text:
65/2012. (VII. 4.) VM rendelete a takarmányok előállításának, forgalomba hozatalának és felhasználásának egyes szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 1., 2., 3., 14., 15., 16. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. állati eredetű takarmány-alapanyag: a 142/2011/EU bizottsági rendelet I. melléklet 3. pontja szerinti fogalom;
2. állatorvosi rendelvény: állatorvosi képesítéssel rendelkező személy által kiállított, gyógyszeres takarmány
rendelésére vonatkozó okirat;
3. állattartó telep: az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.)
alkalmazási körébe tartozó tevékenység helyszínéül szolgáló hely, ahol állatokat tartanak, tenyésztenek, kezelnek
vagy kiállítás céljára bemutatnak, kivéve azon helyeket, amelyek kizárólag olyan tevékenységeket folytatnak,
amelyeket a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés a)-d) pontja meghatároz;
4. ásványi takarmány: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés k) pontja szerinti
fogalom;
5. átmosódás: a korábban előállított takarmányból az ugyanazon gyártósoron később előállított takarmányba olyan
összetevő, illetve hatóanyag átszennyeződése, amely ez utóbb előállított takarmány gyártmánylapján nem
szerepel;
6. behozatal: a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 15. pontja szerinti fogalom;
7. bejegyzett képviselő: az 1. mellékletben felsorolt takarmány kategória valamelyikébe tartozó egy vagy több
takarmányt az Európai Unión (a továbbiakban: EU) kívüli államból (a továbbiakban: harmadik ország) az EU
valamely tagállamának (a továbbiakban: tagállam) területére közvetlenül beszállító, első EU-s forgalomba
hozatalt végző, az EU-ban székhellyel rendelkező forgalmazó;
8. cselekvési küszöbérték: egyes nemkívánatos anyagok – különösen a dioxin – azon szintje, amelynek megállapítása
esetén a hatóság a szennyezett tétellel szemben korlátozó intézkedést nem foganatosít, csak a szennyezés
eredetével kapcsolatos nyomozást indít;
9. csomagolóanyag: olyan anyag, amelyet a takarmány megóvására, kiszerelésére (burkolására, fedésére, állagának
megőrzésére) használnak;
10. egyenértékű: a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 14. pontja szerinti fogalom;
11. élelmezés-egészségügyi várakozási idő: az állatgyógyászati termékekről szóló 128/2009. (X. 6.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 128/2009. (X. 6.) FVM rendelet] 4. § 10. pontjában meghatározott időtartam;
12. élelmiszertermelés céljából tartott állat: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés
c) pontja szerinti fogalom;
13. előállító: az Éltv. hatálya alá tartozó azon takarmányvállalkozás, amely a takarmányt előállítja (termeli, termeszti,
gyártja, kezeli, feldolgozza);
14. előkeverék: az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 2. bekezdés e) pontja szerinti fogalom;
15. elsődleges előállítás: a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk f) pontja szerinti tevékenység;
16. felülvizsgálat: a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 2. pontja szerinti fogalom;
17. forgalmazó: a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § 9. pontjában meghatározott – egy vagy több –
kereskedelmi tevékenységet folytató takarmányvállalkozó;
18. géntechnológiával módosított takarmány: az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 7. pontja
szerinti takarmány;
19. gyártmánylap: az előállító által – a takarmány előállítását megelőzően – a 2. mellékletben megadott formában
és tartalommal kiállított részletes, írásos dokumentum az előállított takarmány jellemzőiről;
20. gyógypremix: a 128/2009. (X. 6.) FVM rendelet 4. § 18. pontjában meghatározott készítmény;
21. gyógyszeres késztakarmány: állatgyógyászati készítmény vagy készítmények és takarmány vagy takarmányok
keveréke, amely forgalomba hozatalra kész, és amely további feldolgozás nélkül alkalmas állatok
takarmányozására az állatgyógyászati készítményekre leírt gyógyító, megelőző vagy egyéb tulajdonságai
alapján;
22. gyógyszeres köztes termék: gyógypremixet tartalmazó kiegészítő takarmány;
23. hatósági zárolás: a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 13. pontja szerinti fogalom;
24. importőr: takarmányt harmadik országból az EU területére behozó, az EU-ban székhellyel rendelkező
takarmányvállalkozás;
25. kedvtelésből tartott állat: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés f) pontja
szerinti fogalom;
26. kiegészítő takarmány: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés j) pontja szerinti
fogalom;
27. kísérő okmány: az a jelölési és egyéb adatokat tartalmazó dokumentum, irat, amely a takarmánnyal térben és
időben együtt mozog, a terméket kíséri, amikor azt forgalomba hozzák, illetve felhasználják;
28. kislétszámú állattartó telep: az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V. 28.) FM rendelet
[a továbbiakban: 41/1997. (V. 28.) FM rendelet] 1. számú melléklet 1. számú függelék 5. pontja szerinti fogalom;
29. központi jegyzék: a 726/2004/EK európai parlament és tanácsi rendelet 30. cikk 2. bekezdése szerinti
központosított engedélyezési eljárás nyomán kialakított EU-s jegyzék;
30. különleges táplálási cél: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés n) pontja
szerinti fogalom;
31. különleges táplálási célokra szánt takarmány: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk
(2) bekezdés o) pontja szerinti fogalom;
32. mikrobiológiai eredetű enzim: a takarmány-adalékanyagok közé tartozó, mikroorganizmus által termelt, nagy
molekulatömegű fehérje, amely az állat tápcsatornájába jutva – a biokémiai reakció sebességének fokozásával –
segíti a táplálóanyagok lebontását, emésztését;
33. minimális eltarthatósági idő: a takarmány-előállító vállalkozás által a gyártás időpontja alapján számított időpont
vagy időtartam, amely időpont eléréséig, illetve időtartam leteltéig az előállított takarmány a takarmány-előállító
vállalkozás által előírt tárolási feltételek mellett megőrzi fizikai, kémiai, érzékszervi jellemzőit és kifogásmentes
mikrobiológiai állapotát;
34. mobil keverő: olyan közúti közlekedésre alkalmas jármű, amely takarmányok szállítására és takarmánykeverékek
több összetevőből darálással, illetve keveréssel való előállítására egyaránt alkalmas;
35. mosató anyag: takarmány előállító létesítmény takarmánnyal érintkező technológiai berendezéseinek,
szállítóeszközeinek a termékek előállításakor alkalmazott vivőanyaggal vagy szemes termények daráival tisztítás
céljából történő átjáratása, átöblítése, mosatása során keletkező anyag;
36. nagy koncentrációjú termék: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2) bekezdése szerinti
termék;
37. nagylétszámú állattartó telep: a 41/1997. (V. 28.) FM rendelet 1. számú melléklet 1. számú függelék 4. pontja
szerinti fogalom;
38. napi takarmányadag: a takarmány 12%-os nedvességtartalommal számolt azon mennyisége, amely egy
meghatározott fajú, korú és hasznosítási irányú állat napi táplálóanyag-szükségletét teljes mértékben biztosítja;
39. nemkívánatos anyag: bármely olyan anyag vagy termék – a kórokozók kivételével –, amely jelen van
a takarmányozásra szánt termékben, illetve annak felületén, és amely potenciális veszélyt jelent az állati vagy az
emberi egészségre, illetve a környezetre, vagy káros hatással lehet az állattenyésztésre;
40. nemzeti referencia laboratórium: a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH), mint
a takarmányok hatósági vizsgálatának területére a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 33. cikk
(1) bekezdése szerint nemzeti referencia laboratóriumként kijelölt laboratórium;
41. probiotikum: az állatok bélflóra egyensúlyának megteremtésére és stabilizálására, valamint a takarmányok
biológiai tartósítására alkalmas – a takarmány-adalékanyagok közé tartozó – hasznos mikroorganizmusokat
tartalmazó készítmény;
42. szállítmány: azonos elnevezésű és összetételű, az állat-, növény-egészségügyi, illetve takarmányjogi szabályok
által előírt ugyanazon állat-egészségügyi vagy növény-egészségügyi bizonyítvánnyal, illetve egyéb
takarmányjogi, illetve egyéb okmánnyal ellátott, ugyanazon szállítóeszközökön szállított, takarmányozási célra
szánt termékmennyiség;
43. takarmány-adalékanyag: az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés a) pontja
szerinti fogalom;
44. takarmány-alapanyag: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés g) pontja szerinti
fogalom;
45. takarmány-előállítás: a takarmány termelése (termesztése), gyártása, feldolgozása (kezelése, előkészítése),
valamint keverése és csomagolása (kiszerelése);
46. takarmány előre csomagolva: bármely – takarmányozási céllal – eladásra kínált, egyedi áru, amely legalább egy
termékből és annak csomagolásából áll, amelybe az eladásra történő felkínálást megelőzően a terméket
elhelyezték, és amelynek tartalmát a csomagolás kinyitása vagy módosítása nélkül nem lehet megváltoztatni;
47. takarmánykeverék: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés h) pontja szerinti
fogalom;
48. takarmány feldolgozása: a takarmány tartósítása, hőkezelése, hűtése, tárolása, állagának megőrzése, és minden
olyan, ezekhez kapcsolódó kémiai, fizikai módszer, tevékenység, amely nem minősül forgalomba hozatalnak;
49. takarmány-minőség: a takarmány azon tulajdonságainak összessége, amely alapján az megfelel
a takarmányjogban meghatározott, a takarmányok biztonságosságához kapcsolódó követelményektől eltérő
fizikai, kémiai, érzékszervi jellemzőkre és mikrobiológiai állapotra vonatkozó előírásoknak, valamint az előállító
által kiállított gyártmánylapban feltüntetett, illetve a jelölésen megadott jellemzőknek;
50. technológiai segédanyag: az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés h) pontja
szerinti fogalom;
51. teljes értékű takarmány: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés i) pontja szerinti
fogalom;
52. termékszám: a takarmány-vállalkozó által meghatározott, terméket azonosító szám;
53. tétel: a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdés r) pontja szerinti fogalom;
54. tételszám: a gyártási tétel azonosítási (hivatkozási) száma;
55. tranzit: egy harmadik ország területéről egy harmadik ország területére az EU területén történő áthaladás,
a tengeri és a légi utakat kivéve;
56. új takarmány: olyan takarmány-adalékanyag, diétás takarmány vagy nagy koncentrációjú termék, amelynek
forgalmazása az EU-ban engedélyhez kötött, de amelynek forgalmazását még nem engedélyezték.
2. Takarmány-vállalkozási létesítmények engedélyezése, nyilvántartásba vétele és jegyzéke
2. § (1) Az engedélyköteles takarmány-vállalkozási létesítmények (a továbbiakban: engedélyköteles létesítmény) kategóriáit
a 3. melléklet tartalmazza.
(2) Az engedélyköteles létesítményeknek meg kell felelniük a 4. mellékletben felsorolt követelményeknek.
(3) A 3. mellékletben felsorolt engedélyköteles létesítmények közül a takarmány-előállító létesítményeket a fővárosi
és megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága (a továbbiakban:
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság) engedélyezi. A létesítmény-engedély iránti kérelmet az
5. melléklet szerinti adattartalommal kell benyújtani.
(4) A 3. melléklet szerinti takarmány-forgalmazó létesítményeket és az 1. melléklet szerinti takarmányt az EU-ba
importáló, magyarországi székhelyű vállalkozások, illetve bejegyzett képviselők behozatali tevékenységét – az utóbbi
esetben a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikkében előírtak szerint – az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi. Az engedély iránti kérelmet
a 6. mellékletben felsorolt, az adott létesítményre, illetve bejegyzett képviselő tevékenységére vonatkoztatható
adatok megadásával kell benyújtani.
3. § (1) Amennyiben az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a 183/2005/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 13. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint feltételes engedélyt ad a takarmány-előállító létesítmény
részére, a feltételes engedélyben az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság meghatározza
a létesítményben – adott gyártástechnológiai vonalon – előállítható termékek körét, a feltételes engedély
feltételrendszerét és időtartamát.
(2) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a 2. § (3) bekezdése szerinti létesítmények
engedélyeinek adott gyártástechnológiai vonal vonatkozásában történő megadásáról
a) az 5. melléklet szerint benyújtott dokumentációs feltételeknek,
b) a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletében foglaltaknak,
c) a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke szerinti alapelveknek,
d) a takarmányok nyomonkövethetőségére vonatkozó, a 7. melléklet szerinti nyilvántartási előírásoknak,
e) a létesítményben működtetett minőség- és biztonságellenőrzési rendszerre vonatkozó feltételeknek, és
f) a Magyar Takarmánykódex kötelező előírásairól szóló 44/2003. (IV. 26.) FVM rendeletben [a továbbiakban:
44/2003. (IV. 26.) FVM rendelet] előírt határértékek szerint szennyeződésektől mentes, homogén, a minőségi
követelményeknek, illetve garantált paramétereknek megfelelő és biztonságos takarmányok előállítása
feltételeinek
való megfelelés figyelembevételével dönt.
(3) A 2. § (3) bekezdése szerinti létesítmények engedélyezéséhez szükséges, a 8. mellékletben foglalt vizsgálatokat
a kérelmet benyújtó írásos kérelme alapján az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság végzi,
illetve a laboratóriumi vizsgálatokat végezteti.
(4) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a takarmány-előállító létesítmény engedélyében
a 8. melléklet szerint lefolytatott, előzetes helyszíni szemlével, mintavételezéssel és laboratóriumi vizsgálattal járó
engedélyezési eljárás során meghatározott műszaki-technológiai paraméterek ismeretében meghatározza
a) az előállítható takarmányok körét,
b) a nem tiltott állati fehérje felhasználásának feltételeit,
c) a teljes értékű gyógyszeres takarmánykeverék, illetve gyógyszeres köztes termék előállítása esetén
a gyógypremix legkisebb bekeverhető mennyiségét,
d) a kokcidiosztatikum, hisztomonosztatikum, illetve növekedésserkentő készítmény legkisebb bekeverhető
mennyiségét,
e) a felhasználásra szánt gyógypremixek előállított takarmányra vetített hatóanyag-tartalmának alsó és felső
határértékeit,
f) a felhasználásra szánt kokcidiosztatikum, hisztomonosztatikum, illetve növekedésserkentő készítmények
előállított takarmányra vetített hatóanyag-tartalmának alsó és felső határértékeit,
g) a takarmány-előállítás során a legkisebb mennyiségben bekeverhető összetevő még homogénen elkeverhető
tömegét,
h) az előállítás személyi és gyártástechnológiai feltételeit,
i) a 7. melléklet szerinti azon dokumentációs feltételeket, amelyek az adott takarmány-előállító létesítmény
gyártástechnológiájának ismeretében előfeltételei az alkalmazott takarmányminőség- és biztonságellenőrzési
rendszer megfelelőségének,
j) az egyéb olyan speciális feltételeket, amelyek a takarmányjogi előírásoknak való megfelelőséget biztosítják,
így különösen a mosató anyag felhasználásának feltételeit, géntechnológiával módosított alapanyagok
felhasználása esetén a technikailag elkerülhető szennyeződés feltételeit, gyógyszeres takarmányok gyártásánál
a felöntési pontok helyét, az engedélyezési eljárás keretében végeztetett próbagyártás során előállított termékek
további sorsát, állati fehérjék felhasználása esetén az átmosódás megelőzését szolgáló üzemtechnológiai
részleteket.
(5) A létesítmény-engedélyben foglalt tevékenységtől való eltérési szándék érdekében benyújtott kérelem esetén
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az eljárása során a helyszíni szemle és a korábbi
engedélyezési eljárások során végzett vizsgálatok eredményeinek elemzése alapján mérlegeli a (2) és (3) bekezdés
szerinti vizsgálatok hatóság általi ismételt elvégzésének szükségességét.
4. § (1) A 3. mellékletben felsorolt engedélyköteles létesítmények és az elsődleges előállítók létesítményeinek kivételével
valamennyi, az Éltv. hatálya alá tartozó takarmány-vállalkozási létesítményt – ideértve a mobil keverőt is – a kérelmező
bejelentése alapján a kerületi állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatal (a továbbiakban: kerületi hivatal) veszi
nyilvántartásba. Nem kell a kerületi hivatalnál külön bejelenteni a takarmányt is forgalmazó üzletet, amennyiben
a takarmány-vállalkozó a takarmány forgalmazására vonatkozó bejelentést megtette a kereskedelmi tevékenységek
végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet szerinti működési engedély iránti kérelmében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti takarmány-vállalkozási létesítmények közül a takarmányok szállítását, illetve tárolását végző
takarmány-vállalkozások létesítményeinek nyilvántartásba vételéhez a bejelentést a 9. melléklet szerint kell
benyújtani.
(3) A fő tevékenységként nem állati eredetű élelmiszert előállító élelmiszer-vállalkozások létesítményei
takarmány-vállalkozási létesítménynek minősülnek, amennyiben termékeiket, melléktermékeiket takarmányozási
céllal forgalomba hozzák, vagy saját tulajdonú állatállomány takarmányozására fordítják. E létesítményeket ezért az
(1) bekezdés és az 5. § (1) bekezdése szerint be kell jelenteni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti takarmány-vállalkozások közül az ásványi takarmány-alapanyag előállítást végző
takarmány-vállalkozások bejelentését az 5. melléklet 2. pontja szerint kell benyújtani.
(5) Mobil keverőt Magyarországon csak engedélyezett vagy nyilvántartásba vett takarmány-vállalkozó működtethet.
Mobil keverő a 3. melléklet szerinti tevékenységet nem végezhet.
5. § (1) A 4. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó takarmány-előállító létesítmények bejelentését – az
elsődleges előállítók kivételével – az 5. melléklet szerinti adattartalommal kell a kerületi hivatalhoz benyújtani.
(2) A kerületi hivatal az (1) bekezdés szerinti takarmány-vállalkozások bejelentése alapján a létesítmények
nyilvántartására vezetett jegyzékben az 5. melléklet 1.1.1–1.1.5. pontok szerinti azonosító adatokat szerepelteti.
6. § (1) A 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. melléklete szerinti engedélyköteles tevékenységeket
a) állandó tevékenységre vonatkozó engedélykérelem esetén az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság,
b) eseti tevékenységre vonatkozó engedélykérelem esetén a kerületi hivatal
engedélyezi. A tevékenységre vonatkozó engedély iránti kérelmet az 5. melléklet szerint kell benyújtani.
(2) A kérelmezőnek a takarmány-előállító, -forgalmazó, illetve -tároló létesítmény engedélyezési vagy bejelentési
eljárásának lefolytatásához az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság, illetve a kerületi hivatal
részére be kell mutatnia az építményre vonatkozó használatbavételi engedélyt.
7. § (1) Az elsődleges előállítók létesítményeinek kivételével a bejelentésben, illetve a létesítmény-engedélyben foglalt
tevékenységtől való eltérés szándéka esetén
a) a nyilvántartásban foglalt tevékenység végzésére feljogosított, valamint azon vállalkozás, amelynek új
tevékenysége bejelentési kötelezettség alá tartozik, a megváltoztatni kívánt tevékenységet a kerületi hivatalnak
bejelenti;
b) a létesítmény-engedélyben foglalt tevékenység végzésére feljogosított, valamint azon vállalkozás, amely
új tevékenysége csak létesítmény-engedély birtokában végezhető, új kérelmet nyújt be az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósághoz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárások alapján a tevékenységtől függően az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság módosítja a létesítmény-engedélyt vagy új létesítmény-engedélyt ad ki, illetve a kerületi hivatal
módosítja a nyilvántartás vállalkozóra vonatkozó bejegyzését.
(3) Az elsődleges előállítók létesítményeinek kivételével, amennyiben az engedélyben, illetve a nyilvántartásban szereplő
takarmány-vállalkozás neve, címe, illetve társasági formája módosul az engedélyben foglalt egyéb tények, adatok
változatlanul hagyása mellett, vagy ha jogutódlás esete áll fenn, a vállalkozásnak, valamint a polgári jog szerinti
jogutódnak az (1) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárnia.
8. § (1) A takarmány-vállalkozó tevékenységének megszűnését köteles a létesítmény bezárását követő tizenöt napon belül
írásbeli nyilatkozatban bejelenteni
a) engedélyezett létesítmények esetén az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak,
b) bejelentési kötelezettség alá tartozó létesítmények esetén a kerületi hivatalnak.
(2) Az a takarmány-vállalkozó, aki létesítményének tevékenységét hat hónapnál hosszabb ideig szünetelteti,
a szüneteltetés tényét annak megkezdésétől számított húsz napon belül, létesítménye tevékenységének újraindítását
az újraindítást megelőző húsz napon belül írásbeli nyilatkozatban köteles bejelenteni
a) engedélyezett létesítmények esetén az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak,
b) bejelentési kötelezettség alá tartozó létesítmények esetén a kerületi hivatalnak.
9. § (1) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az engedélyezett takarmány-előállító létesítményeket
és a 2. § (4) bekezdésében meghatározott forgalmazókat – a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
19. cikk (4) és (5) bekezdése és a 10. mellékletben meghatározottak szerint – külön nyilvántartási számmal látja el.
(2) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
a) az engedélyezett és nyilvántartási számmal ellátott előállító létesítményekről,
b) a forgalmazók általa engedélyezett létesítményeiről, valamint
c) a bejegyzett képviselők általa engedélyezett behozatali tevékenységéről
naprakész megyei nyilvántartást vezet, amelyet rendszeres időközönként megküld a NÉBIH-nek. A NÉBIH
e létesítmények országos nyilvántartását a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkében
meghatározottak szerint elkészíti és honlapján közzéteszi.
(3) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az (1) bekezdés szerint kialakított egyedi nyilvántartási
számról írásban értesíti az érintett takarmány-vállalkozásokat.
(4) A kerületi hivatal – az elsődleges előállítók létesítményeinek kivételével – a 4. § (1) bekezdése szerinti
takarmány-vállalkozási létesítményekről naprakész nyilvántartást vezet, amelyet rendszeres időközönként megküld
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak. Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóság a kerületi hivatalok által megküldött nyilvántartásokat összesíti, és rendszeres időközönként megküldi
a NÉBIH-nek. A NÉBIH a létesítmények országos nyilvántartását a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
19. cikkében meghatározottak szerint készíti el.
3. Új takarmányok eseti engedélyezése 10. § (1) Új takarmány eseti jellegű előállítását, felhasználását, illetve Magyarországra történő behozatalát az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
a) kísérleti célra, vagy
b) az állatok takarmányellátását országos szinten fenyegető szükséghelyzet esetén,
az állat egészségének közvetlen, illetve az ember egészségének közvetett veszélyeztetése nélkül és hatósági
ellenőrzés mellett engedélyezheti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelmet a 11. melléklet szerinti adattartalommal kell az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósághoz benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti új takarmány forgalomba nem hozható.
(4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti új takarmány kísérleti célú előállítása és felhasználása csak a kísérleti engedélyben
meghatározott
a) időpontig, de legfeljebb egy évig,
b) helyen, mennyiségben és minőségben,
c) előállítási, tárolási, jelölési, szállítási, felhasználási és ellenőrzési feltételek betartásával történhet.
(5) A kísérleti engedély kérelemre egy alkalommal, legfeljebb egy évvel meghosszabbítható, amennyiben az
engedélyezett kísérleti célú előállítás és felhasználás során élelmiszerlánc-biztonsági kockázat nem állt fenn.
(6) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a kísérleti engedély iránti kérelmet elutasítja, a kiadott
kísérleti engedélyt visszavonja, ha
a) a benyújtott dokumentáció nem felel meg a valóságnak,
b) az engedélyezési kérelemben leírt takarmányozás-élettani hatást a takarmány nem éri el, azt nem biztosítja,
illetve olyan hatással nem rendelkezik,
c) a vizsgálati eredmények nem felelnek meg a garantált értékeknek,
d) a takarmány vizsgálata során a dokumentációban nem jelölt, azonosíthatatlan, illetve ismeretlen anyag jelenléte
állapítható meg,
e) a toxikológiai, kihasználási, illetve az állatetetési kísérletek során a takarmány káros élettani hatása igazolódik,
f) a takarmány komponensei között, valamint más takarmány-alapanyagokkal, illetve más
takarmány-adalékanyagokkal összeférhetetlenség mutatható ki.
(7) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a kísérleti engedély iránti kérelmet akkor is elutasítja,
ha
a) a termék vizsgálatára nincs hitelt érdemlő, pontos és megismételhető analitikai módszer,
b) a takarmány vizsgálata során megállapítható, hogy takarmányozási célra jogszabályban tiltott anyagot tartalmaz,
illetve a nemkívánatos anyagok mennyisége meghaladja a jogszabályban előírt legmagasabb értéket.
11. § (1) A kísérleti célra engedélyezett, a kísérleti engedély időbeli hatályán belül fel nem használt takarmány
felhasználhatóságáról az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a takarmánybiztonsági kockázat
figyelembe vételével dönt.
(2) Kísérlet céljára az Éltv. 36. § (1) bekezdés b) pontja szerinti eseti jelleggel az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság engedélyezheti az EU-ban nem engedélyezett takarmány-adalékanyagok
felhasználását, ha a kísérleteket a 44/2003. (IV. 26.) FVM rendelet 4. számú melléklet III. fejezet 2. számú függelékével
összhangban végzik.
(3) Az EU-ban nem engedélyezett takarmány-adalékanyagok kísérleti céllal való engedélyezése esetén be kell tartani
az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (2) bekezdésében foglaltakat.
(4) A kísérletbe vont állatokból származó
a) élelmiszerek élelmezési célú felhasználásáról,
b) élelmiszerek, termékek takarmányozási célú felhasználásáról
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a takarmánybiztonsági kockázat figyelembe vételével
dönt.
12. § A különleges táplálási célokra szánt takarmányok engedélyezésére, forgalomba hozatalára – ideértve a kutyák és
macskák különleges táplálási céljait szolgáló takarmányok energiaérték számítását – a 44/2003. (IV. 26.) FVM rendelet
13. számú mellékletét kell alkalmazni.
4. A takarmány-előállításra vonatkozó egyes előírások és tilalmak
13. § (1) A 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés a)–d), valamint 3. cikk f) pontjában felsorolt
tevékenységek valamelyikét folytató létesítmények kivételével a takarmány-előállító létesítményeknek az előállítani
kívánt takarmányról az előállítást megelőzően gyártmánylapot kell készíteniük. A gyártmánylapon fel kell tüntetni
a 2. melléklet szerinti adatokat.
(2) A gyártmánylapokat a gyártmánylap szerint előállítani kívánt takarmány gyártásának befejezésétől számított
három évig meg kell őrizni.
(3) Az előállított takarmányoknak meg kell felelniük a gyártmánylapon és a jelölésen, illetve a kísérő iraton feltüntetett,
a gyártó által garantált összetételnek, tápláló- és hatóanyag-tartalomnak.
(4) A takarmánykeverék és előkeverék előállításához kizárólag:
a) a takarmány-alapanyagok 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikk (1) bekezdése szerinti
jegyzékének, illetve 24. cikk (6) bekezdése szerinti internetes nyilvántartásának kapcsán megállapított
feltételeknek megfelelő takarmány-alapanyag,
b) az EU-ban engedélyezett takarmány-adalékanyag,
c) az EU-ban engedélyezett géntechnológiával módosított szervezetet tartalmazó takarmány (a továbbiakban:
GM takarmány), továbbá
d) a 10. § (1) bekezdése szerint eseti jelleggel engedélyezett takarmány-adalékanyag
állítható elő, és – a 10. § (1) bekezdés a) pontja kivételével – használható fel és hozható forgalomba.
(5) A kísérlet céljára történő engedélyezést kivéve az EU-ban nem engedélyezett takarmány-adalékanyagot előállítani,
forgalomba hozni, illetve takarmánykeverék előállításához felhasználni csak abban az esetben lehet, ha az adott
takarmány-adalékanyag, illetve -keverék előállításában, illetve forgalomba hozatalában érintett vállalkozások
a) az így létrejött terméket maradéktalanul olyan harmadik országba viszik ki, amelyben az adott
takarmány-adalékanyag takarmányozási célú felhasználása engedélyezett, továbbá
b) megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az ilyen termék, vagy annak maradékanyagai az EU-n
belüli felhasználóhoz nem jutnak el. 14. § (1) Avas takarmány-alapanyag nem használható fel takarmányok előállításához. Avasnak tekintendő az a 3%, vagy annál
nagyobb nyerszsír-tartalmú, MSZ 6830-6 szabvány legfrissebb kiadása szerint vizsgált takarmány-alapanyag,
amelynek a takarmány zsírtömegére vonatkoztatott – MSZ EN ISO 17375 szabvány legfrissebb kiadása szerint
vizsgált – savszáma 50, illetve peroxidszáma 25 értéknél nagyobb.
(2) A nyomelemeknek teljes értékű takarmányra vetített maximális mennyiségei – a mindenkori szárazanyag-tartalomra
vonatkoztatott maximum, mg/kg-ban kifejezve – takarmány kg-onként nem haladhatják meg az 1334/2003/EK
bizottsági rendeletben, illetve a 44/2003. (IV. 26.) FVM rendelet 4. számú melléklet II. fejezet 10. pontjában foglalt
értékeket.
(3) A takarmány-vállalkozó felelőssége annak biztosítása, hogy az általa előállított, forgalomba hozott, tárolt, szállított,
illetve felhasznált takarmány megfelel a 12. melléklet szerinti mikrobiológiai határértékeknek.
(4) Az 1. mellékletben szereplő takarmányok harmadik országból való behozatala csak bejegyzett képviselő útján
foganatosítható.
15. § (1) A takarmányozási tilalom alá eső anyagokat, illetve az ilyen anyagokat tartalmazó takarmányokat takarmány
előállítására, valamint állatok etetésére felhasználni tilos.
(2) A takarmányokat kőolaj, illetve kőolajipari melléktermékek elégetéséből származó füstgázokkal, füstgáz-levegő
keverékeivel közvetlenül kezelni, szárítani tilos.
(3) A mikrobiológiai eredetű enzimkészítmények nem tartalmazhatják a kiindulási mikroorganizmusokat.
(4) A megengedettnél nagyobb mértékben nemkívánatos anyagot tartalmazó takarmányt tilos hígítási célból
összekeverni ugyanolyan vagy más takarmánnyal.
(5) A 44/2003. (IV. 26) FVM rendelet 2. számú mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a kiegészítő takarmány
nemkívánatos anyag szintje legfeljebb olyan érték lehet, amely esetén az adott kiegészítő takarmányra megadott
bekeverési arány mellett a létrejövő teljes értékű takarmány nemkívánatos anyag szintje nem haladja meg a teljes
értékű takarmányra a 44/2003. (IV. 26) FVM rendelet 2. számú mellékletében az adott nemkívánatos anyagra
megállapított határértéket.
(6) Érzékszervileg megállapíthatóan erősen penészes, dohos, romlott, rothadt, vagy avas takarmány-alapanyagokat tilos
állatok etetésére közvetlenül felhasználni, vagy takarmányok előállításához felhasználni.
(7) Állatra, illetve emberre nézve kórokozó mikroorganizmussal fertőzött takarmánynak az adott kórokozóra fogékony
állatfajjal való feletetése tilos.
(8) Az EU-ban nem engedélyezett GM takarmány nem hozható forgalomba és takarmányozási célra nem használható fel,
kivéve a 619/2011/EU bizottsági rendelet 6. cikkében foglalt esetet.
(9) A takarmányt állatok etetésére tilos felhasználni, ha
a) a takarmány tiltott anyagot tartalmaz,
b) a takarmány a megengedettnél nagyobb mértékben nemkívánatos anyagot tartalmaz, és ez a 39. § (3) és
(4) bekezdésében foglaltak alapján nem szüntethető meg,
c) a takarmány mikrobiológiai, illetve radiológiai szennyezettsége határértéken felüli,
d) a takarmány egymással összeférhetetlen állatgyógyászati készítményeket, illetve takarmány-adalékanyagokat
tartalmaz. 5. Gyógyszeres takarmányok és gyógyszeres köztes termékek előállításának, forgalmazásának
külön feltételrendszere
16. § (1) Gyógyszeres takarmányt és gyógyszeres köztes terméket Magyarországon csak az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság által engedélyezett olyan takarmány-előállító létesítmény állíthat elő, amelynek
létesítmény-engedélyében a gyógyszeres takarmány, illetve gyógyszeres köztes termék előállításának
feltételrendszerét megállapították.
(2) Gyógyszeres takarmány és gyógyszeres köztes termék előállítása kizárólag állatorvos szakmai felügyeletével
történhet. Az állatorvos szakmai felügyelete az előállító létesítményben a gyógypremixek beszerzésének, tárolásának,
jelölésének, felhasználásának, a keletkezett veszélyes hulladék kezelésének, valamint a vonatkozó dokumentumoknak
az ellenőrzésére terjed ki.
(3) E rendeletnek a gyógyszeres takarmányok, illetve gyógyszeres köztes termékek gyártására vonatkozó
rendelkezéseitől az állatgyógyászati termékekről szóló jogszabály vizsgálati készítményekre vonatkozó rendelkezései
szerint – kísérleti céllal – el lehet térni.
(4) Gyógyszeres takarmányt csak állatorvos által kiállított állatorvosi rendelvény (a továbbiakban: rendelvény) alapján,
csak az abban meghatározott mennyiségben lehet az állattartó részére forgalomba hozni.
(5) Az egy rendelvény alapján kiadott gyógyszeres takarmányt nem lehet egynél több kezelésre felhasználni.
(6) A rendelvényben megrendelt gyógyszeres takarmány mennyisége nem haladhatja meg a kezelendő állatcsoport
adott tünetének egy havi kezeléséhez szükséges mennyiséget. 17. § (1) Gyógyszeres késztakarmány előállításához Magyarország területén engedélyezett vagy a központi jegyzékben
szereplő gyógypremix, illetve ugyanilyen gyógypremix felhasználásával előállított gyógyszeres köztes termék
használható fel.
(2) Gyógyszeres köztes termék előállításához Magyarország területén engedélyezett vagy a központi jegyzékben
szereplő gyógypremix használható fel.
(3) A takarmány-előállító létesítmény részére beszerzendő gyógypremixet az állatorvos az állatgyógyászati termékekről
szóló jogszabály vénykiállításra vonatkozó szabályai szerint rendeli meg.
(4) A gyógyszeres takarmány, illetve gyógyszeres köztes termék előállításához szükséges rendelvényt, és a rendelvényen
feltüntetni szükséges adatokat a 13. melléklet tartalmazza. A rendelvény időbeli hatálya legfeljebb harminc nap.
(5) Amennyiben a takarmány-előállító létesítmény ellátó állatorvosa útján gyógyszeres köztes termék rendelésének
céljával állíttatja ki a rendelvényt, úgy azon nem kell feltüntetni az állattartó telephez kötődő, következő adatokat:
a) az állattartó vagy tulajdonos neve és címe,
b) a kezelt állat faja, korcsoportja, száma, jelölése,
c) a kezelésre szoruló betegség,
d) a kezelés időtartama,
e) használati utasítás az állattartó számára.
(6) A rendelvényt legalább három példányban kell kiállítani. A rendelvény egy példánya a gyógyszeres takarmányt,
gyógyszeres köztes terméket megrendelő állatorvosnál marad, második példányát a gyógyszeres takarmányt,
gyógyszeres köztes terméket előállító létesítmény, harmadik példányát az állattartó vagy az (5) bekezdés szerinti
esetben a gyógyszeres késztakarmány előállítója kapja. A gyógyszeres késztakarmányt előállító létesítmény
a rendelvény gyártóra vonatkozó szakaszait kitölti, majd a kitöltött rendelvényről készített másolatot a gyógyszeres
késztakarmányt kísérő dokumentumként eljuttatja a megrendelő állattartó telephez. A rendelvényt három évig kell
megőrizni, amely határidőt a takarmány-előállító létesítménynél a gyógyszeres takarmány, gyógyszeres köztes
termék kiadásának napjától kell számítani.
(7) Az (1)–(2) bekezdéstől eltérve gyógyszeres köztes termék vagy gyógyszeres késztakarmány előállításához
Magyarországon nem engedélyezett, illetve a központi jegyzéken nem szereplő állatgyógyászati készítményt is fel
lehet használni, amennyiben az ilyen gyógyszeres köztes termék vagy késztakarmány előállításában, illetve
forgalomba hozatalában érintett vállalkozások
a) az így létrejött terméket maradéktalanul olyan harmadik országba viszik ki, amelyben annak felhasználása
engedélyezett, továbbá
b) megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy az ilyen termék, vagy annak maradékanyagai az EU-n
belüli felhasználóhoz nem jutnak el. 18. § (1) A takarmány-előállító létesítményben a felhasználásra kerülő gyógypremixeket az adott gyógypremix forgalomba
hozatali engedélyének megfelelő körülmények között külön erre a célra szolgáló helyiségben (gyógyszerszoba) kell
tárolni.
(2) A gyógyszeres takarmányokat külön erre a célra kialakított, megfelelően elzárt helyen vagy tartályokban, az egyéb
takarmányoktól, gyógyszeres takarmányoktól, gyógypremixektől elkülönítve, megjelölve kell tárolni az állattartóhoz
való kiszállításig.
(3) Gyógyszeres takarmányt, gyógyszeres köztes terméket az előállító vagy az erre engedéllyel rendelkező forgalmazó
hozhat forgalomba.
(4) A (3) bekezdés szerinti forgalmazást az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság engedélyezi,
feltéve, hogy a forgalmazó
a) az állattartó számára csak gyógyszeres késztakarmányt forgalmaz rendelvény alapján, kis mennyiségekben, előre
csomagolva, felhasználásra készen,
b) megfelel ugyanazon feltételeknek, mint az előállító, ami a gyógyszeres takarmányokkal, gyógyszeres köztes
termékekkel kapcsolatos nyilvántartásokat, jelölést és a tárolást, szállítást, forgalmazást, illetve az állatorvosi
felügyeletet illeti.
(5) Gyógyszeres takarmány, gyógyszeres köztes termék előállítását követően ugyanazon a gyártósoron más, az adott
gyógyszeres takarmánytól, gyógyszeres köztes terméktől eltérő terméket készíteni csak a gyártósornak
a létesítmény-engedélyben meghatározott módon végrehajtott és dokumentált gyógyszermentesítése után szabad.
Az erről szóló dokumentációt a gyógyszer-mentesítési eljárás végrehajtásának napjától számított három évig meg kell
őrizni.
(6) A gyógyszeres takarmány, gyógyszeres köztes termék előállítója köteles biztosítani, hogy
a) csak a takarmányokról szóló uniós jogi aktusoknak és a jogszabályoknak megfelelő takarmányt vagy azokból
készített keverékeket használ,
b) a felhasznált takarmány az engedélyezett gyógypremixszel homogén és stabil elegyet alkot,
c) az engedélyezett gyógypremixet a forgalomba hozatal engedélyezésekor előírt feltételeknek megfelelően
használja a gyártási eljárás során, különös tekintettel arra, hogy a gyógypremix és a takarmányok közötti
nemkívánatos kölcsönhatások lehetősége ki legyen zárva,
d) a gyógyszerkészítmény napi adagját a kezelt állatok napi takarmányadagjának legalább a felével megegyező
takarmány-mennyiség, vagy – kérődzők esetében – legalább a kiegészítő ásványi takarmány nélkül vett napi
takarmányszükséglet felével megegyező takarmány-mennyiség tartalmazza,
e) az önellenőrzés rendszeres időközönként, de legalább évente egy alkalommal kiterjed arra, hogy a gyógyszeres
takarmány, gyógyszeres köztes termék előállítása megfelel-e e rendelet követelményeinek, különös tekintettel
a homogenitás és a tárolhatóság terén. Ez az önellenőrzés magába foglalja a takarmány kapcsán
a gyógyszer-tartalom tekintetében végzett laboratóriumi homogenitás-, illetve a gyógyszer-mentesítési eljárás
megfelelőségét igazoló vizsgálatokat is. E vizsgálatok megléte nem zárja ki a hatóság hasonló irányú ellenőrzéseit.
19. § (1) A gyógyszeres takarmány, gyógyszeres köztes termék előállítója napi nyilvántartást vezet a felhasznált
gyógypremixek és takarmányok, valamint az előállított, tárolt vagy elküldött, forgalomba hozott gyógyszeres
takarmányok, gyógyszeres köztes termékek típusairól és mennyiségeiről, továbbá a termékeit felvásárló állattartó
vagy engedélyezett forgalmazó nevéről és címéről, valamint a rendelvényt kiállító állatorvos nevéről és címéről.
A nyilvántartásokat az utolsó bejegyzést követő három évig meg kell őrizni.
(2) Élelmiszertermelés céljából tartott állatok emberi fogyasztás céljára történő levágása előtt valamennyi felhasznált
gyógyszeres takarmányra megállapított élelmezés-egészségügyi várakozási időnek le kell telnie.
(3) Gyógyszeres takarmányt csak bontatlan csomagolásban vagy zárt tartályban lehet forgalomba hozni.
(4) A más tagállamban vagy harmadik országban előállított gyógyszeres takarmány, gyógyszeres köztes termék kizárólag
akkor hozható forgalomba, illetve használható fel Magyarországon, ha
a) az előállításához felhasznált állatgyógyászati készítményt Magyarország területén engedélyezték, vagy
a központi jegyzékben szerepel, és
b) a szállítmányt egy, az előállító hely szerint illetékes hatóság által kiállított és ellenjegyzett, kétnyelvű – a feladó
tagállam hivatalos nyelvén és magyar nyelven kiállított –, a 14. melléklet szerinti bizonyítvány kíséri.
(5) A (4) bekezdés szerinti dokumentumok megléte nem zárja ki a magyar hatóságnak a termék gyógyszeres
takarmányokról szóló uniós jogi aktusoknak és a jogszabályoknak való megfelelőségére irányuló ellenőrzéseit,
ideértve az elemzés céljára történő mintavételezést.
(6) Más tagállamból vagy harmadik országból kizárólag a 16–19. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő vagy azzal legalább
egyenértékű előírások szerint előállított gyógyszeres takarmány, gyógyszeres köztes termék hozható forgalomba,
illetve használható fel Magyarországon, amely megfelel a takarmányok jelölésére, tárolására, szállítására,
csomagolására és nyomonkövethetőségére vonatkozó általános előírásoknak.
6. Az elsődleges előállítók kivételével takarmány-előállító, -forgalmazó és -tároló létesítményekre
vonatkozó előírások
20. § (1) A létesítmény területén állatot tartani tilos, kivéve a területen tartott olyan ebet,
a) amelyet rendszeresen orsó-, fonál- és galandféreg ellenes kezelésben részesítettek, és
b) amely tartása során a létesítményben tárolt vagy ott előállított takarmányt nem szennyezi be.
(2) A személy- és járműforgalom részére szilárd burkolatú, külön bejáratú utat kell létesíteni. A bejáratoknál a kéz- és
lábbeli fertőtlenítés lehetőségét folyamatosan biztosítani kell.
21. § (1) A 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. számú melléklete szerinti termék-visszahívási és
panaszkezelési rendszernek magában kell foglalnia az érintett termékek további sorsát, illetve az azokkal kapcsolatos
vállalkozói, illetve hatósági intézkedések dokumentálását.
(2) A takarmányforgalmazó, illetve -tároló létesítményekben az ott tárolt, fellelhető takarmányokról nyilvántartást kell
vezetni, amelyek tartalmazzák legalább a takarmányok származási helyét, érkezésének idejét és mennyiségét,
valamint – más takarmány- vagy élelmiszervállalkozás részére eladott, kiszállított termék esetén – a kiszállítás idejét és
helyét.
7. Takarmányok tárolása, szállítása 22. § (1) Takarmány szállítása esetén a szállítás (feltöltés) előtt, illetve takarmány-adalékanyag, különleges táplálási célokra
szánt takarmány, gyógyszeres takarmány szállítása után a szállítóeszköz rakterének, a tartálykocsinak vagy
konténernek a szennyeződéseit tisztítással el kell távolítani.
(2) A különleges táplálási célokra szánt takarmányok esetében a forgalomba hozott takarmánykeverékekre vonatkozó
jelölési előírások mellett jól láthatóan, olvashatóan és eltávolíthatatlanul fel kell tüntetni a 44/2003. (IV. 26.) FVM
rendelet 13. számú mellékletében foglalt jelöléseket.
23. § (1) A takarmánytároló létesítményben az állatra vagy az emberre nézve mérgező vagy ártalmas, illetve a tárolt takarmány
minőségét károsan befolyásoló anyag csak elkülönítve, az átszennyeződést kizáró módon tárolható.
(2) Az élelmiszert, illetve vegyszert is forgalmazó létesítményben
a) az eredeti csomagolás megbontása és a takarmány kimérése útján takarmány nem árusítható;
b) a takarmányt az élelmiszerektől és vegyszerektől elkülönítve, az átszennyeződést kizáró módon kell tárolni.
24. § (1) Gyógyszeres késztakarmány és gyógyszeres köztes termék jelölésén jól láthatóan, olvashatóan és eltávolíthatatlanul
fel kell tüntetni
a) a „CSAK ÁLLATORVOSI RENDELVÉNYRE!”, valamint gyógyszeres késztakarmány esetében a „GYÓGYSZERES
TAKARMÁNY!”, gyógyszeres köztes termék esetében a „GYÓGYSZERES KÖZTES TERMÉK!” feliratot,
b) egy legalább 20 mm x 20 mm nagyságú kék keresztet,
c) a takarmányba kevert gyógypremix megnevezését, hatóanyagának megnevezését és mennyiségét (mg/kg),
d) a készítmény törzskönyvi számát, valamint
e) élelmezés-egészségügyi várakozási idejét.
(2) Tartályban való szállítás esetén elegendő az (1) bekezdésben meghatározott adatokat a kísérő okmányon a kék kereszt
nélkül feltüntetni.
(3) Takarmánykeverékek jelölésén a 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet által előírtakon felül fel kell
tüntetni a 44/2003. (IV. 26.) FVM rendelet 7. számú mellékletében előírt adatokat is.
8. Mintavételi eljárás, mintavételi jegyzőkönyv, ellenminta 25. § (1) A kerületi hivatal, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság, illetve a NÉBIH (a továbbiakban:
eljáró hatóság) képviselője az ellenőrzés, felülvizsgálat, illetve helyszíni szemle során a 152/2009/EK bizottsági
rendeletben foglalt mintavételi szabályok szerint
a) mikrobiológiai vizsgálat céljára a 44/2003. (IV. 26.) FVM rendelet 11. számú mellékletében foglalt mintavételi
szabályok szerint,
b) géntechnológiával módosított szervezet vagy GM takarmány jelenlétére, illetve mennyiségi meghatározására
irányuló vizsgálat esetén a géntechnológiával módosított szervezetek és a géntechnológiával módosított
szervezetekből előállított anyagok, vagy ezen termékekből történő mintavételre és kimutatásra vonatkozó
technikai iránymutatásról szóló, 2004. október 4-i 2004/787/EK bizottsági ajánlásban leírt módon, vagy azzal
egyenértékű és az ott leírtak szerint jóváhagyott módszerrel
térítésmentesen mintát vehet.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett jogszabályokban nem szabályozott célból végzik el a mintavételezést, akkor
az ellenőrzés, felülvizsgálat során alkalmazott mintavételi, illetve vizsgálati módszer kiválasztásakor a 882/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkében meghatározottak szerint kell eljárni.
(3) Az eljáró hatóság képviselője
a) a hatósági engedélyezés, ellenőrzés, felülvizsgálat, illetve helyszíni szemle alkalmával végzett mintavételezés
során az engedélyezést kérelmező vagy az ellenőrzött kérelmére a mintázott takarmányból ellenmintát vesz,
b) az ellenmintát a végső tételmintával és a mintavételi jegyzőkönyvben szereplő adatokkal egyező módon
azonosító adatokkal látja el, és a mintavevő által a 152/2009/EK bizottsági rendeletben foglalt mintavételi
szabályokkal összhangban úgy zárja le, hogy a felnyitással a zárás megsérüljön és azt az eredeti formájában – az
első felnyitást követően – ne lehessen újra lezárni.
(4) A mikrobiológiai vizsgálaton kívül egyéb vizsgálat céljára is vett minta ellenmintáját nem lehet mikrobiológiai
vizsgálat céljára felhasználni. Nem kell ellenmintát venni
a) a mikrobiológiai vizsgálat céljára vett minta esetében,
b) a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikk (6) bekezdésében meghatározottak fennállása
esetén.
(5) A mintavételi jegyzőkönyvnek – olvashatóan és egyértelműen – legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a megmintázott takarmány neve,
b) a megmintázott takarmány mennyisége,
c) a megmintázott takarmány termékszáma,
d) a megmintázott takarmány tételszáma (tételazonosítója), GM takarmány esetén az egyedi azonosítója,
e) a megmintázott takarmány előállításának (betakarításának) időpontja, helye,
f) a megmintázott takarmány nagykereskedelmi bruttó egységára,
g) a mintavételi hely neve, címe,
h) a vizsgálatok megjelölése,
i) a mintavételi módszer megnevezése,
j) a mintavevő hatósági személy intézményének neve, címe,
k) a mintavevő hatósági személy neve, beosztása, hivatali elérhetősége,
l) a mintázott takarmányt előállító létesítményt, illetve forgalmazó helyet – a mintavétel során – képviselő személy
neve, beosztása,
m) egyéb olyan adat, amely a mintázott takarmány, a vizsgálat, illetve annak eredménye szempontjából döntő
jelentőségű lehet, különösen összetétel, tartósítás módja, felhasznált tartósítószer megnevezése, helyszíni,
érzékszervi vizsgálat eredménye,
n) az ellenminta vétele, annak száma,
o) a minta azonosító száma.
(6) Az eljáró hatóság képviselője által vett takarmányminták – ideértve jogorvoslati eljárás során az ellenminta –
vizsgálatait a NÉBIH által hatósági takarmányvizsgálatra kijelölt laboratóriumok végzik.
26. § (1) A végső tételmintát a vizsgálatot végző számára szükséges információkkal együtt késedelem nélkül el kell küldeni
a hatósági takarmányvizsgálatra kijelölt laboratóriumba.
(2) Az ellenmintát az ellenminta vételét kérő köteles tárolni. Ha egyéb előírás hosszabb időt nem köt ki, az ellenminta
kötelező megőrzési ideje három hónap, és a megőrzési idő alatt a mintát úgy kell tárolni, hogy abban változás
ne következhessen be, kivéve a takarmány előírásszerű tárolása során egyébként is bekövetkező változásokat,
különösen a száradást.
(3) Az ellenmintának a hatósági takarmányvizsgálatra kijelölt laboratóriumba való eljuttatása előtt a mintát vevő hatósági
személy, illetve a mintavételi jegyzőkönyvben megadott intézmény köteles megvizsgálni az ellenmintát, annak
azonosítóit, illetve sértetlenségét.
(4) Ha felmerül a gyanú, hogy az ellenmintát felnyitották vagy annak tartalmát – különösen állagát, nedvességtartalmát,
összetételét – bármilyen módon szándékosan megváltoztatták vagy állaga, tartalma megváltozhatott, ennek tényét
jegyzőkönyvben rögzíteni kell, és a jegyzőkönyvet – az ellenmintához csatolva – el kell küldeni a hatósági vizsgálatra
kijelölt laboratórium vagy a jogorvoslati eljárásban eljáró szerv számára, az ellenminta vételét kérő egyidejű írásos
tájékoztatása mellett.
9. Az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter és az élelmiszerlánc-felügyeleti szervek feladatai
27. § (1) Az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) megküldi az EU Bizottságnak
a) a takarmányozási hatóságok nevét, címét, illetékességi területét,
b) az Éltv. 29. § f) pontja alapján kijelölt nemzeti referencia laboratórium, illetve egyéb hatósági takarmányvizsgáló
laboratóriumok jegyzékét, az akkreditált vizsgálatok körének feltüntetésével.
(2) A miniszter ellátja a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 34–40. cikkeiben meghatározott tagállami
szintű képviseletet igénylő – igazgatási segítségnyújtással és együttműködéssel kapcsolatos – feladatokat.
28. § (1) A nemzeti referencia laboratórium feladatait a NÉBIH látja el.
(2) A NÉBIH a takarmányvizsgáló laboratóriumok, valamint a nemzeti referencia laboratórium feladataival kapcsolatosan
a) részt vesz a Magyar Szabványügyi Testület takarmányvizsgálati módszerekre vonatkozó szabványosítási
munkájában,
b) véleményezi a laboratóriumi vizsgálatok nemzetközi szabványtervezeteit,
c) hazai elterjesztésük érdekében javaslatot tesz az átvett nemzetközi takarmányvizsgálati módszereknek a Magyar
Takarmánykódex III. kötetében való megjelentetésére,
d) elvégzi az új takarmányvizsgálati módszerek érvényesítését, adott esetben módszeregyeztető körvizsgálat
megszervezésével, amelynek során egy adott vizsgálati módszert meghatározott feltételek szerint, minimum
nyolc laboratórium részvételével végeztet el a metodika vizsgálati eredményei reprodukálhatóságának
meghatározása érdekében,
e) módszertani tanfolyamokat szervez,
f) ellátja a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 33. cikk (2) bekezdése szerinti feladatokat,
g) jártassági körvizsgálatot szervez, amelynek során minimum nyolc laboratórium vizsgálati eredményeinek
összehasonlításával és statisztikai módszerek felhasználásával történő értékeléssel meghatározza az egyes
laboratóriumok vizsgálati teljesítményét, vizsgálati adataik következetességét és összevethetőségét, adott
vizsgálati spektrumban való megfelelőségét.
(3) A takarmány-előállításban, illetve forgalomba hozatalban érdekelt takarmány-, illetve élelmiszer-vállalkozás, illetve
-létesítmény laboratóriuma nem jelölhető ki hatósági ellenőrzések során vett takarmányminták vizsgálatára, illetve
ilyen vizsgálatokat nem végezhet, ideértve a hatóság által vett ellenminták elemzését is.
29. § Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az ellenőrzési, felülvizsgálati és mintavételezési
feladatok végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatokról, az ellenőrzés, felülvizsgálat és a vizsgálati eredmények
értékelése alapján elrendelt, illetve megtett intézkedésekről és jogkövetkezményekről, valamint
a takarmány-vállalkozásokról és létesítményekről jelentést készít, és azt megküldi a NÉBIH részére.
30. § A NÉBIH és az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság e rendelettel kapcsolatos jogok
gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez – a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseit ismertető – nyomtatványt
tehet közzé honlapján, különösen
a) az engedélyezésre,
b) a bejelentésre,
c) a hatósági ellenőrzések megszervezéséhez szükséges, a vállalkozóktól elvárt adatszolgáltatásra,
d) a vállalkozó által készített intézkedési terv hatósághoz történő benyújtására szóló felhívásra,
e) bírság megfizetéséről szóló nyilatkozatra,
f) a hatóság által működtetett adatbázisban szereplő adatok helyességének egyeztetésére.
31. § (1) Az eljáró hatóság – a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt ellenőrzési tevékenységek,
módszerek és technikák alkalmazásával – ellenőrzi, illetve felülvizsgálja a takarmányjogi előírások betartását.
(2) Az ellenőrzés export esetén a takarmány előállításánál, tárolásánál, szállításánál, valamint a vámelőírások betartása
mellett az országhatáron végezhető el.
(3) A kerületi hivatal az ügyfél kérelmére – harmadik országokba irányuló nem állati eredetű takarmány-export céljaira –
szabad értékesítési vagy egyéb igazolást állít ki a NÉBIH belső eljárásrendjének szabályai szerint összeállított
formanyomtatvány alapján. A szabad értékesítési vagy az egyéb igazolás felülhitelesítését az ügyfél kérelmére
a miniszter végzi. A felülhitelesítésben a miniszter igazolja a kerületi hivatalnak az adott létesítmény helye szerinti
illetékességét, az adott létesítmény működése és az adott termék kapcsán fennálló hatáskörét, valamint igazolja az
igazoláson szereplő aláírás és pecsét hitelességét.
(4) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság szakmailag koordinálja a kerületi hivataloknak
a takarmányok elsődleges előállítói által előállított takarmányok tekintetében a 183/2005/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 1. számú mellékletében megfogalmazott előírások betartásának ellenőrzésére irányuló
tevékenységét.
10. Hatósági intézkedések 32. § (1) Az engedélyező élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság, illetve a nyilvántartásba vételt végző
kerületi hivatal a takarmány-előállító tevékenységet folytató vállalkozás tevékenységét a 183/2005/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban felfüggeszti, ha
a) a hatósági ellenőrzés, felülvizsgálat a létesítmény-engedélyben, illetve a nyilvántartásban foglaltaktól érdemi
eltérést állapít meg, különös tekintettel a c) pontban említett önellenőrző vizsgálatok és a technológia hatósági
felülvizsgálatának eredményére,
b) a létesítmény bármely tevékenysége vagy mulasztása közvetlenül veszélyezteti az állatok, illetve közvetve az állati
terméket fogyasztó emberek egészségét,
c) a takarmány-vállalkozás minőségellenőrzési rendszerében előírt időszakos – a homogenizáló képességre, illetve
az esetleges nem megengedett keresztszennyeződést kizáró – önellenőrző vizsgálatokat a takarmány-előállító
létesítmény nem végzi el,
d) a takarmány-vállalkozás nem tesz eleget a takarmányok állati eredetű fehérje-tartalmára vonatkozó előírásoknak.
(2) Az engedélyező élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a takarmány-előállító tevékenységet
folytató vállalkozás létesítmény-engedélyét – ideértve a feltételes engedélyt is – vagy a nyilvántartásba vételt végző
kerületi hivatal a nyilvántartást módosítja, ha az engedéllyel rendelkező vállalkozás azt kéri, illetve a bejelentési
kötelezettség alá tartozó vállalkozás a változást bejelenti.
(3) Az engedélyező élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a takarmány-előállító tevékenységet
folytató vállalkozás létesítmény-engedélyét – ideértve a feltételes engedélyt – visszavonja, vagy a nyilvántartásba
vételt végző kerületi hivatal a létesítmény tevékenységét megtiltja és a létesítményt a nyilvántartásból törli, ha
a) a felfüggesztés legfeljebb egy éves időtartama alatt az engedélyben, illetve bejelentés alapján kiállított
nyilvántartásba vételi okiratban foglaltaktól való, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság,
illetve a kerületi hivatal részéről megjelölt eltéréseket a takarmány-előállító létesítmény nem szüntette meg,
b) a létesítmény-engedélyben, illetve a bejelentés alapján kiállított nyilvántartásba vételi okiratban foglaltaktól
olyan jellegű eltérést állapít meg, amely által a takarmány folyamatosan veszélyezteti az állatok egészségét, vagy
a takarmány-előállító létesítmény alkalmatlanná vált forgalomba hozatal céljára szánt homogén takarmány
előállítására,
c) három éven belül ismételten és szándékosan tiltott vagy hatósági tilalom alá eső anyagot, illetve azt tartalmazó
takarmányt használ fel, állít elő, illetve hoz forgalomba,
d) hatósági ellenőrzés, felülvizsgálat vagy bejelentés alapján megállapítható, hogy a 183/2005/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikk a)–c) pontjában foglalt esetek valamelyike fennáll.
33. § (1) A 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban az engedélyező
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság vagy a nyilvántartásba vételt végző kerületi hivatal
a takarmány-forgalmazást, tárolást, szállítást végző vállalkozás tevékenységét felfüggeszti, ha
a) a hatósági ellenőrzés, felülvizsgálat a létesítmény-engedélyben, illetve nyilvántartásba vételi okiratban
a forgalmazás, tárolás, szállítás feltételrendszerére meghatározottaktól érdemi eltérést állapít meg,
b) a létesítmény bármely tevékenysége vagy mulasztása közvetlenül veszélyezteti az állatok, illetve közvetve az állati
terméket fogyasztó emberek egészségét,
c) a vállalkozás nem tesz eleget a takarmányok állati eredetű fehérje-tartalmára vonatkozó előírásoknak.
(2) Az engedélyező élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság vagy a nyilvántartásba vételt végző
kerületi hivatal a takarmány-forgalmazást, tárolást, szállítást végző vállalkozás létesítmény-engedélyének vagy
nyilvántartásának adatait módosítja, ha az engedéllyel rendelkező vállalkozás azt kéri, illetve a bejelentési
kötelezettség alá tartozó vállalkozás a változást bejelenti.
(3) Az engedélyező élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság vagy a nyilvántartásba vételt végző
kerületi hivatal a takarmány-forgalmazást, tárolást, szállítást végző vállalkozás létesítmény-engedélyét visszavonja,
illetve a vállalkozás tevékenységét megtiltja és a vállalkozást a nyilvántartásból törli, ha
a) a felfüggesztés legfeljebb egy éves időtartama alatt az engedélyben, illetve a bejelentés alapján kiállított
nyilvántartásba vételi okiratban foglaltaktól való, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság,
illetve a kerületi hivatal részéről megjelölt eltéréseket a takarmány-vállalkozás, létesítmény nem szüntette meg,
b) a létesítmény-engedélyben, illetve nyilvántartásba vételi okiratban foglaltaktól olyan jellegű eltérést állapít meg,
amely tevékenység által vagy mulasztás miatt a forgalomba hozott, tárolt, szállított takarmány folyamatosan
veszélyezteti az állatok egészségét,
c) három éven belül ismételten és szándékosan tiltott vagy hatósági tilalom alá eső anyagot, illetve azt tartalmazó
takarmányt hoz forgalomba, tárol, szállít, vagy
d) a hatósági ellenőrzés, felülvizsgálat a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikk a)–c) pontjában
foglalt esetek egyikének fennállását igazolja.
(4) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság vagy a kerületi hivatal a takarmány-forgalmazást,
tárolást, szállítást végző vállalkozás létesítménye vonatkozásában kiadott létesítmény-engedéllyel vagy bejelentéssel
kapcsolatban az engedélyt kiadó vagy a nyilvántartásba vételt végző hatóságnál kezdeményezi a létesítmény
engedélyének visszavonását, a vállalkozás tevékenységének megtiltását és nyilvántartásból való törlését, illetve
a tevékenység felfüggesztését, ha
a) a hatósági ellenőrzés, felülvizsgálat a létesítmény-engedélyben, illetve a bejelentés alapján kiállított
nyilvántartásba vételi okiratban a takarmányhigiéniai követelmények feltételrendszerére meghatározottaktól
érdemi eltérést állapít meg,
b) a létesítmény-engedélyben vagy a bejelentés alapján kiállított nyilvántartásba vételi okiratban foglaltaktól olyan
jellegű eltérést állapít meg, amely tevékenység által vagy mulasztás miatt a forgalomba hozott, tárolt, szállított
takarmány folyamatosan veszélyezteti az állatok egészségét, vagy
c) a hatósági ellenőrzés, felülvizsgálat a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikk a)–c) pontjában
foglalt esetek egyikének fennállását igazolja.
(5) Az engedélyt kiadó vagy a nyilvántartásba vételt végző hatóság a kerületi hivatal vagy az élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóság felfüggesztésre vagy visszavonásra irányuló kezdeményezése alapján hozott
döntéséről köteles értesíteni a megkereső hatóságot.
(6) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság, illetve a kerületi hivatal megtiltja azon harmadik
országban működő takarmány-előállító létesítmény termékeinek forgalomba hozatalát és felhasználását, amely
bejegyzett képviselőjének behozatali tevékenysége kapcsán kiadott engedélyét visszavonták vagy tevékenységét
felfüggesztették.
34. § (1) Az engedélyező élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az engedélyezett, vagy a nyilvántartásba
vételt végző kerületi hivatal a nyilvántartásba vett takarmány-vállalkozás, létesítmény tevékenységének
felfüggesztése vagy megtiltása esetén egyidejűleg a felfüggesztés, megtiltás tényét, valamint okát a hatósági
nyilvántartásba bejegyzi, és erről felettes szervét értesíti. A felettes szerv az értesítés alapján a nyilvántartásában
átvezeti a felfüggesztés tényét, okát.
(2) Az engedélyező élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság vagy a nyilvántartásba vételt végző
kerületi hivatal a takarmány-vállalkozás létesítmény-engedélyének visszavonásával, illetve tevékenységének
megtiltásával és nyilvántartásból való törlésével egyidejűleg a takarmány-vállalkozást, létesítményt törli a hatósági
nyilvántartásból, és értesíti az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságot, illetve a NÉBIH-et.
A NÉBIH az értesítés alapján az országos nyilvántartásából törli az érintett takarmány-vállalkozást, létesítményt.
35. § (1) A kerületi hivatal – a takarmány-biztonsági kockázat mértékének figyelembe vételével – a takarmányt (takarmányozási
célra szánt bármilyen anyagot, terméket) állatok etetésére alkalmatlannak nyilvánítja, a feletetését megtiltja, ha
a) a takarmány tiltott anyagot tartalmaz,
b) a takarmány a megengedettnél nagyobb mértékben nemkívánatos anyagot tartalmaz, és ez a 39. § (3) és
(4) bekezdésében foglaltak alapján nem szüntethető meg,
c) a takarmány mikrobiológiai állapota, illetve radiológiai szennyezettsége azt szükségessé teszi,
d) a takarmány egymással összeférhetetlen állatgyógyászati készítményeket, illetve takarmány-adalékanyagokat
tartalmaz,
e) a takarmánytételeknek az előállítási vagy tárolási hibából eredő keveredése, összetevő hiánya vagy többlete
– a kerületi hivatal felügyelete mellett végrehajtott – kezeléssel, vagy takarmánybiztonsági problémát kizáró
módon más állatfajjal vagy korcsoporttal történő etetéssel nem szüntethető meg,
f) a takarmánytétel, szállítmány érzékszervileg megállapíthatóan erősen penészes, dohos, romlott, rothadt vagy
avas,
g) a takarmányról megállapítják vagy felmerül annak gyanúja, hogy az Magyarországra nem jogszerűen behozott
szállítmány.
(2) A kerületi hivatal az (1) bekezdés szerinti takarmánytétel, szállítmány etetésre alkalmatlannak nyilvánítása esetén
elrendeli a takarmány eltérő felhasználását vagy ártalmatlanítását, amennyiben ennek jogszabályi és szakmai feltételei
fennállnak.
(3) Amennyiben nem engedélyezett állati eredetű fehérje takarmányban való jelenlétének gyanúja merül fel, az
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság minden esetben vizsgálatot végez, amelynek ki kell
terjednie az üzem alapanyag és gyártás-technológiai nyilvántartásának ellenőrzésére, valamint az alapanyagok
laboratóriumi vizsgálatára. Állati eredetű fehérjét tartalmazó takarmányok tiltott felhasználása esetén az ilyen
takarmány takarmányozási célú felhasználásáról a kerületi hivatal dönt.
(4) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően az állatra, illetve emberre nézve kórokozó mikroorganizmussal fertőzött
takarmány esetén a kerületi hivatal elrendeli az érintett tétel, szállítmány ártalmatlanítását.
(5) A megengedett határértékek felett feltételesen kórokozó vagy romlást okozó mikroorganizmussal szennyezett
– etetésre alkalmatlannak nyilvánított – takarmány mindaddig nem etethető fel, amíg ismételt feldolgozásával és
ennek hatósági laboratóriumi ellenőrző vizsgálatával az aggálytalan feletetés nem biztosítható. A feletetést megfelelő
laboratóriumi vizsgálati eredmény birtokában a kerületi hivatal engedélyezi.
36. § (1) A 35. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a bejelentésköteles állatbetegség megállapítása miatt
állategészségügyi korlátozó intézkedés hatálya alá tartozó helyen tárolt takarmányok ártalmatlanítását vagy
a betegség iránt nem fogékony más állatfajjal való feletetését, a létesítményben a személy- és járműforgalom
korlátozását, valamint a fertőtlenítést az adott betegség leküzdésére vonatkozó részletes szabályok szerint, vagy ilyen
rendelkezés hiányában a korlátozó intézkedést elrendelő élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
rendelkezései szerint kell elvégezni.
(2) A 35. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően, az országba nem jogszerűen behozott takarmányszállítmány
gyanújáról való értesülést követően az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság vagy a kerületi
hivatal képviselője köteles
a) a helyszínre azonnal kiszállni,
b) a gyanúba vett tételt élelmiszerlánc-biztonsági kockázat vélelmezhetősége esetén zárolni,
c) további feletetését és elszállítását megtiltani,
d) az érintett tétellel takarmányozott állatállományt azonnali hatállyal forgalmi korlátozás alá helyezni, valamint
e) ezt követően felettes szervét haladéktalanul értesíteni a szükséges további intézkedések megtétele céljából.
(3) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság vagy a kerületi hivatal a (2) bekezdés szerinti helyszíni
vizsgálatot követően a takarmány birtokosának költségére elrendeli a zárolt takarmánytétel, szállítmány
ártalmatlanítását, az állatállományra vonatkozó forgalmi korlátozást pedig fenntartja vagy módosítja.
(4) A 35. § és a (3) bekezdés szerint elrendelt ártalmatlanításról a takarmány tulajdonosának, importőrének, illetve első
magyarországi forgalomba hozójának kell gondoskodnia, illetve viselnie az ehhez kapcsolódó költségeket is,
ha a jogsértéssel kapcsolatos felelőssége egyértelműen megállapítható. Ellenkező esetben az ártalmatlanítás annak
a kötelessége és költsége, akinél a takarmányt ellenőrzés, vizsgálat alá vonták. Az ártalmatlanításról jegyzőkönyvet kell
felvenni.
37. § (1) A kerületi hivatal – a takarmány-biztonsági kockázat elhárításához szükséges mértékben és ideig –
a takarmány-előállítást, -tárolást, -forgalmazást, -felhasználást, -szállítást, -exportot, -importot és az illetékességi
területén való átszállítást – a további hatósági vizsgálatok idejére, illetve intézkedések megtételéig – felfüggesztheti,
illetve az érintett takarmánytételt, szállítmányt a 44. §-ban meghatározottak szerint lefoglalhatja, ha
a) a takarmány olyan anyagot tartalmaz, amely közvetlenül az állat, közvetve az ember egészségét, illetve
a környezetet veszélyezteti, károsítja, a takarmány rendeltetésszerű felhasználását akadályozza vagy ezek gyanúja
áll fenn,
b) a takarmány jelölése (címkéje vagy kísérő okmánya) hiányos,
c) az eredeti csomagolás olyan módon megsérült, hogy a takarmány szennyeződött vagy ennek gyanúja áll fenn,
d) a takarmány-vállalkozás az ellenőrzés során az ellenőrzést bármely módon akadályozza.
(2) A kerületi hivatal a vizsgálatok alapján határidő egyidejű kitűzésével meghatározhatja azokat a feltételeket,
amelyekkel az (1) bekezdésben foglaltak megszüntethetők. A feltételek biztosítása és a határidő betartása a takarmány
tulajdonosának, illetve importőrének a kötelessége.
(3) A kerületi hivatal megtiltja a takarmány előállítását, tárolását, forgalmazását, felhasználását, exportját, importját,
tranzitját, szállítását, ha a (2) bekezdésben előírt feltételek a megadott határidőre nem teljesülnek, és egyidejűleg
értesíti az adott takarmány-vállalkozás létesítményét engedélyező, illetve nyilvántartó élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságot, illetve kerületi hivatalt.
(4) A kerületi hivatal a (3) bekezdésben foglaltak megvalósulása esetén az érintett takarmánytétel, szállítmány
vonatkozásában a 35. és 36. §-ban foglaltak szerint jár el.
(5) A kerületi hivatal az ismeretlen dokumentációjú vagy a jelölés nélküli takarmány felhasználását megtiltja, zárolja és
elrendeli a takarmány eltérő felhasználását vagy ártalmatlanítását, amennyiben ennek jogszabályi és szakmai feltételei
fennállnak. Az ártalmatlanításról a takarmány tulajdonosának, illetve importőrének kell gondoskodnia.
38. § (1) A tiltott anyagot tartalmazó takarmányt, illetve takarmányozási tilalom alá eső terméket, anyagot tartalmazó
takarmányt a tulajdonosa köteles – a kerületi hivatal egyidejű írásbeli értesítése mellett – a további forgalmazásból,
illetve felhasználásból kivonni.
(2) Az (1) bekezdés alapján forgalomból kivont tiltott anyagot tartalmazó takarmány vonatkozásában a kerületi hivatal
a 35. és 36. §-ban foglaltak szerint jár el.
39. § (1) A takarmányvizsgáló laboratórium által megadott kiterjesztett mérési bizonytalanságot is figyelembe véve a 44/2003.
(IV. 26.) FVM rendelet 2. számú mellékletében foglalt megengedhető mennyiségeknél nagyobb mértékben
nemkívánatos anyagot tartalmazó takarmányt a tulajdonosa köteles kivonni a további forgalmazásból,
felhasználásból a kerületi hivatal egyidejű értesítése mellett.
(2) Amennyiben a nemkívánatos anyagot a megengedettnél nagyobb mértékben tartalmazó takarmányt a kerületi
hivatal részére az (1) bekezdés alapján bejelentik, illetve a kerületi hivatal hatósági ellenőrzése során valamely
takarmányról azt állapítja meg, hogy az nemkívánatos anyagot a megengedettnél nagyobb mértékben tartalmaz,
a takarmány felhasználhatóságáról a kerületi hivatal a bejelentéstől, illetve az ellenőrzés alapján történt
megállapítástól számított harminc napon belül dönt.
(3) A nemkívánatos anyagot a megengedettnél nagyobb mértékben tartalmazó takarmány esetén a kerületi hivatal
meghatározza – az (5) bekezdésre is figyelemmel – a felhasználás módját, helyét, amellyel biztosítható, hogy
a takarmány nemkívánatos anyag tartalma a megengedett mértéken belül maradjon.
(4) Amennyiben a (3) bekezdésben foglaltak biztosítása nem lehetséges, a kerületi hivatal elrendeli a takarmány
ártalmatlanítását. Az ehhez kapcsolódó szállítást a kerületi hivatal engedélyezi.
(5) Amennyiben a kerületi hivatal a (2) bekezdésben foglaltak szerint a takarmány felhasználását engedélyezi, a döntése
szerinti felhasználást ellenőrzi.
(6) Ha a takarmány nemkívánatos anyag tartalma a 44/2003. (IV. 26.) FVM rendelet 2. számú mellékletében meghatározott
legmagasabb értéket vagy cselekvési küszöbértéket meghaladja, a kerületi hivatal a takarmány-vállalkozóval
együttműködve vizsgálatot folytat a szennyeződés forrásának megállapítása érdekében.
40. § (1) A takarmány minimális eltarthatósági idejének lejártakor (a továbbiakban: lejárt takarmány) a tulajdonosa vagy
forgalomba hozója takarmányozási célú felhasználás szándéka esetén köteles a lejárt takarmánytételt a kerületi
hivatalnak írásbeli nyilatkozatban bejelenteni.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) a bejelentő nevét és telephelyét,
b) a lejárt takarmány tárolási helyét,
c) a lejárt takarmány nevét és tömegét (mennyiségét),
d) a lejárt takarmány előállításának idejét, helyét vagy a jelölésért felelős személy nevét, címét,
e) a lejárt takarmány minimális eltarthatósági idejének lejárati időpontját.
(3) Az (1) bekezdés alapján bejelentett lejárt takarmány további forgalmazásához és felhasználásához a kerületi hivatal
engedélye szükséges. A kerületi hivatal intézkedéséig a lejárt takarmány bejelentőjének biztosítania kell, hogy az ilyen
takarmányt ne hozzák forgalomba, illetve ne használják fel.
(4) A rendelkezésére álló adatok, a helyszíni szemle tapasztalatai, illetve a szükséges vizsgálatok alapján a kerületi hivatal
a lejárt takarmány felhasználhatóságáról a bejelentés időpontjától számított tizenöt napon belül – amennyiben
laboratóriumi vizsgálat is szükséges, harminc napon belül – dönt.
41. § (1) A kerületi hivatal az ellenőrzése során fellelt, a vállalkozó által a 40. §-ban foglaltaknak megfelelően be nem jelentett,
lejárt takarmány vagy ilyen takarmány felhasználásával előállított termék esetében az érintett takarmánytételt,
szállítmányt
a) zárolja és elrendeli a takarmány ártalmatlanítását laboratóriumi vizsgálat nélkül is, ha a helyszíni szemle során
megállapítja, hogy a takarmányban olyan helyrehozhatatlan károsodás keletkezett, amelynek következtében az
takarmányozási célra nem használható fel, vagy
b) zárolja és az ellenőrzés alá vont létesítmény ilyen irányú írásos kérelme alapján a további felhasználhatóság, illetve
a minőség romlásának megállapítására hatósági mintavétel mellett laboratóriumi vizsgálatot rendelhet el, vagy
c) laboratóriumi vizsgálat nélkül etetésre alkalmasnak nyilváníthatja.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti vizsgálatok körét a kerületi hivatal állapítja meg. A vizsgálatnak ki kell terjednie
mindazon kémiai, fizikai, érzékszervi, mikrobiológiai jellemzőkre, amelyekben a takarmány az idő függvényében
károsodhatott.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott vizsgálati eredmények alapján a kerületi hivatal elrendelheti a takarmány
a) minimális eltarthatósági idejének meghatározott ideig történő meghosszabbítását, legfeljebb egy alkalommal,
b) más állatfajjal, illetve hasznosítási és korcsoporttal történő, meghatározott időn belüli feletetését, illetve ilyen
célra történő feldolgozását,
feltéve, hogy az állat, illetve az állati eredetű élelmiszert fogyasztó ember egészség-károsításának lehetősége kizárt.
(4) Ha a (2) bekezdésben meghatározott vizsgálati eredmények alapján a takarmány a jogszabályi előírásoknak nem felel
meg, a kerületi hivatal elrendeli a takarmány eltérő felhasználását vagy ártalmatlanítását, amennyiben ennek
jogszabályi és szakmai feltételei fennállnak.
42. § (1) Ha az engedélyezett takarmány-adalékanyag felhasználásával előállított takarmány etetése következtében az állat
vagy az adott takarmánnyal etetett állatból előállított terméket fogyasztó ember egészségét veszélyeztető hatások
lépnek fel, a kerületi hivatal
a) ideiglenesen megtiltja a takarmány előállítását, illetve további felhasználását, forgalomba hozatalát,
b) elrendeli a termék visszahívását, illetve forgalomból való kivonását, és
c) kikérheti felettes szervének véleményét az érintett takarmány vonatkozásában.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti felettes szerv az eljáró szervtől és a takarmány előállítójától, illetve birtokosától
beszerzett információk és a rendelkezésre álló szakmai dokumentumok, laboratóriumi vizsgálati eredmények,
valamint a gyakorlati tapasztalatok alapján nyilvánít véleményt a kérdéses takarmány felhasználhatóságáról.
(3) Véleménye kialakításához a NÉBIH és az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság szakmai szakértő
szervezeteket, intézményeket is bevonhat.
43. § A kerületi hivatal kötelezi a takarmány-előállító létesítményt a minőség-ellenőrzési és termékbiztonságot garantáló
szabályzatának módosítására, az ezzel kapcsolatos vizsgálatok végzésére és a minőséghiba megszüntetésére,
ha a hatósági ellenőrzés ismétlődő vagy olyan minőséghibát tárt fel, amelynek a megszüntetésére
a takarmány-előállító létesítmény elfogadott minőség-ellenőrzési és termékbiztonságot garantáló szabályzata nem
ad megfelelő megoldást.
44. § (1) A kerületi hivatal – a takarmánybiztonsági kockázat mértékének figyelembevételével – a terméket, illetve az
előállítására, tárolására és szállítására használt eszközt lefoglalhatja, ha
a) felmerül a termék intézkedés alóli kivonásának lehetősége, vagy
b) felmerül a jogellenes forgalomba hozatal veszélye.
(2) A lefoglalásnál a kötelezett jelenlétét biztosítani kell. Ha a kötelezett nem kíván jelen lenni vagy ebben akadályozott,
és megfelelő képviseletről nem gondoskodik, a kerületi hivatal a lefoglalást két hatósági tanú jelenlétében
foganatosíthatja.
(3) A lefoglalt terméket, eszközt, berendezést egyértelműen meg kell jelölni, feltüntetve a lefoglalás tényét, időpontját,
és elkülönítetten kell tárolni, amennyiben ennek fizikai akadálya nincs.
11. Záró rendelkezések 45. § Ez a rendelet 2012. július 18. napján lép hatályba.
46. § (1) E rendelet előírásait a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet szerint bejelentési kötelezettség alá tartozó azon létesítmények, amelyek hatályos működési engedéllyel
rendelkeznek, az engedély időbeli hatályának lejártáig működhetnek. Ezen időpont után e rendelet bejelentésre és
nyilvántartásba vételre vonatkozó előírásait kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépése előtt, a forgalomba hozatal idején hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelő
takarmányok – ideértve a gyógyszeres takarmányokat is – minimális eltarthatósági idejük lejártáig forgalomban
maradhatnak, illetve felhasználhatók.
47. § (1) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Közösségen belül a gyógyszeres takarmányok előállítására, forgalomba hozatalára és felhasználására irányadó
feltételek megállapításáról szóló, 1990. március 26-i 90/167/EGK tanácsi irányelv,
b) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv,
c) a különleges táplálási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról szóló, 2008.
március 5-i 2008/38/EK bizottsági irányelv,
d) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv.
(2) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket tartalmazza:
a) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet,
b) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és
az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
c) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009.
október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
d) a nyomelemek csoportjába tartozó számos takarmány-adalékanyag engedélyezési feltételeinek módosításáról
szóló, 2003. július 25-i 1334/2003/EK bizottsági rendelet,
e) a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet,
f) a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
g) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó
közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i
726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
h) a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok
követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről
szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
i) a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló, 2005. január 12-i 183/2005/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
j) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló,
2009. január 27-i 152/2009/EK bizottsági rendelet,
k) a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK rendelet módosításáról, valamint
a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK
és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009.
július 13-i 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
l) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő
állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló,
2011. február 25-i 142/2011/EU bizottsági rendelet,
m) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszereknek
a géntechnológiával módosított anyagok – amelyek esetében az engedélyezési eljárás függőben van, vagy
amelyek esetében az engedély lejárt – jelenléte tekintetében történő megállapításáról szóló, 2011. június 14-i
619/2011/EU bizottsági rendelet.
48. § Hatályát veszti
a) a takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló 2001. évi CXIX. törvény
végrehajtásáról szóló 43/2003. (IV. 26.) FVM rendelet, valamint
b) az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V. 28.) FM rendelet 1. számú melléklet HARMADIK
RÉSZE. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
27/2010. (VI. 29.) KüM határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 71. ülésszakán elfogadott, a munkaügyi statisztikáról szóló 160. számú egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. XXXI. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi XXXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. évi 33. számában kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános
Konferenciája 71. ülésszakán elfogadott, a munkaügyi statisztikáról szóló 160. számú egyezmény 20. cikkének 3. bekezdése
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A továbbiakban a jelen Egyezmény minden tagállamra nézve tizenkét hónappal azután lép hatályba, hogy a tagállam
ratifikációját nyilvántartásba vették.”
A megerősítés nyilvántartásba vételének időpontja: 2010. 04. 09.
Az Egyezmény hatálybalépésének időpontja: 2011. 04. 09.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi XXXI. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Közlöny 2010. évi 33. számában kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 71. ülésszakán
elfogadott, a munkaügyi statisztikáról szóló 160. számú egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. évi XXXI. törvény 2. és
3. §-ai 2011. április 9-én, azaz kettőezer-tizenegy április kilencedikén lépnek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
190/2014. (VII. 30.) Korm. rendelete a Magyar Államnak az MKB Bank Zrt.-ben történő részesedés szerzése társasági összefonódásának közérdekből történő nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 24/A. §-a
alapján az MKB Bank Zrt.-ben (székhely: 1056 Budapest, Váci u. 38., cégjegyzékszám: 01-10-040952) a Magyar Állam
részesedés szerzését – tekintettel a  munkahelyek megőrzésére, a  fontos fennálló szerződések fennmaradásának
elősegítésére és mindezeken keresztül a pénzügyi ellátás biztonságának fokozására – közérdekből nemzetstratégiai
jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök