezdésének utolsó mondata, b) 15. §-a.
11. § Az egészségügyi ellátásban használt szakmai kódrendszerek és finanszírozási paraméterek karbantartásának jogi
szabályozásáról szóló 6/1998. (III. 11.) NM rendelet (a továbbiakban: R2.) 7. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(1) A módosított és közzétett finanszírozási kódok és paraméterek használatának és értelmezésének elősegítésére a
miniszter rendeletben szabályozza a) az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozható járóbeteg-szakellátási tevékenységek meghatározásáról, az
igénybevétel során alkalmazandó elszámolhatósági feltételekről és szabályokról, valamint a teljesítmények
elszámolásáról, b) a gyógyító-megelőző ellátás jogcímén az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozható homogén
betegségcsoportok kódolási és besorolási szabályairól, c) a fogászati ellátás tevékenységi kódlistájának alkalmazásáról, valamint
d) az Egészségbiztosítási Alapból a 959A-L, valamint 9511-9515 homogén betegségcsoportok szerint finanszírozott
daganatellenes terápiákról szóló szabályokat.” 12. § Az R2. 5. § (5) bekezdés f) pontjában az „a járóbeteg-szakellátás tevékenységi kódlistájának alkalmazásáról szóló
Szabálykönyv (NK 1994.), (a továbbiakban: Szabálykönyv)” szövegrész helyébe az „az Egészségbiztosítási Alap terhére
finanszírozható járóbeteg-szakellátási tevékenységek meghatározásáról, az igénybevétel során alkalmazandó
elszámolhatósági feltételekről és szabályokról, valamint a teljesítmények elszámolásáról szóló miniszteri rendeletben
foglaltak” szöveg lép. 13. § Az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek rendeléséről és kiadásáról szóló 44/2004. (IV. 28.) ESZCSM rendelet 2/A. §
(6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(6) Fekvőbeteg gyógyintézetben alkalmazni kívánt gyógyszer esetén, amennyiben az adott gyógyszer szerepel az
egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM rendelet
3. számú mellékletében foglalt a gyógyító-megelőző ellátás jogcímén az Egészségbiztosítási Alap terhére
finanszírozható homogén betegségcsoportok kódolási és besorolási szabályairól szóló miniszteri rendeletben
besorolt protokollokban szereplő, nemzetközi irányelveken és hazai szakmai tapasztalatokon alapuló protokollokban,
úgy a kérelemhez nem kell csatolni az (5) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozatot.”
14. § Az egyes személyazonosításra alkalmatlan ágazati (egészségügyi, szakmai) adatok körének meghatározására,
gyűjtésére, feldolgozására vonatkozó részletes szabályokról szóló 76/2004. (VIII. 19.) ESZCSM rendelet
(a továbbiakban: R3.) 2. számú melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
5. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
41/2012. (V. 25.) OGY határozata a Szovjetunióba hurcolt magyar politikai rabok és kényszermunkások emléknapjáról.
1. A Magyar Országgyűlés november 25-ét a Szovjetunióba hurcolt magyar politikai rabok és kényszermunkások
emléknapjává nyilvánítja.
2. A Magyar Országgyűlés
– méltóképpen kíván megemlékezni arról a mintegy 800 ezer magyar honfitársunkról, akiket 1944 őszétől kezdve
hadifogolyként vagy internáltként a Szovjetunióba hurcoltak több éves kényszermunkára, vagy a II. világháborút
követően a folyamatosan kiépülő kommunista diktatúrában a magyar hatóságok hathatós közreműködésével
koholt vádak alapján 5–25 évre száműztek a Gulag rabtelepeire;
– tisztelettel adózik mindazok előtt, akik életüket adták a hazáért, magyarságukért, származásuk miatt, politikai,
vallási meggyőződésükért, illetve akik emberi és polgári jogaiktól megfosztva idegen földön, hazájuktól több ezer
kilométerre, embertelen, megalázó körülmények között fogságot szenvedve végeztek kényszermunkát;
– támogatja és szorgalmazza olyan emlékművek állítását, megemlékezések szervezését, oktatási anyagok és
tudományos feldolgozások készítését, amelyek a kommunista diktatúra idején a Szovjetunióba hurcolt magyar
politikai rabokra és kényszermunkásokra emlékeznek;
– felkéri a központi államigazgatási szerveket, az oktatási intézményeket, az egyházakat és a civil szervezeteket, a
közszolgálati médiumokat, valamint az önkormányzatokat, hogy gondoskodjanak a Szovjetunióba hurcolt
magyar politikai rabokról és kényszermunkásokról való méltó megemlékezésről.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
339/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Tromler
Miklós Erik rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország rabati nagykövetségének a  vezetésére,
valamint Magyarországnak a  Mauritániai Iszlám Köztársaságban és a  Szenegáli Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak az Elefántcsontparti Köztársaságban
való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. december 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
96/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. F.-né magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a parlamenti és az önkormányzati képviselők munkaviszonyban lássák el képviselői feladatukat,
munkaszerződésüket munkaügyi szakemberek készítsék el, de a feladatokat és a javadalmazásokat a választópolgárokkal
egyeztetve határozzák meg, melyet az országgyűlési képviselők általános választását megelőzően tesznek közzé?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltenni
kívánt konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés azonban több szempontból sem felel meg az egyértelműség követelményének.
A kérdés számos olyan részkérdést tartalmaz, amelyek nincsenek egymással logikai összefüggésben, így
a kezdeményezés sem a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a kezdeményező mit ért a „munkaügyi szakember” fogalom alatt, pontatlan
továbbá a „választópolgárokkal egyeztetve” szóhasználat is, hiszen nem határozza meg annak pontos tartalmát.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, illetve 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
28/2013. (VIII. 30.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében (a továbbiakban: Ksztv.) foglalt jogkörömben, a Ksztv. 38. § (5) bekezdése, továbbá a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Ksztv. 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2013. szeptember 1. napjától 2014. február 28. napjáig dr. Virág Rudolfot
miniszteri biztossá nevezem ki a területi államigazgatás fejlesztésével, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
vagyonkezelésével kapcsolatos feladatok ellátására.
2. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával járó jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a területi államigazgatás fejlesztéséhez szükséges szervezeti döntések előkészítéséről, továbbá
c) a kormányhivatalok vagyonkezelési ügyeinek átfogó, végleges rendezéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium keretében működő Titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 22/2013. (VII. 19.) KIM utasítás 2013. szeptember 1. napján hatályát veszíti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
10/2016. (HK 4.) HM VGHÁT szakutasítása a 2015. zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
24/2015. (VI. 15.) HM utasítás 26. §-ra – a 2015. évi zárszámadáshoz kapcsolódó intézményi adatszolgáltatás
összeállítására következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy szervezete vonatkozásában a jelen szakutasításban foglaltak végrehajtását tegye lehetővé.
3. A szakutasításban foglaltakat
a) az elemi költségvetéssel rendelkező, zárszámadáshoz
kapcsolódó adatszolgáltatásra (a továbbiakban: szöveges
beszámoló) kötelezett 1. és 2. pont szerinti szervezetek
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) intézményi és központi szöveges beszámolóinak,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodással kapcsolatos szöveges beszámolók, valamint
c) a központi költségvetési XIII. fejezet (továbbiakban:
HM fejezet) szöveges beszámolójának
összeállítása során kell alkalmazni.
4. A 2015. évi szöveges beszámolók összeállítását, felülvizsgálatát és jóváhagyásra történő felterjesztését a
honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet, valamint a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.) HM utasítás (a továbbiakban HM utasítás) rendelkezéseinek figyelembe vételével, jelen szakutasításban meghatározott részletes szabályok szerint kell végrehajtani.
5. (1) A szöveges beszámolót és mellékleteit
a) az intézményi
aa) pénzügyi- és logisztikai jellegű előirányzatokkal
történő gazdálkodásról – ide értve a központi pénzügyi
előirányzatokkal és az intézményi és központi nemzetközi
feladatok előirányzataival való gazdálkodást is – a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti eleme
(a továbbiakban: referatúra),
ab) logisztikai gazdálkodásról, alcímre összesítve az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) és az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban:
MH LK),
b) a HM utasítás 36. §-a szerint a központi logisztikai
előirányzatokkal történő gazdálkodásról
ba) az MH LK,
bb) a HM Hadfelszerelés Fejlesztési Főosztály (a továb
biakban: HM HFF),
bc) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH),
c) a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdál
kodásról a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodás szabályairól és a költségvetési támogatások biztosításának egyes kérdéseiről szóló 14/2015. (IV. 30.) HM
utasítás 24. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak
szerint – a gazdálkodó szervek adatszolgáltatása alapján –
a HM VGH,
d) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági
Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról a HM VGH,
e) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár elkülönített gazdálkodó szervezetkódon kezelt
nemzetközi feladatainak végrehajtásáról, továbbá az MH
Katonai Képviselő Hivatala, az MH Nemzeti Katonai
Képviselet, az MH Nemzeti Összekötő Képviselet, az Önálló NATO Beosztásúak, a Magyarország Állandó NATO
Képviselet Védelempolitikai Részleg és a Magyarország
Állandó EBESZ Képviselet Katonai Képviselet pénzügyi
jellegű előirányzatai teljesítéséről a HM VGH,
f) a HM fejezet gazdálkodásáról az a)–bb) alpontok szerinti adatszolgáltatások alapján a HM VGH
állítja össze.
(2) A szöveges beszámolót az (1) bekezdés
a) a)–ba), bc)–e) alpontjai esetében a honvédelmi szer
vezet vezetője,
b) bb) alpontja vonatkozásában a szervezeti egység ve
zetője,
c) f) alpontja esetében – amely tartalmazza a bc)–e) al
pontok szerinti szöveges beszámolókat is – a miniszter
írja alá.
6. A szöveges beszámolót a referatúra, illetve a szervezeti működési szabályzókban e feladatra kijelölt szervezeti
elem
a) a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetek részére is elkészíti
b) a honvédelmi szervezet szolgálati ágaival, valamint
más szervezeti elemeivel szoros együttműködésben állítja
össze.
7. A szöveges beszámoló számszaki adatainak meg kell
egyeznie az éves elemi költségvetési beszámoló számszaki
adataival.
8. A szöveges beszámolás során kiemelt figyelmet kell
fordítani a költségvetési maradványok megalapozott és
részletes indokolására, tekintettel arra, hogy a Kormány az
államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152. § (5) bekezdése és 153. § (1) bekezdése szerinti
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokat elvonhatja.
2. A szöveges beszámoló tartalmi követelményei 9. A honvédelmi szervezet a szöveges beszámolója tartalmazza:
a) a 14. pont a) alpontja szerinti kimutatásban szereplő
adatokkal címrendkódonként (a továbbiakban: CRK)
számszakilag megegyezően, a költségvetés teljesítésének
fő mutatóit és az azokból levonható következtetéseket, különös tekintettel az egyes kiemelt feladatokra jóváhagyott
előirányzatokra és azok teljesítésére;
b) a főbb kiadási tételek feladatteljesítéssel összefüggő
alakulását, így különösen
ba) az eredeti előirányzat terhére tervezett és megvalósított feladatokat,
bb) az előirányzatok évközi változásait és bc) a tényleges teljesítéseket befolyásoló főbb tényezőket, így különösen a többletfeladatokat, a rész/feladatok
törlését, átütemezését;
c) a szervezeti változásokkal összefüggő évközi feladatokat és feladat-átcsoportosításokat, a megszüntetett, valamint megalakított új szervezeti elemek felsorolását;
d) az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról
szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás, továbbá a honvédelmi
szervezetek szakmai alapfeladatai ellátását elősegítő tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 19/2015.
(V. 11.) HM utasítás rendelkezéseinek megfelelően, jogcímenként a saját- és a központi költségvetést megillető központosított bevételek alakulását;
e) az éves elemi költségvetési beszámoló 07. űrlapja
szerinti kötelezettségvállalások összegeivel kiemelt előirányzat mélységben számszakilag egyezően,
ea) a korábbi évek költségvetési maradványa felhasználásának főbb jogcímeit, az azokhoz kapcsolódó előirányzatokat és azok teljesítését, esetleges maradványuk okait,
eb) a 2015. évi költségvetési maradvány alakulását,
összetételét és keletkezésének okait, külön-külön a kötelezettségvállalással terhelt és nem terhelt előirányzatokra
vonatkozóan;
f) a gazdaságos működés érdekében tett intézkedéseket
és azok eredményeit;
g) a takarékossági intézkedések gazdálkodásra gyakorolt hatásait; h) az éves gazdálkodás tapasztalatainak összegzett értékelését, a következtetések levonását, továbbá a felmerült
észrevételeket és javaslatokat;
i) az éves elemi költségvetési beszámolót – könyvviteli
mérleget – alátámasztó leltározási tevékenység értékelését, azon belül külön értékelve a befejezetlen beruházások
helyzetét, melyben ki kell térni azok leltározásának végrehajtására és annak bemutatására, hogy a befejezetlen beruházásként kimutatott tételek miért nem voltak aktiválhatóak 2015. évben;
j) a követelések év végi állománya előző évhez viszonyított változásának mértékét, a változás okait, az elszámolt értékvesztést, valamint az értékvesztés visszaírásának összegét és a mögötte álló gazdasági eseményeket;
k) a központi feladatok költségvetési előirányzataira
vonatkozóan a kötelezettségek év végi állományának feladatonkénti összetételét;
l) a kölcsönök állományának előző évhez viszonyított
változását, a változás indoklását;
m) a vállalkozási tevékenység ma) jellegét, mértékét, mb) változását és eredményességét,
mc) végzéséhez kapcsolódó költségvetési befizetési kötelezettségeket, md) eredményének felhasználási céljait, kiemelve azt,
hogy abból mennyit fordítottak az alaptevékenység finanszírozására,
me) eredményének azon részét, melyet a tevékenység
során kifizetett személyi juttatások és annak járulékai finanszírozására fordítottak;
n) a szakágak által végrehajtott, a korlátozottan piacképes eszközök értéke meghatározásának módját és az ahhoz
felhasznált dokumentumok körét, mind a központi mind a
helyi beszerzésű eszközök értékelése vonatkozásában.
3. Az egyes speciális gazdálkodásról szóló
szöveges beszámolók
kiegészítő adatszolgáltatásai 10. A szöveges beszámoló részeként az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) bemutatja a részére jóváhagyott működési/felhalmozási célú támogatási
bevételek alakulását – az eredeti és módosított előirányzat,
valamint a teljesítés ismertetésével –, továbbá a tervteljesítésre ható és befolyásoló tényezőket.
11. A miniszter által vagy részvételével alapított közhasznú társaságok és a Honvédelmi Minisztérium között
létrejött közhasznúsági-keretmegállapodásokról és az
azok végrehajtására kötött támogatási megállapodásokról
szóló 40/2008. (HK. 9.) HM utasításban, valamint a HM
alapítású részvénytársaságok esetén az alapítói és részvényesi határozatokban elrendeltek szerint a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban HM VFF) figyelemmel az Ávr. 170. § (5) bekezdésére kimutatást készít részvénytársaságonként és közhasznú nonprofit korlátolt felelősségű társaságonként (a továbbiakban: közhasznú nkft.)
külön-külön, melyben kitér a társaságokba apportként bevitt eszközökre, pénz- és eszközapportra, a részvénytársaságok alaptőke változására, a tevékenység értékelésére és
annak egy példányát a 2016. április 1-jéig a HM VGH részére megküldi.
12. A közhasznú nkft.-k 2015. évi működéséről a HM
VFF, az MH Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében
a HVK Személyzeti Csoportfőnökség, a Hadigondozottak
Közalapítványát érintően a HM Társadalmi Kapcsolatok
Hivatal készít értékelést, melyet 2016. április 1-jéig a HM
VGH részére megküld.
13. 11. és 12. pont szerinti értékelés során be kell mutatni a támogatás összegét, felhasználási célját, a tevékenység fenntartását és a fejlesztését célzó támogatás elkülönítésével kedvezményezettenként, valamint a közhasznú
szervezetek esetében közhasznú tevékenységenként. Az
értékelésnek e mellett ki kell terjednie a 2015. költségvetési év szöveges beszámolójával összefüggésben a beszá
molók jogszabályban meghatározott követelményeknek
történő megfelelésére is. 4. A szöveges beszámoló mellékletei
14. Az intézményi szöveges beszámoló mellékleteként
a honvédelmi szervezetek
a) elkészítik a kiadási és bevételi előirányzatok, azok
teljesítése, valamint a költségvetési-maradvány várható
felhasználása kiemelt előirányzatonkénti alakulását részletező kimutatást költségvetési (al-)címenként, illetve
azon belül szakfeladatonként, CRK-nként az 1. melléklet
szerint;
b) bemutatják az év közben kapott célelőirányzatokat
külön-külön, továbbá azok teljes körű felhasználását, azok
esetleges maradványát feladatonként az 1. melléklet szerinti részletezettséggel és formában;
c) az 1. melléklet szerinti kimutatásokat a 9. e) pontra, illetve a kötelezettségvállalások leltárában kimutatott
összegekre figyelemmel és azzal megegyezően kell elkészíteni;
d) jelentést készítenek a honvédelmi szervezet által kötött biztosításokról, melyben be kell mutatni a biztosítás
da) jogcímét – élet- vagy vagyonbiztosítás –, tartalmát
és a beszámolási időszakban kifizetett biztosítási díjak
összegét,
db) megkötését engedélyező honvédelmi szervezet
megnevezését és az engedély számát,
dc) szolgáltatójának megnevezését, a biztosítás érvényességének határidejét, dd) szolgáltatója által teljesített szolgáltatásokat, és
azok összegét;
e) összeállítják az MH EK, valamint a Kratochvil Károly
Honvéd Középiskola és Kollégium érdekében összegszerűen felmerült kiadásokat feladatonként bemutatva;
f) elkészítik a honvédelmi szervezetek operatív belső
kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről és
fejlesztéséről szóló 12/2013. (II. 22.) HM utasítás
15. §-ában meghatározott nyilatkozatokat.
15. A fejezeti szintű és központi feladatokra, a nemzetközi- és fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó szöveges beszámoló mellékleteként be kell mutatni:
a) a 2015. évi elemi költségvetésben külön soron jóváhagyott, illetve a költségvetési év során elrendelt új fejezeti
szintű feladatok előirányzatait és azok teljesítését;
b) az MH NATO Reagáló Erők (NRF) és EU BG feladatokra biztosított célelőirányzatokat, azok felhasználását –
ide nem értve a hazai illetményeket – és értékelését, a kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványt indoklással;
c) az egyéb – a) és b) alpontban nem szereplő, önálló
CRK-val elkülönített nemzetközi feladatokra biztosított
előirányzatokat, azok felhasználását – (al)címenként, feladatonként, kiemelt előirányzatok szerinti bontásban – és
értékelését, továbbá a kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványt indoklással;
d) a 2015. évi, Európai Unió támogatásával megvalósuló
programok előirányzatainak teljesülését, valamint az EU-s
forrást tartalmazó kötelezettségvállalási keret-előirányzatok alakulását a Nemzetgazdasági Minisztérium által kiadásra kerülő zárszámadásra vonatkozó útmutatóban foglaltak szerinti adattartalommal és határidőre, melyről a
HM VGH az érintetteket tájékoztatja.
5. A szöveges beszámolók megküldésének rendje 16. A HM VGH részére
a) a honvédelmi szervezetek
aa) a szöveges beszámolót mellékleteivel – az ab), b) és
c) alpontban foglaltak kivételével – 2016. április 1-jéig,
ab) a HM fejezet összesített költségvetési maradvány el
számolása érdekében a 14. pont a) és b) alpontjai szerint
elkészített 1. mellékletet – a 2 Magyar Honvédség költségvetési címhez tartozó katonai szervezetek az MH ÖHP és
MH LK egyidejű tájékoztatásával – 2016. március 18-ig,
b) a központi logisztikai előirányzatokról, valamint az
alcímre összesített intézményi logisztikai előirányzatokról
szóló szöveges beszámolót az 5. pont ab) és b) alpontok
szerinti honvédelmi szervezetek és szervezeti egység
2016. április 8-ig,
c) a 15. d) pont szerinti mellékleteket a HM VGH külön
tájékoztatása alapján,
küldik meg.
17. Az MH LK által elkészítendő összesített intézményi, valamint a központi logisztikai szöveges beszámolóhoz és az MH ÖHP által elkészítendő összesített intézményi szöveges beszámolóhoz a katonai szervezetek adatszolgáltatást teljesítenek.
18. A szöveges beszámolót a honvédelmi szervezetek
kettő példányban készítik el, melyből egy példány a honvédelmi szervezetnél marad, egy példányt pedig a
HM VGH részére küldenek meg.
19. Az MH EK a szöveges beszámolóját, az MH LK a
központi logisztikai és az összesített intézményi logisztikai beszámolóját és az MH ÖHP az összesített intézményi
logisztikai beszámolóját – a HM utasítás 51. § (2) bekezdés 6. pontja szerinti feladatok érdekében – a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség útján küldi meg a HM
VGH részére.
20. A szöveges beszámolók elkészítésének érdekében
a) a HM utasítás 1. melléklete szerint központi ellátó
szervezetnek minősülő honvédelmi szervezetek összevont
– az intézményi pénzügyi és logisztikai, valamint központi
logisztikai előirányzatok teljesítéséről szóló – szöveges
beszámolóinak elkészítéséhez az 5. pont ba) és bb) alpont
ja szerinti honvédelmi szervezet és szervezeti egység a
rendelkezési jogosultságába tartozó előirányzatok vonatkozásában 2016. március 29-ig,
b) A HM VGH központi összevont szöveges beszámoló
elkészítéséhez a HM HFF a rendelkezési jogosultságába
tartozó, HM VGH által kezelt előirányzatok vonatkozásában a HM VGH részére elektronikus úton
(hm.vgh.lgto@hm.gov.hu) 2016. március 29-ig,
c) az 5. pont e) alpont szerinti szöveges beszámolók
összeállításához az 5. pont e) alpont szerinti honvédelmi
szervezetek a 9. pont szerinti szempontoknak megfelelően
a HM VGH részére elektronikus úton (hm.vgh.nukpo@hm.gov.hu) 2016. március 29-ig
adatot szolgáltatnak.
6. A fejezeti szöveges beszámoló összeállítása
és megküldése
21. A HM VGH
a) a honvédelmi szervezetek által megküldött szöveges
beszámolókat feldolgozza és a költségvetési törvény szer kezeti rendjének megfelelően összeállítja a HM fejezet
szöveges beszámolóját, melyet előzetes egyeztetés céljából megküld a Nemzetgazdasági Minisztérium illetékes
főosztálya részére;
b) az a) alpont szerint véglegesített szöveges beszámolót a miniszter aláírását követően megküldi a Nemzetgazdasági Minisztérium részére.
7. Záró rendelkezések 22. Ez a szakutasítás a közzététel napját követő napon
lép hatályba.
23. Hatályát veszti a 2014. évi zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás elkészítéséről szóló 4/2015. (HK 3.)
HM VGHÁT szakutasítás.
Dr. Firicz László s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1047/2013. (II. 7.) Korm. határozata a kiemelt felsőoktatási intézményekről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatási kiválóságról szóló 24/2013. (II. 5.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése alapján a 2013–2016 közötti
minősítési időszakra az alábbi felsőoktatási intézményeket kiemelt felsőoktatási intézménynek minősíti:
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem,
Szegedi Tudományegyetem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1444/2011. (XII. 20.) Korm. határozata az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozatai által joghátránnyal sújtott jogalanyok panaszbenyújtási eljárásrendjének meghatározásáról.
A Kormány az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által a nemzetközi béke és biztonság fenntartása vagy helyreállítása
érdekében hozott, fegyveres erő alkalmazásával nem járó rendszabályokat tartalmazó határozatokban foglaltak által joghátránnyal
sújtott magyar állampolgárok, a Magyarországon lakó- vagy tartózkodási hellyel rendelkező személyek, bejegyzett jogi személyek,
illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek (a továbbiakban: jogalanyok) panaszbenyújtási
eljárásrendjének rendezése érdekében a következőket rendeli el:
1. A Kormány egyetért azzal, hogy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által a nemzetközi béke és biztonság
fenntartása vagy helyreállítása érdekében hozott, fegyveres erő alkalmazásával nem járó rendszabályokat tartalmazó
határozatokban foglaltakkal szembeni panaszaikkal a jogalanyok közvetlenül az Egyesült Nemzetekhez fordulhatnak,
és felkéri a külügyminisztert, hogy az erről szóló nyilatkozatot az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa szankciós
bizottságainak tegye meg.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2012. március 1. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
347/2017. (XI. 22.) Korm. rendelete a napelemes erőművek megvalósítására irányuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), d), e) és f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
helyszíneken napelemes erőművek megvalósítására irányuló beruházásokkal (a  továbbiakban: Beruházások)
összefüggő, a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) az 1.  mellékletben a  Beruházások megvalósításának helyszíneként megjelölt ingatlanokból telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokat érintik. 2. § (1) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – kivéve, ha jogszabály rövidebb
határidőt állapít meg – tizenöt nap.
(2) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(3) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben – a szakhatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési
határidő – kivéve, ha jogszabály rövidebb határidőt állapít meg – nyolc nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott elsőfokú határozat elleni fellebbezést
legfeljebb tíz napon belül el kell bírálni.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 6. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
6. § (1) Az 1. § (2) bekezdés b) pontjában a „jogerős befejezését” szövegrész helyébe a „véglegessé válását” szöveg lép.
 (2) Hatályát veszti a 2. § (3)–(5) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1698/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0002 azonosító számú („A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer környezetbarát technológiáinak bővítése, a hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése” című) projekt szakaszolásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0002 azonosító számú, „A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer
környezetbarát technológiáinak bővítése, a  hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése” című
projektnek (a  továbbiakban: projekt) a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti szakaszolásával,
2. egyetért a projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a  projekt egyes szakaszai tekintetében a  vállalkozási szerződések megkötése során a  projekt
kedvezményezettje jár el,
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 programozási időszak azonos célt szolgáló operatív
programjának előkészítése során vegye figyelembe a  projekt megvalósításához szükséges, 1.  melléklet szerinti
költségigényt,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 2014–2020 programozási időszak azonos célt szolgáló
operatív programjának Európai Bizottság által történő elfogadása esetén a  projekt második szakaszára vonatkozó
támogatási szerződés megkötéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2014–2020 programozási időszak azonos célt szolgáló operatív programjának elfogadását
követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1056/2016. (II. 17.) Korm. határozata a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program (a továbbiakban: MAHOP) éves fejlesztési keretét
az 1. melléklet szerint,
b) egyetért azzal, hogy a  2016. év végéig a  prioritások kereteinek 94%-át meghaladó kötelezettség nem
vállalható.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök