text:
115/2016. (VI. 6.) Korm. rendelete a nemzeti otthonteremtési közösségekről szóló törvény végrehajtásának szabályairól.
A Kormány a nemzeti otthonteremtési közösségekről szóló 2016. évi XV. törvény 47. §-ában,
a 13. § tekintetében a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. főiroda: az a hely, ahol a szervező a főtevékenységét végzi és ahol a központi döntéshozatal történik;
2. működési kockázat: a nem megfelelő vagy rosszul működő belső folyamatokból és rendszerekből, személyek
nem megfelelő feladatellátásából vagy külső eseményekből eredő veszteség kockázata.
2. Engedélyezési és nyilvántartásba vételi eljárások 2. § (1) A Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: Hatóság) engedélye szükséges:
a) a szervezőként (megbízható szervezőként) történő elismeréshez;
b) már működő szervező megbízható szervezőként történő elismeréséhez;
c) a szervező igazgatósági tagjai és felügyelőbizottsági tagjai megválasztásához, kinevezéséhez;
d) a közösség működési rendjére vonatkozó szabályzat, továbbá annak módosítása jóváhagyásához;
e) közösség toborzására irányuló nyilvános felhívás általános tartalmának jóváhagyásához;
f ) a szervezőként történő elismeréshez és működéshez szükséges engedély visszaadásához és
az állomány-átruházáshoz.
 (2) A Hatóság nyilvántartásba veszi: a) a közösséget,
b) a nemzeti otthonteremtési közösségekről szóló 2016.  évi XV.  törvény (a  továbbiakban: Törvény)
46. § (1) bekezdésében előírt, a Hatóság által nyilvántartott adatokat és az azokban bekövetkezett változást.
 (3) A Hatóság a  Törvény 3.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott esetben a  szervező kérelmére törli
a közösséget a nyilvántartásból.
 (4) A Törvény 3. § (2) bekezdés c) pontjában foglalt feltételek fennállása esetén a Hatóság hivatalból törli a közösséget
a nyilvántartásból. 3. Szervezőként történő elismerés engedélyezése 3. § (1) A szervezőként történő elismerés engedélyezése iránti kérelemhez a kérelmezőnek mellékelni kell:
a) létesítő okiratát;
b) igazolást arról, hogy rendelkezik a szükséges személyi és tárgyi feltételekkel;
c) nyilatkozatot a  Törvény által előírt pénzügyi, illetve gazdasági szakirányú szakképzettséggel rendelkező
személy foglalkoztatásáról, továbbá a szervező igazgatósága legalább egy tagjával szemben a Törvény által
támasztott szakmai követelmények fennállásáról;
d) nyilatkozatot arról, hogy a szervező irányítása a Magyarországon létesítendő főirodában történik;
e) nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy tevékenységét mikor kívánja megkezdeni;
f ) középtávú üzleti tervét;
g) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló szabályzatát;
h) szervezeti és működési szabályzatát;
i) számviteli politikájának és részletes számviteli rendszerének könyvvizsgáló által ellenjegyzett tervezetét,
prudens működésnek megfelelő, könyvvizsgáló által ellenjegyzett belső szabályzatait;
j) a szervező nyilatkozatát arról, hogy képes fenntartani a közösség pénzügyi egyensúlyát, valamint biztosítani
az áttekinthető, hatékony, ellenőrizhető gazdálkodás feltételeit;
k) a tevékenység végzésére alkalmas technikai, informatikai, műszaki, biztonsági felszereltség, helyiség
meglétének igazolását;
l) ellenőrzési eljárások és rendszerek igazolását;
m) a működési kockázatok csökkentését szolgáló információs és ellenőrzési rendszer meglétének igazolását,
valamint a  rendkívüli helyzetek kezelésére vonatkozó tervet, továbbá független szakértői véleményt
az informatikai és nyilvántartási rendszerek zártságáról;
n) a könyvvizsgálóval kötendő szerződés tervezetet és a  könyvvizsgálóval szemben támasztott jogszabályi
feltételek meglétének igazolását;
o) a belső ellenőrrel kötendő szerződés tervezetet és a belső ellenőrrel szemben támasztott feltételek igazolását;
p) panaszkezelési szabályzatát;
q) a szervező igazgatósága tagjainak díjazását meghatározó javadalmazási politikát;
r) a közösség befektetési politikájára vonatkozó szabályzatát; valamint
s) teljes bizonyító erejű magánokiratban foglalt nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy hozzájárul az  engedély
iránti kérelemhez mellékelt iratban foglaltak valódiságának a Hatóság által megkeresett szervek útján történő
ellenőrzéséhez.
(2) A kérelmező a  szervezőként történő elismerés engedélyezése iránti kérelemhez az  (1)  bekezdésben felsoroltakon
kívül mellékeli az  első közösség toborzására irányuló nyilvános felhívás tervezetét, valamint a  közösség leendő
tagjával kötendő előzetes megállapodás egy mintapéldányát is.
(3) Az állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással egyenértékű, ha a  kérelmező szerepel a  köztartozásmentes
adózói adatbázisban.
4. § (1) A megbízható szervezőként történő elismerés engedélyezése iránti kérelemhez a  Törvényben felsoroltakon kívül
a kérelmezőnek mellékelni kell:
a) hatályos létesítő okiratát,
b) harminc napnál nem régebbi cégkivonatát,
c) az alaptőke rendelkezésre állásának igazolását bankszámlakivonattal,
d) harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy nincs köztartozása,
e) nyilatkozatot arról, hogy nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt, valamint
f ) a Törvény 10.  § (4)  bekezdésében foglalt dokumentumokat vagy a  Törvény 1.  § (1)  bekezdés 3.  pont
a) alpontjában foglalt feltételek fennállását igazoló dokumentumokat.
 (2) A kérelmező megbízható szervezőként történő elismerés engedélyezése iránti kérelméhez az  (1)  bekezdésben
felsoroltakon kívül mellékeli a  3.  § (1)  bekezdés b)–s)  pontjában, valamint a  3.  § (2) és (3)  bekezdésében
meghatározott dokumentumokat.
(3) Az állami adóhatóságtól beszerezhető adóigazolással egyenértékű, ha a  kérelmező szerepel a  köztartozásmentes
adózói adatbázisban.
(4) A Törvény 13.  § (6)  bekezdése szerinti, fogyasztói csoportnál eltöltött vezető tisztségviselői gyakorlat a  korábban
fogyasztói csoportot szervező cég jogutód nélküli megszűnése esetén a vezetői tisztségviselői gyakorlatot és annak
időtartamát tartalmazó közokirattal is igazolható.
4. A közösség nyilvántartásba vétele 5. § (1) A szervező a  közösség nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelmét elektronikus úton, a  Hatóság honlapján erre
a célra rendszeresített elektronikus űrlap kitöltésével nyújtja be.
(2) A  szervező a  közösség nyilvántartásba vételére vonatkozó kérelméhez köteles csatolni a  Hatóság által korábban
a  szervezőkénti elismeréshez, illetve a  toborzás jóváhagyásához benyújtott és jóváhagyott, a  Törvény 38.  §
(2) bekezdése szerinti mellékleteket.
(3) A  szervező köteles gondoskodni az  előzetes megállapodást megkötő személyek személyazonosító adatainak,
lakcímének, valamint adóazonosító jelének személyazonosítást igazoló okiratok alapján történő ellenőrzéséről.
5. A közösség szabályzatainak tartalma, közzététele 6. § (1) A szervező a Törvény 6. § (3) bekezdésében foglalt szabályzatokon felül köteles
a) a közösség működtetésével összefüggésben
aa) a fedezet nyilvántartásáról és értékeléséről szóló szabályzatot,
ab) a tartalék képzéséről, elhelyezéséről és felhasználásának rendjéről szóló szabályzatot,
ac) a tagtoborzásról szóló szabályzatot,
ad) tag kilépésének, kizárásának rendjéről szóló szabályzatot,
b) a szervező működésével összefüggésben
ba) belső ellenőrzésről szóló szabályzatot,
bb) a tagok adatainak kezeléséről, védelméről és szolgáltatásáról szóló szabályzatot, valamint
titokvédelmi szabályzatot,
bc) számviteli politikát és a vonatkozó szabályzatokat, számlarendet és számlatükröt,
bd) panaszkezelési szabályzatot,
be) a szervező vezető tisztségviselőire vonatkozó javadalmazási politikát
készíteni.
 (2) Az egyes szabályzatok minimális tartalmi elemeit az 1. melléklet tartalmazza, az (1) bekezdés b) pont bd) alpontja
szerinti panaszkezelési szabályzatot a Hatóság által rendszeresített és a honlapján közzétett mintaszabályzat alapján
köteles elkészíteni a szervező.
(3) A Törvény 6.  § (3)  bekezdésében foglalt, valamint az  (1)  bekezdésben meghatározott szabályzatokat a  szervező
minden év március 31-éig köteles felülvizsgálni és szükség esetén módosítani.
(4) A Törvény 6.  § (3)  bekezdésében foglalt, valamint az  (1)  bekezdésben foglalt szabályzatok elfogadásáról, illetve
esetleges módosításáról a  szervező köteles az  elfogadástól, illetve a  módosítástól számított 3 munkanapon
belül a  tagokat elektronikus úton értesíteni, és az  értesítéssel egyidejűleg azokat a  szervező köteles a  honlapján
változáskövetéssel ellátott formában közzétenni, továbbá azokba a  székhelyén betekintést biztosítani.
A szabályzatok hatályos állapotának a szervező honlapján folyamatosan elérhetőnek kell lennie.
(5) Kizárólag a Hatóság engedélyével, jóváhagyásával történhet azon szabályzatok módosítása, amelyek Hatóság általi
engedélyezéshez vagy jóváhagyáshoz kötöttek. A szabályzatok módosítására a szabályzatok engedélyezésére vagy
jóváhagyására irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
6. A közösség könyvvezetése és beszámoló készítése 7. § (1) A közösség számviteli törvény szerinti könyvelést önállóan nem vezet, és a számviteli törvény szerinti beszámolót és
annak mellékleteit nem önállóan készíti el, hanem ezek elkészítéséről a szervező gondoskodik.
(2) A szervező több közösség működtetése esetén a közösségek számviteli nyilvántartásait egymástól, valamint a saját
nyilvántartásaitól is elkülönítetten köteles vezetni.
(3) A közösség beszámolójában fel kell tüntetni:
a) a közösség tagjaival szemben fennálló és lejárt követeléseket,
b) a közösség tagjait megillető állami támogatásokat,
c) a közösségnek a megszűnt tagsági jogviszonyokból eredő kötelezettségeit,
d) a szervező által a közösség számára történő tartalék befizetés és felhasználás összegét, a felhasználás indokát.
7. A közösség működésének és gazdálkodásának különös szabályai
8. § (1) A közösség működéséről a szervező analitikus nyilvántartásokat köteles vezetni.
 (2) A szervező több közösség működtetése esetén a  közösségek analitikus nyilvántartásait elkülönítetten köteles
vezetni.
 (3) A szervező által a közösség működéséről vezetett analitikus nyilvántartásoknak tartalmaznia kell különösen:
a) a közösség által kötött tagsági, valamint hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződéseket;
b) a tagokra vonatkozó analitikus nyilvántartást;
c) a tagok által teljesített előtakarékossági befizetéseket [ezen belül a  rendszeres, a  rendkívüli, valamint
a tagsági szerződésben megjelölt megvásárolni kívánt lakóingatlan értékének (a továbbiakban: szerződéses
érték) 20%-át elérő, illetve meghaladó tagi befizetések];
d) az állami támogatásokra vonatkozó analitikát; e) a közösség szabad pénzeszközeinek befektetéseit bemutató analitikát;
f ) a szervező által a  közösség számára történő tartalék befizetésének és a  felhasználás összegének,
időpontjának, jogosultjának, továbbá a felhasználás indokának nyilvántartását; valamint
g) a tagsági szerződésekből és a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezése iránti szerződésekből eredő függő
kötelezettségeket. 9. § (1) A tag a  tagsági szerződés alapján vállalt fizetési kötelezettségeit (a  továbbiakban: havi részlet) minden hónap
15.  napjáig teljesíti. A  havi részlet kiszámítása a  tagnak a  havi részletfizetésről szóló fizetési értesítő kiállításának
napján érvényes szerződéses érték alapján történik.
(2) A havi részletfizetésről szóló fizetési értesítő közlése
a) postai úton,
b) elektronikus levélben, vagy
c) a közösség honlapján a  tag egyéni belépési kóddal védett személyes, más számára el nem érhető
elektronikus postaládáján keresztül
történhet. (3) A szervező biztosítja, hogy a havi részletfizetésről szóló fizetési értesítő (2) bekezdés c) pontja szerinti közlése során
az  ügyféladatok a  pénzügyi intézmények, a  befektetési vállalkozások és az  árutőzsdei szolgáltatók informatikai
rendszerének védelmére vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben előírtakkal legalább azonos adatbiztonsági
védelemben részesüljenek.
(4) A havi részlet tartalmazza:
a) a mindenkori aktuális szerződéses érték és a  szerződés hónapokban kifejezett időtartamának hányadosa
alapján meghatározott rendszeres előtakarékossági befizetés összegét, illetve a  közösség által
megelőlegezett hiányzó tagi befizetés visszafizetendő havi összegét;
b) a közösséggel kötött tagsági szerződésben rögzített, a szervező részére fizetendő szervezési díjat; valamint
c) a tag által a  Törvény 20.  § (2)  bekezdés d)  pontja alapján vállalt vagyonbiztosítás és a  Törvény
20.  §  (2)  bekezdés e)  pontja alapján vállalt hitelfedezeti életbiztosítás (a  továbbiakban együtt: biztosítás)
részletét.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti havi részlet összegét a  közösség bankszámlájára történő befizetéssel teljesíti a  tag
azzal, hogy a  szervező a  havi részlet befizetését követően a  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti szervezési díjat
a  saját bankszámlájára, a  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti biztosítási díjat pedig a  szolgáltatást nyújtó biztosító
bankszámlájára igazolható módon átutalja.
(6) Amennyiben a  tag rendkívüli előtakarékossági befizetést kíván teljesíteni, köteles a  rendkívüli előtakarékossági
befizetés teljesítésével egyidejűleg erről a körülményről a szervezőt elektronikus úton vagy írásban értesíteni.
(7) A közösség kifizetéseivel és szabad pénzeszközeinek befektetésével összefüggő indokolt és ésszerű költségeket
a közösség viseli. A befektetések hozama – az ésszerű és indokolt költségek levonása után – a tagokat illeti, amelyet
a tagok között befizetéseik arányában a közösség megszűnésekor a szervező oszt fel és számol el.
(8) A közösségnek olyan zárt informatikai rendszerrel kell rendelkeznie, amely az  egyéni számlavezetést és fedezetnyilvántartást képes kezelni, továbbá elektronikus havi számlaértesítőt tud kiállítani.
8. A közösség megszűnési eljárása 10. § (1) A közösségnek a  Törvény 3.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott, jogutód nélküli megszüntetésére
vonatkozó megszűnési eljárás megindítását a  közösség nevében a  szervező kezdeményezi a  Hatóságnál.
A  megszűnési eljárás bejelentésére és megindítására csak akkor kerülhet sor, ha minden, kötelezettségeit
szerződésszerűen teljesítő tag javára a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezése megtörtént és a  tag az  általa
kiválasztott ingatlant megvásárolta.
(2) A megszűnési eljárás megindítása iránti kérelemhez mellékelni kell a  közösségnek a  megszűnési bejelentés
előterjesztése időpontjában fennálló pénzügyi és gazdasági helyzetét tartalmazó beszámolóját.
(3) A (2) bekezdés szerinti beszámolónak
a) át kell fognia a közösség működésének teljes időtartamát;
b) be kell mutatnia a közösség valamennyi tagja tekintetében
ba) a teljesített előtakarékossági befizetéseket,
bb) a licit során vállalt és teljesített befizetéseket,
bc) a tag részére megelőlegezett összeget és kifizetéseket,
bd) a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződésben meghatározott részletek
befizetését,
be) a tagot megillető és részére teljesített állami támogatás összegét, valamint
bf ) a  tagot megillető és részére kifizetett, a  közösség szabad pénzeszközeinek befektetéséből eredő
hozamokat, illetve elszámolt – esetleges – veszteségeket, azok költségeit;
c) tartalmaznia kell a közösség tagjaival szemben a beszámoló készítése időpontjában fennálló követeléseket és
kintlévőségeket;
d) tartalmaznia kell a  közösség tagjaival szemben vagy a  közösség tagjai által indított, a  beszámoló készítése
időpontjában folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokat az eljárással érintett érték megjelölésével.
 (4) A Hatóság hiánypótlásra hívja fel a  szervezőt, ha a  kérelem vagy annak melléklete nem tartalmazza
a (3) bekezdésben meghatározott elemeket, vagy a bejelentés más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul.
 (5) A Hatóság a  jogszabályi előírásoknak megfelelően tett bejelentést tudomásul veszi. Az  erre vonatkozó határozat
kézhezvételét követően jogosult a szervező a megszűnési eljárás megindítására.
11. § (1) A megszűnési eljárás során a szervező
a) 15 napon belül felméri a közösség vagyonát és kötelezettségeit;
b) a közösség javára intézkedik a tagokkal szembeni kinnlevőségek és követelések behajtása iránt;
c) lefolytatja a közösség tagjaival szemben vagy általuk indított peres és nemperes eljárásokat;
d) a közösség esetleges vagyontárgyait árverés útján értékesíti;
e) a közösség olyan követeléseit, melyek vonatkozásában a  végrehajtás legalább 1 éve szünetel vagy egyéb
okból behajthatatlan, megkíséreli értékesíteni;
f ) a közösség rendelkezésre álló, illetve az érvényesített követelésekből, vagyontárgyakból befolyt pénzeszközei
terhére visszafizeti a  tartalékból felhasznált azon összeget, amelynek a  visszapótlására korábban még nem
került sor;
g) a közösség rendelkezésre álló, illetve az érvényesített követelésekből, vagyontárgyakból befolyt pénzeszközei
terhére visszafizeti azoknak a tagoknak az előtakarékossági befizetéseit – ide nem értve a szervezési díjat és
a biztosítási díjakat –, akiknek a szerződése azt megelőzően szűnt meg, hogy jogosultságot szereztek volna
a hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére;
h) megállapítja a  közösség működése során elért hozamok teljes összegét, levonja belőle a  megszerzésükkel
kapcsolatosan felmerült ésszerű költségeket és a  fennmaradt összeget a  közösség megszűnéskori tagjai
között befizetéseik arányában felosztja, valamint az  így megállapított összeget a  tag által megadott
bankszámlaszámra való átutalással vagy a  tag egyéb tartozásának fennállása esetén az  abba való
beszámítással teljesíti.
(2) A megszűnési eljárás során a  közösségi tagok javára történő kifizetés kezdetéről rendkívüli közleményt kell
közzétenni a közösséget működtető szervező honlapján. A szervező a közösségi tagok javára történő kifizetéseket
csak akkor kezdheti meg, ha a közösséget megillető minden kinnlevőséget maradéktalanul behajtott.
(3) A szervező valamennyi kinnlevőség behajtását és a  tagokat megillető követelések kifizetését követően
a megszűnési eljárásról beszámolót készít, mely beszámoló tartalmazza az egyes tagok részére teljesített kifizetések
összegét is. A  beszámolót a  szervező könyvvizsgálója ellenjegyzi. A  megszűnési beszámoló az  alábbiakat
tartalmazza:
a) az ügyvezető szerv éves jelentését a 40. § (8) bekezdés b) pontjában meghatározott tartalommal,
b) az esetleges járulékos és egyéb bevételeket,
c) a tagok javára eszközölt kifizetéseket tagonként,
d) a megszűnési eljárás során felmerült költségeket és felszámított díjakat tételesen,
e) a tagok között felosztott nettó – költségekkel csökkentett – hozam teljes összegét, annak keletkezése
részletezésével.
 (4) A beszámolót a  szervező a  Hatósághoz terjeszti fel, aki annak kézhezvételét követően 15 napon belül egy
alkalommal hiánypótlásra hívhatja fel a  szervezőt és annak maradéktalan teljesítését követően 30 napon belül
vagy hiánypótlási felhívás hiányában a  beszámoló ellenőrzését követően 30 napon belül a  közösséget törli
a nyilvántartásból. A törléssel a közösség jogutód nélkül megszűnik.
12. § (1) A Hatóság hivatalból elrendeli a  közösség megszüntetésére vonatkozó megszűnési eljárás megindítását, ha
a  bíróság jogerősen elrendeli a  szervező felszámolását vagy kényszertörlését, és a  közösség működtetésére új
szervező kijelölésére nincs lehetőség.
(2) A hivatalból indult megszűnési eljárás lefolytatására a kérelemre indult megszűnési eljárásra vonatkozó szabályokat
megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a szervezőnek a közösség megszüntetésével kapcsolatos kötelezettségeit és
feladatait a szervező kijelölt felszámolója látja el.
(3) A megszűnési eljárás lefolytatására nyitva álló határidő a Törvény 3. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetekben
a Törvény 35.  § (2)  bekezdése szerinti 3 hónap, a Törvény 3.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  szervező
felszámolásának végső időpontja.
13. § A szervező felszámolása esetén stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősül.
9. A tagtoborzási eljárás 14. § (1) A szervező a  Hatóság által jóváhagyott általános tartalommal köteles a  nyilvános felhívást közzétenni. A  Hatóság
által jóváhagyott nyilvános felhívás általános tartalma csak a Hatóság jóváhagyásával módosítható.
(2) A tagtoborzásra irányuló nyilvános felhívásban a szervezőre vonatkozó adatok közül fel kell tüntetni:
a) a szervező nevét;
b) a szervező cégjegyzékszámát;
c) a szervező székhelyét;
d) a Hatóság által kiadott szervezői engedélyének számát;
e) a megbízható szervezői minőség meglétére, illetve nemlétére történő utalást;
f ) a szervező elektronikus levelezési címét, telefon- és faxszámát, valamint weboldalának címét;
g) a könyvvizsgáló nevét és címét.
(3) A nyilvános felhívásban a  szervező köteles a  létrehozni kívánt közösséggel kapcsolatban a  Törvény 17.  §
(2) bekezdés b) pontjában foglaltakon túl az alábbi adatokat feltüntetni:
a) a létrehozni kívánt közösség tervezett maximális taglétszámát, valamint
b) a létrehozni kívánt közösség működésének tervezett időtartamát.
(4) A létrehozni kívánt közösség jogi jellegére vonatkozó tájékoztatás keretében a  szervező a  nyilvános felhívásban
köteles kifejezetten és egyértelműen tájékoztatni a nyilvánosságot
a) arról a körülményről, hogy a  létrehozni kívánt közösség jogi személyiséggel rendelkező, sajátos működésű,
tagsággal rendelkező vagyonösszesség, melynek célja kizárólag
aa) új lakóingatlan vásárlása érdekében történő rendszeres és rendkívüli előtakarékossági befizetések
kezelése,
ab) a  közösség időlegesen szabad pénzeszközeinek magyar és az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes állam (a továbbiakban: EGT tagállam) állampapírjába történő befektetése,
valamint
ac) a közösség tagjai részére új lakóingatlan vásárlása céljából történő kifizetés teljesítése;
b) arról a  körülményről, hogy a  létrehozni kívánt közösség nem minősül a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Hpt.) szerinti pénzügyi intézmények, és
a közösség által végzett tevékenység nem minősül a Hpt. szerinti pénzügyi szolgáltatási tevékenységnek;
c) arról a körülményről, hogy a közösségbe történő előtakarékossági befizetésekre az Országos Betétbiztosítási
Alap, valamint a Befektető-védelmi Alap kártalanítási kötelezettsége nem terjed ki; valamint
d) arról a  körülményről, hogy bármely otthonteremtési közösséghez való csatlakozás hosszú távú, anyagi
terheket jelentő elköteleződéssel jár, amely döntést a szabályokat megismerve, megértve, körültekintően kell
meghozni.
(5) A leendő tag által vásárolni kívánt új lakóingatlan értékére vonatkozóan a nyilvános felhívásban rögzíteni szükséges
a) azt a  körülményt, hogy a  szerződéses érték a  tagsági szerződés megkötésekor 10 és 40 millió forint között
lehet; valamint
b) az arra való utalást, hogy amennyiben a  kiválasztást követően a  szerződéses értéknél magasabb értékű
lakóingatlant kíván vásárolni, abban az  esetben az  adásvételi szerződés megkötésekor a  különbözetet egy
összegben köteles biztosítani a vételár kiegyenlítéséhez.
(6) A nyilvános felhívásban a  szervező részére fizetendő és elkülönített letéti számlán nyilvántartott regisztrációs díj
tekintetében rögzíteni szükséges
a) a regisztrációs díj mértékét;
b) a regisztrációs díj megfizetésének határidejét;
c) az arra való utalást, hogy a  regisztrációs díjat a  szervező a  közösség nyilvántartásba vételének esetleges
meghiúsulása esetén 8 napon belül visszafizeti a csatlakozni kívánó természetes személy részére;
d) az arra való utalást, hogy amennyiben a  közösség létrejöttét követően a  tagsági szerződés megkötése
a közösség vagy a szervező érdekkörében felmerülő, illetve a felek érdekkörén kívül eső ok miatt hiúsul meg,
abban az  esetben a  szervező a  regisztrációs díj összegét a  szerződéskötés meghiúsulását követő 8 napon
belül visszafizeti a csatlakozni kívánt természetes személy részére;
e) az arra való utalást, hogy amennyiben a  közösség létrejöttét követően a  tagsági szerződés megkötése
a  csatlakozni kívánó természetes személy érdekkörében felmerülő ok miatt hiúsul meg, abban az  esetben
a regisztrációs díjat a csatlakozni kívánó személy elveszíti; valamint
f ) az arra való utalást, hogy a csatlakozni kívánó természetes személy a megfizetett regisztrációs díj után állami
támogatásra nem jogosult.
(7) A nyilvános felhívásban rögzíteni szükséges az  állami támogatás mértékéről szóló, illetve igénybevételének
feltételeit tartalmazó rövid tájékoztatást – különös tekintettel arra, hogy a  tagot kizárólag abban az  esetben illeti
meg az állami támogatás, ha a szervező a Törvény rendelkezései alapján megbízható szervezőnek minősül, illetve
arról, hogy egy természetes személy csak egy szerződés után jogosult állami támogatásra.
(8) A nyilvános felhívásban a szervező részére fizetendő szervezési díj tekintetében rögzíteni szükséges
a) a szervezési díj várható mértékét;
b) az arról való tájékoztatást, hogy a  szervezési díj mértéke a  vásárolni kívánt új lakóingatlan mértékéhez
viszonyítva kerül megállapításra, emiatt az  egyes tagok által fizetendő szervezési díj mértéke eltérő – de
legfeljebb a közösség tagja által a tagsági szerződésben megállapított érték havi 1 ezreléke – lehet;
c) a szervezési díj fizetésének a  rendszeres előtakarékossági befizetés teljesítésével egyidejűleg, havi
rendszerességgel történő befizetésének kötelezettségét azzal, hogy rendkívüli előtakarékossági befizetés,
a licit során kiválasztott tag licit során vállalt szervezési díjfizetési kötelezettsége, illetve a megelőlegezett tagi
befizetés visszafizetése esetén a szervezési díj megfizetésének esedékessége ettől eltérő lehet; valamint
d) az arra való utalást, hogy a megfizetett szervezési díj után a közösség tagja állami támogatásra nem jogosult.
 (9) A nyilvános felhívásban rögzíteni kell, hogy a szokásos ingatlanszerzési költséget a közösség tagja mint vevő köteles
viselni.
 (10) A nyilvános felhívásban a  tag által teljesített rendszeres előtakarékossági befizetések tekintetében rögzíteni
szükséges, hogy ezekkel kapcsolatban a tag nem jogosult kamatra.
 (11) A nyilvános felhívásban a  szervező köteles közérthetően tájékoztatni a  csatlakozni kívánó személyeket a  tagsági
szerződés megszűnésének eseteiről, az azokkal kapcsolatos tudnivalókról különös tekintettel
a) a nem szerződésszerű teljesítés esetén történő megszűnésre;
b) a tag kilépése esetén történő megszűnésre, hangsúlyosan bemutatva azt, hogy a befizetésekhez mikor juthat
hozzá a közösségből kilépő tag.
 (12) A nyilvános felhívásban rögzíteni kell, hogy a közösség és a szervező felügyeletét a Hatóság látja el.
 (13) A nyilvános felhívást – a Hatóság jóváhagyását követően – a szervező köteles két hónapig vagy ha a tagtoborzásra
nyitva álló időszak ennél hosszabb, annak lezárultáig
a) a honlapján a figyelem felhívására alkalmas módon megjelentetni, valamint
b) székhelyén, valamint az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében kifüggeszteni.
(14) A szervező a nyilvános felhívásból kivonatot nem készíthet, azt egységes egészként kell kezelni.
15. § (1) A nyilvános felhívás alkalmazása mellett a  szervező az  eredményes tagtoborzás érdekében a  közösség
létrehozásával kapcsolatban
a) reklámokat, hirdetéseket (a továbbiakban: kereskedelmi kommunikáció) jelentethet meg, valamint
b) a közösség működése iránt érdeklődő természetes személyek számára személyesen, telefonon, illetve
elektronikus levélben egyéni tájékoztatást nyújthat.
 (2) A közösségre vonatkozó kereskedelmi kommunikáció során a  szervező köteles kerülni minden olyan
megfogalmazást, amely a  közösségre vonatkozóan – különös tekintettel az  új ingatlan tulajdonjogának
megszerzése tekintetében – téves várakozást kelthet a  közösség működése iránt érdeklődő természetes
személyekben.
(3) A szervező a  közösségre vonatkozó kereskedelmi kommunikáció során köteles a  nyilvános felhívást tartalmazó
dokumentumra és arra utalni, hogy a közösséggel kapcsolatos részletes tájékoztatást a felhívás tartalmazza, illetve
tájékoztatást adni a felhívás elérhetőségéről.
(4) Az egyéni tájékoztatást a szervező közreműködő igénybevétele útján is teljesítheti azzal, hogy
a) a közreműködő nem jogosult a szervező nevében jognyilatkozatok megtételére, és
b) a közreműködő tevékenységéért a szervező úgy felel, mintha a tájékoztatást maga nyújtotta volna.
(5) Amennyiben a  nyilvántartásba vétel meghiúsul, a  szervező köteles a  Hatóság erre irányuló döntésétől számított
15 napon belül tájékoztatást közzétenni.
10. A tag fizetőképességének vizsgálatára vonatkozó eljárásrend 16. § (1) A tagsági szerződés megkötését megelőzően a  fizetőképesség megállapítására lefolytatott felmérés során
a (2) bekezdésben foglaltakat köteles a csatlakozni kívánó természetes személy teljesíteni. A tag fizetőképességére
irányuló vizsgálatot a szervező a tagsági szerződés megkötését megelőzően köteles lefolytatni. A (3) bekezdésben
foglalt feltételek fennállását a  szervező a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződés megkötését
megelőzően ismételten köteles megvizsgálni a 17. §-ban meghatározott megismételt felmérés eltérő szabályainak
figyelembevételével.
(2) A fizetőképesség megállapítására irányuló felmérés során a közösséghez csatlakozni kívánó személy köteles az erre
rendszeresített formanyomtatványon büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozni
a) valamennyi rendszeres és rendkívüli jövedelméről,
b) a vele egy háztartásban élő, általa eltartott személyek számáról,
c) esetleges megtakarításairól,
d) valamely pénzkölcsön után a tag által rendszeres időközönként megfizetendő pénzösszeg egy hónapra eső
részéről, valamint
e) arról, hogy kifejezetten hozzájárul a  fizetőképességre irányuló felmérés során a  személyes adatainak
a szervező által történő megismeréséhez és kezeléséhez.
 (3) A  fizetőképesség megállapításakor a  közösség tagja által vállalt havi befizetés és a  tagot terhelő, (2)  bekezdés
d)  pontja szerinti fizetési kötelezettség együttes összege nem haladhatja meg az  összesített igazolt havi nettó
jövedelmének 50%-át, figyelembe véve a  fizetőképesség megállapítására irányuló felmérést megelőző naptári
években szerzett rendkívüli jövedelmeinek egy hónapra számított átlagát is.
(4) A szervező a  (2) és (3)  bekezdésben foglaltak vizsgálatának lefolytatása alapján dönt arról, hogy a  közösséghez
csatlakozni kívánó személy fizetőképesnek minősül-e. A  fizetőképesség megállapítására irányuló felmérés
eredményéről a szervező a felmérés befejezését követő 8 napon belül igazolható módon megküldött, elektronikus
levélben értesíti az érintett személyt.
(5) Amennyiben a szervező a felmérés során a közösséghez csatlakozni kívánó személyt a rendelkezésre álló adatok és
nyilatkozatok alapján fizetőképtelennek minősíti, köteles a  (4) bekezdés szerinti értesítés megküldésétől számított
8 napon belül intézkedni az előzetes megállapodás felmondásáról, valamint a fizetőképtelennek minősített személy
által megfizetett regisztrációs díj összegének visszafizetéséről.
(6) Amennyiben a szervező a felmérés során a közösséghez csatlakozni kívánó személyt a rendelkezésre álló adatok és
nyilatkozatok alapján fizetőképesnek minősíti, a (4) bekezdés szerinti értesítés megküldésével egyidejűleg megküldi
a fizetőképesnek minősített személy számára a tagsági szerződés tervezetét.
(7) A szervező a  felmérés során tudomására jutott adatok kapcsán köteles a  személyes adatok védelmére vonatkozó
jogszabályi előírásokat betartani.
17. § (1) A  36.  §-ban meghatározott körülmények fennállása esetén a  tag fizetőképességére irányuló ismételt felmérést
(a továbbiakban: megismételt felmérés) úgy kell lefolytatni, hogy a megismételt felmérés befejezésének időpontja
megelőzze a Törvény 25. § (1) és (4) bekezdése alapján meghatározott adásvételi szerződés megkötését.
(2) A  megismételt felmérés során a  fizetési kötelezettségeit csökkenteni kívánó tag a  16.  § (2)  bekezdésében
meghatározott nyilatkozaton felül köteles
a) valamennyi rendes és rendkívüli jövedelmére vonatkozó igazolásokat, valamint
b) a Központi Hitelinformációs Rendszerben nyilvántartott referenciaadatairól szóló igazolást
a szervező részére a  36.  § (1)  bekezdés szerinti értesítés részére történő kézbesítésétől számított 5 munkanapon
belül átadni.
(3) A szervező a  (2) bekezdésben foglaltak vizsgálatának lefolytatása alapján dönt arról, hogy a megismételt felmérés
alapján a tag fizetőképesnek minősül-e.
(4) A megismételt felmérés eredményéről a  szervező a  megismételt felmérés befejezését követő 8 napon belül
igazolható módon megküldött, elektronikus levélben értesíti az érintett személyt.
(5) Amennyiben a  szervező a  megismételt felmérés során a  tagot fizetésképtelennek minősíti, a  (4)  bekezdés szerinti
értesítés megküldésétől számított 8 napon belül intézkedik a tagsági szerződés felmondásáról.
(6) Amennyiben a szervező a megismételt felmérés során a tagot fizetőképesnek minősíti, abban az esetben a tag és
a szervező a 36. §-ban foglaltaknak megfelelően köteles eljárni.
11. A tagok befizetésének kezelése 18. § (1) A  közösség a  tagok vonatkozásában tagonként elektronikus úton egyéni számlát vezet. Az  egyéni számlán kell
nyilvántartani:
a) a tag előtakarékossági befizetéseit, ideértve a rendkívüli befizetéseket is;
b) a befizetések egyéni számlán történő jóváírásának időpontját;
c) a tag részére kifizetett tagi megelőlegezés összegét, a kifizetés dátumát;
d) a vállalt előtakarékossági befizetéseket, fizetési kötelezettségek összegeit;
e) a tagi megelőlegezés fizetendő részleteit; valamint
f ) a tagot megillető állami támogatás összegét.
(2) Az egyéni számlákról vezetett nyilvántartásnak mindenkor biztosítania kell, hogy megállapíthatóak legyenek:
a) a teljesített rendszeres és rendkívüli előtakarékossági befizetések összegei,
b) a nem vagy késedelmesen teljesített befizetési kötelezettségek összegei,
c) a tagi megelőlegezés még vissza nem fizetett összege,
d) a közösség tagjainak a 41. § (2) bekezdés e) pontja szerinti nyilatkozatai alapján a lakástakarék-pénztárakban
megtakarított, állami támogatással érintett és előtakarékossági befizetésként teljesített összegek,
e) az egyéni számla egyenlegéből az állami támogatás igénylésére jogosító rész,
f ) hogy a tag a vállalt befizetései 20%-át már teljesítette-e, és ennek következtében jogosult-e a kiválasztáson
való részvételre. 19. § (1) A szervező köteles a  közösséget megillető pénzeszközöket Magyarország területén működő hitelintézetnél
(a  továbbiakban: számlavezető hitelintézet) elkülönített számlán tartani (a  továbbiakban: letéti számla), köteles
továbbá a szabad pénzeszközből vásárolt állampapírokat értékpapírszámlán tartani. A  letéti számlára a tagok által
befizetett pénzösszegek és a  közösség szabad pénzeszközei a  szervező hitelezőinek kielégítésére végrehajtási és
felszámolási eljárás esetén nem használhatók fel.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti elkülönített számlának tekintendő az  a  letéti számla, amelyen a  szervező kizárólag
a  közösség tagjai által befizetett és a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződések megkötése
alapján a  tagok által új lakás vásárlására fordítandó pénzösszegeket, illetve a  közösséget megillető egyéb
pénzösszeget tarthatja.
(3) A szervező a  letéti számlán lévő, az  (1)  bekezdés szerinti pénzösszegek feletti rendelkezésre csak korlátozottan,
e rendeletben és a belső szabályzataiban meghatározott módon és feltételek teljesülése mellett jogosult.
(4) A letéti számla feletti rendelkezésre, továbbá a  közösség működésével összefüggő kötelezettségvállalásokra
a szervező két igazgatósági tagja együttesen jogosult.
(5) A (4)  bekezdés szerinti együttes aláírási jog – a  szervező igazgatósága által jóváhagyott belső szabályzatban
rögzített eljárási rend szerint – együttes aláírási jogként átruházható. A közösség tagjának kérésére be kell mutatni
a közösség nevében kötelezettséget vállalók aláírási jogát meghatározó belső szabályzatot.
12. A szervezési díj 20. § (1) A tag által a  szervező részére fizetendő szervezési díj legmagasabb havi mértéke legfeljebb a  szerződéses érték
1 ezreléke lehet. A  szervezési díj tényleges mértékét ezen a  határon belül a  szervező állapítja meg a  tagsági
szerződésben.
(2) A szervezési díjat a  közösség tagja – a  (3)–(6)  bekezdésben foglalt kivétellel – havonta, a  közösségbe történő
rendszeres előtakarékossági befizetés teljesítésével egyidejűleg köteles a szervező részére megfizetni. A befizetendő
szervezési díjról a szervező minden hónapban a havi fizetési értesítővel számlát küld a közösség tagjainak.
(3) Amennyiben a  tag a  közösségbe rendkívüli előtakarékossági befizetést teljesít, a  rendkívüli előtakarékossági
befizetés mértékéhez igazodó, az (1) bekezdésben foglaltak alapján kalkulált szervezési díjat is köteles egyidejűleg
a szervező részére megfizetni.
(4) A licit során kiválasztott tag a  kiválasztását követő 8 napon belül köteles a  licit során vállalt szervezési díjfizetési
kötelezettségét teljesíteni.
(5) A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződés megkötését követően a  tag a  szervezési díjat
a megelőlegezett összeg visszafizetésére szolgáló részlet megfizetésével egyidejűleg fizeti meg a szervező részére.
(6) A megelőlegezett összeg visszafizetésére szolgáló előtörlesztés esetén az  előtörlesztés mértékéhez igazodó
szervezési díjat az előtörlesztés összegének megfizetésével egyidejűleg köteles a tag a szervező részére megfizetni.
13. A szervező tájékoztatási kötelezettségei 21. § (1) A szervező táblázatos formában a saját honlapján elérhetővé teszi a tagokat terhelő valamennyi díjat, költséget és
azok összegét, mértékét tartalmazó tájékoztatást.
(2) A tag egyéni számlájának tárgyévi részletes, egyértelmű, áttekinthető kivonatát a  szervező a  tagnak a  tárgyévet
követő év január 31-éig megküldi.
(3) A tag írásbeli kérelme esetén a  szervező a  tag egyéni számlájának kivonatát a  kérelem megérkezését követő
5 napon belül megküldi. A tag a kivonatért a szervező által megállapított és honlapján közzétett összegű díjazást
köteles előzetesen fizetni.
(4) A tag kérelmében köteles megjelölni azt az időszakot, melyre vonatkozóan a részletes kivonatot kéri. Ilyen időszak
megjelölésének hiányában a kivonatot a kérelmet megelőző 12. hónapig terjedő időszakról kell kiállítani.
(5) A részletes kivonat tartalmazza
a) az előző évben történt rendes befizetések időpontját és összegét legalább előtakarékossági és szervezési díj
bontásban,
b) az előző évben történt rendkívüli befizetések időpontját és összegét legalább előtakarékossági és szervezési
díj bontásban,
c) az esedékes fizetési kötelezettségek esedékességének időpontját és összegét legalább előtakarékossági és
szervezési díj bontásban, és
d) az egyes befizetésekkel a Törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott összeg hány százalékát teljesítette
a tag.
 (6) A szervező a) az ügyvezető szerv éves jelentését,
b) a befizetések, a kifizetések és a tartalékállomány változásával kapcsolatos adatokat,
c) a javadalmazási politikát és a javadalmazások összegéről szóló tájékoztatást
köteles legkésőbb május 31-éig a honlapján megjelentetni.
(7) A szervező a  (6)  bekezdés szerinti tájékoztatást annak megjelentetésével egyidejűleg köteles a  Hatóság részére is
megküldeni.
(8) A szervező tájékoztatási kötelezettségére vonatkozó részletszabályokat a 2. melléklet tartalmazza.
22. § A szervező az előzetes megállapodás és a tagsági szerződés tervezetét köteles a honlapján közzétenni.
23. § (1) A szervező köteles a tag tagsági jogának megszűnését követő 30 napon belül egyértelmű, áttekinthető, teljes körű
tájékoztatást adni a  tag részére a  tagsági jog megszűnéséig teljesített valamennyi befizetésről, illetve terhelésről,
a teljesített kifizetésekről, az egyéni számla egyenlegéről.
(2) A szervező köteles a közösség megszűnését követő 30 napon belül tájékoztatni a tagot a megszűnéskor esedékes
kifizetésekről, továbbá arról, ha a  közösségnek a  megszűnésekor esedékes kifizetéseket meghaladóan a  tagok
befizetéseiből vagy a közösség szabad pénzeszközei befektetéseinek hozamából eredő vagyona marad fenn, annak
a tagot megillető részéről.
(3) A szervezőnek az (1) és (2) bekezdésben foglalt tájékoztatást postai úton vagy – ha a tag azt kéri – elektronikus úton
kell a tag részére megküldeni, úgy, hogy a megküldés ténye és formája utólag dokumentálható legyen.
(4) A tag kérelmére a  szervező köteles az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt tájékoztatás tekintetében a  személyes
egyeztetés lehetőségét biztosítani.
24. § (1) A  szervező az  ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi, valamint folyamatosan, a  figyelem felhívására
alkalmas módon a saját honlapján is elérhetővé teszi
a) a szervező nevét, székhelyét, telefon- és telefaxszámát, e-mail címét, cégjegyzékszámát, a  Hatóság által
kiadott engedélyének számát, könyvvizsgálójának nevét és postacímét; b) a szervező vezető tisztségviselőinek, igazgatóságának, továbbá a felügyelőbizottság tagjainak nevét, szakmai
bemutatását;
c) a szervező tulajdonosi szerkezetét; valamint
d) az esetleges megbízható szervező minősítésről szóló tájékoztatást.
(2) A szervező a honlapján közzéteszi továbbá
a) az általa működtetett közösségek számát, valamint
b) az új lakóingatlan megszerzésére lehetőséget szerzett és ténylegesen tulajdonjogot szerzett tagok számát.
(3) A szervező köteles a tagot tájékoztatni
a) a panaszügyintézés helyéről;
b) a panaszkezelés közösség tevékenységének sajátosságaihoz igazodó módjáról; valamint
c) a panaszok közlése érdekében a szervező ügyfélszolgálatának levelezési címéről és – ha a panaszokat ilyen
módon is fogadja – elektronikus levelezési címéről, illetve internetes címéről, telefonszámáról.
 (4) A tájékoztatásnak a közösség és a tag közötti jogvita esetén ki kell terjednie a békéltető testületekhez való fordulás
lehetőségére, valamint tartalmaznia kell a  békéltető testület székhelyét, telefonos elérhetőségét, internetes
elérhetőségét és levelezési címét.
(5) A  szervező az  ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében hirdetményen közzéteszi, valamint saját honlapján
folyamatosan és a figyelem felkeltésére alkalmas módon közzéteszi
a) a Törvény 17. § (2) bekezdése szerinti felhívásokat,
b) a közösségben történő részvételre vonatkozó szabályzatát,
c) a tagokkal megkötendő szerződések általános szerződési feltételeit,
d) a hiányzó tagi befizetés új lakóingatlan vásárlása érdekében történő megelőlegezésének szabályait,
e) a panaszok kezelésére vonatkozó szabályzatot.
14. A kiválasztás szabályai 25. § (1) A kiválasztáson a  közösség tagja abban az  esetben vehet részt, amennyiben a  tagsági szerződésben megjelölt
befizetési kötelezettségeit, valamint a  szervező felé fennálló szervezési díj megfizetésének kötelezettségét
legkésőbb a kiválasztás napját megelőző nap végéig igazolhatóan teljesítette.
(2) A kiválasztásról a  szervező a  kiválasztáson részvételre jogosult valamennyi tagot írásban vagy elektronikus
úton, igazolható módon értesíti. A  kiválasztásról szóló értesítés a  tag részére havonta megküldött értesítőben is
megtörténhet.
(3) A kiválasztásról szóló értesítés tartalmazza
a) a kiválasztás helyét és időpontját,
b) a kiválasztás során alkalmazásra kerülő kiválasztási módszert,
c) az arra történő utalást, hogy a  kiválasztáson részvételre jogosult tag személyesen vagy meghatalmazottja
útján részt vehet,
d) az arra történő figyelmeztetést, hogy a  részvételre jogosult tag távolléte nem akadálya a  kiválasztás
lefolytatásának,
e) a tag által a kiválasztás időpontjáig teljesített valamennyi előtakarékossági befizetésnek és szervezési díjnak
a tag szerződéses összegéhez viszonyított arányát.
 (4) Amennyiben a hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének igénylésére jogosult tag kiválasztása licit útján történik,
a  szervező a  (2)  bekezdés szerinti értesítésben tájékoztatást nyújt továbbá arról, hogy a  licit során az  a  tag válik
jogosulttá a  hiányzó tagi befizetés igénylésére, aki a  Törvény 21.  § (2)  bekezdésében meghatározott értékhez
viszonyítva a  legnagyobb mértékű licitösszeg megfizetését vállalja. Az  értesítésben a  szervező felhívja a  tag
figyelmét a licit során vállalható licitösszeg maximális mértékére.
(5) A (2)  bekezdésben meghatározott értesítések kiküldésével egyidejűleg a  szervező a  kiválasztás helyszínére,
időpontjára és a  kiválasztás módjára vonatkozó tájékoztatást a  honlapján közzéteszi, valamint tájékoztatást küld
a Hatóságnak.
(6) A kiválasztáson a részvételre jogosult tag személyesen vagy meghatalmazottja útján vehet részt. A meghatalmazást
közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni.
(7) A kiválasztás megszervezése a szervező feladata. A kiválasztás megszervezése magában foglalja a kiválasztás tárgyi,
technikai feltételeinek megteremtését, valamint a személyi feltételeinek és a kiválasztás helyszínének a biztosítását
is. A kiválasztás csak közjegyző jelenlétében folytatható le.
(8) A kiválasztási eljárást háromtagú kiválasztási bizottság (a  továbbiakban: bizottság) folytatja le. A  bizottság tagjai
a  szervező alkalmazottai lehetnek. A  bizottság elnöke a  szervező felügyelőbizottságának, illetve igazgatóságának
tagja lehet.
(9) A bizottság feladata
a) a kiválasztási eljárás kezdetét megelőzően a kiválasztásra való jogosultság feltételeivel rendelkező tagokról
készített lista ellenőrzése, jóváhagyása, figyelembe véve a kiválasztásról szóló értesítés kiküldését követően
a  kiválasztás napját megelőző nap végéig teljesített előtakarékossági befizetéseket és szervezési díj
befizetéseket;
b) a kiválasztási eljárás lefolytatása;
c) a kiválasztás eredményének, a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének igénylésére jogosulttá vált tag
személyének megállapítása; valamint
d) a kiválasztásról jegyzőkönyv készítése.
26. § (1) Amennyiben a  bizottság – a  közösség tagjai által a  kiválasztás napjáig teljesített előtakarékossági befizetések
összegének figyelembevételével, valamint a  szervező kiválasztási szabályzatában rögzített szempontok alapján –
azt állapítja meg, hogy a kiválasztáson a sorsolásos kiválasztási módszer alkalmazásának feltételei fennállnak, abban
az esetben a szervező köteles sorsolást tartani.
(2) A sorsolás technikai lebonyolítása a szervező által meghatározott kiválasztási szabályzat alapján történik.
 (3) Sorsolás esetén a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének igénylésére jogosult tag kiválasztása kizárólag
a véletlentől függ. A sorsolás során a szervező biztosítja a külső befolyástól való mentességet.
 (4) A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének igénylésére jogosult tag kiválasztása érdekében a sorsolást a bizottság
elnöke által a  kiválasztáson jelen lévők közül választott tag, annak hiányában a  bizottság tagja végzi. A  sorsolás
műszaki-informatikai rendszeren keresztül is lebonyolítható.
(5) A szervező a  műszaki-informatikai rendszert – az  alkalmazást megelőzően – biztonsági és zártsági szempontból,
valamint a  sorsolásfunkciót auditáltatja. Az  auditnak ki kell terjednie a  véletlengenerátorra, valamint
a  sorsolásfunkciónak a  sorsolással összhangban álló, manipulációmentes, a  valós és a  tervezettnek megfelelő
működésére.
(6) A sorsolás eredményét és a  sorsolás eredményeképpen a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének igénylésére
jogosult tag személyét a bizottság állapítja meg.
27. § (1) Amennyiben a  bizottság – a  közösség tagjai által a  kiválasztás napjáig teljesített előtakarékossági befizetések
összegének figyelembevételével, valamint a  szervező szabályzatában rögzített szempontok alapján – azt állapítja
meg, hogy a  kiválasztáson a  licittel történő kiválasztási módszer alkalmazásának feltételei fennállnak, abban
az  esetben a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének igénylésére jogosult tag személyének kiválasztása licittel
történik.
(2) Licittel történő kiválasztási módszer alkalmazása esetén licitösszeg megfizetésére irányuló ajánlat (a továbbiakban:
ajánlat) a  szervező honlapjáról letölthető formanyomtatvány igénybevételével az  alábbi módokon tehető
érvényesen:
a) ajánlott küldeményként a szervező részére megküldött postai levél;
b) a szervező részére igazolható módon megküldött elektronikus levél;
c) a szervező honlapján keresztül a tag egyedi azonosítója és jelszava felhasználása;
d) személyesen a  szervező honlapjáról letölthető, illetve a  kiválasztás helyszínén a  kiválasztási bizottságtól
átvehető formanyomtatvány kitöltésével, valamint az  ajánlatot tartalmazó lezárt borítéknak a  kiválasztás
helyszínén elhelyezett urnába történő elhelyezése
útján.
 (3) A szervező biztosítja, hogy a  (2)  bekezdés c)  pontja alapján megtett ajánlat szerinti licitösszeg a  kiválasztás
időpontjáig senki számára se váljon megismerhetővé.
 (4) A (2)  bekezdés a)–c)  pontjai szerint megtett ajánlatnak a  kiválasztást megelőző napig meg kell érkeznie
a szervezőhöz. A (2) bekezdés d) pontja szerinti ajánlat megtétele a kiválasztás megkezdésig lehetséges.
 (5) A bizottság az  ajánlattételre előírt határidő lejártával összesíti a  licitáló tagok ajánlatait, megállapítja az  ajánlatot
tett tagoknak a  licit során kialakult sorrendjét, majd a  licit eredményét, valamint a  hiányzó tagi befizetés
megelőlegezésének igénylésére jogosult tag személyét.
(6) Ha a licit során több tag tesz a Törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott értékhez viszonyítva azonos mértékű
ajánlatot, a  licit eredményének megállapítását követően haladéktalanul elvégzett sorsolással kerül megállapításra
az  azonos mértékű ajánlatot tevő tagok közötti sorrend, és a  kialakult sorrend alapján a  hiányzó tagi befizetés
megelőlegezésének igénylésére jogosulttá váló tag.
(7) A sorrend megállapítására vonatkozó külön sorsolás esetén a  sorsolásra vonatkozó általános szabályokat
megfelelően alkalmazni kell.
(8) A licit során kiválasztott tag a kiválasztást követő 8 napon belül köteles az ajánlatának megfelelő licitösszeget, mint
rendkívüli előtakarékossági befizetést a közösség felé teljesíteni, valamint a  licitösszeghez igazodó szervezési díjat
a szervezőnek megfizetni.
(9) Ha a licit során kiválasztott tag az ajánlatának megfelelő összegű befizetést a (8) bekezdésben előírt határidőn belül
nem vagy csak részlegesen teljesíti, abban az esetben a  licit során tett ajánlat érvénytelenné válik, és a  licit során
– a bizottság által megállapított – kialakult sorrend szerint következő tag válik jogosulttá a hiányzó tagi befizetés
megelőlegezésének igénylésére.
(10) A (9)  bekezdés szerinti körülményről a  szervező a  befizetésre előírt határidő elteltét követő napon írásban
vagy elektronikus levélben értesíti az  utólag érvénytelenné vált ajánlatot tevő tagot, és intézkedik az  esetleges
késedelmesen beérkezett befizetés visszafizetéséről. Egyidejűleg írásban vagy elektronikus levélben értesíti a  licit
során kialakult sorrendben következő tagot, hogy jogosulttá vált a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének
igénylésére, és tájékoztatja, hogy a kiválasztást követő 8 napon belül köteles az ajánlatának megfelelő licitösszeget,
mint rendkívüli előtakarékossági befizetést a  közösség felé teljesíteni, valamint a  szervezési díjat a  szervezőnek
megfizetni.
(11) A szervező a  honlapján közzétett hirdetmény útján értesíti a  közösség tagjait a  hiányzó tagi befizetés
megelőlegezésének igénylésére jogosult tag személyének megváltozásáról.
28. § (1) A kiválasztásról a szervező köteles közjegyző által hitelesített jegyzőkönyvet készíteni, amely tartalmazza
a) a kiválasztás helyét és idejét;
b) a kiválasztást lefolytató bizottság elnökének és tagjainak a nevét;
c) az alkalmazott kiválasztási módszert, illetve módszereket;
d) a kiválasztáson elhangzott, a kiválasztásra vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat;
e) a kiválasztás eredményét, ezen belül
ea) a sorsolás során a sorsolás nyertesét, és
eb) a licit során a tagok között kialakult sorrendet és a licit nyertesét; valamint
f ) mellékletként a jelenléti ívet és a meghatalmazásokat tartalmazó okiratokat.
 (2) A kiválasztási jegyzőkönyv két eredeti példányban készül.
 (3) A kiválasztásról készült, közjegyző által hitelesített jegyzőkönyvet a  kiválasztást követő 15 napon belül kell
megküldeni a Hatóság részére.
 (4) A szervező a  kiválasztást követő 15 napon belül honlapján közzéteszi a  kiválasztás megtörténtére vonatkozó
tájékoztatást. 29. § (1) A szervező a  nyilvános kiválasztásról készült jegyzőkönyv lezárását követő 15 napon belül igazolást állít ki
arról, hogy a  tag – a  kiválasztáson történt kisorsolása, vagy a  kiválasztáson tett és a  27.  § (8)  bekezdése alapján
határidőben teljesített érvényes licitajánlata alapján – jogot szerzett a  szerződésben meghatározott feltételek
alapján az új lakóingatlan vásárlása érdekében a hiányzó tagi befizetés megelőlegezésének igénylésére és a hiányzó
tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződés megkötésére.
(2) Az igazolást a tag jogosult az általa kiválasztott új ingatlan megvásárlására irányuló folyamat során, mint ígérvényt
felmutatni, a közösség fizetési kötelezettsége azonban kizárólag a hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló
szerződés megkötésével keletkezik.
15. A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződés megkötése
30. § (1) A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződést a  kiválasztáson jogosultságot szerzett tag által
meghatározott új lakóingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés megkötésével egyidejűleg kell megkötni
a kiválasztáson jogosultságot szerzett taggal.
(2) A tag köteles az  adásvételi szerződéssel érintett új lakóingatlanra vonatkozó jogerős használatbavételi engedélyt,
vagy a használatbavétel tudomásulvételéről, illetve bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló
hatósági bizonyítványt az ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés megkötésekor bemutatni a szervező részére.
31. § (1) A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződésben a  Törvény 31.  § (8)  bekezdésében
meghatározottakon felül rögzíteni szükséges
a) azt a  körülményt, hogy a  közösség a  tag által hiányzó tagi befizetést a  tag által vásárolni kívánt új
lakóingatlanra vonatkozó adásvételi szerződésben eladóként szereplő személy részére történő „vételár” vagy
„vételárrészlet” jogcímén történő kifizetéssel előlegezi meg a tag számára, valamint
b) az arra történő utalást, hogy a  tagot megillető állami támogatás összegét a  Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) a közösség részére fizeti meg.
(2) A közösség a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződésben meghatározott összeget a  tag által
kötött, az  illetékes ingatlanügyi hatóság által átvett (érkeztetett) adásvételi szerződés kézhezvételétől számított
60 napon belül fizeti meg az új lakóingatlan eladója részére.
(3) A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződést rendes felmondással nem lehet megszüntetni.
 (4) A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződés megkötésével kapcsolatos közjegyzői költséget a tag
viseli. 32. § A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésre irányuló szerződéssel a közösség a tagsági szerződésben meghatározott
összeget – csökkentve a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződés megkötéséig a  tag által
teljesített előtakarékossági befizetések, valamint a licit során vállalt és teljesített befizetés összegével, továbbá a tag
egyéni számláján jóváírt hozammal – előlegezi meg a tag részére.
33. § (1) A közösség tagja legkésőbb a  kiválasztásától számított 1 éven belül köteles megjelölni az  általa megvásárolni
szándékozott új ingatlant, és biztosítani a szervező, illetve ingatlanértékelő számára az ingatlan megtekintését.
(2) A szervező – ingatlanértékelő útján – az  ingatlan 30 napnál nem régebbi tulajdoni lapjának beszerzésével és
az ingatlan helyszínen történő megtekintése útján köteles meggyőződni az ingatlan meglétéről, értékéről, továbbá
arról, hogy az ingatlan per- és tehermentes. Az ingatlan helyszíni megtekintéséről a szervező köteles jegyzőkönyvet
készíteni, amely tartalmazza többek között
a) az ingatlan pontos címét és tulajdonosának azonosító adatait,
b) az ingatlan helyrajzi számát,
c) annak a  ténynek a  rögzítését, hogy az  ingatlan megfelel a  Törvény szerinti új lakóingatlan feltételeinek,
valamint
d) az ingatlan becsült értékét és az  ingatlanra vonatkozó – az adásvételi szerződés megkötése szempontjából
lényeges – egyéb információkat. 16. A hiányzó tagi befizetés megelőlegezése
34. § A szervező a hiányzó tagi befizetés megelőlegezése során
a) a Törvény 29. §-a szerinti nyilvános kiválasztásról készített jegyzőkönyvet;
b) a tag és a tulajdonos által kötött adásvételi szerződést, amely tartalmazza a tulajdonos azon számlaszámát,
amelyre a közösség által megelőlegezett hiányzó tagi befizetés átutalásra kerül;
c) a közösség és a tag által megkötött, közjegyzői okiratba foglalt jelzálogszerződést;
d) az adásvételi szerződéssel érintett ingatlan 30 napnál nem régebbi tulajdoni lapját, amelyen az  adásvételi
szerződés megkötésének ténye széljegyként szerepel; valamint
e) az adásvételi szerződéssel érintett ingatlanról független értékbecslő által készített 30 napnál nem régebbi
értékbecslést
köteles formai és tartalmi szempontból megvizsgálni és amennyiben azok megfelelnek a Törvényben és a közösség
szabályzataiban foglaltaknak, köteles a  számlavezető hitelintézet részére a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezése
iránti szerződésben meghatározott összeg kifizetése érdekében az átutalási megbízást megadni.
17. A megelőlegezett összeg előtörlesztése 35. § (1) A tag minden esetben élhet a megelőlegezett hiányzó tagi befizetés előtörlesztésével a Törvényben meghatározott
mértékig azzal, hogy az  előtörlesztés során visszafizetett összeg csak a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére
irányuló szerződésben meghatározott törlesztőrészlet egész számú többszöröse lehet.
(2) Ha a  tag a  közösség felé jelzi előtörlesztési szándékát, a  szervező köteles írásos formában vagy elektronikus
úton a  tag rendelkezésére bocsátani az  előtörlesztésre vonatkozó információkat, annak következményeinek
számszerűsítését és a  következmények megállapításánál alkalmazott ésszerű és indokolható feltételezéseket,
ideértve az  előtörlesztéssel kapcsolatban felmerült esetlegesen érvényesíthető költségeket és azok
megállapításának módját.
(3) Előtörlesztés esetén a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződésben a  visszafizetésre
megállapított időtartam külön szerződésmódosítás nélkül, az  előtörlesztés összegének megfelelő hónapok
számával csökken.
(4) A szervező az előtörlesztés következtében a hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződés módosult
futamidejéről az előtörlesztés teljesítésétől számított 3 munkanapon belül postai vagy elektronikus úton, igazolható
módon értesíti az előtörlesztést teljesítő tagot.
18. A tag nemteljesítésére vonatkozó rendelkezések 36. § (1) Ha a  tag a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére való jogosultság megszerzését megelőzően nem tesz eleget
szerződésszerűen a közösségben fennálló tagsági jogviszonyából eredő valamennyi fizetési kötelezettségének, úgy
a szervező az első havi fizetési mulasztást követő 15 napon belül írásban vagy elektronikus levélben hívja fel a tag
figyelmét a Törvény 25. § (1), valamint (4) bekezdése szerinti csökkentési lehetőségre, és javaslatot tesz a csökkentett
előtörlesztés összegére azzal, hogy a csökkentés előfeltétele, hogy a tag a 17. § szerinti megismételt felmérés során
a csökkentett összeg tekintetében fizetőképesnek minősüljön.
(2) Az (1) bekezdés szerinti csökkentés mértéke nem lehet nagyobb a  tagsági szerződésben eredetileg megállapított
havi rendszeres előtakarékossági befizetés összegének 20%-ánál azzal, hogy a  csökkentéssel módosított
szerződéses érték nem lehet kevesebb a Törvény 21. § (3) bekezdésében meghatározott minimum értéknél.
(3) Az (1) bekezdés szerinti levélben a tagot figyelmeztetni kell arra, hogy ha
a) a javaslatot a (7) bekezdésben meghatározott határidőben nem fogadja el,
b) a javaslat elfogadásáig már esedékessé vált fizetési kötelezettségének nem tesz eleget,
c) a megismételt felmérés alapján a szervező nem minősíti fizetőképesnek, vagy
d) a megismételt felmérés során a tag a 17. § (2) bekezdésben meghatározott dokumentumokat az (1) bekezdés
szerinti elektronikus levél részére igazolható módon történő kézbesítéstől számított 5 munkanapon belül
nem adja át a szervező részére,
abban az  esetben a  csökkentésre vonatkozó javaslat érvényét veszti és a  közösség jogosulttá válik a  szerződés
felmondással való megszüntetésére.
(4) Az (1) bekezdés szerint fizetési késedelembe esett, a szervező által a megismételt felmérés alapján fizetőképesnek
minősített tag az  első fizetési mulasztásától számított további két hónapon belül jogosult az  ajánlatot írásban
elfogadni. Az  elfogadó nyilatkozat megtételével a  felek szerződése minden külön további nyilatkozat nélkül
módosul. A tag ellenajánlat vagy eltérő javaslat előterjesztésére nem jogosult.
(5) Amennyiben a fizetési késedelembe esett, a szervező által a megismételt felmérés alapján fizetőképesnek minősített
tag a  csökkentési javaslatot elfogadja, egyidejűleg köteles maradéktalanul eleget tenni a  javaslat elfogadásáig
elmaradt fizetési kötelezettségeinek.
(6) Amennyiben a  fizetési késedelembe esett, a  szervező által a  megismételt felmérés alapján fizetőképesnek
minősített tag eleget tett az (5) bekezdés szerinti fizetési kötelezettségének, továbbá szerződésszerűen teljesíti az új
szerződéses érték szerint számított kötelezettségeit, úgy a hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére való jogosultság
alapját a csökkentéssel módosított szerződéses érték jelenti.
(7) Ha az  (1)  bekezdés szerinti tag a  szervező (1)  bekezdés szerinti javaslatát az  első fizetési mulasztástól számított
további 2 hónapon belül nem fogadja el, vagy a  csökkentett szerződéses érték szerinti fizetési kötelezettségének
nem tesz eleget, illetve ha a szerződéses érték csökkentésére a Törvény rendelkezése alapján nincs lehetőség, úgy
a tagra a tagsági szerződés megszüntetése esetén irányadó általános rendelkezések az irányadóak. Ezek a szabályok
a jelen bekezdésben felsorolt bármelyik eset bekövetkezése esetén haladéktalanul alkalmazhatóak.
37. § (1) Ha a  tag a  tagsági szerződésben, illetve a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezése iránti szerződésben
(a továbbiakban: szerződések) foglalt fizetési kötelezettségét súlyosan megszegi, így különösen
a) az előtakarékossági befizetési, illetve a  hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére irányuló szerződésben
meghatározott részletfizetési kötelezettségével kapcsolatban 3 havi részletnek megfelelő összegű hátralékot
halmoz fel,
b) a Törvény 20. § (2) bekezdés d) és e) pontja szerinti biztosításokhoz kapcsolódó díjfizetési kötelezettségével
kapcsolatban 3 havi díjnak megfelelő összegű hátralékot halmoz fel, vagy
c) a szervezőnek fizetendő szervezési díjfizetési kötelezettségével kapcsolatban 3 havi díjnak megfelelő összegű
hátralékot halmoz fel,
amennyiben a  36.  § szerinti csökkentési eljárásnak nincs helye, a  szervező köteles a  tagot késedelmére írásban
figyelmeztetni, valamint – a  (3)  bekezdésben foglalt következményekre való figyelmeztetés mellett – 15 napos
határidő tűzésével felhívni a szerződésekben foglalt kötelezettségei teljesítésére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felszólító levélnek tartalmaznia kell
a) a teljes fennálló és a lejárt tartozás összegét azzal a külön tájékoztatással, hogy a tartozás egyes tételei milyen
jogcímek alapján tevődhetnek össze, valamint
b) a nemteljesítés esetére irányadó jogkövetkezményekre történő figyelmeztetést.
(3) Az (1)  bekezdés szerinti határidő eredménytelen elteltét követően a  szervező köteles haladéktalanul intézkedni
a  tag közösséggel fennálló tagsági jogviszonyának felmondással való megszüntetéséről. Amennyiben a  tag
a hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére való jogosultságot megszerezte és a közösség az ezen a jogcímen részére
kifizetendő összeget teljesítette, a  felmondással a  tag a  hiányzó tagi befizetés részletekben való visszafizetésének
kedvezményét elveszíti és a  teljes összeg egy összegben esedékessé válik. Amennyiben a  tag elmaradt fizetési
kötelezettségei megfizetésére, illetve hiányzó tagi befizetés egy összegben való visszafizetésére vonatkozó
kötelezettségét a  felmondás ellenére sem teljesítette maradéktalanul a  felmondás közlését követően, a  szervező
intézkedik a tagot terhelő minden kötelezettség érvényesítése, a követelések behajtása iránt.
19. A tartalék 38. § (1) A szervező a  tartalékot saját számláján belül egy elkülönített letéti számlán tartja, és közösségenként elkülönítve
kezeli.
(2) A képzett tartalékot a szervező kizárólag a Törvény 9. § (1) bekezdésében meghatározott eszközökben tarthatja.
 (3) A szervező a  saját kockázatértékelési felmérése alapján a  jogszabályban előírt minimum tartalékszint feletti
tartalékot is képezhet.
 (4) A fizetési kötelezettségét nem teljesítő és az  általa kiválasztott új lakóingatlant már megvásárló tag közösséggel
szembeni fizetési kötelezettségét a  szervező a  tartalékból a  közösséget megillető jelzálogjog érvényesítése iránt
szükséges intézkedések megtételét, de legkésőbb a  nemteljesítés megállapítását követő 1 naptári év eltelte után
köteles teljesíteni.
(5) Amennyiben a nemteljesítő taggal szemben érvényesített követelésből a közösség részére befolyt összeg kevesebb,
mint a nemteljesítő tagnak a közösséggel szemben fennálló összes kötelezettsége a különbözetet a szervező köteles
a közösség részére a tartalékból befizetni.
(6) A szervező az (5) bekezdés szerinti kötelezettségét folyamatosan köteles teljesíteni, és a kötelezettség teljesítésével
egyidejűleg köteles a befizetési kötelezettség teljesítéséről és a tartalékba befizetett összeg mértékéről a Hatóságot
elektronikus úton értesíteni.
(7) A tárgyhónapban felhasznált tartalék összegéről a szervező a tárgyhót követő hónap 15. napjáig elektronikus úton
értesíti a Hatóságot.
(8) A szervező által képzett tartalék nem képezi a saját tőkéjének részét.
20. A szervező tevékenységének és gazdálkodásának különös szabályai
39. § (1) A szervező a  saját működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről önálló beszámolót készít, amelyhez
önálló könyvvezetést és számviteli nyilvántartást vezet, elkülönítve a közösség vagyonától.
(2) A szervező a közösség szabad pénzeszközeivel nem végezhet származtatott ügyleteket.
 (3) A szervező köteles
a) hétköznapokon legalább napi 4 órán át nyitva tartó,
b) ügyfélfogadásra alkalmas, és
c) vezetékes telefonnal és internetkapcsolattal felszerelt
ügyfélszolgálatot működtetni.
(4) A szervező köteles olyan belső ellenőrzési rendszert működtetni, amely biztosítja a  jogszabályokban és belső
szabályzatokban meghatározott előírásoknak megfelelő működést. A  belső ellenőrzési rendszer működtetésére
vonatkozó eljárásokat belső szabályzatban kell rögzíteni.
(5) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség betartása érdekében a szervező legalább egy fő belső ellenőrt foglalkoztat.
Egy belső ellenőr egyidejűleg több közösséggel kapcsolatban is elláthat belső ellenőrzési funkciókat. Egy személy
egyidejűleg csak egy szervezőnél láthat el belső ellenőrzési feladatokat. Nem lehet belső ellenőr a  szervező
ügyvezetésének vagy felügyelőbizottságának tagja. A  belső ellenőr működésének részleteit a  belső ellenőrzésről
szóló szabályzat tartalmazza.
(6) A belső ellenőr éves ellenőrzési tervet készít, amelyet a felügyelőbizottság hagy jóvá. A belső ellenőr az általa feltárt
hiányosságokról az  igazgatóság mellett a  felügyelőbizottságot is tájékoztatja. Amennyiben a  belső ellenőr olyan
hiányosságot tár fel, amely veszélyezteti a közösség biztonságos működtetését, haladéktalanul értesíti a Hatóságot.
(7) Belső ellenőrzési feladatokkal csak olyan személy bízható meg, aki szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel
vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, és legalább hároméves szakmai gyakorlattal rendelkezik, valamint
büntetlen előéletű.
(8) A belső ellenőr javadalmazására, munkaviszonyának megszüntetésére vonatkozó döntéseket a  felügyelőbizottságnak is
jóvá kell hagynia.
(9) A szervezőnek belső szabályzatában rögzítenie kell azt a  határértéket, amely felett a  döntés meghozatalához
legalább két, a  döntés meghozatalára feljogosított vezető állású személy együttes döntésére van szükség.
Az ingatlanok vásárlásához adott előlegek, illetve jelentős állampapír befektetésre vonatkozó döntés esetében a két
vezető állású személy együttes döntése minden esetben szükséges.
(10) A szervező belső szabályzatban határozza meg a  közösség pénzeszközeinek elhelyezése érdekében nyitott letéti
számla feletti rendelkezés szabályait.
(11) A szervező a  Törvény 9.  § (1)  bekezdésében meghatározott befektetési korlátozások teljesítése érdekében
befektetési politikát köteles készíteni, amelyet az igazgatóság és a felügyelőbizottság is jóváhagy.
(12) A befektetési politikának tartalmaznia kell:
a) a szabad pénzeszközök milyen arányban kerülnek bankszámlán, illetve állampapírban elhelyezésre;
b) ki jogosult rendelkezni a  szabad pénzeszközök felett, illetve az  egyes állampapír befektetésekre vonatkozó
döntések meghozatalára;
c) azt a  határértéket, amely felett egy EGT tagállam állampapírjába való befektetésre csak az  igazgatóság
többségi döntése alapján van lehetőség;
d) az egyes EGT tagállamokra és hitelintézetekre meghatározott kockázati koncentrációs limiteket; valamint
e) a befektetési döntések előkészítésének és lebonyolításának a  folyamatát és az  ahhoz kapcsolódó döntési
pontokat és kontrollokat.
 (13) A befektetési politikában a  szervezőnek a  befektetési limiteket közösségenként, illetve együttesen is meg kell
határoznia.
 (14) A befektetési politikában rögzíteni kell, hogy annak felülvizsgálatára milyen időközönként kerül sor.
 (15) A szervező a tagokat honlapján tájékoztatja a befektetési politika tartalmáról.
 (16) A befektetési politikában foglalt limitek túllépéséről azonnal értesíteni kell az igazgatóságot, a felügyelőbizottságot,
valamint a Hatóságot.
 (17) A szervező az  ingatlan megvásárlása esetén a  tagi befizetés megelőlegezését megelőzően független értékbecslői
véleményt készíttet, amelynek költségei a tagra terhelhetőek.
 (18) A jelzálogjog érvényesítése során a  szervező dönt arról, hogy az  ingatlan nyilvánosan értékesítésre kerül.
Amennyiben az  ingatlan értékében jelentős állagromlás következett be, a  tag ezért általános kártérítési
felelősséggel tartozik.
(19) A szervező belső szabályzatban részletesen meghatározza, hogy milyen döntéselőkészítési és -hozatali folyamat
alapján történik a  tagi befizetés megelőlegezése, a  tag fizetőképességének a  vizsgálata, valamint az  ingatlan
megvásárlása, a biztosítékok és a jelzálogjog bejegyzése.
(20) A szervező saját tőkéjének mértéke nem csökkenhet a Törvény 10.  § (1)  bekezdésében meghatározott minimális
alaptőke-követelmény alá.
21. A Hatóság felé történő adatszolgáltatás 40. § (1) Az adatszolgáltatás hatálya a  közösségre és a  közösség működtetésével megbízott szervezőre (a  továbbiakban
együtt: adatszolgáltató) terjed ki. A  közösség részéről a  szervező teljesíti az  adatszolgáltatási kötelezettséget.
A szervező minden egyes általa működtetett közösség esetében köteles külön adatszolgáltatásra.
(2) Az adatszolgáltató az e rendeletben, valamint a Hatóság felügyeleti jogkörében meghozott hatósági határozatában
foglaltak szerint rendszeres és eseti adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít a Hatóság részére.
(3) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik.
(4) A felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének
utolsó napjától számított öt évig kell megőrizni.
(5) Az adatszolgáltató e rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége
a) a szervező tevékenysége tekintetében a Hatóság által kiadott szervezői engedélyről szóló határozat jogerőre
emelkedésének napjától a  szervező felszámolása elrendeléséről szóló határozat jogerőre emelkedéséig,
illetve a szervező végelszámolásáig;
b) a  szervezőnek a  közösség nevében történő adatszolgáltatása tekintetében a  közösség tagtoborzásának
kezdőnapjától a közösség megszűnéséig
áll fenn.
 (6) Az adatszolgáltató felügyeleti jelentését a hatósági határozatban foglaltak szerinti tartalommal, formában és módon
kell teljesíteni.
 (7) Az adatszolgáltató az adatszolgáltatást a Hatóság által meghatározott elektronikus úton, fokozott biztonságú vagy
minősített elektronikus aláírással ellátva a Hatóság által a határozatban megjelölt rendszeren keresztül teljesíti.
 (8) A Hatóság részére teljesítendő felügyeleti jelentések tartalmi elemei:
a) A szervezőre vonatkozó adatok:
aa) A szervező rendszeres beszámolója a közösség működéséről
ab) A szervező pénzügyi adatai (mérleg, eredménykimutatás, részletező tételek, tájékoztató adatok)
b) A közösségre vonatkozó adatok:
ba) Toborzás
bb) Taglétszám
bc) Kiválasztás
bd) Szerződések
be) Tartalékok
bf) Saját tőke
bg) Befektetések és hozamok
bh) Befizetések (rendszeres és rendkívüli, regisztrációs díj és szervezési díj)
bi) Tagok nem teljesített befizetési kötelezettségei
bj) A tagok által a megelőlegezett befizetésekből megszerzett ingatlanok
bk) Tagok által igénybe vett állami támogatás
bl) Megelőlegezett tagi befizetések, beleértve az  analitikus adatokat és a  teljesítésre vonatkozó
adatokat
bm) Fedezetek
bn) A pénzmosás és terrorizmus finanszírozásának megelőzésével kapcsolatos adatok
bo) Panaszügyek
(9) A panasz-adatszolgáltatás elkészítésének alapját a jogszabályoknak megfelelő analitikus nyilvántartás képezi, amely
naprakész információt tartalmaz a közösségre, a szervezőre, vagy egyéb
a) a tárgyidőszakban nyilvántartásba vett panaszügyekre vonatkozó adatokról,
b) a tárgyidőszakban folyamatban lévő panaszügyekre vonatkozó adatokról,
c) a tárgyidőszakban lezárt panaszügyekre vonatkozó adatokról,
d) azon panaszügyekről, amelyek kapcsán peres eljárás vagy békéltető testületi eljárás indult,
e) a panaszkezelést érintő személyi és tárgyi feltételekre vonatkozó adatokról.
(10) A panasz-adatszolgáltatás alapjául szolgáló dokumentumokat, a  nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt
információkat a közösség megszűnése napjától számított öt évig kell megőrizni.
(11) A szervező panasz-adatszolgáltatás teljesítésére vonatkozó kötelezettsége a  Hatóság által kiadott szervezői
engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától a szervezői engedély visszavonásáról szóló határozat
jogerőre emelkedésének napjáig áll fenn.
(12) A szervező a  panasz-adatszolgáltatást a  Hatóság által határozattal elrendelt időszakokra, a  megjelölt
rendszerességgel és időpontra teljesíti a Hatóság által közzétett adattartalommal és formában.
(13) A szervező a  panasz-adatszolgáltatást a  Hatóság által meghatározott elektronikus úton, fokozott biztonságú vagy
minősített elektronikus aláírással ellátva a Hatóság által a határozatban megjelölt rendszeren keresztül teljesíti.
(14) A panasz-adatszolgáltatás teljesítésére vonatkozóan a  felügyeleti adatszolgáltatás e  rendeletben meghatározott
szabályai az irányadók.
(15) A szervező a Hatóság értesítését követő 5 napon belül köteles az adatszolgáltatást kijavítani és azt a Hatóság részére
megküldeni.
22. Az állami támogatás 41. § (1) A szervező a tagsági szerződés megkötését követő 15 napon belül elektronikus úton bejelenti a Kincstár felé, hogy
a közösségbe belépett tag a tagsági jogviszonyára tekintettel állami támogatást kíván igénybe venni.
(2) A bejelentésnek a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a tag természetes személyazonosító adatai, lakcíme, továbbá az adóazonosító jele;
b) a tagsági szerződés megkötésének időpontja;
c) a tag által vállalt szerződéses érték összege;
d) az igényelt állami támogatás összege;
e) az  állami támogatást igénylő tag teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, büntetőjogi
felelősségvállalással tett nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a közösséggel fennálló tagsági szerződésének
megkötését megelőzően a lakástakarékpénztárakról szóló törvény alapján betéte után állami támogatásban
részesült és azt lakáscélú felhasználásként a közösségbe befizette.
(3) A  Kincstár az  (1)  bekezdés szerinti bejelentéstől számított 30 napon belül a  szervező részére elektronikus úton
nyilatkozatot ad ki arról, hogy az  érintett tag jogosult-e a  Törvény alapján állami támogatásra. Amennyiben
a  Kincstár a  támogatási igényt elutasítja, elutasító nyilatkozatában köteles megindokolni azt a  körülményt, hogy
az érintett tag állami támogatásra miért nem lehet jogosult.
(4) A szervező köteles a (3) bekezdés szerinti elutasító nyilatkozatot annak kézhezvételét követő 5 munkanapon belül
a tag részére postai vagy elektronikus úton továbbítani.
(5) A Kincstár a  nyilatkozatában köteles feltüntetni azt a  körülményt is, hogy az  érintett tag a  közösséggel
fennálló tagsági szerződésének megkötését megelőzően a  lakástakarékpénztárakról szóló törvény alapján
lakás-előtakarékossági szerződést kötött és betéte után – melynek lakáscélú felhasználását a  közösségbe történő
befizetés útján teljesítette – állami támogatásban részesült-e.
(6) A tagot megillető állami támogatás kifizetése a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló
törvény „XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai” fejezet „29. Lakástámogatások” cím „1. Egyéb
lakástámogatások” alcím előirányzatának terhére történik.
(7) A Kincstár és a közösség, illetve a szervező közötti elszámolás érdekében a Kincstár az állami támogatás igénylésére,
folyósítására és informatikai feldolgozására vonatkozó egységes eljárási rendet útmutatóban szabályozza.
42. § (1) A hiányzó tagi befizetés megelőlegezésére jogosult tagot megillető, a  tagsági jogviszony teljes időtartamára eső
állami támogatás kifizetése iránti igényt a szervező elektronikusan nyújtja be a közösség nevében a Kincstár felé.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elektronikus igényt a Kincstár az  igény beérkezésétől számított 15 napon belül a szervező
felé elektronikus úton visszaigazolja, mely körülményről a szervező a visszaigazolás megérkezését követő 3 napon
belül elektronikus levélben értesíti az érintett tagot.
43. § (1) Ha az  állami támogatásra jogosult tag a  közösséggel fennálló tagsági szerződésének megkötését megelőzően
a  lakástakarékpénztárakról szóló törvény alapján betéte után állami támogatásban részesült és azt lakáscélú
felhasználásként a  közösségbe befizette, a  Kincstár a  tagot megillető állami támogatást a  közösségbe
befizetett és a  szervező által lakáscélú felhasználásként igazolt, államilag támogatott betét összege után
a lakástakarékpénztárakról szóló törvényben meghatározott mértékű állami támogatás összegével csökkentve fizeti
meg a közösség részére.
(2) Az állami támogatás kifizetéséhez szükséges lakáscél igazolásához a  tag köteles a  szervező részére benyújtani
az illetékes ingatlanügyi hatóság által érkeztetett adásvételi szerződés egy eredeti és egy másolati példányát.
44. § A közösség, illetve a  szervező kérelmére a  tag köteles 8 napon belül igazolni, hogy az  általa megvásárolt új
lakóingatlanra vonatkozóan a tag tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.
45. § (1) Amennyiben a  tagot megillető állami támogatás kifizetését követően a  közösség a  hiányzó tagi befizetés
megelőlegezésére irányuló szerződést a tag nemteljesítése miatt felmondja, az adózás rendjéről szóló törvényben
meghatározott adók módjára behajtandó köztartozás legkisebb behajtható összegét elérő vagy meghaladó
állami támogatás és járulékai visszafizetése iránti követelést a taggal szemben a szervező – az állam, mint jogosult
nevében eljárva – polgári peres vagy nemperes eljárásban érvényesíti.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint visszakövetelt állami támogatások összegét a  szervező köteles havonta egy összegben,
a  tárgyhónapot követő hónap 10-éig a  10032000-01034011 Ltp. nem lakás céljára igénybe vett állami támogatás
visszafizetése elnevezésű számlára átutalni.
23. Záró rendelkezések 46. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 6.  § (1)  bekezdés b)  pont bd)  alpontja szerinti mintaszabályzatot a  Hatóság az  e  rendelet hatálybalépésétől
számított 30 napon belül teszi közzé a honlapján.
 (3) Az 5. § (1) bekezdésében meghatározott elektronikus űrlap helyett a szervező a közösség nyilvántartásba vételére
vonatkozó kérelmet 2016. szeptember 30-ig postai úton is benyújthatja a Hatóságnak.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
227/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Soós Esztert
2019. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
55/2013. (IV. 16.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, az emberi erőforrások
minisztere javaslatára
Sipos Imrét az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2013. április 16-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
310/2015. (VII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Horváthné
dr. Gödöllei Juditot 2015. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
326/2016. (X. 27.) Korm. rendelete az Alpiq Csepel Korlátolt felelősségű Társaság 100%-os üzletrészének MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A.  §-a alapján az  Alpiq Csepel Korlátolt felelősségű Társaság (székhely: 1085 Budapest, Kálvin tér 12. ép.;
cégjegyzékszám: 01-09-701667) 100%-os mértékű társasági részesedése MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (székhely: 1031 Budapest, Szentendrei út 207–209.; cégjegyzékszám: 01-10-041828)
általi megvásárlását – tekintettel a  Nemzeti Energiastratégiában megfogalmazott azon célkitűzésre, miszerint
a  fogyasztók megfizethető energiaellátásának biztosítása az  állami szerepvállalás megerősítésével érhető el –
közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2015. (VI. 19.) BM utasítása az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos szolgálati beosztásairól és a betöltésükhöz szükséges követelményekről, valamint az idegennyelv-tudási pótlék és az egyéb pótlékok szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 1. alcím tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 2. pontjában, 17. pontjában és 21. pont b) alpontjában, valamint a 342. § (1) bekezdés a), f ) és
j) pontjában foglaltakra figyelemmel,
a 2. alcím tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 21. pont e) alpontjában, valamint a 342. § (1) bekezdés j) pontjában foglaltakra figyelemmel,
a 3. alcím tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 21. pont d) alpontjában, valamint a 342. § (1) bekezdés j) pontjában foglaltakra figyelemmel
a következő utasítást adom ki: 1. A hivatásos szolgálati beosztásokról és a betöltésükhöz szükséges követelményekről
1. § (1) A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 114. § (3) bekezdés b) pontja szerinti besorolási kategóriákba sorolást az ezen utasításban
foglalt módszertan és eljárási rend figyelembevételével kell végrehajtani.
(2) A  szolgálati beosztások besorolásához szükséges munkakör-értékelés végrehajtásának módszertanát és eljárási
rendjét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § (1) A rendszeresített szolgálati beosztásokat, azok besorolását és a beosztásokhoz rendelt hivatásos pótlék mértékét:
a) az Alkotmányvédelmi Hivatal esetében a 2. melléklet,
b) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat esetében a 3. melléklet
tartalmazza.
(2) A  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állománya részére a  3.  mellékletben meghatározott hivatásos pótlék
mértéke további, a  rendvédelmi illetményalap 20%-ának megfelelő összeggel növekszik, ha a  szolgálatteljesítés
a szolgálati beosztás jellegéből következően fegyverrel történik.
3. § Ezen utasítás alkalmazásában a  rendvédelmi szerveknél alapfeladat ellátására létrehozott szolgálati beosztás
az a szolgálati beosztás, amely alapján a hivatásos állomány tagja olyan tevékenységet végez, amely
a) az Alkotmányvédelmi Hivatal vonatkozásában a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény
5. §-ában,
b) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat vonatkozásában ba) a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 8. §-ában,
bb) az  elektronikus információs rendszerek kormányzati eseménykezelő központjának, ágazati
eseménykezelő központjainak, valamint a létfontosságú rendszerek és létesítmények eseménykezelő
központja feladat- és hatásköréről szóló 233/2013. (VI. 30.) Korm. rendelet 1–4. §-ában vagy
bc) a támogatásból megvalósuló fejlesztések központi monitoringjáról és nyilvántartásáról szóló 60/2014.
(III. 6.) Korm. rendelet 25/A. § (2) bekezdésében
meghatározott feladatok ellátására irányul. 4. § (1) A főigazgató és főigazgató-helyettes beosztásba történő kinevezés feltétele az egyetemi végzettség vagy azzal egy
tekintet alá eső mesterfokozatú – „Master” vagy „Magister” (rövidítve MA, MSc) – felsőfokú végzettség megléte,
valamint a  rendészeti szakvizsga, a  rendészeti vezetővé képző tanfolyam és a  rendészeti mestervezetővé képző
tanfolyam sikeres teljesítése.
(2) Az igazgatói és középvezetői beosztásba történő kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga, a rendészeti vezetővé
képző tanfolyam, valamint a rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam sikeres teljesítése.
(3) A beosztott vezetői beosztásba kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga és a rendészeti vezetővé képző tanfolyam
sikeres teljesítése.
(4) A  vezetői besorolású tanácsadó és főtanácsadó szolgálati beosztásba kinevezés feltétele a  rendészeti szakvizsga
sikeres teljesítése, de nem feltétele a  rendészeti vezetővé, illetve a  rendészeti mestervezetővé képző tanfolyam
elvégzése.
5. § A tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztások közül a  „D” besorolási kategóriába tartozó szolgálati
beosztásokba kinevezés feltétele a rendészeti szakvizsga sikeres teljesítése.
6. § A vezetői beosztások és a tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztások betöltéséhez elismerhető felsőfokú
végzettségeket, továbbá az  egyes szolgálati beosztások ellátásához szükséges szakképzettségeket, szakmai alap-,
közép- és felsőfokú szakmai képzettségeket, valamint az egyéb képzettségi feltételeket a 4. melléklet tartalmazza.
2. Az idegennyelv-tudási pótlék 7. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 160.  § (6)  bekezdése szerinti idegennyelv-tudási pótlékra azon szolgálati
beosztásban jogosult, amelyben az állománytáblázat idegennyelvtudást ír elő.
(2) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 160. § (5) bekezdése szerinti idegennyelv-tudási pótlékra jogosult, amennyiben
az (1) bekezdésben meghatározottakon túl az Európai Unió valamely tagállamának hivatalos nyelvéből a Hszt. 160. §
(2) bekezdés szerint elismerhető nyelvtudással rendelkezik.
3. Egyéb pótlékok 8. § (1) Éjszakai pótlékra a  hivatásos állomány tagja este huszonkét óra és reggel hat óra közötti időszakban teljesített
szolgálatért jogosult.
(2) Amennyiben a napi szolgálatteljesítési idő legalább 50%-a este huszonkét óra és reggel hat óra közé esik, a pótlék
a szolgálatteljesítés teljes időtartamára jár. Amennyiben a hivatkozott mérték az 50%-ot nem éri el, úgy a pótlék csak
az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt teljesített szolgálat után jár.
9. § (1) A  nagyfrekvenciás és ionizáló sugárzásnak, mérgezésnek vagy biológiai kóroki tényezők jelenléte miatti
fertőzésveszélynek kitett beosztásban teljesítők pótlékára (a továbbiakban: egészségi kockázattal járó szolgálati
beosztások pótléka) az jogosult, akinek a munkavédelemről szóló törvény alapján végrehajtott kockázatértékelésben
az állományilletékes parancsnok megállapítja, hogy a szolgálati beosztás ellátása során a pótlék megállapítására okot
adó veszélyek, egészségkárosító kockázat közvetlen és gyakori előfordulásával kell számolni.
(2) Az  egészségi kockázattal járó szolgálati beosztás pótlékát akkor lehet megállapítani és folyósítani, ha a  havi
szolgálatteljesítési idő több mint 50%-át – ionizáló sugárzásnak kitett szolgálati beosztásban három órát –
a kockázatértékelésben megállapított egészségkárosító kockázat között tölti el.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás 2015. július 1-jén lép hatályba.
11. § A szolgálati beosztások besorolásához szükséges munkakör-értékelés végrehajtásának 1. mellékletben meghatározott
módszertanát és eljárási rendjét a 2015. július 1-jét követően rendszeresített szolgálati beosztásokra vagy a meglévő
szolgálati beosztások tartalmának ezt követően történő lényeges módosítása esetén kell alkalmazni.
12. § A hivatásos állomány azon tagját, aki az  utasítás hatálybalépése előtt hatályban volt jogszabályok, közjogi
szervezetszabályozó eszközök alapján a  szolgálati beosztására előírt képesítési, végzettségi, képzettségi
követelményeknek megfelelt, vagy a részére előírt képzést határidőben megkezdi, a szolgálati beosztás betöltéséig
a képesítési követelményeknek megfeleltnek kell tekinteni.
13. § (1) A  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál a  gazdasági szervezet vezetőjére, illetve az  érvényesítőre vonatkozó
képesítési követelmények alóli mentesítés szabályairól szóló 116/2004. MeHVM utasítás 1.  § (1)  bekezdésében
az  „a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál” szövegrész helyébe az  „– az  Alkotmányvédelmi Hivatal és
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat kivételével – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál” szöveg lép.
(2) A  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok állománytábláinak elkészítésére vonatkozó részletes szabályokról szóló
117/2004. MeHVM utasítás 1. pontjában az „állománytábla” szövegrész helyébe az „– az Alkotmányvédelmi Hivatal és
a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat kivételével – a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál az  állománytábla”
szöveg lép.
(3) A  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál a  gazdasági szervezet vezetőjére, illetve az  érvényesítőre vonatkozó
képesítési követelmények alóli mentesítés szabályairól szóló 10/2009. PTNM utasítás 1.  § (1)  bekezdésében
az  „a  polgári  nemzetbiztonsági szolgálatoknál” szövegrész helyébe az  „– az  Alkotmányvédelmi Hivatal és
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat kivételével – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál” szöveg lép.
(4) A  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok állománytábláinak elkészítésére vonatkozó részletes szabályokról szóló
11/2009. PTNM utasítás 1. pontjában az „állománytábla” szövegrész helyébe az „– az Alkotmányvédelmi Hivatal és
a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat kivételével – a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál az  állománytábla”
szöveg lép.
14. § (1) Hatályát veszti a vezetői beosztásokkal, valamint a besorolási osztályokhoz és beosztási kategóriákhoz kötődő egyes
beosztásokkal kapcsolatos szabályokról szóló 6/2001. (VII. 24.) TNM utasítás
a) 1. pontjában az „a Nemzetbiztonsági Hivatalra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra” szövegrész,
b) 4. pontjában az „a Nemzetbiztonsági Hivatalnak és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnak 11 fős létszámkeretet,”
szövegrész.
 (2) Hatályát veszti a) a nemzetbiztonsági pótlékra jogosító beosztások meghatározásáról szóló 106/2003. (III. 01.) MeHVM utasítás
1. pontjában az „a Nemzetbiztonsági Hivatalra, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra” szövegrész,
b) az idegennyelv-tudási pótlékról szóló 3/1997. (II. 27.) TNM utasítás
ba) 1. pontjában az „a Nemzetbiztonsági Hivatalra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra” szövegrész,
bb) 2. pont b) és c) alpontja,
c) a nemzetbiztonsági pótlékra jogosító beosztások meghatározásáról szóló 5/2009. PTNM utasítás 1. pontjában
az „a Nemzetbiztonsági Hivatalra, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra” szövegrész.
(3) Hatályát veszti az  Alkotmányvédelmi Hivatal és a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat állománytábláinak elkészítésére
vonatkozó részletes szabályokról szóló 49/2012. (XI. 30.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
106/2003. (IX. 16.) FVM rendelete a növényfajták állami elismerésének és vizsgálatának díjtételeiről.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a vetőmagvak és vegetatív szaporítóanyagok előállításáról és forgalmazásáról szóló 1996. évi CXXXI. törvény 29. §-a
(5) bekezdésének h) pontjában, valamint az illetékekről
szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. §-ának (2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (a továbbiakban: eljáró hatóság) által az új növényfajtákat bejelentő, képviselő természetes és jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok
(a továbbiakban együtt: ügyfél) részére végzett vizsgálatokra és eljárásokra terjed ki.
2. § A növényfajták Nemzeti Fajtajegyzékre vételéhez szükséges állami elismerés, illetve növényfajta-oltalmi eljárás
céljából elvégzett vizsgálatokért — beleértve a nyilvántartásba vétellel, a fajták DUS és gazdasági értékvizsgálatával,
a regisztrációval, a regisztráció fenntartásával, illetve a
különböző eredmény felhasználással és engedélykérelemmel kapcsolatos feladatokat, továbbá az adatok közhitelű
nyilvántartását — az eljáró hatóság az e rendelet mellékletében meghatározott díjak felszámítására jogosult.
3. § A díjakat az ügyfél a vizsgálat eredményétől függetlenül
köteles megfizetni.
4. § (1) Az e rendelet mellékletében meghatározott díjakról
az eljáró hatóság számlát állít ki, amelyet a díjfizetésre
kötelezett a vizsgálat kezdetétől annak befejezéséig évente
két részletben teljesít. A kísérletek beállítása után a hatóság részszámlát bocsát ki. A további részletet a vizsgálatok
befejezését követően a felmerült szolgáltatások alapján a
díjfizetésre kötelezett az érvényes díjtételnek megfelelően
köteles teljesíteni.
(2) A díjfizetést az eljáró hatóság által kiállított számla
alapján, az eljáró hatóságnak a Magyar Államkincstárnál
vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell teljesíteni. Az eljáró hatóság bankszámlaszáma: 1003200001740376-00000000.
(3) A hatóság a díjfizetésből adódó bevételeit a Magyar
Államkincstár értesítése alapján, a költségvetés alapján
gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló jogszabály előírásainak megfelelően,
szakfeladatonként tartja nyilván és számolja el.
(4) A befizetett díj az eljáró hatóság bevétele, és azt az
eljáró hatóság az e rendeletben és a külön jogszabályban
meghatározott feladataival kapcsolatban felmerülő költségeinek fedezésére használhatja fel.
(5) A mellékletben meghatározott díjak az általános
forgalmi adót nem tartalmazzák.
5. § (1) A bankszámlával rendelkező belföldi ügyfél a díjról
kiállított számla ellenértékét a számla átvételétől számított 8 napon belül átutalja, vagy készpénzátutalási megbízáson kiegyenlíti az eljáró hatóságnak a Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
(2) Külföldi ügyfél esetén az általa megbízott hazai képviselő a díjról kiállított számla ellenértékét az (1) bekezdésben meghatározott módon utalja át.
6. § (1) A másodfokú eljárás során a tényállás kiegészítéséhez szükséges vizsgálatok díját az első fokon eljáró hatóság
megelőlegezi. Ha a másodfokon eljáró hatóság
a) az első fokon eljárt hatóság részben vagy egészben
jogszabálysértő határozatát a tényállás kiegészítéséhez
szükséges külön vizsgálatok eredménye alapján megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi, az első fokon eljárt
hatóság köteles a másodfokon felmerült vizsgálati díjat a
másodfokú határozattól függően részben vagy egészben
viselni;
b) az első fokú határozatot helyben hagyja, a tényállás
kiegészítéséhez szükséges vizsgálatok díját a másodfokon
eljárt hatóság téríti meg az első fokon eljárt hatóságnak,
kivéve, ha a tényállás kiegészítéséhez szükséges vizsgálatra
a fellebbező ügyfél kérelmére, önálló eljárásként került
sor. Az ügyfél kérelmére elrendelt vizsgálat díját a fellebbező ügyfél téríti meg az első fokon eljárt hatóságnak.
(2) A jogorvoslati eljárás díja az elsőfokú eljárás díjtételeivel azonos. A jogorvoslati eljárásban megfizetett valamennyi díjat és illetéket az ügyfélnek vissza kell téríteni, ha
az államigazgatási hatóság vagy a bíróság által felülvizsgált
államigazgatási határozat vagy intézkedés az ügyfél hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
7. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
28. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 82. §-ában, valamint az
adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény
66/K—66/M. §-ában foglaltakat a díjkötelezettség tekintetében értelemszerűen alkalmazni kell azzal az eltéréssel,
hogy az ott nevesített illetékhivatal helyett eljáró hatósá
got, illeték helyett díjat, lelet helyett jegyzőkönyvet kell
érteni.
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépéskor már
folyamatban lévő eljárásokban a hatálybalépést követően
végzett vizsgálatokra, minősítésekre is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a növényfajták állami elismerésének, valamint a vetőmag és szaporítóanyag minősítésének és vizsgálatának díjtételeiről
szóló 5/1998. (II. 11.) FM rendelet, valamint az azt módosító 37/1999. (IV. 14.) FVM rendelet, 39/2000. (VII. 19.)
FVM rendelet és 54/2002. (VI. 25.) FVM rendelet hatályát
veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter