text:
20/2015. (VI. 16.) AB határozata az adóhatósági határozatokat felülvizsgáló bírósági eljárásokkal kapcsolatos alkotmányos követelményről és bírói kezdeményezés elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói
kezdeményezés tárgyában – dr. Juhász Imre és dr. Szívós Mária alkotmánybírók különvéleményével – meghozta
a következő
1. Az  Alkotmánybíróság hivatalból megállapítja: az  Alaptörvény XIII.  cikk (1)  bekezdéséből és XXVIII.  cikk
(7)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy a  9/2013. (III. 6.) AB határozat rendelkező részének
1. pontjában foglalt alkotmányos követelmény azokban az adóhatósági és adóhatósági határozatokat felülvizsgáló
bírósági eljárásokban is alkalmazandó, amelyek olyan személy mögöttes felelősségét érintik, aki az  adóhatósági
eljárás megindításakor már nincs a  mögöttes felelősségét megalapozó jogviszonyban az  adótartozásért
elsődlegesen felelős szervezettel.
2. Az  Alkotmánybíróság az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 6.  § (2)  bekezdése és 136.  § (1)  bekezdése
alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, illetve az  Egri Közigazgatási és Munkaügyi
Bíróság előtt 8.K.27.012/2015. számon folyamatban levő ügyben történő alkalmazhatóságának kizárására irányuló
indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az  Egri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírája – az  előtte 8.K.27.012/2015. szám alatt folyamatban lévő
eljárás felfüggesztése mellett – az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja és (3) bekezdés a) pontja, valamint
az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 25.  § (1)  bekezdése alapján bírói
kezdeményezéssel fordult az  Alkotmánybírósághoz. A  bírói kezdeményezés elsődlegesen arra irányult, hogy
az  Alkotmánybíróság állapítsa meg az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a  továbbiakban: Art.) 6.  §
(2)  bekezdése és 136.  § (1)  bekezdése alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg ezeket a  rendelkezéseket,
illetve zárja ki azok alkalmazhatóságát az  Egri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 8.K.27.012/2015. számon
folyamatban levő ügyben. A másodlagos indítványi kérelem arra irányult, hogy az Abtv. 46. § (3) bekezdése alapján
az  Alkotmánybíróság állapítsa meg azokat az  alkotmányos követelményeket, amelyek alapján – figyelemmel
az  Alaptörvény XIII.  cikk (1)  bekezdésére és XXVIII.  cikk (7)  bekezdésére – „a betéti társaság beltagjának a  tagsági
jogviszonya megszűnését követően lefolytatott adóellenőrzés során hozott határozat olyan érdemi határozatnak
minősül, melyre tekintettel az adó megfizetésére köteles személy is adózónak minősül, ezáltal az alapügyben hozott
határozattal szemben fellebbezési jogával élhet”.
[2] 2. A  bírói kezdeményezésre okot adó ügyben megállapított tényállás alapján az  adóhatósággal szemben indult
per felperese egy betéti társaság beltagja volt 1996. december 20-tól 2012. január 31-ig. A  társaság kültagja
a  felperes korábbi házastársa volt, a  felperes beltagi jogviszonya házasságuk felbontásáig tartott. A  felperes
tagsági jogviszonyának megszűnését követően a  gazdasági társasággal szemben az  adóhatóság a  2009. január
1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakra általános forgalmi adó adónemben bevallások utólagos vizsgálatára
irányuló ellenőrzést folytatott le, amelynek során a  társaság iratai „ismeretlen helyre költözött” jelzéssel érkeztek
vissza az  adóhatósághoz. Az  elsőfokú adóhatóság becsléssel a  társaság terhére 108  940 000 Forint adóhiánynak
minősülő adókülönbözetet állapított meg, 80  718 000 Forint bírságot szabott ki és 27  738 000 Forint késedelmi
pótlékot számított fel. Az  elsőfokú határozat fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett. Ezt követően
az  adóhatóság végrehajtási eljárást folytatott le a  társasággal szemben, amely eredménytelen volt, így a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) Heves Megyei Adóigazgatósága a bírói kezdeményezésre okot adó ügy
felperesét – a  gazdasági társaság korábbi beltagjaként – 217  920 268 Forint adótartozás megfizetésére kötelezte
az  Art. 35.  § (2)  bekezdésének f )  pontja alapján. A  felperes fellebbezése folytán a  bírói kezdeményezésre okot
adó ügy alperese, a  NAV Észak-magyarországi Regionális Adó Főigazgatósága Hatósági Főosztálya a  felperessel
szemben hozott elsőfokú határozatot az  adótartozás összege vonatkozásában változtatta meg, és a  felperest
217  420 268 forint megfizetésére kötelezte. A  felperes külön eljárásban kérelmet terjesztett elő az  adóhatóságnál
a  gazdasági társasággal szemben hozott határozat kézbesítése és iratbetekintési joga gyakorlása érdekében,
amelyet a Heves Megyei Adóigazgatóság Végrehajtási Osztálya végzéssel, érdemi vizsgálat nélkül elutasított.
[3] A felperes – az  adó megfizetésre kötelező határozattal szemben előterjesztett keresetében – arra hivatkozott,
hogy a  társasággal szembeni adóellenőrzési alapügyről őt az  adóhatóság nem értesítette, ezért „nem is lehetett
ráhatása az adóhiány és jogkövetkezményei jogalapjára és összegszerűségére”, így sérültek az Alaptörvény XIII. cikk
(1)  bekezdésébe és XXVIII.  cikk (7)  bekezdésébe foglalt alapjogai. Nézete szerint az  eljárás során alkalmazandóak
a  9/2013. (III. 6.) AB határozatban (a  továbbiakban: Abh.) foglalt alkotmányos követelmények. Amennyiben
e  követelmények érvényesíthetőségét az  eljáró bíróság nem látja megalapozottnak, úgy másodlagos kérelmében
kérte az  eljáró bíróságot az  eljárás felfüggesztésére és egyedi normakontroll eljárás kezdeményezésére, annak
megállapítása iránt, hogy az  Art. 6.  § (2)  bekezdése és 136.  § (1)  bekezdése alaptörvény-ellenesek. A  bírói
kezdeményezésre okot adó eljárás során a  felperes külön kérelmet terjesztett elő az  adóhatóságnál az  adózói
jogállásának megállapítása érdekében, amelyre tekintettel a  bírói kezdeményezést előterjesztő bíróság a  per
tárgyalását felfüggesztette. E kérelmet az első- és másodfokon eljáró adóhatóságok elutasították, majd a végzéssel
szemben előterjesztett keresetlevelet a bíróság – idézés kibocsátása nélkül – elutasította, mivel az adózói jogállás
megállapítása iránti kérelem nem minősül az  ügy érdemében hozott döntésnek, ezért arról végzésben kell
az  adóhatóságnak döntenie, a  végzéssel szembeni felülvizsgálat pedig az  Art. 143.  § (1)  bekezdése alapján kizárt.
E  döntésre tekintettel az  egyedi normakontroll kérelmet előterjesztő bíróság a  per tárgyalásának felfüggesztését
megszüntette.
[4] A bírói kezdeményezés indokául az  eljáró bíróság a  következőket jelölte meg. A  támadott Art.-beli normák
alaptörvény-ellenesen korlátozzák az  adó megfizetésére kötelezett személy jogorvoslathoz való jogát, mivel
a megszűnt tagsági jogviszonyú tagnak nem adnak fellebbezési jogot a gazdasági társasággal szemben folytatott
adóellenőrzési alapeljárásban. Amennyiben az  adóellenőrzésre a  tagsági jogviszony megszűnését követően kerül
sor, „nincs már olyan kapcsolat a  társaság és a  mögöttesen felelős beltag között, amelyből adódóan a  társaság
képviselőjeként a  társaságot megillető jogorvoslati jogot a  beltag gyakorolhatja.” Tekintettel arra, hogy az  Art.
6.  § (1) és (2)  bekezdésének együttes értelmezése alapján az  Art. 136.  § (1)  bekezdésében foglalt fellebbezés
joga az  adó megfizetésére kötelezett személyt e  körben nem illeti meg, ugyanakkor a  társaság adótartozásának
behajthatatlansága esetén mögöttes felelősként saját vagyonával felel, sérülnek az  Alaptörvény XIII.  cikk
(1) bekezdésébe foglalt tulajdonhoz, valamint a XXVIII. cikk (7) bekezdésébe foglalt jogorvoslathoz fűződő alapvető
jogai.
II. [5] A bírói kezdeményezés elbírálása során az  Alkotmánybíróság által figyelembe vett jogszabályi rendelkezések
a következők:
[6] 1. Az Alaptörvény rendelkezései:
„XIII. cikk (1) Mindenkinek joga van a tulajdonhoz és az örökléshez. A tulajdon társadalmi felelősséggel jár.”
„XXVIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az  olyan bírósági, hatósági és más
közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
[7] 2. Az Art. vonatkozó szabályai:
„6. § (1) Adózó az a személy, akinek adókötelezettségét, adófizetési kötelezettségét, adót, költségvetési támogatást
megállapító törvény vagy e törvény írja elő.
[…]
(2) Nem minősül adózónak a kizárólag az adó megfizetésére kötelezett személy [35. § (2) bek.]. A kizárólag az adó
megfizetésére kötelezett személy is gyakorolhatja a törvény szerint az adózót megillető jogokat.”
„35.  § (2) Ha az  adózó az  esedékes adót nem fizette meg és azt tőle nem lehet behajtani, az  adó megfizetésére
határozattal kötelezhető:
[…]
f ) a gazdasági társaság, a közös név alatt működő polgári jogi társaság adótartozásáért a rájuk vonatkozó szabályok
szerint a helytállni köteles tag, vezető tisztségviselő, illetve szervezet, a jogi személy felelősségvállalásával működő
vállalkozó esetében a  felelősségvállaló, továbbá az  a  személy, amely (aki) a  vállalkozás kötelezettségeiért törvény
alapján felel.”
„100.  § (3) Az  adózónak joga van az  ellenőrzés során keletkezett iratokba betekinteni, a  megállapításokkal
kapcsolatban felvilágosítást kérni, azokra észrevételt tenni, bizonyítási indítványokat előterjeszteni, a jegyzőkönyvet
megismerni, és a jegyzőkönyv átadását, kézbesítését követő 15 napon belül észrevételt tenni.”
„136. § (1) Az adózó az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt
is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.”
„143.  § (1) Az  adóhatóság másodfokú jogerős határozatát – a  fizetési könnyítés engedélyezése tárgyában hozott,
illetőleg az  elsőfokú határozat megsemmisítését elrendelő határozat kivételével – a  bíróság az  adózó kérelmére
jogszabálysértés esetén megváltoztatja vagy hatályon kívül helyezi, és ha szükséges, az  adóhatóságot új eljárás
lefolytatására utasítja. Az adóhatóság másodfokú végzésével szemben nincs helye bírósági felülvizsgálatnak.”
III. [8] Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy a  beadvány megfelel-e a  törvényben előírt
feltételeknek. Az  Abtv. 25.  §-a szerint a  bíró – a  bírósági eljárás felfüggesztése mellett – abban az  esetben
kezdeményezi az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés b)  pontja alapján az  Alkotmánybíróságnál a  jogszabály vagy
jogszabályi rendelkezés alaptörvény-ellenességének megállapítását, illetve az  alaptörvény-ellenes jogszabály
alkalmazásának kizárását, ha az  előtte folyamatban lévő egyedi ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell
alkalmazni, amelynek alaptörvény-ellenességét észleli, vagy alaptörvény-ellenességét az  Alkotmánybíróság
már megállapította. Az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  bírói kezdeményezés az  Abtv. 25.  §-ában,
valamint az  52.  § (1) és (1b)  bekezdéseiben előírt feltételeknek részben megfelel, mivel az  eljárásban alkalmaznia
kell a  támadott normákat a  bíróságnak, az  eljárás felfüggesztése megtörtént és az  indítvány határozott
kérelmet tartalmaz. Ugyanakkor az  Alaptörvény és az  Abtv. 25.  § (1)  bekezdése alapján az  egyedi normakontroll
kezdeményezés nem ad önálló alanyi jogot alkotmányos követelmény megállapításának indítványozására, így
a másodlagos indítványi kérelem nem felel meg a törvényi feltételeknek.
IV. [9] A bírói kezdeményezés az alábbiak szerint nem megalapozott.
[10] 1. Az  Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a  bírói kezdeményezés ítélt dologra irányul-e. Az  Abtv. 31.  §
(1)  bekezdése értelmében, ha alkotmányjogi panasz vagy bírói kezdeményezés alapján az  alkalmazott jogszabály
vagy jogszabályi rendelkezés Alaptörvénnyel való összhangjáról az  Alkotmánybíróság már döntött, ugyanazon
jogszabályra, illetve jogszabályi rendelkezésre és ugyanazon Alaptörvényben biztosított jogra, valamint azonos
alkotmányjogi összefüggésre hivatkozással – ha a  körülmények alapvetően nem változtak meg – nincs helye
az  alaptörvény-ellenesség megállapítására irányuló alkotmányjogi panasznak, valamint bírói kezdeményezés
alaptörvény-ellenesség megállapítására irányuló vizsgálatának.
[11] Az Alkotmánybíróság az  Abh.-ban már vizsgálta az  Art. 35.  § (2)  bekezdés f )  pontja szerinti mögöttes felelősségi
konstrukció egyik elemére vonatkozó, a  gazdasági társaságok adótartozásáért helytállni köteles tag felelősségét
szabályozó normának a  jogállamiság-klauzulából, valamint a  jogorvoslathoz való jogból eredő alkotmányos
követelményeket. Bár a  bírói kezdeményezés ugyancsak eme, az  Art.-be foglalt, az  adó megfizetésére vonatkozó
intézmény alkotmányosságával áll összefüggésben, de nem a  mögöttes felelősséget megalapozó norma [az
Art. 35.  § (2)  bekezdés f )  pontjának] alkotmányosságát vitatja, hanem az  Art. 6.  § (2)  bekezdését és a  136.  §
(1)  bekezdését, továbbá – a  tulajdonhoz való jog tekintetében – eltérő alaptörvényi rendelkezés alapján történő
felülvizsgálatot is kér. Ebből következően az  Alkotmánybíróság az  ügyben nem állapított meg ítélt dolgot,
ugyanakkor irányadónak tekintette az Abh.-ban foglaltakat.
[12] 2. Az  Abh.-ban az  Alkotmánybíróság megállapította: „az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 6.  §
(2) bekezdése második mondatának, 35. § (2) bekezdése f ) pontjának, 100. § (3) bekezdésének, 136. § (1) bekezdése
második mondatának, valamint 143. § (1) bekezdésének alkalmazása során az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből,
valamint XXVIII.  cikk (7)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy az  adó megfizetésére gazdasági
társaság helytállni köteles tagjaként kötelezett személy a gazdasági társaság felszámolása során indult adóhatósági
ellenőrzési eljárásban gyakorolhassa az adózót megillető azon jogokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a helytállási
kötelezettségét érintő adótartozás jogalapját és összegszerűségét vitathassa”.
[13] Jelen ügyben – a  bírói kezdeményezésben előadottak alapján – azt a  kérdést kellett megválaszolnia
az  Alkotmánybíróságnak, hogy az  Art. támadott rendelkezései alaptörvény-ellenesen kizárják-e jogorvoslathoz
való jogot, illetve korlátozzák-e a tulajdonhoz való jogot, továbbá az Abh. rendelkező részének 1. pontjában foglalt
adózói jogok akkor is megilletik-e az  adó megfizetésére mögöttesen kötelezett személyt, ha nem a  gazdasági
társaság felszámolása során indult adóhatósági ellenőrzési eljárás során gyakorolná azokat, hanem már a gazdasági
társaság ellen folyó alapeljárásban.
[14] 3. Az Abh. alapján a mögöttes felelősség egy másik személy valamely vagyoni kötelezettségének a teljesítéséért való
másodlagos, közvetett helytállási kötelezettség. A  mögöttes felelősség mindig feltételez egy elsődlegesen felelős
személyt is. Ilyen esetben két különböző jogállású kötelezettről: a  főkötelezettről és a  járulékos kötelezettről van
szó. Létrejöttét tekintve a mögöttes felelősség alapulhat szerződésen, vagyis a helytállási kötelezettség elvállalásán
(például szerződéses sortartó kezesség) és alapulhat törvény rendelkezésén is. Amikor a  jogalkotó mögöttes
felelősséget kíván megállapítani, ezt nem csak a  kezesség jogintézményének az  alkalmazásával teheti, hanem
sui generis módon is. Erre példa a  jogosulatlan autópálya használatért fizetendő pótdíjfizetési kötelezettség (lásd
például a  617/B/2005. AB határozatot, ABH 2008, 2277, 2284.) vagy a  társasági jogban a  betéti társaság tagjainak
mögöttes felelőssége. Ez – a jelen ügyben releváns – mögöttes felelősségi konstrukció a gazdasági társaság vagyona
által nem fedezett, vagy egyéb okból meg nem térülő tartozásokért való felelősséget jelenti. (Indokolás [21]).
[15] Az Abh. megerősítette, hogy az  Art. 35.  § (2)  bekezdése szerinti mögöttes felelősségi konstrukció
alkalmazhatóságának egyértelmű és elengedhetetlen feltétele egy, az ezt megelőző közigazgatási vagy peres eljárás
eredményeként keletkezett, jogerős és végrehajtható hatósági vagy bírói döntés. Ez  az  Art. 35.  § (2)  bekezdése
f ) pontjának alkalmazásában az adózó gazdasági társaság vonatkozásában behajthatatlan adótartozást megállapító
jogerős döntést feltételez.
[16] 4. Az Abh. – a bírói kezdeményezés által sérülni vélt – jogorvoslathoz való jog tartalmát a következőképpen foglalta
össze. A  jogorvoslathoz való jog lényegi tartalma a  jogalkotótól azt követeli meg, hogy a  hatóságok érdemi,
ügydöntő határozatai tekintetében tegye lehetővé a  valamely más szervhez, vagy ugyanazon szervezeten belüli
magasabb fórumhoz fordulás lehetőségét. Az Alkotmánybíróság szerint a jogorvoslat biztosításának követelménye
– főszabály szerint – az  érdemi határozatokra vonatkozik. Annak vizsgálata során, hogy mely döntés minősül
ilyennek, a  döntés tárgya és a  személyre gyakorolt hatása a  meghatározó, vagyis az, hogy az  érintett helyzetét,
jogait a döntés lényegesen befolyásolta-e. Azaz: az alkotmánybírósági eljárásban a jogorvoslathoz való alapvető jog
szempontjából valamely döntés érdemi, ügydöntő volta a  tételes jogok által ilyennek tartott döntésekhez képest
viszonylagos: a  vizsgált döntés tárgya és személyekre gyakorolt hatása által meghatározott. Így alkotmányjogi
értelemben, a  jogorvoslathoz való jog gyakorlásakor, érdemi határozatnak minősülhetnek kivételesen nem
ügydöntő határozatok is. Abban is egyértelmű a  gyakorlat, hogy a  jogorvoslathoz való jogból mint alapjogból
az  adott hatósági, illetve bírósági döntés ellen biztosított rendes jogorvoslati eszközök igénybevétele következik
(Indokolás [28]).
[17] Mivel az  Abh. megállapította, hogy a  mögöttes felelősségi konstrukció a  gazdasági társaság helytállni köteles
tagjának vagyoni viszonyaira jelentős hatással van, a  helytállási kötelezettség terjedelme miatt az  Alaptörvény
XIII. cikk (1) bekezdésének oltalma alatt álló tulajdonhoz való jogát nagymértékben érinti, ezért – a fentiek alapján
– arra a  kérdésre kellett az  Alkotmánybíróságnak válaszolnia, hogy mely eljárásokban kell ama az  adózói jogok
gyakorlását lehetővé tenni az  adó megfizetésére kötelezett személy számára, amelyek kiterjednek az  adótartozás
jogalapjának és összegszerűségének vitatására. Az  Abh.-ban – az  indítvány keretei között – úgy foglalt állást
az  Alkotmánybíróság, hogy a  gazdasági társaság felszámolása alatt indult adóellenőrzési eljárásban lehetővé kell
tenni e jogok gyakorlását (Indokolás [32]).
[18] Más mögöttes felelősségi konstrukciókkal szemben [lásd a 2/2013. (I. 23.) AB határozattal elbírált ügyet] a gazdasági
társaság tagja esetében már az  alapkötelezettség (adótartozás) keletkezésekor is kettős az  eredetileg kötelezett
személye, mivel a  tagsági jogviszony alatt keletkezett tartozásokért – a  gazdasági társaságon kívül – annak
mögöttes felelősként helytállni köteles tagja vagyonával felel, ha azokat a gazdasági társaság vagyona valamilyen
okból nem fedezi (Abh., Indokolás [30]). Ezért mindazokban az eljárásokban, amelyekben felmerülhet a gazdasági
társaság egykori tagjának mögöttes felelőssége, olyan érdemi hatósági vagy bírósági döntések születhetnek,
amelyek jelentős mértékben érinthetik a mögöttesen felelős személy vagyoni helyzetét, így az Alaptörvény XIII. cikk
(1) bekezdésébe foglalt tulajdonhoz való jogát. Mivel a mögöttes felelősségi pozíció önmagában kiváltja a releváns
– az Art.-ben is konkretizált – alapjogok gyakorolhatóságát, ezért az érintett alapjogok érvényesülése nem függhet
attól, hogy a gazdasági társasággal szemben már felszámolási eljárás van-e folyamatban.
[19] Az Art. 6.  § (2)  bekezdése ugyanakkor nem teszi lehetetlenné minden mást kizáró, konkluzív módon azt, hogy
a  mögöttesen felelős személy egykori tag egy, a  tagsági jogviszonyának megszűnését követő, a  gazdasági
társasággal szemben folyó adóellenőrzési alapeljárásban gyakorolhassa azokat az adózói jogokat, amelyek lehetővé
teszik, hogy a tagsági jogviszonya alatt keletkezett adótartozások jogalapját és összegszerűségét vitassa, így például
éljen az Art. 136. § (1) bekezdése szerinti fellebbezés jogával, amelynek előfeltétele – többek között – az Art. 100. §
(3) bekezdése alapján történő iratbetekintési jog gyakorlása, mivel az Art. 6. § (2) bekezdésének második mondata
szerint „[a] kizárólag az adó megfizetésére kötelezett személy is gyakorolhatja a törvény szerint az adózót megillető
jogokat”.
[20] Tekintettel arra, hogy az  Art. nem taxatív módon határozza meg az  adó megfizetésére kötelezett személy által
gyakorolható és védett jogokat, vagyis ebbe a  körbe – az  indítványozó által is felhívott, az  Alaptörvényben
biztosított jogok is beletartoznak, ezért az  Alkotmánybíróság az  Art. 6.  § (2)  bekezdése és 136.  § (1)  bekezdése
alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, illetve az  Egri Közigazgatási és Munkaügyi
Bíróság előtt 8.K.27.012/2015. számon folyamatban levő ügyben történő alkalmazhatóságának kizárására irányuló
indítványt elutasította.
[21] 5. Az  Alkotmánybíróság döntése meghozatalakor figyelemmel volt arra, hogy a  támadott Art.-beli rendelkezések
alaptörvény-ellenességének megállapításával és megsemmisítésével részben az  Alaptörvényen alapuló jogokat
vonna el a felvetett alkotmányossági probléma megoldása nélkül, amely ellentétes lenne alkotmányos jogállásával,
továbbá arra is – ahogyan erre a bírói kezdeményezés is rámutat –, hogy a támadott normáknak számos, egymással
ellentétes értelmezése lehetséges a gyakorlatban.
[22] Az Abtv. 46.  § (3)  bekezdése szerint „[a]z Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
határozattal megállapíthatja azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő, és az  Alaptörvény rendelkezéseit
érvényre juttató alkotmányos követelményeket, amelyeknek a  vizsgált, illetve a  bírósági eljárásban alkalmazandó
jogszabály alkalmazásának meg kell felelnie”. Ahogyan az  Alkotmánybíróság a  határozata indokolásának
III.  pontjában már megállapította, alkotmányos követelmény kezdeményezésére nincs az  egyedi normakontrollkezdeményezőnek alanyi jogosultsága, ami azonban nem zárja ki, hogy az  Alkotmánybíróság hatásköreinek
gyakorlása során hivatalból eljárva állapítson meg valamely norma vagy normák alkalmazása során irányadó
alkotmányos követelményt.
[23] A támadott normák megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezés elutasítása mellett ezért az Alkotmánybíróság,
a  tulajdonhoz való jog és a  jogorvoslathoz való jog maradéktalan érvényesülését biztosító egységes adóhatósági
és rendesbírósági gyakorlat kialakítása érdekében, élve az  Abtv. 46.  § (3)  bekezdésébe foglalt felhatalmazással,
az  Abtv. 25.  §-a szerinti hatáskörében eljárva alkotmányos követelményként határozta meg, hogy milyen
feltételekkel marad az  Alaptörvény keretein belül az  adó megfizetésére gazdasági társaság helytállni köteles
tagjaként kötelezett személy mögöttes felelősségét adott esetben kiváltó, a gazdasági társasággal szemben indult
adóhatósági ellenőrzési alapeljárás azokban az  esetekben, amikor a  mögöttesen felelős tag tagsági jogviszonya
már megszűnt. Ennek megfelelően azokban az adóhatósági és az adóhatósági határozatokat felülvizsgáló bírósági
eljárásokban, amelyek olyan személy mögöttes felelősségét érintik, aki az adóellenőrzés megindításakor már nincs
a mögöttes helytállási felelősségét megalapozó jogviszonyban az adótartozásért elsődlegesen felelős szervezettel,
az Art. 6. § (2) bekezdése második mondatának, 35. § (2) bekezdése f ) pontjának, 100. § (3) bekezdésének, 136. §
(1) bekezdése második mondatának, valamint 143. § (1) bekezdésének alkalmazása során az Alaptörvény XIII. cikk
(1)  bekezdéséből és XXVIII.  cikk (7)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy az  adótartozásért
mögöttesen felelős személy az  adótartozásért elsődlegesen felelős szervezettel szemben indult adóhatósági
ellenőrzési alapeljárás megindításától, valamint az  adóhatósági határozatokat felülvizsgáló bírósági eljárásban
gyakorolhassa az adózót megillető azon jogokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a helytállási kötelezettségét érintő
adótartozás jogalapját és összegszerűségét vitathassa. Ezen adózói jogok gyakorlásának lehetősége a  gazdasági
társasággal szemben folytatott alapeljárásban alkotmányos feltétele a  mögöttesen felelős tag későbbi esetleges
marasztalásának.
[24] 6. A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésének második mondatán alapul.
Budapest, 2015. június 8. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2016. (V. 13.) BM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A központi költségvetésről szóló törvénynek a  Belügyminisztérium fejezetében eredeti előirányzatként
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok, a  költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről
szóló törvényeiben Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak
jogelődjei költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványai,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján a költségvetési
év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatok – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. §
(5) bekezdése szerinti – felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
2. § (1) Az  1.  melléklet 34. sora alapján az  Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozata hatálya alá tartozó
kulturális célú támogatás (a továbbiakban: kulturális célú támogatás) nyújtható.
(2) Kulturális célú támogatás az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 27.  §-ában meghatározottak szerint
nyújtható.
(3) Kulturális célú támogatás esetén támogatási döntést 2018. szeptember 1-ig lehet hozni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Ez a rendelet az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozata hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
5. § Hatályát veszti a  fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 19/2015. (V. 29.)
BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2011. CXXXI. törvény a bírósági eljárások ésszerű időn belül való befejezésének biztosítása érdekében egyes bírói álláshelyek betöltésének átmeneti szabályairól.
A bírósági eljárások ésszerű időn belül való befejezésének biztosítása érdekében az Országgyűlés a következő törvényt
alkotja: 1. A törvény hatálya 1 . § Az e törvény mellékletében (a továbbiakban: Melléklet) meghatározott bírói álláshelyek betöltésére irányuló
eljárásokban a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvényt (a továbbiakban: Bjt.) az
e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 2. A bírói pályázati eljárás
2. § (1) Az ítélőtábla, a Fővárosi Bíróság, valamint a megyei bíróság elnöke (a továbbiakban együtt: elnök) 2011. október 31.
napjáig meghatározza, hogy a pályázat kiírójának a Mellékletben meghatározott számú álláshely betöltése érdekében
az ítélőtáblán mely ügyszakban, továbbá a Fővárosi Bíróság és a megyei bíróság illetékességi területéhez tartozó mely
kerületi, illetve városi bíróságokon milyen ügyszakban kell pályázatot kiírnia.
(2) A pályázat kiírója a pályázatot 2011. november 15. napjáig írja ki. A pályázat kiírója az elnök által meghatározottaktól
nem térhet el. (3) A pályázat benyújtásának határideje 2011. december 15. napja.
(4) A pályázatban fel kell tüntetni a pályázó rövid úton történő elérhetőségét (elektronikus levélcím, telefon-, illetve
telefax-szám). 3. § (1) Hiányos pályázat esetén az elnök a pályázót a pályázat beérkezését követő öt munkanapon belül rövid úton és postai
úton is felhívja a hiányok pótlására. A pályázó a hiányokat legkésőbb a bírói tanács általi meghallgatáson pótolhatja.
(2) Ha a pályázó legkésőbb a bírói tanács általi meghallgatáson nem pótolja a hiányokat, a bírói tanács elnöke tájékoztatja
a pályázót arról, hogy a pályázat érvényessége az elnök későbbi döntésétől függ, ezt követően a pályázót
meghallgatja. A törvényt az Országgyűlés a 2011. október 10-i ülésnapján fogadta el.
4. § (1) A Bjt. 8. § (2) bekezdésében foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a pályázókat a bírói tanács 2012. január
31. napjáig hallgatja meg. A pályázót a pályaalkalmassági vizsgálati eredmény bevárása nélkül is meg kell hallgatni.
(2) A bírói tanács a rangsor kialakítása során nem veszi figyelembe a pályaalkalmassági vizsgálat eredményét, sem annak
esetleges hiányát. (3) Ha a pályázó érvényes pályaalkalmassági vizsgálati eredménnyel nem rendelkezik, a pályaalkalmassági vizsgálat
eredményét 2012. január 31. napjáig kell benyújtani. (4) Az elnök a pályázati rangsort és a pályázatokat, valamint a javaslatát 2012. február 1. napja és 2012. február 10. napja
között küldi meg a pályázat elbírálójának. 3. A Fővárosi Bíróság illetékességi területéhez tartozó kerületi bíróságokon betöltendő álláshelyekre
vonatkozó eltérő rendelkezések 5. § Az 1–4. §-ban foglalt rendelkezéseket a Fővárosi Bíróság illetékességi területéhez tartozó kerületi bíróságokon
(a továbbiakban: kerületi bíróságok) betöltendő bírói álláshelyekre kiírt pályázat esetében a 6–7. §-ban foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. 6. § A kerületi bíróságokon betöltendő bírói álláshelyekre egy összesített pályázatot kell kiírni akként, hogy a pályázati
felhívásban fel kell tüntetni, hogy az álláshelyek milyen ügyszakokban (polgári vagy büntető), és ezen belül mely
kerületi bíróságokon kerülnek meghirdetésre. Az egyes ügyszakokon belül a pályázati feltételeket egységesen kell
meghatározni. 7. § (1) A pályázó egy pályázatot nyújt be. A pályázatban meg kell jelölni, hogy melyik ügyszakra kíván pályázatot benyújtani,
és amennyiben mindkettőre, akkor melyiket részesíti előnyben. A pályázó ügyszakonként a kerületi bíróságok között
sorrendet állít fel. (2) A bírói tanács a pályázók meghallgatását követően az egyes ügyszakokon belül rangsort állít fel a pályázók között.
(3) Az elnök a (2) bekezdésben meghatározott rangsor alapján, a pályázó (1) bekezdés szerinti nyilatkozatának
megfelelően javaslatot tesz a pályázat elbírálására. 4. Záró rendelkezések
8. § E törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § A Bjt. a következő 137/A. §-sal egészül ki:
„137/A. § Ha annak a bírónak szűnik meg a szolgálati viszonya, aki a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte
vagy 2012. december 31-ig tölti be, az így megüresedő bírói álláshelyre 2012. január 1-jéig pályázat nem írható ki.”
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
14/2010. (IV. 28.) SZMM rendelete a munkabiztonsági szakértői tevékenység gyakorlására irányuló engedélyezési eljárás során fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (4) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a szociális
és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörömben
eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában foglalt
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A munkabiztonsági szakértői engedély kiadására irányuló eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
(a továb biak ban: díj)
a) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség (a továb biak ban: OMMF) hatáskörébe tartozó eljárás
esetén tizenötezerötszáz forint,
b) a Magyar Mérnöki Kamara területi kamaráinak (a továb biak ban: területi kamara) hatáskörébe tartozó eljárás
esetén tizenhatezerötszáz forint.
(2) A jogorvoslati eljárás díja
a) a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) hatáskörébe tartozó eljárás esetén
tizenötezerötszáz forint,
b) a Magyar Mérnöki Kamara (a továb biak ban: MMK) hatáskörébe tartozó eljárás esetén tizenhatezerötszáz forint.
(3) A munkabiztonsági szakértői engedély kiadására irányuló eljárás díja magában foglalja a tevékenység végzésére
jogosult nyilvántartásba vételével kapcsolatos díjat is. 2. § (1) A díjat a kérelmező
a) az OMMF hatáskörébe tartozó eljárások esetén az OMMF,
b) a miniszter hatáskörébe tartozó jogorvoslati eljárás esetén a miniszter által vezetett minisztérium,
c) a területi kamarák hatáskörébe tartozó eljárások esetén az ille té kes területi kamara,
d) az MMK hatáskörébe tartozó jogorvoslati eljárás esetén az MMK
(a továb biak ban együtt: engedélyező szerv) 1. mellékletben feltüntetett számlájára köteles befizetni.
(2) A díj megfizetését az eljárás megindításakor igazolni kell.
(3) A díj összegét átutalással, készpénzátutalással vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel kell megfizetni.
(4) A díj az eljárást lefolytató engedélyező szerv bevétele. A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás
szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet rendelkezéseit
kell alkalmazni.
3. § A rendeletben meghatározott díjak tekintetében:
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továb biak ban: Itv.) 28. § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat,
b) a jogorvoslati eljárás díjának visszatérítése tekintetében az Itv. 32. §-ában foglaltakat,
c) a díj meg nem fizetése esetén alkalmazandó hiánypótlás tekintetében az Itv. 73/A. § (1) és (3) bekezdésében
foglaltakat,
d) a díj visszatérítésére az Itv. 79. § (1) bekezdésében és az Itv. 80. § (1) bekezdés f) és g) pontjában foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy illeték helyett díjat, az ügyfél lakóhelye, székhelye, vagy a bíróság székhelye szerint ille té kes
állami adóhatóság helyett az elsőfokú eljárást lefolytató engedélyező szervet, hatóság és közigazgatási hatóság
helyett engedélyező szervet, lelet helyett jegyzőkönyvet kell érteni.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 46. napon lép hatályba.
(2) A rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését köve tően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
230/2013. (V. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2) és (4)  bekezdése, valamint 232/K.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének
javaslatára – dr. Ábrahám Éva Máriát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2011. (VI. 16.) PSZÁF rendelete a hitelintézetek által szolgáltatandó tőkemegfelelési adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya a hitelintézetre és a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozásra (a továbbiakban: adatszolgáltató) terjed ki. (2) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerinti, a tőkemegfelelésről szóló közös európai adatszolgáltatást
[Common Reporting on Capital Adequacy, röviden: COREP (a továbbiakban: felügyeleti COREP adatszolgáltatás)]
készít, amelyet megküld a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére.
(3) A felügyeleti COREP adatszolgáltatás alapját a 2. melléklet I.1. pontban felsorolt pénzügyi tárgyú jogszabályok,
továbbá a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus nyilvántartások képezik.
(4) Az adatszolgáltató a Felügyelet által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének
napjától a felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig köteles az e rendelet
szerinti adatszolgáltatás teljesítésére. 2. § Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában és a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles elkészíteni és a
Felügyelet részére megküldeni. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségét a Felügyelet által
meghatározott elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva
(a továbbiakban: elektronikus úton) a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Program rendszerén keresztül köteles
teljesíteni. (2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet
I. 4. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai
rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától
számított öt évig kell megőrizni. 4. § (1) Az adatszolgáltató e rendelet 1. melléklet „Egyedi jelentések – részvénytársaságok és szövetkezeti hitelintézetek” című
összefoglaló tábla szerint a) a havi jelentésbe tartozó COREP táblákat a beszámolás napját követő hónap 15. munkanapjáig,
b) a negyedéves jelentésbe tartozó COREP táblákat a beszámolás napját követő hónap 20. munkanapjáig,
c) az évközi auditált jelentésbe tartozó COREP táblákat a könyvvizsgálói jelentés dátumát követő 15 munkanapon
belül köteles a Felügyelet részére megküldeni. (2) Az összevont alapú felügyelet alá tartozó adatszolgáltató az e rendelet 1. melléklet „Konszolidált jelentések –
hitelintézetek” című összefoglaló tábla szerint az összevont alapú jelentésbe tartozó COREP táblákat negyedévente
a) a tárgynegyedévről a tárgynegyedév utolsó napját követő 40 munkanapon belül,
b) a tárgy (üzleti) évről – amely a december 31-i auditált éves beszámoló alapulvételével készül – legkésőbb a
tárgyévet követő év június 30-áig köteles a Felügyelet részére megküldeni.
5. § Ez a rendelet 2011. augusztus 31-én lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit először a 2011. augusztus havi jelentés
készítésénél kell alkalmazni. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
94/2009. (XI. 20.) ME határozata a Közép-európai Funkcionális Légtérblokkról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. §-ának (1) bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Közép-európai Funkcionális Légtérblokkról szóló megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
köve tően a Megállapodás végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
358/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Molnár Andreát
2017. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2017. (XI. 30.) BM utasítása a határforgalom ellenőrzésének a végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) szóló,
2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2a) bekezdése alapján az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) ezen utasításban foglaltakra figyelemmel
hajtja végre a határforgalom ellenőrzését.
2. § A rendőrség célzott határforgalom-ellenőrzést végez a schengeni külső határon található határátkelőhelyeken.
3. § A rendőrség a célzott határforgalom-ellenőrzést 2017. december 1-je és 2018. január 15-e között a kilépő és belépő
irányban, a határforgalom intenzitásához igazodva végzi.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
221/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Németh Zoltánt kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2015. február 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2004. (III. 26.) ME határozata a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács elnökének megbízásáról.
A Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról szóló
255/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 4. §-ának (1) bekezdése alapján, az oktatási miniszter előterjesztésére
dr. Rakusz Lajos gépészmérnököt, az Ipari Parkok Egyesülete ügyvezető igazgatóját
a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács elnöki
teendőinek ellátásával
— 2004. január 1-jétől 2006. december 31-ig terjedő
időtartamra —
megbízom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
132/2011. (XII. 22.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 25/2011. (IV. 7.) VM rendelet alapján nyújtható kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjaiban meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Hízottbikatartás támogatása 1. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 25/2011. (IV. 7.) VM rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként,
illetve kiegészítő történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb
43 200 Ft támogatás vehető igénybe.
2. Tejtámogatás 2. § Az R. 12. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 4 Ft támogatás vehető igénybe.
3. Anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása 3. § Az R. 14–19. §-a alapján anyatehenek után egyedenként legfeljebb 47 200 Ft vehető igénybe.
4. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 4. § Az R. 20. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 16 000 Ft támogatás vehető igénybe.
5. Anyajuhtartás támogatása 5. § Az R. 21–25. §-a alapján anyajuhok után egyedenként legfeljebb 1220 Ft támogatás vehető igénybe. Amennyiben a
mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtejterméket értékesít, úgy a támogatás mértéke anyajuh egyedenként
legfeljebb 980 Ft.
6. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
6. § Az R. 26. §-a alapján történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 1930 Ft támogatás vehető igénybe.
7. Dohány termeléstől elválasztott támogatása 7. § (1) Az R. 28. §-a alapján, a Burley-dohány termesztési támogatás keretében, történelmi bázis jogosultságonként
legfeljebb 84 800 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) Az R. 28. §-a alapján, a Virginia-dohány termesztési támogatás keretében, történelmi bázis jogosultságonként
legfeljebb 244 500 Ft támogatás vehető igénybe.
8. Héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása 8. § Az R. 29. §-a alapján héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása jogcímen hektáronként legfeljebb 33 250 Ft
támogatás vehető igénybe.
9. Rizs termesztésének támogatása 9. § Az R. 30–31. §-a alapján a rizs termesztésének támogatása jogcímen termeléshez kötötten hektáronként legfeljebb
64 000 Ft, termeléstől elválasztva történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 35 250 Ft támogatás vehető igénybe.
10. A támogatási keret túllépése 10. § A támogatási keretek túllépése esetén az igényelt támogatás összege – az érintett mezőgazdasági termelőnél a
túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
11. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § (1) Hatályát veszti az R. 13. §-a.
(2) Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS),
valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2010. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 22/2010. (III. 16.) FVM rendelet alapján nyújtott kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez
kapcsolódó támogatási összegekről szóló 37/2010. (XII. 14.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
10/2017. (VIII. 7.) KKM rendelete a külképviselet által foglalkoztatott munkavállalóval és a külképviselet által foglalkoztatott házastárssal kötött munkaszerződés részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59.  § (2)  bekezdés g) és o)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő
állandó képviseleteire, Magyarország kereskedelmi képviseleteire (a  továbbiakban együtt: külképviselet) és
a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumra (a  továbbiakban: minisztérium), a külképviselet által
foglalkoztatott munkavállalóra, valamint a külképviselet által foglalkoztatott házastársra terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére.
2. § (1) A külképviselet-vezető a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban:
Külszoltv.) szerinti, külképviselet által foglalkoztatott munkavállalóval (a  továbbiakban: alkalmazott munkavállaló)
a minisztérium nevében munkaszerződést köt, amelyre a fogadó állam jogát kell alkalmazni.
(2) A  külképviselet-vezető a  Külszoltv. szerinti, magyar társadalombiztosítási és adójogi illetőséggel rendelkező,
külképviselet által foglalkoztatott házastárssal (a  továbbiakban: házastárs munkavállaló) a  minisztérium nevében
munkaszerződést [az (1) és (2)  bekezdés szerinti munkaszerződés a  továbbiakban együtt: munkaszerződés] köt,
amelyre a magyar jogot kell alkalmazni.
(3) A külképviselet által alkalmazott munkavállaló és a házastárs munkavállaló alkalmazása során a munkáltatói jogokat
a külképviselet-vezető gyakorolja.
(4) A külképviselet-vezető a fogadó állam joga alapján készült munkaszerződést minden esetben a külképviselet által
megbízott, a  fogadó államban jogi tevékenység végzésére jogosult szakértővel vagy ügyvéddel (a  továbbiakban
együtt: jogi szakértő) készítteti el.
2. Jogviszony létesítésének szabályai az alkalmazott munkavállalóval 3. § (1) A  külképviselet-vezető az  alkalmazott munkavállaló által betölthető álláshelyeket a  fogadó államban szokásos
módon meghirdeti.
(2) A  jelentkezés határidejének lejártát követően a  külképviselet-vezető a  meghirdetett állásra jelentkezőket
(a továbbiakban: jelentkező) személyesen meghallgatja.
4. § (1) A  3.  § (2)  bekezdése szerinti meghallgatást követően a  kiválasztott jelentkező foglalkoztatásának szándékát
a külképviselet-vezető írásban megküldi a minisztérium részére, amelyhez mellékeli a külképviselet erre feljogosított
munkatársa, vagy a  fogadó államban hivatalos fordításra jogosult természetes személy vagy egyéb szervezet által
készített magyar nyelvű fordítással ellátott
a) jogi szakértő által készített, a  fogadó állam jogának formai és tartalmi szempontból megfelelő
munkaszerződés-tervezetet, a  külképviselet által tett nyilatkozatot a  költségvetési fedezet rendelkezésre
állásáról, valamint munkakörileírás-tervezetet,
b) a  biztonsági szempontú adatellenőrzés lefolytatásához kitöltött biztonsági személyi kérdőívet
(a továbbiakban: személyi kérdőív),
c) a  személyi kérdőívben foglalt adatokat igazoló okiratok, dokumentumok külképviselet által készített
másolatát,
d) a jelentkező szakmai önéletrajzát,
e) a jelentkező személyazonosságának igazolására alkalmas, érvényes, fényképpel ellátott okmány külképviselet
által készített másolatát,
f ) a  jelentkező büntetlen előéletét igazoló, a  jelentkező állampolgársága szerinti állam erre feljogosított
hatósága által kiállított okiratot.
 (2) Többes állampolgárságú jelentkező esetén a  büntetlen előéletet igazoló okiratokat valamennyi állampolgárság
tekintetében mellékelni szükséges.
 (3) A  kiválasztott jelentkező foglalkoztatása kapcsán az  alkalmazás biztonsági feltételeinek megvizsgálását követően
a minisztérium 45 napon belül írásban nyilatkozik a külképviselet-vezető felé egyetértésről vagy elutasításáról.
3. Jogviszony létesítésének szabályai a házastárs munkavállalóval 5. § (1) Ha a külképviseleten dolgozó kihelyezett házastársa valamely 3. § (1) bekezdése szerinti álláshelyet kíván betölteni,
és megfelel az ehhez szükséges feltételeknek, az álláshely betöltése tekintetében az egyéb jelentkezőkkel szemben
előnyben kell részesíteni.
(2) A külképviselet-vezető az állásra jelentkező házastársat személyesen meghallgatja.
 (3) A házastárs foglalkoztatásának szándékát a külképviselet-vezető írásban megküldi a minisztérium részére, amelyhez
mellékeli
a) a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvénynek formai és tartalmi szempontból megfelelő
munkaszerződés-tervezetet, a  külképviselet által tett nyilatkozatot a  költségvetési fedezet rendelkezésre
állásáról, valamint a munkaköri leírás tervezetét,
b) a személyi kérdőívet, c) a  személyi kérdőívben foglalt adatokat igazoló okiratok, dokumentumok külképviselet által készített
másolatát,
d) a jelentkező magyar nyelvű vagy magyar fordítással ellátott szakmai önéletrajzát,
e) a  jelentkező személyazonosságának igazolására alkalmas érvényes, fényképpel ellátott magyar okmány
külképviselet által készített másolatát,
f ) a büntetlen előéletet igazoló hatósági bizonyítványt, illetve – külföldi vagy többes állampolgárságú házastárs
esetén – egyéb állampolgársága szerinti állam erre feljogosított hatósága által kiállított, büntetlen előéletet
igazoló, magyar fordítással ellátott okiratot.
(4) A  kiválasztott házastárs foglalkoztatása kapcsán az  alkalmazás biztonsági feltételeinek megvizsgálását követően
a minisztérium írásban nyilatkozik a külképviselet-vezető felé egyetértésről vagy elutasításáról.
(5) A  házastárs munkavállaló járandóságainak számfejtése, valamint a  hozzá kapcsolódó adó- és járulékfizetés
Magyarországon történik.
4. A munkaszerződésre és foglalkoztatásra vonatkozó részletes szabályok
6. § (1) A külképviselet-vezető az alkalmazott munkavállaló munkabérét a fogadó állam – illetékes szerve – által hivatalosan
a  szerződés megkötésekor legutóbb közzétett, az  adott munkakörre vonatkozó bruttó átlagkeresetének
alapulvételével állapítja meg.
(2) Az alkalmazott munkavállaló munkarendjét a külképviselet-vezető a fogadó állam jogszabályainak betartása mellett
határozza meg. A  külképviselet az  alkalmazott munkavállaló munkavégzését, illetve távollétét a  külképviseleten
rendszeresített jelenléti íven tartja nyilván.
(3) Alkalmazott munkavállaló esetében foglalkoztatása során a  fogadó állam által előírt közterheket a  külképviselet
köteles megfizetni az illetékes hatóságok felé.
(4) Alkalmazott munkavállaló távolléteit a  fogadó állam jogszabályainak betartásával a  külképviselet-vezető
engedélyezi. Az alkalmazott munkavállaló rendes évi szabadságát a külképviselet-vezető hagyja jóvá. A távollétről
a külképviselet – a fogadó állam jogszabályainak megfelelően – nyilvántartást vezet.
7. § (1) A  külképviselet-vezető a  házastárs munkavállaló munkabérét a  szerződés megkötésekor – a  Központi Statisztikai
Hivatal által hivatalosan legutóbb közzétett – az  adott munkakörre vonatkozó hazai bruttó átlagkereset
alapulvételével állapítja meg.
(2) A külképviselet-vezető a házastárs munkavállaló munkarendjét a magyar jog alapján határozza meg.
 (3) Házastárs munkavállaló távollétét – a  magyar jog alapján – a  külképviselet-vezető engedélyezi. A  házastárs
munkavállaló rendes évi szabadságát a külképviselet-vezető hagyja jóvá. A külképviselet a házastárs munkavállaló
munkavégzését, illetve távollétét a  külképviseleten rendszeresített jelenléti íven tartja nyilván, és a  szabadságát
a minisztérium elektronikus szabadság-nyilvántartó rendszerében rögzíti.
8. § Biztonsági szempontú kockázat felmerülése esetén az  érintett személy nem foglalkoztatható a  külképviseleten.
A  biztonsági szempontú kockázat megjelölése vonatkozásában a  döntési folyamatban részt vevőket indokolási
kötelezettség nem terheli.
5. A jogviszony megszűnésével és a foglalkoztatással kapcsolatos egyéb rendelkezések
9. § (1) Ha a  külképviselet-vezető az  alkalmazott munkavállaló vagy a  házastárs munkavállaló foglalkoztatásának
megszüntetését tervezi, a  megszüntetés tényét, valamint annak okát haladéktalanul írásban jelzi a  minisztérium
felé, és az ezzel kapcsolatos okirat tervezetét előzetes egyetértés céljából megküldi a minisztériumnak.
(2) A fogadó ország joga alapján készült, a munkaviszony megszüntetésére – különösen annak költségeire – vonatkozó
okirattervezethez a jogi szakértő állásfoglalását, valamint annak magyar nyelvű fordítását is mellékelni kell.
(3) A megszüntetéssel kapcsolatos pénzügyi fedezetnek a külképviselet költségvetésében rendelkezésre kell állnia.
10. § (1) A  házastárs munkavállaló munkabérének megállapítása, számfejtése forintban történik, és forintban, euróban
vagy USA dollárban kerül folyósításra az  általa választott fizetési számlára a  tárgyhót követő hónap 10. napjáig.
Az  igényelt forint euróra vagy USA dollárra történő átváltása a  folyósítás hónapját megelőző hónap 10. napján
érvényes, a  Magyar Nemzeti Bank által közzétett árfolyamon történik. A  munkabér összegét a  kerekítés általános
szabályai szerint egész euróra vagy USA dollárra kerekítve kell kifizetni. A  kerekítés nem minősül munkáltatói
intézkedésen alapuló, az általánostól eltérő munkabér-megállapításnak.
(2) A  házastárs munkavállaló munkabérének fizetési számlára történő átutalása kapcsán a  Magyar Államkincstárnál
felmerülő költségeket a minisztérium viseli.
(3) Az  alkalmazott munkavállaló munkabérének és közterheinek kifizetését – a  szerződésben megjelölt
bankszámlaszámra történő utalással – a külképviselet teljesíti, és annak szabályszerűségéért köteles helytállni.
(4) A házastárs munkavállaló részére csak munkabér állapítható meg, egyéb béren kívüli juttatás, illetve egyéb juttatás
nem illeti meg.
(5) Ha az  állomáshely szerinti országban nincs, vagy olyan alacsony fejlettségű bankrendszer működik, ami az  utalás
biztonságát veszélyezteti, a  kifizetés pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés útján a  külképviseleten
történik euróban vagy USA dollárban attól függően, hogy a  külképviselet részére melyik valuta használata
engedélyezett.
(6) A külképviselet a házastárs munkavállaló tárgyhónapi távollétéről a tárgyhónapot követő 3 napon belül tájékoztatja
a kihelyező szervet.
11. § A  külképviselet-vezető személyének változásakor, ha az  előző külképviselet-vezető váltás óta már legalább két év
eltelt, a külképviselet új vezetője a Külszoltv. szerinti állomáshelyre történő kiérkezését követő egy hónapon belül
az alkalmazott munkavállaló és a házastárs munkavállaló foglalkoztatására vonatkozó
a) aktualizált adatokat tartalmazó kitöltött személyi kérdőíveket,
b) az  alkalmazott munkavállaló munkájának külképviselet-vezető általi értékelését és minden egyéb,
a  munkavégzéssel kapcsolatos lényeges körülményről szóló észrevételt, valamint a  személyi kérdőívben
foglalt adatokat igazoló okiratokat,
c) három hónapnál nem régebbi, büntetlen előéletet igazoló, magyar nyelvű fordítással ellátott okiratokat,
d) személyazonosság igazolására alkalmas, érvényes, fényképpel és magyar nyelvű fordítással ellátott okmányok
másolatát
biztonsági ellenőrzés céljából megküldi a minisztériumnak. 6. Záró rendelkezések
12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A külképviselet-vezető
a) e  rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül felülvizsgálja az  e  rendelet hatálybalépésekor helyi
alkalmazottként foglalkoztatott alkalmazott munkavállalókkal kötött munkaszerződéseket, és a felülvizsgálat
eredménye alapján a  hatályos jogszabályi környezetnek való megfelelés érdekében megteszi a  szükséges
lépéseket, valamint
b) három hónapon belül kezdeményezi a minisztériumnál azon munkavállalók biztonsági ellenőrzésének újbóli
elvégzését, akik ellenőrzésére 2016. július 1-ét megelőzően került sor.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
300/2010. (XII. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló 223/2010.
(IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a köz szolgálatában végzett tevékenységéért, kiemelkedő érdemei elismeréseként
Lőrincz Kálmán nyugállományú vezérezredesnek a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. december 10.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2097/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Miskolci Egyetemen létrehozandó Tudományos Adatelemző Módszertani Központ és Levéltári Nyílt Kutatási Adatforrástár létrehozása előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Miskolci Egyetemen Tudományos Adatelemző Módszertani Központ és Levéltári Nyílt Kutatási
Adatforrástár (a továbbiakban: Beruházás) megvalósításának előkészítésével;
 2. a  Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017.
(VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), c), d), e), f ), g), h), k), m) és o) pontja szerinti
előkészítési fázisaira összesen 179 951 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy a  támogatott
előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. december 31. napjáig kell megvalósítani;
3. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára – a  kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 179 951 000 forint egyszeri átcsoportosításáról, a  fel
nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal A visszafizetés tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 6. pont a) alpontjában meghatározott jelentés tudomásul vételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 2. pontban meghatározott előkészítési fázisokat a Miskolci Egyetem valósítsa meg;
 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Kormány számára a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség
teljesítése érdekében a 2. pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 30.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  beruházás
folytatásának érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
228/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelete a Magyar Állami Operaház és Erkel Színház műhelyháza és próbacentruma létrehozását célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII.  törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (5)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában,
a 3. § (6) bekezdése tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés h) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest X. kerület
közigazgatási területén lévő, a  Kőbányai út 30. szám alatt elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
Budapest X. kerület 38920 helyrajzi számú ingatlanon, illetve ezen földrészletből a  telekalakítási eljárások jogerős
befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló beruházással összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Magyar Állami Operaház és Erkel Színház műhelyháza és próbacentruma
megvalósításához, használatbavételéhez és működésének megkezdéséhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
 (3) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési határidő – ha
jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
 (4) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály rövidebbet nem
állapít meg – tizenöt nap.
 (5) Az 1. § szerinti
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye,
c) beruházással összefüggésben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni.
(6) Az  1.  §-ban meghatározott beruházás esetén az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez próbafeltárást
csak akkor lehet alkalmazni, ha a  beruházó rendelkezésére állnak annak elvégzéséhez szükséges földrészletek.
A földrészletek rendelkezésre állása tekintetében a beruházó nyilatkozata az irányadó.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1133/2010. (VI. 23.) Korm. határozata a pártok és a pártalapítványok költségvetési támogatását szolgáló előirányzatoknak az országgyűlési képviselő-választások eredménye alapján történő meghatározásáról.
A Kormány – a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 54. § (2) és (5) bekezdésében kapott
felhatalmazása alapján – a választási eredményeknek megfelelően módosítja az I. Országgyűlés fejezet 7. Pártok támogatása és
8. Pártalapítványok támogatása cím előirányzatait a mellékletben foglaltak szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
10/2006. (V. 9.) NKÖM rendelete a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárásaira vonatkozó szabályokról.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV.
törvény (a továbbiakban: Tv.) 93. §-a (2) bekezdésének
m) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a Tv. 44. § (1) bekezdésének b) pontjában, illetve (2) és (4) bekezdésében, 63. §
(1)–(5) bekezdésében, 65. §-ában, 67–68. §-ában és
86. §-ában meghatározott eljárásaira terjed ki.
(2) A Hivatal a hatósági eljárásaiban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) és a Tv.
rendelkezései szerint jár el.
(3) A Hivatal elsőfokú szervezeti egységeinek illetékességét valamely ügyben a kulturális örökségi elem fekvése, illetve őrzési (feltalálási) helye határozza meg.
2. § (1) A Hivatal eljárásaiban közreműködő tanácsadó testületek az Örökségvédelmi Tanácsadó Testület, az Ásatási
Bizottság, a Műemléki Tervtanács és a Kulturális Javak
Bizottsága. A tanácsadó testületeket a Hivatal működteti.
A tanácsadó testületek munkájában való részvétel tiszteletdíjjal jár, amely juttatás feltételeiről és mértékéről a Hivatal elnöke határoz.
(2) Az Örökségvédelmi Tanácsadó Testület 9 tagját a
Műemléki Tervtanács, az Ásatási Bizottság és a Kulturális
Javak Bizottságának 3-3 tagjából 2 évre a Hivatal elnöke
kéri fel. A testület a jelentősebb szakmai ügyekben, valamint a másodfokú döntések előkészítésében hozott állásfoglalásaival segíti a Hivatal elnökének munkáját.
(3) Az Ásatási Bizottság 9 tagú szakmai tanácsadó testület, amely a régészeti örökséggel kapcsolatos elsőfokú
hatósági, illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében
segíti a Hivatal munkáját, valamint a régészeti örökséget
érintő általános szakmai kérdésekben állásfoglalásokat ad
ki. A bizottság 2 tagját a Magyar Tudományos Akadémia,
2 tagját a régészeti tanszékkel rendelkező egyetemek,
4 tagját az országos és megyei (fővárosi) múzeumok,
1 tagját a környezetvédelemért felelős tárca jelölése alapján 2 évre a Hivatal elnöke kéri fel.
(4) A Műemléki Tervtanács 11 tagú szakmai tanácsadó
testület, amely a műemlékekkel kapcsolatos egyes elsőfokú hatósági, illetve egyéb szakmai döntések előkészíté
sében segíti a Hivatal munkáját; tagjait – a műemléki szakterület szakmai irányítását ellátó vezető előterjesztése
alapján – 2 évre a Hivatal elnöke nevezi ki. A tervtanács
elnöke és 3 tagja a Hivatal munkatársai közül kerül ki,
további 2 tagjára az MTA Építészettörténeti és Műemléki
Bizottsága, 3 tagjára a Magyar Építészkamara, valamint
további 2 tagjára (együttesen) az egyetemi szintű építészképzést folytató felsőfokú tanintézmények tesznek javaslatot.
(5) A Kulturális Javak Bizottsága 8 tagú szakmai
tanácsadó testület, amely a kulturális javakkal kapcsolatos
egyes elsőfokú hatósági, illetve egyéb szakmai döntések
előkészítésében segíti a Hivatal munkáját. A bizottság
1-1 tagját a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar
Nemzeti Múzeum, a Magyar Nemzeti Galéria, az Országos Széchényi Könyvtár, a Szépművészeti Múzeum,
a Magyar Országos Levéltár, a Magyar Műtárgy- és Régiségkereskedők Országos Szövetsége, valamint a Hivatal
Műtárgyfelügyeleti Irodájának jelölése alapján 2 évre
a Hivatal elnöke kéri fel.
3. § E rendelet alkalmazásában
a) beavatkozás: a kulturális örökség elemei rendelteté
sét és megjelenését egészében vagy részleteiben megváltoztató építési, kutatási, illetve restaurátori tevékenység;
b) építmény: műemléki védelem alatt álló épületek,
építmények, illetőleg azok szerkezetei, így különösen a
föld alatti alapozások és épületrészek, a tartó-, burkoló- és
díszítőelemek, a vakolatrétegek;
c) kutatási terv: védett építményen tervezett roncsolásos vizsgálat engedélyezésének elbírálásához készülő dokumentum, amelynek tartalmaznia kell a tervezett beavatkozás által érintett építmény, építményrészek vagy képzőés iparművészeti tartozékok leírását, építmény és építményrészek esetében legalább M=1:100-as felmérési rajzot, a kutatás előtti állapot fényképes dokumentálását; a
munka célját, a tervezett beavatkozás mértékét, időtartamát; az ideiglenes állagmegóvásra vonatkozó rendelkezéseket; egyedi technológia alkalmazása esetén annak leírását az elbíráláshoz szükséges dokumentációval;
d) kutatási dokumentáció: egy objektum roncsolásos
vizsgálatát lezáró dokumentáció, amelynek tartalmaznia
kell az épületkutatás leírását; a kutatási eredmények összefoglalását; a kutatás rajzi és fényképes dokumentálását;
helyreállítási, illetve restaurálási javaslatot, a felhasznált
szakirodalmat, a történeti forrásokat és ezek feldolgozását;
e) reklám: a gazdasági reklámtevékenységről szóló
1997. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 2. §-ának
h) pontjában meghatározott gazdasági reklám, továbbá az
építmény (helyiség) rendeltetésére, tulajdonosára vonatkozó, közterületről látható feliratot, ábrát vagy figurát tartalmazó felület, önállóan szerelt épülettartozék (cégér), a
pártok választásokon való részvételének, jelöltjének, tá
mogatására felszólító politikai, valamint a társadalmi célú
hirdetés;
f) reklámhordozó: reklám közzététele céljából építményen vagy azon kívül elhelyezett eszköz;
g) restaurálás: műemlékeken, azok tartozékaként védett képző- és iparművészeti alkotásokon, valamint védetté nyilvánított kulturális javakon hatósági engedéllyel
végzett művészeti alkotó tevékenység, melynek célja a
tárgy vagy tárgyegyüttes konzerválása, illetőleg esztétikai
helyreállítása;
h) részleges bontás: az építési, kivitelezési tevékenységgel összefüggésben végzett szükségszerű bontási munkák kivételével minden olyan szerkezetet-teherhordószerkezetet érintő átalakítás, amely a védett építmény alapterületének végleges csökkenéséhez, egyes részeinek megsemmisüléséhez vezet, feltéve, hogy az nem jár a védetté
nyilvánítást megalapozó műemléki érték jelentős sérelmével.
Építésügyi hatósági eljárások 4. § Műemléken végzett, építésügyi hatósági engedélyhez
kötött munkák esetében a Hivatal építésügyi hatóságként
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) és az
annak végrehajtásáról rendelkező, az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységgel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló
46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet (a továbbiakban:
KTM r.), illetve az egyéb építési szabályok alapján jár el,
az e rendeletben meghatározott eltérésekkel.
[A Tv. 63. §-a (1) bekezdésének a) pontjához]
5. § (1) A Tv. 63. § (1) bekezdésének a) pontja alapján a műemlékekkel kapcsolatos elvi építési, építési, bontási, rendeltetés megváltoztatási, valamint a fennmaradási engedély iránti kérelemhez – az építésügyi engedélyezési eljárásban megjelölt tartalmi kellékeken túl – mellékelni kell a
meglévő (a változtatás előtti) állapotra vonatkozó, legalább 1:100 méretarányú felmérési tervet, fotódokumentációt. Homlokzatot érintő munkák esetében mellékelni kell
továbbá a homlokzat kialakítására vonatkozó műszaki tervek és leírások mellett színezési vázlatot, az érintett utcakép(ek) rajzi és fényképi ábrázolását.
(2) A tervezett beavatkozás mértékétől és jellegétől függően a Hivatal az engedély iránti kérelemhez egyéb mellékleteket is előírhat, így különösen
a) előzetes kutatást igénylő munkák esetében a kutatási
dokumentációt,
b) az ingatlan építéstörténetére vonatkozó adatokat, c) diagnosztikai vizsgálatok eredményét,
d) részletrajzokat, e) kertépítészeti tervet, f) belsőépítészeti és (meg)világítási tervet,
g) épületgépészeti és elektromos tervet. (3) A Hivatal az engedély megadását megtagadja, ha
a) a tervezett tevékenység következtében a műemlék
jellegét, történelmi jelentőségét, hitelességét, eredeti eszmei jelentőségét jelentősen sértő állapot jönne létre,
b) a tervezett tevékenység a műemlék arányrendszerét
rontja, értékei érvényre jutását gátolja,
c) a tervezett beavatkozás műemléki érték pusztulását
eredményezné.
(4) A Hivatal az engedély megadását megtagadhatja, ha
a) a tervezett tevékenység következtében a műemlék
jellegét, történelmi jelentőségét, hitelességét, eredeti eszmei jelentőségét csökkentő állapot jönne létre,
b) a benyújtott terv a kutatási eredmények figyelmen
kívül hagyásával készült.
(5) A Tv. 45. § (2) bekezdésének d) pontja szerinti részleges bontás csak a műemlék fenntartható használatának
biztosítása mellett engedélyezhető.
(6) A használatbavételi engedély iránti kérelem esetében az építésügyi engedélyezési eljárásban megjelölt tartalmi kellékeken túl fotódokumentációt kell benyújtani.
(7) Használatbavételi engedélyhez nem kötött építési
munkák befejezését a Hivatalnál 8 napon belül jelenteni
kell. A bejelentéshez fotódokumentációt kell mellékelni.
A bejelentés elmulasztása az engedély nélküli használat
jogkövetkezményeit vonja maga után.
6. § (1) Az élet- és vagyonbiztonság érdekében szükséges,
azonnali beavatkozást igénylő munkák kizárólag a veszélyelhárításra, illetve a védett ingatlan rendeltetésszerű
használatának biztosítására terjedhetnek ki. Azonnali beavatkozás keretében sem végezhető a védett építmény teljes bontása.
(2) Az azonnali beavatkozást igénylő munkák hatósági
engedély nélkül is elkezdhetők, elkezdésüket azonban a
Hivatalnak haladéktalanul jelenteni kell. A bejelentés elmulasztása esetén az engedély nélkül végzett munkák jogkövetkezményeit kell megfelelően alkalmazni.
(3) A tényállás tisztázása érdekében a Hivatal a bejelentést követően haladéktalanul helyszíni szemlét tart.
[A Tv. 63. §-a (1) bekezdésének b) pontjához]
7. § (1) A Tv. 63. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti, műemlék ingatlant érintő telekalakítási ügyekben a Hivatal az
Étv. és a telekalakításról szóló 85/2000. (XI. 8.) FVM rendelet alapján jár el.
(2) A Hivatal a telekalakítást megtagadhatja, ha
a) a tervezett telekfelosztás és telekhatár-rendezés nem
veszi figyelembe a történeti településszerkezetet, a történeti utcavonalat;
b) a tervezett telekfelosztás a műemlékhez tartozó eredeti ingatlanterület megosztására irányul, függetlenül attól, hogy a terv szerinti ingatlan egyebekben megfelel az
Étv. és az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet, illetve a helyi építési szabályzat vonatkozó előírásainak.
(3) A telekalakítási eljárások során törekedni kell a történeti településszerkezet sajátosságainak megőrzésére, a
korábban történetileg összetartozó, illetőleg részben védett ingatlanrészek újraegyesítésére.
(4) A telekalakítási eljárás a védettség hatályát nem
érinti, valamennyi létrejövő ingatlanra, amelyre az eljárás
megindításakor műemléki védelem vonatkozott, a védelem továbbra is fennáll.
Örökségvédelmi hatósági (szakhatósági)
eljárások [A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének a)–b) pontjaihoz]
8. § (1) A Tv. 63. § (2) bekezdésének a)–b) pontjai alapján a
védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen a Hivatal örökségvédelmi hatósági engedélye szükséges a következő
– egyébként más hatósági engedélyhez nem kötött – tevékenységekhez:
a) minden 30 cm mélységet meghaladó földmunkához,
így különösen: kerítés, légvezeték, oszlop földbeállításához, faültetéshez, tuskóirtásos fakitermeléshez, rigolírozáshoz, meliorizációhoz, szőlő és gyümölcsös telepítéséhez, az 1 métert meg nem haladó tereprendezéshez,
b) kavics-, föld- és anyagdepó, illetve feltöltés, töltés
létesítéséhez,
c) a lelőhely rendeltetésének, művelési ágának megváltoztatásához, d) a lelőhelyen található régészeti emlékek megóvási,
konzerválási munkálataihoz,
e) a lelőhelyen lévő építmény, vagy ennek maradványai bármely terepszinti, vagy az alatti padlójának megbontásához.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a tervezett tevékenység végzésének pontos helyszí
nét, földrajzi kiterjedését is meghatározó leírást, illetőleg
helyszínrajzot (térképet),
b) a tervezett tevékenység megnevezését, leírását és az
ehhez szükséges fotó- és tervdokumentációt,
c) a tevékenységgel érintett ingatlanok tulajdonosainak, vagyonkezelőjének, haszonélvezőinek hozzájáruló
nyilatkozatát.
(3) A tényállás tisztázása érdekében az engedélyezési
eljárás során helyszíni szemlét kell tartani.
(4) A Hivatal az engedélyében feltételeket írhat elő.
(5) A Hivatal az engedély megadását megtagadhatja, ha
a tervezett tevékenység következtében a lelőhely megsemmisülne vagy részleges állagromlása következne be.
(6) A Hivatal engedélye az erről szóló határozatának
végrehajthatóvá válásától számított 1 év után érvényét
veszti, kivéve, ha az engedélyezett tevékenységet megkezdték és 2 éven belül a 8. § (7) bekezdésében foglaltak
szerinti bejelentés megtörtént.
(7) Az engedélyezett munkák befejezése vonatkozásában az 5. § (7) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
[A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének
c) és e) pontjaihoz]
9. § (1) A Tv. 63. § (2) bekezdésének c) és e) pontjai alapján,
műemlék ingatlanon az építési engedély nélkül végezhető
beavatkozások közül a Hivatal örökségvédelmi hatósági
engedélyét kell kérni a következőkhöz:
a) tetőszerkezet felújítása, helyreállítása, átalakítása,
b) a tető héjazatának cseréje, tetőablak, tetőfelépít
mény, hófogó, eresz- és lefolyócsatorna és tartozékai felszerelése, átalakítása, cseréje,
c) kémény átalakítása,
d) homlokzaton – tartószerkezeti átalakítást nem
igénylő – díszítmények és szerelvények (különösen: címer, zászlótartó, cég- és címtábla, kirakatszekrény, redőny
stb.) elhelyezése, átalakítása, eltávolítása,
e) homlokzati lábazat, járda készítése, javítása, cseréje,
eltávolítása,
f) nyílászárók és rácsok elhelyezése, átalakítása, áthelyezése, cseréje, eltávolítása, felújítása,
g) kapukáva, kerékvető, pincelejáró átalakítása,
h) burkolatok, falfelületek felújítása, cseréje,
i) belső díszítmények, szerelvények, fűtőberendezések
elhelyezése, eltávolítása, átalakítása, átszínezése,
j) az épülethez tartozó történeti értékű világítótestek és
berendezések eltávolítása, felújítása, javítása, cseréje, k) épületgépészeti és elektromos rendszerek, berendezések elhelyezése, felújítása, átalakítása, cseréje, eltávolítása,
l) kerítés létesítése, felújítása, átalakítása, átszínezése,
eltávolítása, m) utólagos falszigetelés készítése,
n) válaszfalak építése, bontása, átépítése,
o) tereprendezés.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) az építtető – Étv. szerinti – építési jogosultságának
igazolását,
b) az építési munka engedélyezési tervdokumentáció ját, a szükséges részletrajzokkal, színezési tervvel (4 példányban),
c) 1:100 méretarányú felmérési és fotódokumentációt az ingatlan (az érintett ingatlanrész) beavatkozás előtti állapotáról,
d) az építész tervező nyilatkozatát a műemléki követelmények érvényre juttatásáról.
(3) A tervezett beavatkozás jellegétől függően a kérelemhez
a) a szükség szerint elvégzett kutatások dokumentációját (2 példányban),
b) tetőszerkezeti munkák esetén faanyagvédelmi és
statikai szakvéleményt,
c) kémény átalakítása esetén kéményseprő szakvéleményt, d) homlokzat felújítás és utólagos falszigetelés esetén a
faldiagnosztikai vizsgálat eredményét
kell mellékelni.
(4) A tényállás tisztázása érdekében az engedélyezési
eljárás során helyszíni szemlét kell tartani.
(5) A tervezett beavatkozás mértékétől és jellegétől függően a Hivatal az engedély iránti kérelemhez egyéb mellékleteket is előírhat, így különösen
a) helyszíni építéstörténeti kutatás elvégzését,
b) az ingatlan építéstörténetére vonatkozó adatok be
szerzését,
c) épületdiagnosztikai kutatás elvégzését. (6) Az engedély megtagadása vonatkozásában az 5. §
(3)–(4) bekezdéseit kell megfelelően alkalmazni.
(7) A Hivatal engedélye az erről szóló határozatának
végrehajthatóvá válásától számított 1 év után érvényét
veszti, kivéve, ha az engedélyezett tevékenységet megkezdték és 2 éven belül a 9. § (8) bekezdésében foglaltak
szerinti bejelentés megtörtént.
(8) Az engedélyezett munkák befejezése vonatkozásában az 5. § (7) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
[A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének
d) pontjához]
10. § (1) A Tv. 63. § (2) bekezdésének d) pontja alapján, műemlékeken – a KTM r. hatálya alá nem tartozó – reklám,
reklámhordozó elhelyezése engedélyköteles.
(2) A Tv. 63. § (2) bekezdésének d) pontja szerinti kérelemnek – a KTM r.-ben megjelölteken túl – tartalmaznia
kell:
a) a műemléknek a reklám, reklámhordozó által érintett
teljes homlokzatát ábrázoló (a beavatkozás előtti és a tervezett állapotra vonatkozó) dokumentációt 1:100-as méretarányban,
b) az adott műemlék környezetének a beavatkozás előtti állapotát bemutató fotódokumentációt (környezet, utcakép),
c) a reklám, reklámhordozó szerkezetének, anyagának,
a felirat betűtípusának meghatározását, színezését, a megvilágítás módját, valamint a műemlék épülethez való csatlakoztatása műszaki megoldásának részletterveit, valamint
d) a beavatkozás mértékétől függően a tervezett elhelyezés melletti 2-2 tengelyt magába foglaló homlokzatszakaszt ábrázoló 1:50 léptékű dokumentációt.
(3) Reklám, reklámhordozó elhelyezése akkor engedélyezhető, ha az
a) a műemlék történeti, esztétikai értékeihez igazodik,
b) színe, megvilágítása, anyaga és mérete miatt nem
csökkenti a műemléki értékek érvényesülését. (4) Az engedély határozott időre is adható, a határozott
idő letelte után kérelemre – amennyiben annak feltételei
változatlanul fennállnak – meghosszabbítható.
(5) Az engedély lejárta után a reklám, reklámhordozó
eltávolításáért és az eredeti állapot visszaállításáért a reklám közzétevője [Rtv. 2. § a) pont] és a reklámozó [Rtv.
2. § r) pont] egyetemlegesen felelős.
[A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének e) pontjához]
11. § (1) A Tv. 63. § (2) bekezdésének e) pontja alapján a Hivataltól
a) kutatási engedélyt kell kérni műemléki védelem alatt
álló építmények fizikai beavatkozással, mintavétellel, roncsolással járó vizsgálatához (elemzéséhez),
b) restaurátori kutatási engedélyt kell kérni a műemlék
tartozékát (alkotórészét) képező műemlékként védett képző- és iparművészeti alkotás roncsolásos vizsgálatához.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a kutatással érintett kulturális örökségi elem azono
sításra alkalmas megjelölését,
b) az érintett örökségi elemmel rendelkezni jogosultak
hozzájáruló nyilatkozatát,
c) kutatási szakterületenként a kutatást végző felelős
szakember nevét, címét, kutatási jogosultságának igazolását,
d) kutatási szakterületenként kutatási tervet.
(3) A Hivatal engedélye az erről szóló határozatának
végrehajthatóvá válásától számított 1 év után érvényét
veszti, kivéve, ha az engedélyezett tevékenységet megkezdték, és 2 éven belül az 11. § (6) bekezdésében foglaltak szerinti bejelentés megtörtént.
(4) A Hivatal engedélyében feltételeket írhat elő. (5) Az engedély megtagadása vonatkozásában az 5. §
(3)–(4) bekezdéseit kell megfelelően alkalmazni.
(6) Az engedélyezett kutatás befejezését 8 napon belül a
Hivatalnál be kell jelenteni.
(7) Ha a kutatás közben az építménnyel összefüggésben
olyan körülmény merül fel, amely a kutatási terv módosítását teszi szükségessé, a kérelmező köteles azt haladéktalanul bejelenteni a Hivatalnál.
(8) A kérelmező a kutatás befejezését követő 90 napon
belül köteles a Hivatalnak kutatási, illetve restaurátori kutatási dokumentációt benyújtani, mely tartalmazza:
a) a kutatás tárgyát képező kulturális örökségi elem történeti leírását,
b) a kutatás folyamatának leírását, eredményének
összefoglalását, rajzi, és fényképes dokumentálását,
c) a felhasznált szakirodalmat, a történeti forrásokat és
ezek feldolgozását,
d) helyreállítási, illetve restaurálási javaslatot. [A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének g) pontjához]
12. § (1) A Tv. 63. § (2) bekezdésének g) pontja alapján műemléki védelem alatt álló ingatlanon – a KTM r. hatálya
alá nem tartozó – fa kivágása, növényzet telepítése, továbbá tereprendezés csak a Hivatal engedélyével végezhető.
A Hivatal örökségvédelmi hatósági engedélye szükséges a
műemlékhez tartozó kert vagy udvar megjelenését tartósan
befolyásoló kertépítészeti munkák (kerti építmény, támfal,
medence, tereplépcső, burkolatok építése) elvégzéséhez,
amennyiben azok nem tartoznak a KTM r. hatálya alá.
(2) A kérelemhez az ingatlannal rendelkezni jogosultak
hozzájárulása mellett legalább 1:200 méretarányú helyszínrajzot, valamint a tervezett átalakítás jellegének megfelelő építészeti, illetve kertépítészeti tervdokumentációt
kell csatolni.
(3) A Hivatal engedélyében feltételeket írhat elő. (4) Az engedély megtagadására az 5. § (3)–(4) bekezdésében, az engedély érvényessége vonatkozásában pedig a 8. §
(6) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
[A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének h) pontjához]
13. § (1) A Tv. 63. § (2) bekezdésének h) pontja alapján a műemlék egyes részei, szerkezeti elemei más helyre szállítására, áthelyezésére irányuló kérelemhez mellékelni kell:
a) tulajdonosi hozzájárulást,
b) az áthelyezés előtti állapot teljes körű dokumentá
cióját, a tervezett munka jellegétől függően felméréssel,
fotódokumentációval,
c) az áthelyezés megvalósításának részletes műszaki
dokumentációját, d) a kérelmező nyilatkozatát a szállítás körülményeiről
és biztonságáról,
e) a befogadó nyilatkozatát az új helyen történő elhelyezés és a folyamatos megóvás feltételeinek teljes körű
biztosításáról.
(2) Műemlék tartozékát (alkotórészét) képező műemlékként védett képző- és iparművészeti alkotás áthelyezésére csak restaurátor szakember közreműködésével végezhető.
(3) A Hivatal engedélye az abban foglalt határidő elteltéig érvényes.
(4) Az engedélyezett munkák befejezése vonatkozásában az 5. § (7) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
[A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének i) pontjához]
14. § (1) A Tv. 63. § (2) bekezdésének i) pontja szerinti restauráláshoz a Hivatal engedélye szükséges (a továbbiakban: restaurálási engedély).
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) az ingatlan vagy védetté nyilvánított kulturális örök
ségi elem azonosításra alkalmas megjelölését,
b) a restaurálás tárgyát képező örökségi elemmel ren
delkezni jogosult(ak) hozzájáruló nyilatkozatát,
c) a restaurálást végző felelős szakember(ek) nevét, el
érhetőségét, jogosultságának igazolását,
d) a restaurátori kutatási dokumentációt,
e) restaurálási tervet 2 példányban.
(3) A restaurálási tervnek tartalmaznia kell:
a) a beavatkozás indokait,
b) a beavatkozást követő összkép, várható látvány pon
tos leírását,
c) a restaurálás során használandó eszközök, anyagok,
eljárások, módszerek leírását. (4) A Hivatal indokolt esetben az 5. § (2) bekezdésének
a)–d) pontjaiban foglalt mellékletek benyújtását is előírhatja.
(5) A Hivatal engedélye annak végrehajthatóvá válásától számított 1 év után érvényét veszti, kivéve, ha az engedélyezett tevékenységet megkezdték, és 3 éven belül a
14. § (6) bekezdésében foglaltak szerinti bejelentés megtörtént.
(6) A beavatkozás befejezése vonatkozásában az 5. §
(7) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(7) A kérelmező a restaurálás befejezését követő 90 napon belül köteles a Hivatalnak restaurálási dokumentációt
benyújtani. A dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) az elvégzett technikai, technológiai, anyagi vizsgálatok leírását és kiértékelését,
b) a kezelések, kiegészítések leírását az alkalmazott
anyagok és módszerek részletezésével,
c) a megerősítéshez, a felület vagy szerkezet védelméhez használt anyagok felsorolását, továbbá a feltárás módszereit és anyagait,
d) rajz- és fotódokumentációt kísérő szöveggel: a tárgy
restaurálás előtti, kezelés közbeni és utáni, illetve helyreállítás utáni állapotáról,
e) a további kezelésre és tárolásra vonatkozó javaslatokat.
[A Tv. 63. §-a (2) bekezdésének j) pontjához]
15. § A Tv. 63. § (2) bekezdésének j) pontja szerinti kérelemhez mellékelni kell:
a) az érintett tulajdonos(ok) hozzájárulását,
b) a tervezett fényforrás pontos helyét és elhelyezésé
nek módját tartalmazó tervet,
c) a fényforrás fényerejére, fényminőségére (fókuszált
ság mértéke, színhőmérséklet stb.), hatótávolságára, valamint az üzemeltetés időbeliségére (napszak, szezonalitás
stb.) vonatkozó adatokat,
d) a fényforrás alkalmazásának célját és módját, ideértve a fénysugár rögzített vagy helyzetét változtató alkalmazását,
e) a fényforrásnak a kulturális örökségi értékre várhatóan érvényesülő hatása elbírálásához szükséges, látványtervet is tartalmazó hatástanulmányt.
[A Tv. 63. §-ának (4) bekezdéséhez] 16. §
(1) A Hivatal a Tv. 63. § (4) bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva szakhatósági hozzájárulását
a) az örökségvédelem érdekeit biztosító feltételekhez
kötheti; b) megtagadhatja, amennyiben a tervezett beavatkozással a kulturális örökségi elem jellege, egysége, összképe, ingatlan örökségi elem esetén annak történeti szerkezete, a tájjal való kapcsolata sérülne, illetve fenntartható
használata nem lenne biztosítható.
(2) A szakhatósági állásfoglalás iránti kérelemhez
a) bontási engedélykérelem esetében a KTM r.-ben
meghatározottakon túlmenően a kérelemhez csatolni kell
az épület teljes felmérési dokumentációját, 1:100 méretarányban, valamint részletes fotódokumentációt,
b) elvi építési, építési, rendeltetés megváltoztatási
fennmaradási engedélyezéshez a KTM r.-ben foglaltakon
túlmenően színezési vázlatot, utcaképet, fotódokumentációt és egyéb rajzi mellékletet (tömegvázlat, perspektíva,
fotómontázs),
c) a fák védelméről szóló 21/1970. (VI. 21.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésében foglalt fakivágás esetén fényképet és legalább 1:200 méretarányban helyszínrajzi vázlatot, a kivágandó fa megjelölésével
kell mellékelni.
Egyéb örökségvédelmi eljárások [A Tv. 44. §-a (2) bekezdésének a) pontjához]
17. § (1) A Tv. 44. § (2) bekezdésének a) pontja alapján műemlék épület társasházzá alakításához a Hivatal jóváhagyását az ingatlan tulajdonosa (vagyonkezelője) kérheti.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a társasházi alapító okirat tervezetét,
b) az épület legalább 1:100 méretarányú műszaki fel
mérési terveit, amely szerint az alapító okirat készült
(2 példányban).
(3) A jóváhagyást a Hivatal megtagadja, ha a társasházzá alakítást az állami vagyont az önkormányzat részére átadó államigazgatási határozat kizárja.
(4) A jóváhagyás megtagadható, ha a társasházi alapító
okiratból kitűnően olyan tulajdoni helyzet állna elő, amely
a műemlék történelmileg értékes és egységesen használt
tereit, térsorozatait olyan mértékben megváltoztatná vagy
a korábbi változtatást úgy rögzítené, hogy a hiteles térállapotok helyreállítását jelentősen akadályozná.
(5) A Hivatal a benyújtott műszaki felmérési terv egyik
példányát a jogerőre emelkedésekor záradékolását követően, a jogerős határozatra utalóan megjelölve a kérelmezőnek visszaküldi.
[A Tv. 67. §-a (3) bekezdésének c) pontjához]
18. § (1) A Tv. 67. § (3) bekezdésének c) pontja alapján a védetté nyilvánított kulturális javak közgyűjteményben történő ideiglenes elhelyezését a Hivatal a tulajdonos költségére végezteti el.
(2) Az elhelyezésről a Hivatal határozatában megjelölt,
a tárgynak megfelelő gyűjtőkörrel rendelkező közgyűjtemény köteles gondoskodni.
(3) A közgyűjteményben történő elhelyezést csak határozott időre, vagy feltétel bekövetkeztéig lehet elrendelni.
Amennyiben a védett kulturális tárgy ideiglenes elhelyezésének indokai már nem állnak fenn, a Hivatal a határidő,
illetve a feltétel bekövetkezése előtt is megszüntetheti az
ideiglenes elhelyezést.
(4) A tárgy tulajdonjogát érintő szerződéskötésekről a
tulajdonos (kezelő) értesíti a Hivatalt.
19. § (1) Az engedély nélkül vagy attól eltérő módon végzett
tevékenységek esetén az építményre – amennyiben a Hivatal a Tv. 67. § (1) bekezdésében foglalt jogkövetkezményeket nem alkalmazza – kérelemre fennmaradási engedély adható.
(2) A fennmaradási engedély akkor adható meg, ha a
végzett munka következtében a műemlék vagy tartozéka
nem vagy csak olyan mértékben sérül, amely a védendő értékek jellegét, történelmi jelentőségét, hitelességét, eredeti
eszmei jelentőségét hátrányosan nem befolyásolja, értékei
érvényre jutását nem gátolja.
(3) A fennmaradási engedély határozott időre, meghatározott feltételek bekövetkeztéig vagy visszavonásig is
megadható.
(4) A fennmaradási engedélyt helyreállítási kötelezettséggel kell megadni, amennyiben az engedély nélküli munka a
védett érték további károsodása nélkül eredeti vagy történeti
és eszmei jelentőségének megfelelő állapotba hozható.
(5) A fennmaradási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a beavatkozás tárgya szerinti engedélyezési eljárásban a jogszabályban előírt mellékleteken túl a helyreállítás lehetőségére vonatkozó szakvéleményt is. Kérelem
hiányában az építtető, ennek hiányában az ingatlannal rendelkezni jogosult felszólítható a fennmaradási engedélykérelem benyújtására.
(6) A fennmaradási engedély megadása mellett örökségvédelmi bírságot kell kiszabni.
(7) A szabálytalan tevékenységgel kapcsolatosan előírt
helyreállítási kötelezettség nem minősül örökségvédelmi
többletköltséget megalapozó hatósági döntésnek.
[A Tv. 65. §-ához] 20. § (1) A Tv. 65. §-a szerinti előzetes nyilatkozat iránti kérelemhez csatolni kell:
a) az elvégzendő vagy folytatandó tevékenység leírását, illetve meghatározását,
b) a tevékenységgel érintett kulturális örökségi elem
azonosításra alkalmas megjelölését.
(2) A Hivatal az előzetes nyilatkozatában kizárólag a
kérelemben foglaltakról nyilatkozhat a rendelkezésre bocsátott dokumentáció (rajz, térkép, fotódokumentáció)
alapján.
(3) Az előzetes nyilatkozat nem minősül a Ket. szerinti
hatósági döntésnek.
(4) Az előzetes nyilatkozat alapján hatósági engedélyhez kötött tevékenység nem folytatható.
[A Tv. 68. §-ához] 21. § (1) A Tv. 68. §-a alapján örökségvédelmi többletköltségnek ismerheti el a Hivatal, a kulturális örökség védett
elemein végzett, annak értékeinek érvényre jutását segítő
olyan munkálatok költségét, amelyek
a) a kötelező karbantartást meghaladják, vagy
b) az elpusztult vagy eltakart korábbi építészeti for
mák, felületek, képző- és iparművészeti részletek helyreállítását szolgálják.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) tulajdonosi jogosultságot igazoló okiratot,
b) a többletköltséggel érintett munkák ismertetését,
c) a többletmunkából eredő – számlákkal igazolt –
költségek részletezését. (3) A Hivatal által elrendelt, a Tv. 68. §-a alapján többletköltség igényt megalapozó munkák költségeinek megtérítésére irányuló kérelmet a munkák befejezését követő
30 napon belül a Hivatalnál be kell nyújtani.
(4) A Hivatal az elfogadott többletköltség igényt a következő évi költségvetésében szerepelteti, a többletköltséget a költségvetés jóváhagyását követő 60 napon belül a
jogosultnak kifizeti.
[A Tv. 86. §-ához] 22. § (1) Az állam elővásárlási jogának érvényesítése érdekében a védetté nyilvánított kulturális örökségi elem tulajdonosa az ellenérték mellett történő tulajdonátruházás esetén
köteles a vételi ajánlatot a Hivatalnak megküldeni, és a tárgyat az abban foglalt feltételek mellett, a Magyar Államnak megvételre felajánlani.
(2) Amennyiben a tulajdonos a tárgy nem kereskedelmi
forgalomban történő értékesítése céljából az értékesítéssel
valakit megbíz, akkor azt az átadással egyidejűleg köteles
bejelenteni a Hivatalnak. Az értékesítésben részt vevők és
a tulajdonos egyetemlegesen felelnek az elővásárlási jog
gyakorlására történő felhívás elmulasztásáért.
(3) A kereskedelmi forgalomban történő értékesítés céljából átadott, védetté nyilvánított kulturális javakról – a
(4) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a kereskedő (bizományos) az átvételtől számított 8 napon belül
értesíti a Hivatalt. Ha a védetté nyilvánító határozat nem
tartalmazta az elővásárlási jogról való rendelkezést, úgy a
Hivatal 15 napon belül nyilatkozik az államot megillető
elővásárlási jog gyakorlásáról. A korábbi tulajdonos köteles közölni az új tulajdonossal, hogy az átruházott tárgy
védelem alatt áll.
(4) Árverés útján történő értékesítés esetén az árverési
hirdetményben az árverés szervezője, a kereskedő (bizományos, végrehajtó) köteles a védettség tényéről és annak
jogkövetkezményeiről tájékoztatást adni, és az árverés
időpontja előtt legkésőbb 15 nappal a Hivatalt értesíteni.
Amennyiben a Hivatal képviselője élni kíván az állam elővásárlási jogával, az árverésen a leütés után haladéktalanul
köteles nyilatkozni.
(5) Az elővásárlási jog alapján állami tulajdonba került
kulturális javak kezelésére a Kincstári Vagyoni Igazgatóság a Hivatal által javasolt közgyűjteménnyel köt szerződést.
(6) Az elővásárlási jog alapján állami tulajdonba került
védett ingatlanok vagyonkezelőjének kijelöléséről a
Kincstári Vagyoni Igazgatóság gondoskodik.
23. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépése után indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) az örökségvédelmi hatástanulmányról szóló 4/2003.
(II. 20.) NKÖM rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § a) pontjában a „[a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárására
vonatkozó szabályokról szóló 16/2001. (X. 18.) NKÖM
rendelet (a továbbiakban: R. I.) 1. számú mellékletének
6. pontja]” szövegrész;
b) az R. 2. § b) pontjában az „(R. I. 1. számú mellékletének 4. pontja)” szövegrész;
c) az R. 2. § e) pontjában az „[R. I. 2. számú mellékletének 17. pontja]” szövegrész;
d) az R. 2. § f) pontjában az „[R. I. 23. § (2) bekezdés
d) pontja]” szövegrész; valamint
e) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárására vonatkozó szabályokról szóló 16/2001. (X. 18.) NKÖM rendelet.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere