type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2017. (X. 18.) EMMI rendelete a vezetői megbízással rendelkező szociális szolgáltatást nyújtó személyek vezetőképzéséről.
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 132.  § (2)  bekezdés b), f ) és k)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 13. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 21.  § és a  24.  § tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  §
(2) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 48. § 5. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 22. §, valamint az 5., 6., 7. és 8. melléklet tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
132.  § (2)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 23.  § és a  25.  §, valamint a  9. és 10.  melléklet tekintetében a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi
III. törvény 132. § (2) bekezdés f ) és k) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) Az e rendeletben meghatározottak szerint – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – szociális ágazati vezetőképzésen
köteles részt venni a személyes gondoskodást végző személy, ha
a) állami, egyházi vagy nem állami fenntartású szociális szolgáltató, szociális intézmény, gyermekjóléti,
gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző szolgáltató, intézmény, hálózat vagy javítóintézet
(e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: intézmény) intézményvezetője,
b) integrált vagy közös igazgatású intézmény önálló szervezeti egységének vezetője vagy helyettese,
c) intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározott, a  munkamegosztás szempontjából
elkülönült szervezeti egység vezetője, vagy
d) vezető gondozó, vezető ápoló, osztályvezető ápoló, szociális és mentálhigiénés csoportvezető, vezető
pedagógus, bölcsődei, mini bölcsődei tagintézmény-vezető
[az a)–d) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: vezető].
(2) A vezetőképzésben való részvételi kötelezettség nem vonatkozik:
a) az első alkalommal vezetői megbízást kapott személyre, aki a vezetői feladatokat legfeljebb egy év határozott
ideig látja el; továbbá
b) a szakápolási központban vezető szakápolóként foglalkoztatott személyre.
(3) Ha a (2) bekezdés a) pontja szerinti vezető vezetői megbízása egy éven túl meghosszabbításra kerül, vagy a vezető
ismételten megbízásra kerül, a vezetőképzésben való részvételi kötelezettségének kezdete a meghosszabbítás vagy
az ismételt megbízás kezdő időpontja.
2. § (1) A  vezető a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Szt.) 92/D.  §
(1) és (2)  bekezdése szerinti továbbképzési kötelezettségét a  vezetőképzésen való részvétellel és a  vizsga sikeres
letételével teljesíti.
(2) Az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti személy a  továbbképzési kötelezettségét a  személyes gondoskodást végző
személyek továbbképzéséről és a szociális szakvizsgáról szóló miniszteri rendelet szerint teljesíti.
(3) Az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti személy a  továbbképzési kötelezettségét az  egészségügyi szakdolgozók
továbbképzésének szabályairól szóló miniszteri rendelet, továbbá a  személyes gondoskodást végző személyek
továbbképzéséről és a szociális szakvizsgáról szóló miniszteri rendelet szerint teljesíti.
(4) Ha a vezető a vezetőképzésre vonatkozó kötelezettségét az e rendelet szerint rá irányadó képzési időszakban nem
teljesíti, vezetői beosztásban a képzés teljesítéséig nem foglalkoztatható, kivéve a képzési időszakban pótvizsgára
jelentkező vezető, a pótvizsga időpontjáig.
3. § A vezetőképzés olyan hatósági képzés, melynek célja a  vezetői tevékenységhez szükséges alkalmasság és
kompetenciák gyakorlatorientált fejlesztése.
4. § (1) A vezetőképzés szintjei:
a) az alap vezetőképzés és
b) a mester vezetőképzés.
(2) Az alap, illetve a mester vezetőképzés alapozó és megújító képzési szakaszokból áll.
5. § (1) A vezető – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – alap vezetőképzés teljesítésére köteles.
 (2) Mester vezetőképzés teljesítésére köteles:
a) az 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti vezető és
b) a  lakóotthon kivételével az  Szt.-ben meghatározott bentlakásos intézmény telephelyének, a  lakásotthon
kivételével a  gyermekotthon telephelyének, az  utógondozó otthon telephelyének, a  családok átmeneti
otthona telephelyének, a gyermekek átmeneti otthona telephelyének, továbbá a javítóintézet telephelyének
vezetője.
6. § A vezető az alap, illetve a mester vezetőképzés keretében
a) a vezetői megbízás kezdetétől számított egy éven belül alapozó képzés teljesítésére, továbbá
b) az  alapozó képzés teljesítésének időpontjától számított két éven belül, majd ezt követően kétévenként
megújító képzés teljesítésére
köteles. 7. § (1) Az alap vezetőképzésre kötelezett:
a) alapozó képzésének időtartama 80 óra, amelyből 30 óra az elméleti és 50 óra a gyakorlati képzés;
b) megújító képzésének időtartama 15 óra, amelyből 5 óra az elméleti és 10 óra a gyakorlati képzés.
(2) A mester vezetőképzésre kötelezett:
a) alapozó képzésének időtartama 120 óra, amelyből 50 óra az elméleti és 70 óra a gyakorlati képzés;
b) megújító képzésének időtartama 25 óra, amelyből 10 óra az elméleti és 15 óra a gyakorlati képzés.
8. § (1) A  6.  § szerinti képzési időszakok számításánál nem kell figyelembe venni azt az  időtartamot, amely alatt a  vezető
szülési szabadságot, három hónapot meghaladóan fizetés nélküli szabadságot, hat hónapot meghaladóan
táppénzt, baleseti táppénzt vesz igénybe.
(2) Ha a vezető vezetői megbízása módosul, vagy a vezető új vezetői megbízást kap, és
a) mindkét vezetői megbízás alapján azonos szintű vezetőképzésre köteles, vagy a korábbi vezetői megbízása
alapján mester vezetőképzésre, a későbbi vezetői megbízása alapján alap vezetőképzésre köteles, a korábbi
képzési időszaka tovább folytatódik,
b) a  korábbi vezetői megbízása alapján alap vezetőképzésre, a  későbbi vezetői megbízása alapján mester
vezetőképzésre köteles, a képzési időszak a későbbi vezetői megbízástól számítva újrakezdődik.
(3) Ha a  vezető vezetői megbízása megszűnik, és a  vezetői megbízás megszűnését követő 6 hónapon belül újabb
vezetői megbízást kap, a  képzési időszak számítására a  (2)  bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy
a  korábbi vezetői megbízás megszűnésének időpontja és az  újabb vezetői megbízás kezdő időpontja közötti
időszakot a képzési időszak számításánál nem kell figyelembe venni.
(4) Ha a vezető vezetői megbízása megszűnik, és a vezetői megbízás megszűnését követő hat hónap elteltét követően
újabb vezetői megbízást kap, a képzési időszaka újrakezdődik.
9. § (1) Ha a  vezető a  mester vezetőképzés alapozó képzését teljesítette, azt az  alap vezetőképzés alapozó képzésének
teljesítéseként is el kell fogadni.
(2) Ha a  vezető a  mester vezetőképzés megújító képzését az  adott képzési időszakra nézve teljesítette, azt az  alap
vezetőképzés megújító képzésének az adott képzési időszakra vonatkozó teljesítéseként is el kell fogadni.
10. § (1) A  vezetőképzés a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által jóváhagyott
oktatási program (a továbbiakban: oktatási program) alapján történik.
(2) Az oktatási programot a miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi, valamint intézkedik annak
a Szociális Ágazati Portálon történő közzétételéről.
11. § (1) Vezetőképzést a Semmelweis Egyetem önálló szervezeti egysége (a továbbiakban: képzésszervező) végzi.
 (2) A képzésszervező
a) ellátja a vezetőképzéshez kapcsolódó teljes körű képzésmenedzsmentet,
b) kidolgozza és szükség szerint aktualizálja az oktatási programot,
c) szervezi a képzéseket,
d) lebonyolítja a képzéseket,
e) kidolgozza a képzés tananyagait, vizsgatémáit, vizsgafeladatait,
f ) koordinálja a vizsgára, pótvizsgára jelentkezéseket,
g) szervezi, lebonyolítja és végzi a képzésen részt vevők vizsgáztatását,
h) vizsgaszabályzatot készít, valamint ellenőrzi a vizsgák szabályszerű lebonyolítását,
i) a képzésen részt vevők részére sikeres vizsga esetén tanúsítványt állít ki,
j) biztosítja a hálózati működést a képzésben korábban részt vettek körében,
k) kezdeményezi és koordinálja a szakmai fejlesztéseket, innovációkat,
l) biztosítja a minőségfejlesztést,
m) kezdeményezi és szervezi az ágazati kutatásokat, és
n) szervezi és lebonyolítja a  képzésben részt vevő oktatók képzését, és évente szakmai konzultációt biztosít
számukra.
 (3) A  képzésszervező minden év januárjában közleményt jelentet meg a  honlapján az  adott évben meghirdetett
képzésekkel kapcsolatban. A közleménynek tartalmaznia kell:
a) az adott képzés szintjének megjelölését,
b) a képzés alapozó vagy megújító szakaszának megjelölését,
c) a képzés elméleti és gyakorlati óraszámait,
d) a képzésre történő jelentkezés határidejét, valamint a jelentkezéssel kapcsolatos információkat,
e) a képzés tervezett időpontját, helyszínét,
f ) a képzés lebonyolításának módját,
g) a képzési, valamint a vizsgadíjat és
h) a képzési és vizsgaszabályzatot.
12. § (1) A vezetőképzésre a képzésszervező által közzétett jelentkezési lapnak a képzésszervezőhöz történő megküldésével
lehet jelentkezni. A jelentkezés elfogadásának feltétele a képzési díj megfizetése.
(2) A  vezetőképzésre jelentkező a  képzésszervező által rendszeresített jelentkezési lapon nyilatkozik arról, hogy
a személyes adatainak a képzésszervező által történő kezeléséhez hozzájárul.
(3) A  vezetőképzésre jelentkezhet az  a  felsőfokú végzettséggel rendelkező személy is, aki e  rendelet szerint nem
kötelezett vezetőképzésre. A  jelentkezés az  (1) bekezdésben foglalt feltételeken túl, a vezetőképzésre kötelezettek
jelentkezésének elfogadását követően az  adott képzésen fennmaradó szabad létszámkeret terhére kerülhet
elfogadásra.
(4) A képzésszervező a jelentkezési határidőt követő 15 napon belül a jelentkezés elfogadásáról és a képzés indulásának
várható időpontjáról, helyszínéről elektronikus levélben visszaigazolást küld a képzésre jelentkező részére.
13. § A vezetőképzésre kötelezett esetében a vezetőképzés rá irányadó szintjére, illetve szakaszára vonatkozó képzési díj,
vizsgadíj, valamint pótvizsgadíj a munkáltatót terheli. A munkáltató a kötelező vezetőképzés miatti távollét idejére
munkaidő-kedvezményt és távolléti díjat köteles biztosítani.
14. § (1) Az oktatási programban foglaltak megvalósulását a miniszter jogosult ellenőrizni.
 (2) A  képzésszervező a  miniszter részére minden év január 31-ig beszámolót készít az  előző évben lebonyolított
képzésekről. 15. § (1) A  vezetőképzés írásbeli vizsgával zárul. A  vizsgára bocsátás feltétele a  képzési órák legalább 85%-án történt és
igazolt részvétel.
(2) A  vizsgára jelentkezés határidejéről, valamint a  vizsga időpontjáról a  képzésszervező a  képzés befejezését követő
tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a képzésen részt vevőket.
(3) A  vizsgára a  képzésszervező által közzétett jelentkezési lapnak a  képzésszervezőhöz történő megküldésével és
a vizsgadíj egyidejűleg történő megfizetésével lehet jelentkezni.
(4) A vizsgán elérhető eredmény:
a) „kiválóan megfelelt”,
b) „jól megfelelt”,
c) „megfelelt” vagy
d) „nem felelt meg”
lehet.
16. § Ha a  vizsgázó a  vizsgát rajta kívül álló elháríthatatlan okból elmulasztja, és a  mulasztását igazolja, részére
– az elmulasztott vizsgát követő hatvan napon belüli időpontra – második vizsgaidőpontot kell kijelölni. A vizsgázót
a vizsgaidőpontról a vizsga napját legalább tizenöt nappal megelőzően írásban tájékoztatni kell.
17. § (1) A  sikertelen, nem igazoltan elmulasztott vagy két alkalommal elmulasztott vizsga esetén a  vizsgázó a  sikertelen,
nem igazoltan elmulasztott vagy második alkalommal elmulasztott vizsga időpontját követő hatvan napon belül
pótvizsgát tehet. Ha a  vizsgázó a  pótvizsgát rajta kívül álló elháríthatatlan okból elmulasztja, és a  mulasztását
igazolja, részére – az  elmulasztott pótvizsgát követő hatvan napon belül – újabb pótvizsga-lehetőséget kell
biztosítani.
(2) A pótvizsga díjköteles, melynek mértéke a pótolni kívánt vizsga díjával megegyező.
18. § (1) A képzésszervező a 15. § (4) bekezdés a)–c) pontja szerinti sikeres vizsgát követő 8 napon belül tanúsítványt állít ki
a képzésben részt vevő személy részére.
(2) A tanúsítvány tartalmi és formai követelményeit
a) az alap vezetőképzés alapozó képzése tekintetében az 1. melléklet,
b) az alap vezetőképzés megújító képzése tekintetében a 2. melléklet,
c) a mester vezetőképzés alapozó képzése tekintetében a 3. melléklet,
d) a mester vezetőképzés megújító képzése tekintetében a 4. melléklet
tartalmazza.
(3) A képzésszervező az általa kiadott tanúsítványokról nyilvántartást vezet.
19. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
20. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépésének napján vezetőképzésre kötelezett és szociális vagy pedagógus-szakvizsgával
rendelkező személy első képzési időszaka 2020. december 31-éig tart. Az  e  rendelet hatálybalépésének napján
vezetőképzésre kötelezett és szociális vagy pedagógus-szakvizsgával nem rendelkező személy első képzési időszaka
– a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2019. december 31-éig tart. Az első képzési időszak alatt az alapozó képzést
kell teljesíteni.
(2) Az  e  rendelet hatálybalépésének napján vezetőképzésre kötelezett és pedagógus-szakvizsgára irányuló képzésen
részt vevő személy első képzési időszaka 2020. december 31-éig tart. Az  első képzési időszak alatt az  alapozó
képzést kell teljesíteni.
21. § A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai
feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet (a továbbiakban: NMr.) 3. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A személyes gondoskodást nyújtó, vezetői megbízással rendelkező személy a vezetői megbízással rendelkező
szociális szolgáltatást nyújtó személyek vezetőképzéséről szóló 25/2017. (X. 18.) EMMI rendelet szerinti
vezetőképzés teljesítésére köteles.”
22. § (1) A  személyes gondoskodást végző személyek adatainak működési nyilvántartásáról szóló 8/2000. (VIII. 4.)
SZCSM rendelet (a továbbiakban: Mr.) 5. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A munkavállaló)
„b) az adatokban bekövetkezett változásokat harminc napon belül,”
(köteles a munkáltatónak bejelenteni és rendelkezésre bocsátani az igazolásokra szolgáló iratok másolatát.)
(2) Az Mr. 5. §-a a következő c) ponttal egészül ki:
(A munkavállaló)
„c) a  továbbképzési, illetve a  vezetőképzési kötelezettség teljesítését az  arról szóló igazolás, illetve tanúsítvány
kézhezvételét követő harminc napon belül”
(köteles a munkáltatónak bejelenteni és rendelkezésre bocsátani az igazolásokra szolgáló iratok másolatát.)
(3) Az Mr. 6. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6. § (1) A munkáltató
a) a  továbbképzésre kötelezett munkavállaló továbbképzési kötelezettségének teljesítését a  tárgyévet követő év
február 28-áig,
b) a vezetőképzésre kötelezett munkavállaló vezetőképzési kötelezettségének teljesítését az arról szóló tanúsítvány
bemutatását követő harminc napon belül
jelenti a nyilvántartónak a 4. számú melléklet szerinti adatlapon.
(2) Az  adatlaphoz mellékelni kell a  továbbképzési programon való részvételről a  továbbképzés szervezője által
kiállított igazolás, illetve a vezetőképzés elvégzéséről szóló tanúsítvány másolatát.
(3) Ha a  személyes gondoskodást végző személyek továbbképzéséről szóló miniszteri rendelet vagy a  vezetői
megbízással rendelkező szociális szolgáltatást nyújtó személyek vezetőképzéséről szóló miniszteri rendelet
rendelkezései szerint megszakadt továbbképzési, illetve képzési időszak tovább folytatódik, a  továbbképzési,
illetve a képzési időszak megszakadásáig teljesített továbbképzések, illetve vezetőképzés elvégzésének igazolására
az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Az  önbejelentésre kötelezett továbbképzési és vezetőképzési kötelezettségének bejelentésére
az (1)–(3) bekezdésben foglaltak megfelelően irányadóak.”
(4) Az Mr. 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. § (1) A nyilvántartó az 5. számú melléklet szerint igazolást állít ki
a) a működési nyilvántartásba vételről,
b) a  továbbképzési, vezetőképzési kötelezettség jellegének változása esetén annak működési nyilvántartásba
vételéről, továbbá
c) új továbbképzési, képzési időszak kezdetekor, ha a  továbbképzésre kötelezett a  továbbképzési, illetve
a  vezetőképzésre kötelezett a  vezetőképzési kötelezettségének eleget tett, és a  működési nyilvántartásból való
törlésre okot adó körülmény nem merült fel.
(2) A nyilvántartásba vételről szóló igazolás
a) a nyilvántartásba vett személyre irányadó továbbképzési vagy képzési időszak végéig,
b) a továbbképzési, vezetőképzési kötelezettség jellege változásának időpontjáig vagy
c) – a  vezetőképzésre nem kötelezett és a  továbbképzési kötelezettség alól a  reá irányadó öregségi
nyugdíjkorhatárra vagy a  nevelőszülő-képesítés megszerzése alóli mentességre tekintettel mentesülő személy
esetén – a  munkaviszony, a  nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony vagy a  személyes gondoskodást nyújtó
tevékenység megszűnéséig
érvényes.
(3) A nyilvántartó az igazolást a munkáltatónak, önbejelentés esetén a nyilvántartásba vett személynek küldi meg.
A munkáltató az igazolást a munkavállaló részére köteles átadni.
(4) Ha a  nyilvántartásba vétel munkáltatói bejelentés alapján történt, a  nyilvántartó a  nyilvántartásba vételről
a 6. számú melléklet szerint visszaigazolást küld a munkáltatónak.
(5) A működési nyilvántartásba vett személy a nyilvántartásba vételről szóló igazolást
a) az (1) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti új igazolás kiállításáig, vagy
b) – ha a  személyes gondoskodást végző személyek továbbképzéséről szóló miniszteri rendelet alapján
a  továbbképzési kötelezettség alól a  reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárra vagy a  nevelőszülő-képesítés
megszerzése alóli mentességre tekintettel mentesül, és a  vezetői megbízással rendelkező szociális szolgáltatást
nyújtó személyek vezetőképzéséről szóló miniszteri rendelet alapján vezetőképzésre nem kötelezett  –
a  munkaviszonyának, nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyának, vagy önbejelentésre kötelezett személy esetén
a személyes gondoskodást nyújtó tevékenységének megszűnéséig
köteles megőrizni.
(6) Ha a munkavállaló nem tett eleget a továbbképzési kötelezettségének, a nyilvántartó erről értesíti a munkáltatót.”
(5) Az Mr. a következő 10. §-sal egészül ki:
„10.  § A  munkáltató, illetve az  önbejelentésre kötelezett a  vezetői megbízással rendelkező szociális szolgáltatást
nyújtó személyek vezetőképzéséről szóló 25/2017. (X. 18.) EMMI rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül
a 2. számú melléklet szerinti adatlapon bejelenti a nyilvántartónak a vezetőképzésre kötelezett adatait.”
(6) Az Mr. 1. számú melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
 (7) Az Mr. 2. számú melléklete helyébe a 6. melléklet lép.
 (8) Az Mr. 4. számú melléklete helyébe a 7. melléklet lép.
 (9) Az Mr. 5. számú melléklete helyébe a 8. melléklet lép.
23. § (1) A  személyes gondoskodást végző személyek továbbképzéséről és a  szociális szakvizsgáról szóló 9/2000. (VIII. 4.)
SZCSM rendelet (a továbbiakban: Tszr.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. főállás: több egyidejűleg fennálló munkaviszony vagy közalkalmazotti jogviszony esetén az  a  jogviszony,
amelyben a  munkaidő hosszabb, azonos hosszúságú munkaidejű munkaviszonyok vagy közalkalmazotti
jogviszonyok esetén pedig az a jogviszony, amelyiket korábban létesítették;
2. képesítéshez kötött tevékenység: képesítési előíráshoz kötött tevékenység
a) a  személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló
1/2000. (I. 7.) SZCSM rendelet,
b) a  személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai
feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet vagy
c) a javítóintézetek rendtartásáról szóló 1/2015. (I. 14.) EMMI rendelet
alapján;
3. személyes gondoskodást végző személy: az a személy, aki
a) képesítéshez kötött tevékenységet főállásban, munkaviszonyban vagy közalkalmazotti jogviszonyban,
nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban vagy egyéni vállalkozás keretében végez, és
b) a képesítési előírásoknak megfelelő szakképesítéssel rendelkezik.
(2) A  személyes gondoskodást végző személy – a  (3) és (4)  bekezdésben foglalt kivétellel – folyamatos szakmai
továbbképzésben köteles részt venni (a továbbiakban: továbbképzésre kötelezett).
(3) E  rendelet hatálya nem terjed ki – az  első alkalommal vezetői megbízást kapott és a  vezetői feladatokat
legfeljebb egy év határozott ideig ellátó személy, továbbá a  kizárólag intézményvezető-helyettesi vezetői
feladatokat ellátó személy kivételével – a  vezetői megbízással rendelkező, személyes gondoskodást végző
személyre.
(4) A személyes gondoskodást végző személy mentesül a továbbképzési kötelezettség alól, ha
a) a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár eléréséhez öt évnél rövidebb idő van hátra,
b) heti 15 óránál kevesebb időtartamban végez személyes gondoskodást vagy
c) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 165. § (2) bekezdés b) pontja
alapján vagy a  nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony és a  helyettes szülői jogviszony egyes kérdéseiről szóló
kormányrendelet alapján a nevelőszülő-képesítés megszerzése alól mentesül.”
(2) A Tszr. 2. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A  továbbképzési időszak megszakad, ha a  továbbképzésre kötelezett a  vezetői megbízással rendelkező
szociális szolgáltatást nyújtó személyek vezetőképzéséről szóló 25/2017. (X. 18.) EMMI rendelet szerinti
vezetőképzés teljesítésére válik kötelezetté. Ha az  érintett személy a  továbbképzési időszak megszakadását
követő egy éven belül ismét e  rendelet szerinti továbbképzésre válik kötelezetté, a  továbbképzési időszak tovább
folytatódik, és a  továbbképzési időszak megszakadásig szerzett pontokat a  továbbképzési pontok teljesítésekor
figyelembe kell venni.”
(3) A Tszr. 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  továbbképzési időszakba – a  (4)  bekezdésben meghatározott kivétellel – nem számít bele az  az idő, amely
alatt a  továbbképzésre kötelezett szülési szabadságot, három hónapot meghaladóan fizetés nélküli szabadságot
vagy hat hónapot meghaladóan táppénzt, baleseti táppénzt vesz igénybe (a továbbiakban: szünetelés).”
(4) A Tszr. 3. § (5) bekezdése a következő f )–h) pontokkal egészül ki:
(A minősített továbbképzési programok típusai a következők:)
„f ) szakmai e-learning: elméleti, illetve gyakorlati tartalmú kurzus, egyes szakmai témaköröket legalább
5  órában feldolgozó és számonkéréssel végződő továbbképzés, amelyen való részvétellel legalább 4, legfeljebb
20 továbbképzési pont szerezhető;
g) szakmai blended-learning: egyes szakmai témaköröket legalább 4-4 órás személyes kontakt óra és online
foglalkozás keretében feldolgozó, számonkéréssel végződő továbbképzés, amelyen való részvétellel legalább
4, legfeljebb 20 továbbképzési pont szerezhető;
h) szakmai terepgyakorlati továbbképzés: egyes szakmai témaköröket az  oktató által a  hallgatóra bízott szakmai
feladatok elvégzésével egyidejűleg, terepgyakorlatok keretében, legalább 5 órában feldolgozó, számonkéréssel
végződő továbbképzés, amelyen való részvétellel legalább 4, legfeljebb 20 továbbképzési pont szerezhető.”
(5) A Tszr. 3. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  továbbképzés szervezője a minősített továbbképzési programon való részvételről, illetve a program szerinti
feltételek teljesítéséről az 1. számú melléklet szerinti igazolást adja ki.”
(6) A Tszr. 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  továbbképzési programok minősítését, a  továbbképzési pontértékek meghatározását a  Szociális és
Gyermekvédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) végzi.”
(7) A Tszr. 4. §-a a következő (3) és (3a) bekezdésekkel egészül ki:
„(3) A minősítés három évre érvényes
a) szakmai tanfolyam,
b) szakmai személyiségfejlesztő foglalkozás,
c) szakmai e-learning,
d) szakmai blended-learning és
e) szakmai terepgyakorlati továbbképzés
esetén.
(3a) A minősítés egyszeri alkalomra érvényes
a) szakmai tanácskozás,
b) külföldi vagy hazai tanulmányút és
c) szakmai műhely
esetén.”
(8) A Tszr. 4. § (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A továbbképzési program minősítési díja)
„a) szakmai tanfolyam, szakmai személyiségfejlesztő foglalkozás, szakmai e-learning, szakmai blended-learning,
illetve szakmai terepgyakorlati továbbképzés esetén a  közalkalmazottak részére a  központi költségvetésről szóló
törvényben meghatározott, az  „A” fizetési osztály első fizetési fokozata szerinti garantált illetmény összegének
(a továbbiakban: alapdíj) 70%-a,”
(9) A Tszr. 4. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az  adott negyedévben érvényes minősítéssel rendelkező továbbképzési program csak a  (6)  bekezdés
szerinti közzétételt követően indítható azzal, hogy a  továbbképzés szervezője köteles a  továbbképzés tényleges
indítását a  2/A. számú melléklet szerinti adattartalommal a  Főigazgatóságnak az  indítást megelőzően legalább
10 munkanappal bejelenteni.”
(10) A Tszr. 4. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A  (6)  bekezdés szerint közzétett továbbképzési program a  közzétételben meghatározott minősítés
érvényességéig szervezhető. A továbbképzés szervezője
a) – a  szakmai e-learning kivételével – a  megszervezésre került továbbképzési programról a  3. számú melléklet
szerinti adattartalommal a továbbképzés lebonyolítását követő hónap utolsó napjáig,
b) a megszervezésre került szakmai e-learningről a 3. számú melléklet szerinti adattartalommal a tárgyévet követő
február 28-áig,
c) a megszervezésre nem került továbbképzési programról a 4. számú melléklet szerinti adattartalommal a tárgyévet
követő év február 28-áig
beszámol, illetve bejelentést tesz a Főigazgatóság részére.”
(11) A Tszr. 4/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás a  program minősítési kérelmének eredeti teljes körű dokumentációját,
a program engedélyszámát és címét, a továbbképzés helyszínét, időpontját, időtartamát, a  jelenléti ívet – szakmai
e-learning, szakmai blended-learning és szakmai terepgyakorlati továbbképzés esetén a  résztvevők névsorát  –,
a résztvevők működési nyilvántartási számát és a részvételi díjat, továbbá
a) szakmai tanfolyam esetén a  tanfolyami naplót, az  ismeretek számonkéréséről készült – a  számonkérést végzők
aláírásával ellátott – jegyzőkönyvet, valamint írásbeli számonkérés esetén a  továbbképzésben részt vevők által
készített dolgozatot, illetve tesztet,
b) szakmai személyiségfejlesztő foglalkozás esetén a trénerek nevét és az alkalmazott módszert,
c) szakmai tanácskozás esetén az előadások címét,
d) külföldi vagy hazai tanulmányút esetén a tanulmányozott módszert,
e) szakmai műhely esetén a fórumok szakmai témáját,
f ) szakmai e-learning és szakmai blended-learning esetén az ismeretek számonkéréséről készült dolgozatot, illetve
tesztet,
g) szakmai terepgyakorlati továbbképzés esetén a számonkérésről készült jegyzőkönyvet
tartalmazza.”
(12) A Tszr. 4/A. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  továbbképzés szervezőjének legalább egy alkalommal, legkésőbb a  továbbképzés végén – kérdőív
formájában – lehetőséget kell biztosítania a  minősített továbbképzés résztvevői számára a  továbbképzés
értékelésére, a  résztvevők azonosítására alkalmatlan módon, írásos, illetve szakmai e-learning és szakmai
blended-learning esetén elektronikus formában. A  résztvevők által kitöltött kérdőívet a  továbbképzés szervezője
nyilvántartja.”
(13) A Tszr. 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. § A Főigazgatóság feladatai a következők:
a) a továbbképzések szakmai követelményrendszerének a kidolgozása,
b) a továbbképzési programok minősítése, pontértékeinek meghatározása,
c) a továbbképzések szakmai felügyelete,
d) a  továbbképzésekkel, illetve a  továbbképzésekhez kapcsolódó számonkérésekkel kapcsolatos bejelentések,
panaszok kivizsgálása.”
(14) A Tszr. 15. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A továbbképzési terv tartalmazza
a) a tárgyévben továbbképzésben részt vevők várható számát, munkakörük és a várható távolléti idő feltüntetésével,
b) a továbbképzésben részt vevők helyettesítésére vonatkozó tervet,
c) a továbbképzésre fordítható források megjelölését és felosztását,
d) a továbbképzési kötelezettségüket teljesítők számát.”
(15) A Tszr. 18. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„18.  § A  2017.  évben vizsgajoggal rendelkező intézmény a  2018.  évi szociális alapvizsgára, illetve szociális
szakvizsgára befizetett vizsgadíjat, valamint a  meg nem valósult alapismereteket nyújtó tanfolyamra befizetett
alaptanfolyami díjat a  vezetői megbízással rendelkező szociális szolgáltatást nyújtó személyek vezetőképzéséről
szóló 25/2017. (X. 18.) EMMI rendelet hatálybalépésétől számított 60 napon belül visszafizeti a befizető részére.”
(16) A Tszr. 1. számú melléklete a 9. melléklet szerint módosul.
 (17) A Tszr. 2. számú melléklete helyébe a 10. melléklet lép.
 (18) A Tszr.
a) 2. § (2) bekezdésében a „(2) bekezdésének aa) pont” szövegész helyébe az „(1) bekezdés 3. pont a) alpontja”
szöveg, valamint a „(2) bekezdésében” szövegrész helyébe az „(1) bekezdés 2. pontjában” szöveg,
b) 3. számú melléklet 1. pontjában és 4. számú melléklet 1. pontjában az „akkreditációjának” szövegrész helyébe
a „minősítésének” szöveg
lép. 24. § Hatályát veszti az NMr. 3. § (2a)–(4) bekezdése.
25. § Hatályát veszti a Tszr.
a) A szociális szakvizsga alcíme, valamint 5–9. §-a,
b) a 11. §-t megelőző alcímének címében az „és a szociális alap- és szakvizsgával” szövegrész,
c) 12. § (2) bekezdés a) pont af ) alpontjában az „(a továbbiakban: miniszter)” szövegrész,
d) 12. § (2) bekezdés b) pontja,
e) 12/A–14. §-a,
f ) 15. § (5) bekezdése,
g) 5–7. számú melléklete.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
64/2012. (XII. 7.) NFM rendelete az állami tulajdonban lévő vizek mederhasználati díjairól.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a vizek és a közcélú vízilétesítmények fenntartására vonatkozó feladatokról szóló 120/1999. (VIII. 6.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) meghatározott mederhasználati vízilétesítményekre terjed ki.
2. § (1) Az 1. § szerinti vízilétesítmény elhelyezésére szolgáló mederterület használatáért
a) a Balaton (a Kis-Balaton Vízvédelmi Rendszerrel együtt) vonatkozásában az 1. mellékletben,
b) a Velencei-tó vonatkozásában a 2. mellékletben
meghatározott mederhasználati díjat kell fizetni.
(2) A mederhasználati díjfizetési kötelezettség az üzemeltetési engedély jogosultját a vízjogi üzemeltetési engedély
jogerőre emelkedésének napjától terheli.
(3) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott díjak a mindenkori általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
3. § (1) A mederhasználati díj egy összegben történő megfizetése esetén az 1. és 2. melléklet B, C és D oszlopaiban szereplő
díjtételek kerülnek alkalmazásra a mederhasználati vízilétesítmény típusától és az üzemeltetési engedély
érvényességi idejétől függően.
(2) Amennyiben a mederhasználati díj egyösszegű megfizetésére vonatkozó kötelezettség 2014. január 1. napját
követően keletkezik, akkor az 1. és 2. melléklet B, C és D oszlopaiban meghatározott fajlagos díjtételek a Központi
Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) által a megelőző évekre vonatkozóan közzétett éves átlagos fogyasztói
árindex mértékével növekednek.
(3) Egy összegben történő díjfizetés esetén a 3. mellékletben szereplő szakaszos bevezetés nem alkalmazható.
(4) A mederhasználati díj előre egy összegben történő megfizetése esetén:
a) amennyiben az üzemeltetési engedély 10 vagy 15 éves időtartamra kerül kiadásra, a mederhasználati díj az 1. és
2. melléklet B és C oszlopában szereplő fajlagos díj és az igénybevett terület nagyságának szorzatával állapítandó
meg;
b) amennyiben az üzemeltetési engedély a 10 vagy 15 éves időtartamtól eltérő időtartamra kerül kiadásra,
a mederhasználati díj az 1. és 2. melléklet D oszlopában meghatározott fajlagos éves díj és az igénybevett terület
nagyságának, valamint az évek számának szorzatával állapítandó meg.
(5) Részletfizetés engedélyezése esetén az 1. és 2. melléklet D oszlopában szereplő fajlagos éves díjtételek alkalmazandók
azzal, hogy a
a) 2012–2014. évekre vonatkozó éves mederhasználati díjak megállapítására a 3. mellékletben szereplő számítási
mód az irányadó,
b) 2015. évre és az azt követő évekre vonatkozó éves mederhasználati díj megállapítására az 1. és 2. melléklet
D oszlopában szereplő, a KSH honlapján közzétett előző évekre vonatkozó éves átlagos fogyasztói árindex
mértékével megegyező mértékben megnövelt fajlagos éves díjtételek az irányadók.
4. § (1) A mederhasználati vízilétesítmény által igénybe vett állami ingatlan vagyonkezelője az üzemeltetési engedély
kiadását kérelmező által hiánytalanul benyújtott dokumentumok vizsgálata alapján – a benyújtástól számított
30 napon belül – nyilatkozik a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) felé, hogy
a mederhasználati vízilétesítmények megvalósítását vagy fennmaradását támogatja-e.
(2) A vagyonkezelő a támogató tartalmú nyilatkozatában javaslatot tesz arra vonatkozóan, hogy a változási vázrajzon,
valamint a műszaki dokumentációban szereplő méretek alapulvételével milyen mértékű mederhasználati díj
alkalmazandó.
(3) A mederhasználati vízilétesítmény változási vázrajzát, valamint a műszaki dokumentációt az üzemeltetési engedély
kiadását kérelmező készítteti el és nyújtja be az ingatlan vagyonkezelője részére.
(4) Az MNV Zrt. a vagyonkezelő nyilatkozatának mérlegelésével 45 napon belül dönt a kérelmezővel történő írásbeli
megállapodás megkötéséről. A megállapodásban a felek a mederhasználati díj összegéről és az esetleges
részletfizetés lehetőségéről állapodnak meg.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott 45 napos határidőt a vagyonkezelő nyilatkozatának személyes átadása esetén
az átadás igazolt napjától, postai küldemény esetén a küldemény feladásának igazolt napjától kell számítani.
5. § (1) Azon központi költségvetési szervek, amelyeknek az alapító okiratában meghatározott alapfeladataik között szerepel
a kikötő üzemeltetése és a mederkezelői feladatok ellátása, e feladatok ellátásával összefüggésben a
vagyonkezelésükben álló hajók kikötésére szolgáló mederhasználati vízilétesítmények hajóhelyekkel arányos
területét térítésmentesen használhatják.
(2) A Nemzeti Sportközpontok az alaptevékenységük ellátása keretében a Magyar Vitorlás Szövetség részére biztosított
– az alaptevékenységhez szükséges mértékű – a hajók kikötésére szolgáló mederhasználati vízilétesítmények
hajóhelyekkel arányos területét térítésmentesen használhatják.
(3) A rendőrség, a Magyar Honvédség, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, a vízimentő szolgálat, a természetvédelmi
őrszolgálat, valamint a vízügyi igazgatási szervek állami feladataik ellátása érdekében, térítésmentesen használhatják
az állami tulajdonban lévő vizek medrét.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1054/2010. (III. 5.) Korm. határozata az MFB Közösségi Közlekedésfejlesztési Hitelprogram meghirdetéséről.
A Kormány – a magyarországi közösségi közlekedés infrastrukturális feltételeinek javítása érdekében
1. úgy dönt, hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továb biak ban: MFB Zrt.)
2010–2013 között legalább 100 milliárd forint fejlesztési hitelforrás biztosítása mellett 2010-ben 50 milliárd forintos
keretösszeggel – az Európai Parlament és a Tanács a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint
az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1370/2007/EK rendeletében
foglaltakkal összhangban – hirdesse meg az MFB Közösségi Közlekedésfejlesztési Hitelprogramot,
2. egyetért azzal, hogy az MFB Zrt. által euróban meghatározott éven túli lejáratú hitelfelvételekhez, kötvénykibocsátásokhoz kapcsolódóan az MFB Közösségi Közlekedésfejlesztési Hitelprogram finanszírozásához 50 milliárd
forint mértékig a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 57. § (3) bekezdésében
meghatározott keret terhére a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5. §
(2) bekezdése alapján az MFB Zrt. a pénzügyminiszterrel árfolyam-fedezeti megállapodást kössön. A Program
futamideje árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 16 év, és az árfolyam-fedezeti megállapodás jelen
kormányhatározat közzétételének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon
köthető,
3. tudomásul veszi, hogy MFB Közösségi Közlekedésfejlesztési Hitelprogramnál a refinanszírozási kölcsönkérelmek
esetén az MFB Zrt. által alkalmazható a refinanszírozási kamat nem haladhatja meg a 3 havi EURIBOR + legfeljebb
2%/év és a hitelintézetek által alkalmazható kamatfelár legfeljebb 4%/év mértéket.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2013. (HK 2.) HM határozata alkalmazásba vételre, rendszeresítésre, valamint rendszerből való kivonásra kerülő különböző haditechnikai eszközökről és harcanyagokról.
A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével az alábbi hadfelszerelések alkalmazásba vételét
rendelem el:
1. MCP SHORAR TSA 1411 típusú IFF MODE-4 saját-idegen elektronikus célazonosító kérdező berendezés
Rendeltetése: Repülőeszközök megbízható, NATO
előírásoknak megfelelő azonosítása. 2. AN/ARC 210 (RT 1851-A) típusú, védett üzemmódú harcászati fedélzeti rádió-berendezés
Rendeltetése: A szárazföldi csapatok, a haditengerészet és a légierő összhaderőnemi harcászati rádiórendszerében (Joint Tactical Radio System – JTRS) a híradás biztosítása. Beszéd és adat-kommunikáció védett üzemmódban is, nagytávolságú összeköttetések biztosítása a
SATCOM rendszerben.
3. Mobil autonóm lőtéri készlet
Rendeltetése: Az Egységes Lövészeti Szakutasításban
(Ált/20) meghatározott különböző célmegjelenítés (cél
emelése/fordítása) biztosítása az előírásokban meghatározott időütemezés szerint.
4. 9M113 páncéltörő rakéta 9P135M-1 hordozható
indító állványon
Rendeltetése: A 9M113 páncéltörő rakéta rendeltetése
mozgó és álló páncélozott célok és egyéb objektumok
megsemmisítése.
A 9P135M-1 hordozható indítóállvány rendeltetése a
9M113 páncéltörő rakéta indítása és irányítása.
A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével az alábbi hadfelszerelések rendszeresítését rendelem el:
5. 60 mm-es Expal M-08 Combi aknavető
Rendeltetése: 100 és 3.800 méter lőtávolság között az
ellenséges élőerő lefogása, megsemmisítése, valamint az
ellenséges erők haditechnikai eszközeinek, védelmi létesítményeinek a rombolása.
6. 60 mm-es M-AE-86 repesz aknalőszer
Rendeltetése: az ellenséges élőerő lefogása, megsem
misítése, valamint az ellenség haditechnikai eszközei, védelmi létesítményei rombolása.
7. 26,5 mm-es vegyiriadó jelzőtöltény
Rendeltetése: fény és hangjelzések egy fő által való le
adásának biztosítása 26,5 mm űrméretű jelzőtöltény pisztolyból, nappali és éjszakai körülmények között egyaránt.
8. 5,56 × 45 mm-es M855 normál töltény
Rendeltetése: a rendeltetése az élőerő és páncélozatlan
célok leküzdése.
9. 5,56 × 45 mm-es M856 fényjelző töltény
Rendeltetése: a tűz helyesbítése, célmegjelölése.
10. 5,56 × 45 mm-es M995 AP páncéltörő töltény
Rendeltetése: a védőfelszereléssel ellátott élőerő, gép
járművek, könnyű páncélozott célok, fedezékek
leküzdése. 11. 5,56 × 45 mm-es M855 normál-fényjelzős hevederezett töltény
Rendeltetése: az élőerő és páncélozatlan célok leküzdése. 12. 5,56 × 45 mm M200 vaktöltény
Rendeltetése: a kiképzési lőgyakorlatok folyamán az
éles lövészet imitálása, valamint díszelgési feladatok alatt
során díszsortűz lövése.
13. 5,56 × 45 mm-es M200 hevederezett vaktöltény
Rendeltetése: a kiképzési lőgyakorlatok folyamán az
éles lövészet imitálása.
14. 7,62 × 51 mm-es M118 mesterlövő töltény
Rendeltetése: az élőerő és páncélozatlan célok leküz
dése mesterlövész fegyverrel.
15. 40 × 46 mm-es M781 lőtéri gránát
Rendeltetése: a kiképzési gyakorlatokon az éles gránát
tal megegyező ballisztikai paraméterekkel rendelkező,
robbanóanyag nélküli, jelölőanyagot tartalmazó gránát alkalmazása.
16. RÁBA H25.240 DAE-101 típusú ISO 20’-s 1CC
szabványos méretű konténerszállító (hűtő és kenyérszállító) katonai terepjáró bázisjármű
Rendeltetése: a katonai szervezetek tábori élelmezési
ellátásának biztosítása (hűtő és kenyérszállító) szakági
konténerek szállításával, valamint rendszeresített és használatban lévő felszereléseinek, anyagainak szállítása az
egységrakomány-képzési elveknek megfelelően ISO 20’-s
1CC szabványos méretű konténerek szállításával.
17. RÁBA H25.240 DAE-104 típusú ISO 20’-s 1CC
szabványos méretű konténerszállító ADR FL osztályú
(mentesítő anyagszállító) katonai terepjáró bázisjármű
Rendeltetése: a katonai szervezetek rendszeresített és
használatban lévő felszereléseinek, mentesítő és veszélyes
anyagainak szállítása az egységrakomány-képzési elveknek megfelelően ISO 20’-s 1C szabványos méretű szakági
konténerekkel.
18. RÁBA H25.324 DAE-101 típusú 8 m3-s vízszállító
katonai terepjáró bázisjármű
Rendeltetése: a katonai szervezetek tábori körülmények közötti ivó- és technológiai vízellátásának a
biztosítása.
19. RÁBA H25.324 DAE-104 típusú ISO 20’-s 1C
szabványos méretű konténer-szállító katonai terepjáró
bázisjármű
Rendeltetése: a katonai szervezetek haditechnikai eszközeinek tábori körülmények közötti mobil technikai kiszolgálásának szakági konténerek szállításával történő
biztosítása (HKK), valamint az egységrakomány-képzési
elveknek megfelelően egyéb ISO 20’-s 1C szabványos
méretű szakági konténerek szállítása.
20. RÁBA H25.324 DAEK-101 típusú hótoló adapterrel szerelt repülőtéri billenőplatós katonai terepjáró
bázisjármű
Rendeltetése: a katonai repülőterek karbantartási és hóeltakarítási feladatainak végzése, katonai szervezetek ömlesztett anyagainak (sóder, homok, kavics, kő stb.) szállítása hadiút építési és karbantartási feladatok végzéséhez,
valamint az egységrakomány-képzési elveknek megfelelően különböző hadfelszerelések anyagok platón történő
szállítása.
21. RÁBA H25.324 DAEL-101 típusú ADR EX/II
osztályú katonai terepjáró platós lőszerszállító bázisjármű
Rendeltetése: a katonai szervezetek rendszeresített és
használatban lévő felszerelé-seinek, anyagainak, továbbá
lőszerek és robbanóanyagok, valamint veszélyes anyagok,
hulladékok platón történő szállítása.
22. Személyi mentesítő konténer
Rendeltetése: a vegyivédelmi szakalegységek alapvető
eszközeként az ABV-szennyeződött alegységek személyi
állománya mentesítésének biztosítása, a letelepített konténeres mentesítő berendezéssel azonos mentesítő körletben
települve, azzal párhuzamosan működtetve.
23. Konténeres mentesítő berendezés
Rendeltetése: a vegyivédelmi szakalegységek alapvető
eszközeként az ABV-szennyeződést szenvedett alegységek teljes mentesítéséhez telepítésre kerülő mentesítő állomás alapvető funkcióinak biztosítása.
24. Mentesítő anyagszállító konténer
Rendeltetése: a konténeres mentesítő berendezés és a
személy mentesítő konténer üzemeltetéséhez szükséges
tartalék mentesítő anyag készletek és kiegészítő felszerelések szállítása során az átmeneti tárolás lehetővé tétele.
25. Sabre gázspray család (MK-3 paprikaspray,
MK-3 kiképzési változat, MK-9 paprikaspray, MK-9
kiképzési változat)
Rendeltetése: a katonai rendész és személybiztosító
feladatok ellátása során használható önvédelmi eszköz,
egyéni gázspray.
A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével elrendelem továbbá az alábbi hadfelszerelések
rendszerből való kivonását:
– ellenőrző-mérő állomás, rádióelektronikai RM-S,
– ellenőrző-mérő állomás III. kat. gépkocsin, rádió
elektronikai RM-F, – ellenőrző-mérő állomás III. kat. gépkocsin, rádióelektronikai RM-A,
– rádiótechnikai kisugárzást ellenőrző állomás gépkocsin, SZRKR-2, – rádiófelderítő állomás III. kat. gépkocsin, RH,
– R-330P URH rádiózavaró állomás páncélozott járművön,
– tábori fotólabor felszerelés III. kat. gépkocsin, rádió
elektronikai TFL. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
67/2019. (IV. 3.) Korm. rendelete a közjegyzői kamarák által ellátott egyes hatósági feladatokról.
A Kormány a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI.  törvény 183/A. § a)–d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A közjegyzői, közjegyzőjelölti és közjegyzőhelyettesi névjegyzék, valamint a közjegyzői irodai
ügyintézők nyilvántartása
1. § A közjegyzői, közjegyzőjelölti és közjegyzőhelyettesi névjegyzéket, valamint a  közjegyzői irodai ügyintézők
nyilvántartását elektronikusan kell vezetni.
2. § (1) A közjegyzőjelöltként vagy közjegyzőhelyettesként történő névjegyzékbe vétel iránti eljárásban a kérelmezőnek
a) igazolnia kell a névjegyzékbe vételhez szükséges adatokat és tényeket,
b) nyilatkoznia kell arról, hogy nem áll cselekvőképességet érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal
hatálya alatt, valamint
c) ha a  közjegyzőkről szóló 1991.  évi XLI.  törvény (a  továbbiakban: Kjtv.) 26.  § (1)  bekezdés b)  pontjában,
valamint (2)  bekezdésében foglalt feltételek igazolása céljából a  kérelmező kérte, hogy a  Kjtv. 17.  §
(3) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó
szerv a területi kamara elnöksége részére továbbítsa, erre hivatkoznia kell.
(2) A közjegyzői irodai ügyintézők nyilvántartásába való bejegyzés iránti eljárásban a kérelmezőnek
a) igazolnia kell a nyilvántartásba vételhez szükséges adatokat és tényeket, valamint
b) nyilatkoznia kell arról, hogy nem áll cselekvőképességet érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal
hatálya alatt.
 (3) A  közjegyzőhelyettessel, a  közjegyzőjelölttel vagy a  közjegyzői irodai ügyintézővel szemben a  nyilvántartásba
vételt követően keletkezett összeférhetetlenség esetén a  területi kamara elnöksége a  Kjtv. 22.  § (3a)  bekezdése
szerinti összeférhetetlenségről történő miniszteri döntés véglegessé válását követően törli a  közjegyzőhelyettest,
a közjegyzőjelöltet vagy a közjegyzői irodai ügyintézőt a nyilvántartásból.
2. A közjegyzői, közjegyzőjelölti és közjegyzőhelyettesi igazolvány, valamint az elnöki igazolvány
3. § (1) A  közjegyző, a  közjegyzőhelyettes és a  közjegyzőjelölt igazolványa, valamint az  elnöki igazolvány ID/1 méretű,
laminált műanyag kártya.
(2) Az  igazolványokat a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a  továbbiakban: országos kamara) bocsátja ki,
a kibocsátott igazolványokról elektronikus nyilvántartást vezet.
(3) Az  igazolványt hivatalból vagy írásbeli kérelemre kell kiadni. Az  igazolvány kiadása iránti kérelemhez adatváltozás
esetén meg kell jelölni a megváltozott adatot, amelynek beszerzése iránt az országos kamara intézkedik.
(4) Az országos kamara
a) ha új igazolvány kiadásának alapjául szolgáló körülmény bekövetkezéséről tudomást szerez, hivatalból,
egyébként kérelem alapján gondoskodik az igazolvány bevonásáról és új igazolvány kiadásáról,
b) a kiállított igazolványt a személyazonosság és az átvétel igazolása mellett az érintettnek átadja,
c) az  érvénytelen igazolványt visszavonja, és intézkedik az  érvénytelen igazolvány sorszámának, valamint
az  érvénytelenség tényének a  Hivatalos Értesítőben, illetve az  országos kamara honlapján történő
közzététele iránt.
(5) Az  igazolványt a  közjegyző, a  közjegyzőhelyettes, a  közjegyzőjelölt, valamint az  országos kamara és a  területi
kamara elnöke köteles megőrizni és eljárása során magánál tartani. Az igazolvány másra át nem ruházható, letétbe
nem helyezhető, biztosítékul nem adható és nem fogadható el.
4. § (1) Az  igazolvány érvénytelenné válik, ha a  közjegyzői szolgálat megszűnik, az  igazságügyért felelős miniszter
a  közjegyzői kinevezés érvénytelenségét állapítja meg, a  közjegyzőhelyettest és a  közjegyzőjelöltet törlik
a névjegyzékből, az országos kamara vagy a területi kamara elnökének megbízatása lejár, továbbá ha az igazolvány
megrongálódott, elveszett, eltulajdonították, vagy megsemmisült. Az érvénytelen igazolványt vissza kell vonni.
(2) A  közjegyző, a  közjegyzőhelyettes, a  közjegyzőjelölt, valamint az  országos kamara és a  területi kamara elnöke
köteles az  igazolvány megrongálódását, elvesztését, eltulajdonítását, megsemmisülését és az  igazolványban
feltüntetett adatokban bekövetkezett változás tényét haladéktalanul, de legkésőbb 5 napon belül bejelenteni
az országos kamarának, és ezzel egyidejűleg új igazolvány kiállítását kérni.
(3) Az  igazolványt be kell vonni, ha visszavonták, vagy ha az  igazolvány adataiban változás következett be. A  bevont
igazolványt az országos kamara szabályzatában foglaltak szerint meg kell semmisíteni.
3. A közjegyzői irodai tagság létesítésének engedélyezése 5. § A nem közjegyző, közjegyzőhelyettes vagy közjegyzőjelölt természetes személy kérelmezőnek a  közjegyzői irodai
tagság létesítésének engedélyezése iránti eljárásban
a) igazolnia kell, hogy megfelel Kjtv. 31/B.  § (5)  bekezdés a)  pontjában meghatározott követelményeknek,
valamint
b) ha a  Kjtv. 31/B.  § (5)  bekezdés b)  pontjában foglalt feltételek igazolása céljából a  kérelmező kérte, hogy
a Kjtv. 17. § (3) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi
nyilvántartó szerv a területi kamara elnöksége részére továbbítsa, erre hivatkoznia kell.
4. A közjegyzőhelyettes, a közjegyzőjelölt és a közjegyzői irodai ügyintéző további munkaviszonyának
létesítésével kapcsolatos eljárás
6. § (1) A  közjegyzőhelyettes és a  közjegyzőjelölt névjegyzékbe vétele, valamint a  közjegyzői irodai ügyintéző
nyilvántartásba vétele iránti eljárást mindkét munkaviszony tekintetében le kell folytatni.
(2) A  területi kamara elnöksége a  munkáltatókat és a  munkavállalót meghallgathatja. A  munkavállaló meghallgatása
nem mellőzhető, ha sem a közjegyzőhelyettesek, sem a közjegyzőjelöltek névjegyzékében, sem a közjegyzői irodai
ügyintézők nyilvántartásában nem szerepel.
(3) A  területi kamara elnöksége a  névjegyzékbe, illetve nyilvántartásba vétel iránti eljárás lefolytatása során azt is
mérlegeli, hogy a  Kjtv., egyéb jogszabályok, valamint az  országos kamara iránymutatásai által a  munkavállaló
alkalmazásával és működésével szemben támasztott követelmények mindkét munkáltatónál történő alkalmazás
tekintetében teljesíthetőek-e.
(4) A  közjegyzőhelyettesnek az  utóbb létesített munkaviszony alapján történő bejegyzés esetén ismételten nem kell
esküt tennie.
(5) A  bejegyzést a  névjegyzékbe, illetve a  nyilvántartásba nem külön bejegyzésként kell foganatosítani, hanem
a területi kamara elnöksége
a) az  utóbb létesült munkaviszony alapján történő bejegyzés esetén a  korábbi bejegyzést kiegészítve
a  munkavállaló adatainál az  alkalmazó közjegyző neve, székhelye, valamint szükség esetén az  alkalmazás
megszűnésének időpontjára, módjára vonatkozó adatokat az  utóbb létesített munkaviszonnyal érintett
közjegyző tekintetében is feltünteti,
b) egyidejűleg létesített munkaviszonyok esetén egy bejegyzésben tünteti fel a  munkavállaló adatainál
az alkalmazó közjegyző neve, székhelye, valamint szükség esetén az alkalmazás megszűnésének időpontjára,
módjára vonatkozó adatokat mindkét közjegyző tekintetében.
(6) A munkavállalónak a névjegyzékbe, illetve a nyilvántartásba vételkor nyilatkoznia kell, hogy áll-e munkaviszonyban
más közjegyzővel, illetve közjegyzői irodával.
(7) A  munkaviszony létesítését és megszűnését, illetve megszüntetését az  alkalmazó közjegyzők, illetve közjegyzői
irodák kötelesek bejelenteni a területi közjegyzői kamarának. Ez a bejelentési kötelezettség a korábban létesült és
fennálló munkaviszony tekintetében is fennáll a további munkaviszony létesítése esetén.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet 2019. április 15-én lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2011. (VI. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. május 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Huber Károly (a továbbiakban: beadványozó) által a Felelős Társadalomért Alapítvány (1074 Budapest, Rákóczi út 80.) képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselők, valamint az európai parlamenti képviselők választásán a
választójog 2012. január 1-jétől is magyarországi lakóhelyhez kötődjön?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) módosítására irányul. Az
Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására, illetve az Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni
megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a
Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1088/2018. (III. 13.) Korm. határozata az Erbili Káld Katolikus Érsekség által alapított Szent József Kórház gyógyszerellátásának további támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésének támogatása és ezen közösségek helyben maradásának
elősegítése érdekében az  Erbili Káld Katolikus Érsekség által alapított Szent József Kórház gyógyszerellátásának
további biztosításával 2018 márciusa és 2018. augusztus 31. között;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011.  (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a alapján az  Erbili Káld Katolikus Érsekség által alapított Szent
József Kórház részére az  1.  pontban meghatározott feladat érdekében a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 53. Üldözött keresztények segítésének feladatai alcím, 2. Intervenciós Támogatási Keret
jogcímcsoport soron rendelkezésre álló 145 000 000 forint támogatást az  Erbili Káld Katolikus Érsekség részére
biztosítsa.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1229/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a büntetés-végrehajtás szirmabesenyői új objektumának építése érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a büntetés
végrehajtás szirmabesenyői új objektumának megépítése érdekében, a  megvalósítandó beruházás építő-ipari
kivitelezési tervének finanszírozásához 240,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás
cím javára az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. január 31.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2015. évi központi költségvetés
tervezése során a beruházás megvalósításához szükséges költségek fedezetét biztosítsa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök