text:
310/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 1. és 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET 1. A kizáró okok igazolása 1. § Az ajánlattevőnek vagy a részvételre jelentkezőnek ajánlatában, illetve részvételi jelentkezésében a közbeszerzésekről
szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) Második Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban
a 2–10. § szerint kell igazolnia, hogy nem tartozik a Kbt. 56. § (1)–(2) bekezdésének, valamint – ha az ajánlatkérő azt
előírta – a Kbt. 57. § (1) bekezdésének hatálya alá.
2. § Magyarországon letelepedett ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező esetében a Kbt. Második Része szerint
lefolytatott közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő a Kbt. 56. §-a tekintetében a következő igazolásokat és írásbeli
nyilatkozatokat köteles elfogadni, illetve a következőképpen köteles ellenőrizni a kizáró okok hiányát:
a) a Kbt. 56. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt kizáró ok hiányát a céginformációs és az elektronikus
cégeljárásban közreműködő szolgálattól (a továbbiakban: céginformációs szolgálat) ingyenesen, elektronikusan
kérhető cégjegyzék-adatok alapján az ajánlatkérő ellenőrzi; a Kbt. 56. § (1) bekezdés b) pontja esetén,
amennyiben a gazdasági szereplő a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló
2006. évi V. törvény értelmében nem minősül cégnek, vagy amennyiben az adott szervezet tevékenységének
felfüggesztésére a cégbíróságon kívül más hatóság is jogosult, közjegyző vagy gazdasági, illetve szakmai kamara
által hitelesített nyilatkozatot; b) a Kbt. 56. § (1) bekezdés c) pontja esetén magánszemély részéről hatósági erkölcsi bizonyítványt, cég esetében
a kizáró ok hiányát a céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető cégjegyzék-adatok alapján
az ajánlatkérő ellenőrzi; amennyiben a nem magánszemély gazdasági szereplő nem minősül cégnek, közjegyző
vagy gazdasági, illetve szakmai kamara által hitelesített nyilatkozatot;
c) a Kbt. 56. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt kizáró ok hiányát a Közbeszerzési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság)
honlapján elérhető nyilvántartásból, valamint a céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető
cégjegyzék-adatok alapján az ajánlatkérő ellenőrzi; d) a Kbt. 56. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt kizáró ok hiányát az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
(a továbbiakban: Art.) szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisból az ajánlatkérő ellenőrzi, amennyiben
a gazdasági szereplő az adatbázisban nem szerepel, az illetékes adó- és vámhivatal igazolását vagy az Art. szerinti
együttes adóigazolást; e) a Kbt. 56. § (1) bekezdés f) és i) pontja esetén az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező közjegyző vagy gazdasági,
illetve szakmai kamara által hitelesített nyilatkozatát; f) a Kbt. 56. § (1) bekezdés g) pontjára vonatkozóan:
fa) a Kbt. 56. § (1) bekezdés g) pont ga) alpontjában foglalt kizáró okok hiányát az ajánlatkérő ellenőrzi a
munkaügyi hatóságnak a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C. §-a és az
adóhatóságnak az Art. 55. § (6) bekezdése szerint vezetett nyilvántartásából nyilvánosságra hozott
adatokból; fb) a Kbt. 56. § (1) bekezdés g) pont gb) alpontjában foglalt kizáró okok hiányát az ajánlatkérő ellenőrzi
a munkaügyi hatóságnak a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C. §-a szerint vezetett
nyilvántartásából nyilvánosságra hozott adatokból, valamint a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
honlapján közzétett adatokból; g) a Kbt. 56. § (1) bekezdés h) pontja esetén – amelyet kizárólag természetes személy gazdasági szereplő köteles
igazolni – hatósági erkölcsi bizonyítványt; h) a Kbt. 56. § (1) bekezdés j) pontjára vonatkozóan nem szükséges igazolás vagy nyilatkozat benyújtása, a kizáró ok
megvalósulását az ajánlatkérő ellenőrzi az eljárás során; i) a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pontjára vonatkozóan:
ia) a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont ka) és kb) alpontja tekintetében nem szükséges igazolás vagy nyilatkozat
benyújtása, a céginformációs szolgálattól ingyenesen, elektronikusan kérhető cégjegyzék-adatok alapján
az ajánlatkérő azt ellenőrzi, hogy valóban Magyarországon bejegyzett gazdasági szereplőről van szó;
ib) a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont kc) alpontja tekintetében az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező
nyilatkozata arról, hogy olyan társaságnak minősül-e, melyet nem jegyeznek szabályozott tőzsdén vagy
amelyet szabályozott tőzsdén jegyeznek; ha az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt nem jegyzik
szabályozott tőzsdén, akkor a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és
megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény (a továbbiakban: pénzmosásról szóló törvény)
3. § r) pontja szerint definiált valamennyi tényleges tulajdonos nevének és állandó lakóhelyének
bemutatását tartalmazó nyilatkozatot szükséges benyújtani; amennyiben a pénzmosásról szóló törvény
3. § r) pontja szerinti tényleges tulajdonos nincsen, az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező erre
vonatkozó nyilatkozatát; j) a Kbt. 56. § (2) bekezdésére vonatkozóan az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozatát arról, hogy van-e
olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely az ajánlattevőben, illetve
részvételre jelentkezőben közvetetten vagy közvetlenül több, mint 25 %-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal
rendelkezik; amennyiben van ilyen szervezet, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező köteles azt
nyilatkozatban megnevezni, továbbá nyilatkozni, hogy annak vonatkozásában a Kbt. 56. § (2) bekezdésében
hivatkozott kizáró feltételek nem állnak fenn. 3. § Magyarországon letelepedett ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező esetében a Kbt. Második Része szerint
lefolytatott közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő a Kbt. 57. §-a tekintetében a következő igazolásokat és írásbeli
nyilatkozatokat köteles elfogadni, illetve a következőképpen köteles ellenőrizni a kizáró okok hiányát:
a) a Kbt. 57. § (1) bekezdés a)–c) és f) pontja esetén az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező közjegyző vagy
gazdasági, illetve szakmai kamara által hitelesített nyilatkozatát; b) a Kbt. 57. § (1) bekezdés d) pontja esetén a cégjegyzékben szereplés tényét a céginformációs szolgálattól
ingyenesen, elektronikusan kérhető adatok alapján az ajánlatkérő ellenőrzi; további nyilvántartások esetében a
Kbt. 36. § (5) bekezdésében foglaltak szerint elérhető nyilvántartást az ajánlatkérő ellenőrzi, egyebekben a
nyilvántartás kivonatát, a nyilvántartást vezető szerv igazolását vagy a nyilvántartásban szereplés tényét igazoló
egyéb dokumentumot köteles elfogadni; c) a Kbt. 57. § (1) bekezdés e) pontja esetén a Kbt. 36. § (5) bekezdésében foglaltak szerint elérhető nyilvántartást
az ajánlatkérő ellenőrzi, egyebekben az engedély vagy a jogosítvány másolatát, illetve a szervezeti, kamarai
tagságról szóló igazolást köteles elfogadni. 4. § Nem Magyarországon letelepedett ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező esetében az ajánlatkérő a Kbt. Második
Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban a Kbt. 56. §-a és 57. §-a tekintetében a következő igazolásokat és
írásbeli nyilatkozatokat köteles elfogadni, illetve a következőképpen köteles ellenőrizni a kizáró okok hiányát:
a) a Kbt. 56. § (1) bekezdés a)–d), f), h) és i) pontja és 57. § (1) bekezdés a)–c) pontja esetén az illetékes bíróság vagy
hatóságok nyilvántartásának kivonatát (hatósági erkölcsi bizonyítványt) vagy ennek hiányában bírósági vagy
hatósági igazolást; b) a Kbt. 56. § (1) bekezdés e) pontja esetén a letelepedése szerinti ország illetékes hatóságainak igazolását; a kizáró
ok hiányát magyarországi köztartozással kapcsolatban az Art. szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisból
az ajánlatkérő is ellenőrzi, amennyiben az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező az adatbázisban nem szerepel,
az illetékes adó- és vámhivatal igazolását vagy az Art. szerinti együttes adóigazolást is be kell nyújtani;
c) amennyiben az illetékes bíróság vagy hatóság nem bocsát ki az a) vagy a b) pont szerinti kivonatot vagy igazolást,
vagy azok nem terjednek ki az a) pontban hivatkozott esetek mindegyikére, az ajánlattevő, illetve részvételre
jelentkező eskü alatt tett nyilatkozatát, vagy ha ilyen nyilatkozat nem ismert az érintett országban, az ajánlattevő,
illetve részvételre jelentkező által az illetékes bíróság, hatóság, kamara vagy szakmai szervezet előtt tett vagy
közjegyző által hitelesített nyilatkozatot; d) a Kbt. 56. § (1) bekezdés g) pontjára vonatkozóan:
da) a Kbt. 56. § (1) bekezdés g) pont ga) alpontjában foglalt kizáró okok hiányát az ajánlatkérő ellenőrzi a
munkaügyi hatóságnak a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C. §-a és az
adóhatóságnak az Art. 55. § (6) bekezdése szerint vezetett nyilvántartásából nyilvánosságra hozott
adatokból; db) a Kbt. 56. § (1) bekezdés g) pont gb) alpontjában foglalt kizáró okok hiányát az ajánlatkérő ellenőrzi a
munkaügyi hatóságnak a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C. §-a szerint vezetett
nyilvántartásából nyilvánosságra hozott adatokból, valamint a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
honlapján közzétett adatokból; e) a Kbt. 56. § (1) bekezdés j) pontjára vonatkozóan nem szükséges igazolás vagy nyilatkozat benyújtása, a kizáró ok
megvalósulását az ajánlatkérő ellenőrzi az eljárás során; f) a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pontjára vonatkozóan:
fa) a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont ka) alpontja tekintetében az érintett ország illetékes hatósága által kiállított
adóilletőség-igazolást; fb) a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont kb) alpontja tekintetében a nem magyarországi adóilletőségű gazdasági
szereplő eskü alatt tett nyilatkozatát, vagy ha ilyen nyilatkozat nem ismert az érintett országban, az illetékes
bíróság, hatóság, kamara vagy szakmai szervezet előtt tett, vagy közjegyző által hitelesített nyilatkozatot;
fc) a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont kc) pontja tekintetében az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező
nyilatkozatát arról, hogy olyan társaságnak minősül-e, melyet nem jegyeznek szabályozott tőzsdén vagy
amelyet szabályozott tőzsdén jegyeznek; ha az ajánlattevőt, illetve részvételre jelentkezőt nem jegyzik
szabályozott tőzsdén, akkor a pénzmosásról szóló törvény 3. § r) pontja szerint definiált valamennyi
tényleges tulajdonos nevének és állandó lakóhelyének bemutatását tartalmazó nyilatkozatot szükséges
benyújtani; amennyiben a pénzmosásról szóló törvény 3. § r) pontja szerinti tényleges tulajdonos nincsen,
az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező erre vonatkozó nyilatkozatát;
g) a Kbt. 56. § (2) bekezdésére vonatkozóan az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozatát arról, hogy van-e
olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely az ajánlattevőben, illetve
részvételre jelentkezőben közvetetten vagy közvetlenül több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal
rendelkezik; amennyiben van ilyen szervezet, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező köteles azt
nyilatkozatban megnevezni, továbbá nyilatkozni, hogy annak vonatkozásában a Kbt. 56. § (2) bekezdésében
hivatkozott kizáró feltételek nem állnak fenn; h) a Kbt. 57. § (1) bekezdés d) pontja esetén a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek árubeszerzés
esetében a IX/B. mellékletében, építési beruházás esetében a IX/A. mellékletében, szolgáltatásmegrendelés
esetében a IX/C. mellékletében felsorolt nyilvántartások szerinti igazolást (kivonatot) vagy egyéb igazolást, vagy
nyilatkozatot; i) a Kbt. 57. § (1) bekezdés e) pontja esetén az engedély vagy a jogosítvány másolatát, illetve a szervezeti, kamarai
tagságról szóló igazolást; j) a Kbt. 57. § (1) bekezdés f) pontja esetén az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező eskü alatt tett nyilatkozatát,
vagy ha ilyen nyilatkozat nem ismert az érintett országban, az illetékes bíróság, hatóság, kamara vagy szakmai
szervezet előtt tett, vagy közjegyző által hitelesített nyilatkozatot.
5. § A 2–4. §-ban foglalt olyan esetekben is, ahol e rendelet azt kifejezetten nem rögzíti, az ajánlatkérő ellenőrzi a kizáró ok
hiányát, ha azzal kapcsolatos tények, adatok ellenőrzésére az ajánlatkérő magyar nyelven rendelkezésre álló,
elektronikus, hatósági vagy közhiteles nyilvántartásból ingyenesen jogosult. 6. § Azokban az esetekben, amelyekben a 18. §-ban meghatározott minősített ajánlattevők hivatalos jegyzéke bizonyítja
– figyelemmel a 18. §-ban és 20. §-ban foglaltakra is –, hogy a gazdasági szereplő nem esik valamely kizáró ok hatálya
alá, a minősített ajánlattevők elektronikusan elérhető hivatalos jegyzékén való szereplés tényét, illetve az Európai Unió
egy másik tagállamában letelepedett gazdasági szereplő által benyújtott, a letelepedési helye szerinti elismert
ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől származó jegyzék szerinti igazolást is köteles az ajánlatkérő
elfogadni a 2–4. §-ban foglalt egyéb igazolási módok helyett.
7. § Az ajánlatkérő a Kbt. Második Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban az eljárást megindító felhívásban
köteles előírni, hogy folyamatban lévő változásbejegyzési eljárás esetében, az ajánlathoz, illetve részvételi
jelentkezéshez csatolni kell a cégbírósághoz benyújtott változásbejegyzési kérelmet és az annak érkezéséről a
cégbíróság által megküldött igazolást. 8. § (1) A 2. § j) pontja, valamint a 4. § g) pontja szerint igazolt Kbt. 56. § (2) bekezdésének alkalmazásában közvetett tulajdon,
illetve szavazati jog alatt az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező tulajdoni hányadának, illetőleg szavazati jogának
az ajánlattevőben vagy részvételre jelentkezőben tulajdoni részesedéssel, illetőleg szavazati joggal rendelkező más
gazdasági szereplő (köztes gazdasági szereplő) tulajdoni hányadán, szavazati jogán keresztül történő gyakorlását kell
érteni. A közvetett tulajdon, a közvetett szavazati jog arányának megállapításához a közvetett tulajdonnal, szavazati
joggal rendelkezőnek a köztes gazdasági szereplőben fennálló szavazati jogát vagy tulajdoni hányadát meg kell
szorozni a köztes gazdasági szereplőnek az ajánlattevőben, illetve részvételi jelentkezőben fennálló szavazati vagy
tulajdoni hányada közül azzal, amelyik a nagyobb. Ha a köztes gazdasági szereplőben fennálló szavazati vagy tulajdoni
hányad az ötven százalékot meghaladja, akkor azt egy egészként kell figyelembe venni.
(2) A 2. § i) pont ib) alpontjában és j) pontjában, valamint a 4. § f)–g) pontjában foglalt nyilatkozat benyújtása mellett
a nyilatkozattal igazolt kizáró ok tekintetében az ajánlatkérőt további ellenőrzési kötelezettség – hatóságok, más
szervezetek megkeresése – nem terheli és kizárólag a tudomására hozott kétséget kizáró bizonyíték esetében köteles
a hamis nyilatkozattétel tényét megállapítani. (3) A 2. § i) pont ib) alpontja, valamint a 4. § f) pont fc) alpontja alkalmazásában szabályozott tőzsde alatt a tőkepiacról
szóló 2001. évi CXX. törvény 5. § (1) bekezdés 114. pontjában meghatározott szabályozott piacot kell érteni.
9. § A Kbt. 57. § (3) bekezdése alapján a kizáró okok esetében az ajánlatkérő több szakaszból álló eljárás ajánlattételi
(párbeszéd és ajánlattételi) szakaszában is ellenőrzi a Kbt. 36. § (5) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő
adatokat, az ilyen módon nem ellenőrizhető további kizáró okok esetében a Kbt. 87. § (1) bekezdés d) pontja,
91. § (1) bekezdés d) pontja, 105. § (1) bekezdés m) pontja, valamint 107. § (4) bekezdés e) pontja alapján elegendő az
ajánlattevő nyilatkozata arról, hogy az ajánlattevő, alvállalkozója és adott esetben az alkalmasság igazolásában részt
vevő más szervezet továbbra sem tartozik a kizáró okok hatálya alá. A Kbt. Második Része szerinti eljárásban csak abban
az esetben kell a részvételi jelentkezéssel már benyújtott igazolást vagy nyilatkozatot az eljárás ajánlattételi
szakaszában újra benyújtani, ha a korábban benyújtott igazolás vagy nyilatkozat már nem alkalmas az előírtak
bizonyítására. 10. § Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az alvállalkozója és adott esetben az alkalmasság igazolásában részt vevő
más szervezet vonatkozásában csak a Kbt. 58. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatot köteles benyújtani a Kbt.
56. §-ában foglalt kizáró okok hiányáról. Amennyiben az ajánlatkérő előírta a Kbt. 57. §-ában foglalt kizáró okok
érvényesítését is az alvállalkozó és az alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezet vonatkozásában,
az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező választása szerint a) saját nyilatkozatot nyújt be arról, hogy nem vesz igénybe a Kbt. 57. § szerinti kizáró okok hatálya alá eső
alvállalkozót, valamint az általa alkalmasságának igazolására igénybe vett más szervezet nem tartozik a Kbt.
57. §-a szerinti kizáró okok hatálya alá, vagy
b) az eljárásban megjelölt alvállalkozó nyilatkozatát – a meg nem jelöltekre az a) pont szerinti nyilatkozat mellett –,
valamint az alkalmasság igazolására igénybe vett más szervezet nyilatkozatát is benyújthatja arról, hogy a
szervezet nem tartozik a Kbt. 57. §-a szerinti kizáró okok hatálya alá.
11. § (1) A Kbt. 56. § (1) bekezdés e) pontja szerinti köztartozást nyilvántartó hatóságok igazolásának [2. § d) pontja] azt kell
tartalmaznia, hogy az igazolás kiállításának időpontjában van-e a gazdasági szereplőnek a hatóság által nyilvántartott
köztartozása, és ha van, milyen időpontban járt le a gazdasági szereplő arra vonatkozó fizetési kötelezettsége és annak
megfizetésére halasztást kapott-e, illetve milyen időtartamú halasztást kapott.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatósági igazolást – ha az igazolás egyébként bizonyítja azt, hogy nincs a gazdasági
szereplőnek egy évnél régebben lejárt köztartozása – az ajánlatkérő köteles elfogadni akkor is, ha nem közbeszerzési
eljárásban való felhasználás céljára állították ki, vagy az ajánlatkérő, vagy az ajánlatkérőn kívüli szervezet más
közbeszerzési vagy egyéb eljárásában való felhasználás céljából állították ki, vagy ha a kiállító hatóság egy évnél
rövidebb érvényességi időt írt az igazolásra és az már lejárt.
(3) Ha jogszabály a Kbt. 56. § (1) bekezdés e) pontjának hatálya alá tartozó új közterhet állapít meg, az ezzel kapcsolatos
igazolást csak azokban az eljárásokban kell csatolni, amelyekben az ajánlattételi vagy részvételi határidő a
köztartozásról szóló rendelkezés hatálybalépését követő egy évnél későbbi időpontra esik.
(4) A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal a honlapján a Kbt. 56. § (1) bekezdés g) pont gb) alpontja alapján érintett,
a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerint általa közrendvédelmi
bírsággal sújtott gazdasági szereplőkről – a személyes adatok sérelme nélkül – tájékoztatást tesz közzé a határozat
jogerőre emelkedésétől számított két évig. Ha a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal tudomására jutott, hogy
határozatának bírósági felülvizsgálata iránt keresetet indítottak, a kizáró okra vonatkozó adatokat a bíróság jogerős
és végrehajtható határozatában foglalt döntésre figyelemmel teszi közzé, megjelölve a keresetet elutasító vagy
a határozatot megváltoztató döntés jogerőre emelkedésének időpontját. Amennyiben az adatok nyilvánosságra
hozatalára már sor került – a keresetindításról történő tudomásszerzéssel egyidejűleg – intézkedik a honlapon
nyilvánosságra hozott adatok törléséről. 12. § Az ajánlattevőnek és a részvételre jelentkezőnek ajánlatában, illetve részvételi jelentkezésében a Kbt. Harmadik Része
szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban nyilatkozatot kell benyújtania, hogy nem tartozik a felhívásban előírt
kizáró okok hatálya alá, valamint a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont kc) pontját a 2. § i) pont ib) alpontja és a 4. § f) pont
fc) alpontjában foglaltak szerint kell igazolnia. Az alvállalkozó és adott esetben az alkalmasság igazolásában részt vevő
más szervezet vonatkozásában a 10. § szerint kell eljárnia. Ha az ajánlatkérő a Kbt. 123. §-a alapján önállóan kialakított
szabályok szerint jár el, a felhívásban előírt kizáró okok igazolásának módját e rendeletben meghatározottak szerint
írhatja elő. 13. § (1) A Hatóság útmutatót ad ki a 2–4. §-ban hivatkozott, a Magyarországon, valamint az Európai Unióban és az Európai
Gazdasági Térségben letelepedett gazdasági szereplők által benyújtandó igazolásokról, nyilatkozatokról,
nyilvántartásokról és adatokról. (2) A Hatóság a Kbt. 36. § (6) bekezdése alapján a magyarországi hatósági és közhiteles elektronikus nyilvántartásokról ad
ki útmutatót. (3) A Hatóság a Kbt. 172. § (9) bekezdése szerinti útmutató mellett a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont ka) alpontjában foglalt
nemzetközi szervezetek tagállamainak listáját is folyamatosan elérhetővé teszi a honlapján.
II. FEJEZET
AZ ALKALMASSÁG IGAZOLÁSA 2. A gazdasági és pénzügyi alkalmasság
14. § (1) Az ajánlattevőnek, illetve a részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és gazdasági
alkalmassága árubeszerzés, építési beruházás, valamint szolgáltatás megrendelése esetén igazolható
a) pénzügyi intézménytől származó, legfeljebb az eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel
induló eljárásokban megküldésétől – visszafelé számított kettő évre vonatkozóan kérhető, erről szóló
nyilatkozattal, attól függően, hogy az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező mikor jött létre, illetve mikor kezdte
meg tevékenységét, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak;
b) saját vagy jogelődje számviteli jogszabályok szerinti beszámolójának – vagy annak meghatározott részének –
benyújtásával (ha a gazdasági szereplő letelepedése szerinti ország joga előírja közzétételét); amennyiben az
ajánlatkérő által kért beszámoló a céginformációs szolgálat honlapján megismerhető, a beszámoló adatait az
ajánlatkérő ellenőrzi, a céginformációs szolgálat honlapján megtalálható beszámoló csatolása az ajánlatban,
illetve részvételi jelentkezésben nem szükséges; c) az előző legfeljebb három évre vonatkozóan kérhető, teljes – általános forgalmi adó nélkül számított –
árbevételéről, illetve ugyanezen időszakban a közbeszerzés tárgyából származó – általános forgalmi adó nélkül
számított – árbevételéről szóló nyilatkozatával, attól függően, hogy az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
mikor jött létre, illetve mikor kezdte meg tevékenységét, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak;
d) az eljárást megindító felhívásban meghatározott, szakmai felelősségbiztosításának fennállásáról szóló
igazolással. (2) Ha az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az (1) bekezdés b) pontja szerinti irattal azért nem rendelkezik az
ajánlatkérő által előírt teljes időszakban, mert az időszak kezdete után kezdte meg működését, az alkalmasságát
a közbeszerzés tárgyából származó árbevételről szóló nyilatkozattal jogosult igazolni. Az ajánlatkérő köteles az
ajánlattevő vagy részvételre jelentkező pénzügyi és gazdasági alkalmasságát megállapítani, ha működésének ideje
alatt a közbeszerzés tárgyából származó – általános forgalmi adó nélkül számított – árbevétele eléri vagy meghaladja
az ajánlatkérő által az eljárást megindító felhívásban meghatározott értéket. Az ajánlatkérő az eljárást megindító
felhívásban – amennyiben az (1) bekezdés b) pontja szerinti dokumentum benyújtását írja elő – köteles meghatározni
az e bekezdés alkalmazásában a később létrejött gazdasági szereplőktől megkövetelt árbevétel mértékét.
(3) Ha az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az (1) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti irattal azért nem rendelkezik,
mert olyan jogi formában működik, amely tekintetében a beszámoló, illetve árbevételről szóló nyilatkozat benyújtása
nem lehetséges, az e pontokkal kapcsolatban előírt alkalmassági követelmény és igazolási mód helyett bármely, az
ajánlatkérő által megfelelőnek tekintett egyéb nyilatkozattal vagy dokumentummal igazolhatja pénzügyi és
gazdasági alkalmasságát. Az érintett ajánlattevő vagy részvételre jelentkező kiegészítő tájékoztatás kérése során
köteles alátámasztani, hogy olyan jogi formában működik, amely tekintetében a beszámoló, illetve árbevételről szóló
nyilatkozat benyújtása nem lehetséges és tájékoztatást kérni az e pontokkal kapcsolatban előírt alkalmassági
követelmény és igazolási mód helyett az alkalmasság igazolásának ajánlatkérő által elfogadott módjáról.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában az ajánlatkérő jogosult kizárólag a teljes árbevételről, vagy kizárólag a
közbeszerzés tárgya szerinti árbevételről vagy mindkettőről szóló nyilatkozat benyújtását előírni.
(5) Azokban az esetekben, amelyekben a 18. §-ban meghatározott minősített ajánlattevők hivatalos jegyzéke bizonyítja
– figyelemmel a 18. §-ban és 20. §-ban foglaltakra is –, hogy a gazdasági szereplő megfelel az adott alkalmassági
követelménynek, a minősített ajánlattevők elektronikusan elérhető hivatalos jegyzékén való szereplés tényét, illetve
az Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett gazdasági szereplő által benyújtott, a letelepedési helye szerinti,
az elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől származó jegyzék szerinti igazolást is köteles az
ajánlatkérő elfogadni az (1) bekezdésben foglalt egyéb igazolási módok helyett.
(6) A Kbt. XIV. fejezete, illetve a közszolgáltatók közbeszerzéseire vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokról szóló
külön jogszabály szerint eljáró ajánlatkérő az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül egyéb objektív alapú
alkalmassági feltételt és ahhoz tartozó igazolási módot is előírhat.
(7) Az ajánlatkérő a Kbt. Harmadik Része szerint lefolytatott eljárásban, amennyiben a Kbt. 123. §-a alapján jár el – feltéve,
hogy alkalmassági követelményt írt elő az eljárásban – a Kbt. 123. § (4) bekezdésében foglaltak szerint egyéb igazolási
módot is előírhat. (8) Az ajánlatkérő a Kbt. Harmadik Része szerint lefolytatott eljárásban, amennyiben a Kbt. 122. §-a alapján jár el, ha
az árubeszerzés vagy szolgáltatás értéke nem éri el a huszonötmillió forintot vagy az építési beruházás becsült értéke
nem éri el a százötvenmillió forintot és az ajánlatkérő azt az eljárást megindító felhívásban lehetővé tette,
az (1) bekezdésben foglalt igazolási módok helyett elfogadhatja az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező arra
vonatkozó nyilatkozatát is, hogy megfelel az ajánlatkérő által előírt alkalmassági követelményeknek.
(9) Az ajánlatkérő a (8) bekezdésben foglalt esetben is csak olyan alkalmassági követelményt írhat elő, amely az
(1) bekezdésben foglalt dokumentumokkal igazolható, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező pedig – ahol az
ajánlatkérő lehetővé tette – választása szerint jogosult az (1) bekezdésben foglaltak helyett nyilatkozattal igazolni
alkalmasságát. Amennyiben az elbírálás során az ajánlatkérőnek kétsége merül fel a nyilatkozat valóságtartalmával
kapcsolatban, a Kbt. 67. § (1) bekezdése szerinti felvilágosítás kérés keretében előírhatja a 14. § (1) bekezdése szerinti
igazolás benyújtását. 3. A műszaki és szakmai alkalmasság
15. § (1) Az ajánlattevőnek és részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai
alkalmassága árubeszerzés esetében – figyelemmel annak jellegére, mennyiségére, rendeltetésére – igazolható
a) az eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel induló eljárásokban megküldésétől – visszafelé
számított megelőző három év legjelentősebb szállításainak ismertetésével; az ajánlatkérő köteles a három év
teljesítését figyelembe venni; b) műszaki-technikai felszereltségének, a minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, illetve vizsgálati és
kutatási eszközeinek leírásával; c) azoknak a szakembereknek (szervezeteknek), illetve vezetőknek – különösen a minőség-ellenőrzésért
felelősöknek – a megnevezésével, képzettségük, szakmai tapasztalatuk ismertetésével, akiket be kíván vonni
a teljesítésbe; d) a beszerzendő áru leírásával, mintapéldányának, illetve fényképének bemutatásával, amelynek hitelességét
az ajánlatkérő felhívására igazolni kell; e) elismert (bármely nemzeti rendszerben akkreditált) tanúsító szervezettől származó tanúsítvánnyal, amely
tanúsítja, hogy a leírásokra vagy szabványokra történő hivatkozással egyértelműen meghatározott áru megfelel
bizonyos leírásoknak vagy szabványoknak; f) ha az áru összetett, vagy ha különleges célra szolgál a termelési képességéről, illetve vizsgálati és kutatási
eszközeiről, minőségbiztosítási intézkedéseiről az ajánlatkérő vagy más szervezet által végzett vizsgálattal.
(2) Az ajánlattevőnek és részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai
alkalmassága építési beruházás esetében igazolható a) az eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel induló eljárásokban megküldésétől – visszafelé
számított öt év legjelentősebb építési beruházásainak ismertetésével; az ajánlatkérő köteles az öt év teljesítését
figyelembe venni; b) a teljesítéshez rendelkezésre álló eszközök, berendezések, valamint műszaki felszereltség leírásával;
c) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, illetve vezetői végzettségének és képzettségének ismertetésével, és
különösen azon személyek végzettségének és képzettségének ismertetésével, akik az építési beruházás
teljesítéséért felelősek; d) az előző legfeljebb három évre vonatkozóan kérhető, az éves átlagos statisztikai állományi létszámáról és vezető
tisztségviselőinek létszámáról készült kimutatással; e) azoknak a szakembereknek (szervezeteknek) – különösen a minőség-ellenőrzésért felelősöknek – a megnevezésével,
képzettségük, szakmai tapasztalatuk ismertetésével, akiket be kíván vonni a teljesítésbe;
f) indokolt esetben azoknak a környezetvédelmi intézkedéseknek a leírásával, amelyeket az ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező a teljesítés során alkalmazni tud. (3) Az ajánlattevőnek és részvételre jelentkezőnek a szerződés teljesítéséhez szükséges műszaki, illetve szakmai
alkalmassága szolgáltatás megrendelése esetén – figyelemmel annak jellegére, mennyiségére, rendeltetésére,
továbbá arra, hogy az alkalmasságot különösen a szakértelemre, hatékonyságra, tapasztalatra és megbízhatóságra
tekintettel lehet megítélni – igazolható a) az eljárást megindító felhívás feladásától – nem hirdetménnyel induló eljárásokban megküldésétől – visszafelé
számított három év legjelentősebb szolgáltatásainak ismertetésével; az ajánlatkérő köteles a három év teljesítését
figyelembe venni; b) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező, illetve vezetői végzettségének és képzettségének ismertetésével,
és különösen azon személyek végzettségének és képzettségének ismertetésével, akik a szolgáltatás teljesítéséért
felelősek; c) az előző legfeljebb három évre vonatkozóan kérhető, az éves átlagos statisztikai állományi létszámáról és vezető
tisztségviselőinek létszámáról készült kimutatással; d) azoknak a szakembereknek (szervezeteknek) – különösen a minőség-ellenőrzésért felelősöknek – a megnevezésével,
képzettségük, szakmai tapasztalatuk ismertetésével, akiket be kíván vonni a teljesítésbe;
e) a teljesítéshez rendelkezésre álló eszközök, berendezések, illetve műszaki felszereltség leírásával;
f) a minőség biztosítása érdekében tett intézkedéseinek, illetve vizsgálati és kutatási eszközeinek leírásával;
g) ha a szolgáltatás összetett, vagy ha különleges célra szolgál a termelési képességéről, illetve vizsgálati és kutatási
eszközeiről, minőségbiztosítási intézkedéseiről az ajánlatkérő vagy más szervezet által végzett vizsgálattal;
h) a szerződés (szolgáltatás) azon részének a megjelölésével, amelyre az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
harmadik személlyel kíván szerződést kötni; i) indokolt esetben azoknak a környezetvédelmi intézkedéseknek a leírásával, amelyeket az ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező a teljesítés során alkalmazni tud. 16. § (1) A 15. § (1) bekezdés a) pontjának és (3) bekezdés a) pontjának esetét a Kbt. Második Része szerint lefolytatott
közbeszerzési eljárásban a következő módon kell igazolni: a) ha a szerződést kötő másik fél a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti szervezet, illetve nem magyarországi
szervezetek esetében olyan szervezet, amely a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján
ajánlatkérőnek minősül, az általa kiadott vagy aláírt igazolással;
b) ha a szerződést kötő másik fél az a) pontban foglalthoz képest egyéb szervezet, az általa adott igazolással vagy az
ajánlattevő, részvételre jelentkező, illetve az alkalmasság igazolásában részt vevő más szervezet nyilatkozatával.
(2) Az (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti igazolás, illetve nyilatkozat tartalmazza legalább a következő adatokat: a teljesítés
ideje, a szerződést kötő másik fél, a szállítás vagy szolgáltatás tárgya, az ellenszolgáltatás összege, továbbá nyilatkozni
kell arról, hogy a teljesítés az előírásoknak és a szerződésnek megfelelően történt-e. Ajánlatkérő a referencia igazolás,
illetve nyilatkozat tartalmi elemei között jogosult előírni az alkalmasság megállapításához szükséges további adat
megadását is. (3) A 15. § (2) bekezdés a) pontjának esetét a Kbt. Második Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban a szerződést
kötő másik fél által adott igazolással kell igazolni. Az igazolásban meg kell adni legalább az ellenszolgáltatás összegét,
a teljesítés idejét és helyét, továbbá nyilatkozni kell arról, hogy a teljesítés az előírásoknak és a szerződésnek
megfelelően történt-e. Ajánlatkérő a referencia igazolás, illetve nyilatkozat tartalmi elemei között jogosult előírni
az alkalmasság megállapításához szükséges további adat megadását is.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti esetekben a szerződést kötő másik félnek az igazolást szerződésszerű teljesítés esetében
kötelessége a kérést követő két munkanapon belül díjmentesen kiállítania.
(5) A 15. § (1) bekezdés a) pontjának, (2) bekezdés a) pontjának, valamint (3) bekezdés a) pontjának esetét a Kbt. Harmadik
Része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban az ajánlattevő, részvételre jelentkező, illetve az alkalmasság
igazolásában részt vevő más szervezet nyilatkozatával, vagy a szerződést kötő másik fél által adott igazolással lehet
igazolni. 17. § (1) Azokban az esetekben, amelyekben a 18. §-ban meghatározott minősített ajánlattevők hivatalos jegyzéke bizonyítja
– figyelemmel a 18. §-ban és 20. §-ban foglaltakra is –, hogy a gazdasági szereplő megfelel az adott alkalmassági
követelménynek, a minősített ajánlattevők elektronikusan elérhető hivatalos jegyzékén való szereplés tényét, illetve
az Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett gazdasági szereplő által benyújtott, a letelepedési helye szerinti,
az elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől származó jegyzék szerinti igazolást is köteles az
ajánlatkérő elfogadni a 15. § (1)–(3) bekezdésében foglalt egyéb igazolási módok helyett.
(2) Ha az ajánlatkérő az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező bizonyos minőségbiztosítási szabványoknak való
megfelelősége tanúsításához független szervezet által kiállított tanúsítvány benyújtását írja elő, akkor a vonatkozó
európai szabványsorozatnak megfelelő szervezet által tanúsított, a vonatkozó európai szabványsorozaton alapuló
minőségbiztosítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő köteles elfogadni az Európai Unió más tagállamában
bejegyzett szervezettől származó egyenértékű tanúsítványt, továbbá az egyenértékű minőségbiztosítási
intézkedések egyéb bizonyítékait. (3) Ha az ajánlatkérő az ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek – a 15. § (1) bekezdés b)–c), f) pontja, (2) bekezdés
b)–c), e)–f) pontja vagy (3) bekezdés b), d)–g), i) pontja tekintetében – bizonyos környezetvédelmi vezetési
rendszereknek való megfelelősége tanúsításához független szervezet által kiállított tanúsítvány benyújtását írja elő,
akkor a vonatkozó európai uniós rendeletnek megfelelő szervezet által tanúsított környezetvédelmi vezetési és
hitelesítési rendszerre (EMAS) vagy a vonatkozó európai vagy nemzetközi környezetvédelmi vezetési szabványokra
kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő köteles elfogadni az Európai Unió más tagállamában bejegyzett szervezettől származó
egyenértékű tanúsítványt, továbbá az egyenértékű környezetvédelmi vezetési rendszerek egyéb bizonyítékait is.
(4) A Kbt. XIV. fejezete, illetve a közszolgáltatók közbeszerzéseire vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokról szóló
külön jogszabály szerint eljáró ajánlatkérő a 15. §-ban meghatározottakon kívül egyéb objektív alapú alkalmassági
feltételt és ahhoz tartozó igazolási módot is előírhat.
(5) Az ajánlatkérő a Kbt. Harmadik Része szerint lefolytatott eljárásban, amennyiben a Kbt. 123. §-a alapján jár el – feltéve,
hogy alkalmassági követelményt írt elő az eljárásban – a Kbt. 123. § (4) bekezdésében foglaltak szerint egyéb igazolási
módot is előírhat. (6) Az ajánlatkérő a Kbt. Harmadik Része szerint lefolytatott eljárásban, amennyiben a Kbt. 122. §-a alapján jár el,
ha az árubeszerzés vagy szolgáltatás értéke nem éri el a huszonötmillió forintot vagy az építési beruházás becsült
értéke nem éri el a százötvenmillió forintot és az ajánlatkérő azt az eljárást megindító felhívásban lehetővé tette,
a 15. § (1)–(3) bekezdésében foglalt igazolási módok helyett elfogadhatja az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
arra vonatkozó nyilatkozatát is, hogy megfelel az ajánlatkérő által előírt alkalmassági követelménynek
(követelményeknek). Az ajánlatkérő ebben az esetben is csak olyan alkalmassági követelményt írhat elő, amely
a 15. § (1)–(3) bekezdésében foglalt dokumentumokkal igazolható, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező pedig
– ahol az ajánlatkérő lehetővé tette – választása szerint jogosult a 15. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak helyett
nyilatkozattal igazolni alkalmasságát. Amennyiben az elbírálás során az ajánlatkérőnek kétsége merül fel a nyilatkozat
valóságtartalmával kapcsolatban, a Kbt. 67. § szerinti felvilágosítás kérés keretében előírhatja a 15. § (1)–(3) bekezdése
szerinti igazolás benyújtását. III. FEJEZET 4. A minősített ajánlattevők hivatalos jegyzéke
18. § (1) A minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékét (a továbbiakban: jegyzék) a Hatóság vezeti.
(2) Az ajánlattevők jegyzékbe vételének feltétele, hogy a) a gazdasági szereplő megfeleljen a Hatóság által meghirdetett minősítési szempontoknak és
b) a jegyzékbe vételért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj megfizetését e rendeletben foglaltak szerint igazolta.
(3) A minősítési szempontokat a Kbt. 172. § (2) bekezdés e) pont eb) alpontjában foglalt feladatkörében a Hatóság – illetve
az annak keretében működő Tanács az illetékes szakmai kamarák véleményének meghallgatása után – határozza meg,
és a honlapján meghirdeti. A minősítési szempontoknak történő megfelelés igazolása a Kbt. 56. § (1) bekezdés a)–d),
f)–i) és k) pontja, valamint (2) bekezdése, 55. § (1)–(2) és (5)–(6) bekezdése, 57. § (1) bekezdése, valamint e rendelet
1. §-a és 14–16. §-a szerint történik. A minősítési szempontok meghatározása során a Hatóság jogosult a nem
kötelezően érvényesülő kizáró okok és az alkalmassági követelményekre vonatkozó szempontok közül választani.
A minősítési szempontok meghirdetésekor a Hatóság az e bekezdésben foglaltaknak megfelelően feltünteti az
igazolás módját is. (4) A minősítési szempontok meghatározása során nem lehet különbséget tenni az ajánlattevők között sem letelepedési
helyük szerint, sem más módon. A minősítési szempontokat a Hatóság jogosult tevékenységek vagy ágazatok szerinti
bontásban, illetve azokon belül is több szinten meghatározni.
(5) A Kbt. 55. § (5) bekezdése alkalmazásakor a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet – a Kbt.-ben foglalt igazolási
kötelezettségeken túl – arról köteles nyilatkozni, hogy az általa bemutatott erőforrások az ajánlattevő jegyzékben
szereplésének teljes időtartama alatt rendelkezésre fognak állni. 19. § (1) A Hatóság által vezetett minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékét a Hatóság a honlapján közzéteszi. A Hatóság által
vezetett jegyzék közhiteles, az abban foglalt adatok valódiságát ellenkező bizonyításig vélelmezni kell.
(2) A hivatalos jegyzék tartalmazza a minősített ajánlattevő
a) nevét, székhelyét (lakóhelyét); b) a jegyzék szerinti besorolását;
c) a jegyzékbe bejegyzésének időpontját; d) által igazolt minősítési szempontokat.
(3) A Hatóság mint a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékét vezető szervezet a címét köteles megküldeni az Európai
Unió többi tagállamának és az Európai Bizottságnak. 20. § (1) A Hatóság igazolást állít ki a jegyzékben való szereplésről. Az igazolásnak tartalmaznia kell a minősítési szempontok
szerinti megfelelésre történő hivatkozást és a jegyzék szerinti besorolást.
(2) A jegyzék a Hatóság honlapján elektronikusan is elérhető, ez a formája is közhiteles. A közbeszerzési eljárásban az
ajánlatkérő – a (3) bekezdés szerinti kivétellel – a kizáró okok hiányának igazolására, továbbá – a (4) bekezdés
figyelembevételével – az alkalmassági követelménynek (követelményeknek) való megfelelés igazolására köteles
elfogadni a jegyzékben szereplés tényét. (3) A minősített ajánlattevőnek külön kell e rendelet szerint igazolnia, hogy nem tartozik a Kbt. 56. § (1) bekezdés
e) pontjának hatálya alá. (4) A minősített ajánlattevőnek szintén külön kell igazolnia a szerződés teljesítésére való alkalmasságát azon alkalmassági
követelmények tekintetében, amelyeknél az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban vagy az előminősítési
rendszerében – a 18. § (3) bekezdése alapján meghatározott minősítési szempontokhoz képest – szigorúbban állapítja
meg az ajánlattevő pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki, illetve szakmai alkalmasságának feltételeit és igazolását.
Az ajánlatkérőnek a szigorúbban meghatározott alkalmassági követelményekre kifejezetten utalnia kell a
hirdetményben (felhívásban). 21. § (1) Ha a belföldön letelepedett minősített ajánlattevő a Hatóság jegyzék szerinti igazolását az Európai Unió egy másik
tagállamának ajánlatkérője által meghirdetett közbeszerzési eljárásban nyújtja be, az igazolás kizárólag a Kbt. 56. §
(1) bekezdés a)–d), f)–h) pontja, az 57. § (1) bekezdése, valamint e rendelet 14. § (1) bekezdés b)–c) pontja, a 15. §
(1) bekezdés a)–f) pontja, (2) bekezdés a)–e) pontja és (3) bekezdés a)–c) és e)–i) pontja tekintetében vélelmezi
az ajánlattevő megfelelőségét. (2) Az (1) bekezdés megfelelően alkalmazandó abban az esetben, ha a Kbt. szerinti ajánlatkérő közbeszerzési eljárásában
az Európai Unió egy másik tagállamában letelepedett ajánlattevő nyújt be olyan igazolást, amely a letelepedési helye
szerinti, az elismert ajánlattevők hivatalos listáját vezető szervezettől – ideértve az erre a célra kijelölt tanúsító
szervezeteket is – származik. 22. § (1) A minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékébe történő felvételt a Hatóságnál kell írásban kérelmezni. A kérelmező
bármikor kérheti minősítését és a hivatalos jegyzékbe vételét az előírt adatok, tények bemutatása, a szükséges
igazolások, nyilatkozatok vagy egyéb dokumentumok csatolása mellett. A jegyzékbe vétel érvényességi ideje a
bejegyzést követő naptól számított 12 hónap, amely megújítható. Amennyiben a kérelmező január 1. és május 31.
között nyújtja be kérelmét – illetve a Hatóság bejegyző határozatát január 1. és május 31. között hozza meg – és a
benyújtás (határozathozatal) időpontjában még nem rendelkezik a korábbi év számviteli jogszabályok szerinti
beszámolójával, a Hatóság a jegyzékbe vételről július 31-i érvényességi dátummal állít ki igazolást. Amennyiben a
kérelmező július 31-ig az előírt módon igazolja a beszámoló elfogadását, valamint ismételten benyújtja az előírt
pénzintézeti nyilatkozatokat, a Hatóság egy évre szóló igazolást állít ki.
(2) A megújítást a Hatóságnál kell írásban kérelmezni. Amennyiben a kérelem benyújtását megelőző fél éven belül
a minősítési szempontok változtak, nem kell a kérelmezőt újból minősíteni és a kérelmezőnek a szükséges
dokumentumokat benyújtani a módosult minősítési szempontok tekintetében, amennyiben az annak való
megfelelőségét már igazolta. (3) A kérelmező az alkalmasság körébe tartozó minősítési szempontoknak a Kbt.-ben és e rendeletben foglaltak szerint
bármely más szervezet kapacitására támaszkodva is megfelelhet. Ebben az esetben köteles igazolni, hogy a minősítési
szempontoknak megfelelő erőforrások rendelkezésére állnak majd a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékén
történő szereplés időtartama alatt. Az igénybe vett erőforrások tekintetében a rendelkezésre állás igazolása a Kbt.
55. § (5)–(6) bekezdése szerint történik, azzal, hogy a Kbt. 55. § (6) bekezdés a) és b) pontja alkalmazásában arról kell
nyilatkozni, hogy a jegyzékben szereplés időtartama alatt az erőforrás tényleges igénybevétele, illetve a szakmai
tapasztalat felhasználása milyen módon fog történni a közbeszerzési eljárások eredményeként megkötendő
szerződésekben, a Kbt. 55. § (6) bekezdés c) pontjában foglalt kezességvállaló nyilatkozat helyett pedig e más
szervezet arra vonatkozó nyilatkozatát köteles benyújtani, amelyben kötelezettséget vállal arra, hogy a jegyzékben
szereplés időtartama alatt minden közbeszerzési eljárásban, ahol az általa igazolt alkalmassági követelményt előírták,
benyújtja az előírt kezességvállaló nyilatkozatot. (4) A minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékébe történő felvételért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. A díj
mértéke százezer forint. A díj megfizetése alól mentesség nem adható. A kérelemhez csatolni kell a díj befizetéséről
szóló igazolást is. (5) A jegyzékbe vétel érvényességi idejének megújításáért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. A díj mértéke
tizenötezer forint, melyet az egy éves érvényességi időtartamra kiállított igazolás megújításakor kell megfizetni. A díj
megfizetése alól mentesség nem adható. A megújítási kérelemhez csatolni kell a díj befizetéséről szóló igazolást is.
(6) A Hatóság a kérelemről – a kézhezvételét követő két hónapon belül – határozattal dönt. A határidő – indokolt esetben
– egy alkalommal két hónappal meghosszabbítható. (7) A kérelmező attól az időponttól válik minősített ajánlattevővé, amely időponttal a hivatalos jegyzékbe bejegyzést
nyert, illetve a jegyzékben szereplésének érvényességi idejét a Hatóság megújította.
23. § (1) A minősített ajánlattevőt a Hatóság törli a hivatalos jegyzékből, ha
a) nem felel meg a minősítési szempontoknak; b) közbeszerzéssel kapcsolatos jogorvoslati eljárásban jogerős határozattal eltiltották közbeszerzési eljárásban való
részvételtől; c) közbeszerzéssel kapcsolatos jogorvoslati eljárásban jogerős határozattal elrendelték a minősített ajánlattevők
hivatalos jegyzékéből való törlését; d) azt a minősített ajánlattevő kéri;
e) megújítás nélkül lejárt a jegyzékben szereplés érvényességi ideje;
f) a minősített ajánlattevő megszűnt, illetve meghalt. (2) A minősített ajánlattevő csak akkor kérheti a hivatalos jegyzékből való törlését, ha folyamatban levő közbeszerzési
eljárásban nem vesz részt. (3) A minősített ajánlattevő a hivatalos jegyzékből való törléséről szóló határozat kézhezvételét követően köteles
haladéktalanul törlését bejelenteni az ajánlatkérőnek, ha folyamatban levő közbeszerzési eljárásban vesz részt.
24. § A minősített ajánlattevő köteles a Hatóságnak bejelenteni, ha a minősítési szempontok szerinti adataiban,
körülményeiben változás állt be a változást követően haladéktalanul, de legkésőbb a változástól számított öt
munkanapon belül. Ha a változás következtében a minősített ajánlattevő nem felel meg a minősítési szempontoknak,
a Hatóság törli a hivatalos jegyzékből. 25. § (1) Ha a Hatóság módosítja a minősítési szempontokat és igazolási módjait, köteles a minősítési szempontokat újra
meghirdetni, valamint a már jegyzékbe vett minősített ajánlattevőket és a kérelmet benyújtókat egyidejűleg,
közvetlenül, írásban tájékoztatni. (2) A minősítési szempontok módosítása esetén a már jegyzékbe vett minősített ajánlattevőknek is igazolniuk kell az
előírt módon megfelelőségüket az új vagy a módosult minősítési szempont tekintetében. Erre – az (1) bekezdés
szerinti tájékoztatás során – fel kell hívni a minősített ajánlattevőket. Benyújtott kérelem folyamatban levő elbírálása
esetén a Hatóságnak a kérelem módosítás miatt szükséges kiegészítésére kell a kérelmezőt felhívnia. A már jegyzékbe
vett minősített ajánlattevőknek a jegyzékbe vételük érvényességi ideje alatt a minősítési szempontok módosításakor
nem kell külön díjat fizetnie. IV. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI MŰSZAKI LEÍRÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
5. A műszaki leírás meghatározása 26. § (1) A közbeszerzési műszaki leírásra vonatkozó rendelkezések alkalmazásában
a) európai műszaki engedély: az áru használati alkalmasságának kedvező műszaki elbírálása, amely az építési
munkákra vonatkozó alapvető követelményeknek az áru belső tulajdonságai és a meghatározott alkalmazási és
használati feltételek szerinti teljesítésén alapul; az európai műszaki engedélyt az Európai Unió tagállama által e
célra kijelölt tanúsító szervezet bocsátja ki; b) közös műszaki előírás: olyan műszaki előírás, amelyet az Európai Unió tagállamai által elismert eljárásnak
megfelelően állapítottak meg, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétettek;
c) műszaki ajánlás: európai szabványügyi szervezet által nem szabványként kiadott bármely dokumentum, amelyet
a piaci igények kielégítésére, szabályozott eljárás szerint dolgoztak ki;
d) szabvány, nemzeti szabvány, európai szabvány, nemzetközi szabvány: a nemzeti szabványosításról szóló
törvényben meghatározott fogalmak. (2) A közbeszerzési műszaki leírást – az Európai Unió jogával összeegyeztethető kötelező műszaki szabályok sérelme
nélkül – a következő módon kell meghatározni: a) építési beruházási munkák tervezése, számítása és kivitelezése, valamint a termék alkalmazása tekintetében az
európai szabványokat közzétevő nemzeti szabványokra, európai műszaki engedélyre, közös műszaki előírásokra,
nemzetközi szabványokra, műszaki ajánlásra, ezek hiányában nemzeti szabványokra, nemzeti műszaki
engedélyre, illetve nemzeti műszaki előírásokra történő hivatkozással; vagy
b) teljesítmény-, illetve funkcionális követelmények megadásával; vagy c) a b) pont szerinti követelmények alapján, az e követelményeknek való megfelelés vélelmét biztosító, az
a) pontban meghatározottakra történő hivatkozással; vagy d) egyes jellemzők tekintetében az a) pontban meghatározottakra, más jellemzők tekintetében pedig a b) pontban
meghatározott követelményekre történő hivatkozással. (3) Az (1) bekezdés a) pontja esetén az ajánlatkérő köteles a szabvány, műszaki engedély, műszaki előírások, műszaki
ajánlás megnevezése mellett a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést szerepeltetni. Nem nyilvánítható érvénytelennek
az ajánlat kizárólag azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő termékek és szolgáltatások nem felelnek meg a
műszaki leírásban meghatározott szabványoknak vagy egyéb előírásoknak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában
megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon
megfelelnek a közbeszerzési műszaki leírásban meghatározott követelményeknek. (4) Az (1) bekezdés b) pontja esetén nem nyilvánítható érvénytelennek az európai szabványt közzétevő nemzeti
szabványnak, európai műszaki engedélynek, közös műszaki előírásnak, nemzetközi szabványnak vagy műszaki
ajánlásnak megfelelő ajánlat, amennyiben ezek a leírások az ajánlatkérő által megállapított teljesítményre, illetve
funkcionális követelményekre vonatkoznak. Az ajánlattevőnek az ajánlatában – megfelelő módon, bármely megfelelő
eszközzel – bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő termék, szolgáltatás vagy építési beruházás megfelel
az ajánlatkérő által meghatározott teljesítmény-, illetve funkcionális követelményeknek.
(5) A (3)–(4) bekezdés alkalmazásában megfelelő eszköz lehet különösen a gyártótól származó műszaki dokumentáció
vagy valamely független, szakmailag elismert szervezet minősítése. Elismert szervezetnek minősül az olyan vizsgáló és
kalibráló laboratórium, valamint tanúsító és ellenőrző szervezet, amely megfelel az alkalmazandó európai
szabványoknak. Az ajánlatkérő köteles elfogadni a más tagállamokban székhellyel rendelkező elismert szervezet által
kiadott tanúsítványokat. (6) A műszaki leírásnak nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a közbeszerzés verseny előtti
megnyitását. Az ajánlatkérő a közbeszerzési műszaki leírást nem határozhatja meg oly módon, hogy egyes gazdasági
szereplőket, vagy árukat az eljárásból kizár, vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös
megkülönböztetésüket eredményezi. Ha a közbeszerzés tárgyának egyértelmű és közérthető meghatározása
szükségessé tesz meghatározott gyártmányú, eredetű, típusú dologra, eljárásra, tevékenységre, személyre,
szabadalomra vagy védjegyre való hivatkozást, a leírásnak tartalmaznia kell, hogy a megnevezés csak a tárgy
jellegének egyértelmű meghatározása érdekében történt, és a megnevezés mellett a „vagy azzal egyenértékű”
kifejezést kell szerepeltetni. 27. § (1) A közbeszerzési műszaki leírást valamennyi felhasználó, ezen belül, amennyiben a közbeszerzés tárgyára nézve
értelmezhető, a fogyatékos emberek számára a szolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés szempontjának
figyelembevételével kell meghatározni. (2) Amennyiben az ajánlatkérő a 26. § (2) bekezdés b) pontja szerinti teljesítmény-, illetve funkcionális követelmények
keretében környezetvédelmi jellemzőket állapít meg, hivatkozhat az európai, nemzeti, vagy nemzetközi ökocímkékre
vagy bármely más ökocímke által meghatározott részletes leírásokra, vagy szükség esetén azok egy részére, feltéve,
hogy: a) ezek a leírások alkalmasak a közbeszerzés tárgya tekintetében megkövetelt jellemzők meghatározására,
b) az ökocímke követelményeit tudományos adatok alapján állapították meg,
c) az ökocímke olyan eljárás keretében került elfogadásra, amelyben valamennyi érdekelt fél részt vehetett, és
d) a leírások valamennyi érdekelt számára hozzáférhetők. (3) Az ajánlatkérő előírhatja, hogy az ökocímkével ellátott termékek és szolgáltatások esetében vélelmezi a közbeszerzési
műszaki leírásnak való megfelelést. Ebben az esetben el kell fogadnia valamennyi megfelelő bizonyítási eszközt, így
különösen a gyártótól származó műszaki dokumentációt vagy valamely elismert szervezettől származó vizsgálati
jelentést. Elismert szervezetnek minősül az olyan vizsgáló és kalibráló laboratórium, valamint tanúsító és ellenőrző
szervezet, amely megfelel az alkalmazandó európai szabványoknak. Az ajánlatkérő köteles elfogadni a más
tagállamokban székhellyel rendelkező elismert szervezet által kiadott tanúsítványokat.
6. A műszaki leírás tartalma 28. § (1) A műszaki leírás tartalmazza a környezetvédelmi teljesítményre, a valamennyi követelménynek – így különösen
a fogyatékos emberek számára a szolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés szempontjának – megfelelő
kialakításra, a biztonságra, és méretekre vonatkozó jellemzők meghatározását, ideértve a közbeszerzés tárgyára
alkalmazandó, a terminológiára, a jelekre, a vizsgálatra és vizsgálati módszerekre, a csomagolásra, a jelölésre,
a címkézésre, a használati utasításra, a gyártási folyamatokra és módszerekre vonatkozó követelményeket.
(2) Építési beruházás esetében a közbeszerzési műszaki leírásnak az (1) bekezdésben foglaltak mellett tartalmaznia kell
a minőségbiztosításra, a tervezésre és költségekre vonatkozó szabályokat, a munkák vizsgálati, ellenőrzési és átvételi
feltételeit, az építési eljárásokat vagy technológiákat, valamint minden olyan egyéb műszaki feltételt, amelyet az
ajánlatkérőnek módjában áll általános vagy különös rendelkezésekkel előírni az elkészült munka és azon anyagok vagy
alkatrészek tekintetében, amelyeket az magában foglal. (3) Árubeszerzés vagy szolgáltatás megrendelése esetén a közbeszerzési műszaki leírásnak az (1) bekezdésben foglaltak
mellett tartalmaznia kell a minőségre, a teljesítményre, a termék rendeltetésére, valamint a megfelelőségigazolási
eljárásokra vonatkozó követelményeket. V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 29. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése után megkezdett közbeszerzésekre kell
alkalmazni. (2) A minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékében e rendelet hatálybalépésekor bejegyzett gazdasági szereplők
jegyzékbe vételének érvényességi ideje, azon gazdasági szereplők esetében, amelyek bejegyzésére 2011. június 30.
napját megelőzően került sor, 2012. június 30-án, azon gazdasági szereplők esetében, amelyek bejegyzésére
2011. június 30. napját követően került sor, 2012. december 31-én jár le. A jegyzékbe vétel érvényességi ideje e
rendelet szabályai szerint megújítható. 30. § Ez a rendelet – a Kbt.-vel együtt – az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló
közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő
ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök