text:
1441/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Programból finanszírozott fejlesztéspolitikai intézményrendszer működési feltételeinek hosszú távú biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával vizsgálja felül
a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Programból finanszírozott, uniós feladatokat ellátó szervezeti
egységek létszámát, ellátott feladatait és az  ehhez kapcsolódó költségeit, valamint tegyen javaslatot a  szükséges
hazai költségvetési forrásbiztosítás kezdő időpontjára és mértékére,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2016. november 30., majd ezt követően évente, a  központi költségvetés tervezése során
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 13. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatóban
meghatározott időpontig
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  belügyminiszter
bevonásával – gondoskodjon a  költségvetési tervezés során, az  1.  pont szerinti felülvizsgálat eredményei
alapulvételével meghatározott időponttól kezdődően a 2014–2020 közötti programozási időszak zárásáig az uniós
fejlesztéspolitikai intézményrendszer
a) irodai és egyéb infrastrukturális szempontból történő ellátásának finanszírozása érdekében a Közbeszerzési
és Ellátási Főigazgatóság részére,
b) infokommunikációs szempontból történő ellátásának finanszírozása érdekében a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére
a szükséges forrás hazai költségvetésben történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az 1.  pont szerinti javaslatról meghozott döntésben meghatározott időpontot követően
azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1973/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a fiatalok közúti járművezetői engedélyének megszerzéséhez nyújtott támogatásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  „B” kategóriás közúti járművezetői engedély megszerzésének támogatása érdekében
2018. július 1. napjától azon
a) magyar állampolgár, továbbá
b) a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV.  törvény 39. § (1) bekezdésében meghatározott nem magyar
állampolgár,
aki a 20. életévének betöltését megelőzően sikeres közlekedési alapismeretek vizsgát tesz, legfeljebb 25 000 Ft/fő
értékhatárig támogatásban részesülhessen. A támogatás célja a közlekedési alapismeretek vizsga díjához, a hozzá
kapcsolódó e-learning tanfolyam díjához vagy a tantermi tanfolyam díjához történő hozzájárulás;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti intézkedést
megalapozó jogszabálytervezetet készítsék elő és azt terjesszék a Kormány elé;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2018. január 31.
 3. egyetért azzal, hogy a fiatalok „B” kategóriás közúti járművezetői engedélyének megszerzéséhez nyújtott támogatás
adómentes bevételnek, valamint a támogatás nyújtására vonatkozó hatósági eljárás illetékmentesnek minősüljön;
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve vizsgálja meg és
készítsen jelentést a  Kormány részére a „B” kategóriás közúti járművezetői engedély megszerzéséhez kapcsolódó
tanfolyam vagy annak egyes szakaszai vonatkozásában az  árak megállapításáról szóló 1990.  évi LXXXVII.  törvény
alkalmazhatóságának lehetőségeiről és várható hatásairól.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1811/2013. (XI. 12.) Korm. határozata a Nemzeti Lovas Programhoz kapcsolódó kiemelt rendezvény lebonyolítása érdekében a Fábiánsebestyéni Kinizsi Park fejlesztésének és korszerűsítésének megvalósításáról.
1. A  Kormány egyetért a  Fábiánsebestyéni Kinizsi Park fejlesztésével, ezért felhívja a  vidékfejlesztési minisztert,
hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Fábiánsebestyéni
Kinizsi Park létesítményfejlesztéséről szóló koncepcióról és annak a  2014. évi megvalósításához szükséges forrás
finanszírozásáról.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1172/2012. (V. 30.) Korm. határozata az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeiben foglalkoztatottak 2012. kompenzációjának finanszírozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében és 33. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva – az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeiben foglalkoztatottak
2012. évi kompenzációjának finanszírozása céljából – a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím,
2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja, gyermekgondozási díjban és terhességi-gyermekágyi
segélyben részesülők kompenzációja alcím terhére – elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettség mellett – 4000 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 52. Egyházi fenntartású intézményekben
foglalkoztatottak kompenzációja alcím javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: az átcsoportosításra azonnal, az elszámolásra 2012. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1660/2018. (XII. 6.) Korm. határozata a kárpátaljai médiafejlesztési program 2019. működéséhez és technikai fejlesztéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a kárpátaljai médiafejlesztési program 2019. évi működéséhez és technikai fejlesztéséhez szükséges forrás
biztosításával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök általános helyettese bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pontban foglaltak támogatása érdekében a  2019. évben szükséges, legfeljebb 480 707 000 forint központi
költségvetési forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor
Alap támogatása alcím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
502/2017. (XII. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Katona Judit Katalint 2017. december 22-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. december 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1468/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a „Sajó völgye egyes településeinek árvízi biztonságát hosszútávra megteremtő beruházásokról” szóló 1028/2011. (II. 22.) Korm. határozatban nevesített beruházás többlet-forrásigényéről.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 3. §-ának és 9. számú
mellékletének 2. pontja alapján jóváhagyja a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet „Víz-, környezeti és természeti
katasztrófa kárelhárítás” fejezeti kezelésű előirányzat (20. cím, 2. alcím, 8. jogcímcsoport) 4303,3 millió forint összeggel
történő túllépését. Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. A Kormány a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 312/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése alapján
felkéri a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalt, hogy folytasson le vizsgálatot a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek
során teendő intézkedésekről szóló 183/2010. (V. 17.) Korm. rendeletben elrendelt veszélyhelyzet időpontjától
napjainkig a 2010. évi rendkívüli ár- és belvízhelyzet következtében hozott kormánydöntések végrehajtásának
ellenőrzésére. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
185/2017. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Érdiné dr. Cseke
Mariannt 2017. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2015. CXXIII. törvény az egészségügyi alapellátásról.
Az Országgyűlés felismerve, hogy az  egészségügyi alapellátás az  egészségügyi ellátás alapvető fontosságú része,
az egészségfejlesztés, a betegségek megelőzése, felismerése és gyógyítása alapvető nemzeti érdek, valamint hogy a gyógyítás
olyan közügy, amelyben mind az  államnak, mind az  önkormányzatoknak, mind a  gyógyító orvosnak és a  megelőzést végző
védőnőnek meghatározó szerep és felelősség jut,
elfogadva a  háziorvosi, házi gyermekorvosi és a  fogorvosi ellátás kapuőri szerepét, annak szakmai, pénzügyi megerősítésének
érdekében,
valamint figyelemmel arra, hogy kiemelt célkitűzés a háziorvosi, házi gyermekorvosi és védőnői korösszetétel megváltoztatása,
a  fiatalabb korosztályhoz tartozó egészségügyi szakemberek egészségügyi alapellátásban történő elhelyezkedésének
ösztönzése, a  praxisjoggal érintett alapellátási formákban a  praxisjog értékének növelése, valamint az  egészségügyi
alapellátásban dolgozók életpályájának kidolgozása,
hangsúlyozva azt, hogy az  egészségügyi alapellátásban az  életkorhoz kötött szűrővizsgálatok elvégzésének hangsúlyosabb
megjelenése szükséges, és a betegellátás színvonalának javítása érdekében
a következő törvényt alkotja:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. július 6-i ülésnapján fogadta el.
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  egészségügyi alapellátás biztosítja, hogy a  beteg a  lakóhelyén, illetve annak közelében választása alapján
igénybe vehető, hosszú távú, személyes kapcsolaton alapuló, folyamatos egészségügyi ellátásban részesüljön,
nemétől, korától és betegsége természetétől függetlenül.
(2) Az egészségügyi alapellátás feladatai:
a) az  ellátott lakosságra vonatkozó, a  betegségek megelőzését és korai felismerését szolgáló ellátás
(a továbbiakban: megelőző ellátás);
b) az egyén ba) egészségi állapotának figyelemmel kísérése, valamint egészségügyi felvilágosítása, nevelése,
egészségfejlesztése, egészségtervezésének támogatása,
bb) jogszabályban meghatározott kompetencia keretében történő gyógykezelése, gondozása és
rehabilitációja az adott diagnosztikus és terápiás háttér mellett,
bc) szakorvoshoz történő irányítása a  betegség megállapítása, kezelési terv készítése vagy terápiás
ellátás céljából,
bd) gyógykezelése, házi ápolása és rehabilitációja a  szakorvos által javasolt terápiás terv
figyelembevételével; és
c) szükség esetén a  b)  pont bb) és bd)  alpontjában foglaltaknak a  beteg otthonában történő ellátása vagy
a beteg otthonában végzendő szakorvosi konzílium kérése.
2. § (1) E törvény alkalmazásában:
a) praxisközösség: a  háziorvosi, házi gyermekorvosi, alapellátást nyújtó fogorvosi, védőnői szolgáltatók
feladatainak ellátására létrejött működési forma;
b) csoportpraxis: olyan együttműködési forma, amely keretében a  háziorvosi, házi gyermekorvosi alapellátási
feladatok mellett jogszabályban meghatározottak szerint a  járóbeteg-szakellátás körébe tartozó egyes
ellátások is nyújthatók.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl e  törvény alkalmazásában az  egészségügyről szóló törvény fogalommeghatározásait kell alkalmazni.
(3) Az  egészségügyi alapellátás e  törvény szerinti ellátásaira jogosultak körét az  egészségügyről szóló törvény és
a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény tartalmazza.
2. Megelőző ellátások 3. § Az egészségügyi alapellátás feladatai a megelőző ellátások keretében:
a) a lakosság fertőző betegségekkel szembeni ellenálló képességének fokozása, szükség esetén kialakítása;
b) az egyes megbetegedések és kórmegelőző állapotok korai felismerését szolgáló szűrővizsgálatok elvégzése
a következő területeken:
ba) a család- és nővédelmi gondozás,
bb) a fogászati és szájüregi megbetegedések megelőző ellátása,
bc) a mentálhigiénés megelőzés és gondozás,
bd) a gyermek- és ifjúság-egészségügyi gondozás,
be) a jelentősen veszélyeztető fertőző betegségek felkutatása,
bf ) a népegészségügyi szempontból jelentős betegségek korai felismerése,
bg) az életkorhoz kötött szűrővizsgálatok;
c) az egyén élet- és munkakörülményeiből adódó lehetséges egészségkárosodások korai felismerése;
d) az egyes – jogszabályban meghatározott – tevékenységekre való egészségi alkalmasság megállapítása;
e) az  egészségügyi ellátás során a  beteg – az  adott ellátással össze nem függő – egyéb betegségeinek korai
felismerését célzó vizsgálatok elvégzése;
f ) a beteg ellátása során a betegsége várható következményeinek, illetve szövődményeinek korai felismerését
célzó vizsgálatok elvégzése;
g) intézkedés az a)–f ) pont szerinti tevékenységek során felismert elváltozások, kóros eltérések megszüntetése
érdekében. 4. § A megelőző ellátások keretében az  állam szűrővizsgálatokat szervez, amelyek igénybevételét jogszabály
kedvezményekkel ösztönzi.
3. A települési önkormányzat feladatai az egészségügyi alapellátás körében
5. § (1) A települési önkormányzat az egészségügyi alapellátás körében gondoskodik:
a) a háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátásról,
b) a fogorvosi alapellátásról,
c) az alapellátáshoz kapcsolódó háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi ügyeleti ellátásról,
d) a védőnői ellátásról, és
e) az iskola-egészségügyi ellátásról.
(2) Az  alapellátás nyújtását érintő jogviszony megváltoztatásáról szóló döntésének meghozatala során a  települési
önkormányzat kikéri az alapellátást végző orvos, illetve védőnő véleményét.
6. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete – a Kormány által kijelölt praxiskezelő által megadott szempontokat
figyelembe véve – rendeletben megállapítja és kialakítja az egészségügyi alapellátások körzeteit. Több településre
is kiterjedő ellátás esetén a körzet székhelyét az érintett települési önkormányzatok erre irányuló megállapodásban
határozzák meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti körzetek megállapítása és kialakítása során ki kell kérni az  alapellátásért felelős országos
módszertani intézet véleményét is.
4. Nyilvántartás vezetése az alapellátási körzetekről 7. § (1) Az  egészségügyi államigazgatási szerv a  6.  § (1)  bekezdése szerinti alapellátási körzetekről – a  települési
önkormányzatnak az  adatokban bekövetkezett változást követő 15 napon belüli tájékoztatása alapján –
nyilvántartást vezet. Az egészségügyi államigazgatási szerv a változásról szóló tájékoztatást követő 8 napon belül
azt átvezeti a nyilvántartáson.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a következő adatokat tartalmazza:
a) az érintett szakma megnevezése, szakmakódja,
b) a körzet székhelye,
c) a  körzetnek a  település érintett részének közterületek általi lehatárolása helyrajzi szám, utcanevek,
házszámok szerint,
d) a körzetet létrehozó települési önkormányzat, illetve települési önkormányzatok megnevezése, székhelye,
e) a körzet határát kijelölő önkormányzati rendelet száma.
5. A háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátás és a fogorvosi alapellátás
8. § (1) A  háziorvos személyes és folyamatos orvosi ellátást nyújt az  egészségi állapot megőrzése, a  betegségek
megelőzése, korai felismerése és gyógyítása, valamint az egészségfejlesztés céljából.
(2) A házi gyermekorvos az  (1) bekezdésben meghatározott ellátást a 19. életévét be nem töltött személyek számára
biztosítja. A házi gyermekorvosi ellátást a 14–19. év közötti személyek esetében – erre irányuló választás alapján –
háziorvos is nyújthatja.
(3) A  háziorvos, házi gyermekorvos a  gyermekvédelmi jelzőrendszer részeként jelzi a  gyermek veszélyeztetettségét
a  gyermekjóléti szolgálatnak, valamint a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvényben
meghatározott esetekben hatósági eljárást kezdeményez.
(4) A  háziorvos, illetve házi gyermekorvos választásának jogát a  cselekvőképes személy személyesen, a  korlátozottan
cselekvőképes vagy cselekvőképtelen kiskorú, valamint a  cselekvőképességében az  egészségügyi ellátással
összefüggő jogok gyakorlása tekintetében részlegesen vagy cselekvőképességében teljesen korlátozott nagykorú
személy törvényes képviselője útján gyakorolja. A  háziorvos, illetve házi gyermekorvos választására vonatkozó
részletes szabályokat az egészségügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) rendeletben határozza meg.
(5) A  fogorvos a  fog- és szájbetegek gyógyító-megelőző alapellátását végzi. A  miniszteri rendeletben meghatározott
fogászati szűrővizsgálatok fogorvos által igazolt elvégzését a  kötelező egészségbiztosítás keretében a  fogorvosok
részére folyósított finanszírozás megállapítása során – részükre kedvező módon – figyelembe kell venni.
(6) A  háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi alapellátás részletes szakmai szabályait a  miniszter rendeletben
határozza meg.
(7) Az  e  § szerinti orvosok által a  területi ellátási kötelezettség körében önállóan végezhető egészségügyi ellátás
feltételeiről az önálló orvosi tevékenységről szóló törvény rendelkezik.
(8) A  kormányrendeletben meghatározott bejelentkezett biztosítotti létszám feletti, területi ellátási kötelezettség
nélküli háziorvosi és házi gyermekorvosi körzetben ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók kormányrendeletben
foglaltak szerinti kiegészítő díjazásra jogosultak, valamint a  területi ellátási kötelezettséggel összefüggésbe
nem hozható teljesítményük alapján jogszabályban meghatározott módon finanszírozásban részesülnek, illetve
jogszabályban meghatározott módon ugyanolyan kedvezményekre és pályázati lehetőségekre jogosultak,
mint a  területi ellátási kötelezettséggel rendelkező háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátást nyújtó egészségügyi
szolgáltatók.
9. § Ha a  háziorvos, házi gyermekorvos, alapellátást nyújtó fogorvos az  adott egészségügyi alapellátás nyújtásához
szükséges szakképesítésén kívül egyéb szakorvosi szakképesítéssel is rendelkezik, a  vonatkozó egészségügyi
szakma finanszírozására az egészségbiztosítási szerv – jogszabályban meghatározott feltételek szerint – az érintett
háziorvosi szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltatóval finanszírozási szerződést köt, ha azt az  egészségügyi
szolgáltató kezdeményezi.
10. § (1) Az  alapellátáshoz kapcsolódóan – e  feladatok rendelési időn kívüli ellátására – háziorvosi, házi gyermekorvosi és
fogorvosi ügyeleti ellátásról kell gondoskodni.
(2) A háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi feladatok rendelési időn kívüli, ügyeleti ellátásának részletes szakmai
szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.
11. § (1) A  praxisközösség, illetve a  csoportpraxis elsősorban az  egészségügyi alapellátáshoz tartozó megelőző ellátások
hatékonyabb nyújtása érdekében jöhet létre.
(2) A praxisközösségek és csoportpraxisok kialakításának szempontjait a Kormány rendeletben állapítja meg.
12. § (1) A  háziorvosi, házi gyermekorvosi, alapellátást nyújtó fogorvosi ellátás egységes színvonalú ellátása érdekében
járásokhoz igazítottan, megyénként, valamint országos szinten kollegiális szakmai vezető háziorvos, házi
gyermekorvos, fogorvos működik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vezető háziorvos, házi gyermekorvos, fogorvos feladatai:
a) figyelemmel kíséri a gyógyító-megelőző munka színvonalát,
b) a  szakmai munka minőségbiztosítása, amelynek kapcsán felvilágosítást kérhet a  háziorvostól, házi
gyermekorvostól, fogorvostól tapasztalatairól, és amennyiben intézkedés indokolt, értesíti a  fővárosi és
megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalát,
c) az  illetékes önkormányzat felkérésére részt vesz a  háziorvosok, házi gyermekorvosok, fogorvosok
helyettesítésének megszervezésében,
d) az illetékes önkormányzat felkérésére részt vesz az ügyeleti szolgálatok megszervezésében,
e) összehangolja a  háziorvosi, házi gyermekorvosi, fogorvosi szolgálattal kapcsolatos oktatási, továbbképzési
feladatokat.
 (3) Az  országos kollegiális szakmai vezető háziorvos, házi gyermekorvos, fogorvos az  alapellátásért felelős országos
módszertani intézet keretein belül végzi tevékenységét.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti kollegiális szakmai vezető háziorvos, házi gyermekorvos, fogorvos választására, jogállására,
feladataira, juttatásaira vonatkozó részletes szabályokat a miniszter rendeletben állapítja meg.
6. A védőnői ellátás 13. § (1) A  védőnő személyes és közösségi ellátást nyújt az  egészségi állapot megőrzése, a  betegségek megelőzése, korai
felismerése, valamint az  egészségfejlesztés céljából a  várandós anyák, a  19. életévet be nem töltött személyek,
valamint a családtervezés időszakában lévő személyek számára.
(2) A védőnő a 25–65. éves női lakosság részére jogszabályban meghatározottak szerint népegészségügyi szűréseket
végez.
(3) A védőnői ellátás feladata:
a) a család- és nővédelmi tanácsadás, reproduktív egészségfejlesztés,
b) a várandós anyák gondozása,
c) a gyermekágyas és szoptató anyák gondozása,
d) az újszülött kortól a tanulói jogviszony megkezdéséig a gyermekek gondozása,
e) az óvodában a védőnői feladatok végzése, az oktatási intézményben a tanulók ellátása,
f ) az oktatási intézménybe nem járó otthon gondozott tanköteles korú gyermek gondozása,
g) családgondozás,
h) a gyermek családban való nevelkedésének elősegítése, együttműködés a háziorvossal, házi gyermekorvossal,
a gyermekjóléti szolgálattal a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében,
i) a  gyermekvédelmi jelzőrendszer részeként a  gyermek veszélyeztetettségének jelzése a  háziorvosnak,
házi gyermekorvosnak, a  gyermekjóléti szolgálatnak, valamint a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi
igazgatásról szóló törvényben meghatározott esetekben hatósági eljárás kezdeményezése,
j) az  egyéni és közösségi egészségfejlesztési, egészségvédelmi programok tervezésében, szervezésében és
megvalósításában részvétel.
(4) A védőnői ellátás a megelőző ellátások körében:
a) az egészségi állapot javítására, a  rizikótényezők elkerülésére, csökkentésére, ebben a körben az egészséges
életmódra, táplálkozásra, a  mindennapos testmozgásra, lelki egészségre, az  egészséges és biztonságos
környezet kialakítására, az  egészségkárosító magatartás elkerülésére, a  családtervezési módszerek
alkalmazására, szűrésekre történő figyelemfelhívásra irányul (elsődleges megelőzés),
b) a  rizikótényezők, az  elváltozások, a  megbetegedések korai felismerésére és jelzésére irányul (másodlagos
megelőzés),
c) a  tartós megbetegedésben, fogyatékkal, hátrányos helyzetben élő személyek, családok fokozott
gondozására, egészségi állapotuk, szociális helyzetük és környezetük nyomon követésére, az  elfogadható
körülmények és életvitel kialakításában történő segítségnyújtásra irányul (harmadlagos megelőzés),
d) együttműködik a  szociális, köznevelési, család- és ifjúságügyi, felzárkózási, civil- és egyházi, a  kulturális és
további érintett ágazatokkal.
(5) A  várandós és gyermekágyas anya, a  korlátozottan cselekvőképes vagy cselekvőképtelen kiskorú gondozója és
törvényes képviselője a  gyermek egészséges fejlődése érdekében köteles a  védőnővel a  (3) és (4)  bekezdésben
meghatározott feladatai ellátása során együttműködni.
(6) A védőnői ellátás részletes szakmai szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.
14. § A védőnői ellátás egységes színvonalú ellátása érdekében járási, megyei, valamint a  védőnői ellátás szakmai
irányításáért felelős országos egészségügyi államigazgatási szerv keretében országos szakmai vezető védőnő
működik. A  szakmai vezető védőnők választására, jogállására, feladataira és juttatásaira vonatkozó részletes
szabályokat a miniszter rendeletben állapítja meg.
7. Az iskola-egészségügyi ellátás 15. § (1) Az iskola-egészségügyi ellátás személyes és közösségi ellátást nyújt az egészségi állapot megőrzése, a betegségek
megelőzése, korai felismerése, valamint az egészségfejlesztés céljából.
(2) Az  iskola-egészségügyi ellátás a tanulói jogviszony megkezdésétől a 18 éves korosztályig, valamint a 18 év feletti,
középfokú nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevők részére a következő megelőző ellátásokat végzi:
a) életkornak megfelelően az anyagcserére, az érzékszervek működésére vonatkozó, valamint teljes körű fizikális
szűrővizsgálat,
b) a fogazati rendellenességek felismerését célzó vizsgálat, valamint a teljes fogászati státus rögzítése,
c) az életkornak megfelelő fejlődésre vonatkozó vizsgálatok,
d) a környezeti tényezők rizikófaktorainak feltárása és az általuk indukált megbetegedések megelőzését és korai
felismerését célzó szűrővizsgálatok, tevékenységek,
e) részvétel az iskolai egészségfejlesztésben,
f ) az  egészségügyi, szociális, mentális problémákkal élő, hátrányos helyzetű tanulók kiemelt gondozása,
megfelelő iskolai körülmények, életvitel kialakításában történő segítségnyújtás, pályaválasztásuk segítése,
g) a tanulók szakmai alkalmasságának orvosi, védőnői vizsgálata,
h) a  fertőző betegségek megelőzésével kapcsolatos feladatok, az  iskolai életkorhoz kötött és önkéntesen
igénybe vehető kampányoltások elvégzése,
i) együttműködés a  köznevelés szereplőivel, szülőkkel, az  alapellátás más szereplőivel, gyermekjóléti
szolgálattal a gyermekek egészséges fejlődésének biztosítása érdekében. (3) Az iskola-egészségügyi ellátás megszervezése során gondoskodni kell arról, hogy álljon rendelkezésre a vizsgálatok
elvégzésére alkalmas, miniszteri rendeletben meghatározott feltételekkel rendelkező helyiség.
(4) Az iskola-egészségügyi ellátás részletes szakmai szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.
8. Az alapellátáshoz kapcsolódó otthoni szakápolás és otthoni hospice ellátás
16. § (1) Az alapellátáshoz kapcsolódó otthoni szakápolás és otthoni hospice ellátás a beteg lakó- vagy tartózkodási helyén
nyújtható szolgáltatások, amelyek célja a fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátás kiváltása.
(2) Az  alapellátáshoz kapcsolódó otthoni szakápolás és otthoni hospice ellátás körébe tartozó tevékenységek csak
a beteg háziorvosának szakmai felügyelete mellett végezhetők.
(3) Az otthoni szakápolás és otthoni hospice ellátás részletes szakmai szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.
9. A foglalkozás-egészségügyi alapellátás 17. § (1) A foglalkozás-egészségügy feladata, hogy
a) az  egészségügyről szóló törvény szerinti munkahigiéne által feltárt adatok ismeretében elemezze az  egyes
munkakörnyezeti kóroki tényezők emberre kifejtett hatását, az ember válaszreakcióját, feltárja ez utóbbiakra
jellemző paramétereket;
b) kidolgozza a foglalkozási megbetegedések korai felismerésére alkalmas eljárásokat;
c) meghatározza a munkavállaló munkavégzéssel kapcsolatos összmegterhelését;
d) a munkavállaló orvosi vizsgálatával megállapítsa annak terhelhetőségét, hogy eldöntse a munkavállaló adott
munkakörre, szakmára való egészségi alkalmasságát, és meghatározza a foglalkoztathatóság feltételeit;
e) a  munkakörnyezet és a  munka jellegének ismeretében meghatározza az  alkalmassági vizsgálatok
gyakoriságát;
f ) a munkavállalót a munkakör ellátására alkalmasnak vagy alkalmatlannak minősítse, továbbá meghatározza,
hogy milyen munkakörnyezetben, mely feltételek mellett alkalmas munkavégzésre;
g) fokozott figyelmet fordítson a fiatalkorúak, a nők, a várandós nők, a szoptatós anyák, az időskorúak, az idült
betegek, a fogyatékosok egészségi állapotának ellenőrzésére munkavégzésük során;
h) a  megváltozott munkaképességű személyek foglalkozási rehabilitációját kezdeményezze, illetőleg abban
részt vegyen,
i) a  miniszter rendeletében meghatározottak szerint a  munkaképes korosztály számára a  szervezett
munkavégzés keretében, az  egészséges életmód tekintetében, valamint a  fertőző és krónikus nem fertőző
megbetegedések megelőzésében a  háziorvossal együttműködve gyógyító-megelőző feladatokat láthasson
el.
(2) A foglalkozás-egészségügyi alapellátás körében végezhető megelőző ellátásokat a miniszter rendeletben határozza
meg.
10. Záró rendelkezések 18. § (1) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy a  praxisközösségek és csoportpraxisok kialakításának szempontjait
rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi alapellátás részletes szakmai szabályait,
b) a  háziorvos, házi gyermekorvos választásának, a  jelentkezésnek, a  jelentkezés elutasításának,
az átjelentkezésnek, valamint az ezzel kapcsolatos vitás kérdések rendezésének a részletes szabályait,
c) a  háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi feladatok rendelési időn kívüli, ügyeleti ellátásának részletes
szakmai szabályait,
d) a védőnői ellátás részletes szakmai szabályait,
e) az iskola-egészségügyi ellátás részletes szakmai szabályait,
f ) a foglalkozás-egészségügyi alapellátás körében végezhető megelőző ellátásokat,
g) a  kollegiális szakmai vezető háziorvos, házi gyermekorvos, fogorvos, valamint a  szakmai vezető védőnők
választására, jogállására, feladataira, juttatásaira vonatkozó részletes szabályokat,
h) az otthoni szakápolás és otthoni hospice ellátás részletes szakmai szabályait
rendeletben állapítsa meg.
19. § (1) Ez a törvény – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
 (2) A 9. §, a 12. §, a 14. §, a 18. § (2) bekezdés g) pontja, a 26. §, a 27. §, a 30. § (2) bekezdése és a 32. § (2) bekezdése
2016. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 20. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
20. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a  továbbiakban: Ebtv.) 20.  §
(3a) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
[A (3) bekezdés alapján meghatározott időponttól eltérni]
„f ) a szűréssel érintett, abból eredő ellátások esetében az állam által szervezett, nem kötelező szűrővizsgálaton való
részvételnek a szűrővizsgálatot végző egészségügyi szolgáltató általi írásbeli igazolása alapján”
(lehet. Az eltérés lehetőségének feltételeit és szabályait az egészségbiztosításért felelős miniszter rendeletben határozza
meg.)
21. § Az Ebtv. 35. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a finanszírozási szerződés megkötésének szempontjából a helyi önkormányzat vagy a helyi önkormányzat
intézménye minősül egészségügyi szolgáltatónak, a finanszírozás keretében kapott összeg
a) az egészségügyi szolgáltatók működésével kapcsolatos igazgatási kiadásokra nem használható fel,
b) felhasználásáról a  helyi önkormányzat vagy a  helyi önkormányzat intézménye az  érintett egészségügyi
dolgozókat havonta tájékoztatja.”
22. § Az Ebtv. „Az egészségügyi szolgáltatások finanszírozása” alcíme a következő 35/A. §-sal egészül ki:
„35/A.  § A  háziorvosi, házi gyermekorvosi szolgáltató kormányrendeletben meghatározottak szerint jogosult
szakmailag megalapozott és költséghatékony beutalási tevékenysége alapján az E. Alapból külön díjazásra, amelyet
a háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátáshoz kapcsolódó fejlesztési célokra fordíthat.”
23. § Az Ebtv. 83. §-a a következő (2i) bekezdéssel egészül ki:
„(2i) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg a 35/A. § szerinti külön díjazás feltételeit és
felhasználásának részletes szabályait.”
24. § Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 55. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„55. § A foglalkozás-egészségügy feladatait az egészségügyi alapellátásról szóló törvény tartalmazza.”
25. § Az Eütv. 88. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„88. § Az alapellátás célját és feladatait az egészségügyi alapellátásról szóló törvény határozza meg.”
26. § Az Eütv. a következő 152/B. §-sal egészül ki:
„152/B.  § A  települési önkormányzat az  egészségfejlesztési irodák bevonásával gondoskodik a  települési
egészségterv kidolgozásáról és megvalósításáról, ennek során együttműködik a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokkal, az alapellátást és szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatókkal, valamint az egyéb érintett
ágazatok szereplőivel.”
27. § Az Eütv. 247. § (3) bekezdése a következő o) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy)
„o) az  egészségfejlesztési irodák jogállására, feladat- és hatáskörére vonatkozó szabályokat, valamint a  települési
egészségterv tartalmi követelményeit”
(rendeletben állapítsa meg.)
28. § Hatályát veszti az Eütv.
a) 152. § (1), (2), (4) és (5) bekezdése,
b) 247. § (3) bekezdés l) pontja.
29. § Az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény 5.  § (1)  bekezdés f )  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Nem kell megfizetni a  százalékos mértékű egészségügyi hozzájárulást a  következő jogcímeken keletkező jövedelmek
után:)
„f ) az  iskolaszövetkezet nappali rendszerű oktatás keretében tanulmányokat folytató tanuló, hallgató tagjának
– 25. életévének betöltéséig a  tanulói, hallgatói jogviszonya szünetelésének időtartama alatt is –
az iskolaszövetkezet tevékenységében kifejtett személyes közreműködéséért kapott ellenszolgáltatás,”
30. § (1) Az  önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvény (a  továbbiakban: Öotv.) 2.  §-a a  következő
(9a) bekezdéssel egészül ki:
„(9a) Az Egészségbiztosítási Alapból a finanszírozás keretében folyósított összeg a praxisjog megszerzése érdekében
felhasználható.”
(2) Az Öotv. 2. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) A praxisjog megszerzéséhez felvett hitelhez, illetve kölcsönhöz az állam – kormányrendeletben meghatározott
módon – kamattámogatást biztosít.”
31. § (1) Az Öotv. 2/B. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A praxisjoggal rendelkező háziorvos és az  adott praxisjoggal érintett települési önkormányzat közötti feladat-ellátási
szerződés (a továbbiakban: feladat-ellátási szerződés) legalább az alábbiakat tartalmazza:]
„d) a rendelési idő meghatározása, azzal, hogy az adott településen működő, praxisjoggal rendelkező háziorvosok
kötelesek rendelési idejüket összehangoltan kialakítani,”
(2) Az Öotv. 2/B. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti fenntartási kötelezettség körében a  települési önkormányzat köteles
gondoskodni
a) az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott rendelő (a továbbiakban: rendelő) praxisjoggal
rendelkező háziorvos részére történő térítésmentes használatba adásáról,
b) – amennyiben a  rendelő nem a  háziorvos vagy a  háziorvosi szolgáltató tulajdonában van – a  rendelő külső
homlokzati részei karbantartásáról, felújításáról, valamint a  falakban elhelyezkedő vezetékek és a  központi
fűtésrendszer teljes vagy részleges cseréjével járó munkák elvégzéséről.”
32. § (1) Az Öotv. 3. § (9) bekezdés a) pontja a következő ad) alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap
a Kormány, hogy)
„ad) a feladat-ellátási szerződés formai követelményeit rendeletben meghatározza,”
(2) Az Öotv. 3. § (9) bekezdés a) pontja a következő ae) alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap
a Kormány, hogy)
„ae) a  praxisjog megszerzéséhez felvett hitelhez, illetve kölcsönhöz az  állam által biztosított kamattámogatásra
vonatkozó részletes szabályokat meghatározza,”
33. § Az Öotv.
a) 1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában az  „az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény” szövegrész helyébe
az „az egészségügyi alapellátásról szóló törvény” szöveg,
b) 2/B.  § (1)  bekezdésében a „feladat-ellátási szerződés (a  továbbiakban: feladat-ellátási szerződés) legalább
az alábbiakat tartalmazza:” szövegrész helyébe a „feladat-ellátási szerződés (a  továbbiakban: feladat-ellátási
szerződés) kötelezően tartalmazza legalább az alábbi tartalmi elemeket:” szöveg
lép. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
51/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkárok felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján – az  emberi
erőforrások miniszterének javaslatára –
dr. Borókainé dr. Vajdovits Évát,
dr. Gajdácsi József Zsoltot,
dr. Garai Pétert,
dr. Mészáros Jánost és
Nyitrai Imrét
az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkári tisztségéből – 2018. június 7-ei hatállyal –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1159/2012. (V. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján George H. W. Bush,
az Amerikai Egyesült Államok 41. elnöke szobrának felállításához szükséges 34,4 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet X. Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Államháztartáson kívüli szervezetek
támogatása alcím, 21. Közép- és Kelet-Európai Történelem és Társadalom Kutatásért Közalapítvány támogatása
jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére 2012. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2007. (XI. 8.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
264/2007. (VII. 31.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) 2007. július 31-i ülésén megtagadta a magánszemély kezdeményező huszonegy kérdésben országos népszavazás kezdeményezésére benyújtott aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának hitelesítését. Az OVB minden kérdés
tekintetében külön határozatot hozott, 253–273/2007.
(VII. 31.) OVB határozat számok alatt.
A 264/2007. (VII. 31.) OVB határozattal elbírált népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtési ívén a következő
kérdés szerepelt: „Ön egyetért-e azzal, hogy eddigi kormányzatok alatt a Tőkés László és társaságának – a magyar adófizetők pénzéből juttatott több milliárdos összegek – teljes nyilvánosságra kerüljenek, valamint Tőkés
Lászlót az utolsó fillérig elszámolásra kötelezzük. Ha erre
nem hajlandó, egyszer és mindenkorra a magyar közéletben semmiféle szerepet ne kaphasson?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadását azzal indokolta, hogy a kezdeményezés nem felel meg
az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek, amely szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
kérdés lehet. Az OVB úgy vélte, hogy a kezdeményezés
„semmi olyan elemet nem tartalmaz, amely alapján az Országgyűlés jogalkotói hatáskörét gyakorolva eleget tehetne egy sikeres népszavazásból eredő kötelezettségeinek.”
Az OVB továbbá azt is megállapította, hogy a kérdés az
egyértelműség követelményének sem felel meg.
A 253–273/2007. (VII. 31.) OVB határozatok közzététele a Magyar Közlöny 2007. augusztus 3-án megjelent
2007. évi 104. számában történt meg.
Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő
ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése ellen a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése értelmében a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül kifogást lehet benyújtani.
A kezdeményező a hitelesítést megtagadó OVB határozatokkal szemben „óvással élt”, amelyet az Alkotmánybíróság kifogásnak tekintett. A kifogás 2007. augusztus
15-én, a törvényes határidőn belül érkezett az Alkotmánybírósághoz.
A kezdeményező egy beadványban nyújtotta be a kifogást, amely az egyes határozatok tekintetében – három határozat kivételével – külön indokolást nem tartalmaz. Tekintettel arra, hogy az indítványozó huszonegy más-más
tárgyú népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve hitelesítésének megtagadásáról, külön-külön számon meghozott OVB határozat felülvizsgálatát kéri, ezért az Alkotmánybíróság az egyes határozatok tekintetében a kifogást
elkülönítette, és a huszonegy kifogásolt OVB határozat
vonatkozásában külön határozatot hoz.
Ebben az eljárásban az Alkotmánybíróság a 264/2007.
(VII. 31.) OVB határozat elleni kifogást bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. „Az Alkotmánybíróságnak a formai és tartalmi követelményeknek megfelelő kifogások alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás.” [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH
1999, 251, 256.] Ebben a jogorvoslati eljárásban az Alkotmánybíróság megvizsgálja, hogy az OVB határozata ellen
beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése
a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. § (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő
ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az OVB az aláírásgyűjtési ív mintapéldányának hitelesítését azzal az indokolással tagadta meg, hogy a kérdés
nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, továbbá az
nem egyértelmű.
A benyújtott kifogás semmilyen jogi érvelést, jogszabályi hivatkozást nem tartalmaz. A kifogás e határozattal összefüggésbe hozható részében a következő szerepel: „Ha a törvényalkotás hatásköre valamint az Alkotmány módosítása nem az Országgyűlés hatásköre, akkor
azt anarchiának hívják, nem parlamentális köztársaságnak!”
A Ve. 77. § (2) bekezdése szerint a „kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét)
és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét.”
A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha elkésett, vagy nem tartalmazza a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjában foglaltakat.
A kifogás benyújtója a határozattal szemben nem fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban
konkrét jogsértést, nem fejtett ki jogi érveket. Az Alkotmánybíróság e kifogást nem tekinti érdemben elbírálható kifogásnak, mert az nem felel meg a törvényi követelményeknek.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve.
116. §-ában és a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar
Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el az
Alkotmánybíróság.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1132/2017. (III. 20.) Korm. határozata tárgyéven túli kötelezettségvállalás jóváhagyásáról és a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36. § (4c) bekezdés b) pontjában biztosított
jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy az  Országgyűlés Hivatala vezetője legfeljebb nettó 9000,0 millió forint
keretösszeg erejéig, a  Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér 6–8. szám alatti ingatlanon az  Országgyűlés hivatali
szervezete elhelyezésére szolgáló új irodaház felépítése érdekében több év előirányzatait terhelő kötelezettséget
vállaljon;
2. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi az  I. Országgyűlés fejezeténél keletkezett, 8 749 988 ezer forint és
a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezeténél keletkezett, 415 000 ezer forint összegű, kötelezettségvállalással
nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását;
3. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  2.  pont szerint felhasználásra engedélyezett
összegekből az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1830/2014. (XII. 23.) Korm. határozata a Finnugor Írókongresszus előkészítése érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Finnugor Kongresszus Magyarországon történő megtartása érdekében 3,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Nemzetközi kulturális és oktatási kapcsolatok
programjai alcím, 10. Kulturális és oktatási szakdiplomáciai feladatok jogcímcsoport, 2. Kulturális szakdiplomáciai
feladatok jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2013. (XII. 21.) EMMI utasítása az Erasmus+ Program ifjúsági és sport alprogramjainak magyarországi végrehajtásához szükséges többletlétszám biztosításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára figyelemmel, az  egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 66. § (1) bekezdés b) pont
bc) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet részére 2014. január 1-jétől 2017. december 31-éig terjedő időtartamra
engedélyezem
a) az Erasmus+ Program (2014–2020) ifjúsági alprogramjának végrehajtása,
b) az Erasmus+ Program (2014–2020) sport alprogramja kommunikációs feladatainak ellátása, továbbá
c) a Cselekvő Ifjúság Program (2007–2013) lezárásával kapcsolatos feladatok ellátása
érdekében az engedélyezett létszámkeretén felül – a Fiatalok Lendületben Program Nemzeti Irodán – az Európai Unió
által nyújtott támogatásból származó többletbevétel függvényében legfeljebb 10 fő közalkalmazott határozott időre
történő foglalkoztatását.
2. § A Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet az Erasmus+ Programmal kapcsolatos tevékenységéről évente beszámol
az emberi erőforrások miniszterének.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
165/2014. (VII. 17.) Korm. rendelete a fejlesztési adókedvezményről.
A Kormány a  társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI.  törvény 30. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. állami támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz) 107.  cikk
(1) bekezdése szerinti támogatás és a csekély összegű (de minimis) támogatás;
2. beruházás megkezdésének napja: az  építkezés kezdetének a  napja, vagy a  beruházás célját szolgáló első
tárgyi eszköz megrendelésének a  napja, vagy bármely olyan kötelezettségvállalás, amely a  beruházást
visszafordíthatatlanná teszi, azzal, hogy ezen időpontok közül a  legkorábbit kell figyelembe venni; nem
minősül a  beruházás megkezdésének különösen a  földterület vásárlása vagy az  építésügyi hatósági
engedélyek megszerzése vagy a megvalósíthatósági tanulmányok készítése; létesítmény felvásárlása esetén
a beruházás megkezdésének napja a felvásárolt létesítményhez közvetlenül kapcsolódó eszközök tulajdonba
vételének napja;
3. diszkont kamatláb: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 3. pontja
szerinti kamatláb;
4. kedvezményezett települési önkormányzat: a  fejlesztési adókedvezmény (a  továbbiakban: adókedvezmény)
iránti kérelem vagy bejelentés benyújtásának időpontjában az Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld
és Dél-Dunántúl régióban lévő települési önkormányzat;
5. kis- és középvállalkozás: a  kérelem, illetve a  bejelentés benyújtásának időpontjában a  társasági adóról
és az  osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény (a  továbbiakban: Tao.  törvény) 4.  § 24.  pontjában
foglaltaknak megfelelő vállalkozás;
6. Közép-Magyarország régió támogatható települései: a  fejlesztési adókedvezmény iránti kérelem, illetve
bejelentés benyújtásának időpontjában az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pont da)–db)  alpontja szerinti
települések;
7. létesítmény felvásárlása: a  termék előállításához vagy a  szolgáltatás nyújtásához közvetlenül kapcsolódó
tárgyi eszközök és támogatható immateriális javak (a  továbbiakban együtt: létesítmény) megvásárlása,
ha a  létesítmény bezárásra került vagy – amennyiben nem vásárolják meg – bezárásra került volna, és
a felvásárló adózó a létesítmény tulajdonosától független fél;
8. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költség jelenértéken meghaladja az  50 millió eurónak megfelelő
forintösszeget és amelynek meghatározásakor egyetlen beruházásnak kell tekinteni az  egy vagy több,
nem független vállalkozásnak minősülő adózó által egy háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon
belül, ugyanazon megyében megkezdett beruházásokat azzal, hogy a  nagyberuházás értékét úgy kell
meghatározni, hogy a  kérelemben, illetve a  bejelentésben szereplő beruházás elszámolható költségéhez
hozzá kell adni és együttesen kell figyelembe venni az ugyanazon megyében a beruházás megkezdésének
napját megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül megkezdett beruházások
jelenértéken számított értékét, amelyhez vagy amelyekhez az adózó vagy kapcsolt vállalkozása igénybe vett
(igényelt) állami támogatást;
9. nehéz helyzetben lévő társaság: bejelentés esetén a  6.  mellékletben, kérelem esetén az  Atr. 6.  §
(1)–(3) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő társaság;
10. saját forrás: állami támogatást nem tartalmazó forrás;
11. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és
B. csoportba sorolt szén kitermelése;
12. szinten tartást szolgáló eszközök: azok az  eszközök, amelyek az  adózó által már használt tárgyi eszközöket,
támogatható immateriális javakat váltják ki anélkül, hogy a  kiváltás az  előállított termék, a  nyújtott
szolgáltatás, a termelési, illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását eredményezné;
13. támogatási intenzitás: a  támogatástartalom és a  jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa
százalékos formában kifejezve;
14. támogatástartalom: az adózó számára nyújtott állami támogatásnak az Atr. 2. mellékletében meghatározott
módszertan alapján kiszámolt értéke.
(2) E rendelet alkalmazásában elszámolható költségnek minősül:
a) a Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés a)–f ) és h)–j) pontja szerinti beruházás esetén a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 47–48. §-a, 51. §-a
szerinti bekerülési értéke,
ab) immateriális javak közül a vagyoni értékű jogok, a szellemi termékek (a továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47–48. §-a, 51. §-a szerinti bekerülési értéke, nagyvállalkozásnál legfeljebb
az aa)–ae) alpont szerint elszámolható költség 50 százalékáig,
ac) tárgyi eszközök és támogatható immateriális javak vételára létesítmény felvásárlásakor,
ad) ingatlan bérleti díjának a  kötelező üzemeltetési időszak végéig elszámolt összege, feltéve, hogy
az  ingatlanra vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a beruházás üzembe helyezését
követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, ide nem értve a  kis- és középvállalkozás által a  Közép-Magyarország
régió nem támogatható településein megvalósított beruházás kapcsán elszámolt bérleti díjat,
ae) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett gép, berendezés, jármű, felszerelés bérleti díjának
a  kötelező üzemeltetési időszak végéig elszámolt összege, amennyiben a  szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget, ide
nem értve a kis- és középvállalkozás által Közép-Magyarország régió nem támogatható településein
megvalósított beruházás kapcsán elszámolt bérleti díjat;
b) a Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti beruházás esetén a bejelentés, kérelem benyújtásának
napját követően a  beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt napig újonnan
létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók – az Sztv. 79. §-a szerint elszámolható – személyi
jellegű ráfordításának 24 havi összege, a munkakör betöltése napjától számítva,
azzal, hogy az elszámolható költséget szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az az adózó és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
(3) E rendelet alkalmazásában nem elszámolható költségnek minősül:
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök és immateriális javak bekerülési értéke;
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszközök és támogatható immateriális javak bekerülési értéke,
amelynek alapján az adózó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe;
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak bekerülési értéke, amelyet az  adózó nehéz
helyzetben lévő, vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló adózótól szerzett be;
d) a kérelem, illetve a bejelentés benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás;
e) a Tao. törvény 4. § 31/c. pontja szerinti személygépkocsi bekerülési értéke;
f ) nagyvállalkozásnál a korábban már bárki által használatba vett eszköz bekerülési értéke, kivéve létesítmény
felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát;
g) a (2) bekezdés a) pont ab) alpont szerinti támogatható immateriális javak bekerülési értéke, feltéve, hogy
ga) azt az adózó nem kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használja; vagy
gb) arra az Sztv. alapján nem szabad elszámolni terv szerinti értékcsökkenést; vagy
gc) azt az adózó nem független féltől vásárolta; vagy
gd) azt az adózó nem az eszközei között tartja nyilván vagy nem a beruházáshoz használja a beruházás
befejezésétől számított öt évig, kis- és középvállalkozás három évig;
h) a  munkahelyteremtő beruházás esetén a  (2)  bekezdés b)  pontja alapján meghatározott személyi jellegű
ráfordításnak az adózó adóévi számított átlagos állományi létszámának a tényleges adóévi átlagos állományi
létszámot meghaladó részére arányosan számított összege, ahol az  adóévi számított átlagos állományi
létszámot a  beruházás megkezdését megelőző adóévi átlagos állományi létszámnak és az  újonnan
létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók átlagos állományi létszámának az  összegeként
kell meghatározni.
2. A rendelet hatálya 2. § A rendelet hatálya a Tao. törvény 4. § 2. pontjában meghatározott adózóra terjed ki.
3. Az adókedvezmény igénylése 3. § (1) Az  adózó a  beruházás bejelentésben megjelölt tervezett kezdőnapja előtt az  1.  mellékletben előírt tartalommal,
két példányban, papír alapon bejelenti az adópolitikáért felelős miniszternek az 1. mellékletben szereplő adatokat.
Nagyberuházás esetén az adózó az 1. melléklet szerinti adatok mellett bejelenti a 3. mellékletben előírt adatokat is.
(2) Az  adópolitikáért felelős miniszter a  fejlesztési adókedvezmény érvényesítésére irányuló bejelentést annak
kézhezvételét követő 60 napon belül megvizsgálja, és a  hiányos vagy a  jogosulatlan bejelentésről tájékoztatja
az adózót. Az adópolitikáért felelős miniszter – a hiányos vagy a jogosulatlan bejelentés kivételével – a bejelentést
nyilvántartásba veszi, amennyiben a bejelentés megfelel a Tao. törvény és az e rendelet szerinti feltételeknek.
(3) Az  adózó a Tao.  törvény 22/B.  § (2a)  bekezdésében meghatározott esetekben az  adókedvezmény iránti kérelmet
a  fejlesztési program kérelemben megjelölt tervezett kezdőnapja előtt, a  2.  mellékletben előírt tartalommal, két
példányban, papír alapon nyújthatja be az  adópolitikáért felelős miniszterhez. Nagyberuházás esetén az  adózó
a 2. melléklet szerinti adatok mellett bejelenti a 3. mellékletben előírt adatokat is.
(4) Új kérelemnek minősül, ha az  adózó a  kérelem benyújtása és elbírálása közötti időszakban megváltoztatja
a  beruházás tárgyát, helyszínét vagy az  elszámolható költség összegét (jelenértéken) legalább 20 százalékkal
módosítja.
(5) A  kérelem elbírálása, a  bejelentés nyilvántartásba vétele során az  adópolitikáért felelős miniszter – valamely,
a  beruházással összefüggő szakkérdés véleményezése céljából – más minisztert is megkereshet. A  kérelem
elbírálásához és a bejelentés nyilvántartásba vételéhez az adópolitikáért felelős miniszter a megkeresett miniszter
véleményét figyelembe veszi. Az ezen megkeresés megválaszolásáig eltelt időtartam a kérelem elbírálására nyitva
álló ügyintézési határidőbe nem számít bele.
(6) Az  adókedvezmény igénylésekor az  elszámolható költség és az  adókedvezmény jelenértékének kiszámításához
a kérelem, illetve a bejelentés benyújtásának időpontjában érvényes diszkont kamatlábat kell figyelembe venni.
(7) Amennyiben az adókedvezmény a Kormány – Európai Bizottság engedélyén alapuló – határozata (a továbbiakban:
határozat) alapján vehető igénybe, az elszámolható költség és az adókedvezmény jelenértékét az Európai Bizottság
felé történő bejelentés időpontjában érvényes diszkont kamatláb alkalmazásával és árfolyamon kell figyelembe
venni.
(8) Az  elszámolható költség jelenértékének meghatározása a  7.  mellékletben meghatározott módszerrel történik.
Az adókedvezmény jelenértékét az Atr. 2. mellékletében meghatározott módszerrel kell meghatározni.
(9) Kérelem benyújtása esetén a beruházáshoz igényelt összes állami támogatás nem haladhatja meg
a) azt a  minimális összeget, amellyel a  fejlesztési program jövedelmezősége eléri azt a  mértéket, amely
elegendő ahhoz, hogy azt az adózó megvalósítsa, vagy
b) azt a  többletköltséget, ami a  beruházásnak az  adott helyszínen történő megvalósítására tekintettel merült
fel az alternatív – a beruházás megvalósulásának helyszínéhez képest a regionális támogatási térkép szerint
alacsonyabb maximális támogatási intenzitású régióban található – helyszínhez viszonyítva.
(10) A beszámolót, a könyvvezetést konvertibilis devizában készítő adózó a kérelem, illetve a bejelentés adatait a Magyar
Nemzeti Bank hivatalos – a  kérelem, illetve a  bejelentés benyújtását megelőző hónap utolsó napján érvényes –
devizaárfolyamának alapulvételével számítja át forintra. Ugyanígy kell eljárni abban az esetben is, ha az átszámítás
forintról euróra történik.
(11) A  Tao.  törvény 22/B.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti beruházás esetén az  adókedvezmény igénybevételének
feltétele, hogy az  adózó a  bejelentésében vagy kérelmében részletesen bemutatja a  fejlesztési programot és
az önálló környezetvédelmi beruházásként történő minősítést alátámasztó tényeket, körülményeket.
(12) Nem igényelhető adókedvezmény
a) bevásárlóközpont működtetését szolgáló beruházáshoz, ha az építmény szintterülete az 1000 négyzetmétert
meghaladja;
b) a 4. mellékletben meghatározott acélipari tevékenységhez;
c) hajóépítő-ipari fejlesztéshez;
d) a szénipar fejlesztéséhez;
e) az  energiatermelést, energiaszolgáltatást és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz;
f ) az 5. mellékletben meghatározott szintetikusszál-ipari tevékenységhez;
g) a halászati tevékenységet vagy halászati termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházáshoz;
h) szélessávú internetszolgáltatást szolgáló beruházáshoz;
i) az  EUMSz I.  mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges termeléséhez kapcsolódó
tevékenységekre, továbbá a  4502, 4503, 4504 KN-kód alá tartozó parafatermékekre és a  mezőgazdasági
piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó
egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló 2007. október  22-i
1234/2007/EK tanácsi rendeletben említett, tejet és tejterméket utánzó vagy helyettesítő termékek
gyártására és forgalmazására;
j) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúratermékek termelését, feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz;
k) azon beruházáshoz, amelynek üzembe helyezése érdekében az  adózó e  rendelet kihirdetését megelőzően
költséget, ráfordítást számolt el;
l) a szerencsejátékkal és fogadással összefüggő tevékenységhez;
m) a  bérmunkában vagy díjazás ellenében végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő
személyszállítási vagy áruszállítási szolgáltatáshoz;
n) ha az  adózó nem tett eleget az  Európai Bizottság valamely korábbi támogatást jogellenesnek és a  belső
piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító, és annak visszatérítését elrendelő határozatának.
4. Az adókedvezmény igénybevételének feltételei 4. § (1) Az adókedvezmény akkor vehető igénybe, ha a beruházás megfelel a Tao.  törvényben és az e  rendeletben, illetve
a  Tao.  törvény 22/B.  § (2a)  bekezdésében meghatározott esetekben a  Kormány Európai Bizottság engedélyén
alapuló határozatában meghatározott valamennyi feltételnek.
(2) Az  adókedvezmény a  kérelemben vagy a  bejelentésben bemutatott, változatlan tartalmú tényállás esetén vehető
igénybe. Tényállásváltozásnak minősül különösen, ha az adózó a beruházást a beruházási kezdőnapként megjelölt
napot követő két naptári éven belül nem kezdi meg. Nem minősül tényállásváltozásnak a  számítási hiba vagy
az  elírás, valamint, ha a  kérelemben vagy a  bejelentésben szereplő beruházás befejezésének időpontja eltér
a tényleges befejezés időpontjától.
(3) Az  adókedvezmény a  Tao.  törvény 22/B.  § (1)  bekezdés a)–f ) és h)–j)  pontja szerinti beruházás esetén akkor
vehető igénybe, ha az adózó a beruházás részét képező valamennyi tárgyi eszközt üzembe helyezi, a támogatható
immateriális javakat használatba veszi, és ezeket az  eszközöket (kivezetés esetén a  szinten tartást szolgáló
eszközöket) nagyvállalkozás a  beruházás üzembe helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
legalább három évig (a  továbbiakban: kötelező üzemeltetési időszak) az  érintett régióban a  hatályos, jogerős
engedélyben foglaltak szerint üzemelteti, illetve használja.
(4) A  Tao.  törvény 22/B.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén
adókedvezmény igénybevételének feltétele, hogy az  adózó azokat az  új munkahelyeket, amelyekhez
kapcsolódóan elszámolható költséget vesz figyelembe, az első alkalommal történő betöltésük időpontját követően
nagyvállalkozás legalább öt, kis- és középvállalkozás legalább három éven keresztül az érintett régióban fenntartja.
(5) A Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén az adóévben
felmerült elszámolható költségekre igénybe vehető az adókedvezmény abban az adóévben is, amelyben az adott
munkakörre tekintettel az adózó még nem számolt el 24 havi összegű személyi jellegű ráfordítást.
(6) Az  adókedvezmény akkor vehető igénybe, ha a  kérelem, illetve a  bejelentés benyújtásának napjától a  kötelező
üzemeltetési időszakban vagy – ha az későbbi időpont – az adókedvezmény igénybevételének utolsó adóévéig
a) az adózónál az adóhatóságoknál nyilvántartott adótartozás miatt – ide nem értve a késedelmi pótlék miatt
fennálló tartozást – adóhatóság végrehajtási eljárást nem indított, vagy indított ugyan, de azt sikeresen
foganatosította vagy az  eljárás keretében fizetési könnyítést engedélyezett, amelynek feltételeit az  adózó
betartotta;
b) az adózót az állami adóhatóság be nem jelentett alkalmazott foglalkoztatása miatt mulasztási bírsággal nem
sújtotta, vagy ha sújtotta, akkor annak összegét arra tekintettel mérsékelte, hogy az adózó a munkaviszony
létesítésének bejelentésére vonatkozó kötelezettségét az  adóellenőrzés megkezdéséig a  tényleges
foglalkoztatás teljes időtartamára vonatkozóan teljesítette.
(7) Az adókedvezmény akkor vehető igénybe, ha
a) a beruházás legalább 25 százalékban saját forrásból valósul meg;
b) a beruházás megkezdésének napját megelőzi a kérelem, illetve a bejelentés benyújtásának a napja.
(8) Ha az adózó nehéz helyzetben lévő társaság, vagy bíróság által jogerősen elrendelt felszámolás vagy kényszertörlési
eljárás alatt áll, vagy végelszámolását bejelentette a  bírósághoz, nem jogosult adókedvezményre. Ha az  adózó
a  kötelező üzemeltetési időszak alatt bíróság által jogerősen elrendelt felszámolás vagy kényszertörlési eljárás
alá kerül, vagy végelszámolását bejelenti a bírósághoz, vagy adószámát az állami adó- és vámhatóság törli, a már
igénybe vett adókedvezmény jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(9) A termelési folyamat lényegi változását eredményező beruházás esetén adókedvezmény akkor vehető igénybe, ha
az  elszámolható költségek összege meghaladja az  érintett tevékenységhez kapcsolódó eszközökre a  bejelentés,
illetve a kérelem benyújtása adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti értékcsökkenés összegét.
(10) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő kibővítését eredményező beruházás esetén
adókedvezmény akkor vehető igénybe, ha az elszámolható költségek összege legalább 200 százalékkal meghaladja
a  korábban már használatba vett tárgyi eszközöknek és immateriális javaknak a  beruházás megkezdése előtti
adóévben nyilvántartott együttes könyv szerinti értékét.
(11) Az  adókedvezmény igénybevételekor a  ténylegesen felmerült elszámolható költséget a  Magyar Nemzeti Bank
hivatalos – az adóév utolsó napján érvényes – devizaárfolyamának alapulvételével kell forintra átszámítani.
(12) Az  adókedvezmény feltételeinek teljesítését az  állami adóhatóság az  adókedvezmény első igénybevételét követő
harmadik adóév végéig legalább egyszer ellenőrzi.
5. Támogatási intenzitás, támogatástartalom 5. § (1) A Tao. törvény 22/B. § (7) bekezdése szerinti arányt a (2)–(7) bekezdésre figyelemmel kell meghatározni.
 (2) A  támogatási intenzitás mértéke az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott érték figyelemmel
a (3)–(7) bekezdésre.
 (3) Ha az  adózó a  Közép-Magyarország régióban található településen (ide nem értve Közép-Magyarország régió
támogatható településeit) valósítja meg beruházását és a kérelem, vagy a bejelentés időpontjában
a) kisvállalkozásnak minősül, a támogatási intenzitás 20 százalék,
b) középvállalkozásnak minősül, a támogatási intenzitás 10 százalék.
(4) Ha az adózó a  (3) bekezdés szerinti településen kívüli településen valósítja meg a beruházását és a kérelem, vagy
bejelentés időpontjában
a) kisvállalkozásnak minősül, akkor a támogatási intenzitás 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak minősül, akkor a támogatási intenzitás 10 százalékponttal
növelt értéke a (2) bekezdésben meghatározott mértéknek, kivéve, ha a beruházás nagyberuházásnak minősül.
(5) Nagyberuházás esetén a támogatási intenzitás a (2) és (4) bekezdés alapján meghatározott támogatási intenzitás
a) 100 százaléka jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszegig;
b) 50 százaléka a jelenértéken 50 és 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg közötti részre;
c) 34 százaléka a jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeg feletti részre.
(6) Az  (5)  bekezdés alkalmazásakor – az  1.  § (1)  bekezdés 8.  pontja alapján – a  beruházás megkezdését megelőző
háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban megkezdett, támogatott, induló beruházás, új gazdasági
tevékenység végzésére irányuló induló beruházás vagy beruházások elszámolható költségét is figyelembe
véve kell a  támogatástartalmat meghatározni. Ennek során a  kérelem, bejelentés tárgyát képező beruházás és
az  annak megkezdését megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban megkezdett támogatott
induló beruházás, új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás vagy beruházások jelenértéken
meghatározott elszámolható költsége együttes összegének alapulvételével kell meghatározni a  településre
érvényes – a kérelem, illetve a bejelentés benyújtásakor hatályos – támogatási intenzitással a maximálisan adható
állami támogatás összegét. Az  így meghatározott összegből kell levonni a  beruházás megkezdését megelőző
háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban megkezdett beruházás vagy beruházások elszámolható
költségéhez megítélt (járó) állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét (első korlát). Abban az esetben,
ha az  adózó csak jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszegig kéri az  állami támogatás megítélését,
akkor a  100 millió eurónak megfelelő forintösszegig adható állami támogatás összegének és a  kérelemben,
bejelentésben szereplő beruházás megkezdését megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban
megítélt (járó) állami támogatás jelenértéken meghatározott összegének különbsége minősül az  első korlátnak.
Amennyiben az így meghatározott összeg kisebb, mint a kérelemben vagy a bejelentésben szereplő elszámolható
költséghez az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül nyújtható állami támogatás (második korlát), akkor
ez  a  kisebb összeg a  jelenértéken meghatározott nyújtható vagy igénybe vehető állami támogatás felső korlátja.
Fordított esetben a kérelemben vagy a bejelentésben szereplő elszámolható költséghez az összeszámítási szabály
figyelembevétele nélkül nyújtható állami támogatás.
(7) Nagyberuházás esetén a  tényleges támogatási intenzitás nem haladhatja meg a  kérelemben, bejelentésben
jelenértéken szereplő, maximálisan engedélyezhető állami támogatás és a kérelemben, bejelentésben jelenértéken
szereplő elszámolható költség hányadosaként, százalékban kifejezett, két tizedesjegyre kerekített mértéket.
Amennyiben az  Európai Bizottság határozata ettől eltérő mértékről rendelkezik, akkor a  tényleges támogatási
intenzitás nem haladhatja meg az Európai Bizottság jóváhagyása alapján meghatározott mértéket.
6. Az adózó nyilvántartási kötelezettsége 6. § (1) Az  adózónak külön nyilvántartást kell vezetnie, amely tartalmazza a  beruházás keretében üzembe helyezett,
nyilvántartásba vett, az  elszámolható költség részét képező, továbbá a  kötelező üzemeltetési időszak alatt
az állományból kikerült, illetve a szinten tartást szolgáló valamennyi tárgyi eszköz, támogatható immateriális javak
a) üzembe helyezésének, nyilvántartásba vételének időpontját és helyét,
b) bekerülési értékét,
c) hasznos élettartamát,
d) az állományból történő kikerülés időpontját, indokát.
(2) Ha az  adózó az  üzembe helyezett, az  elszámolható költség összegénél figyelembe vett tárgyi eszközöket,
támogatható immateriális javakat a  kötelező üzemeltetési időszakon belül a  befektetett eszközök közül – pótlás
nélkül – kivezeti, vagy – pótlás nélkül – nem üzemelteti a  hatályos, jogerős engedélyben foglaltak szerint, akkor
az ilyen eszközök bekerülési értéke az adókedvezmény alapjául szolgáló elszámolható költséget csökkenti.
7. Az adózó adatszolgáltatási kötelezettsége 7. § (1) Az  adókedvezmény igénybevételének adóéveiben a  társaságiadó-bevallásban a  következő adatokat kell
az adózónak beruházásonként szerepeltetnie:
a) a  beruházás megnevezését, határozattal jóváhagyott adókedvezmény esetében a  határozat számát, más
esetben a bejelentés időpontját (év, hónap, nap);
b) az adóévben igénybe vett adókedvezményt jelenértéken;
c) az első igénybevételtől számítva összesen igénybe vett adókedvezményt jelenértéken;
d) a  beruházáshoz igénybe vett, a  támogatáshalmozódásnál figyelembe veendő állami támogatás
támogatástartalmát.
 (2) Az  adókedvezményre jogosító beruházás üzembe helyezésének adóévében és az  adókedvezmény
igénybevételének adóéveiben a társaságiadó-bevallásban az adózónak a Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés a)–f ) és
h)–j) pontja szerinti beruházás esetén a következő adatokat kell beruházásonként szerepeltetnie:
a) a beruházás befejezésének időpontját;
b) az 1. § (2) bekezdés a) alpontja szerinti, ténylegesen felmerült elszámolható költséget jelenértéken;
c) a fejlesztési adókedvezmény igénybevételének jogcímét.
(3) A Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés a)–b) és i) pontja szerinti beruházásnál az adókedvezmény első igénybevételének
adóévét követő négy adóévben a  társaságiadó-bevallásban a  következő adatokat kell az  adózónak
beruházásonként szerepeltetnie:
a) a  foglalkoztatottak átlagos állományi létszámát és a  beruházás megkezdését megelőző adóévben vagy
–  az  adózó választása szerint – a  beruházás megkezdését megelőző három adóév évesített adataiból
számított számtani átlagnak megfelelő foglalkoztatottak átlagos állományi létszámát vagy
b) az  Sztv. 79.  §-a szerint elszámolható személyi jellegű ráfordítást, és a  beruházás megkezdését megelőző
adóév vagy – az  adózó választása szerint – a  beruházás megkezdését megelőző három adóév évesített
adataiból számított számtani átlagnak megfelelő évesített személyi jellegű ráfordítást attól függően, hogy
az  adózó a  Tao.  törvény 22/B.  § (9) és (14)  bekezdésében foglalt feltételek közül melyiknek a  teljesítését
vállalja.
(4) A Tao. törvény 22/B. § (1) bekezdés g) pontja szerinti beruházásnál
a) az  újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók számát a  beruházás üzembe
helyezését követő harmadik adóévről,
b) az  újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók tekintetében összesen elszámolt
elszámolható költséget jelenértéken az adókedvezmény igénybevételének első adóévében és az azt követő
adóévekben, utoljára a beruházás üzembe helyezését követő ötödik adóévben,
c) a  foglalkoztatottak átlagos állományi létszámát az  adókedvezmény első igénybevételének adóévét követő
harmadik és az azt követő négy adóévben
benyújtott társasági adóbevallásban kell az adózónak szerepeltetnie.
 (5) Ha az  adózó a  beruházást a  kérelemben beruházási kezdőnapként megjelölt napot követő két naptári éven belül
nem kezdte meg, ennek tényéről azon adóévről készült társasági adóbevallásában köteles nyilatkozni, amely
adóévben a beruházás megkezdésére nyitva álló két naptári év eredménytelenül letelt.
8. Az adópolitikáért felelős miniszter nyilvántartási kötelezettsége 8. § Az adópolitikáért felelős miniszter a kérelemről és a bejelentésről külön nyilvántartást vezet, amely
a) kérelem, illetve bejelentés esetén tartalmazza
aa) az adózó azonosító adatait,
ab) a kérelem, illetve a bejelentés érkezésének időpontját,
ac) a kérelem, illetve a bejelentés tárgyát, az adókedvezmény jogcímét,
ad) a kérelem, illetve a bejelentés elbírálásában részt vevő megnevezését,
ae) hiánypótlás esetén a hiánypótlási felhívás időpontját,
af ) a beruházás elszámolható költségét jelenértéken, a beruházás helyét,
ag) az adókedvezmény tervezett összegét folyó áron és jelenértéken,
ah) az adópolitikáért felelős miniszterhez beérkezett bejelentés, vagy kérelem másolatát;
b) kérelem esetén – az a) pontban meghatározottakon túl – tartalmazza továbbá
ba) az eljárási határidő meghosszabbításáról, az eljárás felfüggesztéséről szóló végzést,
bb) a határozat számát és meghozatalának időpontját,
bc) a kérelem visszavonásának időpontját.
9. Közzététel és információszolgáltatás 9. § (1) A  Tao.  törvény 22/B.  § (21)  bekezdése szerinti kötelezettségének teljesítése érdekében az  adópolitikáért felelős
miniszter felhívja az  állami adóhatóságot, hogy a  fejlesztési adókedvezmény igénybevétele esetén a  társasági
adóbevallás esedékessége időpontját követő egy naptári éven belül nyilvánosan, bárki által korlátozás nélkül
hozzáférhető internetes oldalon gondoskodjon az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó mértékű
fejlesztési adókedvezmény igénybe vétele esetén a következő adatok közzétételéről:
a) az adózó neve, székhelye, adószáma,
b) a vállalkozás formája,
c) a beruházás megvalósításának helye (megye),
d) az adózó szakágazati besorolása,
e) a támogatás formája,
f ) a bejelentés nyilvántartásba vételének napja, a határozat jóváhagyásának napja,
g) a beruházás célja.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti közzétételi kötelezettség során az állami adóhatóság a következő sávok szerint teszi közé
az igénybevett adókedvezmény összegét:
1. a 0,5–1 millió eurónak megfelelő forintösszegű adókedvezmény;
2. az 1–2 millió eurónak megfelelő forintösszegű adókedvezmény;
3. a 2–5 millió eurónak megfelelő forintösszegű adókedvezmény;
4. az 5–10 millió eurónak megfelelő forintösszegű adókedvezmény;
5. a 10–30 millió eurónak megfelelő forintösszegű adókedvezmény;
6. a 30 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó mértékű adókedvezmény.
(3) Az  e  § szerint közzétett adatok az  adókedvezmény utolsó igénybevétele évét követő tíz naptári éven belül
interneten nyilvánosan elérhetőek.
10. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Ez  a  rendelet a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó
támogatást tartalmaz.
12. § A 7. § (2) bekezdésében és (5) bekezdésében foglaltakat az N 651/2006 számú Állami Támogatás – Magyarország
támogatási programra tekintettel benyújtott bejelentés és kérelem vonatkozásában is alkalmazni kell.
13. § Hatályát veszti a  fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X. 16.) Korm. rendelet és a  fejlesztési
adókedvezményről szóló 206/2006. (X. 16.) Korm. rendelet, valamint az  Európai Közösséget létrehozó Szerződés
87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről
szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet módosításáról szóló 315/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2007. (HK 4.) HM határozata a Magyar Honvédség 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 1997. szeptember 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1967. szeptember 1.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj.
Rövidített megnevezése: MH 93. PS vv.z. 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 8000 Székesfehérvár, Zámolyi út 2.
Postacíme: 8001 Székesfehérvár, Pf. 153/V. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei, azok székhelyei:
Magyar Honvédség 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Ezred, 6200 Kiskőrös, Soltvadkerti út.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751427 Fő véderők tevékenysége. 7.8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, önálló zászlóalj jogállású szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.10 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 10.11 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 1 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 23. pont.
7 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11 Módosította: 40/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11.12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata: A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842207 Honvédelmi K+F politika és a hozzá kapcsolódó források igazgatása és szervezése;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842543 Katasztrófavédelmi helyreállítási tevékenység (kivéve ár- és belvízvédelem).
13.14 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.15 16 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: parancsnok; b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.17 18 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.19 20 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.21 22 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Magyar Honvédség 93. Petőfi Sándor
Vegyivédelmi Zászlóalj parancsnoka 2007. március 1-jét követő 60 napon belül módosítja és azt szolgálati úton
jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz. 18.23 24 Ez a határozat 2007. március 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség 93. Petőfi Sándor
Vegyivédelmi Zászlóalj alapításáról szóló 130/1997. HM határozat és az azt módosító 19/2001. (HK 4.) HM határozat és
62/2004. (HK 17.) HM határozat hatályát veszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
49/2017. (XI. 30.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Namíbiai Köztársaság Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás, valamint a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelet 2–4. §-a hatálybalépéséről.
A 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. szeptember 22-i 153. számában kihirdetett,
a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás 2. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az 1. cikkben szereplő felajánlás érintett Partner általi elfogadásának napját követő 30. napon
lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges felajánlás Namíbiai Köztársaság általi elfogadásának napja: 2017. november 8.
A 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése értelmében:
„A 2–4. § azon időpontban lép hatályba, amikor a Megállapodás 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek
elsőként teljesülnek Magyarország és egy Partner vonatkozásában.”
A Magyarország Kormánya és a Namíbiai Köztársaság Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak
biztosításáról szóló Megállapodás, amely vonatkozásában elsőként teljesülnek a hatálybalépéshez szükséges
feltételek, továbbá ezzel egyidejűleg a kihirdető Korm. rendelet 2–4. §-a hatálybalépésének napja: 2017. december 8.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Namíbiai Köztársaság Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak
biztosításáról szóló Megállapodás, valamint a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelet 2–4. §-a 2017. december 8-án, azaz kettőezer-tizenhét
december nyolcadik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1593/2014. (X. 30.) Korm. határozata a Rendőrség, a Nemzeti Védelmi Szolgálat és a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ 2014. működéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében költségvetési fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Rendőrség és a  Nemzeti Védelmi Szolgálat finanszírozása érdekében a  Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok által felhasználható központosított előirányzatok
cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Védelmi Szolgálat cím javára 122,7 millió forint,
b) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára 8644,5 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ 2014.
évi működéséhez szükséges források biztosítása érdekében 20 000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 1. A  helyi önkormányzatok
általános működésének és ágazati feladatainak támogatása cím, 3. A  települési önkormányzatok egyes szociális,
gyermekjóléti és gyermekétkeztetési feladatainak támogatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Köznevelési feladatellátás és irányítás intézményei cím javára, a 2. melléklet
szerint;
Felelős: belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy 2014. december 10-éig számoljon be a  Kormány által a  2.  pont
szerint biztosított többletforrások felhasználásáról, és tegyen javaslatot a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ
2014. év végéig folytatandó kiegyensúlyozott gazdálkodásához szükséges intézkedésekre.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 10.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2014. (III. 20.) ME határozata Magyarország és Algéria között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország és Algéria között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a  jövedelem- és a  vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert és a  külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően
az Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1277/2019. (V. 15.) Korm. határozata a Nemzetközi Versenyhálózat (International Competition Network) 2021. konferenciájának magyarországi megrendezése érdekében pályázat benyújtásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2021. évben Budapest legyen a  házigazdája a  Nemzetközi Versenyhálózat konferenciának
(a  továbbiakban: Konferencia) és támogatja, hogy a  Gazdasági Versenyhivatal a  Konferencia megrendezésére
vonatkozó pályázatot benyújtsa a Nemzetközi Versenyhálózathoz;
2. a Konferencia sikeres megrendezése érdekében felhívja a pénzügyminisztert, hogy a Konferencia megrendezésének
elnyerése esetén gondoskodjon – a Gazdasági Versenyhivatal elnöke által készített részletes, ütemezett költségterv
alapján – a  rendezéshez szükséges legfeljebb 407 695 000 forint forrás biztosításáról a  központi költségvetés
XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaviszony egyoldalú megszüntetésére irányadó szabályok a 2011. január 1-jén hatályos
szabályok szerint legyenek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben
meghatározott „a munkaviszony egyoldalú megszüntetésére irányadó szabályok” alatt, ugyanis nem egyértelműen
meghatározott, hogy egy eredményes népszavazást követő jogalkotás pontosan milyen jogszabályokat, milyen
módon és mértékben érintene.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű
a jogalkotó számára sem, ugyanis egy eredményes ügydöntő népszavazást követően, a „nem” szavazatok többsége
esetén nem lenne egyértelmű, hogy terheli-e, és ha igen, milyen tartalommal jogalkotási kötelezettség.
Fentiek értelmében nem lehet országos népszavazást tartani, és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1692/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a KEHOP-1.4.0-15-2015-00005 azonosító számú („Árvízvédelmi védvonalak mértékadó árvízszintre történő kiépítése, védvonalak terhelésének csökkentése Felső-Tiszán, Tivadari híd és környezete” című) és a KEHOP-1.4.0-15-2015-00006 azonosító számú („Árvízvédelmi védvonalak mértékadó árvízszintre történő kiépítése, védvonalak terhelésének csökkentése a Felső-Tiszán, a Tivadari híd feletti szakaszon” című) projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a KEHOP-1.4.0-15-2015-00005 azonosító számú, „Árvízvédelmi védvonalak mértékadó árvízszintre történő
kiépítése, védvonalak terhelésének csökkentése Felső-Tiszán, Tivadari híd és környezete” című és
b) a KEHOP-1.4.0-15-2015-00006 azonosító számú, „Árvízvédelmi védvonalak mértékadó árvízszintre történő
kiépítése, védvonalak terhelésének csökkentése a Felső-Tiszán, a Tivadari híd feletti szakaszon” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növeléséhez az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1084/2016.
(II.  29.) Korm.  határozat (a továbbiakban: éves fejlesztési keret) módosítására a  projektek 1.  pont szerinti
többlettámogatásához szükséges 825 012 056 forint többletforrás biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítására vonatkozó javaslat megtételével
egyidejűleg Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2012. (XI. 22.) OGY határozata Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 23. B. 26.035/2012/7.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1/2013. (I. 29.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 5,50%. 2. § (1) Ez a rendelet 2013. január 30-án lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 25/2012. (XII. 18.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
45/2010. (HK 4.) MH GEOSZ SZF intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 7123 IGEO „Digitális térképészeti információk optikai hordozókon” EDITION 2) alkalmazásba vételéről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben, az
egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO
egységesítési dokumentumainak feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(7) bekezdése, továbbá az 5. § (2) bekezdés d) pontja és
a (4) bekezdés alapján az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés célja a NATO egységesítési egyezménynek a katonai térképészet szakterületén történő végrehajtása olyan szabvány módszer meghatározásával,
amelynek az alkalmazásával a digitális térképészeti adatok
a felhasználáshoz bekódolhatók, valamint kompakt leme-
zes – csak olvasható tárolón (CD-ROM) – sokoldalú digitális lemezen (DVD), illetőleg az azokból származtatott
hordózókon terjeszthetők legyenek.
2. Az intézkedés hatálya kiterjed mindazokra a személyekre, akik a szabványosítási dokumentációt a szolgálati,
illetve munkaköri feladataik végrehajtása során alkalmazzák (alkalmazók).
3. A STANAG 7123 IGEO (EDITION 2) „Digitális térképészeti információk optikai hordozókon” című dokumentumot kiadom.
4. A dokumentáció tartalma: – a digitális állomány felírásának (tárolásának) általános műszaki leírása, úgymint: sorrend, formátum, kötetek
és file-struktúra, adatkódolás, könyvtár-struktúra, file- és
könyvtár elnevezési konvenció, beágyazás, címkézés;
– a hordozón lévő információk feltüntetése a borítón és
a mellékletekben.
5. A kiadott dokumentumot, mint Egységes NATO Előírást 2010. május 1. napjától kell alkalmazni.
6. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba,
egyidejűleg a 112/2002. (HK 29.) HM TSZF intézkedés
hatályát veszti.
Tóth László okleveles mérnök ezredes s. k.,
MH GEOSZ szolgálatfőnök