text:
302/2014. (XII. 5.) Korm. rendelete a légiközlekedés védelmével kapcsolatos feladatoknak az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv általi átvételéről, a nyilvános repülőtér üzemben tartója részére történő visszaadásáról és az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv indokolt költségei megtérítésének szabályairól, valamint a védelmi ellenőrzés felügyeletéről.
A Kormány a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 73. § (3) bekezdés a) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 13.  § tekintetében a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 14. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) együttműködő hatóságok: a  polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a  Légiközlekedés Védelmi
Bizottság jogköréről, feladatairól és működésének rendjéről szóló 169/2010. (V. 11.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § 1. pontjában meghatározott hatóságok,
b) kötelezett: a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 67.  § (2)  bekezdésében meghatározott,
a légiközlekedés védelmi ellenőrzés végrehajtására kötelezett szervezet,
c) légiközlekedés védelmével kapcsolatos feladat: a védelmi ellenőrzés és a nyilvános repülőtér üzemben tartója
által létrehozott biztonsági szolgálatnak a  185/2010/EU bizottsági rendelet Mellékletének 1.5.  pontjában
meghatározott tevékenysége,
d) technológiai utasítás: a kötelezett által a rendőrség jóváhagyásával kiadott szabályokat rögzítő dokumentum,
amely a védelmi ellenőrzés egyes munkafolyamatai végrehajtásának eljárási rendjét tartalmazza,
e) védelmi alvállalkozó: olyan gazdálkodó szervezet, amely a  védelmi ellenőrzés végrehajtására kötelezett
részére polgári jogi jogviszony keretében biztosítja a védelmi ellenőrzést,
f ) védelmi ellenőrzés: a Korm. rendelet 2. § 4. pontjában meghatározott tevékenység,
g) védelmi ellenőrzés felügyelete: a Korm. rendelet 14. § 12. pontjában meghatározott tevékenység.
2. § (1) A védelmi ellenőrzés felügyeletét
a) a repülőtereken végzett védelmi ellenőrzés esetén a  repülőtér elhelyezkedése szerint illetékes megyei
rendőr-főkapitányság, Budapesten és Pest megyében a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság,
b) az a) pontba nem tartozó esetekben a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság
[az a) és b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: felügyeletet ellátó rendőri szerv] látja el.
(2) A védelmi ellenőrzés felügyeletével az a  rendőr bízható meg, aki megfelel a védelmi ellenőrzést végző személyek
képzésének és vizsgáztatásának rendjéről szóló miniszteri rendeletben a  felügyeletet ellátó személy tekintetében
meghatározott feltételeknek.
(3) A  védelmi ellenőrzés felügyelete körében lefolytatott ellenőrzés gyakoriságáról a  felügyeletet ellátó rendőri
szerv – a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével – kockázatelemzés alapján dönt. A  kockázatelemzés készítésekor
az együttműködő hatóságok információit is figyelembe kell venni.
(4) A  védelmi ellenőrzéssel érintett a  repülőtér nyilvános, a  közforgalom számára megnyitott területein, a  repülőtéri
belső parkolókban, a repülőteret határoló kerítéssel bezárt területen, valamint a repülőtér jegykezelési, vámkezelési
és tranzit területein, továbbá a  forgalmi előterében, a külső parkolókban és a repülőtér területén a terminálokhoz
vezető utakon a rendőri szerv folyamatos jelenléttel biztosítja az ellenőrzést.
3. § (1) A kötelezett a védelmi ellenőrzési tevékenységével összefüggésben köteles
a) a felügyeletet ellátó rendőri szerv felügyeleti tevékenységének végrehajtását lehetővé tenni,
b) az ellenőrzés során feltárt hiányosságokat soron kívül megszüntetni, valamint
c) a felügyeletet ellátó rendőri szerv által meghatározott követelmények szerint elkészíteni, rendszeresen
felülvizsgálni, szükség esetén aktualizálni a  védelmi ellenőrzés végrehajtását részletesen meghatározó
technológiai utasítást.
(2) Védelmi ellenőrzés kizárólag a  felügyeletet ellátó rendőri szerv által jóváhagyott technológiai utasítás alapján
hajtható végre. A technológiai utasításnak kötelezően tartalmaznia kell:
a) a védelmi átvizsgálás végrehajtására szolgáló ellenőrzőpontok számát, helyét, felépítését,
b) az ellenőrzőpontokon szolgálatot teljesítő védelmi ellenőrök szükséges legalacsonyabb létszámát,
c) az átvizsgálás eszközeinek és módszereinek leírását, és
d) az összes olyan feltételt, amelyet a tevékenység és a munkakörnyezet indokolttá tesz.
2. A rendőrség felügyeleti tevékenysége 4. § (1) A felügyeletet ellátó rendőri szerv felügyeleti jogkörében eljárva
a) jóváhagyja a védelmi ellenőrzés végrehajtására vonatkozó technológiai utasítást, e rendelettel összhangban
meghatározza annak tartalmi követelményeit,
b) hiányosságok észlelése esetén kötelezi a kötelezettet az érvényben lévő technológiai utasítás módosítására,
kiegészítésére, szükség esetén új technológiai utasítás kidolgozására, c) ellenőrzi
ca) a védelmi ellenőrök tevékenységére vonatkozó jogszabályok, előírások betartását,
cb) a védelmi ellenőrzés személyi és tárgyi feltételeinek meglétét,
cc) a kötelezett tevékenysége ellátásának hatékonyságát,
cd) védelmi ellenőrök tevékenységét, felkészültségét, intézkedéseit,
ce) a szolgálati okmányok és nyilvántartások meglétét, vezetését, és
d) intézkedik a védelmi ellenőrzések végrehajtása során észlelt hiányosságok megszüntetéséről, egyben felhívja
a kötelezettet a légiközlekedés védelmi előírásokat sértő gyakorlat megszüntetésére.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott ellenőrzésnél az  alábbi módszerek önálló vagy kombinált
alkalmazására kerülhet sor:
a) nyílt és rejtett tesztek végrehajtása,
b) kamerarendszeren keresztül történő megfigyelés (CCTV-megfigyelés),
c) helyszíni megfigyelés,
d) helyszíni interjú,
e) dokumentáció megtekintése.
(3) A  védelmi ellenőrt teszttárgyak vagy tesztcsomagok segítségével, röntgengép szimulátorral, a  veszélyes tárgyak
képét kivetítő rendszerben (TIP rendszer) tárolt adatok vagy a  védelmi ellenőr által vizsgált röntgenképek
elemzésével, munkavégzésének megfigyelésével, tesztlapokkal, interjúkkal rendszeresen ellenőrizni kell
(a továbbiakban együtt: tesztelés). A tesztelésekről jegyzőkönyvet kell kiállítani, amelyet 2 évig kell megőrizni.
(4) A tesztelést a felügyeletet ellátó rendőri szerv nyílt és rejtett módon végzi. A tesztelés végrehajtásába bevonhatók
a rendeletben meghatározott együttműködő hatóságok megfelelő képzettséggel rendelkező tagjai is.
(5) A feladott poggyász rejtett teszteléséhez alkalmazott tesztcsomagokat csak a felügyeletet ellátó rendőri szerv vagy
az Alkotmányvédelmi Hivatal megfelelő képzettséggel rendelkező tagja állíthatja össze. A csomag összeállításáról,
valamint a személynél, vagy a csomagban elrejtett teszttárgy elhelyezéséről leírást kell készíteni.
(6) A rejtett tesztelés után a csomag röntgenképét – oktatási célból – lehetőség szerint rögzíteni kell.
 (7) Azt a  védelmi ellenőrt, aki a  tesztelésen nem felel meg, a  tesztelést végző felügyeletet ellátó rendőri szerv által
meghatározott témakörökből, a  kötelezett által megtartott felkészítést követően újabb tesztelésnek kell alávetni,
amely történhet nyílt vagy rejtett módon.
(8) A  megismételt tesztelés eredménytelensége esetén a  felügyeletet ellátó rendőri szerv a  védelmi ellenőrt
képesítésének megfelelő ismételt védelmi ellenőri vizsgára kötelezi. A  védelmi ellenőr önállóan védelmi ellenőri
tevékenységet a sikeres vizsga letételéig nem végezhet.
(9) Az  ellenőrzést úgy kell végrehajtani, hogy az  az érintett szervezet üzemszerű működését indokolatlanul ne
akadályozza.
(10) Az  ellenőrzés során tapasztalt hiányosság, valamint szakszerűtlen védelmi ellenőrzés megállapítása esetén
a felügyeletet ellátó rendőri szerv az alábbi intézkedések önálló vagy kombinált alkalmazására jogosult:
a) figyelmeztetés,
b) hibásan végrehajtott átvizsgálás megismételtetése,
c) dokumentált képzés végrehajtásának elrendelése,
d) védelmi ellenőr leváltása,
e) védelmi ellenőr önálló munkavégzésének felfüggesztése és ismételt vizsgáztatásának elrendelése.
(11) Amennyiben a védelmi ellenőrzést ellátó szervezet a leváltott védelmi ellenőr azonnali pótlásáról gondoskodni nem
tud, úgy az érintett területen a tevékenység nem folytatható.
5. § (1) A 4. § (10) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott intézkedések alkalmazása, továbbá amennyiben az ellenőrzés
során tapasztalt hiányosság, valamint szakszerűtlen védelmi ellenőrzés olyan súlyú, amely megalapozhatja
a tevékenység irányításának, vagy a tevékenység végzésének ideiglenes átvételét, a felügyeletet ellátó rendőri szerv
határozatot hoz.
(2) A 4. § (10) bekezdés c) pontjában meghatározott képzés minimális időtartama 4 óra, melynek elméleti és gyakorlati
ismeretekből kell állnia.
(3) A 4. § (10) bekezdés d) pontja alapján leváltott védelmi ellenőr a határozatban előírt időtartamig védelmi ellenőri
feladatokat nem láthat el.
(4) A 4. § (10) bekezdés e) pontja alapján felfüggesztett védelmi ellenőr az  ismételt vizsga sikeres teljesítéséig önálló
védelmi ellenőri feladatokat nem láthat el.
(5) A  védelmi ellenőrzés felügyeletét ellátó személy az  ellenőrzés, felügyeleti tevékenység során észlelt
hiányosságokról, az alkalmazott intézkedésekről a védelmi ellenőr közvetlen felettesét vagy az érintett szervezetnek
a  Korm. rendelet 41.  §-a szerinti, a  légiközlekedés védelmi intézkedési rendszer irányítása érdekében kijelölt
személyt, továbbá a  4.  § (10)  bekezdés c)–e)  pontban meghatározott esetekben a  munkáltatóját – amennyiben
az ellenőrzésről jegyzőkönyv készült annak megküldésével – értesíti.
(6) Az  (1)  bekezdésben meghatározott határozatot a  felügyeletet ellátó rendőri szerv az  (5)  bekezdésben
meghatározottaknak küldi meg, és a határozatban az ellenőrzés során tapasztalt hiányosság, valamint szakszerűtlen
védelmi ellenőrzés súlyához mérten legfeljebb 30 nap határidőt szab a hiányosság pótlására.
3. A légiközlekedés védelmével kapcsolatos feladatok átvétele és visszaadása
6. § (1) Amennyiben az  5.  § (6)  bekezdése szerinti határozatban foglalt határidő eredménytelenül telt el, a  felügyeletet
ellátó rendőri szerv, a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv haladéktalan
értesítése mellett
a) átveszi a tevékenység irányítását, vagy
b) a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 67.  § (2)–(3)  bekezdése alapján a  nyilvános repülőtéren
végzett védelmi ellenőrzést felfüggeszti és ideiglenesen átveszi a tevékenység végzését.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja esetében a  felügyeletet ellátó rendőri szerv a  185/2010/EU bizottsági rendelet
Mellékletének 11.2.4.  alpontjában meghatározott képzettségű személyek tevékenységét veheti át. Az  átvételről
rendelkező határozatban pontosan meg kell jelölni, hogy mely tevékenységi kör irányítása mely irányítói szintig
kerül átvételre, valamint, hogy a kötelezett milyen módon vesz részt a tevékenység irányításában.
(3) Az átvett irányítói feladatokat ellátó rendőrök a kötelezett által nem utasíthatók.
 (4) Az (1) bekezdés b) pontja esetében a rendőrség a (2) bekezdésben meghatározottakon kívül a 185/2010/EU bizottsági
rendelet Mellékletének 11.2.3.1–11.2.3.5. alpontjában meghatározott képzésre kötelezett személyek és az e személyek
irányítását és ellenőrzését végzők védelmi tevékenységét láthatja el. A határozatban pontosan meg kell jelölni, hogy
a védelmi ellenőrzést a fentiek közül mely területekre kiterjedően veszi át.
(5) A  tevékenység irányításának vagy végrehajtásának ideiglenes átvételéről szóló határozatban a  felügyeleti
tevékenységet ellátó rendőri szerv meghatározza azokat a  feltételeket, amelyek teljesítése esetén a  védelmi
tevékenység irányítását vagy végrehajtását a kötelezettnek visszaadja. A feladatok felügyeletet ellátó rendőri szerv
általi végrehajtása a hiányosságoknak a kötelezett általi maradéktalan megszüntetéséig tart.
(6) A  felügyeletet ellátó rendőri szerv a  légiközlekedés védelmi feladatok átvételéről a  légiközlekedési hatóságot
a  határozat egy példányának – a  kötelezett részére történő kézbesítéssel egy időben történő – megküldésével
értesíti.
7. § A kötelezett a feladatok felügyeletet ellátó rendőri szerv általi átvételét követően köteles:
a) haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedéseket a hiányosságok megszüntetése érdekében,
b) együttműködni a felügyeletet ellátó rendőri szervvel, és
c) az átvétel idejére is folyamatosan biztosítani a  tevékenység ellátásához szükséges és azt segítő valamennyi
anyagi-technikai és személyi feltételt, releváns információt. 8. § (1) A kötelezett – az igazoló dokumentumok egyidejű átadásával – írásban értesíti a felügyeletet ellátó rendőri szervet
az átvételről szóló határozatban foglalt hiányosságok megszüntetése érdekében tett intézkedéseiről, a felügyeletet
ellátó rendőri szerv által elrendelt feladatok végrehajtásáról, valamint a szabályszerű működés fenntarthatóságának
garanciáiról.
(2) A  felügyeletet ellátó rendőri szerv az  értesítés kézhezvétele után a  felügyeleti jogkörében részére biztosított
eszközökkel ellenőrzi a  kötelezett által az  átvett tevékenység visszavételét követően tervezett rendszerbeli
működést. Amennyiben az ellenőrzés során a felügyeletet ellátó rendőri szerv megállapítja, hogy a  légiközlekedés
védelmével kapcsolatos feladatok felügyeletet ellátó rendőri szerv általi végrehajtása a  továbbiakban már nem
indokolt, azoknak a  kötelezett részére történő visszaadásáról határozatot hoz, amelyről a  6.  § (6)  bekezdésében
meghatározott módon értesíti a  légiközlekedési hatóságot és a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott
terrorizmust elhárító szervet is.
(3) A  tevékenyég felügyeletet ellátó rendőri szerv általi átvételekor és visszaadásakor jegyzőkönyvet kell felvenni
a  tevékenység feltételeinek biztosítása érdekében a  kötelezett által rendelkezésre bocsátott, illetve visszaadott
eszközökről és infrastruktúráról.
4. A légiközlekedés védelmével kapcsolatos feladatok átvétele során felmerült költségek megtérítése
9. § (1) A 6. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott esetben a felügyeletet ellátó rendőri szerv által történő átvétel
esetén a  kötelezett az  ellátott feladatokkal összefüggésben felmerült költségeket a  felügyeletet ellátó rendőri
szervnek köteles megtéríteni.
(2) A  felmerült költségekről a  felügyeletet ellátó rendőri szerv tételes nyilvántartást vezet. A  tételes nyilvántartásnak
tartalmaznia kell a feladat ellátásához kapcsolódóan felmerülő valamennyi költséget, melyek elszámolásának alapját
a) személyi jellegű kiadásoknál a szolgálatvezénylési ívek és a számfejtési dokumentumok együttesen,
b) munkavállalók után a  munkaadó által fizetett járulékoknál, adóknál a  vonatkozó adóbevallások és
a vonatkozó fizetési jegyzékek,
c) gépjárműhasználatnál a  menetlevél, a  jogszabályokban meghatározott üzemanyag alapnorma,
az  adóhatóság által közzétett üzemanyagár alapján megállapított üzemanyagköltség és a  személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. számú melléklet IV/3.  alpontja szerinti általános
személygépkocsi-normaköltség összege együttesen, valamint
d) egyéb kiadásoknál a vonatkozó számlák és a feladathoz kapcsolódást igazoló analitikus kimutatások
képezik.
(3) A tételes nyilvántartás alapján a felügyeletet ellátó rendőri szerv a költségeket a felmerülését követő hónap tizedik
napjáig határozatban állapítja meg.
5. A felügyeleti tevékenység értékelése 10. § A felügyeletet ellátó rendőri szerv e  rendelet szerinti felügyeleti tevékenységéről éves jelentést készít és azt
a tárgyévet követő év január 31-ig a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság vezetőjének megküldi, aki elkészíti és február
15-ig felterjeszti az országos rendőrfőkapitány rendészetért felelős helyetteséhez az éves összefoglaló jelentést.
6. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet
a) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a  2320/2002/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések
meghatározásáról szóló, 2010. március 4-i 185/2010/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
13. § (1) A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 10. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Repülőtéri Rendőr Igazgatóság az  Országos Rendőr-főkapitányság főigazgatójának irányításával önálló szervként,
országos illetékességgel ellátja)
„b) a 11. § (2) bekezdés l) pontjában meghatározott kivétellel a rendőrség hatáskörébe utalt légiközlekedés védelmi
feladatok szakmai felügyeletét,”
(2) Az R. 11. § (2) bekezdése a következő l) ponttal egészül ki:
(A rendőr-főkapitányság rendészeti feladatkörében:)
„l) a  Budapesti Rendőr-főkapitányság és a  Pest Megyei Rendőr-főkapitányság kivételével ellátja a  repülőtereken
a rendőrség hatáskörébe utalt légiközlekedés védelmi feladatok szakmai felügyeletét.”
14. § Hatályát veszti az  utasbiztonsági ellenőrzést végzők felügyeletének és szakmai irányításának szabályairól szóló
26/2006. (V. 9.) BM–GKM együttes rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
101/2011. (IX. 9.) HM utasítása egyes honvédelmi miniszteri utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
egyes honvédelmi miniszteri utasítások hatályon kívül helyezésére a következő
utasítást adom ki. 1. § Hatályát veszti
a) a NATO „Partnerség a békéért” programjában a Ma
gyar Köztársaság által vállalt egyes honvédelmi feladatok
tervezéséről, szervezéséről és lebonyolításáról szóló
28/1995. (HK 16.) HM utasítás;
b) a Magyar Köztársaság Észak-atlanti Szerződés Szervezete mellett működő Képviseletén létesítendő Védelempolitikai Részleg és a Katonai Képviselő Hivatala szervezeti és működési rendjéről szóló 6/1998. (HK 2.) HM utasítás;
c) a magyar–olasz–szlovén Többnemzetiségű Szárazföldi Kötelék és a magyar-román Közös Békefenntartó
Zászlóalj gyakorlati feladatainak szervezéséről és ellátásáról szóló 44/1998. (HK 13.) HM utasítás;
d) a Magyar Honvédség légvédelmi és repülőkészültségi szolgálatáról szóló 01/1999. (HK 8.) HM utasítás;
e) a NATO nukleáris információk kezelésének szabályairól szóló 31/1999. (HK 13.) HM utasítás;
f) a Gyakorlattervezői Útmutató című segédlet kiadásáról szóló 71/1999. (HK 24.) HM utasítás;
g) a Magyar Köztársaság NATO-NYEU Központi Nyilvántartó, a NATO Nyilvántartó, Ellenőrző Pontok és a biztonsági megbízottak által vezetendő okmányokról szóló
13/2000. (HK 6.) HM utasítás;
h) a hivatásos és szerződéses katonák 2001. évi illetményfejlesztéséről szóló 68/2000. (HK 1/2001.) HM utasítás;
i) a humán és személyügyi kontrollingtevékenység
rendjéről szóló 7/2002. (HK 5.) HM utasítás;
j) a Magyar Honvédség hosszú távú – 2000–2010 közötti időszakra vonatkozó – átalakításának megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatokról szóló
40/2000. (HK 14.) HM utasítás módosításáról szóló
40/2002. (HK 21.) HM utasítás;
k) az országgyűlési képviselők tájékoztatásáról és a civil szervezetekkel való kapcsolattartásról szóló 59/2004.
(HK 15.) HM utasítás;
l) a Magyar Köztársaság honvédelmének egészét érintő
stratégiai felülvizsgálat koncepciójához kapcsolódó laktanya-rekonstrukciós feladatok, valamint a lakás- és szállóvásárlási, illetve -építési program végrehajtásáról szóló
41/2005. (HK 10.) HM utasítás;
m) a ruházati alapfelszerelés optimalizálását végrehajtó
szakbizottság megalakításáról és működéséről szóló
84/2004. (HK 24.) HM utasítás;
n) a BTR-80 páncélozott szállító harcjárművek modernizálási programjával kapcsolatos feladatokról szóló
82/2005. (HK 17.) HM utasítás;
o) a településrendezési tervek és a helyi építési szabályzatok véleményezési eljárásaiban, valamint a polgári beruházásokkal összefüggő hatósági engedélyezési eljárásokban való részvétel szabályairól szóló 62/2006. (HK 13.)
HM utasítás;
p) az afganisztáni tartományi újjáépítési csoportban
részt vevő katonai szervezet létrehozásának feladatairól,
valamint a személyi állomány kihelyezésének előkészítéséről és végrehajtásáról szóló 78/2006. (HK 16.) HM utasítás;
q) a humánpolitikai, humánstratégiai és személyzeti tevékenységgel, valamint a tárcát érintő közigazgatási reformmal kapcsolatos koordinációs feladatok végrehajtásáról szóló 121/2006. (HK 22.) HM utasítás;
r) a Link 16 képességfejlesztési program megvalósításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 93/2008.
(HK 18.) HM utasítás;
s) a NATO Logisztikai Kiválósági Központ (Logistic
Center of Excellence) kialakítását koordináló előkészítő
bizottság és előkészítő munkacsoport megalakításáról szóló 19/2010. (II. 19.) HM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
156/2013. (V. 24.) Korm. rendelete az FK-Raszter Sport-1 Sportlétesítményeket Hasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 182/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti az  FK-Raszter Sport-1 Sportlétesítményeket Hasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag
kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 182/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2017. (III. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a 2017. március 17. napjától 2017. szeptember 16.
napjáig terjedő időtartamra Vargha Tamást az Árpád-ház Program (a továbbiakban: Program) előkészítésével és
megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a Program előkészítésével és megvalósításával összefüggő feladatok végrehajtásának
irányítása, koordinálása és felügyelete, ehhez kapcsolódóan kormány-előterjesztések, jogszabálytervezetek, kormányés minisztériumi vezetői szintű döntések, intézkedések, előkészítése vagy koordinálása, jelentések és beszámolók
elkészítése, különösen:
a) a Program 2016–2022. évi első üteme részletes végrehajtási programtervének kidolgozása, ennek keretében
a  megvalósítás ütemezésének és az egyes ütemek pontosított forrásigényének meghatározása, valamint
a bevonható európai uniós, központi költségvetési és önkormányzati források körének vizsgálata,
b) az Árpád-ház történelmi művét, annak európai jelentőségét, továbbá az Árpád-ház uralkodóit, szentjeit,
az  Árpád-kor kulturális örökségi emlékeit, művészetét bemutató nagyszabású hazai és nemzetközi kiállítás
koncepciójának kidolgozása, a megvalósítás pénzügyi, szakmai és egyéb feltételeinek meghatározása,
c) kapcsolattartás a Program előkészítésében és megvalósításában közreműködő egyéb minisztériumokkal,
önkormányzatokkal, kulturális és tudományos intézményekkel,
d) a Programmal összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátása.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a Ksztv. 38. § (8) bekezdése
szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 49/2016. (X. 17.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
10/2008. (X. 30.) ÖM rendelete a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél, a tűzoltóságoknál, valamint az ez irányú szakágazatban foglalkoztatottak szakmai képesítési követelményeiről és szakmai képzéseiről.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (2) bekezdésének 4. pontjában, a polgári védelemről szóló 1996.
évi XXXVII. törvény 42. §-a (2) bekezdésének d) pontjában, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
342. §-ának (7) bekezdésében és a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről
szóló 1999. évi LXXIV. törvény 53. §-ának c) pontjában,
valamint az e rendelet 8. §-ának (1) bekezdése, a 2. melléklete és a 7. mellékletének 1.1. pontja tekintetében a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. §-a
(3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az önkormányzati minisztérium feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának
c) pontjában meghatározott feladatkörömben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a katasztrófavédelem hivatásos szervei tagjaira,
b) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok tagjaira,
c) az önkéntes tűzoltóságok tagjaira,
d) a létesítményi tűzoltóságok tagjaira,
e) a katasztrófavédelmi, tűzvédelmi és polgári védelmi
képzés irányítását és felügyeletét ellátó központi közigazgatási szervek és ezirányú tevékenységet végző szervezeti
egységeik munkatársaira,
f) a tűzoltó egyesületek tűzoltási és műszaki mentési
feladatot végző tagjaira,
g) a gazdálkodó tevékenységet folytató magánszemélyeknél, a jogi személyeknél, a jogi és természetes személyek jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteinél
(a továbbiakban: gazdálkodó szervezetek), a katasztrófavédelem, a polgári védelem és a tűzvédelem szakágazatokban, illetve a tűzvédelmi szolgáltatás területén foglalkoztatottakra,
h) a tűzvédelmi szakértőkre,
i) a katasztrófa- és tűzvédelmi szakmai képesítést nyúj
tó képzést folytató oktatási intézmények, valamint a szakmai oktatást (képzést, vizsgáztatást, illetve azok szakmai
felügyeletét) végző személyekre.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) tűzoltó alaptanfolyam: a tűzoltó egyesületek tűzol
tási és műszaki mentési feladatokat ellátó, valamint az önkéntes és létesítményi tűzoltók alapfokú felkészítésére
szervezett, legalább 40 órás tanfolyam;
b) tűzoltó (tiszti) alapismereti tanfolyam: a katasztrófavédelmi, tűzvédelmi és polgári védelmi képzés irányítását
és felügyeletét ellátó minisztériumi hivatali szervezetnél, a
felügyelet ellátására kijelölt költségvetési szervnél, az oktatást folytató intézményeknél, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságoknál nem szakmai szolgálati beosztásban foglalkoztatottak felkészítésére szervezett tanfolyam;
c) katasztrófavédelmi alapismereti tanfolyam: a katasztrófavédelmi, tűzvédelmi és polgári védelmi képzés
irányítását és felügyeletét ellátó minisztériumi hivatali
szervezetnél, a felügyelet ellátására kijelölt költségvetési
szervnél, az oktatást folytató intézményeknél, valamint a
hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél nem szakmai
szolgálati beosztásban foglalkoztatottak felkészítésére
szervezett tanfolyam;
d) tűzvédelmi szolgáltatás: a gazdálkodó szervezetek
tűzvédelmi viszonyainak tervezésére, szervezésére, szabályozására, valamint ellenőrzésére irányuló tevékenység;
e) nem szakmai szolgálati beosztások: a szervezet működését szolgáló, a katasztrófavédelmi szervek szakmai
szolgálati beosztásai között (hatósági, veszélyhelyzetkezelési, mentési, képzési, kiképzési, továbbképzési,
szakmai ellenőri, ügyeleti szakterületeken beosztást betöltők, valamint az igazgatói, igazgatóhelyettesi, kirendeltség-vezetői, irodavezetői beosztások), és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok szakmai szolgálati beosztásai
között (tűzmegelőzési, tűzvizsgálati, tűzoltási és műszaki
mentési, képzési, kiképzési, továbbképzési szakmai ellenőri, ügyeleti szakmai területek munkakörei, továbbá a tűzoltó-parancsnoki és parancsnok-helyettesi beosztás) nem
szereplő beosztások.
A hivatásos állományúak szakmai képesítési
követelményei 3. §
(1) A képesítési követelmény teljesítése szempontjából
elfogadott szakmai képzési formákat az 1. melléklet 1., 2.,
4. pontjai, valamint a 2. melléklet tartalmazzák.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságoknál foglalkoztatottak, az 1. melléklet 1., valamint 2. pontjában felsoroltakon túl elismert szakmai képesítéseit a 3. melléklet
tartalmazza.
Az önkéntes és létesítményi tűzoltóságok,
valamint a tűzoltó egyesületek tűzoltási és műszaki
mentési feladatokat ellátó tagjainak szakmai képesítési
követelményei 4. §
(1) Az önkéntes és a létesítményi tűzoltóságok parancsnokainak, valamint ezen szervezetek tűzoltás, műszaki
mentés vezetésére jogosult tagjainak legalább az 1. melléklet 3. pontja szerinti középszintű szakmai képesítéssel
kell rendelkezniük.
(2) Az önkéntes, és létesítményi tűzoltóságok (1) pontban nem érintett beosztásaiban lévő, valamint a tűzoltó
egyesületek tűzoltási és műszaki mentési feladatokat ellátó tagjainak képesítési követelményét a 4. melléklet tartalmazza.
(3) Az önkéntes, és létesítményi tűzoltóságok műszaki
eszközeinek, és felszereléseinek kezelését szolgáló képzések köre megegyezik a hivatásos önkormányzati tűzoltók
részére előírt képzésekével.
(4) Az önkéntes, és létesítményi tűzoltóságok főfoglalkozású beosztott tűzoltóinak legalább az 1. melléklet
3.1. pontja szerinti tűzoltó szakképzettséggel kell rendelkezni.
A gazdálkodó szervezeteknél a katasztrófavédelem,
a polgári védelem szakágazatokban foglalkoztatottak
szakmai képesítési követelménye 5. § (1) Ügyintézői munkakörben legalább alapszintű, vezetői munkakörben foglalkoztatott személynek felsőszintű
katasztrófavédelmi szakképesítéssel kell rendelkeznie.
(2) E rendelet 1. melléklete 5. pontjában felsoroltakon
túl elfogadott szakmai képesítéseiket a 5. melléklet tartalmazza.
A gazdálkodó szervezeteknél a tűzvédelmi
szakágazatban, illetve a tűzvédelmi szolgáltatás területén
foglalkoztatottak, valamint a tűzvédelmi szakértők
szakmai képesítési követelménye
6. § (1) Legalább középszintű tűzvédelmi szakképesítéssel
rendelkező személy láthat el önállóan tűzvédelmi feladatokat:
a) olyan „A”–,,B” tűzveszélyességi osztályba sorolt létesítményben, ahol az egyidejűleg munkát végző személyek száma a 100 főt nem haladja meg,
b) ,,C” tűzveszélyességi osztályba sorolt létesítményben, a (2) bekezdésben felsoroltak kivételével.
(2) Felsőszintű tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező
személy láthat el önállóan tűzvédelmi feladatokat, ahol:
a) főfoglalkozású létesítményi tűzoltóság működik,
b) olyan „A”–,,B” tűzveszélyességi osztályba sorolt
veszélyességi övezet, helyiség található, amelyben egyidejűleg 50 főnél több személy végez munkát,
c) olyan „A”–,,B” tűzveszélyességi osztályba sorolt
tűzszakasz található, amelyben egyidejűleg 100 főnél több
személy végez munkát,
d) olyan kifejezetten mozgásukban, vagy cselekvőképességükben korlátozott személyek tartózkodására szolgáló tűzszakasz található, amelynek befogadóképessége a
100 főt meghaladja,
e) a „C” tűzveszélyességi osztályba sorolt létesítményben egyidejűleg 200 főnél több személy végez munkát.
(3) Amennyiben a létesítményben a tűzvédelem biztosítása szolgáltatás igénybevételével történik, a szolgáltatást végzőnek legalább az (1), illetve a (2) bekez
désben meghatározott tűzvédelmi képesítéssel kell rendelkeznie. (4) A gazdálkodó szervezeteknél tűzvédelmi munkakört
ellátók és a tűzvédelmi szolgáltatást végzők, továbbá a
tűzvédelmi szakértők az 1. melléklet 6. pontjában felsoroltakon túl elismert szakmai képesítéseit az 5. melléklet tartalmazza.
Egyes képzési formák szervezése
és a beiskolázás szabályai
7. § (1) A katasztrófavédelmi, tűzvédelmi, valamint polgári
védelmi szakképesítések képzési programjait a vonatkozó
jogszabályi előírások szerint akkreditáltatni kell. A Katasztrófavédelmi Oktatási Központban (a továbbiakban:
KOK) folyó szakképzések, szakmai képzések képzési
programját a KOK készíti el.
(2) A szakképzést végző szerveknek rendelkezniük kell
a képzési programban meghatározottak végrehajtásához
szükséges személyi és tárgyi feltételekkel, amelyek hiányában képzés nem indítható. A feltételek meglétét, a szervezést és vizsgáztatást az Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF) ellenőrzi. Képzés
csak a felnőttképzésre vonatkozó jogszabályok szerint
folytatható.
(3) A tűzoltó alaptanfolyamot a katasztrófavédelmi
igazgatóságok, a Fővárosi Tűzoltó Parancsnokság
(a továbbiakban: FTP) szervezik, valamint adják ki a bizonyítványt.
(4) A tűzoltó (tiszti) alapismereti tanfolyamot, valamint
a katasztrófavédelmi alapismereti tanfolyamot a KOK
szervezi és adja ki a bizonyítványt.
8. § (1) Műszaki szaktanfolyam – mint belső szakmai képzés – a 7. mellékletben foglalt besorolás szerint szervezhető. A műszaki szaktanfolyamok képzési programjait a
KOK készíti el, és azt az OKF főigazgatója hagyja jóvá.
(2) Tűzoltótechnika-kezelői tanfolyamra – mint belső
szakmai képzésre – a tűzoltóság, a tűzoltó egyesület és a
katasztrófavédelmi szervek azon tagjai jelentkezhetnek,
akik legalább az 1. mellékletben meghatározott alapfokú tűzoltói szakmai végzettséggel rendelkeznek, és az
előírt előzetes orvosi vizsgálaton megfelelnek. Vizsgára
az bocsátható, aki az adott géptípusra vonatkozó, a 2.
mellékletben található műszaki szaktanfolyamo(ka)t elvégezte, továbbá az előírt gépkezelési gyakorlatot megszerezte.
(3) A 8. melléklet szerinti tűzoltó technika kezelői igazolvány kiadására, nyilvántartására (másodlatok kiadására), valamint az abba történő bejegyzésre a KOK jogosult.
(4) A 2. melléklet 2. pontjában szereplő szaktanfolyamok, – mint belső szakmai képzések – indításában, illetve
annak engedélyezésében – a beérkező képzési létszámigények, valamint a gazdaságossági számítások alapján – a
KOK igazgatója dönt. A KOK végzi a kihelyezett képzés
ellenőrzését és a vizsgáztatást.
(5) A képzéshez szükséges gépeket, gépjárműveket és
gépi berendezéseket – amennyiben a tanfolyamszervező
azzal nem rendelkezik – a képzési szolgáltatást igénybevevő szerv biztosítja.
9. § A KOK az igényeknek megfelelően, az OKF jóváhagyását követően, minden év március 31-éig hirdeti meg a
következő tanévben indítandó képzési formákat és a jelentkezés feltételeit.
10. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságokon rendszeresített főiskolai vagy egyetemi végzettséget igénylő beosztásokat,
munkaköröket betöltők kötelesek kreditértékkel bíró továbbképzéseken részt venni.
(2) A kreditérték jelen rendelet értelmezésében a továbbképzés szakmai tartalma, valamint időtartama alapján
számított pontértéket jelöl. A továbbképzések tárgyát és
idejét – azok kreditértékének meghatározásával – évente
két alkalommal az OKF főigazgatója adja ki.
(3) A központilag kiadott témákon kívül lehetőség van
egyéb szakmai továbbképzések, gyakorlatok, szakvizsgák
elismertetésére is, amennyiben annak elvégzéséről a szervezők tanúsítványt vagy bizonyítványt adnak ki. Ezeket a
továbbképzéseket – a téma és időtartam megjelölésével – előzetesen kreditbe kell soroltatni az OKF útján.
(4) A képzések kreditértékét külön meg kell határozni, a
képzésen, továbbképzésen részt vevőkre, az előadókra és
vizsgáztatókra is.
(5) Az előírt 120 kreditpontot 5 év alatt kell megszerezni, és a teljesítményértékelés alkalmával kell ellenőrizni.
Egy év alatt az 5 évre előírt teljes kreditpont értéknek maximum az 50%-a szerezhető meg.
(6) A tűz-, katasztrófa- és polgári védelmi szakmai területen szerzett tudományos fokozattal rendelkezők mentesülnek a kreditpont szerzési kötelezettség alól.
(7) A kreditpont megszerzésének időtartamába nem
számít bele a szülési szabadságon, illetmény nélküli szabadságon vagy tartós betegállományban töltött időszak,
valamint az az időszak, amely alatt az érintett gyermekgondozási díjban vagy gyermekgondozási segélyben részesül.
(8) A tűzoltóságok készenléti szolgálatot ellátó állományának továbbképzéséről az állományilletékes parancsnok, az önkéntes és létesítményi tűzoltóság tagjainak továbbképzéséről a tűzoltóparancsnok gondoskodik. A továbbképzések tartalmára vonatkozó szempontokat és elveket a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok és az
FTP javaslatainak figyelembevételével az OKF adja ki. A
megadott szempontok alapján a következő évre az előző
év december 15-éig képzési tervet kell készíteni, amelyet a
szakmai felügyeletet ellátó szervezet hagy jóvá.
(9) Az OKF a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok, a Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatóság, valamint az
FTP, a hivatásos önkormányzati, az önkéntes és a létesítményi tűzoltóságok parancsnokai és szakterületi vezetői
részére évente szükség szerint, de legalább két alkalommal
kötelező továbbképzést vagy szakmai tájékoztatót szervez.
(10) Az OKF, valamint a megyei katasztrófavédelmi
igazgatóságok a szakmai feladatok egységes értelmezése
érdekében a szakmai felügyeletük alá tartozó szervezetek
szakterületi vezetői részére évente szükség szerint, de legalább két alkalommal kötelező szakmai tájékoztatót szerveznek.
A hivatásos katasztrófavédelmi szervek
és a tűzoltóságok gépjárművezetőinek képzése
11. § (1) A katasztrófavédelmi szerveknél és a tűzoltóságoknál foglalkoztatott főfoglalkozású gépjárművezetőknek,
illetve azoknak, akiket feladataik ellátása mellett a parancsnok szolgálati gépjármű vezetésére jogosít fel
(a továbbiakban: gépjárművezető) elméleti és gyakorlati
képzésen kell részt venniük.
(2) A gépjárművezetők képzési kategóriáit, a képzésben
való részvétel feltételeit, valamint a képzési követelményeket a 9. melléklet tartalmazza.
12. § (1) A megkülönböztető jelzést használó járművek vezetőinek pszichológiai alkalmasságát az OKF által működtetett pszichológiai alkalmasság-vizsgálóhely állapítja meg.
(2) A szolgálati gépjárművek vezetőinek alapszintű
képzését és vizsgáztatását olyan személy végezheti, aki az
erre jogosító képzésen és időszakos továbbképzésen részt
vett és a követelményeknek megfelelt.
(3) A sikeres vizsgáról szóló igazolást a képzést folytató
szerv adja ki.
(4) A képzés költsége a gépjárművezető szolgálati helye
szerinti szervet terheli.
Vegyes és záró rendelkezések 13. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szervek és a hivatásos tűzoltóság tagjai, valamint az önkéntes tűzoltóság
tisztségviselői a katasztrófák elleni védekezésért felelős
miniszter által rendeletben előírt képesítés – KOK-ban történő – megszerzése során tandíjmentességet élveznek.
(2) Az (1) bekezdésben felsoroltak részére a KOK-ban
folyó képzéssel kapcsolatos egyéb költségekhez szükséges források fedezete (tanintézeti szállás, tankönyvek,
jegyzetek kölcsönzése, orvosi ellátás, valamint a bizonyítványok, nyomtatványok és nyilvántartások) a KOK költségvetésében kerül biztosításra.
14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél, a tűzoltóságoknál, valamint az ezirányú szakágazatban foglalkoztatottak képesítési követelményeiről és képzési rendszeréről szóló 32/2002. (XII. 12.) BM rendelet.
(3) A rendelet hatálybalépése nem érinti a hatálybalépése előtt megkezdett képzéseket.
(4) Alapfokú tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező
személy e rendelet hatálybalépése után legfeljebb 3 évig
láthatja el azokat a tűzvédelmi feladatokat, amelyeket a
tűzoltók és a tűzvédelmi szervezetek tagjainak képesítési
követelményeiről, képzési rendszeréről szóló 57/1997.
(X. 21.) BM rendelet 7. § (1) bekezdése engedélyezett, feltéve, ha munkaköre, munkahelyének alaptevékenysége
vagy tűzveszélyességi osztályba sorolása nem változik
meg.
(5) Közép- vagy felsőszintű képzettséget igénylő beosztást betöltő, de alapszintű katasztrófavédelmi előadói végzettséggel rendelkező személy e rendelet hatálybalépése
után legfeljebb 3 évig láthatja el azokat a katasztrófa- és
polgári védelmi feladatokat, amelyeket a hivatásos ka
tasztrófavédelmi szerveknél, a tűzoltóságoknál, valamint
az ez irányú szakágazatban foglalkoztatottak képesítési
követelményeiről, képzési rendszeréről szóló 32/2002.
(XII. 12.) BM rendelet 5. §-ának (1) bekezdése alapján engedélyezett, feltéve, ha a munkaköre, munkahelyének
alaptevékenysége vagy katasztrófa veszélyeztetettsége
nem változik.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
40/2016. (II. 15.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr.  Király Botond Gergelyt
2016. február 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. január 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
124/2010. (IV. 21.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya
között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Gazdasági Együttműködési Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai
Köztársaság Kormánya között
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya, a továb biak ban „a Szerződő Felek”;
– attól az óhajtól vezérelve, hogy bővítsék az országaik között fennálló hosszú távú kapcsolatokat;
– kifejezve törekvésüket, hogy fenntartsák és erősítsék hagyományos gazdasági kapcsolataikat;
– azzal a szándékkal, hogy a kölcsönös előnyök alapján fejlesszék és intenzívebbé tegyék gazdasági, ipari, műszaki
és technológiai együttműködésüket;
– azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek bővítése a további együttműködéshez megfelelő és
kedvező alapot teremt;
– a két országban hatályban lévő törvények keretei között és nemzetközi kötelezettségeikkel teljes összhangban;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk
A Szerződő Felek hatályban levő törvényeik keretein belül a gazdasági és társadalmi fejlődés minden fontos területén
elősegítik a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés erősítését és bővítését.
2. cikk
Figyelembe véve a gazdasági kapcsolatok jelenlegi helyzetét és perspektíváit, a Szerződő Felek egyetértenek abban,
hogy többek között a következő területeken kedvezőek a hosszú távú együttműködés feltételei:
a) a mezőgazdaság és élelmiszeripar, agrártermékek feldolgozása és tárolása;
b) állategészségügyi berendezések értékesítése és gyártása;
c) építőipar és építőanyag-ipar;
d) erőművek és magas feszültségű elosztó hálózatok, valamint gáz és kőolaj csővezetékek hálózatának fejlesztése és
rehabilitációja;
e) elektromos berendezések és készülékek;
f) elektronikai és villamos-gépészeti ipar;
g) ásványi nyersanyagok és bányászati termékek kutatása, kitermelése, előkészítése, további feldolgozása, valamint
értékesítése;
h) vegyipar és petrolkémia ipar;
i) csomagolási technológia;
j) környezetvédelem;
k) vízgazdálkodás és erdőgazdálkodás;
l) oktatás;
m) egészségügy, gyógyászati technológia, gyógyászati és gyógyszeripar;
n) humánerőforrások fejlesztése;
o) turizmus;
p) kis- és középvállalkozások közötti együttműködés;
q) hírközlés;
r) számítógép és informatikai technológia;
s) közlekedés;
t) tudomány és technológia;
u) munkaügy.
3. cikk
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy megfelelő eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék
együttműködésüket:
a) elősegítik a kapcsolatok építését és erősítik az együttműködést a gazdaságpolitikával foglalkozó szervek, állami
intézmények, szakmai szervezetek, vállalkozói szövetségek, kamarák, regionális és helyi szervek között, bátorítják
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó gazdasági információk cseréjét, valamint saját képviselőik és más
gazdasági és műszaki delegációk látogatásait;
b) információkat cserélnek a fejlesztési prioritásokról és elősegítik az üzleti szereplők részvételét a fejlesztési
projektekben;
c) elősegítik a két ország üzleti körei közötti új kapcsolatok létesítését és a meglévők szélesítését, bátorítják
természetes személyek és vállalkozások között a látogatásokat, találkozókat és egyéb kapcsolattartási módokat;
d) üzleti információkat cserélnek, bátorítják a vásárokon és kiállításokon történő részvételt, üzleti eseményeket,
szemináriumokat, szimpóziumokat és konferenciákat szerveznek;
e) elősegítik a kis- és közepes magánvállalkozások fokozottabb részvételét a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban;
f) elősegítik a tapasztalatcserét a kis- és közepes vállalkozások támogatásának területén;
g) bátorítják az együttműködést a konzultációs, marketing, tanácsadói és szakértői szolgáltatások nyújtásában,
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
h) bátorítják pénzügyi intézményeiket és bankszektorukat, hogy szorosabb kapcsolatokat létesítsenek és ezáltal
erősítsék együttműködésüket;
i) bátorítják a két ország vállalatainak beruházási tevékenységét, vegyes vállalatok alapítását, képviseletek és
fiókvállalatok létesítését;
j) elősegítik a régiók közötti és a nemzetközi szintű együttműködést kölcsönös érdeklődésre számot tartó
kérdésekben. 4. cikk
Jelen Megállapodás megkötésével a Szerződő Felek megerősítik a Moldovai Köztársaság Gazdasági Minisztériuma
és a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma között 2003. február 21-én aláírt Jegyzőkönyv alapján létrehozott
Moldovai–Magyar Gazdasági Együttműködési és Kereskedelemfejlesztési Munkacsoport céljait és a működési
tevékenységét.
5. cikk
A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők
vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen a Csatlakozási Szerződéssel vállalt, az Európai Közösséget létrehozó Szerződésből,
az Európai Unióról szóló Szerződésből, valamint általában véve az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából
származó kötelezettségeit.
6. cikk
Kölcsönös megegyezés alapján a Szerződő Felek módosításokat tehetnek a jelen Megállapodásba kiegészítő
Jegyzőkönyvek útján, amelyek a 7. cikk első paragrafusa alapján lépnek hatályba.
7. cikk
Jelen Megállapodás a hatályba lépéséhez mindkét országban szükséges belső jogrendi eljárások teljesítéséről szóló
későbbi, diplomáciai úton eljuttatott jegyzék kézhezvételét köve tően lép hatályba.
Jelen Megállapodás 3 évre szól, hatálya automatikusan további egy-egy évvel meghosszabbodik, amennyiben
a Megállapodás hatályának lejárta előtt 3 hónappal a Szerződő Felek egyike sem értesíti írásban a másik Felet
a Megállapodás felmondásának szándékáról.
Jelen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása során felmerülő vitákat a Felek békés úton, közvetlen konzultáció
vagy tárgyalás útján rendezik.
Készült Chisinau, 2010. 02. 23. napján két példányban, magyar, moldovai és angol nyelven, mindegyik szöveg egyaránt
hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol változat az irányadó.
(Signatures)” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 7. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
(5) Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a gazdasági
együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről
 szóló 25/2009. (II. 6.) Korm. rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
286/2018. (VI. 26.) KE határozata magyarországi apostoli nuncius kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Michael A. Blume érsek úrnak a Szentszék magyarországi apostoli nunciusává történő kinevezéséhez,
budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
88/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenessége és a bírói gyakorlat utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásról szóló 1998.
évi XIX. törvény 416. § (4) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére, illetve a BH 2005. 387. számú, az EBH 2005. 1299. számú,
a BH 2004. 11. számú, a BH 2004. 458. számú, valamint a
Legfelsőbb Bíróság LB.Bfv.I.63/2004. számú döntéseinek
megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybírósághoz érkezett beadványában az
indítványozó kezdeményezte büntetőeljárásról szóló
1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 416. §
(4) bekezdés b) pontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Ugyancsak indítványozta a
BH 2005. 387. számú, az EBH 2005. 1299. számú, a BH
2004. 11. számú, a BH 2004. 458. számú, valamint a Legfelsőbb Bíróság L.B.Bfv.I.63/2004. számú döntéseinek
megsemmisítését is. Kérelmét kiegészítette azzal, hogy az
Alkotmánybíróság visszamenőleges hatállyal semmisítse
meg a Be. – korábban hatályban volt – lényegét tekintve a
416. § (4) bekezdés b) pontja szerinti tartalmaz hordozó
407. §-át is.
A kérelem alapjául az Alkotmány 32/A. § (1)–(3) bekezdéseit jelölte meg. Indokolásul arra hivatkozott, hogy a
támadott Be. rendelkezés jogalkotást biztosít a Legfelsőbb
Bíróságnak, a jogegységi határozatok és eseti döntések pedig nem az Alkotmány 47. § (2) bekezdésének, illetve nem
az 50. § (1) bekezdésének érvényesülését garantálják, hanem – jogalkotás révén – alkotmányos válságot idéznek
elő.
2. Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan. 2.1. Az Alkotmánybíróság már számos határozatában
foglalkozott az érdemi elbírálásra alkalmas indítványok
minimális tartalmi és formai kellékeivel. Következetes
gyakorlata szerint az indítványnak meg kell felelnie az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdésében meghatározott általános követelményeknek. Pontosan meg kell jelölnie a támadott rendelkezést, az Alkotmány megfelelő
rendelkezését, a kérelem alapjául szolgáló okot (azt, hogy
az Alkotmány egyes rendelkezéseit a vitatott jogszabály
miért és mennyiben sérti). Mindemellett határozott kérelmet kell tartalmaznia a vitatott rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására. [összefoglalóan: pl. 31/2007.
(V. 30.) AB határozat, ABH 2007, 368, 381–382.].
Az 1405/B/1997. AB határozatban összefoglalóan rámutatott továbbá arra, hogy a jogszabályokat teljes egészükben, vagy általánosságban támadó, a jogintézmények
lebontását átfogóan szorgalmazó indítványok érdemi elbírálásra alkalmatlanok (ABH 2006, 1081, 1088.). Az indítványok elbírálásakor töretlenül irányadó az az elv is, hogy
„a vizsgálat tárgyát képező egyes rendelkezések alkotmányossága általában értékelhetetlen a jogszabály környezetéből, a szövegösszefüggésekből kiragadva. Az elszigetelt
vizsgálat eredménye más összefüggésekbe helyezve érvényét vesztheti. [Így foglalt állást az Alkotmánybíróság a
16/1991. (IV. 20.) AB határozatban, ABH 1991, 58, 60.]”
(914/B/ 2006 AB határozat, ABH 2007, 2067, 2068.)
2.2. Az indítványozó jelen esetben általánosságban kifogásolta azt, hogy a támadott Be. rendelkezés alkotmányellenes bírói gyakorlat kialakulását teszi lehetővé. Az indítvány a támadott rendelkezés és az Alkotmány felhívott
– az Alkotmánybíróság helyzetét rögzítő – szakaszai közötti kapcsolatra nem mutatott rá, az alkotmányjogi összefüggésekre vonatkozóan semmilyen okfejtést nem tartalmaz.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja azokat az indítványokat,
amelyek nem felelnek meg az Abtv. által támasztott követelményeknek (pl. 472/B/2000. AB végzés, ABH 2001,
1655.; 630/B/2003. AB végzés, ABH 2004, 2113, 2114.).
2.3. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként
csak hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak ak-
kor terjed ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő
kérdés (először: 335/B/1990. AB végzés, ABH 1990,
261.). Erre csak az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján van mód, mivel ezekben
az esetekben az alkalmazási tilalom kimondására is lehetőség van.
2.4. Az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre a jogalkalmazási gyakorlat alkotmányossági vizsgálatára; a bírói
jogértelmezés önmagában nem lehet tárgya az Alkotmánybíróság eljárásának (72/B/2004. AB határozat, ABH 2007,
1567, 579.). Így annak manifeszt megnyilvánulásaira a
konkrét eseti döntések „megsemmisítésére” sem terjed ki a
hatásköre.
A kifejtettekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABH 2003,
2065.) 29. § b) pontja, d) pontjának utolsó fordulata és
f) pontjának első mondata alapján visszautasította.
Budapest, 2010. április 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
12/2016. (VII. 15.) BM utasítása a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ hivatásos szolgálati beosztásairól és a betöltésükhöz szükséges követelményekről, valamint az idegennyelv-tudási pótlék és az egyéb pótlékok szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 1. alcím tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 2. pontjában, 17. pontjában és 21. pont b) alpontjában, valamint a 342. § (1) bekezdés a), f ) és
j) pontjában foglaltakra figyelemmel,
a 2. alcím tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 21. pont e) alpontjában, valamint a 342. § (1) bekezdés j) pontjában foglaltakra figyelemmel,
a 3. alcím tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 21. pont d) alpontjában, valamint a 342. § (1) bekezdés j) pontjában foglaltakra figyelemmel
a következő utasítást adom ki: 1. A hivatásos szolgálati beosztásokról és a betöltésükhöz szükséges követelményekről
1. § (1) A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 114. § (3) bekezdés b) pontja szerinti besorolási kategóriákba sorolást az ezen utasításban
foglalt módszertan és eljárási rend figyelembevételével kell végrehajtani.
(2) A  szolgálati beosztások besorolásához szükséges munkakör-értékelés végrehajtásának módszertanát és eljárási
rendjét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § (1) A Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnál a Hszt. 37. alcíme szerinti más szervhez vezényléssel,
valamint a Hszt. 38. alcíme szerinti, a miniszter által vezetett minisztériumba vagy a miniszter által irányított szervhez
történő vezényléssel betölthető szolgálati beosztásokat, azok besorolását és az  azokhoz rendelt hivatásos pótlék
mértékét a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központhoz a  Hszt. 38. alcíme szerinti, a  miniszter által vezetett
minisztériumba vagy a  miniszter által vezetett szervhez történő vezényléssel egyidejűleg legfeljebb 130 fő
vezényelhető.
(3) A honvédek jogállásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző
Központhoz vezényeltek esetében a vezényelt illetményének megállapítása szempontjából a honvédek jogállásáról
szóló törvény szerinti, a más szerv foglalkoztatottjaira vonatkozó szabályok szempontjából a 2. mellékletnek a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok állományára alkalmazandó szolgálati beosztásokat kell alkalmazni.
3. § Ezen utasítás alkalmazásában a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnál alapfeladat ellátására
létrehozott szolgálati beosztás az a szolgálati beosztás, amely alapján a hivatásos állomány tagja olyan tevékenységet
végez, amely a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 8/A. §-ában meghatározott feladatok
ellátására irányul.
4. § (1) A kiemelt vezetői szolgálati beosztásba történő kinevezés feltétele az egyetemi végzettség vagy azzal egy tekintet
alá  eső mesterfokozatú – „Master” vagy „Magister” (rövidítve MA, MSc) – felsőfokú végzettség megléte, valamint
a  rendészeti szakvizsga, a  rendészeti vezetővé képző tanfolyam és a  rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam
sikeres teljesítése.
(2) A középvezetői beosztásba történő kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga, a rendészeti vezetővé képző tanfolyam,
valamint a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam sikeres teljesítése.
(3) A beosztott vezetői beosztásba kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga és a rendészeti vezetővé képző tanfolyam
sikeres teljesítése.
(4) A  vezetői besorolású tanácsadó és főtanácsadó szolgálati beosztásba történő kinevezés feltétele a  rendészeti
szakvizsga sikeres teljesítése, de nem feltétele a  rendészeti vezetővé, illetve a  rendészeti mestervezetővé képző
tanfolyam elvégzése.
5. § A tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztások közül a  „D” besorolási kategóriába tartozó szolgálati
beosztásokba kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga sikeres teljesítése.
6. § A vezetői beosztások és a tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztások betöltéséhez elismerhető felsőfokú
végzettségeket, továbbá az egyes szolgálati beosztások ellátásához szükséges szakképzettségeket, alap-, közép- és
felsőfokú szakmai képzettségeket, valamint az egyéb képzettségi feltételeket a 3. melléklet tartalmazza.
2. Az idegennyelv-tudási pótlék 7. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 160.  § (6)  bekezdése szerinti idegennyelv-tudási pótlékra azon szolgálati
beosztásban jogosult, amelyben az állománytáblázat idegennyelvtudást ír elő.
(2) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 160. § (5) bekezdése szerinti idegennyelv-tudási pótlékra jogosult, amennyiben
az (1) bekezdésben meghatározottakon túl az Európai Unió valamely tagállamának hivatalos nyelvéből a Hszt. 160. §
(2) bekezdés szerint elismerhető nyelvtudással rendelkezik.
3. Egyéb pótlékok 8. § (1) Éjszakai pótlékra a  hivatásos állomány tagja este huszonkét óra és reggel hat óra közötti időszakban teljesített
szolgálatért jogosult.
(2) Ha a  napi szolgálatteljesítési idő legalább 50%-a este huszonkét óra és reggel hat óra közé esik, a  pótlék
a szolgálatteljesítés teljes időtartamára jár. Amennyiben a hivatkozott mérték az 50%-ot nem éri el, úgy a pótlék csak
az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt teljesített szolgálat után jár.
9. § (1) A  nagyfrekvenciás és ionizáló sugárzásnak, mérgezésnek vagy biológiai kóroki tényezők jelenléte miatti
fertőzésveszélynek kitett beosztásban teljesítők pótlékára (a továbbiakban: egészségi kockázattal járó szolgálati
beosztások pótléka) az jogosult, akinek a munkavédelemről szóló törvény alapján végrehajtott kockázatértékelésben
az állományilletékes parancsnok megállapítja, hogy a szolgálati beosztás ellátása során a pótlék megállapítására okot
adó veszélyek, egészségkárosító kockázat közvetlen és gyakori előfordulásával kell számolni.
(2) Az  egészségi kockázattal járó szolgálati beosztás pótlékát akkor lehet megállapítani és folyósítani, ha a  havi
szolgálatteljesítési idő több mint 50%-át – ionizáló sugárzásnak kitett szolgálati beosztásban három órát –
a kockázatértékelésben megállapított egészségkárosító kockázat között tölti el.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi LXIX. törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
11. § A szolgálati beosztások besorolásához szükséges munkakör-értékelés végrehajtásának 1. mellékletben meghatározott
módszertanát és eljárási rendjét az utasítás hatálybalépését követően rendszeresített szolgálati beosztásokra vagy
a meglévő szolgálati beosztások tartalmának ezt követően történő lényeges módosítása esetén kell alkalmazni.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1291/2015. (V. 5.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program (a  továbbiakban: TIOP) 2011–2013. évekre szóló
akciótervét az 1. melléklet szerint,
b) egyetért azzal, hogy a  TIOP abszorpciós céljának teljesülése érdekében a  rendelkezésre álló szabad keret
összegén felül további 20,66 milliárd forint egyedi többletkötelezettség-vállalására kerüljön sor.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Kormány visszavonja
a) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról szóló
1014/2011. (I. 19.) Korm. határozatot,
b) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének a megállapításáról szóló
1429/2012. (X. 8.) Korm. határozatot,
c) a multifunkcionális nemzetiségi-roma módszertani, oktatási és kulturális központ infrastrukturális
feltételeinek kialakításával kapcsolatos feladatokról, valamint a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program
2011–2013. évekre szóló akciótervének módosításáról szóló 1345/2013. (VI. 17.) Korm. határozatot,
d) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 2. prioritásának
módosításáról szóló 1627/2013. (IX. 5.) Korm. határozatot,
e) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3–6. prioritásának és
Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. és 3. prioritásának
módosításáról szóló 1736/2013. (X. 11.) Korm. határozatot,
f ) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3. prioritásának
módosításáról szóló 1333/2014. (VI. 5.) Korm. határozatot,
g) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3. prioritásának
módosításáról, valamint a  TIOP-3.3.1/A-12/2 kódszámú („A közszolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű
hozzáférés megteremtése: akadálymentesítés” című) konstrukció keretének megemeléséről szóló 1357/2014.
(VI. 26.) Korm. határozatot,
h) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3–6. prioritásának és
a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritásának
módosításáról, valamint a  TÁMOP 4.1.3-11/1-2011-0001 azonosító számú, „Felsőoktatási szolgáltatások
rendszerszintű fejlesztése, 2. ütem” című projekt támogatásának növeléséről szóló 1451/2014. (VII. 31.)
Korm. határozat 1. pont b) alpontját és 2. mellékletét,
i) a Társadalmi Megújulás Operatív Program és a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre
szóló akcióterve módosításáról szóló 1865/2014. (XII. 30.) Korm. határozatot, valamint
j) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 2. prioritásának
módosításáról, valamint az  egyes egészségügyi intézmények infrastrukturális fejlesztését célzó projektek
megvalósítása érdekében szükséges források finanszírozásáról szóló 1647/2014. (XI. 14.) Korm. határozat
módosításáról szóló 1004/2015. (I. 15.) Korm. határozat 1.  pont a)–c) és e)  alpontját, valamint 1. és
2. mellékletét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2013. (VII. 25.) HM utasítása a „Zöldár-2013.” árvízvédelmi védekezésben közvetlenül résztvevő állomány egyszeri egyösszegű juttatásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek,
a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezetei (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) állományába tartozó hivatásos, szerződéses állományú katonákra, honvéd tisztjelöltekre,
honvéd altiszt-jelöltekre, önkéntes műveleti tartalékos katonákra, kormánytisztviselőkre, kormányzati ügykezelőkre,
közalkalmazottakra, valamint munkavállalókra (a továbbiakban: állomány) terjed ki.
2. § (1) A  2013. évi „Zöldár-2013.” árvízi védekezésben résztvevő állomány tevékenységének elismeréseként egyszeri,
egyösszegű juttatásra jogosult.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott juttatásra a  kijelölt árvízvédelmi helyszíneken a  honvédelmi szervezetek által
szervezett keretek közötti feladatellátásra vezényelt és munkavégzésre kirendelt állomány jogosult.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottak mellett jogosult a  juttatásra az állomány azon tagja, aki a Katasztrófavédelmi
Operatív Csoport és a Katasztrófavédelmi Operatív Törzs állományába ideiglenesen került berendelésre. E személyi
körbe nem tartoznak bele és így a juttatásra nem jogosultak a Védelmi és Közigazgatási Csoport, a Katasztrófavédelmi
Operatív Csoport és a Katasztrófavédelmi Operatív Törzs állományába kijelölt – a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni
védekezésének irányításáról és feladatairól szóló 23/2005. (VI. 16.) HM rendelet 31. §-a alapján rendszeres készenléti
szolgálatot ellátó személyek, továbbá az árvízvédelmi tevékenységgel összefüggésben készenléti szolgálatot ellátó
személyek.
(4) A juttatás összege 24 órás feladatvégzésenként és személyenként nettó 5000 Ft, melynek során minden megkezdett
24 óra teljes 24 órának számít.
3. § A személyenként megállapított juttatás biztosítását
a) a  hivatásos, szerződéses állományú katonák, közalkalmazottak, valamint munkavállalók esetében az  Első
Magyar Cafeteria Szolgáltató Kft. által kibocsátott EMC Cafeteria kártya Univerzális utalvány alszámlájára
utalással,
b) az önkéntes műveleti tartalékos katonák, a honvéd tisztjelöltek, a honvéd altiszt-jelöltek esetében Erzsébetutalvány biztosításával, továbbá
c) a kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők esetében folyószámlára utalással
kell teljesíteni.
4. § A  juttatásra való jogosultság megállapítására az  állomány érintett tagja vonatkozásában illetmény-megállapítási
jogkört gyakorló parancsnoknak, vezetőnek legkésőbb az  utasítás hatálybalépését követő ötödik munkanapig
parancsban vagy határozatban (a továbbiakban együtt: parancs) kell intézkednie.
5. § (1) A parancs alapján a honvédelmi szervezet haladéktalanul intézkedik az utalványok megrendelésére, illetve a juttatás
folyósítására.
(2) Az  önkéntes műveleti tartalékos katonák, a  honvéd tisztjelöltek és a  honvéd altiszt-jelöltek esetében biztosításra
kerülő Erzsébet-utalványt elsősorban személyesen kell átadni. Amennyiben a személyes átvétel nem lehetséges, vagy
a személyes átvétel miatt felmerülő utazási költség meghaladja a postai megküldés költségét, az Erzsébet-utalványt
az értesítési címre postai úton, tértivevény és értéknyilvánítás igénybevételével kell megküldeni.
(3) Az egyszeri egyösszegű juttatásról az önkéntes műveleti tartalékos katona írásban lemondhat.
6. § (1) A  honvédelmi szervezetek a  kifizetés végrehajtásának részletes helyzetéről a  HM Védelemgazdasági Hivatalt
(a továbbiakban: HM VGH) 2013. augusztus 21-éig tájékoztatják.
(2) A  HM VGH az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatók alapján összefoglaló jelentést terjeszt fel a  honvédelmi miniszter
részére.
7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ez az utasítás 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
693/B/2003. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Kővágóörs Község Képviselő-testülete által Kővágóörs-Pálköve településrész Általános Rendezési Tervéről alkotott 1/1996. (II. 28.) számú
önkormányzati rendelet 6. §-a alkotmányellenességének
megállapítása és megsemmisítése iránt folytatott eljárást
megszünteti.
Az indítványozó a Kővágóörs Község Képviselő-testülete által Kővágóörs-Pálköve településrész Általános Rendezési Tervéről alkotott 1/1996. (II. 28.) számú önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör1.) 6. §-a alkotmányellenességének megállapítását kérte az Alkotmánybíróságtól. Álláspontja szerint az Ör1.-nek az a rendelkezése, mely szerint az épületek homlokzatmagassága
3,6 méter lehet, sérti az Alkotmány 70/A. §-át, mert a szabályozás nem tesz különbséget a 6-8 m-es homlokzatmagasságú épületek közé épülő új épületek és a tetőtér-beépítéssel magasított épületek között. Sérelmesnek tartja az indítványozó a rendelkezést azért is, mert rontja a már megépült magasabb épületek közé építhető apró épületek benapozási lehetőségét.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a képviselő-testület az indítvány benyújtását követően a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény
10. §-ában előírt kötelezettségének eleget téve új szabályozási tervet és építési szabályzatot alkotott. A Kővágóörs helyi építési szabályzatának és szabályozási tervének
megállapításáról szóló 16/2006. (XI. 6.) számú rendeletét
(Ör2.) hatálya kiterjed Kővágóörs község egész közigazgatási területére. Az Ör2. 2006. november 16-án lépett
hatályba, ezt követően annak rendelkezései alkalmazandók az Ör1. által szabályozott területre is.
Az Alkotmánybíróság – főszabályként – hatályos jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja. Hatályát vesztett
jogszabályi rendelkezés csak a konkrét normakontroll eseteiben akkor képezheti alkotmánybírósági eljárás tárgyát,
ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés, azaz
ha az eljárás az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 38. §-ában szabályozott bírói kezdeményezés, illetőleg a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz
alapján folyik. [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH
1992, 72, 76.] Tekintettel arra, hogy az indítvány nem tartozik e körbe, az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
161/2018. (IV. 20.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/403/3/2018. számú előterjesztésére – Tamas Lavinia
Selena, született: Cavasi Lavinia Selena (születési hely, idő: Szatmárnémeti [Románia], 1987. augusztus 31.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1954/2015. (XII. 17.) Korm. határozata a 2016-ban az államtudományi és közigazgatási, rendészeti, katonai, nemzetbiztonsági, valamint a nemzetközi és európai közszolgálati felsőoktatásban felvehető, államilag támogatott és önköltséges hallgatói létszámkeretről.
A Kormány a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról
szóló 2011. évi CXXXII. törvény 41.  § (2)  bekezdése alapján a  2016-ban az  államtudományi és közigazgatási,
rendészeti, katonai, nemzetbiztonsági, valamint nemzetközi és európai közszolgálati felsőoktatásban az  új belépő
létszámkeretet az alábbiak szerint határozza meg:
Képzési szint
Támogatásban1 részesülők létszáma Önköltség fizetési kötelezettséggel
felvehető létszám fő a) alapképzésre felvehető hallgatók létszáma 1264 465
ebből
államtudományi és közigazgatási
felsőoktatásban 470 240 rendészeti felsőoktatásban 572 145
katonai felsőoktatásban 120 –
nemzetbiztonsági felsőoktatásban 17 –
nemzetközi és európai közszolgálati
felsőoktatásban
85 80 b) mesterképzésre felvehető hallgatók
létszáma 538 255
ebből
államtudományi és közigazgatási
felsőoktatásban 150 120 rendészeti felsőoktatásban 153 25
katonai felsőoktatásban 70 –
nemzetbiztonsági felsőoktatásban 35 –
nemzetközi és európai közszolgálati
felsőoktatásban
130 110 Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2018. (V. 25.) BM OKF utasítása a hivatásos katasztrófavédelmi szervek Normaalkotási Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján a  hivatásos
katasztrófavédelmi szervek működésével kapcsolatos belső szabályozó eszközök előkészítésének, kiadásának és módosításának,
közzétételének, valamint a  jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésének rendjéről kiadom az  alábbi
utasítást:
1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban:
BM OKF), az  irányítása alatt álló területi, területi jogállású szervekre (a továbbiakban együttesen: területi szerv)
és a helyi szervekre.
2. § A hivatásos katasztrófavédelmi szervek Normaalkotási Szabályzatát a Melléklet tartalmazza.
3. § Nem tartozik jelen utasítás tárgyi hatálya alá a külön jogszabályban szabályozott egyedi rendelkezés (állományparancs,
egyedi utasítás, határozat).
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  Hivatásos Katasztrófavédelmi Szervek Egységes Iratkezelési Szabályzatának és Egységes Irattári
Tervének kiadásáról szóló 16/2012. (VII. 4.) BM OKF utasítás.
6. § Hatályát veszti a hivatásos katasztrófavédelmi szervek Normaalkotási Szabályzatáról szóló 11/2014. (VII. 4.) BM OKF
utasítás.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató


text:
416/2017. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Zöldi Júliát
2017. november 1. napjától 2020. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1045/2018. (II. 14.) Korm. határozata a szociális ágazatban dolgozókkal kapcsolatos 2018. bérintézkedések, valamint a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti, feladat és intézmény átadás-átvétel miatti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben az 50. A szociális ágazatban
kifizetésre kerülő egészségügyi kiegészítő pótlékhoz nyújtott támogatás cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  szociális ágazatban az  egészségügyi
végzettségű dolgozók és egészségügyi munkakörben foglalkoztatottak egészségügyi kiegészítő pótléka biztosítása
érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 8. Szociális humánszolgáltatók részére biztosított szociális- és
gyermekvédelmi ágazati pótlék és egyéb ágazati bérrendezéssel összefüggő támogatások jogcímcsoport terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 50. A  szociális ágazatban kifizetésre kerülő
egészségügyi kiegészítő pótlékhoz nyújtott támogatás cím javára 400 000 000 forint 1.  melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. a  Kvtv. 19.  § (1)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében eljárva elrendeli az  önkormányzati és az  állami
feladatellátásban bekövetkező változásokkal összefüggésben a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 1. A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatása cím,
3.  A  települési önkormányzatok egyes szociális és gyermekjóléti feladatainak támogatása alcím terhére összesen
11  640 473 forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
2. Szociális és gyermekvédelmi intézményrendszer cím, 3. Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás
és irányítás intézményei alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2011. (X. 14.) OGY határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete 2010. jelentésének elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének 2010. évi jelentését elfogadja.
2. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
187/2014. (V. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Franczia Barbara
Anettet 2014. május 15. napjától 2017. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2017. (XII. 20.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alá tartozó polgári nemzetbiztonsági szolgálatok közalkalmazotti állományával kapcsolatos elektronikus személyügyi igazgatás szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglaltak alapján, figyelemmel a  rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 290/A. § (2) bekezdésére,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 21.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 290/A. § (2) bekezdésére figyelemmel a Hszt. 6/A. § (3)–(5) bekezdése, valamint
a Hszt. 362/C. §-a nem alkalmazható
a) az Alkotmányvédelmi Hivatal közalkalmazotti állománya által betöltött munkakörök,
b) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat közalkalmazotti állománya által betöltött munkakörök,
c) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ közalkalmazotti állománya által betöltött
munkakörök
esetében. 2. § (1) Az  elektronikus dokumentum formájában kiadott munkáltatói intézkedés létrehozása – a  6.  §-ban szabályozott
kivétellel – a rendvédelmi szerv olyan zárt, az internet felé fizikai vagy egyéb kapcsolattal nem rendelkező elektronikus
információs rendszerében (a továbbiakban: zárt rendszer) történik, amely rendszer biztosítja az  elektronikus
dokumentum küldése és fogadása időpontjának, valamint a  kiadmányozó és az  átvevő személyének egyértelmű
elektronikus azonosítását, garantálja a dokumentum sérthetetlen fogadását, alkalmas a kézbesítés visszaigazolására,
valamint biztosítja az elektronikus dokumentum címzettenkénti tárolását.
(2) A  közalkalmazott a  közalkalmazotti jogviszonya fennállása alatt az  írásbeli jognyilatkozatok elektronikus aláírása
érdekében köteles az elektronikus aláírás megtételére alkalmas eszközzel rendelkezni. A közalkalmazott a kinevezését
követő tizenöt napon belül tájékoztatja a  humánigazgatási szakszolgálatot annak tényéről, hogy ilyen eszközzel
rendelkezik.
(3) Az elektronikus dokumentum formájában kiadott munkáltatói intézkedést
a) a  humánigazgatási szakszolgálat annak kézbesítése érdekében a  közalkalmazottnak a  zárt rendszerben
kialakított személyes mappájába helyezi, egyidejűleg az  elektronikus dokumentum érkezéséről
a  közalkalmazottat a  zárt rendszerben kialakított elektronikus értesítési címére küldött üzenetben értesíti,
vagy
b) a  humánigazgatási szakszolgálat vagy a  közalkalmazott közvetlen felettese személyesen ismerteti
a közalkalmazottal, és az ismertetéssel egyidejűleg gondoskodik a kézbesítésről.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti kézbesítéskor a kézbesítés tényéről és időpontjáról a küldő automatikus visszaigazolást
kap, ha a közalkalmazott az elektronikus dokumentumot – az elektronikus aláírás megtételére alkalmas eszközével
történő azonosítást követően – átvette. Ha a kézbesítésre az értesítés elküldését követő öt munkanapon belül nem
kerül sor, a  humánigazgatási szakszolgálat a  kézbesítést a  (3)  bekezdés a)  pontja szerint ismételten megkísérli.
Ha a zárt rendszerben kialakított alkalmazás azt igazolja vissza, vagy a  rendszerinformációk alapján az  igazolható,
hogy a küldeményt a címzett kétszeri értesítése ellenére nem vette át, az elektronikus dokumentumot kézbesítettnek
kell tekinteni a második értesítés időpontját követő ötödik munkanapon.
(5) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti személyes ismertetéskor a  közalkalmazott az  elektronikus aláírás megtételére
alkalmas eszközével azonosítja magát, és az  azonosítással ismeri el a  munkáltatói intézkedés megismerését. Ezt
követően az  elektronikus dokumentum formájában kiadott munkáltatói intézkedés a  közalkalmazottnak a  zárt
rendszerben kialakított személyes mappájába kerül elhelyezésre.
(6) Ha a munkáltatói intézkedés kézbesítési módjának megválasztásakor a rendvédelmi szervnek tudomása van arról,
hogy a közalkalmazott előreláthatólag a (4) bekezdés szerinti kézbesítési fikció beálltának időpontjáig valamely okból
– így különösen szabadság, keresőképtelenség, belföldi kiküldetés vagy külföldi kiküldetés miatt – nem köteles
a munkahelyén megjelenni, a távollét időtartamára tekintettel a munkáltatói intézkedés kézbesítésének megkísérlését
legfeljebb tíz nappal elhalaszthatja, vagy ha a távollét időtartama ennél hosszabb, a Hszt. 6/A. § (6) bekezdésében
foglaltak alkalmazásával jár el.
3. § (1) Ha a  közalkalmazottal az  elektronikus dokumentumban kiadott munkáltatói intézkedést annak kiadmányozását
követően személyes meghallgatás vagy megbeszélés keretében közlik, a humánigazgatási szakszolgálat gondoskodik
arról, hogy a  munkáltatói intézkedés egyidejűleg történő átvételéhez szükséges elektronikus eszköz a  kihirdetés
helyén rendelkezésre álljon, amelyen a  közalkalmazott az  elektronikus dokumentumot a  személyes meghallgatás
vagy megbeszélés keretében megismerheti és hiteles elektronikus aláírással ellátva átveheti.
(2) A  közalkalmazottat a  személyes meghallgatásra vagy megbeszélésre történő értesítéskor tájékoztatni kell
a  munkáltatói intézkedés átvételét igazoló hiteles aláírás lehetséges módjairól és az  elektronikus aláíráshoz
a közalkalmazott részéről szükséges feltételekről.
4. § (1) A  kézbesítési fikció alapján kézbesítettnek tekintett munkáltatói intézkedés vonatkozásában a  kézbesítési fikció
beálltáról történő tudomásszerzés napjától számított tizenöt napon belül terjeszthet elő kérelmet a közalkalmazott
a kézbesítési fikció megdöntésére a munkáltatói intézkedést kiadónál. A kérelem benyújtásának a kézbesítési fikció
beállta napjától számított egy év elteltével nincs helye. E határidő elmulasztása miatt igazolással élni nem lehet.
(2) A kézbesítési fikció megdöntésére irányuló kérelemnek a munkáltatói jogkör gyakorlója akkor ad helyt, ha
a) a címzett a munkáltatói intézkedést azért nem vette át, mert a kézbesítés a kézbesítésre vonatkozó jogszabályok
vagy közjogi szervezetszabályozó eszközben foglalt szabályok megsértésével történt meg, vagy más okból
nem volt szabályszerű, vagy
b) a címzettnek a munkáltatói intézkedést más, az a) pontban nem említett okból önhibáján kívül nem volt módja
átvenni.
(3) A kézbesítési fikció megdöntésére irányuló kérelemben elő kell adni azokat a tényeket, illetve körülményeket, amelyek
a kézbesítés szabálytalanságát igazolják, vagy a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a címzett részéről
a hivatkozott okot valószínűsítik.
(4) Ha a kézbesítési fikció megdöntésére irányuló kérelmet elkésetten terjesztették elő, azt érdemi vizsgálat nélkül el kell
utasítani. A kérelem tárgyában a munkáltatói intézkedést meghozó munkáltatói jogkör gyakorlója dönt.
(5) Ha a munkáltatói jogkör gyakorlója a kézbesítési fikció megdöntésére irányuló kérelemnek helyt ad, a kézbesítéshez
fűződő jogkövetkezmények hatálytalanok, és a  kézbesítést, valamint a  munkáltatói intézkedés végrehajtása
érdekében megtett intézkedéseket meg kell ismételni.
5. § Ha a közalkalmazott olyan kérelmet vagy más jognyilatkozatot kíván a munkáltatónak benyújtani, amelyet elektronikus
aláírással kell ellátnia, kérésére a  humánigazgatási szakszolgálat segítséget nyújt az  irat zárt rendszerben történő
rögzítésére, valamint az  elektronikus aláírással történő ellátáshoz esetlegesen szükséges technikai feltételeket is
biztosítja.
6. § (1) A miniszter hatáskörébe tartozó munkáltatói intézkedések elektronikus dokumentum formájában történő kiadásakor
az e §-ban foglalt eltérésekkel kell eljárni.
(2) Ha a munkáltatói intézkedés tervezetét a rendvédelmi szerv készíti elő, a tervezetet a rendvédelmi szerv elektronikus
adathordozón adja át a minisztérium személyügyi szervének.
(3) A  miniszter hatáskörébe tartozó, elektronikus dokumentum formájában kiadmányozott munkáltatói intézkedést
a minisztérium személyügyi szerve elektronikus adathordozón adja át a rendvédelmi szervnek. A humánigazgatási
szakszolgálat ezt követően az elektronikus dokumentumot a zárt rendszerben rögzíti és ott kezeli, valamint kézbesíti
a közalkalmazottnak.
7. § (1) A humánigazgatási szakszolgálat az elektronikus dokumentumként kiadott munkáltatói intézkedést a közalkalmazotti
nyilvántartásban elektronikus formában is megőrzi.
(2) A  közalkalmazottnak kézbesített elektronikus dokumentumot a  közalkalmazottnak személyes mappájában is
archiválni kell oly módon, hogy annak megváltoztatására és törlésére a közalkalmazotti jogviszony fennállása alatt
nem kerülhet sor. A személyes mappában archivált elektronikus dokumentumhoz a közalkalmazottnak hozzáférését
biztosítani kell.
(3) A közalkalmazotti jogviszony fennállása alatt a közalkalmazott kérésére a humánigazgatási szakszolgálat a személyes
mappában archivált elektronikus dokumentumokat elektronikus formában átadja.
(4) A közalkalmazotti jogviszony megszűnésekor a közalkalmazott részére a humánigazgatási szakszolgálat a személyes
mappában archivált elektronikus dokumentumokat elektronikus formában átadja, a  személyes mappa csak ezt
követően selejtezhető.
8. § A más munkáltatónál foglalkoztatott közalkalmazott vonatkozásában – a más munkáltatónál történő foglalkoztatás
időtartama alatt – az 1–3. §, az 5. § és a 6. § nem alkalmazható. Az elektronikus dokumentum formájában kiadott
munkáltatói intézkedés a közalkalmazott részére papíralapú dokumentumként kerül kézbesítésre.
9. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
142/2008. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése „A 9-12B repülőgép Egységes Műszaki Kiszolgálási Szakutasítása RÁTE (Állapot szerinti üzemeltetés)” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedésem a közzététel napján, szakutasítás
pedig kiadáskor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
333/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljár
va a T. E. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. október 7-én az alábbi kérdésben
kezdeményezett országos népszavazást.
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon a jelen
népszavazást követő év január 1-jétől a közüzemi gázszolgáltatás háztartási (lakossági) fogyasztóinak a szolgáltatás rendelkezésre állásáért ne kelljen alapdíjat fizetni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az
aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi
követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
227/2014. (VI. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Simon Attila Istvánt 2014. június 15-ei hatállyal
a Földművelésügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
111/2019. (HK 4.) MH PK parancsa helyettesítésről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 49. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi parancsot adom ki:
1. A parancs hatálya kiterjed a Magyar Honvédség Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Az MHP Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP HDMCSF) csoportfőnöke, Garas László
dandártábornok 2019. március 27. és 2019. március 29. között külföldön, gyakorlaton tartózkodik. Távolléte alatt
a csoportfőnöki feladatokat – a személyügyi és pénzügyi területek kivételével – az MHP HDMCSF Műveleti Biztosító
Főnökség főnöke, Tóth Csaba ezredes látja el.
3. Ez a parancs az aláírása napján lép hatályba, és 2019. március 30-án hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
 Magyar Honvédség parancsnoka


text:
478/2017. (XII. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Ibolya Adélt
a 2017. december 15. napjától 2020. december 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
74/2018. (II. 20.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Saághy Ferenc Lászlót 2018. június 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. február 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
451/2014. (XII. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–osztrák gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért és az  ausztriai magyar kulturális élet kiemelkedő
támogatásáért
Oros Péter, a Qualysoft Holding vezérigazgató-tulajdonosa részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2009. (VI. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–német kapcsolatok fejlesztése és ápolása, a németországi magyar tiszteletbeli konzuli hálózat kiépítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Volkmar Wilhelm Kübler-nek, a Magyar Köztársaság frankfurti tiszteletbeli konzuljának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. május 18. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
25/2014. (XII. 18.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján kinevezem miniszteri biztossá Tóth István
r. ezredest.
2. § A miniszteri biztos kinevezése legfeljebb hat hónapra, 2014. december 15-étől 2015. június 15-éig szól.
3. § A miniszteri biztos feladata a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala által működtetett
elektronikus közszolgáltatások informatikai üzembiztonsági feltételeinek felülvizsgálatával, az üzembiztonság
javításával és az elektronikus közszolgáltatások informatikai fejlesztésével kapcsolatos feladatok koordinálása,
miniszteri döntésekre javaslattétel.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Belügyminisztérium informatikai helyettes államtitkárával és a Közigazgatási
és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala elnökével együttműködve, annak székhelyén a Ksztv. 38. §
(4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányításával látja el.
5. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket, így különösen a titkársági
teendőket a BM Informatikai Helyettes Államtitkárság biztosítja.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
5/2010. (I. 21.) KE határozata hivatásos állományba való visszavételről és vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában foglalt jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján az igazságügyi és rendészeti
miniszter előterjesztésére Varga Valériát 2010. január 16-ai hatállyal a hivatásos állományba visszaveszem, egyúttal
büntetés-végrehajtási vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2010. január 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök