text:
263/2010. (XI. 17.) Korm. rendelete a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek szociális földprogram meg valósítása céljából az önkormányzatok számára történő ingyenes tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adásának szabályairól.
A Kormány
a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 15. § tekintetében az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény
6. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek közül termőföldek és mezőgazdasági művelés alatt álló belterületi földek
(a továbbiakban együtt: földrészlet) adhatók szociális földprogram (a továbbiakban: program) meg valósítása céljából
önkormányzati tulajdonba vagy vagyonkezelésbe. A földrészletnek a program céljára történő tulajdonba vagy
vagyonkezelésbe adására vonatkozó felhívást – hirdetmény formájában – a 2. §-ban meghatározott módon közzé kell
tenni. Évente legfeljebb egy hirdetmény tehető közzé. A hirdetmény közzétételéről a Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet (a továbbiakban: NFA) gondoskodik.
(2) A program céljára olyan földrészlet hirdethető meg, amelyben a Magyar Állam 1/1 tulajdoni hányaddal rendelkezik.
A program céljára nem hirdethető meg:
a) erdő művelési ágú földrészlet, és az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény szerinti
erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterület,
b) az adott településen fekvő Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek összterületének 50%-át meghaladó
nagyságú terület,
c) olyan földrészlet, amelyen harmadik személynek fennálló joga vagy követelése van.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott 50%-os területi határ megállapításánál az erdőt, és az erdőgazdálkodási
tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületet figyelmen kívül kell hagyni.
(4) A hirdetmény közzétételét megelőzően a tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adásra kijelölt földrészletek forgalmi
értékbecslését az NFA köteles elvégeztetni. Az értékbecslést – az agrárgazdasági és agrár-vidékfejlesztési
szakterületeken a szakértői tevékenység végzésének feltételeiről szóló rendelet alapján – az agrár-vidékfejlesztésért és
az erdőgazdálkodásért felelős miniszter által termőföld-értékbecslés szakterületet érintően nyilvántartásba vett
szakértő vagy az NFA-nak az (5) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő alkalmazottja végezhet. Az NFA
alkalmazottja akkor végezhet értékbecslést, ha a tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adásra kijelölt önálló helyrajzi
számú földrészlet területnagysága nem haladja meg az egy hektárt.
(5) Értékbecslést az NFA olyan alkalmazottja végezhet, aki a (4) bekezdésben meghatározott rendeletben
a termőföld-értékbecslés szakterületre előírt képesítési feltételekkel, és e képesítésnek megfelelő legalább háromévi
szakmai gyakorlattal rendelkezik.
2. § (1) A hirdetményt az NFA internetes honlapján, az NFA székhelyén az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségben,
és az NFA – a földrészlet fekvése szerinti – területi irodájának hivatali helyiségében elhelyezett hirdetőtáblán, valamint
a Hivatalos Értesítőben kell közzétenni.
(2) A hirdetmény közzétételének napja a hirdetménynek az NFA területi irodájának hirdetőtáblájára való kifüggesztés
napja.
(3) A hirdetménynek tartalmaznia kell a program céljára átadható földrészletek helyrajzi számait a települések nevének
abc sorrendjében, és azok területnagyságát.
3. § (1) A települési (fővárosban a kerületi) önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) a program céljára kizárólag a saját
településén fekvő földrészleteket kaphat.
(2) Az önkormányzat a földrészletnek a tulajdonába vagy vagyonkezelésébe adására irányuló írásbeli kérelmét az NFA-nál
terjesztheti elő a hirdetmény közzétételének napjától számított 60 napon belül. A határidő elmulasztása nem érinti
az önkormányzat azon jogát, hogy a később közzétett hirdetmény alapján ismételten kérelmet nyújtson be.
4. § (1) A földrészlet program céljára történő tulajdonba, vagyonkezelésbe adásának feltétele, hogy a kérelmező
önkormányzat a szociális földprogram meg valósítását olyan tartalmú, a kérelem benyújtásakor hatályos, a szociális
igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló törvény alapján megalkotott önkormányzati rendeletben szabályozza,
amely szerint a településen legalább egy éve lakóhellyel rendelkező szociálisan hátrányos helyzetű személyek
az önkormányzat részére átadott földrészlet hasznosításában, használatában kötelesek személyesen közreműködni.
Az önkormányzat által támogatott, szociálisan hátrányos helyzetű személyek körébe nem tartozhat az egyéni
vállalkozó, valamint gazdálkodó szervezetnek a tevékenységében személyesen közreműködő tagja.
(2) A program céljára nem adható tulajdonba, vagyonkezelésbe a 2. § szerint közzétett hirdetményben nem szereplő
földrészlet.
(3) A program céljára nem szerezhet tulajdonjogot, vagyonkezelői jogot az az önkormányzat,
a) amely a tulajdonában álló termőföldek, és mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi földek
(a továbbiakban együtt: termőterület) területnagyságának több mint 50%-át vagyonkezelésbe vagy
haszonbérbe adta;
b) amellyel szemben a hirdetmény közzétételének napját megelőző két évben a területileg illetékes ingatlanügyi
hatóság földvédelmi bírságot szabott ki, valamint a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal parlagfű elleni
közérdekű védekezést elrendelő határozatot hozott, vagy növényvédelmi, illetve erdőgazdálkodási bírságot
szabott ki.
5. § A program céljára nem adható földrészlet vagyonkezelésbe, annak az önkormányzatnak,
a) amely a földhasználati nyilvántartás szerint más személy tulajdonát képező, száz hektárt meghaladó
termőterületet használ, és a bejegyzett földhasználat határozatlan időtartamú, vagy határozott időtartamú,
de a földhasználat a kérelem benyújtására nyitva álló határidő utolsó napján még nem járt le; vagy
b) amelynek száz hektárt meghaladó termőterületen vagyonkezelői joga áll fenn, és a vagyonkezelés határozatlan
időtartamú, vagy határozott időtartamú, de a kérelem benyújtására nyitva álló határidő utolsó napján még nem
járt le.
6. § (1) A program céljára olyan földrészlet adható tulajdonba, amelyen az önkormányzatot – a hirdetmény közzétételének
napját megelőzően legalább négy éve – a program céljára vagyonkezelői jog illeti meg, és a vagyonkezelői jog
az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre került.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feltétel fennállása esetén sem lehet tulajdonba adni az olyan földrészletet, amely
a) az ingatlan-nyilvántartásban szőlő, gyümölcsös művelési ágban, illetve halastóként van nyilvántartva, vagy
b) nem minősül az a) pontban említett földrészletnek, de a tulajdonjogának megszerzésével együtt az önkormányzat
tulajdonában álló termőterület nagysága meghaladná a település összes termőterületének egynegyedét.
7. § (1) A vagyonkezelésbe adás iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a hirdetményben szereplő, az önkormányzat által igényelt földrészletek helyrajzi számát;
b) a 4. § (1) bekezdésében foglalt önkormányzati rendelet megjelölését;
c) a programban részt vevő személyek tervezett létszámát, azon belül a jövedelemmel rendelkező és
a jövedelemmel nem rendelkező személyek létszámát;
d) a programhoz kapcsolódó képzési programok ismertetését;
e) a program működtetéséhez rendelkezésre álló pénzügyi fedezet bemutatását, és az önkormányzat
közreműködésének módját;
f) a programban részt vevő agrár-szaktanácsadó, mezőgazdasági szakirányú képzettséggel rendelkező személyek
megjelölését, valamint a program meg valósítását biztosító tényezőket;
g) a kérelem benyújtásakor az önkormányzat tulajdonában, vagyonkezelésében, használatában álló termőterületek
használatára, hasznosítási módjára vonatkozó adatokat;
h) arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a program keretében hasznosított földrészletek vonatkozásában
a hasznosítással összefüggésben felmerülő költségeket, és kockázatot ki viseli;
i) arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy nem áll fenn a 4. § (3) bekezdés a) pontjában és az 5. §-ban meghatározott
körülmény;
j) a földrészlet vagyonkezelésbe adásának kérelmezett időtartamát.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában foglalt jövedelem megállapításánál a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
törvényben meghatározott jövedelemszámítást kell alkalmazni.
(3) A tulajdonba adás iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az (1) bekezdés a)–i) pontjában foglaltakat;
b) az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy nem áll fenn a 4. § (3) bekezdés a) pontjában, és a 6. § (2) bekezdés
b) pontjában meghatározott körülmény.
(4) A vagyonkezelésbe és a tulajdonba adás iránti kérelemhez csatolni kell:
a) a 4. § (1) bekezdése szerinti önkormányzati rendeletet;
b) a területileg illetékes ingatlanügyi hatóság, és a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal 30 napnál nem régebbi
igazolását arról, hogy a kérelmezett földrészleteket érintően nem került sor a 4. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt
intézkedésre;
c) a hatályos helyi építési szabályzat és a szabályozási terv, valamint a képviselő-testület által jóváhagyott
településszerkezeti terv kivonatát, amely szerint az önkormányzat által igényelt földrészlet a település igazgatási
területén belül beépítésre nem szánt mezőgazdasági terület.
(5) Vagyonkezelésbe adás iránti kérelem esetén kötelezettséget vállaló nyilatkozatot kell csatolni a kérelemhez arról,
hogy a földrészletet a vagyonkezelési szerződés időtartama alatt az önkormányzat:
a) a termőföld védelméről szóló törvény szerinti más célra nem hasznosítja, és
b) a (4) bekezdés c) pont szerinti területfelhasználási egységet nem módosítja;
(6) Tulajdonba adás iránti kérelem esetén kötelezettséget vállaló nyilatkozatot kell csatolni a kérelemhez arról,
hogy az önkormányzat a földrészletet öt évig
a) nem idegeníti el,
b) a termőföld védelméről szóló törvény szerinti más célra nem hasznosítja, és
c) a (4) bekezdés c) pont szerinti területfelhasználási egységet nem módosítja.
8. § (1) A program céljára olyan területnagyságú földrészlet adható, hogy 1 fő részére legfeljebb 1 hektár területnagyságú
földrészlet jusson (a továbbiakban: területi korlát).
(2) A program céljára földrészletet legalább két évre, legfeljebb tizenöt évre lehet vagyonkezelésbe adni.
(3) A programnak a már vagyonkezelésbe, valamint tulajdonba átadott földrészleteken túl további földrészletekre
történő kiterjesztése új kérelemnek minősül. 9. § (1) Az NFA a határidőben beérkezett önkormányzati kérelmet – a kérelem benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
60 napon belül – megvizsgálja és az e rendeletben foglalt követelményeknek megfelelően benyújtott, az általa
támogatott kérelmekről szakmai javaslatot (a továbbiakban: javaslat) készít a Kormány részére a vagyonkezelésbe,
vagy a tulajdonba adásról.
(2) Ha kérelem nem felel meg a 7. §-ban meghatározott követelményeknek, az NFA – határidő megjelölése mellett –
hiánypótlásra hívja fel az önkormányzatot. Az (1) bekezdésben meghatározott határidőbe nem számít be
a hiánypótlásra irányuló felhívás közlésétől a teljesítésig terjedő idő.
(3) Ha az önkormányzat a kérelmét a 3. § (2) bekezdésben meghatározott határidőn túl nyújtja be, az NFA a kérelmet
érdemben nem vizsgálja.
(4) Az NFA nem készít javaslatot, ha
a) az önkormányzat a hirdetményben nem szereplő vagy nem a saját településén fekvő földrészletre nyújtott be
kérelmet,
b) az önkormányzat a hiánypótlási felhívásnak nem tett eleget, és az erre megállapított határidő meghosszabbítását
sem kérte,
c) ellenőrzés alapján megállapításra kerül, hogy az önkormányzat kérelme nem felel meg a 4. § (1) bekezdésében,
a 4. § (3) bekezdésében, az 5. §-ban vagy a 6. §-ban foglaltaknak.
(5) A (3) és (4) bekezdésben meghatározott esetekben a kérelem elutasításáról az NFA értesíti az önkormányzatot.
(6) Az NFA javaslatának – indokolással ellátva – tartalmaznia kell azoknak a földrészleteknek a megjelölését, melyeknek
vagyonkezelésbe vagy tulajdonba adását javasolja, továbbá a vagyonkezelésbe adásra vonatkozó javaslat esetén
a szerződés időtartamára vonatkozó javaslatot is.
(7) Az NFA javaslata alapján az agrárpolitikáért felelős miniszter a döntési javaslatot is tartalmazó előterjesztést benyújtja
a Kormány részére.
10. § (1) A Kormánynak a vagyonkezelésbe, vagy tulajdonba adásról szóló döntésének a Magyar Közlönyben történő
közzétételétől számított 30 napon belül az NFA és a jogosult önkormányzat ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre
alkalmas vagyonkezelési, vagy tulajdonjog-átruházási szerződést köt. A szerződés alapján az önkormányzat köteles
gondoskodni a vagyonkezelői jogának, vagy tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzéséről.
(2) A tulajdonjog-átruházási szerződésbe kell foglalni – a 7. § (6) bekezdés a) pontján alapuló – az öt évre szóló
elidegenítés és terhelési tilalom kikötését.
(3) A vagyonkezelői jogviszony fennállása alatt a vagyonkezelő önkormányzat évente január 31-ig a szerződésben
foglaltak betartásáról, a program meg valósulásáról, valamint a vagyonkezelésbe vett földrészletek hasznosításáról
beszámol az NFA-nak.
(4) A (3) bekezdésben foglaltakon túl a vagyonkezelő önkormányzat köteles az NFA-t tájékoztatni a jogviszony
körülményeinek minden olyan lényeges változásáról, mely a vagyonkezelési szerződés módosítását teszi indokolttá.
(5) A vagyonkezelési szerződésben rögzíteni kell, hogy a vagyonkezelő önkormányzat a vagyonkezelésébe vett vagyon
használatából, működtetéséből származó bevételeit, valamint közvetlen költségeit és ráfordításait elkülönítetten
tartja nyilván.
11. § (1) A vagyonkezelési szerződésben foglaltak betartását az NFA ellenőrzi (tulajdonosi ellenőrzés). Ennek érdekében
a vagyonkezelési szerződésben rögzíteni kell, hogy a tulajdonosi ellenőrzés e rendelet szerinti eljárásrendjét, a felek
jogait, kötelezettségeit a felek a szerződés részének tekintik.
(2) A tulajdonosi ellenőrzés célja a földrészlettel való gazdálkodás és a program működtetésének vizsgálata, ennek
keretében a rendeltetésellenes, jogszerűtlen, szerződésellenes, vagy a tulajdonos érdekeit sértő intézkedések
feltárása és a jogszerű állapot helyreállítása, továbbá a vagyonnyilvántartás hitelességének, teljességének és
helyességének biztosítása.
(3) Az NFA éves ellenőrzési tervet készít. Az éves ellenőrzési tapasztalatokról, az azok nyomán tett intézkedésekről az NFA
elnöke a tárgyévet követő év május 31-ig jelentést készít az agrárpolitikáért felelős miniszter részére. A jelentést
az NFA a honlapján közzéteszi.
12. § (1) Az NFA megbízásából tulajdonosi ellenőrzést végző személy jogosult:
a) az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó iratokba és más dokumentumokba, elektronikus adathordozón tárolt
adatokba – a jogszabályokban meghatározott adat- és titokvédelmi előírások betartásával – betekinteni, azokról
másolatot, kivonatot, illetve tanúsítványt készíttetni,
b) az önkormányzattól írásban vagy szóban felvilágosítást, tájékoztatást, információt, nyilatkozatot kérni.
(2) Az NFA megbízásából tulajdonosi ellenőrzést végző személy köteles:
a) tevékenységének megkezdéséről az önkormányzatot az ellenőrzés megkezdése előtt legalább nyolc nappal
tájékoztatni, és megbízólevelét az ellenőrzés megkezdésekor bemutatni,
b) megállapításait tárgyszerűen, a valóságnak megfelelően ellenőrzési jelentésbe foglalni és a jelentéstervezetet,
valamint a végleges – az el nem fogadott észrevételek indokait is tartalmazó – jelentést a használónak
megküldeni.
(3) Az önkormányzat jogosult:
a) az ellenőrzést végző személytől személyazonosságának bizonyítására alkalmas okiratot, illetve megbízólevelének
bemutatását kérni, ennek hiányában az együttműködést megtagadni,
b) a helyszíni ellenőrzésnél jelen lenni,
c) az ellenőrzés megállapításait megismerni, a jelentéstervezetre – a megküldéstől számított tizenöt napon belül –
észrevételt tenni.
(4) Az önkormányzat köteles: a) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, abban együttműködni,
b) az ellenőrzést végző részére szóban vagy – az ellenőrzést végző kérésére – írásban a kért tájékoztatást,
felvilágosítást, nyilatkozatot megadni, a dokumentációkba a betekintést biztosítani,
c) az ellenőrzést végző kérésére a rendelkezésre bocsátott dokumentáció (iratok, okmányok, adatok) teljességéről
nyilatkozni,
d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni,
e) az ellenőrzés megállapításai, javaslatai alapján tett intézkedéseiről az NFA-t tájékoztatni.
(5) A (4) bekezdés e) pontjában említett intézkedések végrehajtását, az ellenőrzés során tett megállapítások, javaslatok
hasznosulását az NFA szükség esetén utóellenőrzés keretében megvizsgálja.
(6) Ha a tulajdonosi ellenőrzés eredményeként az NFA megállapítja a földrészlet adatainak változását, a hatósági
nyilvántartásokkal összefüggő eljárást kezdeményez, illetve a Nemzeti Földalap vagyonnyilvántartásában a változás
átvezetéséről intézkedik.
13. § (1) Az NFA a vagyonkezelési szerződést azonnali hatállyal írásban felmondhatja, ha
a) az önkormányzat a vagyonkezelői jogot továbbadta;
b) az önkormányzat a földrészletben kárt okozott, vagy magatartása közvetlenül károkozással fenyeget;
c) az önkormányzat a vagyonkezelési szerződésben foglalt kötelezettségének – figyelmeztetés ellenére – felróható
módon nem tesz eleget;
d) az önkormányzat a kérelmében vállalt, a programmal kapcsolatos feladatait – figyelmeztetés ellenére – nem látja
el;
e) az önkormányzat a földrészlet használatát, hasznosítását a programban részt nem vevő személynek átengedte;
f) az önkormányzat a 7. § (5) bekezdésben meghatározott kötelezettségvállalását nem teljesíti;
g) az önkormányzat a Nfatv. 23. § (1) bekezdésében foglalt előírást megsértve változtatja meg a földrészlet művelési
ágát, vagy hajt végre rendes gazdálkodás körét meghaladó beruházást;
h) az önkormányzat a beszámolási kötelezettségének határidőn belül nem tesz eleget;
i) két egymást követő évben az 1 főre eső átlagos területnagyság meghaladja a területi korlát kétszeresét;
j) az önkormányzat jogszabályból vagy a szerződésből eredő lényeges kötelezettségét felróható módon
megszegte.
(2) Ha az azonnali hatályú felmondást az önkormányzat 15 napon belül nem veszi tudomásul, az NFA további 15 napon
belül a bírósághoz fordulhat. Ha nem így jár el, a felmondás hatályát veszti.
(3) A rendes felmondási időt a felek a szerződésben határozzák meg, oly módon, hogy az NFA – a termőföld védelméről
szóló törvényben meghatározottak szerint – a termőföld és a mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi föld
hasznosítási kötelezettségének teljesítéséről, valamint a művelés alól kivett területekkel összefüggő gazdálkodási
feladatok ellátásáról gondoskodni tudjon.
(4) A vagyonkezelési szerződés közös megegyezéssel a gazdasági év végével szüntethető meg.
(5) A vagyonkezelési szerződés módosítására irányuló kérelemnek minősül, ha az önkormányzat a vagyonkezelésébe
került földrészletek egy részére a vagyonkezelési szerződés megszüntetését kezdeményezi. Ilyen kérelmet kizárólag
önálló helyrajzi számú földrészletekre lehet előterjeszteni, mely kérelem elbírálásáról az NFA dönt. Egyéb esetekben
a vagyonkezelési szerződés módosítására a vagyonkezelési szerződés megkötésére vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni.
(6) Ha a vagyonkezelési szerződés az NFA felmondása következtében szűnt meg, az önkormányzat vagyonkezelői
jogának ingatlan-nyilvántartásból történő törlését követő öt éven belül az önkormányzat részére a program céljára
nem adható földrészletet.
14. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, azzal, hogy a már folyamatban lévő eljárásokat azok
indulásakor hatályos rendelkezések szerint kell befejezni.
(2) E rendeletet alkalmazni kell a hatálybalépése előtt – a program céljából – megkötött vagyonkezelési szerződés
módosítására és megszüntetésére.
15. § Hatályát veszti a termőföldnek és erdőnek a szociális földprogram folytatása céljából ingyenesen történő
önkormányzati tulajdonba vagy vagyonkezelésbe adásának feltételeiről és eljárási rendjéről szóló 19/2006. (III. 14.)
FVM rendelet.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1599/2013. (IX. 3.) Korm. határozata a közszférában alkalmazandó nyugdíjpolitikai elvekről szóló 1700/2012. (XII. 29.) Korm. határozatnak az oktatási, a szakképzési területen való végrehajtásáról.
1. A Kormány elrendeli, hogy a  közszférában alkalmazandó nyugdíjpolitikai elvekről szóló 1700/2012. (XII. 29.)
Korm. határozat (a  továbbiakban: Határozat) 1.  pont 1.9.  alpontjától eltérően, hogy ha azt a  költségvetési szerv
különösen fontos érdeke vagy alaptevékenysége indokolja, az állam által fenntartott szakképző iskolában szakmai
elméleti vagy szakmai gyakorlati tantárgyat oktató foglalkoztatására, illetve az  alapfokú művészeti iskolában
zeneművészeti ágon vagy a  művészeti szakképző iskolában folyó zeneművészeti nevelés-oktatásban óraadóként
való foglalkoztatásra irányuló megbízási szerződés létrehozásáról a  költségvetési szerv vezetője a  Kormány
véleményének kikérését követően dönthet a  Határozat 1.  pont 1.8.  alpontja szerinti megbízási szerződés
létrehozásáról, azonban annak időtartama nem haladja meg az egy évet.
2. A Határozat
a) 1. pont 1.3., 1.5., 1.7., 1.9. és 1.11–1.14. alpontjában a „pont” szövegrész helyébe az „alpont” szöveg,
b) 1. pont 1.4., 1.7. és 1.9. alpontjában a „pontot” szövegrész helyébe az „alpontot” szöveg
lép.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1125/2013. (III. 13.) Korm. határozata az Elektronikus Fizetési és Elszámolási Rendszer széles körű használatához szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban:
KIFÜ), valamint a Magyar Államkincstár bevonásával – segítse elő a pénzforgalmi szolgáltatóknak az Elektronikus
Fizetési és Elszámolási Rendszerhez (a továbbiakban: EFER) történő csatlakozását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos 2. felhívja a minisztereket, hogy tegyenek javaslatot az EFER bevezetésének lehetőségére és használatára valamennyi
ágazatba tartozó – hatósági vagy nem hatósági – ügyintézés, valamint elektronikus szolgáltatás vonatkozásában.
A javaslatok tartalmazzák, hogy az EFER igénybevételével teljesíthető fizetés milyen ügytípusok, illetve fizetési
összeghatárok esetében indokolt, illetve nem indokolt, összevetve az EFER igénybevételével történő, illetve az EFER
igénybevétele nélküli fizetések felmerülő költségeit, figyelembe véve a lakosság és a vállalkozások adminisztratív
terheinek csökkentésével kapcsolatos kormányzati vállalásokat. A javaslatokkal összhangban az érintett miniszterek
tegyék meg a szükséges lépéseket az ügyintézést biztosító szervezetek EFER-hez történő csatlakozása érdekében, ide
értve az ágazati jogszabályok felülvizsgálatát és a konkrét ütemtervet tartalmazó módosító javaslatok előkészítését.
Felelős: valamennyi miniszter Határidő: 2013. június 30. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a KIFÜ közreműködésével a kormányzati portálon, illetve a KIFÜ
honlapján gondoskodjon az EFER csatlakozás általános szerződési feltételeit, a csatlakozáshoz szükséges műszaki
dokumentációt, illetve a csatlakozás várható költségeit tartalmazó tájékoztató anyag közzétételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: e határozat közzétételét követő 5. nap
4. felhívja a minisztereket, hogy az EFER igénybevételének lehetőségét építsék be az ágazati informatikai stratégiáikba,
és a szolgáltatásaik fejlesztése, új eljárások bevezetése során a 2. pont szerinti módon vizsgálják meg az EFER
bevezetését. Felelős: valamennyi miniszter Határidő: folyamatos 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2. pont szerinti javaslatok összesítése alapján a közigazgatási és
igazságügyi miniszter bevonásával készítsen jelentést a Kormány részére a feladatok teljesítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. július 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
383/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szigeti Editet
a 2019. szeptember 1. napjától 2022. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
294/2016. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a bírói hivatás iránti példaértékű elkötelezettséggel, kimagasló színvonalon végzett négy évtizedes szakmai
pályafutása elismeréseként
dr. Akácz József, a Kúria nyugalmazott tanácselnöke, kúriai tanácsos részére,
az orvosképzés számos területére kiterjedő, több évtizeden át kiemelkedő szakmai színvonalon végzett oktatói
és sokrétű tudományos munkája, valamint a  diagnosztika szakterületén elért, nemzetközileg is nagyra becsült
eredményei és példaértékű közéleti tevékenysége elismeréseként
Altorjay István gasztroenterológus, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Klinikai Központ,
Általános Orvostudományi Kar Belgyógyászati Intézet, Gasztroenterológiai Nem Önálló Tanszékének tanszékvezető
egyetemi tanára részére,
az anatómia nemzetközileg is nagyra értékelt szaktekintélyeként a régió tudományos életét meghatározó, jelentős
kutatási eredményei, valamint lelkiismeretes oktatói és tudományszervező munkája elismeréseként
Antal Miklós neurobiológus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem Általános
Orvostudományi Kara Anatómia Szövet- és Fejlődéstani Intézetének igazgatója, egyetemi tanár részére,
a környezetjog területén végzett elsőrangú kutatói és oktatói tevékenysége elismeréseként
Bándi Gyula jogász, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és
Államtudományi Kara Környezetjogi és Versenyjogi Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az egészségtudomány és az  egészséggazdaságtan területén kimagasló, nemzetközileg is nagyra értékelt
tudományos munkája, valamint sokrétű oktatói és értékes egyetemi közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Boncz Imre, a  Pécsi Tudományegyetem Egészségtudományi Karának dékánhelyettese, az  egyetem
Egészségbiztosítási Intézetének igazgatója, egyetemi tanár részére,
az evangélium örökérvényűségét a mai ember számára is érthető módon közvetítő prédikációi, generációk számára
meghatározó és odaadó lelkipásztori szolgálata, valamint a református lelkipásztori irodalmat gazdagító publikációs
tevékenysége elismeréseként
Cseri Kálmán nyugalmazott református lelkész részére,
a tudományos kutatás hatékonyságának erősítését és a kutatók adminisztratív terhelésének csökkentését szolgáló,
az intézmény gazdasági adminisztrációjának újjászervezésére építő, példaértékű vezetői munkája elismeréseként
Deme Ilona, a Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai Kutatóközpontjának gazdasági vezetője részére,
kiemelkedő szakmai tudáson alapuló megalapozott ítélethozatala, az emberek ügyeit szolgáló, példaadó alázattal
gyakorolt hivatása elismeréseként
Dudás Györgyné dr. Radó Klára, a Tatabányai Törvényszék nyugalmazott tanácselnöke részére,
nemzetközi és hazai viszonylatban is jelentős oktatási és kutatási tevékenysége, valamint a szabadalmakkal védett
gépészeti rendszerek kifejlesztése és a  magas szintű tudományos kutatás ipari-gyakorlati alkalmazással való
ötvözése terén elért eredményei elismeréseként
Dudás Illés gépészmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Miskolci Egyetem Gépészmérnöki és
Informatikai Kara Gyártástudományi Intézetének professor emeritusa részére,
az urológiai onkológia területén nagy jelentőségű gyógyító és kutatómunkája, valamint a  pályakezdő orvos
generációk gyakorlati szakmai ismereteinek elsajátítását szolgáló, magas színvonalú és eredményes oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Farkas László, a Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kara Klinikai Központ Urológiai Klinikájának
volt igazgatója, egyetemi tanár részére,
több mint négy évtizedes odaadó igazságszolgáltatási és kiemelkedő bírói munkája elismeréseként
dr. Fekete Zsuzsanna, a Kúria nyugalmazott tanácselnöke részére,
a magyar magánjogtörténet terén végzett jelentős tudományos és oktatói munkája, valamint aktív szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Fülöpné dr. Homoki-Nagy Mária, a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Magyar Jogtörténeti
Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a szénhidrogénipari technológiák és eljárások területén végzett nemzetközi hírű, a  fenntartható fejlődés
követelményét is figyelembe vevő kutatói munkája, valamint a tehetséggondozásban és a doktori képzésben elért
kiemelkedő eredményei, valamint jelentős publikációs, szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
Hancsók Jenő vegyészmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pannon Egyetem Mérnöki Kara
Vegyészmérnöki és Folyamatmérnöki Intézetének tanára, az egyetem MOL Ásványolaj- és Széntechnológiai Intézeti
Tanszékének volt vezetője részére,
kiváló tudományos kutatói munkája, valamint a tehetséggondozás iránt kivételesen elhivatott egyetemi oktatói és
értékes szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
Horváth Dezső, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és
Informatikai Karának tudományos és közkapcsolati dékánhelyettese, az  Alkalmazott és Környezeti Kémiai Tanszék
egyetemi tanára részére,
az atomerőművek biztonságának szerkezeti integritással összefüggő kérdéseivel kapcsolatos, meghatározó
jelentőségű tudományos kutatásai, a  Paksi Atomerőmű földrengésbiztonsági megerősítése során végzett irányító
tevékenysége, valamint jelentős oktatói munkája elismeréseként
Katona Tamás János, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Pécsi Tudományegyetem Műszaki és Informatikai
Kara Mérnöki és Smart Technológiák Intézete Gépészmérnöki Tanszékének egyetemi tanára részére,
a magyar kultúra és irodalom értékeinek megőrzése, az  irodalmi közélet formálása, illetve a kelet-közép európai
népek közötti szomszédsági kapcsolatok elkötelezett és cselekvő szolgálata terén egyaránt jelentős szakmai és
tudományos munkája elismeréseként
Kiss Gy. Csaba, József Attila-díjas irodalomtörténész, a Varsói Egyetem Magyar Filológiai Tanszékének professzora,
az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Történeti Intézete Művelődéstörténeti Tanszékének
nyugalmazott egyetemi docense és címzetes egyetemi tanára, a  Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és
Archívum külsős munkatársa részére,
a magyar nemzet- és honismeret terén nagy jelentőségű, különösen a  Kárpát-medencei magyar kisebbségekkel
kapcsolatos társadalomföldrajzi kutatásai tekintetében meghatározó szakmai munkája, illetve kiemelkedő
atlaszkardiográfiai, tudományos nemzetpolitikai és tudománydiplomáciai tevékenysége elismeréseként
Kocsis Károly, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati
és Földtudományi Kutatóközpontja Földrajztudományi Intézetének igazgatója, a  Miskolci Egyetem Műszaki
Földtudományi Kara Földrajz-Geoinformatika Intézetének igazgatója részére,
a telemanipuláció és az  etorobotika területén elért nemzetközileg is kiemelkedő kutatási eredményei, a  képzést
nagymértékben meghatározó oktatói, tananyagfejlesztői és vezetői, valamint aktív szakmai közéleti tevékenysége
elismeréseként
Korondi Péter villamosmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara Mechatronika, Optika és Gépészeti Informatika Tanszékének
tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején tanúsított bátor helytállása és aktív szervező tevékenysége,
elveihez a későbbi megtorlás idején is mindig hű, kivételes emberi tartása, valamint az egykori politikai üldözöttek
érdekeinek képviselete és családtagjaik megsegítése érdekében, illetve 1956 szellemiségének megőrzése terén
végzett odaadó munkája elismeréseként
Lengyel János, a Magyar Politikai Foglyok Szövetségének elnöke részére,
nemzetközi szinten is kiemelkedő és elismert immunológiai és sejt-biofizikai kutatásai, jelentős kutatásfejlesztési
eredményei, valamint gazdag publikációs tevékenysége elismeréseként
Matkó János, a  biológiai tudomány doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kara
Biológiai Intézete Immunológiai Tanszékének egyetemi tanára részére,
a pedagógia számos területét felölelő tudományos tevékenysége, valamint a  fiatal kutatógenerációk nevelését
pedagógiatörténeti doktoranduszműhely létrehozásával is segítő, elkötelezett oktatói munkája elismeréseként
Németh András, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és
Pszichológiai Kara Neveléstudományi Intézete Pedagógiatörténeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
az 1956-os forradalmi munkástanácsok törekvéseinek mintájára a  rendszerváltozást követően létrejövő
munkavállalói érdekvédelem újjászervezéséhez, valamint a  munkavállalói önszerveződés folyamatának
elősegítéséhez való tevékeny hozzájárulása elismeréseként
Palkovics Imre, a Munkástanácsok Országos Szövetségének elnöke, volt országgyűlési képviselő részére,
a hibatűrő informatikai rendszerek elismert szakértőjeként és a  nemzetközi tudományos élet aktív tagjaként
elért eredményei, illetve a  tudományos utánpótlás-nevelés terén kiemelkedő jelentőségű oktatói tevékenysége
elismeréseként
Pataricza András okleveles villamosmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara Méréstechnika és Információs Rendszerek
Tanszékének egyetemi tanára részére,
példamutató tanszékvezetői és kutatói munkája, valamint értékorintált egyetemi oktatói tevékenysége és
a fiatalokat egészséges életmódra, illetve sportra nevelő, évtizedes önkéntes feladatellátása elismeréseként
dr. Perendy László, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Hittudományi Kara Ókeresztény Történeti Tanszékének
tanszékvezető egyetemi tanára, a Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola tanára, a Magyar Patrisztikai Társaság
alapító és elnökségi tagja részére,
a festészet és grafika területén egyaránt kiemelkedő művészi munkája, valamint a  magyar kortárs művészet
értékeinek megőrzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Pinczehelyi Sándor Munkácsy Mihály-díjas grafikus és festőművész, kiváló és érdemes művész, a  Pécsi
Tudományegyetem Művészeti Karának nyugalmazott egyetemi docense részére,
a kosárlabda sportágban végzett kivételesen elhivatott és nemzetközi szinten is nagyra értékelt edzői pályafutása,
valamint a  minőségi utánpótlás-nevelés és edzőképzés szolgálata mellett Pécs város sportéletét is gazdagító
akadémia megalapítójaként végzett, értékteremtő tevékenysége elismeréseként
Rátgéber László kosárlabda-mesteredző, a  magyar női és férfi kosárlabda-válogatott volt kapitánya, a  Rátgéber
Kosárlabda Akadémia szakmai vezetője részére,
a hazai elektronmikroszkópia iskolateremtő tudósaként a  biológiai membránok mechanizmusainak, illetve
a fotoreceptorok finomszerkezetének kutatásával kapcsolatos felfedezései, valamint logikus és szakmai tartalmában
mindig aktualizált előadásait is magába foglaló oktatói munkája elismeréseként
Röhlich Pál, az orvostudomány doktora, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Humánmorfológiai
és Fejlődésbiológiai Intézetének professor emeritusa részére,
az egyetemi hallgatók elméleti és gyakorlati tudásának elmélyítése érdekében végzett magas szintű és eredményes
oktatómunkája, szabadalmakban és publikációkban gazdag tudományos kutatói munkája, valamint jelentős
szakmai közéleti szerepvállalása elismeréseként
Sümegi Balázs biokémikus, a  biológiai tudomány doktora, a  Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi
Kara Biokémiai és Orvosi Kémiai Intézetének igazgatója, az  egyetem Szentágothai János Kutatóközpontjának
tudományos igazgatója, egyetemi tanár részére,
Becket Szent Tamás szellemi örökségének ápolásán keresztül a  magyar–angol kapcsolatok elmélyítése és
Magyarország nemzetközi jó hírének erősítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szabadhegy Péter, Magyarország volt londoni nagykövete részére,
a kábítószerügy területén az  ENSZ és a  WHO szervezeteiben végzett elsőrangú szakmai munkája, valamint
a bizonyítékokon alapuló gyógynövény-alkalmazást elősegítő, rendkívül értékes tevékenysége elismeréseként
dr. Szendrei Kálmán gyógyszerész, a  Szegedi Tudományegyetem Gyógyszerésztudományi Kara Farmakognóziai
Intézetének professor emeritusa részére,
a magyar kultúrát vizuális és experimentális költeményeivel, valamint a  nyelv, a  hang, a  képi megjelenés és
a mozdulat egységére épülő sajátos avantgárd művészetével gazdagító pályája elismeréseként
dr. Szkárosi Endre Sándor József Attila-díjas költő, író, műfordító, irodalomtörténész, az  Eötvös Loránd
Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Olasz Nyelv és Irodalom Tanszékének egyetemi tanára részére,
a magyar irodalomtudomány szaktekintélyeként végzett, az  antikvitás irodalmától a  klasszikus korszakokon át
a  modern jelenségekig terjedő és a  magyar irodalmi alkotások számos világirodalmi vonatkozásának feltárását is
magába foglaló kutatásai, valamint kiemelkedő irodalmi ismeretterjesztő tevékenysége elismeréseként
Szörényi László Széchenyi-díjas irodalomtörténész, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Magyar Tudományos
Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Irodalomtudományi Intézetének emeritus kutatóprofesszora,
a  Szegedi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Klasszika Filológiai és Neolatin Tanszékének professor
emeritusa részére,
nemzetközileg is nagyra értékelt, főként a  járomspórás gombák molekuláris alapú rendszerezése és genetikai
manipulációja tekintetében meghatározó tudományos eredményei, valamint kiemelkedő egyetemi oktatói és
vezetői tevékenysége elismeréseként
Vágvölgyi Csaba mikrobiológus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem
Természettudományi és Informatikai Kara Biológiai Intézete Mikrobiológiai Tanszékének tanszékvezető egyetemi
tanára, a Biológiai Doktori Iskola vezetője részére,
az újkori magyar történelem legnemesebb küzdelmében, az 1956-os forradalom és szabadságharc során tanúsított
bátor helytállása elismeréseként
Varga János 1956-os szabadságharcos részére,
Kecskemét városának szellemi és kulturális életét gazdagító példamutató életútja, valamint jelentős hitéleti,
oktatási, szociális, illetve turisztikai intézményeinek fejlődése mellett a  városkép megújulását is előmozdító,
maradandó értékű lelki- és intézményvezetői tevékenységei elismeréseként
Varga László nyugalmazott református lelkipásztor és püspökhelyettes, volt országgyűlési képviselő, a Pallas Athéné
Domus Mentis Alapítvány kuratóriumi elnöke részére,
a hazai marketingoktatást meghatározó, több nemzetközi jelentőségű kutatás vezetőjeként és a szakterület számos
alapművének szerzőjeként végzett, illetve az  egyetem kereskedelem és marketing szakának elindítása terén is
meghatározó szakmai munkája, valamint értékes szakpublikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Veres Zoltán, a  Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Kara Marketing Intézeti Tanszékének tanszékvezető
egyetemi tanára, a Pannon Management Review főszerkesztője részére,
jelentős irodalomtudósi és kritikusi munkája, különösen a XX. századi magyar irodalom, irodalomelmélet és verstan
tekintetében megbecsülésre érdemes tevékenysége elismeréseként
Vilcsek Béla irodalomtörténész, kritikus, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar
Irodalomtörténeti Intézetének egyetemi tanára részére,
a magyar–lengyel kapcsolatok ápolása mellett gyermekotthonok támogatásától ifjúsági programok szervezéséig
számos területet felölelő karitatív tevékenysége elismeréseként
Wasilewski Maciej Ludwik, a  Telmex-Nowy Styl Zrt. elnök-vezérigazgatója, a  Magyar Máltai Lovagok
Szeretetszolgálatának tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; magas szintű pedagógiai és kutató-fejlesztőmérnöki munkája, valamint az  1956-os forradalom idején tanúsított
hazafias helytállása és emigrációja során is példaadó életútja elismeréseként
Arnóczky M. Pál rehabilitált ezredes, mérnök, az egykori Zrínyi Miklós Katonai Akadémia volt főtanára részére,
több évtizedes pályája során kimagasló színvonalon ellátott munkája, példaértékű elhivatottsággal végzett szakmai
és rendvédelmi szolgálatellátása elismeréseként
Lajtár József István büntetés-végrehajtási vezérőrnagy, a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságának
gazdasági és informatikai parancsnokhelyettese, az  Országos Rendőr-főkapitányság volt gazdasági főigazgatója
részére,
három évtizedes katonai szolgálata alatt az  üzemeltetés és az  egészségügy szakterületén végzett kiemelkedő
szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Szabó István vezérőrnagy, a Magyar Honvédség Egészségügyi Központjának parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2010. (I. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Magyar Szociális Zöld Párt elnöke (1440 Budapest, Pf. 20) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. december 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére a törvények olyan módosítását, hogy azokon a szárazföldi
közlekedési eszközökön, amelyek üzemeltetőiben állami vagy önkormányzati tulajdonjog található, az utazás ingyenes
legyen.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezésben található „üzemeltetőiben állami vagy
önkormányzati tulajdonjog található” kifejezés nem értelmezhető. Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy mely az az
alanyi kör, amelyre vonatkozó szabályozás Országgyűlés általi napirendre tűzését kívánja elérni a kezdeményező.
A beadvány értelmezését továbbá az is megnehezíti, hogy az általánosan, valamennyi közlekedési eszköz
(pl.: személygépkocsi, kerékpár) tekintetében kívánja az azokon való utazás ingyenessé tételét megtárgyalni
a beadványozó. A fent leírtak alapján a választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy az aláírásgyűjtés
alkalmával aláírásával pontosan minek az Országgyűlés általi megtárgyalását kívánja.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
604/B/2001. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. XXVI. törvény 23. § (3) bekezdése a) és b) pontjainak – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére, valamint az Alkotmány 54. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági
támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000.
(VIII. 9.) Korm. rendelet 9/B. § (1) bekezdésének, a 10. §
(1), (2) és (3) bekezdéseinek, valamint a 2. és 3. számú
mellékleteinek – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére, valamint az Alkotmány 54. § (1) bekezdésére alapított – alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság az indítványokat egyebekben
visszautasítja. I n d o k o l á s
I. 1. Az Alkotmánybírósághoz két indítvány érkezett a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (a továbbiakban:
Fot.) 23. § (2) bekezdésének a) és b) pontjai, valamint a súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának,
valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 10. § (1)–(2) bekezdései, továbbá az R.
4. számú melléklete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére.
Mindkét indítvány abban látja a kifogásolt rendelkezések alkotmányellenességét, hogy a fogyatékossági támogatásra, az emelt összegű családi pótlékra és a vakok személyi járadékára nem válhat egyidejűleg jogosulttá ugyanazon személy; így a fogyatékossági támogatásra csak az a
személy szerezhet jogosultságot, aki – amennyiben magasabb összegű családi pótlékban vagy vakok személyi járadékában részesül – utóbbi ellátásáról lemond. Az indítvá
nyok érvelése szerint mind a vakok járadéka, mind az
emelt összegű családi pótlék az Alkotmány által védett,
szerzett szociális jogok. Aggályosnak vélik továbbá az indítványozók, hogy nem törvény szünteti meg ezen ellátások folyósíthatóságát, hanem a jogosultnak kell „kötelezően” a kormányrendeletben meghatározott tartalommal
lemondani róluk.
Az indítványozók a jogosultságról való szerintük „kötelező” lemondással sérülni vélik az Alkotmány 54. § (1) bekezdésébe foglalt, a jogosultak emberi méltósághoz való
jogait; továbbá kérik az Alkotmánybíróságtól annak vizsgálatát, hogy a támadott rendelkezések megfelelnek-e
„a megkülönböztetést tiltó és a jogegyenlőséget garantáló
alaptételeknek”.
Mindkét indítványozó alkotmányellenesnek vélte továbbá, hogy az R. 10. § (1) bekezdése alapján a magasabb
összegű családi pótlékról nem az arra jogosult személynek, hanem közeli hozzátartozójának kell lemondania (mivel a két ellátásra nem feltétlenül azonos személy válik jogosulttá), ezért álláspontjuk szerint ezzel sérül az Alkotmány 54. § (1) bekezdése, az Alkotmány 8. §-a, továbbá
hivatkoztak az Alkotmány 56. §-ának sérelmére is.
Az indítványozók felsorolásszerűen megjelölték továbbá indítványaikban az Alkotmány Preambulumát, az
1. §-át, a 2. §-át, a 7. § (1) és (2) bekezdéseit, a 15. §-át,
a 17. §-át, az 56. §-át, a 67. §-át, a 70/A. §-át, a 70/D. §
(1) bekezdését, a 70/E. (1) és (2) bekezdéseit, a 70/I. §-át,
valamint a 70/K. §-át, ezekre nézve azonban alkotmányos
indokokat nem jelöltek meg.
2. Az Alkotmánybíróság az indítványokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009. január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján –
tárgyi összefüggésükre tekintettel – egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
3. Az indítványok benyújtását követően a Fot. jelen
ügyben érintett 23. § (2) bekezdésének számozását az
egészségügyet, a gyógyszerellátást, a szociális ellátást
érintő egyes törvények jogharmonizációs célú, valamint a
kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény, továbbá a társadalombiztosítási járulékfizetéssel és az egészségügyi hozzájárulással kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2001. évi LXX. törvény
39. § (1) bekezdése módosította. Míg a súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló
141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet, valamint a családok
támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtására kiadott 223/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet módosításáról szóló 21/2003. (II. 25.) Korm. rendelet 2. §-a
az R-t 2003. március 1-jével 9/B. §-szal egészítette ki, melyet a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével, valamint a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK
irányelv átültetésével összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló
182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 189. § (4) bekezdése új
szöveggel állapított meg. Míg az R. 10. § (1) bekezdését a
közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról
szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével, valamint
a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv átültetésével összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló
182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rm.)
189. § (8) bekezdése 2009. október 1-jével új szöveggel állapított meg, ez alapján a fogyatékossági támogatás iránti
kérelmet a 2. számú melléklet tartalmazza; míg az R. 10. §
(2) és (3) bekezdéseit az Rm. 190. §-a 2009. október
1-jével módosította. Mivel ezek a módosítások az indítványokban felvetett alkotmányossági problémákat érdemben
nem befolyásolták, az Alkotmánybíróság a vizsgálatot a
Fot. 23. § (3) bekezdésére, valamint az R. 9/B. § (1) bekezdése, a 10. §-nak elbíráláskor hatályos (1)–(3) bekezdései,
továbbá annak 2. és 3. számú mellékletei vonatkozásában
folytatta le.
4. Az Alkotmánybíróság beszerezte a szociális és családügyi miniszter véleményét.
III. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései:
„1. § Magyarország: köztársaság.”
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„7. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja
a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja
továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a
belső jog összhangját.
(2) A jogalkotás rendjét törvény szabályozza, amelynek
elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.”
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.”
„15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.”
„17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt
szociális intézkedésekkel gondoskodik.”
„54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek
veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”
„56. § A Magyar Köztársaságban minden ember jogképes.”
„67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről
arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő
testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(…)
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével
kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.” „70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.”
„70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek
joguk van a lehető legmagasabbszintű testi és lelki egészséghez.”
„70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak
joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség,
rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz
szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.”
„70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
„70/K. § Az alapvető jogok megsértése miatt keletkezett igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság
előtt érvényesíthetők.”
2. A Fot. indítványokkal támadott, az indítványok benyújtásakor hatályos 23. § (2) bekezdése:
„Fogyatékossági támogatásra nem jogosult az a súlyosan fogyatékos személy, aki
a) vakok személyi járadékában,
b) magasabb összegű családi pótlékban
részesül.” 3. A Fot. indítványok elbírálásakor hatályos 23. §
(3) bekezdése:
„Fogyatékossági támogatásra nem jogosult az a súlyosan fogyatékos személy, aki
a) vakok személyi járadékában,
b) magasabb összegű családi pótlékban
részesül.” 4. Az R. indítványokkal támadott, az indítványok benyújtásakor hatályos rendelkezései:
„10. § (1) A magasabb összegű családi pótlékban vagy
vakok személyi járadékában (a továbbiakban együtt:
egyéb ellátás) részesülő személy fogyatékossági támogatásra csak akkor szerezhet jogosultságot, ha az egyéb ellátásáról lemond.
(2) Amennyiben az igénylő az igénybejelentés szerint
az (1) bekezdésben foglalt ellátás(ok)ban részesül, a TÁH
– a súlyos fogyatékosság fennállása esetén – a minősítés
eredményéről a fogyatékossági támogatás várható összegének megjelölésével tájékoztatja az igénylőt. A tájékoztatással egyidejűleg a TÁH a 4. számú melléklet szerinti
nyilatkozat megküldésével felhívja az igénylő figyelmét
arra, hogy a fogyatékossági támogatásra irányuló igény
fenntartásáról – a megjelölt határidőn belül – nyilatkozzon.
(3) A TÁH a 4. számú mellékletben foglalt nyilatkozatot megküldi az egyéb ellátást folyósító szervnek azzal,
hogy az ellátás folyósítását haladéktalanul szüntesse meg,
és a megszüntetés napjáról tájékoztassa a TÁH-t. Ilyen
esetben a TÁH a fogyatékossági támogatásra való jogosultságot az egyéb ellátás folyósításának megszüntetését
követő hónap első napjától állapítja meg.”
„4. számú melléklet
a 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelethez
Nyilatkozat
a fogyatékossági támogatás igénybevételéhez Iktatószám: Alulírott nyilatkozom, hogy a fogyatékossági támogatásra való jogosultságom megállapításával egyidejűleg a
– vakok személyi járadékára,
– magasabb összegű családi pótlékra
való jogosultságomról lemondok, ezen ellátások megszüntetését – 2001. július 1-jétől,
– a fogyatékossági támogatás folyósításának kezdő
időpontjától
kérem. Kiállítás helye, kelte: ...................................... .................................................
aláírás”
5. Az R. indítványokkal támadott, az indítványok elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„9/B. § (1) A vakok személyi járadékában részesülő látási fogyatékos személy fogyatékossági támogatásra csak
akkor szerezhet jogosultságot, ha a vakok személyi járadékára való jogosultságáról lemond. A fogyatékossági támogatás iránti kérelmet a 3. számú melléklet szerinti adattartalmú, a Magyar Államkincstár által rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell előterjeszteni.
(2) A Fot. 23/A. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerinti
esetben a támogatás iránti kérelemhez a háziorvos által kiállított orvosi beutalót, valamint orvosi dokumentációt
mellékelni nem kell.
(3) A Fot. 23/A. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerinti
esetben a támogatás iránti kérelemhez kizárólag a háziorvos által kiállított orvosi beutalót kell mellékelni. Az orvosi beutalóban a háziorvos
a) feltünteti a kérelmező látási képességének a mértékét,
b) véleményt ad a kérelmező önkiszolgálási képességének minősítéséhez,
c) nyilatkozik arról, hogy ha az önkiszolgálási képesség
megállapításához a kérelmező személyes vizsgálata szükséges, a vizsgálatot a kérelmező lakóhelyén, tartózkodási
helyén vagy a vizsgálatot végző szervnél indokolt-e elvégezni.”
„10. § (1) A magasabb összegű családi pótlékban részesülő személy fogyatékossági támogatásra csak akkor szerezhet jogosultságot, ha a magasabb összegű családi pótlékra való jogosultságáról lemond. Ebben az esetben a fogyatékossági támogatás iránti kérelmet a 2. számú melléklet szerinti adattartalmú, a Magyar Államkincstár által
rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon
kell előterjeszteni.
(2) Az Igazgatóság a kérelmező bejelentése, nyilatkozata alapján – a súlyos fogyatékosság fennállása esetén – intézkedik a magasabb összegű családi pótlék folyósításának megszüntetéséről.
(3) A súlyos fogyatékosság fennállása esetén a fogyatékossági támogatás a kérelmezőt a kérelem benyújtása hónapjának első napjától illeti meg azzal, hogy a fogyatékossági támogatásra való jogosultság megállapításának és a
magasabb összegű családi pótlék megszüntetésének időpontja közötti időtartamra a két ellátás közötti különbözet
összegét egy összegben kell kifizetni a kérelmező számára. A különbözet kiutalására a fogyatékossági támogatás
folyósításának megkezdésével egyidejűleg kerül sor.”
„2. számú melléklet
a 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelethez
Fogyatékossági támogatás iránti kérelem tartalma 1. A kérelem tárgya: fogyatékossági támogatás megállapítása vagy az állapotrosszabbodás miatt a támogatás mértékének módosítása.
2. A kérelmező azonosítása és a kérelem elbírálása érdekében szükséges személyes adatok:
a) természetes személyazonosító adatai,
b) állampolgársága vagy bevándorolt, letelepedett, me
nekült jogállása,
c) TAJ-száma,
d) lakóhelye, tartózkodási helye, továbbá
e) ha gondnokság alatt áll, a gondnok neve, címe.
3. Annak megjelölése, hová kéri a kérelmező a fogyatékossági támogatás folyósítását.
4. A kérelmező nyilatkozata arról, hogy
a) vakok személyi járadékában nem részesül,
b) magasabb összegű családi pótlékban részesül-e, és ha
igen, akkor arról való nyilatkozata, hogy erről lemond, valamint
c) a támogatást folyósító szervnek 15 napon belül bejelent minden olyan, a körülményeiben bekövetkezett változást, amely a támogatásra való jogosultságot vagy annak
folyósítását befolyásolja.
5. Mellékletek:
a) orvosi beutaló,
b) a fogyatékosságot igazoló orvosi dokumentáció.”
„3. számú melléklet
a 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelethez
Vakok személyi járadékában részesülő személy
fogyatékossági támogatás iránti kérelmének tartalma
1. A kérelem tárgya:
a) a vakok személyi járadékára való jogosultságról tör
ténő lemondás és az alacsonyabb mértékű fogyatékossági
támogatás megállapítása és folyósítása iránti kérelem vagy
b) a vakok személyi járadékára való jogosultságról történő lemondás és a magasabb mértékű fogyatékossági támogatás megállapítása és folyósítása iránti kérelem.
2. A kérelmező azonosítása és a kérelem elbírálása érdekében szükséges személyes adatok:
a) természetes személyazonosító adatai,
b) állampolgársága vagy bevándorolt, letelepedett, me
nekült jogállása,
c) TAJ-száma,
d) lakóhelye, tartózkodási helye, továbbá
e) ha gondnokság alatt áll, a gondnok neve, címe.
3. Annak megjelölése, hová kéri a kérelmező a fogyaté
kossági támogatás folyósítását.
4. A kérelmező nyilatkozata arról, hogy
a) magasabb összegű családi pótlékban nem részesül,
b) a támogatást folyósító szervnek 15 napon belül beje
lent minden olyan, a körülményeiben bekövetkezett változást, amely a támogatásra való jogosultságot vagy annak
folyósítását befolyásolja, valamint
c) az 1. pont b) alpontja szerinti esetben vállalja a szakértői vizsgálatot végző szervvel való együttműködést.
5. Mellékletek: az 1. pont b) alpontja szerinti esetben orvosi beutaló.”
6. A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV.
törvény (a továbbiakban: Cst.) indítványokkal érintett rendelkezése:
„7. § (1) Családi pótlékra jogosult
(…)
d) a tizennyolcadik életévét betöltött tartósan beteg, il
letve súlyosan fogyatékos személy, feltéve, ha utána tizennyolcadik életévének betöltéséig magasabb összegű családi pótlékot folyósítottak”.
III. Az indítványok nem megalapozottak. 1. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta, hogy
megállapítható-e a Fot. 23. § (3) bekezdésének, az R.
9/B. § (1) bekezdésének, a 10. § (1)–(3) bekezdéseinek, továbbá az R. 2. és 3. számú mellékleteinek alkotmányellenessége a szerzett jogok sérelme miatt, illetőleg a kifogásolt rendelkezések alapján keletkezett-e olyan váromány,
amely a szerzett jogokkal azonos védelmet élvez.
1.1. A Fot. létrejöttének a törvény indokolása alapján kettős jogpolitikai indoka volt: egyrészt összhangot teremteni a
hazai szabályozás és a magyar részvétel szempontjából fontos nemzetközi szervezetek (Európai Unió, Európa Tanács,
ENSZ) fogyatékosok jogairól szóló egyezményei és ajánlásai között; másrészt a korábbi rugalmatlan ellátó intézményrendszer átalakítása, ennek keretében a rehabilitáció, továbbá az ellátások újraszabályozásának első lépéseként a súlyos
fogyatékossággal élő állampolgárok új, hatékonyabb ellátási
formájának bevezetése. A fogyatékossági támogatás a súlyosan fogyatékos személy esélyegyenlőségét elősegítő, havi rendszerességgel járó pénzbeli juttatás, mely nem függ a
jogosult jövedelmének nagyságától. A Fot. 23. §-a a jogosultak körét a súlyos fogyatékosságnak mint biológiai állapotnak a felsorolásával határozza meg.
Az új ellátás bevezetésével – mint a hasonló funkciót
betöltő jövedelem-kiegészítő jellegű ellátás – az egyes
munkaügyi és szociális törvények módosításáról szóló
1999. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 58. §
(5) bekezdése alapján 2001. június 30-át követő időponttól
a vakok személyi járadékára való új jogosultság nem állapítható meg, míg azoknak a személyeknek, akiknek a vakok személyi járadékára való jogosultságát 2001. július
1-jei időpont előtt állapították meg, az ellátást változatlanul tovább kell folyósítani.
Az indítványozó által kifogásolt, jelenleg a Fot 23. §
(3) bekezdésébe foglalt rendelkezések alapján az a súlyosan fogyatékos személy, aki vakok személyi járadékában,
vagy magasabb összegű családi pótlékban részesül, nem
jogosult fogyatékossági támogatásra. Ez esetben az R.
9/B. § (1) bekezdése, illetve 10. §-ának (1)–(3) bekezdései
alapján a vakok személyi járadékában részesülő látási fogyatékos személy, valamint a magasabb összegű családi
pótlékban részesülő személy csak akkor szerezhet jogosultságot, ha az előbbi ellátásokról lemond, azaz a jogosult
választása dönti el (ha mindkét ellátásra való jogosultság
feltételeinek megfelel), hogy melyik szociális ellátási formát kívánja igénybe venni. Amennyiben a fogyatékossági
támogatást választja ellátásként, úgy – az R. 2., illetve
3. melléklete szerinti adattartamú – kérelmet kell a Magyar
Államkincstárnak a rendeletben meghatározott formában
(nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon) előterjesztenie, melyben a másik ellátásról lemond.
1.2. Az indítványozók a szerzett jog sérelmét abban látják, hogy a fentiekben megjelölt két szociális ellátást nem
lehet egyidejűleg igénybe venni, így a fogyatékossági támogatásra való jogosultsághoz – a fentiek szerint – a vakok személyi járadékáról, illetve a magasabb összegű családi pótlékról le kell mondani. Az indítványozók álláspontja szerint az ellátásról való lemondás, illetve az, hogy
a fogyatékossági támogatás mellett nem válhat egyidejűleg jogosulttá mindkét szociális ellátásra az a személy, aki
mindkét ellátási forma jogosultsági feltételeinek megfelel,
a szerzett jogok védelmébe ütközik.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
„A jogbiztonság – többek között – megköveteli a megszerzett jogok védelmét, a teljesedésbe ment, vagy egyébként
véglegesen lezárt jogviszonyok érintetlenül hagyását, illetve a múltban keletkezett, tartós jogviszonyok megváltoztathatóságának alkotmányos szabályokkal való korlátozását.” [11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 81.]
„A szerzett jogok megvonása sérti a jogállamisághoz szervesen kapcsolódó jogbiztonság elvét.” [11/1991. (III. 29.)
AB határozat, ABH 1991, 34, 35.]
Az Alkotmánybíróság több határozatában utalt azonban
arra, hogy „a jogbiztonság és a szerzett jog alkotmányos
védelme nem értelmezhető akként, hogy a múltban keletkezett jogviszonyokat soha nem lehet alkotmányos szabályokkal megváltoztatni [515/B/1997. AB határozat, ABH
1998, 976, 977.; 495/B/2001. AB határozat, ABH 2003,
1382, 1390.].
Az Alkotmánybíróság a szociális biztonsághoz való jogot rögzítő alkotmányi rendelkezés értelmezése során a
32/1998. (VI. 25.) AB határozatában megállapította – többek között –, hogy az államnak a polgárai felé fennálló,
az Alkotmány szociális biztonsághoz való jogot rögzítő
70/E. §-ából eredő kötelezettségei az Alkotmányban általános jelleggel szerepelnek, és nem jelentenek alanyi jogot
egy bizonyos meghatározott jövedelem megszerzéséhez,
vagy ellátásban való részesüléshez (600/B/1993. AB határozat, ABH 1993, 671, 672.). Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a jogalkotó nagy szabadsággal
rendelkezik a szociális tárgyú szabályok alkotása terén.
E szabadságot azonban korlátozhatja a társadalom mindenkori helyzete, s végső soron határait megszabják az
Alkotmány rendelkezései. A jogalkotó tehát a gazdaság
helyzetére, az ellátórendszerek teherbírására tekintettel
alakíthatja a szociális ellátások körét mindaddig, amíg valamely az Alkotmányban rögzített elv (például a diszkrimináció tilalmának elve) nem sérül. Ebből eredően a rászorultaknak csak arra van alapvető joguk, hogy az ellátás
iránti igényük elbírálása azonos szempontok alapján, tárgyilagosan, hátrányos megkülönböztetés nélkül, az elbírálásra vonatkozó eljárási szabályok korrekt alkalmazásával
történjen [26/1993. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1993,
196, 200.; 292/B/1998. AB határozat, ABH 2000, 874,
876–877.; 137/B/1999. AB határozat, ABH 2001, 1054,
1056.; 953/B/1998. AB határozat, ABH 2002, 867, 870.;
727/B/1999. AB határozat, ABH 2003, 1124, 1127;
65/B/2002. AB határozat, ABH 2004, 1589, 1593.].
Az Alkotmánybíróság a 32/1998. (VI. 25.) AB határozata megállapította: „az Alkotmány 70/E. §-ában meghatá
rozott szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások
összessége által nyújtandó olyan megélhetési minimum állami biztosítását tartalmazza, amely elengedhetetlen az
emberi méltósághoz való jog megvalósulásához” (ABH
1998, 252.). A fentiekben megfogalmazott szociális biztonsághoz való jog azonban nem értelmezhető akként,
hogy az államnak a polgárai felé fennálló ezen kötelezettsége folytán az állampolgárnak konkrét, egyes ellátásra
való jogosultsága (így a jelen ügyben kifogásoltak alapján
vakok személyi járadékában való részesülésre való jogosultsága, vagy akár magasabb összegű családi pótlékra
való jogosultsága) keletkezne. Ez a jog ugyanis az állampolgárok számára nyújtott szociális ellátások összességére
nézve írja elő a megélhetési minimum állami biztosítását,
de az egyes ellátásokra alkotmányosan védett szerzett jogot nem hoz létre.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az indítványt
ebben a részében elutasította.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően azt vizsgálta,
hogy az indítványozók által kifogásolt szabályozás azzal,
hogy a fogyatékossági támogatásra való jogosultság feltételeként írja elő a vakok személyi járadékáról, illetve a magasabb összegű családi pótlékról való lemondást, sérti-e az
Alkotmány 54. § (1) bekezdését.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte
az emberi méltósághoz való jogot. „Az Alkotmánybíróság
az emberi méltósághoz való jogot az ún. ’általános személyiségi jog’ egyik megfogalmazásának tekinti. A modern
alkotmányok, illetve alkotmánybírósági gyakorlat az általános személyiségi jogot különféle aspektusaival nevezik
meg: pl. a személyiség szabad kibontakoztatásához való
jogként, az önrendelkezés szabadságához való jogként, általános cselekvési szabadságként, avagy a magánszférához való jogként. Az általános személyiségi jog ’anyajog’,
azaz olyan szubszidiárius alapjog, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok minden esetben felhívhatnak az egyén autonómiájának védelmére, ha az adott tényállásra a konkrét, nevesített alapjogok egyike sem alkalmazható.” [8/1990. (IV. 23.) AB határozat, ABH 1990, 42,
44–45.] Az Alkotmánybíróság a fentiek szerint az emberi
méltósághoz való jog alapján biztosít alkotmányos védelmet az önazonossághoz, a személyiség integritásához (erkölcsi integritáshoz) való jognak, vagy az önrendelkezés
jogának, külön is nevesítve és alapjogi minőségre emelve
pl. a vérségi származás kiderítéséhez való jogot [57/1991.
(XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 272, 279.], a házasságkötés szabadságának jogát [22/1992. (IV. 10.) AB
határozat, ABH 1992, 122, 123.], a fél perbeli részvételével kapcsolatos rendelkezési jogait [9/1992. (I. 30.) AB
határozat, ABH 1992, 59, 67.], vagy a névhez való jogot
[58/2001. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2001, 527.].
Az Alkotmánybíróság az emberi méltósághoz való jogból levezetett részjogosultságok korlátozhatóságáról kialakított gyakorlatát a 22/2003. (IV. 28.) AB határozatában (ABH 2003, 235, 260.) foglalta össze: az emberi méltósághoz való jog csupán az emberi státus meghatározója
ként, csak az élettel együtt fennálló egységben abszolút és
korlátozhatatlan [64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH
1991, 297, 308, 312.], anyajog mivoltából levezetett egyes
részjogosítványai (mint pl. az önrendelkezéshez, az önazonossághoz való jog) az Alkotmány 8. § (2) bekezdése
szerint bármely más alapjoghoz hasonlóan korlátozhatók
[879/B/1992. AB határozat, ABH 1996, 397, 401.;
75/1995. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1995, 376, 383.].
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az állam
akkor nyúlhat az alapjog korlátozásának eszközéhez, ha
másik alapvető jog vagy szabadság védelme, vagy érvényesülése, illetve egyéb alkotmányos érték védelme más
módon nem érhető el. Az alapjog korlátozásának alkotmányosságához szükséges, hogy a korlátozás megfeleljen az
arányosság követelményeinek: az elérni kívánt cél fontossága és az ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlya
megfelelő arányban legyenek egymással. A törvényhozó a
korlátozás során köteles az adott cél elérésére alkalmas
legenyhébb eszközt alkalmazni. [30/1992. (V. 26.) AB
határozat, ABH 1992, 167, 171.; 36/1994. (VI. 24.) AB
határozat, ABH 1994, 219, 228.; 20/2006. (V. 31.) AB
határozat, ABH 2006, 315, 323.]
Az Alkotmánybíróság szerint a támadott rendelkezések
alkotmányellenessége nem állapítható meg az Alkotmány
54. § (1) bekezdésébe ütközés miatt sem.
A fogyatékossági támogatás bevezetésével a jogalkotó
célja (mint azt a miniszteri észrevétel is kifejti) a fogyatékossághoz kapcsolódó pénzbeli ellátásoknak az egységes elven
működő, az érintettek teljes körét átfogó ellátórendszer kialakítása volt. A fogyatékossági támogatás mint új ellátás
célja – a korábban rendkívül szétaprózott és egymást átfedő,
ugyanakkor más csoportokat a szociális ellátásból kiszorító
rendszer helyett – egy áttekinthetőbb, az érintettek teljes körét átfogó ellátórendszer bevezetése volt.
Mint azt az Alkotmánybíróság jelen határozata Indokolásának III.2. pontjában már kifejtette, a szociális biztonsághoz való jog alkotmányos jogot biztosító rendelkezéseiből nem keletkezik alanyi jog meghatározott szociális ellátásban való részesüléshez. Az indítványokkal támadott
rendelkezések folytán abban az esetben, ha a jogosult
megfelel mind a magasabb összegű családi pótlékra való
jogosultság, illetve a vakok személyi járadékában való részesülés, továbbá a fogyatékossági támogatás feltételeinek, választhat, melyiket kívánja közülük igénybe venni.
A támogatási formák kialakítása a törvényhozó mérlegelésén múlik, így az egymást átfedő támogatások közötti választás – illetve az együttes jogosultság kizárása – nem alkotmányellenes.
Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozók által kifogásolt rendelkezések nem sértik az Alkotmány 54. § (1) bekezdését, ezért
az indítványokat ebben a tekintetben is elutasította.
3. Az indítványozók az Alkotmány 54. §-ának sérelmét
arra hivatkozással is állították, hogy az R. a 10. § (1) bekezdése alapján a magasabb összegű családi pótlékról nem
az arra jogosult személynek, hanem közeli hozzátartozójá
nak kell lemondania, mivel a két ellátásra nem feltétlenül
azonos személy válik jogosulttá.
Mint azt az Alkotmánybíróság jelen határozata Indokolásának 1.1. pontjában már megállapította, a fogyatékossági támogatásra 18. életévét betöltött súlyosan fogyatékos
személy, további feltételek fennállása mellett válhat jogosulttá. Így a két ellátásra való jogosultság is csak abban az
esetben állhat fenn egyidejűleg ugyanazon személynél,
amennyiben 18. életévét betöltötte. Ez esetben pedig a
Cst. 7. § (1) bekezdés d) pontja alapján családi pótlékra a
18. életévét betöltött tartósan beteg, illetve súlyosan beteg
személy, ha utána 18. életévének betöltéséig magasabb
összegű családi pótlékot folyósítottak, saját jogon [lásd
még a Módtv. 58. § (4) bekezdését, továbbá a fogyatékos
személyeknek adható egyes pénzbeli ellátásokkal összefüggő törvények módosításáról szóló 2001. évi XLI. törvény 1. és 7. § (1) és (2) bekezdéseit] válik jogosulttá. Így
az indítványozók által felvetett probléma nem áll fenn. Mivel az R. 10. § (1) bekezdése az említett érvelés alapján
sem sérti az Alkotmány 54. § (1) bekezdését, ezért az
Alkotmánybíróság az indítványokat ebben a részükben is
elutasította.
4. Az indítványozók kifogásolták továbbá, hogy a támadott rendelkezések folytán nem törvény szünteti meg az ellátások folyósíthatóságát, hanem a jogosultnak kell kötelezően lemondania, erre nézve azonban sem sérülni vélt
konkrét alkotmányos rendelkezést, sem alkotmányos indokot nem jelöltek meg. Szintén nem jelölték meg továbbá, hogy az Alkotmány 56. §-ának sérelmét mely konkrét
alkotmányos indokok alapján állítják. Az indítványozók a
Fot. 23. § (3) bekezdése a) és b) pontjainak, valamint az
R. kifogásolt rendelkezéseinek alkotmányellenességét az
Alkotmány Preambulumának, 1. §-ának, a 2. §-ának, a 7. §
(1) és (2) bekezdéseinek, a 15. §-ának, a 17. §-ának, a
67. §-ának, a 70/A. §-ának, a 70/D. § (1) bekezdésének, a
70/E. (1) és (2) bekezdéseinek, a 70/I. §-ának, valamint a
70/K. §-nak sérelmére hivatkozással is állították, ezekre
nézve azonban releváns jogi érvelést egyik esetben sem
terjesztettek elő.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint
az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el,
mely kérelemben három feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az
Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a kérelem alapjául szolgáló ok hiányában az indítvány – a tartalmi követelményeknek meg nem felelő volta miatt – érdemben nem bírálható el, ezért azt az Alkotmánybíróság
visszautasítja [18/1993. (III. 19.) AB határozat, ABH
1993, 161, 171.]
Mivel az Alkotmánybírósághoz benyújtott indítványi kérelmek – a Fot. 10. § (3) bekezdése a) és b) pontjainak, to-
vábbá az R. kifogásolt rendelkezéseinek az Alkotmány Preambulumának, 1. §-ának, a 2. §-ának, a 7. § (1) és (2) bekezdéseinek, a 15. §-ának, a 17. §-ának, az 56. §-ának, a
67. §-ának, a 70/A. §-ának, a 70/D. § (1) bekezdésének,
a 70/E. (1) és (2) bekezdéseinek, a 70/I. §-ának, valamint
a 70/K. §-nak sérelmét állító állító részeiben – az Abtv. 22. §
(2) bekezdésében rögzített feltételeknek nem feleltek meg,
ezért az Alkotmánybíróság az utólagos normakontrollra irányuló indítványt ezen részeiben – mint érdemi vizsgálatra alkalmatlant – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat 29. §
e) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
278/2017. (IX. 22.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS AZ ANGOLAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Szerződő Felek”.
Törekedve a  két ország baráti kapcsolatainak fejlesztésére és elmélyítésére, különös tekintettel a  gazdasági és
műszaki együttműködés erősítésére, az egyenlőség és a kölcsönös érdekek mentén;
Felismerve azt, hogy a gazdasági és műszaki együttműködés a szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok, valamint
a Szerződő Felek és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és nélkülözhetetlen eleme;
Meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Szerződő Felek közötti gazdasági és
kereskedelmi kapcsolatok fejlődéséhez, különösen a  kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködés
továbbfejlesztéséhez;
A Szerződő Felek kétoldalú gazdasági és műszaki együttműködésének előmozdítását és további erősítését óhajtva
népeik javára;
Az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk
A megállapodás célja
A Szerződő Felek, a  hatályos jogszabályaik által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések meghozatalával
szorgalmazzák és támogatják a gazdasági és műszaki együttműködés fejlődését a két ország között.
2. Cikk
Az együttműködés hatálya
Az 1. cikkben említett együttműködés az alábbi területekre terjed ki:
 1) gazdaság;
 2) pénzügyi szféra;
 3) bankszektor;
 4) ipar;
 5) szolgáltatóipar;
 6) idegenforgalom;
 7) fejlesztési együttműködés;
 8) műszaki együttműködés;
 9) mezőgazdaság;
10) közlekedés;
11) humánerőforrás-fejlesztés;
12) vegyipar és petrolkémiai ipar;
13) csomagolóipar;
14) információs társadalom;
15) oktatás;
16) távközlés;
17) vízgazdálkodás;
18) műszaki kutatással kapcsolatos információcsere;
19) konkrét együttműködési programokhoz szükséges szakemberek cseréje és képzése.
3. Cikk
Végrehajtás
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy az  alább felsorolt eszközökkel fejlesszék a  gazdasági és műszaki
együttműködést:
1) erősítik a  kapcsolatokat és megszilárdítják az  együttműködést a  magánszektor, a regionális és helyi
kormányzati szervek, a  kereskedelmi és iparkamarák között, valamint ösztönzik ezen szervek képviselőinek
látogatásait, így elősegítve a kétoldalú gazdasági és műszaki együttműködés megvalósítását;
2) üzleti információkat cserélnek a  jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, bátorítják a  vásárokon
és kiállításokon történő részvételt, üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák
szervezését;
3) elősegítik a  kis- és középvállalkozások nagyobb mértékű bevonását a bilaterális gazdasági kapcsolatok
területén;
4) erősítik az  együttműködést konzultációs, marketing, és szakértői szolgáltatások nyújtásában a  kölcsönös
érdeklődésre számot tartó területeken;
5) ösztönzik a  beruházási tevékenységet, vegyesvállalatok alapítását, vállalati képviseletek és fiókirodák
létesítését mindkét országban, a  Szerződő Felek országainak területén alkalmazandó jogszabályoknak
megfelelően;
6) elősegítik a régiók közötti együttműködést és a nemzetközi szintű együttműködést a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó kérdésekben; és
7) a Szerződő Felek által elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik együttműködésüket.
4. Cikk
Fizetési módok
A jelen Megállapodás keretein belül a  Szerződő Felek országainak természetes és jogi személyei közötti ügyletek
lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Szerződő Felek ösztönzik bármely
nemzetközileg elfogadott fizetési mód és szabadon átváltható valuta használatát, melyek széleskörűen használtak
nemzetközi tranzakciókban, illetve széleskörűen átválthatók a  jelentősebb nemzetközi devizapiacokon, és
amelyben az érintett szerződő felek megállapodnak.
5. Cikk
Előjogok, kedvezmények kiterjesztése
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az  valamelyik Szerződő Felet arra kötelezi,
hogy bármelyik nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból vagy más, egészében vagy részben
az adózással, vagy a tőke mozgásával kapcsolatos megállapodásból, vagy az egészében vagy részben az adózással
kapcsolatos hazai jogszabályokból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni
hasznát kiterjessze a másik félre.
6. Cikk
További megállapodások
Szükség esetén a  Szerződő Felek konkrét megállapodásokat kötnek a  jelen Megállapodás alapján a  fent említett
együttműködési területeken, és más, közös egyetértésen alapuló meghatározott projektekkel kapcsolatban.
7. Cikk
Vegyes Bizottság létrehozása, hatáskörök 1) A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából kétoldalú Vegyes Bizottság (a továbbiakban „Bizottság”)
alakul. A  Bizottság a  Szerződő Felek képviselőiből áll. A  Bizottság közös egyetértés alapján a  Szerződő Felek
országaiban felváltva ülésezik. A Bizottság elnöki tisztét a Szerződő Felek országaiban felhatalmazással rendelkező
szervek által kijelölt képviselők töltik be.
2) A Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
a) A Szerződő Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés erősítése és koordinálása;
b) A jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a jelen Megállapodásból eredő megállapodások végrehajtását
célzó javaslatok mérlegelése és támogatása;
c) Ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok elhárítása céljából.
d) A kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
8. Cikk
Vitarendezés
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a  Szerződő Felek között felmerülő viták
rendezése békés úton, konzultációk és tárgyalások révén, diplomáciai csatornákon keresztül történik.
9. Cikk
Harmadik felekkel szembeni kötelezettségek 1) A jelen Megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország
európai uniós tagságából fakadnak.
2) A jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők vagy értelmezhetők
úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak
az Európai Uniót létrehozó Szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó
kötelezettségeit.
3) A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a Szerződő Feleket arra kötelezik, hogy
bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló nemzetközi
megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni hasznát kiterjesszék
a másik félre, amelynek a Szerződő Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek.
10. Cikk
Módosítás
A jelen Megállapodás a Szerződő Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható a felek közös megegyezése
alapján. A  jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a  jelen Megállapodás 11. Cikke értelmében lép
hatályba.
11. Cikk
Hatálybalépés, hatály, felmondás 1) A jelen Megállapodás az  utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben az  egyik Szerződő Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a  másik Szerződő Felet a  jelen
Megállapodás végrehajtásához szükséges belső eljárás lefolytatásáról.
2) A jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint
automatikusan megújul újabb 5 év hosszúságú időszakokra, kivéve, ha bármely Szerződő Fél írásban minimum
hat (6) hónappal hatályának lejárta előtt arról tájékoztatja a másik Szerződő Felet, hogy a jelen Megállapodást meg
kívánja szüntetni.
3) A jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött illetve végzett
konkrét megállapodások, projektek, vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek vagy tevékenységek teljesítéséig, amennyiben a  Szerződő Felek másképp nem
döntenek.
FENTIEK HITELÉÜL, az alulírottak kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában aláírták a jelen Megállapodást,
két eredeti példányban, magyar, portugál és angol nyelven, mindegyik szöveg egyformán hiteles. Eltérés esetén
az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Készült Budapesten, 2017. június 21-én .………………………..………….……….… .………………………..………….……….…
 Magyarország Az Angolai Köztársaság
 kormánya részéről kormánya részéről”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. cikk 1. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2015. (HK 7.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi
hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
CODE NUMBER O-253 (ISO VG 68) NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül magyarországi
alkalmazásba vétel nélkül.
Témafelelős: Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF).
TICS NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül magyarországi alkalmazásba vétel nélkül.
OPERATIONS – Információs műveletek doktrína NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP),
b) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1. és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre. 5. A STANG 2576 (ED1) (RD1)
ALLIED JOINT DOCTRINE FOR THE MILITARY
CONTRIBUTION TO HUMANITARIAN ASSISTANCE – Katonai részvétel humanitárius segítségnyújtásban NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1. és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre. 6. A STANAG 7119 (ED3)
GENERIC OPEN ARCHIITECTURE FRAMEWORK
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül magyarországi alkalmazásba vétel nélkül.
Témafelelős: MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK).
PREDICTION OF CHEMICAL, BIOLOGICAL, RADIOLOGICAL AND NUCLEAR INCIDENTS (REFERENCE MAUAL) NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK Hadműveleti Csoportfőnökség
(a továbbikban: HVK HDMCSF),
b) témakezelő: MH Görgei Artúr Vegyvédelmi Információs Központ
c) a bevezetés időpontja: 2016. január 1. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVK Had
műveleti Csoportfőnöki intézkedésben, az egységesítési
egyezmény kiadása teljes terjedelemben, eredetiben angol
nyelven kerüljön kiadásra.
VICES IDENTIFICATION CATEGORIES – Repülőterek tűzoltási és műszaki mentési kategóriái NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Jogi, Igazgatási és Repülés
biztonsági Osztály,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése: mivel azt a
94/715 Nyt. számú Szakutasítás a Katonai Repülőterek
Tűzvédelméhez címen kiadott hazai szabályzó a
STANAG 3712 tartalmát lefedi, új dokumentum kiadása
nem szükséges.
RESPONSE MULTIPLE DATA BUS NATO egységesítési egyezmény előzetes nemzeti elfogadása módosításra
és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH LK,
b) témakezelő: MH LK, Haditechnikai Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése : HVK Lo
gisztikai Csoportfőnökségi kiadványban történjen, teljes
terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
PROFICIENCY OF SKILLS FOR NATO FIRE FIGHTERS – A tűzoltók minimális képességi követelményei
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és
egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Jogi, Igazgatási és Repülés
biztonsági Osztály,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 31. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnok intézkedésben, az egységesítési egyezmény
kiadása teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven
kerüljön kiadásra.
CONTRIBUTION TO PEACE SUPPORT NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK HDMCSF,
b) témakezelő: HVK HDMCSF,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1.és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVK Had
műveleti Csoportfőnöki intézkedésben, az egységesítési
egyezmény teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven
kerüljön kiadásra.
NUCLEAR (CBRN) HAZARD MANAGEMENT FOR
AIRLIFT OPERATIONS – ABV veszély kezelése légi
szállítás során NATO egységesítési egyezmény nemzeti
hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Szárazföldi Hadműveleti és
Kiképzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. szeptember 1.és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
PK intézkedésben, az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
PROTECTION NATO egységesítési egyezmény nemzeti
hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK HDMCSF,
b) témakezelő: MH ÖHP Szárazföldi Hadműveleti és
Kiképzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1. és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVK Had
műveleti Csoportfőnöki intézkedés történjen, az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben, eredetiben angol
nyelven kerüljön kiadásra.
MENT (RSOM) PROCEDURES
NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba lép
tetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK LOGCSF,
b) témakezelő: MH LK,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1.és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVK Lo
gisztikai Csoportfőnöki intézkedés történjen, az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben, eredetiben angol
nyelven kerüljön kiadásra.
STABILITY ACTIVITIES AND TASKS – Útmutató
a harcászati stabilizáló tevékenységek és feladatok végrehajtására NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Szárazföldi Hadműveleti és
Kiképzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1.és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
PK intézkedésben történjen, az egységesítési egyezmény
teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön
kiadásra.
TIFICATION OF BIOLOGICAL, CHEMICAL AND
RADIOLOGICAL AGENTS (SIBCRA) – Kézikönyv az
ABV mintavétel és azonosítás végrehajtására NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a
következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Szárazföldi Hadműveleti és
Kiképzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. szeptember 1.és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
PK intézkedésben történjen, az egységesítési egyezmény
teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön
kiadásra.
ványosított nyelvismereti szintek NATO egységesítési
egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK SZCSF,
b) témakezelő: HVK SZCSF,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1. és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése HVK
SZCSF intézkedésben történjen, az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Híradó, Informatikai és Infor
mációvédelmi Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. augusztus 1. és
d) bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
PK intézkedésben történjen, az egységesítési egyezmény
teljes terjedelemben, eredetiben angol nyelven kerüljön
kiadásra.
19. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes