text:
28/2011. (VI. 1.) NEFMI rendelete a helyi önkormányzatok által fenntartott muzeális intézmények 2011. szakmai támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 6. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontja szerinti feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter, és az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontja szerinti feladatkörében eljáró belügyminiszter véleményének kikérésével – a
következőket rendelem el:
1. § (1) Szakmai támogatásban (a továbbiakban: támogatás) az a helyi önkormányzat (a továbbiakban: kérelmező)
részesülhet, amely működési engedéllyel rendelkező muzeális intézményt (a továbbiakban: kedvezményezett) tart
fenn. A támogatás utólagos elszámolás melletti előfinanszírozott, egy összegben folyósított, nem visszatérítendő
támogatás.
(2) A támogatásra fordítható összeg a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
5. melléklet 6. pontjában meghatározott összeg 32%-a.
2. § A támogatás az alábbi feladatokra kérelmezhető:
a) állandó kiállítás előkészítésére, létrehozására, teljes körű felújítására, vagy korszerűsítésére, beleértve a nemzeti és
etnikai kisebbségi kultúra értékeit bemutató kiállításrész kialakítását, valamint a kiállításhoz kapcsolódó több
idegen nyelven előállított katalógusok, kiállítási vezetők, ismertetők és elektronikus tárlatvezetők
megjelentetését;
b) oktatási célú közösségi terek kialakítására Budapesten vagy Pest megyében működő muzeális intézmények
számára.
3. § (1) A támogatás feltétele a teljes fejlesztési költség 10%-ának megfelelő saját forrás biztosítása, valamint az, hogy
a kérelmező köteles a támogatott fejlesztés keretében létrehozott kapacitásokat, szolgáltatásokat a fejlesztés
befejezését követő legalább 5 évig fenntartani. Amennyiben a megítélt támogatás nem éri el a kérelmezett összeget,
a saját forrást a megítélt összeg alapul vételével kell számítani.
(2) Amennyiben a kedvezményezett önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv, vagy megyei múzeumi
szervezet része, és a megyei múzeumi szervezet önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv, a kérelmezőnek
az (1) bekezdés szerinti saját forrást nem kell biztosítania.
(3) A támogatás feltétele továbbá az, hogy amennyiben a 9. § a), b), c) vagy e) pontjában meghatározott bármely
körülmény bekövetkezik, a támogatott tevékenység összköltsége a tervezetthez képest csökken, a kedvezményezett
adólevonási jogosultságában, valamint a saját vagy a kedvezményezett más adataiban, vagy a költségvetésből
nyújtott támogatás egyéb – az e rendeletben vagy a támogatási szerződésben rögzített – feltételeiben változás
következik be, a kérelmező a tudomására jutástól számított 8 napon belül köteles azt írásban bejelenteni a kultúráért
felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(4) Nem nyújtható támogatás olyan kérelmező részére, amely
a) a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyekkel nem rendelkezik,
b) az (1) bekezdésben meghatározott mértékű saját forrás nem áll rendelkezésére, továbbá azt nem igazolja, vagy
arról nem nyilatkozik a 4. § (2) bekezdés k) pontja szerinti módon,
c) a támogatási döntés tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis vagy megtévesztő adatot szolgáltatott,
vagy ilyen nyilatkozatot tett,
d) adósságrendezési eljárás alatt áll,
e) esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása van, az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Halászati Alapból, nyújtott támogatások kivételével,
f) az e rendeletben a támogatási szerződés megkötésének feltételeként meghatározott nyilatkozatokat nem teszi
meg, dokumentumokat nem nyújtja be, vagy a megtett nyilatkozatát visszavonja,
g) nem felel meg az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 15. §-ában
meghatározott rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményének,
h) a 2. §-ban meghatározott és az általa vállalt feladatokra támogatást nyert el az Európai Regionális Fejlesztési
Alapból támogatott regionális operatív programok, vagy az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Program
finanszírozása keretében, vagy
i) határidőben nem tett eleget a helyi önkormányzatok által fenntartott muzeális intézmények szakmai
támogatására vonatkozó mindenkori zárszámadás keretében történő elszámolási kötelezettségének.
4. § (1) A kérelmező a támogatásra vonatkozó kérelmét a Magyar Államkincstár (továbbiakban: Kincstár) által üzemeltetett
elektronikus rendszerben 2011. június 23-ig történő rögzítéssel és az 1. melléklet szerinti adatlapon papír alapon
postai úton 2011. június 24-ig együttesen nyújthatja be a miniszterhez a Kincstár – kérelmező székhelye szerint –
illetékes területi szerve (továbbiakban: Igazgatóság) útján. Az igénylést 1 eredeti példányban papír alapon, valamint
1 példányban CD vagy DVD lemezen kell benyújtani. A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő, a kizárólag postai
úton benyújtott kérelem érvénytelen.
(2) A 2. § a) pont alapján benyújtott kérelemhez csatolni kell a következő mellékleteket:
a) a tervezett fejlesztés várható eredményeit, a közösségi, közművelődési és gazdasági hatásokat bemutató
hatástanulmányt, valamint a marketingtervet, a közönséghasznosítási és kommunikációs tervet,
b) feladatokra és költségnemekre lebontott részletes költségvetést a saját forrás feltüntetésével, valamint
a pénzügyi ütemezést,
c) a kiállítás szakmai forgatókönyvét,
d) a kiállítás látványtervét,
e) a kiállítást a látogatók számára tudományos-ismeretterjesztő formában bemutató kiállítási vezető kéziratát,
f) a kiállítás múzeumpedagógiai foglalkoztató füzetének tartalmi és módszertani összefoglaló vázlatát legalább
3 oldal terjedelemben,
g) a kiállítás műtárgyvédelmi szakvéleményét,
h) építésügyi hatósági engedélyhez kötött tevékenységek esetén a jogerős építési engedélyt és a kapcsolódó
műszaki tervdokumentációt,
i) műemlék épület esetén a kulturális örökségvédelmi hatóság engedélyét, amennyiben a munkálatok jellege
alapján jogszabály ezt előírja,
j) a kedvezményezett biztonságvédelmi helyzetének leírását a kiállítóterekre és raktárakra vonatkozóan, és
k) a képviselő-testületi határozatot, vagy a képviselő-testület költségvetési rendeletbe foglalt – a tartalék feletti
rendelkezési jogot átruházó – felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatát a saját forrás biztosításáról.
(3) A 2. § b) pont alapján benyújtott kérelemhez a (2) bekezdés a), b), h) és i) pontjában foglaltakat és a foglalkoztató tér
múzeumpedagógiai hasznosításának részletes tartalmi és módszertani összefoglalását kell mellékletként csatolni.
(4) A kérelemhez csatolni kell továbbá a támogatást kérelmező írásbeli nyilatkozatát
a) a kérelemben foglalt adatok, információk és dokumentumok teljes körűségéről, valódiságáról és hitelességéről,
valamint arról, hogy az adott tárgyban támogatási igényt korábban, vagy egyidejűleg mikor és hol nyújtott be,
b) arról, hogy nem áll adósságrendezési eljárás alatt, és hogy rendelkezik-e lejárt esedékességű, meg nem fizetett
köztartozással,
c) annak tudomásul vételéről, hogy a Kincstár által működtetett monitoring rendszerben nyilvántartott igénylői,
kedvezményezetti adataihoz – azok konstrukciós forrásainak költségvetésbeli elhelyezkedésétől függetlenül –
a jogszabályban meghatározott jogosultak, valamint a miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a Nemzetgazdasági Minisztérium és a csekély összegű
támogatások nyilvántartásában érintett szervek hozzáférjenek,
d) arról, hogy megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok Áht. 15. §-ában megfogalmazott követelményeinek,
valamint az Áht. 15. § (12) bekezdése szerint vizsgálandó jogi személy adatait rendelkezésre bocsátja,
e) arról, hogy a támogatási kérelem szabályszerűségének és a költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű
felhasználásának jogszabályban meghatározott szervek által történő ellenőrzését tudomásul veszi,
f) annak tudomásul vételéről, hogy amennyiben a kedvezményezett a támogatás felhasználása során a fizetendő
általános forgalmi adóból rá áthárított vagy az általa megállapított adót levonta, vagy a keletkező adóterhet
másra áthárította, a levonásba helyezett, illetve áthárított adó összegét a támogatásból nem számolhatja el,
továbbá mellékeli a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a támogatás célja tekintetében adólevonási
joggal rendelkezik-e,
g) arról, hogy a 2. §-ban meghatározott és az általa vállalt feladatokra nem nyert el támogatást az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból támogatott regionális operatív programok, valamint az Európai Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Program finanszírozása keretében, és
h) – amennyiben arra sor kerül – a miniszter által előírt biztosítékok rendelkezésre bocsátásának vállalásáról
legkésőbb a 6. § (2) bekezdése szerinti időpontig.
(5) A nyilatkozatokat egy okiratba foglalva szükséges a kérelemhez csatolni, amely nem lehet a támogatási kérelem
benyújtásának napjától számított 30 napnál régebbi.
5. § (1) Az Igazgatóság az Áht. szerinti vizsgálat során a nem megfelelő, hiányos kérelem esetében legfeljebb 8 napos határidő
kitűzésével szólítja fel hiánypótlásra a kérelmezőt. A vizsgálat lezárását követően a formailag megfelelő kérelmek
eredeti példányát, valamint a CD vagy DVD lemezen beküldött pályázatot legkésőbb 2011. július 15-ig az Igazgatóság
továbbítja a miniszternek, akit egyúttal tájékoztat arról is, hogy mely pályázatokat nem továbbította részére.
(2) A pályázatok elsődleges értékelését a miniszter által felkért szakemberekből álló bizottság (a továbbiakban: értékelő
bizottság) végzi el. Az értékelő bizottság az értékelés kialakítása során a 4. § szerinti szakmai mellékleteket, így
különösen a forgatókönyvet, látványtervet és a költségvetést mérlegeli, és az észrevételeiről a 2. mellékletben
meghatározott tartalommal részletes értékelőlapot (a továbbiakban: értékelőlap) készít.
(3) Az értékelőlapok alapján a kultúrpolitikáért felelős helyettes államtitkárból, a muzeális intézményekért felelős
főosztály vezetőjéből, az értékelő bizottság képviselőjéből, valamint a múzeumi szakmai testületek miniszter által
felkért tagjaiból álló bíráló bizottság (a továbbiakban: bíráló bizottság) javaslatot tesz a miniszternek a pályázatok
elbírálására.
(4) A támogatásról a miniszter a bírálóbizottság javaslatait mérlegelve 2011. szeptember 10-ig dönt, és a döntést
legkésőbb 2011. szeptember 15-ig közzéteszi az általa vezetett minisztérium honlapján.
(5) A támogatási szerződést a miniszter és a nyertes kérelmezők legkésőbb 2011. október 15-ig kötik meg. E határidőnek a
kérelmező érdekkörében felmerült okból történő elmulasztása jogvesztő.
6. § (1) A miniszter jogosult a támogatási szerződésben kikötni a felmondása, a tőle történő elállás esetén visszafizetendő
költségvetésből nyújtott támogatás visszafizetésének biztosítékait.
(2) A kikötött biztosítékok rendelkezésre állását legkésőbb a támogatás folyósítását megelőzően kell biztosítani.
A biztosítékoknak a támogatási jogviszony alapján fennálló kötelezettségek megszűnéséig rendelkezésre kell állniuk.
(3) Ha a támogatott tevékenység beruházás, a beruházással létrehozott vagyonra nézve – amennyiben az a kérelmező
tulajdonába vagy vagyonkezelésébe kerül – a miniszter jogosult a támogatási szerződésben meghatározni azt az
időpontot, ameddig az csak a miniszter előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, illetve a szolgáltatási és az egyéb
kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe vagy más használatába, vagy terhelhető
meg. A miniszter a jóváhagyás feltételeként kikötheti, hogy a kötelezettségek átvállalásának biztosítása érdekében a
beruházással létrehozott vagyon elidegenítése esetén az új tulajdonos a kérelmező helyébe – részleges elidegenítés
esetén a kérelmező mellé –, bérbe vagy más módon történő használatba adás esetén – e jogviszony fennállásának
idejére – a kérelmező mellé a támogatási szerződésbe lépjen be, vagy a kötelezettségek átvállalásáról egyoldalú
nyilatkozatot tegyen.
7. § (1) A miniszter a támogatási szerződések egy-egy eredeti példányát, valamint a támogatásban részesített kérelmezők és a
részükre jóváhagyott támogatási összegek jegyzékét legkésőbb 2011. október 20-ig utalványozás céljából megküldi a
helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(2) A megítélt támogatást a kincstári finanszírozás általános szabályai szerint közvetlenül teljesített kifizetéssel egy
összegben a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár a támogatási szerződések és
az (1) bekezdés szerinti jegyzéknek a helyi önkormányzatokért felelő miniszterhez történő beérkezését követő
21 napon belül, de legkésőbb 2011. november 10-ig folyósítja a kérelmezők költségvetési elszámolási számlájára.
8. § (1) A kérelmező gondoskodik arról, hogy a kapott támogatást az e rendeletben előírt célra használják fel, valamint hogy a
kérelemben megjelölt kedvezményezett – a 3. § (1) bekezdés szerinti saját forrással együtt – a támogatási összeghez a
kérelmező költségvetési elszámolási számlájára történő megérkezésétől számított 10 napon belül hozzáférhessen.
(2) A kérelmező a kapott támogatás felhasználásáról 2011. december 31-i fordulónappal a mindenkori zárszámadás
keretében és annak rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a 2011. december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2012. november 30-ig lehet felhasználni és 2012. december 15-ig kell
elszámolni a támogatás összegével.
(3) A miniszter a szakmai megvalósulást folyamatosan ellenőrizheti, és vizsgálhatja, hogy a támogatás a 2. §-ban
meghatározott és a támogatásban részesített kérelmező által vállalt feladat megvalósítására került-e felhasználásra.
(4) A támogatásnak a kedvezményezett által levont vagy áthárított adóval érintett része tekintetében a jogosulatlanul
igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazandók.
9. § A miniszter jogosult – az általa meghatározott egyéb esetek mellett – a támogatási szerződéstől elállni, azt felmondani,
ha az alábbiakban foglalt feltételek közül legalább egy bekövetkezik:
a) a támogatási szerződésben meghatározott megvalósítási időszak – amennyiben ez a szerződésben szerepel –
kezdő időpontjától számított 3 hónapon belül a támogatott tevékenység nem kezdődik meg,
b) a 3. § (4) bekezdés a)–d) és f) pontjában meghatározott valamely körülmény a támogatási döntés meghozatalát
követően következik be, vagy jut a miniszter tudomására,
c) a támogatott tevékenység megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a támogatási szerződésben
foglalt ütemezéshez képest – amennyiben ez a szerződésben szerepel – jelentős késedelmet szenved,
d) a kérelmező neki felróható okból megszegi a támogatási szerződésben foglalt, illetve más jogszabályi
kötelezettségeit, így különösen nem tesz eleget ellenőrzés-tűrési kötelezettségének, és ennek következtében a
támogatott tevékenység szabályszerű megvalósítását nem lehet ellenőrizni, vagy a 6. § (2) bekezdésében
meghatározott kötelezettségét megszegi,
e) a kérelmező a 4. § alapján adott nyilatkozatok bármelyikét visszavonja,
f) a záró beszámoló határidejének elmulasztása, vagy nem megfelelő teljesítése esetén.
10. § E rendelet alapján kizárólag az Európai Bizottság N 357/2007. számú, a miniszter által vezetett minisztérium
költségvetési fejezetének fejezeti kezelésű előirányzataiból és a Nemzeti Kulturális Alapból nyújtott támogatás
tárgyában hozott határozatával összhangban nyújtható támogatás.
11. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1573/2014. (X. 10.) Korm. határozata a 2014. április 1. és december 31. közötti időszakban végzett belvízi, árvízi, vízminőségi kárelhárítási, helyi vízkárelhárítási, balatoni védekezési, az Yvette ciklonnal kapcsolatos, valamint a 2014. évben további a jogszabályokból adódó védekezési feladatok költségeinek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
5. melléklet 2. pontja alapján a 2014. április 1. és december 31. közötti időszakban végzett belvízi, árvízi, vízminőségi
kárelhárítási, helyi vízkárelhárítási, balatoni védekezési, az  Yvette ciklonnal kapcsolatos, valamint a  2014. évben
további a  jogszabályokból adódó védekezési feladatok költségeinek finanszírozása céljából jóváhagyja a  Kvtv.
1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati feladatok alcím,
50. Víz-, környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás jogcímcsoportnak a 2013. évi tavaszi ár- és belvíz, valamint
a  dunai rendkívüli árvízi helyzettel összefüggő helyreállítási feladatok finanszírozásáról szóló 1420/2014. (VII. 25.)
Korm. határozatban engedélyezett összegen túl további legfeljebb 1777,7 millió forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2015. évi központi költségvetés terhére legfeljebb 854,3 millió forint keretösszeg
erejéig intézkedjen a  tavaszi és őszi árhullámok által a  védművekben okozott károk helyreállításhoz szükséges
kötelezettségvállalások megtételére.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (I. 18.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján András Pált
2018. február 4. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a külképviseleti választások
lebonyolításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatkörében eljárva gondoskodik a  választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvényben és végrehajtási rendeleteiben
a) a külképviseleti szavazás előkészítésével és lebonyolításával,
b) a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok névjegyzékbe vételével,
c) a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok levélszavazásával, valamint
d) a választópolgárok külképviseleti tájékoztatásával
összefüggő, a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint Magyarország külképviseletei részére meghatározott
feladatok összehangolásáról.
3. § A miniszteri biztos
a) feladatkörében eljárva együttműködik a Nemzeti Választási Irodával és a választási eljárásban közreműködő
egyéb szervekkel,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Közigazgatási Államtitkári Titkárságon működő titkárság segíti.
6. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
7. § (1) Ez az utasítás 2018. február 4-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 31/2017. (VIII. 25.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1375/B/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásról szóló 1998.
évi XIX. törvény 31. § (6) bekezdésének alkotmányossági
vizsgálatára és részleges hatályon kívül helyezésére irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybírósághoz érkezett beadványában az
indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV törvény (a továbbiakban: Btk.) 31. § (6) bekezdésének
„alkotmányossági vizsgálatára” és „részleges hatályon kívül helyezésére” tett indítványt. Állítása szerint – a magánindítvány visszavonhatóságára vonatkozó – támadott
rendelkezés részlegesen – kizárólag a rágalmazás és a becsületsértés közvádra üldözendő eseteiben – az Alkotmánynak a jogállamiság klauzuláját tartalmazó 2. § (1) bekezdésébe, az alapvető jogok korlátozására vonatkozó 8. §
(1)–(2) bekezdésébe, a bíróságok feladatait meghatározó
50. § (1) bekezdésébe, az 54. § (1) bekezdésében garantált
emberi méltósághoz való jogba, a tisztességes eljárásról
szóló 57. § (1) bekezdésébe ütközik, valamint sérti az 59. §
(1) bekezdésében biztosított jóhírnévhez való jogot.
Az indítványozó arra hivatkozott, miszerint annak folytán, hogy a jogalkotó a magánvádas bűncselekmények kö-
zül kiemelte és közvádra üldözendővé tette a hivatalos
személyekkel szemben, hivatali eljárásuk alatt vagy miatt
elkövetett rágalmazás és becsületsértés bűncselekményét,
megfosztotta a sértettet az egyik alapjogától, a megbocsátás lehetőségétől, amivel a jogalanyok között egyenlőtlen
helyzetet hozott létre.
2. Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan. 2.1. Az Alkotmánybíróság korábbi döntéseiben részletesen kimunkálta az érdemi elbírálásra alkalmas indítványok minimális tartalmi és formai kellékeit. Számos alkalommal kimondta, hogy az indítványnak meg kell felelnie
az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdésében meghatározott általános követelményeknek. Abban pontosan meg
kell jelölni a támadott rendelkezést, az Alkotmány megfelelő rendelkezését, a kérelem alapjául szolgáló okot (azt,
hogy az Alkotmány egyes rendelkezéseit a vitatott jogszabály – alkotmányossági szempontból – miért és mennyiben sérti). Határozott kérelmet kell tartalmaznia a vitatott
rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására
[összefoglalóan: pl. 31/2007. (V. 30.) AB határozat, ABH
2007, 368, 381-382.].
Az 1405/B/1997. AB határozatban összefoglalóan rámutatott arra is, hogy a jogszabályokat teljes egészükben,
vagy általánosságban támadó, jogintézmények lebontására átfogóan irányuló indítványok érdemi elbírálásra alkalmatlanok (ABH 2006, 1081, 1088.). Az indítványok elbírálásakor töretlenül irányadó az az elv is, hogy „a vizsgálat
tárgyát képező egyes rendelkezések alkotmányossága általában értékelhetetlen a jogszabály környezetéből, a szövegösszefüggésekből kiragadva. Az elszigetelt vizsgálat
eredménye más összefüggésekbe helyezve érvényét vesztheti. [Így foglalt állást az Alkotmánybíróság a 16/1991.
(IV. 20.) AB határozatban, ABH 1991, 58, 60.]” (914/B/
2006 AB határozat, ABH 2007, 2067–2068.)
2.2. Az indítványozó annak „alkotmányossági vizsgálatát” kérte, hogy a magánindítványra üldözendő bűncselekmények közül a rágalmazás és a becsületsértés – közvádra
üldözendő – esetei a sértettet megfosztják a megbocsátás
alapjogától, s ezáltal az ilyen eljárások terheltjei kerülhetnek másoknál hátrányosabb helyzetbe. Erre hivatkozva
kérte a magánindítvány visszavonhatatlanságáról szóló
rendelkezés hatálya alól „kivonni” ezeket az ügyeket. Az
indítvány azonban egyrészt nem tartalmaz határozott (az
alkotmányellenesség megállapítására és a támadott rendelkezés megsemmisítésére vonatkozó) kérelmet; másrészt
nem tartalmaz a támadott rendelkezések és az Alkotmánynak – az indítvány kiegészítésében – megjelölt szakaszai
közötti, alkotmányossági szempontból releváns kapcsolatra vonatkozó okfejtést; harmadrészt pedig – tartalmilag –
jogalkotásra irányul. Az indítványozó által kívánt eredmény ugyanis azzal volna létrehozható, ha a Btk. vitatott
szabályát a törvényhozó kivételekkel egészítené ki. Ez viszont nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja azokat az indítványokat,
amelyek nem felelnek meg az Abtv. által támasztott – a
2.1. pontban részletezett – követelményeknek (pl.
472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.; 630/B/2003.
AB végzés, ABH 2004, 2113, 2114.). Mindemellett az indítvány érdemi elbírálásának feltétele az is, hogy az Alkotmánybíróság az indítványban felvetett problémakörben
rendelkezzék megfelelő hatáskörrel.
A kifejtettekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az
Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.)
29. § b) pontja és d) pontjának utolsó fordulata alapján az
indítványt visszautasította.
Budapest, 2010. április 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
13/2008. (HK 5.) HM utasítása a katonai tanintézeti hallgatók 2008. illetményfejlesztéséről, valamint az illetmények év közbeni megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórummal egyeztetve – a katonai tanintézeti hallgatók
2008. évi illetményfejlesztésére a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a katonai felsőoktatási intézmény
honvédségi ösztöndíjas hallgatóira és a szakképzésben
résztvevő hallgatókra (a továbbiakban: hallgatók) terjed ki.
2. § A hallgatók illetményét (főiskolai hallgatók esetében:
alapilletmény és pótlékok, szakképzésben résztvevő hallgatók esetében: alapilletmény és tanulmányi pótlék) 2008.
január 1-jétől 40 900 Ft-os technikai illetményalappal kell
számolni.
3. § (1) A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) az illetményfejlesztést központilag hajtja végre.
(2) Az illetményfejlesztés központi végrehajtása megkívánja az illetményadatok végrehajtói színtű ellenőrzését,
amelynek keretében az illetékes személyügyi referens – az
1. § (1) bekezdés szerinti szervezetek pénzügyi és számviteli ellátásáért felelős szervezeti elemekkel együttműködve, közösen – köteles ellenőrizni a bejegyzett adatok helyességét, és a szükséges módosításokat 2008. február
15-ig végrehajtani.
(3) A HM KPÜ csak a (2) bekezdés szerinti adategyeztetés és ellenőrzés végrehajtása után intézkedhet a felemelt
illetmények átutalására.
(4) Az illetményfejlesztés technikai lebonyolításával
kapcsolatos egyéb feladatok végrehajtására a HM KPÜ
vezérigazgatója intézkedést ad ki.
4. § Az illetményfejlesztést úgy kell végrehajtani, hogy a
2008. február havi illetmények fizetésekor már a felemelt
(fejlesztett) összegű illetmények – 2008. január 1-jei
visszamenőleges hatállyal – kerüljenek folyósításra.
5. § A 2008. év során hallgatói állományba kerülők illetményét a jelen utasításban foglaltak szerint kell megállapítani.
6. § A hallgatók illetményjellegű és illetményen kívüli
pénzbeli juttatásait 2008. január 1-jétől a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott, 38 650 Ft összegű köztisztviselői illetményalappal kell kiszámítani.
7. § Az illetményfejlesztés előirányzati igényét a HM KPÜ
központilag méri fel, rendezésére saját hatáskörben előterjesztést állít össze.
8. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a katonai
tanintézeti hallgatók és növendékek 2006. évi illetményfejlesztéséről szóló 3/2006. (HK 3.) HM utasítás hatályát
veszti.
(3) A technikai illetményalap megszüntetésére, és ezzel
összefüggésben az illetményelemek új módszerrel történő
megállapítására a HM KPÜ 2008. augusztus 31-ig javaslatot tesz.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
149/2010. (IV. 29.) Korm. rendelete a villamos energiával összefüggő egyes kérdésekről szóló 2008. LXX. törvény alapján visszafizetendő állami támogatások kiszámításáról és az erőművi átállási költségekről.
A Kormány villamos energiával összefüggő egyes kérdésekről szóló 2008. évi LXX. törvény 11. § (1) bekezdés a) pont aa) és
ab) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. erőműegység: hasonló műszaki jellemzőkkel rendelkező, a villamos energiával összefüggő egyes kérdésekről
szóló 2008. évi LXX. törvény (a továb biak ban: HTM törvény) 1. § (1) bekezdésében meghatározott Megállapodás
(a továb biak ban: Megállapodás) szerint is azonos díjazásban részesülő termelőegységek,
2. kötelező átvétel: a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energiának,
valamint a kapcsoltan termelt villamos energiának a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény, valamint
a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továb biak ban: VET), és azok felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályok szerint, jogszabályban rögzített áron történő kötelező átvétele,
3. termelőegység: a hazai erőmű olyan műszaki egysége, amely önállóan képes villamos energiát előállítani,
4. változó költség: egy egységnyi többlet villamos energia megtermeléséhez szükséges tüzelőanyag költség,
5. vélelmezett piac: egy olyan, kizárólag villamos energia adásvételével foglalkozó piac, amely az e rendelet szerinti
modellszámítások szerint meg valósult volna a Megállapodások hiányában,
6. vélelmezett rendszerszintű tartalék piac: a rendszerszintű tartalék villamosenergia-kapacitások olyan piaca, amely
a Megállapodások hiányában feltételezhetően meg valósult volna,
7. vizsgált időszak: 2004. május 1-je és 2008. december 31-e közötti időszak,
8. kezdeti beruházás: az eladó termelői eszközeinek könyv szerinti nettó értéke a privatizáció időpontjában,
amelynek meghatározása a privatizáció évére vonatkozó év eleji és az év végi eszközérték közötti arányosítással
történik a privatizáció pontos időpontja alapján,
9. időszaki beruházás: az eladó által tételesen, eszközönként, illetve eszközcsoportonként igazolt, a Megállapodás
teljesítéséhez a kezdeti beruházás után szükséges aktivált eszközérték,
10. vállalati maradványérték: az eladó 2008. december 31-én nyilvántartott termelőeszközeinek könyv szerinti értéke
a Megállapodás eredeti futamidejének végén, 20 éves hasznos élettartam alapján számítva és 2009. december
31-i időpontra diszkontálva,
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a HTM törvény, a VET, és a VET egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 273/2009. (X. 19. ) Korm.rendelet rendelkezései szerint kell értelmezni.
2. Általános alapelvek 2. § (1) A Magyar Energia Hivatal (a továb biak ban: Hivatal) a visszafizetendő állami támogatást azon erőműegységekre
számítja ki, amelyek a Megállapodások hatálya alá tartoztak a vizsgált időszakban. A visszafizetendő állami támogatás
kiszámítását meghatározó képleteket az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A vélelmezett rendszerszintű tartalék piacon az egyes erőműegységek az átviteli rendszerirányító által a vizsgált
időszakban a rendelkezésre állás céljából ténylegesen kifizetett összeggel azonos rendelkezésre állásból fakadó
bevételhez jutnak. A vélelmezett rendszerszintű tartalék piacon az igénybevett villamos energia ára az órás piaci ár
szerint alakul.
(3) Az eladók kötelesek a visszafizetendő állami támogatás kiszámításához szükséges adatokat a Hivatal rendelkezésére
bocsátani.
(4) Az egyes időszakok pénzáramlásait jelenérték-számítással 2009. december 31-i időpontra kell kiszámolni.
(5) A visszafizetendő állami támogatást erőműegységenként kell kiszámítani, és ki kell igazítani a ténylegestől eltérő
árbevétel adófizetési hatásával.
(6) Amennyiben a visszafizetendő állami támogatás értéke negatív, a számítások során nulla értékkel kell figye lembe
venni. 3. A vélelmezett piacra vonatkozó piacszimuláció szabályai
3. § (1) A vélelmezett piacra vonatkozó szimulációt a vizsgált időszakra órás bontásban kell elkészíteni.
(2) A piacszimuláció a következő feltételezéseken alapul:
a) a c) pont szerinti kivétellel a fogyasztás kielégítéséhez még szükséges legdrágább változó költségű
termelőegység változó költsége határozza meg a piaci árat;
b) minden megtermelt villamosenergia-mennyiség a piaci áron kerül értékesítésre, kivéve a kötelező átvétel körébe
tartozó villamos energiát;
c) ha az adott termelő egység villamosenergia-termelését nem gazdasági ok, hanem műszaki korlát vagy
hőszolgáltatási kötelezettség határozza meg az adott órában, akkor az adott termelőegység ebben az időszakban
nem határozhatja meg a piaci árat;
d) a fogyasztás a ténylegessel megegyezően alakul;
e) az export – import egyenleg a ténylegessel megegyezően alakul;
f) a kötelező átvétel keretében történő villamosenergia-értékesítés a ténylegessel megegyezően alakul;
g) az egész piacon egységes a piaci ár, azaz nincsenek szűk keresztmetszetek a magyar villamosenergia-rendszerhez
tartozó hálózaton;
h) a termelőegységek rendelkezésre állása és műszaki paraméterei a ténylegessel megegyezően alakulnak;
i) a felhasznált tüzelőanyagok típusa és ára, valamint az indítási költség a ténylegessel megegyezően alakul.
(3) A távhőszolgáltatási kötelezettséggel rendelkező termelőegységek villamosenergia-termelése úgy kerül
meghatározásra, hogy a hőigény kielégíthető legyen.
(4) A piacszimuláció biztosítja, hogy a rendszerirányító által a vizsgált időszakban lekötött tartalék kapacitás
rendelkezésre álljon a vélelmezett piacon is.
(5) A piacszimuláció a termelőegységek következő műszaki jellemzőit veszi figye lembe:
a) termelési technológia,
b) legkisebb stabil terhelés,
c) jellemző nyári és téli villamosenergia-hatásfok,
d) terhelésváltozáshoz szükséges idő,
e) minimális működési idő,
f) minimális pihenési idő.
4. A ténylegesen visszafizetendő állami támogatások meghatározásának módszertana
4. § (1) A ténylegesen visszafizetendő állami támogatás meghatározásához az e rendelet szerint kiszámított visszafizetendő
állami támogatás összegeket a 11. §-ban meghatározott módon csökkenteni kell az e rendelet szerinti átállási
költségekkel.
(2) A ténylegesen visszafizetendő állami támogatás nem lehet negatív.
5. Általános alapelvek 5. § (1) Az átállási költségek számításánál a következő, – a befagyott költséghez kapcsolódó állami támogatás elemzésének
módszertanáról szóló európai bizottsági közleménnyel összhangban megfogalmazott – alapelveket kell figye lembe
venni:
a) az átállási költségek számítási módszertana nem alkalmaz az eladó tulajdonosi szerkezetén alapuló
megkülönböztetést, de az azonos tulajdonosi csoporthoz tartozó felek közötti, a Megállapodás
megszüntetéséből származó esetleges veszteség nem minősül átállási költségnek,
b) az átállási költségek alapját képező beruházás értékét csökkenteni kell a beruházáshoz kapott egyéb támogatások
értékével,
c) az átállási költségek meghatározása során gazdaságossági szempontból mérlegelni kell az átállási költségre
jogosító beruházás (eszköz) leállításának, értékesítésének lehetőségét is,
d) az átállási költségeket úgy kell meghatározni, hogy azok mértéke és hatása ne akadályozza a szabad piaci verseny
bővülését, valamint új szereplők piacra lépését.
(2) Az átállási költség 11. § szerinti beszámítása esetén az eladó a beszámítás időtartama alatt nem részesülhet az Európai
Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és
a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 8. mellékletében meghatározott nehéz
helyzetben lévő vállalkozások részére nyújtható megmentési és szerkezetátalakítási támogatásban.
6. Az átállási költség beszámítására nem jogosultak köre
6. § (1) Azon eladók, amelyeknél az e rendelet szerinti visszafizetendő állami támogatás nem merült fel, átállási költség
beszámítására nem jogosultak.
(2) Az átállási költség beszámítására nem jogosult vállalkozásokra az e rendelet szerinti átállási költségszámításokat nem
kell elvégezni.
7. Az átállási költségek számításának módszertana 7. § (1) A különböző időszakok eladónkénti pénzáramlásait az e rendelet 3. melléklete szerinti tényezőkkel azonos időpontra,
2009. december 31-i értékre mint jelenértékre (a továb biak ban: jelenérték) kell átszámolni.
(2) Az átállási költségre jogosító beruházások értékét a kezdeti beruházás és az időszaki beruházások jelenértékének
összegeként kell meghatározni a 2. melléklet 2. pontjának meg fele lően.
(3) A kezdeti beruházás értékét a 2. melléklet 1. pontjában foglalt képlet szerint kell kiszámolni.
(4) Az időszaki beruházás értékeket az erőművek által eszközönkénti bontásban a Hivatalhoz és az Európai Bizottsághoz
bejelentett, az Európai Bizottság által jóváhagyott eszközberuházások jelentik. A 2004. május 1-je utáni beruházások
csak abban az esetben vehetők figye lembe, ha azokat 2004. május 1-jén már nem lehetett gazdaságosan leállítani,
vagy ha elengedhetetlenül szükségesek a további működéshez és a beruházás értéke várhatóan megtérül a piaci
körülmények között.
8. § (1) A megtérült beruházások értéke a 2008. december 31-ig megtérült, és a 2008. december 31-e után a kompenzációs
időszak végéig feltételezhetően megtérülő beruházások összege.
(2) A megtérült beruházások számítása 2008. december 31-ig az évenként számított pénzáramlások jelenértékének
összeadásával történik.
(3) Az évenkénti pénzáramlások számítása 2008. december 31-ig az eladók auditált számviteli éves beszámolóinak
eredménykimutatásából történik az alábbi módon:
Bruttó pénzáramlás = Értékesítés nettó árbevétele ± Aktivált saját teljesítmények + Egyéb bevételek – Anyagjellegű
ráfordítások – Személyi jellegű ráfordítások – Egyéb ráfordítások
(4) A számítás során figye lembe vehető tevékenységekre eső társasági nyereségadó és különadó a bruttó pénzáramlást
csökkenti. A nettó pénzáramlás számítása a 2. mellékletének 3. pontjában bemutatottak szerint történik.
9. § Amennyiben a 2008. december 31-ig megtérült beruházás visszafizetendő állami támogatással csökkentett értéke
meghaladja az átállási költségre jogosító beruházások értékét (azaz a beruházás az állami támogatás visszafizetése
esetén is már megtérült), akkor a visszafizetendő állami támogatások csökkentésére beszámítható átállási költség
nulla forint.
10. § (1) A 2008. december 31-e után megtérülő beruházások becslése a Megállapodás eredeti futamidejének végéig számított
pénzáramlások jelenértékének, és az eredeti futamidő végére kalkulált vállalati maradványérték jelenértékének
összegzésével történik.
(2) 2009. január 1-jétől az eredeti futamidő végéig terjedő időszakban a pénzáramlások meghatározása a 3. § szerinti
piacszimuláció felhasználásával történik.
(3) A megtérülés-számítás egyes lépéseinek eredményeit e rendelet 4. melléklete tartalmazza.
(4) Az átállási költségek maximális értékét e rendelet 5. melléklete tartalmazza.
8. Az átállási költségek beszámítása a visszafizetendő állami támogatásokba
11. § (1) Amennyiben a 2008. december 31-ig megtérült beruházás visszafizetendő állami támogatással csökkentett értéke
nem haladja meg az átállási költségre jogosító beruházások értékét, akkor a visszafizetendő állami támogatások
(a továb biak ban: SA) csökkentésére beszámítható átállási költséget (a továb biak ban: BSC) a (2)–(5) bekezdések szerint
kell meghatározni:
(2) Ha az átállási költség (a továb biak ban: SC): SC0, akkor BSC = SA, azaz ha az átállási költségre jogosító beruházások még
a visszafizetendő állami támogatás visszafizetése nélkül sem térülnek meg a kompenzációs időszak végéig, akkor
a beszámítható átállási költség a visszafizetendő állami támogatással egyezik meg (az erőműnek nem kell
visszafizetnie az e rendelet szerinti állami támogatást).
(3) Ha SC<=0 és SC + SA > 0, akkor BSC = SA + SC, azaz ha az átállási költségre jogosító beruházások várhatóan csak
a visszafizetendő állami támogatás visszafizetése nélkül térülnének meg a kompenzációs időszak végéig, akkor
a beszámítható átállási költség a visszafizetendő állami támogatás átállási költséget meghaladó része (az erőműnek
az állami támogatás visszafizetése nélkül számított megtérülését kell befizetnie).
(4) Ha SC<=0 és SC + SA <= 0, akkor BSC=0, azaz ha az erőmű a visszafizetendő állami támogatás visszafizetése mellett is
megtérül a kompenzációs időszak végéig, akkor az állami támogatás csökkentésére beszámítható átállási költség nulla
forint (az erőműnek a teljes állami támogatást vissza kell fizetnie).
(5) A visszafizetendő állami támogatások csökkentésre beszámítható átállási költség (BSC) nem lehet nagyobb
az e rendelet 5. mellékletében meghatározott maximális értéknél.
9. Az átállási költségek nyomon követése és beszámoló készítése
12. § A Hivatal a HTM törvény 8. § (1) bekezdése szerinti esetekben hozott határozatainak jogerőre emelkedését követő
90 napon belül határoz a jogosulatlan beszámítás megállapításáról és a visszafizetendő állami támogatások
csökkentésére jogosulatlanul beszámított átállási költség visszafizetéséről.
13. § A megtérülések alakulására és a tényadatok alapján lefolytatott eljárásokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettséget –
a Hivatal minden tárgyévet követő év április 30-áig megküldött adatszolgáltatása alapján – a pénzügyminiszter
teljesíti az Európai Bizottság felé.
14. § (1) A Hivatal a kompenzációs időszak végéig a tárgyévre vonatkozóan évente kiszámítja az e rendelet szerinti átállási
költség (SC) és beszámítható átállási költség (BSC) értékét a 11. §, valamint a 2. mellékletben szereplő képletek alapján,
az évenként változó tényezők tényleges értékeit behelyettesítve.
(2) Amennyiben az eladó olyan új beruházást hajt végre, amely beruházásra jutó pénzáramlást a pénzáramlás éves
tényértékének számítása során figyelmen kívül kívánja hagyni, akkor be kell mutatnia, hogy ezen beruházás nem
minősül a HTM törvény 2. §-ának 2. pontja szerinti beruházásnak (e bekezdés alkalmazásában a továb biak ban: HTM
beruházás), és a pénzáramlásait meg kell osztania a HTM és nem HTM beruházások között. Az eladónak a HTM
beruházásokra jutó – független könyvvizsgáló által auditált – nettó pénzáramlást, a pénzáramlást meghatározó
számviteli tételek megosztásának elveivel és értékeivel együtt minden év március 31-ig a Hivatal számára be kell
nyújtania.
(3) Az éves számítások során az SC képletben szereplő I értéke, az M nem diszkontált értéke, az r2009 tényező, és
a 2008. december 31-ig felmerült nettó pénzáramlások nem változnak. Az eredményről a Hivatal a tárgyévet követő év
április 30-ig tájékoztatja a pénzügyminisztert.
(4) Az (1) bekezdés szerinti számítás egyedi, kizárólag az adott erőműre vonatkozó eredményeit a Hivatal tájékoztatásul
megküldi az érintett eladónak.
(5) A Hivatal a kompenzációs időszak végén összesített elszámolást készít.
(6) Amennyiben a kompenzációs időszak végén az (5) bekezdés szerinti összesített elszámolás szerint a tényadatok
alapján kiszámított beszámítható átállási költség (BSC) nem éri el az 5. mellékletben meghatározott maximális
beszámítható átállási költség értéket, akkor a Hivatal határozatban dönt az állami támogatás erőmű általi
visszafizetéséről a 11. § rendelkezéseivel összhangban. A visszafizetendő értéket a 3. melléklet 1. pontja szerinti GDP
deflátor tényleges értékei és a 3. számú melléklet 2. pontja szerinti súlyozott tőkeköltség (WACC) érték alapján kell
a kifizetésnek megfelelő időpontra hozni.
10. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
16. § A 13. § szerinti adatszolgáltatást először 2011-ben kell teljesíteni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1141/2011. (V. 12.) Korm. határozata a Magyar Kultúra Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a és az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a alapján meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar Kultúra Alapítvány (a továbbiakban:
Alapítvány) megszüntetését, arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak megvalósítása, feladatának további
ellátása közfeladatot ellátó szerv által hatékonyabban megvalósítható. 2. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Bíróságnál az Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés
kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye; b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint
az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelöléséről; c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy biztosítsa, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal az Alapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját; d) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány feladatait – ideértve az Alapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. lássa el,
és felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében szükséges
intézkedéseket. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
3. Az Alapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – az Alapítvány vagyona értéke erejéig –,
valamint a jogutód nélkül megszűnő Alapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Kormány a Bethlen
Gábor Alapkezelő Zrt.-t kéri fel. Az Alapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni
értékű jogokat is – a Kormány a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. támogatására fordítja, amely vagyont a Bethlen Gábor
Alapkezelő Zrt. egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt.
szervezetén belül, az ügyvezetés döntéseit a megszüntetésre kerülő Alapítvány feladatai megvalósítása során
felmerülő szakmai kérdésekben támogató tanácsadó testület felállításáról. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az Alapítvány megszüntetésének kezdeményezésével egyidejűleg 5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az Alapítvány bírósági törlését követően azonnal 6. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. hat.) a következő 4.7. ponttal egészül ki:
(A Kormány megbízza az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert és a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős minisztert, hogy a közalapítványok és alapítványok által ellátott feladatok felett szakmai felügyeletet gyakorló
miniszter bevonásával tegyék meg a szükséges intézkedéseket az alábbi közalapítványok és alapítványok megszüntetése
érdekében azzal, hogy az érintett alapítványok, közalapítványok céljainak megvalósítása, feladatának további ellátása
központi költségvetési szerv, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet által történik. Az átalakítás során a megszüntetésre
kerülő alapítvány vagy közalapítvány által ellátott feladatok tekintetében a szakmai szempontú döntéshozatali
mechanizmus megerősítése érdekében tanácsadó testület hozható létre a megszüntetésre kerülő alapítvány vagy
közalapítvány kuratóriumának bázisán.) „4.7. Magyar Kultúra Alapítvány,” 7. A Korm. hat. 5. pont 5.1. alpontja a következő 5.1.5. ponttal egészül ki:
(A 4. pont szerint megszüntetésre kerülő alapítvány vagy közalapítvány működése felett szakmai felügyelet gyakorlásával
a Kormány megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert)
„5.1.5. a Magyar Kultúra Alapítvány,” (tekintetében.) 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Korm. hat. 1.8. és 3.1.4. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2013. (II. 28.) ME határozata Magyarország és a Kubai Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország és a Kubai Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a külügyminiszterrel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően az
Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
52/2011. (VII. 7.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Mikecz Pétert a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. július 6-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
66/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, valamint a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a párizsi Magyar Műhely című lap szerkesztése, fenntartása érdekében végzett sokoldalú munkája, irodalomszervezői
tevékenysége elismeréseként Nagy Pál műfordító, író, esszéista, tipográfus részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 7.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
13/2016. (V. 10.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állománya tagjainak 2016. ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadott természetbeni ellátásról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  §  (1)  bekezdés 3.  pont c)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4., 10., 21. és 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § A 2016. évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére az e rendeletben meghatározottak szerint természetbeni ellátást
kell kiadni – a 6. §-ban foglaltak kivételével –
a) az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába
sorolt állománya,
b) a büntetés-végrehajtási szervezet egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állománya,
c) a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv katasztrófavédelmi tevékenységet végző, egyen- és vegyes ruhás
alapellátási normában sorolt állománya, valamint
d) a Terrorelhárítési Központ hivatásos állománya
részére.
2. § (1) Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyenruhás alapellátási normába sorolt állományának
természetbeni ellátása – a (3) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a következő cikkekből áll:
a) Gyakorló póló, sötétkék   2 db
b) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék, vagy fehér 3 db
c) 12M e.r. szolgálati nyári pantalló   1 db
d) 09. mintájú szolgálati tányérsapka, sötétkék, szerelék nélkül 1 db
e) Szolgálati sapkajelvény (ellipszis)   1 db
f ) 10M/12M e.r. gyakorló zubbony, felirattal  1 db
g) 10M/12M e.r. gyakorló nadrág   1 db
h) Karjelvény    1 db
(2) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv vegyes ruhás alapellátási normába sorolt
állományának természetbeni ellátása – a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a következő cikkekből áll:
a) Gyakorló póló, sötétkék   2 db
b) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, fehér  2 db
c) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék  2 db
d) 12M e.r. szolgálati nyári pantalló   1 db
e) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, fehér  1 db
f ) 12M e. r. szolgálati pulóver   1 db
g) Karjelvény    1 db
h) Hímzett névkitűző    1 db
(3) A Készenléti Rendőrség egyenruhás alapellátási normába sorolt állományának – a 6. § h) pontja szerinti állomány
kivételével – természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 10M e. r. gyakorló dzseki, KR felirattal   1 db
b) Hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, sötétkék  2 db
c) Hímzett névkitűző    2 db
d) KR köznapi teniszing, sötétkék   2 db
e) KR ünnepi teniszing, fehér   1 db
f ) Hímzett szövetsapka (pilotka), bordó   2 db
g) Tépőzáras karszalag, bordó   1 db
h) Karjelvény (KR)    2 db
i) 12M e.r. gyakorló nadrág, nyári   1 db
j) Szolgálti garbó, sötétkék   1 db
k) Hímzett váll-lap, sötétkék   1 pár
l) 12M e.r. taktikai öv. klt.   1 db
(4) A Készenléti Rendőrség vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának – a 6. § h) pontja szerinti állomány
kivételével – természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e.r. gyakorló zubbony, nyári, KR felirattal  1 db
b) 12M e.r. gyakorló zubbony, nyári   1 db
c) 12M e.r. gyakorló nadrág, nyári   3 db
d) KR köznapi teniszing, sötétkék   3 db
e) KR ünnepi teniszing, fehér   3 db
f ) Hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, sötétkék  2 db
g) Hímzett névkitűző    1 db
h) Hímzett szövetsapka (pilotka), bordó   2 db
i) Tépőzáras karszalag, bordó   1 db
j) Karjelvény (KR)    1 db
(5) A  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság egyenruhás és vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának
természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, fehér  2 db
b) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék  1 db
c) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, fehér  1 db
d) 12M e.r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, világoskék  1 db
e) 12M e.r. szolgálati nyári pantalló   1 db
f ) 09. mintájú szolgálati tányérsapka, sötétkék, szerelék nélkül 1 db
g) Szolgálati sapkajelvény (ellipszis)   1 db
h) Szúrós gomb    2 db
i) Sapkazsinór    1 db
j) Gyakorló póló, sötétkék   1 db
3. § A büntetés-végrehajtási szervezet egyen- és vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának természetbeni
ellátása a következő cikkekből áll:
a) 15M szolgálati nadrágszíj, fekete   1 db
b) Pólóing, világoskék   2 db
c) 12M e. r. szolgálati ing/blúz rövid ujjú, világoskék  1 db
d) 12M e. r. szolgálati ing/blúz hosszú ujjú, világoskék  1 db
e) 10M e. r. gyakorló nadrág, könnyített   1 db
f ) 10M e. r. gyakorló zubbony, könnyített, felirattal  1 db
g) 12M e. r. szolgálati pulóver   1 db
h) Hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, lila  1 db
i) Hímzett váll-lap, lila   1 pár
4. § A hivatásos katasztrófavédelmi szerv katasztrófavédelmi tevékenységet végző egyen- és vegyes ruhás alapellátási
normába sorolt állományának természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. szolgálati ing/blúz rövid ujjú, világoskék  3 db
b) 12M e. r. szolgálati ing/blúz hosszú ujjú, világoskék  3 db
5. § (1) A Terrorelhárítási Központ Műveleti Igazgatóságán szolgálatot teljesítő hivatásos állomány természetbeni ellátása
a következő cikkekből áll:
a) Gyakorló zubbony multicam/TEK   1 db
b) Gyakorló nadrág multicam/TEK   1 db
c) Póló fekete/TEK    2 db
(2) A  Terrorelhárítási Központ Személyvédelmi Igazgatóságán szolgálatot teljesítő hivatásos állomány természetbeni
ellátása a következő cikkekből áll:
a) Nyári bakancs/TEK    1 pár
b) Póló galléros fekete/TEK   2 db
(3) A  Terrorelhárítási Központ Ügyeleti és Objektumvédelmi Igazgatóság Objektumvédelmi Főosztályán szolgálatot
teljesítő hivatásos állomány természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) Nyári bakancs/TEK    1 pár
b) Póló galléros fekete/TEK   2 db
c) Póló galléros fehér/TEK   2 db
(4) A  Terrorelhárítási Központ Ügyeleti és Objektumvédelmi Igazgatóság Ügyeleti Főosztályán szolgálatot teljesítő
hivatásos állomány természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) Félcipő    1 pár
b) Póló galléros fekete/TEK   2 db
c) Póló galléros fehér/TEK   2 db
(5) A Terrorelhárítási Központ Felderítési Igazgatóságán szolgálatot teljesítő hivatásos állomány természetbeni ellátása
a következő cikkekből áll:
a) Gyakorló zubbony Urban digit/TEK   1 db
b) Gyakorló nadrág Urban digit/TEK   1 db
(6) A  Terrorelhárítási Központ Operatív Technikai-Informatikai Igazgatóságán szolgálatot teljesítő hivatásos állomány
természetbeni ellátása a következő cikkekből áll:
a) Gyakorló zubbony multicam/TEK   1 db
b) Gyakorló nadrág multicam/TEK   1 db
c) Póló fekete/TEK    2 db
6. § Nem részesül természetbeni ellátásban
a) a tábornoki alapellátási normába sorolt állomány,
b) a polgári ruhás alapellátási normába sorolt állomány, a  Terrorelhárítási Központ 5.  §-ban felsorolt
állományának kivételével,
c) a szenior állomány,
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet végző beavatkozó állománya,
e) az Alkotmányvédelmi Hivatal hivatásos állománya,
f ) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állománya,
g) a Nemzeti Védelmi Szolgálatnál szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
h) a Készenléti Rendőrség vonatkozásában
ha) a  Készenléti Rendőrség Humánigazgatási Szolgálat Zenekarának, valamint a  Készenléti Rendőrség
Köztársasági Elnöki Őrség Objektumvédelmi Osztály hivatásos állománya, továbbá
hb) a  Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság Objektumvédelmi
Főosztály, a  Készenléti Rendőrség őrségi osztályainak, a  Készenléti Rendőrség Ellenőrzési
Szolgálat, a  Készenléti Rendőrség Műszaki és Üzemeltetési Igazgatóság, a  Készenléti Rendőrség
Humánigazgatási Szolgálat, valamint a  Készenléti Rendőrség Hivatal vegyes ruhás alapellátási
normába sorolt állománya,
i) a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ Bűnügyi Ellátó Igazgatóság hivatásos állománya,
j) a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet hivatásos állománya,
k) a minisztériumokba vezényelt hivatásos állomány,
l) a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 62. § (1) bekezdése szerint más szervhez vezényelt hivatásos
állomány, valamint a Hszt. 67. §-a szerint az ügyészi szervezethez vezényelt hivatásos állomány,
m) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központhoz, a Belügyminisztérium Nemzetközi Oktatási Központba,
a  Közszolgálati Személyzetfejlesztési Főigazgatósághoz, a  Közigazgatási Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalához, valamint a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalhoz vezényelt hivatásos állomány,
n) a Nemzeti Közszolgálati Egyetemhez vezényelt hivatásos állomány, kivéve a  Büntetés-végrehajtási Tanszék
tanári és hallgatói állományát,
o) a tárgyévben hat hónapot meghaladóan külszolgálaton szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
p) az, aki a tárgyévben megkezdi – legalább 6 hónap időtartamra tervezett – illetmény nélküli szabadságát,
q) a Hszt. 77. § (1) bekezdés b) vagy e)–k) pontja szerinti rendelkezési állományban lévő állomány,
r) az, aki szülési szabadságon van, továbbá a várandós nő, ha a várandósságát orvos igazolta,
s) az, aki felmentési idejét tölti,
t) az, akinek a hivatásos szolgálati jogviszonya a nyugdíjazására tekintettel 2016. december 31-ig megszűnik.
7. § A 2–5.  § szerinti természetbeni ellátás, valamint az  esetleges túlellátás fedezetére együttesen – annak együttes
összegének mértékéig –, a  jóváírt 2016. évi ruházati utánpótlási ellátmány összegének legfeljebb 80%-a tartható
vissza.
8. § (1) A természetbeni ellátás cikkösszetételének méretbesorolásához szükséges méretfelvételt és az igények összesítését
az állományilletékes parancsnok köteles megszervezni.
(2) A méretek pontos besorolásáért az igényjogosult felelős.
 (3) A gyártáshoz szükséges személyre szóló és összesített méretek közléséért az állományilletékes parancsnok felelős.
 (4) A  késedelmes vagy hiányos megrendelés miatti ellátási késedelem felelőssége az  igénylő szervezeti egység
állományilletékes parancsnokát terheli.
 (5) A  természetbeni ellátásban érintett hivatásos állomány tagjait írásban tájékoztatni kell az  egyenruházati cikkek
áráról, legkésőbb az ellátás időpontjáig. 9. § (1) Ha a  2011–2015. évben hivatásos szolgálati jogviszonyt létesítő állomány az  alapellátás vagy az  alapellátáskiegészítés során az  alapellátási normájának megfelelő kiváltásra kerülő szolgálati ruházat cikkeit nem kapta
meg, akkor az  ellátást az  újonnan bevezetett és rendszeresített termékekből kell biztosítani. Az  alapellátásban
vagy alapellátás-kiegészítésben részesülő állományt az  éves utánpótlási ellátmány terhére nem kell a  már kiadott
termékből az utánpótlási ellátmány terhére ellátni.
(2) Ha a  2011–2015. évben szolgálati jogviszonyt létesítő állomány az  alapellátás vagy alapellátás-kiegészítés során
a  kiváltásra kerülő szolgálati ruházat cikkeit kapta meg, akkor részére az  újonnan bevezetett és rendszeresített
termékeket az utánpótlási ellátmány terhére kell biztosítani.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a  belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek hivatásos állományú tagjainak
2015. évi  ruházati utánpótlási ellátmánya felhasználási rendjéről, valamint a  belföldi Állami Futárszolgálat
tevékenységének szabályozásáról szóló 44/1998. (X. 14.) BM rendelet módosításáról szóló 75/2014. (XII. 23.)
BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
73/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar hagyományok ápolása és az ausztráliai magyarság összefogása érdekében végzett több évtizedes áldozatos
munkája elismeréseként Tassányi József Ferencnek, a Punchbowl-i Magyar Ház igazgatójának, a New South Wales-i Magyar Szövetség
alelnökének, az ausztráliai magyar közösség érdekében végzett több évtizedes áldozatos munkája elismeréseként
Világos Istvánnak, Magyarország melbourne-i tiszteletbeli konzuljának a MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje polgári tagozata, az ausztráliai magyar közösség érdekében végzett több évtizedes áldozatos munkája elismeréseként
Bárányné Drávetzky Márta fordítónak, tolmácsnak, az 1956-os forradalomban tanúsított helytállásáért, valamint az ausztráliai magyarság érdekében végzett több
évtizedes munkája elismeréseként Szalisznyóné Gárdonyi Lilinek, a brisbane-i 4EB Ethnic Radio magyar adása szerkesztőjének a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. február 28.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2019. XXXVIII. törvény a Magyarország és Románia között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország és Románia között a minősített adatok kölcsönös
védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG ÉS ROMÁNIA KÖZÖTT A MINŐSÍTETT ADATOK KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország és Románia (a továbbiakban: Felek)
elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét,
felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
kívánatosnak tartva, hogy a  Felek között vagy a  Felek jogi személyei vagy természetes személyei között kicserélt
minősített adatok védelemben részesüljenek,
kölcsönösen tiszteletben tartva a nemzeti érdekeket és a biztonságot, az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY ALKALMAZÁSI TERÜLETE (1) Jelen Egyezmény alkalmazandó valamennyi, a Felek vagy a Felek jogi személyei vagy természetes személyei között
kicserélt vagy kicserélendő minősített adatokkal kapcsolatos tevékenység esetén.
(2) Jelen Egyezmény nem érinti a  Felek azon kötelezettségeit, amelyek más, harmadik féllel kötött nemzetközi
megállapodások alapján keletkeztek.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) minősített adat biztonságának megsértése: olyan, jelen Egyezménnyel vagy a  Felek nemzeti szabályozásával
ellentétes tevékenység vagy mulasztás, amely a  minősített adat nyilvánosságra hozatalához, elvesztéséhez,
megsemmisüléséhez, jogosulatlan felhasználásához vagy bármilyen más típusú veszélyeztetéséhez vezethet;
b) minősített szerződés/alvállalkozói szerződés: olyan szerződés, amely minősített adatot tartalmaz, vagy amely
alapján minősített adathoz való hozzáférés szükséges;
c) minősített adat: megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül minden olyan adat, amelyet
bármelyik Fél nemzeti szabályozása szerint védelemben kell részesíteni, és amelyet ennek megfelelően
minősítettek;
d) szerződő/alvállalkozó: olyan jogi személy, amely a  nemzeti szabályozással összhangban rendelkezik
a minősített szerződések/alvállalkozói szerződések megkötésére irányuló képességgel;
e) telephely biztonsági tanúsítvány: a nemzeti biztonsági hatóság által kibocsátott okirat, amely pozitív döntéssel
záruló biztonsági ellenőrzés eredményeként született, és a  szerződéskötést megelőző tárgyalásokban vagy
a  minősített szerződés végrehajtásában való részvétel érdekében megállapítja, hogy a  jogi személy képes
a minősített adatokat a vonatkozó nemzeti szabályozással összhangban védelemben részesíteni;
A törvényt az Országgyűlés a 2019. április 2-i ülésnapján fogadta el.
f ) nemzeti biztonsági hatóság: az  az állami szerv, amely jelen Egyezmény alkalmazásáért és felügyeletéért
felelős;
g) szükséges ismeret: az az elv, amely szerint meghatározott minősített adathoz való hozzáférés kizárólag annak
a  személynek biztosítható, akinek az  adott minősített adathoz való hozzáférés hivatali kötelessége vagy
meghatározott feladata ellátásához igazoltan szükséges;
h) átadó Fél: az a Fél, a joghatósága alá tartozó jogi személyeket beleértve, amely a minősített adatot létrehozza
és átadja;
i) személyi biztonsági tanúsítvány: a  vonatkozó nemzeti szabályozással összhangban kibocsátott okirat, amely
megállapítja, hogy egy természetes személynek bizonyos minősítési szintű adatokhoz való hozzáférés
biztosítható;
j) átvevő Fél: az a Fél, a joghatósága alá tartozó jogi személyeket beleértve, amely a minősített adatot átveszi;
k) harmadik Fél: bármely olyan állam, a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
beleértve, vagy nemzetközi szervezet, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK (1) A Felek nemzeti biztonsági hatóságai:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
Romániában:
A minősített adatok nyilvántartásával foglalkozó nemzeti iroda (Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete
de Stat, National Registry Office for Classified Information)
(2) A  nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást hivatalos elérhetőségeikről és az  azokban bekövetkezett
valamennyi későbbi változásról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK ÉS JELÖLÉSEK
Az egyes nemzeti minősítési szintek és jelölések az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon Romániában Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” Strict secret de importanţă deosebită TOP SECRET
„Titkos!” Strict secret SECRET „Bizalmas!” Secret CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” Secret de serviciu RESTRICTED
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan természetes személyek kaphatnak hozzáférést, akik
a  szükséges ismeret elvének megfelelnek, és az  érintett Fél nemzeti szabályozásával összhangban erre megfelelő
felhatalmazást kaptak.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK (1) Az átadó Fél:
a) biztosítja, hogy a minősített adaton a nemzeti szabályozása szerinti megfelelő minősítési szint feltüntetésre
kerül;
b) tájékoztatja az átvevő Felet a minősített adat felhasználásának esetleges további feltételhez kötéséről vagy
korlátozásáról;
c) késedelem nélkül írásban tájékoztatja az  átvevő Felet az  adat minősítési szintjében vagy a  minősítés
időtartamában bekövetkezett bármely későbbi változásról. (2) Az átvevő Fél:
a) biztosítja, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerül a  jelen Egyezmény 4.  cikke alapján meghatározott
egyenértékű nemzeti minősítési szint jelölése;
b) ugyanolyan szintű védelemben részesíti a  minősített adatot, mint amelyet a  saját, egyenértékű minősítési
szintű minősített adata számára biztosít;
c) biztosítja, hogy az  átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a  minősített adat minősítése nem kerül
megszüntetésre, valamint minősítési szintje nem kerül megváltoztatásra;
d) biztosítja, hogy az  átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a  minősített adatot harmadik Fél részére
nem adja át;
e) a minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használja fel, betartva az  átadó Fél által
meghatározott átadási feltételeket. 7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Az  összeegyeztethető szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok
megkeresésre tájékoztatják egymást a minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti szabályozásukról, valamint
annak gyakorlati alkalmazásáról.
(2) Megkeresés esetén a  nemzeti biztonsági hatóságok nemzeti szabályozásukkal összhangban segítséget nyújtanak
egymásnak a személyi biztonsági tanúsítványokkal és telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások
során.
(3) Jelen Egyezmény keretében a Felek megkeresés esetén elismerik a másik Fél által, annak nemzeti szabályozásával
összhangban kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat. A 4. cikkben
foglaltak megfelelően alkalmazandók.
(4) A nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági tanúsítványokkal
és telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok visszavonásáról.
(5) A Felek haladéktalanul értesítik egymást a nemzeti szabályozásukban bekövetkezett valamennyi olyan változásról,
amely érintheti a jelen Egyezmény alapján kicserélt vagy keletkezett minősített adat védelmét.
(6) A Felek közötti együttműködés keretében létrejött minősített adat esetében a minősítés szintjének meghatározása,
a minősítés időtartamának meghatározása, ezek megváltoztatása vagy a minősítés megszüntetése a Felek közötti
egyetértéssel és nemzeti szabályozásukkal összhangban történik.
(7) Szükség esetén a  nemzeti biztonsági hatóságok jelen Egyezmény végrehajtása céljából meghatározott technikai
kérdéseket érintő biztonsági megállapodásokat köthetnek.
(8) A jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) A  minősített szerződéseket a  Felek nemzeti szabályozásával összhangban kell megkötni és teljesíteni. A  nemzeti
biztonsági hatóságok megkeresésre még azt megelőzően megerősítik, hogy a  szerződéskötést megelőző
tárgyalásokban vagy a  minősített szerződések/alvállalkozói szerződések teljesítésében részt vevő szerződők/
alvállalkozók rendelkeznek megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal,
hogy azok az átadó Fél minősített adatához hozzáférnének.
(2) A  jelen Egyezmény alapján a  szerződők/alvállalkozók között kötött minősített szerződésnek/alvállalkozói
szerződésnek olyan biztonsági mellékletet is tartalmaznia kell, amelyben legalább az alábbiak szerepelnek:
a) a minősített szerződéssel/alvállalkozói szerződéssel érintett minősített adatok és azok minősítési szintjének
listája;
b) azon épületek listája, ahol minősített adatot hoznak létre vagy kezelnek;
c) a változásokról és az átadott adatok minősítési szintjének érvényességéről történő tájékoztatásra vonatkozó
eljárás;
d) a minősített adat szállításának menete;
e) értesítési kötelezettség a minősített adat biztonságának tényleges vagy feltételezett megsértése esetén.
(3) A biztonsági melléklet másolatát meg kell küldeni azon Fél nemzeti biztonsági hatóságának, amelynek joghatósága
alatt a minősített szerződés teljesítése történik.
(4) A  nemzeti biztonsági hatóságok megállapodhatnak kölcsönös látogatások lefolytatásáról a  szerződő/alvállalkozó
által a  szerződéssel/alvállalkozói szerződéssel érintett minősített adatok védelme érdekében hozott intézkedések
hatékonyságának ellenőrzése céljából.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA (1) A  minősített adat továbbítása az  átadó Fél nemzeti szabályozásával összhangban, diplomáciai úton vagy a  Felek
nemzeti szabályozásával összhangban, a nemzeti biztonsági hatóságok által írásban meghatározott egyéb módon
történik.
(2) Minősített adatot tartalmazó nagyméretű küldemény továbbítása esetén a  nemzeti biztonsági hatóságok eseti
jelleggel rendelkeznek a szállítás módjáról, az útvonalról és a biztonsági intézkedésekről.
(3) A  Felek a  nemzeti biztonsági hatóságok által írásban jóváhagyott biztonsági eljárási renddel összhangban
elektronikus úton is továbbíthatnak minősített adatot.
(4) Az átvevő Fél a minősített adat átvételét írásban visszaigazolja.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) A minősített adat sokszorosítása, fordítása és megsemmisítése az átvevő Fél nemzeti szabályozásával összhangban
vagy a Felek nemzeti szabályozásával összhangban álló, általuk meghatározott egyéb módon történik.
(2) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült sokszorosított példányokon és fordításokon fel kell
tüntetni a megfelelő nemzeti minősítési jelölést a 4. cikkben foglalt megfeleltetéssel összhangban, és az így készült
adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti minősített adatot. A  sokszorosított példányok
számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
(3) A jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordításán a fordítás nyelvén fel kell tüntetni, hogy az az átadó
Fél minősített adatát tartalmazza.
(4) A jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!”/ Strict secret de importanţă deosebită/TOP SECRET minősítési
jelölésű adat fordítása vagy sokszorosítása kizárólag az átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulásával lehetséges.
(5) A jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!”/ Strict secret de importanţă deosebită/TOP SECRET minősítési
jelölésű adat nem semmisíthető meg. Azokat az átadó Félnek vissza kell szolgáltatni, miután az átvevő Félnek azokra
már nincs szüksége, vagy az átadó Fél kérelme esetén.
(6) Olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a  minősített adat védelmét vagy az  átadó Félhez való
visszajuttatását, a  minősített adatot késedelem nélkül meg kell semmisíteni oly módon, hogy a  helyreállítása
sem részben, sem egészben ne legyen lehetséges. A  minősített adat megsemmisítéséről az  átvevő Fél nemzeti
biztonsági hatósága írásban értesíti az átadó Fél nemzeti biztonsági hatóságát.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az  érintett Fél nemzeti biztonsági hatóságának előzetes
írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor.
(2) A  látogatást kezdeményező Fél nemzeti biztonsági hatósága a  tervezett látogatásról a  fogadó Fél nemzeti
biztonsági hatóságának legalább húsz nappal a  látogatás időpontja előtt megkeresést küld. Sürgős esetben,
a  nemzeti biztonsági hatóságok előzetes egyeztetését követően, a  látogatásra vonatkozó megkeresés a  látogatás
kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható.
(3) A látogatásra vonatkozó megkeresésnek tartalmaznia kell az alábbiakat:
a) a  látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztása és a látogató által képviselt szervezet meghatározása;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, beleértve a  látogatással érintett legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölését; f ) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, faxszáma,
e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a nemzeti biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
 (4) A  nemzeti biztonsági hatóságok közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A nemzeti biztonsági hatóságok megállapodnak a visszatérő látogatások további részleteiről.
 (5) A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot. 12. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE
(1) A nemzeti biztonsági hatóságok késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának
megsértéséről vagy annak gyanújáról.
(2) Azon Fél nemzeti biztonsági hatósága, ahol a minősített adat biztonságának megsértése bekövetkezett, késedelem
nélkül kivizsgálja az esetet. A másik Fél nemzeti biztonsági hatósága szükség esetén közreműködik a vizsgálatban.
(3) Ha a  minősített adat biztonságának megsértése harmadik állam területén következik be, a  kézbesítő Fél nemzeti
biztonsági hatósága köteles megtenni a  szükséges intézkedéseket a  (2)  bekezdésben szereplő intézkedések
megkezdésének biztosítása érdekében.
(4) Az  átvevő Fél nemzeti biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  átadó Fél nemzeti biztonsági
hatóságát a minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében
megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (1) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a  Felek által az  Egyezmény hatálybalépéshez
szükséges nemzeti jogi feltételek teljesüléséről diplomáciai úton küldött, utolsó értesítés kézhezvételének napját
követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatálybalépésével
kapcsolatban az (1) bekezdésben foglaltak az irányadók.
(3) Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított hat hónap elteltével hatályát veszti.
(4) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül a  jelen Egyezmény alapján kicserélt vagy keletkezett valamennyi
minősített adatot az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni mindaddig,
amíg az átadó Fél írásban felmentést nem ad az átvevő Fél részére e kötelezettség alól.
(5) A  jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat a  Felek egymás között egyeztetés és
tárgyalás útján, külső igazságszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül rendezik.
(6) Jelen Egyezmény hatálybalépésével megszűnik a  Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között
a minősített katonai információk kölcsönös védelme tárgyában Debrecenben, 1997. február 17-én aláírt Egyezmény,
valamint a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a minősített katonai információk kölcsönös
védelme tárgyában aláírt Egyezmény 1.  cikkének módosításáról szóló, Aradon, 2002. október 17-én aláírt
Megállapodás.
Készült Bukarestben, 2018. 10. 03-án, két eredeti példányban, magyar, román és angol nyelven, valamennyi szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
MAGYARORSZÁG RÉSZÉRŐL ROMÁNIA RÉSZÉRŐL” „AGREEMENT BETWEEN HUNGARY AND ROMANIA ON MUTUAL PROTECTION OF CLASSIFIED INFORMATION
FOR HUNGARY FOR ROMANIA” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, a 3. § és a 6. § az Egyezmény 14. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a 2. §, a 3. § és a 6. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik.
6. § (1) Hatályát veszti a  Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a  minősített katonai információk
kölcsönös védelme tárgyában Debrecenben, 1997. február 17-én aláírt Egyezmény megerősítéséről és kihirdetéséről
szóló 1997. évi XXXIX. törvény.
(2) Hatályát veszti a  Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a  minősített katonai információk
kölcsönös védelme tárgyában aláírt Egyezmény 1. Cikkének módosításáról szóló, Aradon, 2002. október 17-én aláírt
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2004. évi XXXVIII. törvény.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1366/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a nagyváradi római katolikus püspöki palota felújításának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a nagyváradi püspöki palota felújításának támogatásával;
 2. felhívja a  nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest, hogy a  Bethlen Gábor Alap közreműködésével
nyújtson költségvetési támogatást a  Nagyváradi Római Katolikus Püspökség mint kedvezményezett részére
a nagyváradi püspöki palota felújítása érdekében mindösszesen 1948,0 millió forint összegben;
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nagyváradi római katolikus püspöki palota felújítása I. ütemének
finanszírozása érdekében szükséges 772,0 millió forint biztosításáról gondoskodjon a  Magyarország 2017.  évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 5. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2018. évben 908,0 millió forintot biztosítson az  1.  pontban
meghatározott cél megvalósítására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2019. évben 268,0 millió forintot biztosítson az  1.  pontban
meghatározott cél megvalósítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1021/2016. (II. 3.) Korm. határozata a Szíriát és a környező régiót támogató nemzetközi konferencián felajánlásra kerülő magyar hozzájárulásról.
A Kormány
 1. kész arra, hogy a szíriai helyzet hosszú távú rendezése, így különösen a biztonságpolitikai feltételek megléte esetén
Magyarország Szíria újjáépítéséhez kórházépítés és -üzemeltetés útján nemzetközi fejlesztési együttműködési
tevékenységével hozzájáruljon;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. december 31.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott feltételek teljesülése esetén az 1. pontban
foglalt cél megvalósítása érdekében készítsen előterjesztést a  kórházépítés és -üzemeltetés megvalósításához
szükséges 1 575 000 000 forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2020. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1473/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2. prioritás keretében megvalósuló egészségügyi nagyprojektekhez kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  következő projektek nagyprojekt támogatási
kérelmének átdolgozásáról és az Európai Bizottsághoz történő ismételt benyújtásáról:
a) Szegedi Tudományegyetem TIOP-2.2.7-07-2F/2-2009-0008,
b) Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet TIOP-2.2.7-07-2F/2-2009-0009,
c) Pécsi Tudományegyetem TIOP-2.2.7-07-2F/2-2010-0001,
d) Somogy Megyei Kaposi Mór Oktató Kórház TIOP-2.2.7-07-2F/2-2009-0001;
határidő: 2014. október 31.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
2. az  1.  melléklet szerint jóváhagyja a  Pécsi Tudományegyetem TIOP-2.2.7-07/2F/2-2010-0001 azonosítószámú
projektjének költségvetési módosítását és a  közkiadásának legfeljebb 163  703  844 forinttal történő növelését
a XIX. Uniós fejlesztések fejezet terhére;
határidő: azonnal
Felelős: emberi erőforrások minisztere 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával vizsgálja meg
a nagyprojekt értékhatár eléréséhez szükséges források mértékét.
határidő: azonnal
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2009. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2100 OP (6. kiadás) okmány végrehajtására az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 17/2002. (HK 28.) HVKFH intézkedésében fenntartás nélkül elfogadott, és a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 16/2003. (HK 13.) HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG 2100 OP
(EDITION 6) SIGNS, SIGNALS AND MARKINGS
TO BE USED IN CONTROLLING COMBINED
EXERCISES címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény a többnemzeti gyakorlatok és kiképzések során személyek, járművek és létesítmények jelölését valamint a gyakorlatok írányításának legfontosabb jelzéseit tartalmazza.
4. Az intézkedés mellékleteként kiadom a STANAG
2100 (ED 6) című dokumentumot.
5. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
6. Az egységesítési egyezmény rendelkezéseit 2009.
március 1-jétől kell alkalmazni.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
2012. CLXII. törvény a MÁV Általános Biztosító Egyesülettel kötött kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló kártérítési igények érvényesítésével kapcsolatos szabályokról.
1. § (1) A Magyar Államvasutak Általános Biztosító Egyesülettel (országos nyilvántartásbeli azonosító: 17910/2000, cím: 1062
Budapest, Andrássy út 66., képviseletében eljár: Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Kft., a továbbiakban: Egyesület)
szemben a vagyonelszámolási eljárás során az arra alkalmazandó szabályok szerint bejelentett, kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló – még meg nem térített – megalapozott kártérítési igények
rendezéséhez és a 4. § (2) bekezdésében meghatározott tartalék képzéséhez szükséges, a kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló károkra rendelkezésre álló pénzeszközök figyelembevételével
– az Egyesület tételes felmérése alapján – meghatározott többlet pénzeszközöket a Kártalanítási Számla és
a Kártalanítási Alap kezelését, valamint a Nemzeti Iroda feladatait ellátó Magyar Biztosítók Szövetsége
(a továbbiakban: MABISZ) fizeti meg az Egyesület számára.
(2) A MABISZ az (1) bekezdésben meghatározott fizetési kötelezettségéhez szükséges pénzeszközöket az e célból
létrehozott technikai számlán (a továbbiakban: Technikai számla) elkülöníti. A Technikai számlán elkülönített
pénzeszközök csak az (1) bekezdésben meghatározott fizetési kötelezettség teljesítésére és a számlával kapcsolatos
költségek rendezésére használhatók. (3) A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Gfbt.) szerinti biztosítók
(a továbbiakban: biztosító) – a MABISZ erre irányuló felhívására – kötelesek a kötelező
gépjármű-felelősségbiztosításból származó tárgyévi díjbevételük arányában a MABISZ – mint a Technikai számla
kezelője – részére befizetést teljesíteni – a (4) bekezdésben meghatározottakra is figyelemmel – olyan mértékben,
hogy azok fedezetet nyújtsanak az (1) bekezdésben meghatározott, Technikai számla terhére történő fizetési
kötelezettség teljesítésére. (4) A MABISZ az (1) bekezdésben meghatározott fizetési kötelezettségéhez szükséges – Technikai számlán elkülönítésre
kerülő – pénzeszközöket a Gfbt.-ben foglaltaktól eltérően a Kártalanítási Alap és a Kártalanítási Számla feladatainak
az ellátásához rendelkezésre bocsátott pénzeszközök felhasználásával is biztosíthatja, a Kártalanítási Számla és
a Kártalanítási Alap Gfbt.-ben meghatározott feladatellátásának az egyidejű biztosítása mellett.
2. § Az Egyesülettel szemben a vagyonelszámolási eljárás során, az arra alkalmazandó szabályok szerint bejelentett,
a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló – még meg nem térített – megalapozott kártérítési
igényeket az Egyesület az alapszabályában foglaltak szerint meghatározott, vagyonelszámolási eljárásra
alkalmazandó sorrendnek megfelelően elégíti ki oly módon, hogy az Egyesület a kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló károkra rendelkezésre álló és a MABISZ által fizetett
pénzeszközökből folyamatosan teljesít kifizetést. 3. § A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló kártérítési igényeket az Egyesülettel szemben kell
érvényesíteni. 4. § (1) Járadékfizetési kötelezettségből adódó követelések esetében az Egyesület egyösszegű, biztosításmatematikai
eszközökkel meghatározott fizetést (megváltást) teljesít. (2) Az e törvény hatálybalépését követő száznyolcvanadik napon túl egyezséggel vagy jogerős bírósági ítélettel lezárásra
kerülő kártérítési igények fedezetére az Egyesület olyan összegű tartalékot képez, amely alkalmas a még nem vagy
csak részben rendezett kártérítési igények és ezek költségeinek fedezetére. Ennek összegét a kártérítési igényekre
tekintettel úgy kell megállapítani és képezni, hogy az igényenként, egyedileg fedezetet nyújtson a várhatóan
felmerülő kárkifizetési ráfordításokra, valamint a még meg nem állapított, fizetendő járadékok megváltására, továbbá
a kárrendezési költségekre. (3) A (2) bekezdésben meghatározott kártérítési igények rendezése érdekében az Egyesület a Gfbt. szerinti biztosítóval
vagy a MABISZ-szal (a továbbiakban együtt: Szerződő) szerződést köthet.
A törvényt az Országgyűlés a 2012. november 5-i ülésnapján fogadta el.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott szerződés megkötéséhez nem szükséges a kártérítési igény jogosultjának
hozzájárulása. A szerződés megkötésével a Szerződőre átszállnak a kártérítési igény vonatkozásában az Egyesületet
illető jogok és kötelezettségek, továbbá a Szerződő a kártérítési igény jogosultja személyes adatai és üzleti titkai
tekintetében adatkezelővé válik. 5. § (1) Az Egyesület az 1. § (1) bekezdésében meghatározott megalapozott kártérítési igények rendezéséhez és a 4. §
(2) bekezdésében meghatározott tartalék képzéséhez szükséges pénzeszközök nagyságának a meghatározása
érdekében a – az 1. § (1) bekezdés szerinti – tételes felmérést e törvény hatálybalépését követő tizenöt napon belül
köteles elvégezni és annak eredményét megküldeni a MABISZ részére.
(2) A MABISZ az 1. § (1) bekezdés szerinti fizetési kötelezettségének teljesítését az (1) bekezdésben előírt tételes felmérés
eredményének megérkezését követő harminc napon belül köteles az Egyesület részére a Technikai számla terhére
megkezdeni és az 1. § (1) bekezdésében meghatározott megalapozott kártérítési igények rendezése, továbbá a 4. §
(2) bekezdésében meghatározott tartalék képzése érdekében folyamatosan teljesíteni.
(3) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott megalapozott kártérítési igények rendezésének lezárását, továbbá a 4. §
(2) bekezdésében meghatározott kártérítési igények lezárását követően az Egyesület az 1. § (1) bekezdésében
meghatározottak szerint megfizetett pénzeszközökkel köteles tételesen elszámolni a MABISZ felé.
(4) A 1. § (1) bekezdésében meghatározott megalapozott kártérítési igények rendezésének lezárását követően a kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló követelések kielégítése után fennmaradt – kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló károk rendezésére szolgáló – többletpénzeszközt az Egyesület
a MABISZ részére, a Technikai számlára kifizeti, ide nem értve a 4. § (2) bekezdésében meghatározott tartalék
eszközfedezetéül szolgáló pénzeszközt. (5) A 4. § (2) bekezdésében meghatározott kártérítési igények rendezésének lezárását követően a 4. § (2) bekezdésében
meghatározott tartalék eszközfedezetéül szolgáló fennmaradt többletpénzeszközt az Egyesület a MABISZ részére,
a Technikai számlára kifizeti. (6) A (4) és (5) bekezdésben meghatározottak szerint a Technikai számlára visszafizetett pénzeszközöket a MABISZ
a biztosítók, a Kártalanítási Számla, illetve a Kártalanítási Alap javára visszafizeti olyan arányban, amilyen arányban az
egyes biztosítók, a Kártalanítási Számla vagy a Kártalanítási Alap a Technikai számla fedezetének a biztosításához
befizetést teljesítettek. Ezt követően a Technikai számla megszüntethető.
6. § (1) E törvény hatálybalépését követően az Egyesület károkozó üzemben tartó tagjával szemben – az Egyesület kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási szerződéseken alapuló fizetési kötelezettségének elmulasztása folytán megállapított –
kártérítési igény miatt végrehajtási eljárás nem indítható. (2) Ha az Egyesület károkozó üzemben tartó tagjával szemben e törvény hatálybalépésekor a végrehajtási eljárás már
folyamatban van, az eljárás az adós kérelmére – a vagyonelszámolási eljárás lezárásáig – szünetel.
7. § (1) E törvény alkalmazásában kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződésen alapuló kártérítési igénynek minősül
minden olyan követelés, amelyet az Egyesülettel kötött kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződés alapján az
Egyesület köteles megtéríteni bármely arra jogosult személynek. (2) Az (1) bekezdés szerinti követelésnek minősül különösen:
a) a károkozó gépjármű üzemeltetésével okozott kár alapján a károsultnak járó kártérítés,
b) a károkozó gépjármű üzemben tartója által – az Egyesület szerződéses jogviszonyon alapuló térítési
kötelezettsége ellenére az Egyesület helyett – a károsultnak fizetett kártérítés, ide értve azt az esetet is, ha
a károkozó üzemben tartó jogszabályon vagy szerződésen alapuló fizetéssel a károsult helyett a helyébe lépő
harmadik személynek fizetett, c) a károkozó gépjármű üzemeltetésével okozott kár alapján az Egyesület vagy a károkozó gépjármű üzemben
tartója helyett a károsultnak harmadik személy által fizetett kártérítés, ha a harmadik személy igazolja, hogy
a károsult kártérítési igényét jogszabályon vagy szerződésen alapuló fizetéssel teljesítette.
(3) E törvény alkalmazásában megalapozott kártérítési igény különösen:
a) az Egyesület vagyonelszámolója által nyilvántartásba vett, elismert vagy nem vitatott követelés,
b) az a követelés, amelyet a bíróság akár az Egyesülettel szemben, akár a károkozó gépjármű üzemben tartójával
szemben jogerősen megítélt, c) a jogalapjában elismert követelés, ha összegszerűségében az Egyesület és a hitelező e törvény hatálybalépését
követő száznyolcvan napon belül megegyezik. (4) A (3) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben az Egyesület egyezség megkötését kezdeményezi olyan
méltányos összegre vonatkozóan, amely – az eset összes körülményének a figyelembevételével – alkalmas a kártérítési
igénnyel kapcsolatban már felmerült és a jövőben jelentkező követelés lezárására.
8. § A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete az e törvényben meghatározott rendelkezések végrehajtásának
ellenőrzése céljából adatszolgáltatást kérhet a MABISZ-tól a Technikai számlával kapcsolatos információkra
vonatkozóan, továbbá a MABISZ-tól és az Egyesülettől a Technikai számla és az Egyesület közötti elszámolásokkal
kapcsolatban. 9. § Ez a törvény a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke