text:
487/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a személy- és vagyonőr, a magánnyomozó, az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységével, valamint a fegyveres biztonsági őrséggel kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárások eltérő és kiegészítő szabályairól.
A Kormány
a személy- és vagyonvédelmi, valamint a  magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény 76.  §
c) pontjában kapott felhatalmazás,
a II. és III. Fejezet tekintetében az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek
az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 24/A. §-ban kapott felhatalmazás alapján,
a IV. Fejezet tekintetében a  fegyveres biztonsági őrségről, a  természetvédelmi és a  mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi
CLIX. törvény 30. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A SZEMÉLY- ÉS VAGYONVÉDELMI, VALAMINT A MAGÁNNYOMOZÓI TEVÉKENYSÉGGEL KAPCSOLATOS
ELJÁRÁSOK
1. Hatáskör 1. § A működési engedéllyel, valamint az  igazolványok kiállításával kapcsolatos eljárások során első fokon
a  rendőrkapitányság jár el. Az  elsőfokú döntéssel szembeni fellebbezést a  megyei, fővárosi rendőr-főkapitányság
bírálja el. Felügyeleti szervként a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság jár el.
2. A kérelem 2. § (1) A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény
(a továbbiakban: Szvmt.) 5.  § (1)  bekezdésében meghatározott működési engedély (a  továbbiakban: működési
engedély) iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a folytatni kívánt tevékenység Szvmt. szerinti megnevezését,
b) az  egyéni vállalkozó családi és utónevét, születési családi és utónevét, születési helyét és idejét, anyja
születési családi és utónevét, állampolgárságát (a  továbbiakban együtt: személyazonosító adatait),
a vállalkozás székhelyét, telephelyét, fióktelepét,
c) a vállalkozás cégbírósághoz bejelentett vezető tisztségviselőinek személyazonosító adatait,
d) a  vállalkozás cégjegyzék szerinti nevét és rövidített nevét, formáját, székhelyét, telephelyét, fióktelepét,
levelezési címét, az Szvmt. 74. § 18. pontjában meghatározott EGT-államban – ide nem értve Magyarországot –
(a  továbbiakban: más EGT-állam) alapított vállalkozás esetén annak cégbíróságnál bejelentett magyarországi
fióktelepét, illetve a tevékenység végzésének helyét, a Magyarországon lakóhellyel nem rendelkező természetes
személy vagy külföldi jogi személy képviselőnek a cégbíróságnál bejelentett kézbesítési meghatalmazottja nevét
és címét,
e) a  cégjegyzékszámot, nem Magyarországon alapított vállalkozás esetében a  nyilvántartási számot, egyéni
vállalkozás esetén a vállalkozó nyilvántartási számát vagy az egyéni vállalkozói igazolványának számát,
f ) a  tevékenységet szakmailag szervező vagy irányító személy személyazonosító adatait, az  Szvmt. 5.  §
(1)  bekezdés a)  pontja vagy 5/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti igazolványának (a  továbbiakban együtt:
igazolvány) számát,
g) az ügyfél cégszerű aláírását,
h) az  Szvmt. 5.  § (1)  bekezdés a)  pontjában felsorolt, az  Szvmt. hatálya alá eső tevékenységet végző
személyazonosító adatait, valamint igazolványának vagy az Szvmt. 70. § (1) bekezdése szerinti határozatnak
a számát.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem során az ügyfél igazolja, hogy
a) a vállalkozás által végezni kívánt tevékenységre vonatkozóan az Szvmt. 5. § (1) bekezdés b) pontja vagy 5/A. §
(1) bekezdés b) pontja szerinti felelősségbiztosítási szerződéssel rendelkezik,
b) a  vállalkozás vezető tisztségviselői, tulajdonosai, tagjai, illetve a  tevékenységet szakmailag irányító személy
vagy személyek nem állnak az  Szvmt. 3.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott korlátozó rendelkezések
hatálya alatt.
(3) A  (2)  bekezdés b)  pont igazolására a  vállalkozás cégjegyzék szerinti képviselőjének, illetve az  egyéni vállalkozó
– az  érintettek személyazonosító adatait is tartalmazó – nyilatkozata is elfogadható, ha a  nyilatkozatban
a nyilatkozatot tevő a hatóság félrevezetésének jogkövetkezményét tudomásul vette.
(4) A  Magyarországon alapított vállalkozás magyar állampolgársággal nem rendelkező vezető tisztségviselője, illetve
az  az Szvmt. 74.  § 17.  pontjában meghatározott, a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy
(a  továbbiakban: a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy), aki az  egyéni vállalkozáshoz
szükséges bejelentési kötelezettségének eleget tett, a  kérelem benyújtását megelőző három hónapon belül
hatályos adatok szerinti büntetlen előéletét, valamint azt, hogy nem esik az  Szvmt. 6.  § (3)  bekezdésében
meghatározott korlátozó rendelkezés hatálya alá, különösen a  lakóhelye szerinti ország illetékes hatósága
által kiállított okirattal igazolhatja. A  külföldön kiállított okirat akkor bizonyító erejű – kivéve, ha nemzetközi
szerződésből, illetve nemzetközi viszonossági gyakorlatból más következik –, ha a kiállítás helye szerinti országban
működő magyar külképviseleti hatóság diplomáciai felülhitelesítéssel látta el. A nem magyar nyelven kiállított okirat
hiteles magyar nyelvű fordítással együtt alkalmas a benne foglalt tények igazolására.
(5) A más EGT-államban alapított vállalkozás által benyújtott engedély iránti kérelemnek az (1) bekezdés a), b), d), e) és
g) pontjában meghatározott adatokat, valamint az igazolvány vagy az Szvmt. 70. § (1) bekezdése szerinti határozat
számát kell tartalmaznia, a  kérelem során továbbá a  más EGT-államban kiállított, hitelesen lefordított formában
igazolni kell a vállalkozással kapcsolatos adatokat.
3. § (1) Az igazolvány kiadása iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) az ügyfél személyazonosító adatait, lakóhelyét és tartózkodási helyét, személyazonosságot igazoló hatósági
igazolványának típusát és számát,
b) az ügyfél arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy nem áll az Szvmt. 3. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott
korlátozó rendelkezések hatálya alatt,
c) az igazolvány típusának megnevezését,
d) az ügyfél aláírását.
(2) Az Szvmt. 70. § (1) bekezdése szerinti határozat kiadása iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) az  ügyfél személyazonosító adatait (anyja családi és utóneve kivételével), külföldi lakcímét,
személyazonosságát és magyarországi tartózkodását igazoló hatósági okmány típusát és számát,
amennyiben Magyarországon lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem rendelkezik, a tevékenység gyakorlásának
helyét és magyarországi levelezési címét,
b) az igazolvány típusának megnevezését,
c) az ügyfél aláírását.
(3) Az igazolvány kiadása iránti kérelem során az ügyfélnek igazolnia kell
a) az iskolai végzettségét vagy szakképesítését,
b) magánnyomozó esetében továbbá legalább középiskolai végzettségét,
c) az Szvmt. 3. § (2) bekezdésének rendelkezésével érintett személy esetében az állományilletékes parancsnoka
engedélyét, és ennek keretében az engedélyezett munkavégzés helyét, idejét és időtartamát,
d) ha az ügyfél helyett képviselő jár el, a meghatalmazást,
e) azt, hogy az Szvmt. 3. § (1) és (2) bekezdése alapján az igazolványban megjelölt tevékenységet folytathat,
f ) továbbá a rendész munkakör ellátását.
(4) A  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy által benyújtott kérelem során az  ügyfélnek
igazolnia kell, hogy az  Oktatási Hivatal a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló jogszabályban
meghatározottak szerint a  más EGT-államban kiállított, a  tevékenység személyes végzésére jogosító okiratot
határozatával elismerte, valamint a (3) bekezdés d) pontjában foglaltakat.
4. § (1) A  vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenység
engedélyezésére, az  igazolvány kiállítására, a határozat kiadására irányuló közigazgatási hatósági eljárás miniszteri
rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetését a kérelem benyújtásakor igazolni kell.
(2) Elektronikus ügyintézés esetén a  díj megfizetésének igazolása érdekében az  illetékekről szóló törvény
rendelkezéseinek megfelelően kell eljárni.
3. A kérelemben foglaltak vizsgálata 5. § (1) A  működési engedély, igazolvány kiadására jogosult rendőrkapitányság az  Szvmt. 3.  § (1) és (2)  bekezdésében
foglalt korlátozó rendelkezésre vonatkozó nyilatkozat tartalmát a  rendvédelmi szerv személyügyi szolgálatának
megkeresésével akkor ellenőrzi, ha az  eljárása során az  összeférhetetlenségre okot adó körülmény merül fel.
Ha az eljáró hatóságnak a működési engedély, igazolvány kiadását követően jut tudomására az összeférhetetlenség,
arról haladéktalanul köteles értesíteni az  érintett személyügyi szolgálatot, egyidejűleg intézkedik a  működési
engedély, igazolvány visszavonása érdekében.
(2) Az igazolvány kiadását kérelmező ügyfél cselekvőképességére vonatkozó adatot az Országos Bírósági Hivatal útján
az igazolvány kiadására jogosult rendőrkapitányság ellenőrzi.
6. § (1) A  más EGT-államban alapított vállalkozás által benyújtott engedély iránti kérelem esetében az  Szvmt. 67.  §
(2) bekezdése szerinti okirat, valamint az Szvmt. 5/A. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felelősségbiztosítási szerződés
hitelességét az eljáró szerv a külföldi hatóság megkeresése útján vizsgálhatja.
(2) Az  Szvmt. 70.  § (2)  bekezdésében meghatározott okirat hitelességét az  eljáró szerv a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium megkeresésével vizsgálhatja.
4. A hatóság döntésével kapcsolatos szabályok 7. § A működési engedély melléklete a vállalkozásnál az Szvmt. hatálya alá tartozó tevékenységet személyesen végzők
személyazonosító adatait tartalmazza.
8. § (1) A  más EGT-államban alapított vállalkozás számára Magyarországon kiadott engedélynek az  Szvmt. 67.  §
(3)  bekezdésében meghatározott adatokon kívül a  más EGT-államban kiállított okirat számát és kibocsátójának
megnevezését is tartalmaznia kell.
(2) A  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy részére kiadott engedélynek a  más EGT-államban
kiállított okirat számát és kibocsátójának megnevezését is tartalmaznia kell.
5. Hatósági nyilvántartás 9. § A nyilvántartott adatokban történő változást a  vállalkozó köteles a  tárgyhót követő hónap ötödik napjáig
a  működési engedély kiadására jogosult rendőrkapitányságnak bejelenteni. A  rendőrkapitányság
a  foglalkoztatottak adataiban bekövetkezett változást az  ügyfél által a  változásbejegyzési kérelem mellékleteként
benyújtott lista alapján új melléklet kiadásával tudomásul veszi.
6. Hatósági ellenőrzés 10. § (1) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv az  Szvmt. 8.  § (5)  bekezdésében meghatározott
ellenőrzési jogkörében végrehajtott ellenőrzésről jegyzőkönyvet vesz fel. A  jegyzőkönyv egy példányát
az  ellenőrzött személynek, a  vállalkozás jelen lévő képviselőjének az  ellenőrzést követően át kell adni. Az  érintett
távolléte esetén a  jegyzőkönyvet legkésőbb az  ellenőrzés napjától számított tíz napon belül az  ellenőrzött
rendelkezésére kell bocsátani, emellett az  ügyfelet tájékoztatni kell arról, hogy az  ellenőrzéssel kapcsolatban
a jegyzőkönyv rendelkezésre bocsátásától számított öt napon belül nyilatkozatot tehet.
(2) Ha a hatóság az ellenőrzés során jogsértést nem tapasztal, abban az esetben jegyzőkönyv felvétele helyett hivatalos
feljegyzést is készíthet, amelyet az  ellenőrzött személynek vagy a  vállalkozás jelen lévő képviselőjének kérelmére
a helyszínen átad vagy részükre az ellenőrzés befejezésétől számított tíz napon belül megküld.
(3) Ha az  Szvmt. szabályait megszegő jogsértése nem indokolja az  igazolvány helyszíni elvételét, felügyeleti bírság
kiszabását, illetve a  működési engedély visszavonását, az  ellenőrzött személyt – a  jegyzőkönyvben rögzített
módon – figyelmeztetni kell a  jogsértés megszüntetésére, valamint a  jogsértés következményeként alkalmazható
szankcióra. A jegyzőkönyv az igazolvány vagy határozat átvételi elismervényeként is alkalmazható.
11. § A hatóság az Szvmt. 11. § (2) bekezdés c) pontja szerinti büntetőeljárás esetén – az Szvmt. 8. §-a szerinti nyilvántartás
igénybevételével – ellenőrzi, hogy az  eljárás alá vont személy rendelkezik-e igazolvánnyal. Ha  az  érintett személyés vagyonőri, magánnyomozói, biztonságtechnikai tervező, szerelő, mechanikai vagyonvédelmi rendszert tervező,
szerelő, mechanikai vagyonvédelmi rendszert szerelő, biztonságtechnikai szerelő, vagyonvédelmi rendszert tervező,
szerelő, valamint vagyonvédelmi rendszert szerelő igazolvánnyal rendelkezik, a  rendőr az  igazolványt átvételi
elismervény ellenében köteles elvenni, majd azt – az  elvétel okának megjelölésével – az  igazolvány bevonására
jogosult rendőrkapitányságnak három napon belül megküldeni. E rendelkezést kell alkalmazni a szabad mozgás és
tartózkodás jogával rendelkező személynek a tevékenység személyes végzését engedélyező határozatára is.
12. § (1) Az Szvmt. 12. § (1) bekezdése alapján a személy- és vagyonvédelmi tevékenység vagy az Szvmt. 13. § (1) bekezdése
alapján a  magánnyomozói tevékenység, a  vagyonvédelmi rendszert tervező és szerelő tevékenység, valamint
a vagyonvédelmi rendszert szerelő tevékenység végzésére jogosító, a hatóság által kiállított igazolványt, valamint
a biztonságtechnikai tervezőtől, szerelőtől, a biztonságtechnikai szerelőtől, a mechanikai vagyonvédelmi rendszert
tervezőtől, szerelőtől, illetve mechanikai vagyonvédelmi rendszert szerelőtől elvett igazolványt az  intézkedő
rendőr köteles – a  jegyzőkönyv vagy rendőri jelentés egy példányával együtt – az  annak kiadására jogosult
rendőrkapitányságnak haladéktalanul továbbítani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  rendőrkapitányság a  jegyzőkönyvben, jelentésben leírtak alapján dönt
az Szvmt. 11. § (2) bekezdésében foglalt visszavonásról, bevonásról, illetve az igazolvány visszaadásáról.
13. § Ha a  hatóság a  hatósági ellenőrzés során az  Szvmt. 11.  § (2)  bekezdésében foglalt körülményt észlel, nincs helye
annak, hogy az  ügyfelet – a  jogszabálysértő állapotra történő figyelemfelhívás mellett, megfelelő határidő
megállapításával és a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel – végzésben kötelezze a  jogsértő állapot
megszüntetésére.
II. FEJEZET
AZ EGYES RENDÉSZETI FELADATOKAT ELLÁTÓ SZEMÉLYEK SZOLGÁLATI IGAZOLVÁNYÁVAL ÉS SZOLGÁLATI
JELVÉNYÉVEL KAPCSOLATOS HATÓSÁGI ELJÁRÁS
14. § Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az  iskolakerülés
elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvény szerinti, a  rendészeti feladatokat ellátó személy szolgálati
igazolványa és szolgálati jelvénye kiállításával, bevonásával és visszavonásával kapcsolatos eljárások során első
fokon a  megyei, fővárosi rendőr-főkapitányság jár el. Az  elsőfokú döntéssel szembeni fellebbezést az  Országos
Rendőr-főkapitányság bírálja el. Felügyeleti szervként a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság jár el.
III. FEJEZET
AZ EGYES RENDÉSZETI FELADATOKAT ELLÁTÓ SZEMÉLYEK INTÉZKEDÉSE ELLEN A RENDŐRSÉGHEZ
BENYÚJTOTT PANASZ
15. § Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az  iskolakerülés
elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 22. § (4) bekezdés b) pontja szerinti panaszt első
fokon a rendőrkapitányság bírálja el.
Az elsőfokú döntéssel szembeni fellebbezést a  megyei, fővárosi rendőr-főkapitányság bírálja el. Felügyeleti
szervként a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság jár el.
IV. FEJEZET
A FEGYVERES BIZTONSÁGI ŐRSÉGGEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK
16. § (1) A  fegyveres biztonsági őrség létrehozásával, megszüntetésével, valamint a  fegyveres biztonsági őrzés
elrendelésével kapcsolatos közigazgatási hatósági eljárásokat, továbbá a  fegyveres biztonsági őrség lőfegyverrel,
lőszerrel és más kényszerítő eszközzel való ellátásának engedélyezésével kapcsolatos közigazgatási hatósági
eljárásokat – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – az Országos Rendőr-főkapitányság folytatja le.
(2) Az Országos Rendőr-főkapitányság felügyeli a több megye területén vagy országosan működő, valamint a megyei,
fővárosi rendőr-főkapitányságok szervezetében létesített fegyveres biztonsági őrségek tevékenységét.
(3) A  Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtéren, valamint a  légiforgalmi irányító szolgálat központi
létesítményében működtetett fegyveres biztonsági őrség tekintetében a  fegyveres biztonsági őrségről,
a  természetvédelmi és a  mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 4.  §-ában meghatározott hatósági
feladatokat a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság látja el.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdés hatálya alá nem tartozó, a  fegyveres biztonsági őrségről, a  természetvédelmi és a  mezei
őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 4. §-ában foglalt közigazgatási hatósági hatásköröket a megyei, fővárosi
rendőr-főkapitányság gyakorolja.
17. § A fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 10/A. §-a
szerinti, a  rendőrség hatáskörébe tartozó panaszt első fokon a rendőrkapitányság bírálja el. Az elsőfokú döntéssel
szembeni fellebbezést a  megyei, fővárosi rendőr-főkapitányság bírálja el. Felügyeleti szervként a  fellebbezés
elbírálására jogosult hatóság jár el.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
19. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
20. § E rendelet I. Fejezete
a) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz
való jogáról, valamint az  1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a  64/221/EGK, a  68/360/EGK,
a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
24. cikkének,
b) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
5. cikk (3) bekezdésének és 9–11. cikkének
való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1792/2014. (XII. 19.) Korm. határozata az NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság feladatkörének bővülésével összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program
(a  továbbiakban: KEHOP) terhére finanszírozott szennyvízelvezetési és -tisztítási, hulladékgazdálkodási és
az  ivóvízminőség-javító projektekkel összefüggő feladatait az  NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) bevonásával lássa el,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve –
gondoskodjon a Társaság feladatkörének bővülése következtében szükséges szervezeti átalakításokról és – az európai
uniós forrásból finanszírozott projektek tekintetében releváns összeférhetetlenségi szabályok figyelembevételével –
készítse el a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, valamint a Társaság 1. pont szerinti feladatainak ellátásával összefüggő
közjogi szervezetszabályozó eszközök módosítását,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Társaság 1. pont szerinti
feladatainak ellátásához biztosítsák az  európai uniós fejlesztési programok végrehajtását támogató egységes
monitoring és információs rendszer infrastrukturális feltételeit, valamint annak használatát,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve –
gondoskodjon a  KEHOP terhére kiírt pályázati felhívásoknak az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé
vállalt kötelezettséggel összefüggő, a  2007–2013 programozási időszakban a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési
miniszter hatáskörébe utalt beruházások, valamint a 2014–2020 programozási időszakban a szennyvízelvezetési és
-tisztítási, a hulladékgazdálkodási és az ivóvízminőség-javító beruházások megvalósításáról szóló 339/2014. (XII. 19.)
Korm. rendeletnek történő megfeleltetésről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  belügyminisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
–  a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyeztetve – biztosítsák a  Társaság feladatkörének 1.  pont szerinti
bővüléséhez szükséges költségvetési többletforrást, a feladatok ellátásához a megfelelő szakértelemmel rendelkező
humánkapacitást és infrastrukturális feltételeket,
Felelős: belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel és a  nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve – készítsen jelentést a  Kormány részére az  1–5.  pontban meghatározott feladatok
végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. február 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1433/2017. (VI. 29.) Korm. határozata a TOP-2.1.2-15-HE1-2016-00006 azonosító számú („Füzesabony, a zöld város – belvárosi területek rehabilitációja” című) és a TOP-2.1.1-15-VE1-2016-00002 azonosító számú („Felhagyott ipari-szolgáltató peremterület környezeti rehabilitációja” című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-2.1.2-15-HE1-2016-00006 azonosító számú, „Füzesabony, a  zöld város – belvárosi területek
rehabilitációja” című és
b) a TOP-2.1.1-15-VE1-2016-00002 azonosító számú, „Felhagyott ipari-szolgáltató peremterület környezeti
rehabilitációja” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a  továbbiakban: projektjavaslatok)
támogatásával az 1. melléklet szerint,
2. egyetért a projektjavaslatok támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2019. (V. 23.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés g)  pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank
szervezeti felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a  Magyar Nemzeti Bank igazgatósága
92/2019. (05. 10.) számú határozata alapján – az  1.  mellékletet képező Szervezeti és Működési Szabályzatban
foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2019. május 13-tól kell alkalmazni.
 (2) Hatályát veszti
a) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2018. (XII. 17.) MNB utasítás,
b) a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2018. (XII. 17.) MNB utasítás
módosításáról szóló 1/2019. (II. 27.) MNB utasítás,
c) a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2018. (XII. 17.) MNB utasítás
módosításáról szóló 2/2019. (IV. 30.) MNB utasítás,
d) a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2018. (XII. 17.) MNB utasítás
módosításáról szóló 3/2019. (V. 10.) MNB utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
131/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Juhászné dr. Bartha
Ildikót 2016. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
465/2013. (XII. 5.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és az Uruguayi Keleti Köztársaság Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Uruguayi Keleti Köztársaság Kormánya
között a  gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS AZ URUGUAYI KELETI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és az Uruguayi Keleti Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő felek)
felismerve, hogy a gazdasági és műszaki együttműködés a Szerződő felek és állampolgáraik közötti erős és hosszú
távú kétoldalú kapcsolatok fejlesztésének és a kölcsönös bizalomnak nélkülözhetetlen eleme;
azzal a  meggyőződéssel, hogy ez  a  Megállapodás hozzájárul a  Szerződő felek közötti gazdasági kapcsolatok,
különösen a  kölcsönösen előnyös gazdasági, műszaki és technológiai együttműködések fejlesztéséhez az  új
világgazdasági környezetben;
attól a  szándéktól vezérelve, hogy előmozdítsák és tovább erősítsék kétoldalú gazdasági és műszaki
együttműködésüket állampolgáraik érdekében;
az alábbiakban állapodnak meg:
1. cikk
A Szerződő felek – hatályos jogszabályaik keretén belül – megfelelő intézkedésekkel előmozdítják a  kölcsönösen
előnyös gazdasági és műszaki együttműködés továbbfejlesztését.
2. cikk
A jelen Megállapodásban említett együttműködés kiterjed a két ország közötti együttműködés és közös projektek
megvalósításának ösztönzésére az alábbi területeken:
– vasút- és kikötőfejlesztés;
– mezőgazdaság és élelmiszer-feldolgozás;
– környezetvédelem;
– ipar;
– egészségügy;
– energiaipar;
– közlekedés;
– tudomány és technológia;
– kőolaj- és földgázipar;
– vízgazdálkodás;
– szolgáltatások;
– vegyipar és petrolkémiai ipar;
– oktatás;
– telekommunikáció és információs társadalom;
– építőipar, valamint a Szerződő felek által meghatározott további területek.
3. cikk
A Szerződő felek szélesebb körű és fokozottabb együttműködésre törekszenek az  alábbiakban meghatározott
módon:
1. az üzleti szövetségek, kormányintézmények, regionális és helyi szervezetek, kamarák közötti kapcsolatok és
együttműködés, valamint ezen intézmények képviselői látogatásainak előmozdításával, továbbá a gazdasági
és műszaki együttműködés egyéb formáinak támogatásával és erősítésével;
2. a jelen Megállapodás megvalósításához kapcsolódó üzleti információk megosztásával, a szakkiállításokon- és
vásárokon történő részvétel, valamint üzleti rendezvények, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák
szervezésének ösztönzésével;
3. a magánszektorban működő kis- és középvállalkozásoknak a  kétoldalú gazdasági kapcsolatokban történő
fokozottabb részvételének ösztönzésével;
4. a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken a  konzultációs, marketing, tanácsadási és szakértői
szolgáltatások nyújtásában történő együttműködés ösztönzésével;
5. a Szerződő felek országainak területén a  befektetői tevékenység, közös vállalatok alapításának, valamint
cégképviseletek és fiókintézmények létrehozásának ösztönzésével;
6. a régióközi és nemzetközi együttműködés előmozdításával a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó
területeken;
7. a nemzeti fejlesztési programokhoz és projektekhez kapcsolódó információk egymással történő
megosztásával, vállalkozóknak a projektek megvalósításába történő bevonása révén;
8. az együttműködés kiterjesztése és erősítése érdekében a Szerződő felek által a későbbiekben meghatározott
egyéb módszerekkel.
4. cikk
Szükség esetén a  Szerződő felek kölcsönös egyetértés alapján a  fent meghatározott együttműködési területeken
külön megállapodásokat, valamint további egyedi projekteket hozhatnak létre a jelen Megállapodás alapján.
5. cikk
A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása érdekében a Szerződő felek egy, az általuk delegált képviselőkből
álló vegyes bizottságot hoznak létre. A vegyes bizottság kölcsönös megegyezés szerint felváltva ülésezik a Szerződő
felek országaiban. A  külgazdaságért felelős magyar minisztérium, valamint az  Uruguayi Keleti Köztársaság
Külügyminisztériuma által kijelölt képviselők közösen elnökölik az üléseket.
A vegyes bizottság feladatai többek között az alábbi területekre terjednek ki:
a) a Szerződő felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
b) a jelen Megállapodás és az  annak alapján kötött további egyedi megállapodások végrehajtására tett
javaslatok elősegítése és mérlegelése;
c) ajánlások kidolgozása a jelen Megállapodás értelmében létrejött megállapodások és projektek végrehajtását
akadályozó tényezők elhárítására;
d) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok érdekében új fejlesztési lehetőségek beazonosítása.
6. cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő jogvitákat egyeztetések és
tárgyalások útján, illetve diplomáciai csatornákon keresztül, békés úton rendezik egymással a Szerződő felek.
7. cikk
A jelen Megállapodás semmilyen módon nem sértheti Magyarországnak az  Európai Unió tagállamaként vállalt
kötelezettségeit, és az  Uruguayi Keleti Köztársaságnak a  Déli Közös Piac (MERCOSUR) tagállamaként vállalt
kötelezettségeit. Ennek megfelelően a  jelen Megállapodás rendelkezéseit sem részben, sem egészben nem lehet
úgy idézni vagy értelmezni, hogy az  érvénytelenítse, módosítsa vagy más módon befolyásolja Magyarországnak
az  Európai Unió alapját képező szerződésekből, továbbá az  Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából
származó kötelezettségeit, valamint az  Uruguayi Keleti Köztársaságnak a  MERCOSUR tagállamaként vállalt
kötelezettségeit.
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető olyan kötelezettségvállalásként, amelynek értelmében
a  Szerződő felek bármely jelenlegi vagy jövőbeli közös piac, szabadkereskedelmi terület, vámunió vagy más
nemzetközi szerződés tagjaként élvezett bánásmódot, kedvezményt vagy kiváltságot kiterjesztenének a másik félre,
annak jelenlegi vagy jövőbeli előnye érdekében.
8. cikk
A jelen Megállapodást a  Szerződő felek közös megegyezéssel, írásbeli megállapodás formájában módosíthatják.
A jelen Megállapodás bármely módosítása a jelen Megállapodás 9. cikke szerint lép hatályba.
9. cikk
A jelen Megállapodás a  Szerződő felek saját belső jogrendje szerint az  annak végrehajtásához szükséges
alkotmányos követelmények teljesüléséről az  egyik Szerződő fél által a  másiknak a  diplomáciai úton megküldött
utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
A jelen Megállapodás 5 (öt) évig érvényes, és lejáratkor további öt éves periódusra vagy periódusokra
automatikusan megújul mindaddig, amíg valamelyik Szerződő fél az  esedékes lejárat előtt legalább 6 (hat)
hónappal írásban nem értesíti a másik felet arról, hogy meg kívánja szüntetni a jelen Megállapodást.
10. cikk
A jelen Megállapodás megszűnése nincs hatással a  jelen Megállapodás értelmében született más külön
megállapodások, projektek vagy tevékenységek érvényességére vagy időtartamára azok teljesítéséig, hacsak
a Szerződő felek másként nem állapodnak meg.
Kelt 2013. év november hó 28. napján két eredeti példányban, magyar, spanyol és angol nyelven. Az  okirat
valamennyi nyelven egyaránt hiteles. A  jelen Megállapodás rendelkezéseinek eltérő értelmezése esetén az  angol
nyelvű változat az irányadó.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA AZ URUGUAYI KELETI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
 RÉSZÉRŐL RÉSZÉRŐL
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 9. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  külgazdaságért és a  Kárpát-medencei Gazdasági Övezet
gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter gondoskodik. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2018. (VIII. 14.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkárának irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk rendjéről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60.  §  (2)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23.  §  (4)  bekezdés c)  pontjára, valamint az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
16/2018.  (VII. 26.) EMMI utasítás 1.  melléklet 3.  § (4)  bekezdésére – a  miniszterelnök jóváhagyásával – a  következő utasítást
adom ki:
1. § Az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős
államtitkárának (a továbbiakban: államtitkár) irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk
rendjéről szóló szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ha ez  az utasítás eltérően nem rendelkezik, az  államtitkár irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladataira
és eljárásuk rendjére az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 16/2018. (VII. 26.)
EMMI utasítást (a továbbiakban: EMMI SZMSZ) kell megfelelően alkalmazni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkárának
irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladatairól és eljárásuk rendjéről szóló 48/2016. (X. 14.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
176/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. pataki Istvánnét
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2009. (IV. 24.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium és a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó egyes szervezetek éves és havi munkaterveinek elkészítésével összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének c) és f) pontja alapján – a Honvédelmi Minisztérium szervei, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó egyes szervezetek
éves és havi munkaterveinek elkészítésével összefüggő
feladatokról – az alábbi
utasítást adom ki: Az utasítás hatálya 1. §
Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium
szervezeti egységeire (a továbbiakban: HM-szervek), a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre (a továbbiakban: HM-szervezetek), a Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetemre (a továbbiakban:
ZMNE), a HM Állami Egészségügyi Központra (a továbbiakban: HM ÁEK), a HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre (a továbbiakban: HVKF közvetlen szervezetek).
A munkatervezés célja 2. § (1) A munkatervezés célja a Magyar Köztársaság Nemzeti Biztonsági Stratégiájából és a Nemzeti Katonai Stratégiájából, a jogszabályokból, az állami irányítás egyéb jogi
eszközeiből, a Kormány munkatervéből, a haderőfejlesztés irányait hosszú és rövid távra meghatározó tervekből
ezen utasítás hatálya alá tartozó szervekre/szervezetekre
háruló feladatok lebontása a tárgyévre, illetve tárgyhónapra, továbbá a feladatok végrehajtásának összehangolása a
felelős és az együttműködő szervek között.
(2) A munkaterv biztosítja a feladatok kidolgozásának
és az előterjesztések határidejének meghatározását, továbbá a feladatok végrehajtásának számonkérhetőségét.
A tervezés szintjei 3. § (1) A Honvédelmi Minisztériumban éves és havi munkaterv készül. A HM-szervek – a titkárságok kivételével –
havi munkatervet, a HM-szervezetek, a ZMNE, a HM
ÁEK, valamint a HVKF közvetlen szervezetek éves és
havi munkatervet készítenek.
(2) A Honvédelmi Minisztérium éves munkaterve – a
Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának (a továbbiakban: HM SZMSZ) figyelembevételével – azokat a feladatokat tartalmazza, amelyek valamely HM-szerv, HM-szervezet, a ZMNE, a HM ÁEK
vagy HVKF közvetlen szervezet felelősségi körébe tartoz
nak, és a végrehajtásában az 1. §-ban meghatározott szervek, szervezetek a tárgyévben részt vesznek, és/vagy
olyan jelentőségűek, amelyeket országgyűlési, kormányzati, miniszteri, államtitkári, kabinetfőnöki, szakállamtitkári, HVKF-i döntésre kell előterjeszteni, továbbá, ha a
feladatvégzésre más központi közigazgatási szervvel
együttműködésben kerül sor.
(3) Az éves munkatervben a honvédelmi miniszter által
a tárca és a Magyar Honvédség egészére, a szakállamtitkárok és a kabinetfőnök által az alárendelt szerveik, szervezeteik, valamint a HVKF által a közvetlen alárendelt szervezetei tevékenységére meghatározott, tárgyévre szóló
feladatok kerülnek konkrét, végrehajtható, számonkérhető
részfeladatokra lebontásra.
(4) A Honvédelmi Minisztérium havi munkaterve – a
HM SZMSZ figyelembevételével – a Honvédelmi Minisztérium éves munkatervéből származó, illetve időközben új
feladatként jelentkező, az 1. §-ban meghatározott szervek,
szervezetek azon tárgyhavi feladatait tartalmazza, amelyek kidolgozásáért, végrehajtásáért a felsorolt szervezetek felelősek, és/vagy olyan jelentőségűek, hogy országgyűlési, kormányzati, miniszteri, államtitkári, kabinetfőnöki, szakállamtitkári, HVKF-i döntésre kell előterjeszteni.
(5) Az egyes feladatok végrehajtására kidolgozott
részletes, önálló tervekben meghatározott feladatok közül
a munkatervek csak azokat tartalmazzák, amelyek a
(2)–(4) bekezdésben leírt feltételeknek megfelelnek.
A tervezés elvei 4. § (1) Az éves és havi munkatervek tartalmazzák a feladatokat, azok végrehajtásának felelőseit, az együttműködőket, a végrehajtás határidejét, az előterjesztés időpontját,
az adott feladat előkészítésében és végrehajtásában döntésre jogosult vezető megnevezését.
(2) Az éves és havi munkatervek a Honvédelmi Minisztérium információkapcsolati rendszerében, illetve a HM
SZMSZ-ben rögzített, rendszeresen ismétlődő és állandó
feladatokat nem tartalmazzák.
(3) A havi munkatervek tartalmazzák a hatályos jogszabályokban, országgyűlési és kormányhatározatokban, illetve belső szabályozókban megjelent feladatokat, a felelősöket és a végrehajtás rendjét.
(4) A havi munkatervek kidolgozásáért felelős
szerv/szervezet vezetője – a szolgálati elöljárójának/hivatali felettesének történő jelentéssel egyidejűleg – tájékoztatja a Honvédelmi Minisztérium Tervezési és Koordinációs Főosztályát (a továbbiakban: HM TKF) az elmaradt
feladatokról, az elmaradásának okáról, valamint a határidő
vagy feladat módosítására vonatkozó javaslatáról a követ
kező havi munkaterv összeállítására vonatkozó javaslatai
megküldésével egyidejűleg.
A tervezési időszakok 5. § (1) Az éves munkaterv a tárgyév január 1-jétől a tárgyévet követő év január 31-ig tartalmazza az esedékes feladatokat.
(2) A havi munkaterv a tárgyhó 1-jétől a következő hónap ötödik munkanapjáig részletesen tartalmazza az esedékes feladatokat.
A tervezési okmányok tartalma 6. § (1) A Honvédelmi Minisztérium éves munkaterve tartalmazza:
a) a tárgyévi tevékenység vonatkozásában:
aa) a Honvédelmi Minisztérium tevékenységének fő
irányait;
ab) az 1. §-ban megnevezett szervek, szervezetek fel
adatait;
ac) a fontosabb rendezvényeket;
ad) a Honvédelmi Minisztérium Kollégiuma üléseinek
éves témajegyzékét;
ae) a honvédelmi tárca kormány-előterjesztéseinek éves
jegyzékét;
af) az ünnepnapok körüli munkarendet;
ag) a kidolgozásra tervezett tárcaszintű rendeletek, az
állami irányítás egyéb jogi eszközeinek és belső szabályozóinak jegyzékét;
b) a tárgyévet követő két év tevékenységének fő irányait.
(2) A Honvédelmi Minisztérium havi munkaterve tartalmazza: a) az adott hónap tevékenységének fő irányait;
b) az Országgyűlés, a Kormány adott havi üléseinek is
mert időpontjait;
c) a tárgyhónap kiemelt fontosságú kormányzati döntést
igénylő előterjesztései jegyzékét;
d) a Honvédelmi Minisztérium Kollégiuma üléseinek
tervezett időpontját és napirendjeit;
e) a 3. § (1) bekezdésében felsorolt szervek és szerveze
tek feladatait;
f) a fontosabb rendezvényeket;
g) a kiemelt ellenőrzéseket;
h) a minisztériumi vezetők, valamint a HM-szervek és a
HVKF közvetlen szervezetek vezetői tervezett szabadságát, külföldi szolgálati elfoglaltságát.
A tervek összeállításának és jóváhagyásának rendje 7. §
(1) A Honvédelmi Minisztérium éves és havi munkatervének összeállításáért a HM TKF főosztályvezetője, a jóváhagyásra történő felterjesztéséért a kabinetfőnök felelős.
(2) A Magyar Honvédség feladatrend-struktúrájának
megfelelő szerkezetben készülő éves munkaterv összeállítása, egyeztetése és jóváhagyása a kabinetfőnök által
évente kiadásra kerülő „Elgondolás” és annak mellékletét
képező „Ütemterv” szerint történik. Az éves munkatervet
olyan ütemezéssel kell összeállítani, hogy az a tárgyévet
megelőző év december 15-ig jóváhagyásra felterjesztésre
kerüljön.
(3) A Honvédelmi Minisztérium havi munkaterveinek
összeállítása, egyeztetése és határidejük:
a) az 1. §-ban meghatározott szervek, szervezetek vezetői javaslataikat a 3. §-ban meghatározottak szerint legkésőbb a tárgyhónapot megelőző hónap 15-ig a HM TKF-re
küldik meg. A HM-szervek úgy állítsák össze a javaslataikat, hogy azok tartalmazzák az átruházott elöljárói jogkörből adódóan az alárendeltségükbe tartozó HVKF közvetlen szervezet(ek) javaslatait. Amennyiben a meghatározott határnap munkaszüneti vagy ünnepnapra esik, illetve
egyéb indokolt esetben az eltérő határidőt a megelőző havi
munkaterv tartalmazza;
b) a HM TKF főosztályvezetője a beérkezett javaslatok
alapján összeállított és pontosított munkaterv tervezetét
legkésőbb minden hónap utolsó előtti hetének csütörtökéig megküldi a javaslatot tevő szervek, szervezetek vezetőinek, akik észrevételeiket, javaslataikat a tervezetben meghatározott határidőig teszik meg;
c) a HM TKF főosztályvezetője az egyeztetéseket követően elkészített munkatervet aláírja és egyetértésre a
HVKF részére felterjeszti. A munkatervet a kabinetfőnök
terjeszti fel jóváhagyásra a miniszternek úgy, hogy a jóváhagyott tervet a végrehajtásban érintett szervek, szervezetek vezetői a tárgyhónapot megelőző hónap utolsó munkanapjáig megkapják;
d) a munkatervhez a javaslatok és észrevételek továbbítása – azok vezetők által jóváhagyott/aláírt lapjának faxon
történő egyidejű megküldésével – valamint a jóváhagyott
munkaterv kiadása elektronikus úton történik.
A HM-szerveinek, szervezeteinek munkatervei 8. § A HM-szervek, a HM-szervezetek, a ZMNE, a HM
ÁEK és a HVKF közvetlen szervezetei a Honvédelmi Minisztérium jóváhagyott éves munkaterve alapján saját
szervezetük vonatkozásában éves munkatervet készítenek,
amelyet a szervezetet felügyelő miniszter, a közvetlenül
irányító államtitkár, kabinetfőnök, szakállamtitkár, illetve
a HVKF a Honvédelmi Minisztérium éves munkatervének
jóváhagyását követő 30. napig hagy jóvá.
9. § A részletes havi munkaterveket a HM-szerv vezetője, a
HM-szervezet vezetője, a rektor, a főigazgató, illetve a katonai szervezet vezetője hagyja jóvá a tárgyhónap 5. munkanapjáig.
Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium szervei és a miniszter alárendeltségébe tartozó
egyes szervezetek éves és havi feladatterveinek elkészítésével összefüggő feladatokról szóló 87/2006. (HK 17/I.)
HM utasítás, valamint a Honvédelmi Minisztérium szervei
és a miniszter alárendeltségébe tartozó egyes szervezetek
éves és havi feladatterveinek elkészítésével összefüggő
feladatokról szóló 87/2006. (HK 17/I.) HM utasítás módosításáról szóló 35/2007. (HK 8.) HM utasítás, és a Honvédelmi Minisztérium szervei és a miniszter alárendeltségébe tartozó egyes szervezetek éves és havi feladatterveinek
elkészítésével összefüggő feladatokról szóló 87/2006.
(HK 17/I.) HM utasítás módosításáról szóló 34/2008.
(HK 8.) HM utasítás.
11. § Ezen utasítás elveivel összhangban a HVKF a katonai
szervezetek éves és havi munkaterveinek tartalmi felépítését, és a tervezéssel összefüggő feladatokat intézkedésben
szabályozza.
Budapest, 2009. április 20. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1106/2012. (IV. 11.) Korm. határozata a megyei intézményfenntartó központok által átvett a szociális intézményekkel kapcsolatos egyes feladatok ellátásáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények
és a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény
(a továbbiakban: Törvény) alapján állami tulajdonba és fenntartásba került szociális feladatokat ellátó költségvetési
szervek, alapítványok, közalapítványok és gazdasági társaságok állami feladatait a jövőben a nemzeti erőforrás
miniszter lássa el.
2. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti erőforrás minisztert, hogy
a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve készítsék elő és nyújtsák be az 1. pontban foglaltak megvalósítása
érdekében szükséges jogszabály-módosításokra irányuló előterjesztést.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. április 30.
3. A Kormány felhívja
a) a nemzeti erőforrás minisztert, hogy dolgozza ki a teljes szociális és gyermekvédelmi ellátórendszer átalakítására
vonatkozó koncepcionális, mindenre kiterjedő javaslatait, a jelenlegi fenntartói kör valamennyi szereplőjét átfogó
irányok megjelölésével, valamint a szükséges jogszabály-módosításokat készítse elő és terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. április 30. b) a nemzeti erőforrás minisztert, hogy vizsgálja meg a nemzeti szociális intézmény, mint kiemelt állami feladatot
ellátó, központi költségvetésből finanszírozott intézménytípus kialakításának lehetőségét és a szükséges
jogszabály-módosításokat készítse elő és terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. április 30.
c) a nemzeti erőforrás minisztert, hogy vizsgálja meg a Törvény alapján állami tulajdonba és fenntartásba került
szociális intézmények az elhelyezkedésük szerinti települési önkormányzat vagy egyházi, valamint az
elhelyezkedésük szerinti belső egyházi jogi személyek részére fenntartásába való átadását, módját és feltételeit,
valamint a szükséges jogszabály-módosításokat készítse elő és terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. április 30.
d) a nemzeti erőforrás minisztert a szociális intézmények létesítését, valamint működtetését és működését
szabályozó jogszabályok átfogó tartalmi felülvizsgálata és egyszerűsítése vonatkozásában szükséges
jogszabály-módosításokat készítse elő és terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. május 30.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2012. (III. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. február 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. Á. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. február 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a bűncselekmény elkövetésével meggyanúsított vagy megvádolt személy előzetes
letartóztatása, a letartóztatás elrendelésének napjától kezdődően a büntetőügy jogerős befejezésének napjáig (ideértve
a perújítás esetét is) összességében ne haladhassa meg az egy éves időtartamot, tekintet nélkül mind az eljárás szakaszára
és fokára, mind pedig a bűncselekmény jogi minősítésére?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több kérdést és
feltételt von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 132. § (3) bekezdése rögzíti az előzetes
letartóztatás maximális időtartamát, függően attól, hogy milyen súlyú bűncselekmény miatt folyik eljárás a terhelttel
szemben. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés megtévesztő, mivel azt a téves látszatot kelti,
mintha az előzetes letartóztatás maximális időtartama minden esetben meghaladhatná az egy évet, azonban
a Be. 132. § (3) bekezdésének a) pontja értelmében az előzetes letartóztatás megszűnik, ha annak tartama az egy évet
eléri, és terhelttel szemben három évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt van
folyamatban eljárás. Továbbá megtévesztő a kérdés, mivel kizárólag a büntetőeljárás jogerős befejezését követően
van hely perújításnak, így a kérdésben szereplő „ideértve a perújítás esetét is” megjegyzés értelmezhetetlen. Az
Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a választópolgároktól nem várható el a perújítás intézményének
pontos ismerete sem. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a Be. 132. § (3) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
283/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mándi Veronikát
2016. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2018. CII. törvény a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról.
1. § A Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács (a továbbiakban: NHIT) a Kormány informatikai és hírközlési ügyekben
javaslattevő, véleményező, valamint tanácsadó testülete.
2. § (1) Az NHIT elnökét, alelnökét és tagjait a miniszterelnök nevezi ki és menti fel.
 (2) Az NHIT tevékenységének támogatására a Kormány által meghatározottak szerint titkárság működhet.
 (3) Az NHIT szervezetét, feladatait és működésének szabályait a Kormány rendeletben határozza meg.
3. § Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy az  NHIT szervezetére, feladataira és működésére vonatkozó szabályokat
rendeletben határozza meg.
4. § Hatályát veszti a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
a) 45.  § (2)  bekezdésében az  „a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnöke, alelnöke vagy tagja,”
szövegrész,
b) 46.  § (3)  bekezdésében az  „a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnöke, alelnöke vagy tagja,”
szövegrész,
c) 111/A. § (4) bekezdésében az „a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsot,” szövegrész,
d) 118. § (1) bekezdés b) pontjában az „a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnöke, alelnöke vagy tagja,”
szövegrész,
e) 120. §-át megelőző „ A Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács” alcím címe,
f ) 120–122. §-a.
5. § (1) A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény szerinti Nemzeti Hírközlési
és Informatikai Tanács 2018. december 31. napján hivatalban lévő elnökének, alelnökének és tagjainak megbízatása
e törvény erejénél fogva 2019. január 1. napjával megszűnik.
(2) A  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2019. február 28. napjáig a  Kormány által rendeletben kijelölt szerv
részére térítésmentesen átadja az  összes olyan iratot, elektronikus adatot, valamint a  szerzői jogról szóló
törvény rendelkezése szerint szerzői jogi védelem alá tartozó alkotáshoz kapcsolódó felhasználási jogot, amely
2018. december 31. napjáig a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
szerinti Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács működésével és a  Kormány által meghatározott feladataival
összefüggésben keletkezett.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott iratok, elektronikus adatok és a szerzői jogról szóló törvény rendelkezése szerint
szerzői jogi védelem alá tartozó alkotáshoz kapcsolódó felhasználási jogok átadását a  médiaszolgáltatásokról
és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény szerinti Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács
2018. december 31. napján hivatalban lévő elnöke köteles előkészíteni.
6. § Ez a törvény 2019. január 1-jén lép hatályba.
7. § E törvény 4. §-a és 5. § (2) bekezdése az Alaptörvény IX. cikk (6) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke