text:
2015. CXLIII. törvény a közbeszerzésekről.
Magyarország Országgyűlése a  közpénzek hatékony felhasználásának átláthatósága és nyilvános ellenőrizhetőségének
biztosítása, továbbá a  közbeszerzések során a  tisztességes verseny feltételeinek megteremtése érdekében, a  helyi kis- és
közepes vállalkozások közbeszerzési eljárásokba való bekapcsolódásának, valamint a  környezetvédelem és az  állam szociális
célkitűzéseinek elősegítése céljával – összhangban a közbeszerzések terén Magyarország által kötött nemzetközi szerződésekkel
és az Európai Unió irányelveivel – a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
A TÖRVÉNY ALKALMAZÁSI KÖRE, ALAPELVEK
1. § (1) E  törvény szabályozza a  közbeszerzési eljárásokat, valamint a  koncessziós beszerzési eljárásokat, és az  azokhoz
kapcsolódó jogorvoslat szabályait.
(2) E  törvény Első Része, valamint Ötödik–Nyolcadik Része alkalmazásában közbeszerzési eljárás alatt a  koncessziós
beszerzési eljárásokat is érteni kell, kivéve, ahol e törvény kifejezetten eltérően rendelkezik.
2. § (1) A  közbeszerzési eljárásban az  ajánlatkérő köteles biztosítani, a  gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani
a verseny tisztaságát, átláthatóságát és nyilvánosságát.
(2) Az ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a gazdasági szereplők számára.
 (3) Az ajánlatkérő és a gazdasági szereplők a közbeszerzési eljárásban a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek
megfelelően kötelesek eljárni. A joggal való visszaélés tilos.
 (4) Az  ajánlatkérőnek a  közpénzek felhasználásakor a  hatékony és felelős gazdálkodás elvét szem előtt tartva kell
eljárnia.
 (5) Az  Európai Unióban letelepedett gazdasági szereplők és a  közösségi származású áruk számára a  közbeszerzési
eljárásban nemzeti elbánást kell nyújtani. Az  Európai Unión kívül letelepedett gazdasági szereplők és a  nem
közösségi származású áruk számára a  közbeszerzési eljárásban nemzeti elbánást Magyarországnak és az  Európai
Uniónak a közbeszerzések terén fennálló nemzetközi kötelezettségeivel összhangban kell nyújtani.
(6) A közbeszerzési eljárás nyelve a magyar nyelv, az ajánlatkérő azonban levetővé teheti – de nem követelheti meg –
a magyar mellett más nyelv használatát is.
(7) E  törvény szabályaitól csak annyiban lehet eltérni, amennyiben e  törvény az  eltérést kifejezetten megengedi.
E törvény rendelkezéseinek alkalmazásakor, valamint a jogszabályban nem rendezett kérdésekben a közbeszerzési
eljárás előkészítése, lefolytatása, a  szerződés megkötése és teljesítése, illetve a  közbeszerzési eljárásokkal
kapcsolatos jogorvoslati eljárás során a  közbeszerzésekre vonatkozó szabályozás céljával összhangban
a közbeszerzés alapelveinek tiszteletben tartásával kell eljárni.
(8) A  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésekre az  e  törvényben foglalt eltérésekkel a  Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. szeptember 22-i ülésnapján fogadta el.
II. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 3. § E törvény alkalmazásában:
 1. ajánlattevő: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a közbeszerzési eljárásban ajánlatot nyújt be;
 2. alvállalkozó: az a gazdasági szereplő, aki (amely) a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés
teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt, kivéve
a) azon gazdasági szereplőt, amely tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi,
b) a  szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt gyártót, forgalmazót, alkatrész vagy alapanyag
eladóját,
c) építési beruházás esetén az építőanyag-eladót; 3. címke: olyan dokumentum, bizonyítvány vagy tanúsítvány, amely igazolja, hogy az adott építmény, termék,
szolgáltatás, folyamat vagy eljárás megfelel bizonyos követelményeknek;
4. címkézési követelmény(ek): az  a  követelmény, amelyet az  adott építménynek, terméknek, szolgáltatásnak,
folyamatnak vagy eljárásnak teljesítenie kell a kérdéses címke megszerzéséhez;
5. egységes európai közbeszerzési dokumentum: a Második Rész alkalmazásában a kizáró okok fenn nem állása,
az alkalmassági követelményeknek való megfelelés, illetve a 82. § (5) bekezdés szerinti objektív kritériumok
teljesülése előzetes igazolását szolgáló dokumentum, amely a  gazdasági szereplőnek az  Európai Bizottság
által meghatározott egységes formanyomtatvány szerint tett nyilatkozatát tartalmazza;
6. elektronikus hírközlő hálózat és elektronikus hírközlési szolgáltatás: az  elektronikus hírközlésről szóló
törvényben meghatározott fogalom;
7. életciklus: egy termék használatának, szolgáltatás nyújtásának vagy egy építési beruházás fennállásának
összes egymást követő, illetve egymással kapcsolatban álló szakasza – ideértve az  elvégzendő kutatást és
fejlesztést, a gyártást, a kereskedelmet és annak feltételeit, a szállítást, a felhasználást és a karbantartást is –
a nyersanyag beszerzésétől, illetve az erőforrások megteremtésétől az eltávolításig, ártalmatlanításig, az adott
területek eredeti állapotának helyreállításáig, illetve a szolgáltatás vagy a használat végéig;
8. építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben meghatározott fogalom;
 9. Európai Unió, illetve az Európai Unió tagállama kifejezésen az Európai Gazdasági Térséget, valamint az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásokban részes államokat is érteni kell, kivéve a  9.  § (1)  bekezdés
c) pontja esetében;
10. gazdasági szereplő: bármely természetes személy, jogi személy, egyéni cég vagy személyes joga szerint
jogképes szervezet, vagy ilyen személyek vagy szervezetek csoportja, aki, illetve amely a  piacon építési
beruházások kivitelezését, áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;
11. hátrányos helyzetű munkavállaló: a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló
törvényben meghatározott fogalom;
12. innováció: olyan új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett termék, szolgáltatás vagy folyamat – beleértve
többek között a  termelési, építési, illetve konstrukciós folyamatokat – új marketingmódszer, vagy új
szervezési mód megvalósítása az  üzletvitel, a  munkaszervezés vagy a  külső kapcsolatok terén, amelynek
célja különösen valamely tevékenység hatékonyságának javítása, kedvező társadalmi és környezeti hatások
elérése;
13. írásbeli vagy írásban: a  közbeszerzési eljárás során tett nyilatkozatok, illetve eljárási cselekmények
tekintetében bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd
közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;
14. járulékos közbeszerzési szolgáltatás: közbeszerzési eljárás lefolytatásához nyújtott támogatási tevékenység,
így különösen
a) közbeszerzési eljárások lefolytatását, illetve keretmegállapodások megkötését az  ajánlatkérő
számára lehetővé tevő műszaki infrastruktúra rendelkezésre bocsátása,
b) közbeszerzési eljárások lefolytatásával vagy tervezésével kapcsolatos tanácsadás,
c) közbeszerzési eljárások előkészítése és lefolytatása az érintett ajánlatkérő nevében és javára;
15. kapcsolt vállalkozás: az  a  vállalkozás, amely a  számvitelről szóló törvény értelmében a  közszolgáltató
ajánlatkérővel összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésére köteles, vagy olyan vállalkozás,
a) amely felett a  közszolgáltató ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást
gyakorol,
b) amely a közszolgáltató ajánlatkérő felett meghatározó befolyást gyakorol, vagy
c) amely a közszolgáltató ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll;
16. kérelmi elem: a  Közbeszerzési Döntőbizottsághoz benyújtott jogorvoslati kérelemnek az  az elkülöníthető
része, amely tartalmazza a  jogsértőnek vélt kérelmezetti eljárási cselekményt, magatartást, döntést
vagy mulasztást a  megsértett jogszabályi rendelkezés(ek) megjelölésével, valamint a  Közbeszerzési
Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt és annak indokait, azzal, hogy a  kérelmező ajánlatának vagy
részvételi jelentkezésének érvénytelenségét megállapító ajánlatkérői döntés vitatása egy kérelmi elemet
képez, kivéve, ha valamely érvénytelenségi okhoz egyéb jogkövetkezmény is fűződik;
17. keresleti kockázat: a  szerződés tárgyát képező építési beruházás vagy szolgáltatás iránti aktuális kereslethez
kapcsolódó kockázat;
18. keretmegállapodás: egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő között létrejött olyan
megállapodás, amelynek célja, hogy rögzítse egy adott időszakban közbeszerzésekre irányuló, egymással
meghatározott módon kötendő szerződések lényeges feltételeit, különösen az ellenszolgáltatás mértékét, és
ha lehetséges, az előirányzott mennyiséget;
19. kínálati kockázat: a  szerződés tárgyát képező építési beruházás vagy szolgáltatás teljesítéséhez kapcsolódó
kockázat;
20. koncessziós jogosult: olyan gazdasági szereplő, amellyel az ajánlatkérő építési vagy szolgáltatási koncesszióra
vonatkozó szerződést kötött;
21. közbeszerzési dokumentum: minden olyan dokumentum, amelyet az  ajánlatkérő a  közbeszerzés vagy
a  koncesszió tárgya, illetve a  közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás leírása vagy meghatározása
érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, így különösen az  eljárást megindító
hirdetmény, az  eljárást megindító felhívásként alkalmazott előzetes tájékoztató, műszaki leírás, ismertető,
kiegészítő tájékoztatás, javasolt szerződéses feltételek, a  gazdasági szereplők által benyújtandó
dokumentumok mintái, részletes ártáblázat vagy árazatlan költségvetés;
22. közbeszerzés előkészítése: az  adott közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás megkezdéséhez
szükséges cselekmények elvégzése, így különösen az  adott közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet- és
piacfelmérés, előzetes piaci konzultáció, a  közbeszerzés becsült értékének felmérése, a  közbeszerzési
dokumentumok előkészítése;
23. közbeszerzés megkezdése: a  közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárást megindító vagy meghirdető
hirdetmény feladásának időpontja, a hirdetmény nélkül induló eljárás esetében pedig az eljárást megindító
felhívás vagy a tárgyalási meghívó megküldésének, ennek hiányában a tárgyalás megkezdésének időpontja;
24. közbeszerzési szerződés: e  törvény szerinti ajánlatkérő által, írásban megkötött, árubeszerzésre, szolgáltatás
megrendelésre vagy építési beruházásra irányuló visszterhes szerződés;
25. központi beszerző szerv: a központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezet;
26. központosított közbeszerzés: központi beszerző szerv által állandó jelleggel ellátott olyan tevékenység,
amelynek célja
a) áruk vagy szolgáltatások megrendelése e  törvény szerinti ajánlatkérők számára való
továbbértékesítés céljából, illetve
b) e törvény szerinti ajánlatkérők számára áruk beszerzésére, szolgáltatások vagy építési beruházások
megrendelésére irányuló szerződések vagy keretmegállapodások megkötése;
27. közszolgáltatói szerződés: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek célja az  ajánlatkérő e  törvény szerinti
közszolgáltató tevékenysége előkészítésének, megkezdésének vagy folytatásának biztosítása;
28. meghatározó befolyást képes gyakorolni az  a  szervezet, amely az  alábbi feltételek közül legalább eggyel
rendelkezik egy másik szervezet tekintetében:
a) vagyoni hozzájárulása, illetve részvénytársaság esetében a tulajdonában lévő részvények névértéke
meghaladja a jegyzett tőke felét, b) a tagok szavazatának többségével egyedül rendelkezik, vagy más tagok a befolyással rendelkezővel
kötött megállapodás alapján a  befolyással rendelkezővel azonos tartalommal szavaznak, vagy
a befolyással rendelkezőn keresztül gyakorolják szavazati jogukat, feltéve hogy együtt a szavazatok
több mint felével rendelkeznek,
c) jogosult arra, hogy a  vezető tisztségviselők (döntéshozók, ügyvezetők) vagy a  felügyelőbizottság
(felügyeleti, ellenőrző szerv, testület) tagjainak többségét megválassza (kijelölje) vagy visszahívja;
29. médiaszolgáltató: az  a  természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerkesztői felelősséggel rendelkezik
a médiaszolgáltatás tartalmának megválasztásáért, és meghatározza annak összeállítását;
30. műszaki egyenértékűség: létesítmény, termék vagy szolgáltatás olyan meghatározó műszaki paramétere,
amely mérhető, és amelynek előírt mérőszámát több létesítmény, termék vagy szolgáltatás is teljesítheti;
31. nem központi ajánlatkérő: az 5. § (1) bekezdés c)–e) pontja, valamint (2)–(3) bekezdése szerinti ajánlatkérő;
32. pénzügyi intézmény: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott
fogalom;
33. postai küldemény: megcímzett küldemény végleges, szállítandó formájában, tömegétől függetlenül;
a levélküldeményeken kívül különösen könyvek, katalógusok, hírlapok folyóiratok és a kereskedelmi értékkel
rendelkező vagy nem rendelkező árucikket tartalmazó postai csomagok, tömegüktől függetlenül;
34. postai szolgáltatás: olyan szolgáltatás, amely postai küldemények gyűjtését, feldolgozását, szállítását
és kézbesítését foglalja magában, ideértve a  postai szolgáltatásokról szóló törvény szerinti egyetemes
szolgáltatást, egyetemes szolgáltatást helyettesítő és az  egyetemes szolgáltatást nem helyettesítő postai
szolgáltatásokat;
35. postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatás a következő területeken nyújtott szolgáltatás:
a) postaszolgálat-irányítási szolgáltatások (a feladást megelőző és az  azt követő szolgáltatások,
különösen a küldeményrendező szolgáltatások),
b) az  a)  pontban nem szereplő postai küldeményekhez, különösen címzés nélküli közvetlen
küldeményhez kapcsolódó szolgáltatások;
36. részvételre jelentkező: az  a  gazdasági szereplő, aki (amely) több szakaszból álló közbeszerzési eljárás első,
részvételi szakaszában vagy koncessziós beszerzési eljárásban részvételi jelentkezést nyújt be;
37. szakmai ajánlat: a  beszerzés tárgyára, valamint a  műszaki leírásban és a  szerződéses feltételekben foglalt
ajánlatkérői előírásokra tett ajánlat;
38. szociális foglalkoztatási engedéllyel rendelkező szervezet: a  szociális igazgatásról és a  szociális ellátásokról
szóló törvényben kapott felhatalmazás alapján készült, a  szociális foglalkoztatás engedélyezésének és
ellenőrzésének, valamint a  szociális foglalkoztatási támogatás igénylésének és a  támogatás felhasználása
ellenőrzésének szabályait tartalmazó kormányrendelet szerinti szociális foglalkoztatási engedéllyel
rendelkező szervezet;
39. támogatás: a közbeszerzésre irányuló szerződés teljesítéséhez pénzeszköz vagy egyéb anyagi előny juttatása
az ajánlatkérő részére, ide nem értve az adókedvezményt és a kezességvállalást;
40. tervpályázat: olyan jogszabályban részletesen szabályozott eljárás, amely lehetővé teszi az ajánlatkérő szerv
számára – főként a  település- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén  –
olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy
bírálóbizottság választott ki;
41. védett munkahely: az  akkreditált munkáltató általi foglalkoztatás, ha a  munkáltató biztosít tranzit- vagy
tartós foglalkoztatást, és a munkavállalóinak legalább a 30%-a a megváltozott munkaképességű személyek
ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi CXCI.  törvény 22.  §-a szerinti megváltozott
munkaképességű személynek minősül, valamint az olyan munkáltató, amely működésének fő célja hátrányos
helyzetű munkavállalók foglalkoztatása.
III. FEJEZET
A TÖRVÉNY SZEMÉLYI ÉS TÁRGYI HATÁLYA
4. § (1) A meghatározott értékhatárokat elérő értékű közbeszerzési szerződés, illetve építési vagy szolgáltatási koncesszió
megkötése érdekében az 5–7. §-ban ajánlatkérőként meghatározott szervezetek az e törvény szerinti közbeszerzési
vagy koncessziós beszerzési eljárást kötelesek lefolytatni.
(2) A  közbeszerzési szerződés megkötésére közbeszerzési eljárást, építési vagy szolgáltatási koncesszió megkötésére
koncessziós beszerzési eljárást kell lefolytatni.
Ajánlatkérő szervezetek 5. § (1) E törvény alapján közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezettek:
a) a minisztérium,
b) a Kormány által kijelölt központi beszerző szerv,
c) az állam, minden költségvetési szerv, a közalapítvány, a helyi önkormányzat, a helyi és országos nemzetiségi
önkormányzat, a helyi és nemzetiségi önkormányzatok társulása, a területfejlesztési önkormányzati társulás,
a térségi fejlesztési tanács,
d) a 9. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti jogi személyek,
e) az  a  jogképes szervezet, amelyet nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, kifejezetten közérdekű tevékenység
folytatása céljából hoznak létre, vagy amely bármilyen mértékben ilyen tevékenységet lát el, feltéve, hogy
e szervezet felett az a)–e) pontban meghatározott egy vagy több szervezet, az Országgyűlés vagy a Kormány
közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni vagy működését többségi részben
egy vagy több ilyen szervezet (testület) finanszírozza.
(2) A  támogatásból megvalósuló beszerzés vonatkozásában közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett az  az
(1) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezet, amelynek uniós közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó
becsült értékű beszerzését többségi részben, uniós értékhatárokat el nem érő, de a  nemzeti közbeszerzési
értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült értékű beszerzését 75%-ot meghaladó mértékben az (1) bekezdésben
meghatározott egy vagy több szervezet közvetlenül támogatja, feltéve, hogy a beszerzés tárgya
a) olyan építési beruházás, amely az 1. melléklet szerinti mélyépítési tevékenységet foglal magában,
b) olyan építési beruházás, amely kórház, sportlétesítmény, szabadidős és szórakoztató létesítmény, iskola,
felsőoktatási épület vagy közigazgatási rendeltetésű épület építési munkáit foglalja magában, vagy
c) olyan szolgáltatás megrendelése, amely az a) vagy a b) pont szerinti építési beruházáshoz kapcsolódik.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak mellett a  támogatásból megvalósuló beszerzés vonatkozásában közbeszerzési eljárás
lefolytatására kötelezett az az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezet, amelynek szolgáltatásmegrendelését,
árubeszerzését vagy építési beruházását az  (1)  bekezdésben meghatározott egy vagy több szervezet legalább
huszonötmillió forint összegben közvetlenül támogatja.
(4) E  törvény rendelkezését köteles betartani az  az (1)–(2)  bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezet, amely
e  törvény szerinti közbeszerzési eljárás lefolytatását önként vagy szerződésben vállalja, illetve számára jogszabály
közbeszerzési eljárás lefolytatását kötelezővé teszi.
6. § (1) E  törvény alkalmazásában – a  közszolgáltató tevékenységének biztosítása céljából lefolytatott beszerzése során  –
közszolgáltató ajánlatkérő az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott szervezet, amennyiben az  alábbiakban
meghatározott közszolgáltató tevékenységet folytatja, vagy ilyen tevékenység folytatása céljából hozták létre
a) ivóvíz előállítása (termelése), szállítása vagy elosztása terén helyhez kötött hálózatok létesítése vagy
üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából vagy ilyen hálózatok ivóvízzel történő ellátása;
b) gáz vagy hőenergia, villamos energia előállítása (termelése), szállítása vagy elosztása terén helyhez kötött
hálózatok létesítése vagy üzemeltetése közszolgáltatás teljesítésének céljából, vagy ilyen hálózatok gázzal
vagy hőenergiával, villamos energiával történő ellátása;
c) vasúti, automatizált rendszerekkel, villamossal, trolibusszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő
közlekedés terén közszolgáltatást nyújtó hálózatok létesítésével vagy üzemeltetésével kapcsolatos
tevékenység;
d) meghatározott földrajzi terület hasznosítása
da) repülőtér, tengeri-, belvízi- vagy más kikötői létesítmények légi, tengeri- vagy belvízi fuvarozók,
illetve személyszállítók rendelkezésére bocsátása céljából,
db) kőolaj vagy földgáz kitermelése céljából, vagy
dc) szén vagy más tüzelőanyag feltárása és kitermelése céljából;
e) postai szolgáltatás vagy a postai szolgáltató által nyújtott postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatás nyújtása.
 (2) Közszolgáltató tevékenységnek minősül, ha a  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, ivóvízzel kapcsolatos
tevékenységet folytató közszolgáltató ajánlatkérő közbeszerzési eljárása a) vízépítési projekttel, öntözéssel vagy vízrendezéssel (vízelvezetéssel) függ össze, feltéve, hogy
az ivóvízellátásra szánt víz mennyisége az ilyen projektek vagy az öntözési, illetve vízrendezési létesítmények
által biztosított víz teljes mennyiségének több mint 20%-a, vagy
b) szennyvízelvezetéssel vagy -kezeléssel függ össze.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti közlekedési szolgáltatások alkalmazásában hálózatnak minősül, ha a szolgáltatást
az  illetékes hatóság által meghatározott üzemeltetési – különösen a  szolgáltatási útvonalakra, a  rendelkezésre
bocsátandó közlekedési kapacitásra vagy a szolgáltatás gyakoriságára vonatkozó – feltételek alapján nyújtják.
7. § (1) E  törvény alkalmazásában – a  közszolgáltató tevékenységének biztosítása céljából lefolytatott beszerzése során  –
közszolgáltató ajánlatkérő az a gazdálkodó szervezet, amely nem tartozik az 5. § (1) bekezdésében meghatározott
szervezetek körébe, és amely a  6.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott valamely közszolgáltató tevékenységet
folytatja vagy ilyen tevékenység folytatása céljából hozták létre, feltéve, hogy felette az  5.  § (1)  bekezdésében
meghatározott egy vagy több szervezet közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni.
(2) E  törvény alkalmazásában – a  közszolgáltató tevékenységének biztosítása céljából lefolytatott beszerzése
során – közszolgáltató ajánlatkérő az a gazdálkodó szervezet, amely nem tartozik az 5. § (1) bekezdésében, illetve
az  (1)  bekezdésben meghatározott szervezetek körébe, és amely a  6.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott egy
vagy több közszolgáltató tevékenységet különleges vagy kizárólagos jog alapján folytatja.
(3) Az (1)–(2) bekezdés alkalmazásában nem minősül közszolgáltató tevékenységnek, ha
a) gáz vagy hőenergia esetén az  érintett szervezet közszolgáltató tevékenységétől eltérő tevékenysége
folytatásának elkerülhetetlen következménye a gáz vagy a hőenergia termelése, valamint a hálózat ellátása
kizárólag az  ilyen termelés hasznosítására irányul, és nem haladja meg az  érintett szervezet árbevételének
20%-át, figyelembe véve a tárgyévet is magában foglaló megelőző három év átlagát;
b) villamos energia vagy ivóvíz esetén az  érintett szervezet közszolgáltató tevékenységétől eltérő
tevékenység folytatásához állít elő villamos energiát vagy ivóvizet, valamint a  hálózat ellátása kizárólag
saját felhasználásától függ, és nem haladja meg az  általa előállított villamos energia vagy ivóvíz teljes
mennyiségének 30%-át, figyelembe véve a tárgyévet is magában foglaló megelőző három év átlagát.
(4) A  (2)  bekezdés alkalmazásában különleges vagy kizárólagos jog, amely jogszabályon vagy hatósági határozaton
(engedélyen) alapul, és amely alapján a  6.  § (1)–(2)  bekezdésében meghatározott valamely közszolgáltató
tevékenység folytatására egy vagy csak korlátozott számú vállalkozás szerezhet jogosultságot, és így jelentősen
befolyásolja más szervezetek e tevékenységek végzésére vonatkozó lehetőségeit.
(5) Nem minősül a (2) bekezdés alkalmazásában különleges vagy kizárólagos jognak, ha a közszolgáltató tevékenység
ellátásának jogát az  érintett gazdasági szereplő nyilvános eljárásban, objektív kritériumok alapján nyerte el. Ilyen
eljárásnak minősül különösen:
a) a földgázellátásról szóló törvény szerinti, földgázipari tevékenységekre vonatkozó engedélyezési eljárás;
b) a  villamos energiáról szóló törvény szerinti, új villamosenergia-termelő kapacitások (erőművek) létesítésére
vonatkozó engedélyezési eljárás vagy pályázat;
c) a  postai szolgáltatásokról szóló törvény szerinti, engedélyköteles postai szolgáltatás nyújtásának
engedélyezése;
d) a bányászatról szóló törvény szerinti, szénhidrogén-kutatás, -feltárás és -kitermelés engedélyezése;
e) a  vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti autóbusszal, villamossal, vasúttal vagy metróval végzett személyszállítási közszolgáltatás
nyújtására irányuló közbeszerzési eljárás, feltéve, ha az  megfelel e  rendelet 4.  cikk (3)–(4)  bekezdésének,
valamint 5. cikk (3) bekezdésének.
A közbeszerzés tárgyai 8. § (1) Közbeszerzésnek minősül a  közbeszerzési szerződés, valamint az  építési vagy szolgáltatási koncesszió e  törvény
szerinti megkötése. A  közbeszerzési szerződés tárgya árubeszerzés, építési beruházás vagy szolgáltatás
megrendelése lehet.
(2) Az árubeszerzés forgalomképes és birtokba vehető ingó dolog tulajdonjogának vagy használatára, hasznosítására
vonatkozó jognak – vételi joggal vagy anélkül történő – megszerzése az  ajánlatkérő részéről. Az  árubeszerzés
magában foglalja a beállítást és az üzembe helyezést is.
(3) Az építési beruházás a következő valamely munka megrendelése (és átvétele) az ajánlatkérő részéről:
a) az  1.  mellékletben felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése vagy kivitelezése és
külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt;
b) építmény kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt;
c) az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel vagy módon
történő kivitelezése.
 (4) A szolgáltatás megrendelése – árubeszerzésnek és építési beruházásnak nem minősülő – olyan beszerzés, amelynek
tárgya különösen valamely tevékenység megrendelése az ajánlatkérő részéről.
 (5) Az  építési koncesszió e  törvény szerinti ajánlatkérő által, írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek
keretében az  ajánlatkérő a  (3)  bekezdésben meghatározott építési beruházást rendel meg, és az  ajánlatkérő
ellenszolgáltatása az  építmény hasznosítási jogának meghatározott időre történő átengedése vagy e  jog
átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással együtt, amely együtt jár az  építmény hasznosításához kapcsolódó
működési kockázatnak a koncessziós jogosult általi viselésével.
(6) A  szolgáltatási koncesszió e  törvény szerinti ajánlatkérő által, írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek
keretében az ajánlatkérő a (4) bekezdés szerinti szolgáltatás nyújtását rendeli meg, az ajánlatkérő ellenszolgáltatása
a  szolgáltatás hasznosítási jogának meghatározott időre történő átengedése vagy e  jog átengedése pénzbeli
ellenszolgáltatással együtt, amely együtt jár a  szolgáltatás hasznosításához kapcsolódó működési kockázatnak
a koncessziós jogosult általi viselésével.
(7) Az (5)–(6) bekezdés alkalmazásában akkor tekinthető úgy, hogy a koncessziós jogosult viseli a működési kockázatot,
ha bizonytalan, hogy megtérülnek a  koncesszió tárgyát képező építmény vagy szolgáltatás létrehozása és
üzemeltetése során eszközölt beruházásai, illetve felmerült költségei. A koncessziós jogosult lehetséges vesztesége
nem lehet csupán névleges vagy elhanyagolható. A működési kockázat keresleti kockázatból, kínálati kockázatból
vagy e  két kockázat együtteséből adódhat, és fennállásának megítéléséhez csak a  koncessziós jogosult által nem
befolyásolható tényezőkből eredő kockázatok vehetőek figyelembe.
(8) A  közbeszerzés tárgyát a  Közös Közbeszerzési Szójegyzékre (a  továbbiakban: CPV) történő hivatkozással is meg
kell adni.
Kivételek 9. § (1) E törvényt nem kell alkalmazni
a) a külön törvényben meghatározott védelmi és biztonsági tárgyú beszerzésekre azzal, hogy e beszerzésekre
a  külön törvényben meghatározott szabályok alkalmazandók, valamint ha a  beszerzés a  külön törvény
alkalmazása alól is kivételt képez és a  b)  pont ba)  alpontjának megfelelő kivételi esetben az  Országgyűlés
illetékes bizottsága külön jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő kezdeményezés alapján
hozott előzetes döntésében a külön törvény alkalmazása alól felmentést adott;
b) az a) pont alá nem tartozó
ba) azon beszerzésekre, amelyek esetében a  közbeszerzési szabályok alkalmazása olyan információk
átadására kötelezné Magyarországot, amelyek felfedése ellentétes az  állam biztonságához fűződő
alapvető érdekeivel,
bb) olyan beszerzésekre, amelyek esetében Magyarország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági
érdekei, a  minősített adatok védelme vagy a  szükséges különleges biztonsági intézkedések
a közbeszerzési eljárásban előírható biztonsági intézkedésekkel nem garantálhatóak,
és amelyek megrendelésére az  Országgyűlés illetékes bizottsága külön jogszabályban meghatározott
feltételeknek megfelelő kezdeményezés alapján hozott előzetes döntésében e  törvény alkalmazása alól
felmentést adott;
c) nemzetközi megállapodásban vagy nemzetközi egyezményben meghatározott külön eljárás szerint
történő beszerzésre, ha az Európai Unión kívüli állammal az Európai Unió Működéséről szóló Szerződésnek
(a továbbiakban: EUMSZ) megfelelően kötött nemzetközi megállapodás vagy nemzetközi egyezmény projekt
közös megvalósításával vagy hasznosításával összefüggő beszerzésre vonatkozik, azzal, hogy a  nemzetközi
megállapodás vagy nemzetközi egyezmény megkötéséről az Európai Bizottságot tájékoztatni kell;
d) csapatok (katonai erők) állomásoztatására, átvonulására, alkalmazására – ideértve a  hadműveleti területre
kihelyezésre (áthelyezésre), visszahelyezésre kerülő egységek esetében a  kihelyezés (áthelyezés),
visszahelyezés megvalósításával összefüggő beszerzéseket is – vonatkozó nemzetközi megállapodásban
vagy nemzetközi egyezményben meghatározott külön eljárás szerint történő beszerzésre;
e) ha az  ajánlatkérő – nemzetközi jogi kötelezettség alapján – nemzetközi szervezet által előírt külön eljárás
szerint köteles a beszerzést megvalósítani;
f ) nemzetközi szervezet vagy nemzetközi finanszírozó intézmény által meghatározott külön eljárás szerinti
beszerzésre, ha a beszerzést teljes mértékben az adott szervezet vagy intézmény finanszírozza, vagy abban
az esetben, ha a beszerzést legnagyobb arányban az adott szervezet vagy intézmény finanszírozza, és a felek
e törvénytől eltérő közbeszerzési szabályok alkalmazásában állapodnak meg;
g) olyan beszerzésre, amelynek kizárólagos rendeltetése, hogy az ajánlatkérő számára lehetővé tegye nyilvános
elektronikus hírközlő hálózat rendelkezésre bocsátását vagy igénybevételét, illetve a nyilvánosság irányában
egy vagy több elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtását;
h) az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott ajánlatkérő szervezet olyan jogi személlyel kötött szerződésére,
amely felett az ajánlatkérő a saját szervezeti egységei felettihez hasonló kontrollt gyakorol, döntő befolyással
rendelkezik annak stratégiai céljai meghatározásában és működésével kapcsolatos jelentős döntéseinek
meghozatalában, valamint amelyben közvetlen magántőke-részesedés nincsen, és amely éves nettó
árbevételének több mint 80%-a a  kontrollt gyakorló ajánlatkérővel vagy az  ajánlatkérő által e  pont szerint
kontrollált más jogi személlyel kötött vagy kötendő szerződések teljesítéséből származik;
i) az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott ajánlatkérő szervezet olyan jogi személlyel kötött szerződésére,
amely felett az  ajánlatkérő más ajánlatkérőkkel közösen a  saját szervezeti egységei felettihez hasonló
kontrollt gyakorol, az  ajánlatkérők közösen döntő befolyással rendelkeznek annak stratégiai céljai
meghatározásában és működésével kapcsolatos jelentős döntéseinek meghozatalában, valamint amelyben
közvetlen magántőke-részesedés nincsen, és amely éves nettó árbevételének több mint 80%-a a  kontrollt
gyakorló ajánlatkérővel (ajánlatkérőkkel) vagy az  ajánlatkérő által e  pont szerint kontrollált más jogi
személlyel kötött vagy kötendő szerződések teljesítéséből származik;
j) az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott ajánlatkérő szervezet másik ajánlatkérővel vagy ajánlatkérőkkel
kötött szerződésére, amelynek célja közfeladatok teljesítésére, illetve közszolgáltatások nyújtására vagy
közös közérdekű célok megvalósítására irányuló együttműködés kialakítása az  ajánlatkérők között, ahol
az  ajánlatkérők együttműködéssel érintett tevékenységből származó éves nettó árbevételének legfeljebb
20%-a származik a nyílt piacról;
k) a központi beszerző szerv által közbeszerzési eljárás útján beszerzett áru, szolgáltatás vagy építési beruházás
megrendelésére azon szervezetek részéről, amelyek javára a  központi beszerző szerv közbeszerzési
szerződést kötött, valamint a központi beszerző szervek által nyújtott járulékos közbeszerzési szolgáltatások
megrendelése.
(2) Az (1) bekezdés h) pontja alkalmazandó abban az esetben is, ha a közbeszerzési szerződést a kontrollált jogi személy
ajánlatkérőként eljárva köti meg a felette kontrollt gyakorló ajánlatkérővel vagy az ajánlatkérő által az (1) bekezdés
h) pontja szerint kontrollált más jogi személlyel.
(3) Az  (1)  bekezdés h)  pontjában foglaltak irányadóak akkor is, ha a  kontrollált jogi személy tagja az  állam. Ebben
az  esetben az  (1)  bekezdés h)  pontja szerinti feltételeknek a  tulajdonosi jogokat gyakorló jogalany (miniszter
vagy más központi államigazgatási szervet vezető személy esetén az  általa vezetett szerv), mint ajánlatkérő
vonatkozásában kell fennállniuk.
(4) Az  (1) bekezdés i) pontja esetében valamennyi ajánlatkérőnek képviseltetnie kell magát a kontrollált jogi személy
döntéshozó szerveiben. A  képviseletet ellátó egyes személyek képviselhetnek egy, több vagy akár minden,
kontrollt gyakorló ajánlatkérőt is. A kontrollált jogi személy érdekei nem lehetnek ellentétesek a kontrollt gyakorló
ajánlatkérők érdekeivel.
(5) Az  (1)  bekezdés h)–i)  pontjaiban rögzített feltételeknek a  szerződés teljes időtartama alatt fenn kell állniuk.
Amennyiben az említett feltételek már nem állnak fenn, az ajánlatkérő a szerződést jogosult és köteles felmondani.
(6) Az  (1)  bekezdés h)–i)  pontja alkalmazásában a  szerződések teljesítéséből származik az  azok alapján, harmadik
személy részére teljesített közszolgáltatás ellenértéke is, tekintet nélkül arra, hogy az  ellenértéket az  ajánlatkérő
vagy a közszolgáltatást igénybe vevő személy fizeti meg.
(7) Az (1) bekezdés h)–j) pontja alkalmazásában azon ajánlatkérők esetében, amelyeknél az éves nettó árbevétel nem
értelmezhető, az  ajánlatkérő vagy az  ajánlatkérő által kontrollált más jogi személy részére végzett tevékenységek
ellátásának arányát az  azzal kapcsolatban a  szerződéskötést megelőző három évben felmerült költségek
alapulvételével kell megállapítani. Amennyiben a  szerződés megkötését megelőző három évre vonatkozó
adatok nem állnak rendelkezésre, az  ajánlatkérőnek valószínűsítenie kell – elsősorban hiteles üzleti tervének
bemutatásával – az említett adatokat.
(8) E törvényt – ha a beszerzés tárgya szolgáltatás megrendelése – nem kell alkalmazni az alábbi esetekben:
a) meglévő építmény vagy egyéb ingatlan vétele, illetve az arra vonatkozó egyéb jog megszerzése;
b) audiovizuális vagy rádiós médiaszolgáltató olyan beszerzése, amelynek tárgya audiovizuális vagy rádiós
médiaszolgáltatásra szánt műsorszám vétele, fejlesztése, előállítása, illetve audiovizuális vagy rádiós
médiaszolgáltatók általi közös előállítása; valamint bármely ajánlatkérőnek az  audiovizuális vagy rádiós
médiaszolgáltatótól megrendelt műsorszám szolgáltatására vagy műsoridőre vonatkozó szerződése;
c) választottbírósági, közvetítői és békéltetői tevékenység;
d) jogi szolgáltatás igénybevétele, amennyiben annak tárgya
da) ügyvéd által ellátott jogi képviselet bírósági, választottbírósági, hatósági, békéltetői vagy közvetítői
eljárásban, valamint az ehhez kapcsolódó, ügyvéd által nyújtott jogi tanácsadás,
db) közjegyző által nyújtott hitelesítési szolgáltatás,
dc) jogszabály alapján vagy bíróság által kirendelt vagyonkezelő, gyám vagy gondnok által nyújtott,
valamint egyéb olyan jogi szolgáltatások, amelyek ellátása felett a  kirendelő bíróság felügyeletet
gyakorol,
dd) tagállami hatósági hatáskör gyakorlását megtestesítő szolgáltatások;
e) értékpapírok vagy egyéb pénzügyi eszközök kibocsátásával, eladásával, vételével vagy átruházásával
kapcsolatos, a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló törvényben meghatározott pénzügyi szolgáltatások, jegybanki
szolgáltatások, valamint az  Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az  Európai Stabilitási Mechanizmus
keretében végzett műveletek;
f ) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti hitel- és kölcsönszerződések;
g) munkaszerződés, közszolgálati, kormány-tisztviselői vagy közalkalmazotti jogviszony, a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló törvény szerinti ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony, ügyészségi szolgálati jogviszony,
bírósági jogviszony, igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszony, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonya, valamint a  Magyar Honvédség hivatásos, szerződéses és
önkéntes tartalékos állományának szolgálati viszonya;
h) nonprofit szervezetek vagy egyesületek által nyújtott, az  állampolgárok védelmét szolgáló 75250000-3,
75251000-0, 75251100-1, 75251110-4, 75251120-7, 75252000-7, 75222000-8, 98113100-9, 85143000-3
CPV kódok által meghatározott polgári védelmi és veszélymegelőzési szolgáltatás, kivéve a  betegszállítási
mentőszolgáltatás;
i) vasúti vagy földalatti közösségi személyszállítási szolgáltatások;
j) a 79341400-0, a 92111230-3 és a 92111240-6 CPV kódok által meghatározott politikai kampányszolgáltatás,
amelyet valamely politikai párt választási kampánnyal összefüggésben rendel meg;
k) ha a  szolgáltatást az  5.  § (1)  bekezdése szerinti ajánlatkérő vagy az  említett ajánlatkérők társulása
jogszabályban vagy hatósági határozatban – az  EUMSZ-szel összhangban – meghatározott kizárólagos jog
alapján nyújtja;
l) a 73000000-2-tól 73120000-9-ig tartó, valamint a 73300000-5, a 73420000-2 és a 73430000-5 CPV kódok által
meghatározott kutatási és fejlesztési szolgáltatásra, kivéve, ha annak eredményét kizárólag az  ajánlatkérő
hasznosítja tevékenysége során, és az ellenszolgáltatást teljes mértékben az ajánlatkérő szerv teljesíti.
(9) E  törvényt nem kell alkalmazni a  6.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott szolgáltatást nyújtó szervezet
következő tevékenységek célját szolgáló beszerzései vonatkozásában:
a) elektronikus postával összefüggő és teljes mértékben elektronikus úton nyújtott hozzáadott-értékű
szolgáltatások (beleértve kódolt dokumentumok elektronikus úton történő biztonságos továbbítását,
a címkezelési szolgáltatásokat és ajánlott elektronikus levelek továbbítását),
b) a  66100000-1-től 66720000-3-ig terjedő CPV kódok által meghatározott és az  értékpapírok és egyéb
pénzügyi eszközök kibocsátásával, vételével, eladásával vagy átruházásával kapcsolatos pénzügyi
szolgáltatás, a  pénzügyi eszközök piacairól, a  85/611/EGK és a  93/6/EGK tanácsi irányelv, és a  2000/12/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a  93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében, valamint
az  Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az  európai stabilizációs mechanizmus segítségével végrehajtott
műveletek, beleértve a postai pénzesutalványokat és a postai elszámolási számlákról történő átutalásokat,
c) bélyeggyűjtői szolgáltatások vagy
d) logisztikai szolgáltatások (a fizikai kézbesítést, illetve a  raktározást egyéb, nem postai funkciókkal vegyítő
szolgáltatások).
 (10) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti beszerzés során az ajánlatkérő jogosult a bűnügyi személyes adatok kezelésére.
Közszolgáltató ajánlatkérők esetében alkalmazandó további kivételek 10. § (1) E  törvényt a  közszolgáltató ajánlatkérőnek a  9.  §-ban foglalt eseteken túl nem kell alkalmaznia a  10–13.  §-ban
meghatározott esetekben.
(2) A  közszolgáltató ajánlatkérőnek e  törvényt nem kell alkalmaznia az  olyan közszolgáltatói szerződésre, amelyet
harmadik fél részére történő viszonteladás vagy bérbeadás céljából köt, feltéve, hogy az  ajánlatkérő nem
rendelkezik különleges vagy kizárólagos joggal a  szerződés tárgyának eladására vagy bérbeadására, és arra más
szervezetek az ajánlatkérővel azonos feltételek mellett szerezhetnek jogosultságot.
(3) A  7.  § szerinti közszolgáltató ajánlatkérőnek e  törvényt nem kell alkalmaznia arra a  szerződésre, amely e  törvény
szerinti közszolgáltató tevékenysége folytatásától eltérő célra irányul, vagy az  ajánlatkérő közszolgáltató
tevékenységének az Európai Unión kívüli állam területén történő folytatásával függ össze, ha az nem jár az Európai
Unión belüli hálózat vagy földrajzi terület fizikai használatával.
(4) Az  ajánlatkérő az  Európai Bizottság kérésére köteles – a  Közbeszerzési Hatóságon keresztül – tájékoztatást adni
azokról a  tevékenységekről, illetve áru- vagy tevékenységcsoportokról, amelyek a  (2)–(3)  bekezdésben foglalt
kivételi körbe tartoznak.
11. § E törvényt nem kell alkalmazni
a) az ivóvízzel kapcsolatos, 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti közszolgáltató tevékenységet folytató ajánlatkérő
vízbeszerzésére;
b) gáz- és hőenergiával, valamint villamos energiával kapcsolatos, 6.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
közszolgáltató tevékenységet folytató ajánlatkérő energiabeszerzésére vagy energiatermeléshez szükséges
tüzelőanyag beszerzésére;
c) kőolaj vagy földgáz kitermelésével kapcsolatos, 6. § (1) bekezdés d) pont db) alpontja szerinti közszolgáltató
tevékenységet folytató ajánlatkérő energiabeszerzésére vagy energiatermeléshez szükséges tüzelőanyag
beszerzésére;
d) szén vagy más tüzelőanyag feltárásával és kitermelésével kapcsolatos, 6. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontja
szerinti közszolgáltató tevékenységet folytató ajánlatkérő energiabeszerzésére vagy energiatermeléshez
szükséges tüzelőanyag beszerzésére.
12. § (1) E törvényt nem kell alkalmazni
a) a kapcsolt vállalkozással megkötött közszolgáltatói szerződésre,
b) a kizárólag közszolgáltató ajánlatkérők részvételével, e törvény szerinti közszolgáltató tevékenység folytatása
céljából létrehozott közös vállalkozás által ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikének kapcsolt
vállalkozásával megkötött közszolgáltatói szerződésre,
feltéve, hogy az  Európai Unión belüli árubeszerzések, szolgáltatások, vagy építési beruházások terén az  a) vagy
a  b)  pont szerinti szervezet előző háromévi átlagos összárbevételének legalább 80%-a a  vele az  a)  pont szerinti
viszonyban álló más szervezettel vagy a  közszolgáltató ajánlatkérővel folytatott gazdasági tevékenységből
származott.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti, a közszolgáltató ajánlatkérővel szerződést kötő szervezet létrehozásának vagy
tevékenysége megkezdésének időpontja miatt nem áll rendelkezésre az  előző három évre vonatkozó árbevételi
adat, elegendő, ha e szervezet – elsősorban hiteles üzleti tervének bemutatásával – valószínűsíti az (1) bekezdésben
meghatározott árbevételi adatokat.
(3) Ha a  közszolgáltató ajánlatkérővel az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti viszonyban álló több szervezet nyújt azonos
vagy hasonló szolgáltatást, szállít azonos vagy hasonló árut, illetve teljesít azonos vagy hasonló építési beruházást
a  közszolgáltató ajánlatkérő részére, e  szervezetek által teljesített szolgáltatásból, árubeszerzésből vagy építési
beruházásból származó teljes árbevételt kell figyelembe venni.
(4) Ha a közszolgáltató ajánlatkérővel az (1) bekezdés szerinti viszonyban álló szervezet nem minősül e törvény szerinti
ajánlatkérőnek és e  szervezet az  ajánlatkérővel kötendő szerződés teljesítéséhez 25%-ot meghaladó mértékben
harmadik – e §-ban meghatározott alanyi körön kívül eső – szervezetet kíván igénybe venni, az (1) bekezdés szerinti
kivétel csak akkor alkalmazható, ha az ajánlatkérővel az (1) bekezdés szerinti viszonyban álló szervezet e harmadik
szervezet kiválasztására az  5.  § (4)  bekezdése alapján közbeszerzési eljárást folytat le. Az  (1)  bekezdés szerinti
kivétel alkalmazása csak akkor kötött az  előbbi feltételhez, ha a  kivétel alkalmazásának hiányában az  ajánlatkérő
beszerzésére egyébként közbeszerzési eljárást kellene lefolytatni.
(5) E törvényt nem kell alkalmazni továbbá
a) a kizárólag közszolgáltató ajánlatkérők részvételével, e törvény szerinti közszolgáltató tevékenység folytatása
céljából létrehozott közös vállalkozás által ezen közszolgáltató ajánlatkérők valamelyikével kötendő
közszolgáltatói szerződésére,
b) a közszolgáltató ajánlatkérő olyan közös vállalkozással kötendő közszolgáltatói szerződésére, amelynek maga
is tagja,
feltéve, hogy a  közös vállalkozást azért hozták létre, hogy az  adott tevékenységet legalább három éven keresztül
végezze, és a  létesítő okirata kiköti, hogy a  közös vállalkozást létrehozó közszolgáltató ajánlatkérők legalább
ugyanennyi ideig a közös vállalkozás tagjai maradnak.
(6) Az  ajánlatkérő az  Európai Bizottság kérésére köteles az  (1)–(5)  bekezdés alkalmazásával kapcsolatban
–  a  Közbeszerzési Hatóságon keresztül – tájékoztatást adni a  vele szerződést kötő szervezet nevéről, az  adott
szerződés típusáról és értékéről, valamint minden olyan körülményről, bizonyítékról, amelyet az  Európai
Bizottság szükségesnek tart annak megállapításához, hogy a szerződő felek közötti viszony megfelel-e az e §-ban
foglaltaknak.
13. § (1) E  törvényt nem kell alkalmazni a  közszolgáltatói szerződés megkötésére, ha a  2014/25/EU irányelv 34–35.  cikke
szerinti eljárásban az  Európai Bizottság megállapította, hogy az  érintett közszolgáltató tevékenységet valódi
versenyfeltételek mellett végzik olyan piacon, amelyre a  belépés nem korlátozott, vagy az  Európai Bizottság
e kérdésben a nyitva álló határidőn belül nem hozott döntést.
(2) Az  Európai Bizottság eljárása tekintetében a  2014/25/EU irányelv 35.  cikke, IV.  melléklete, valamint a  vízügyi,
energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló
2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30.  cikke szerinti eljárás alkalmazásának részletes szabályairól
szóló, 2005. január 7-i 2005/15/EK európai bizottsági határozat irányadó. Az  Európai Bizottság eljárásának
kezdeményezése és a  kérelem megküldése módjáról külön jogszabály rendelkezik. A  külön jogszabály szerinti,
az adott tevékenység versenyfeltételek mellett történő végzésével összefüggő minden lényeges tényre vonatkozó
tájékoztatás megadásával kapcsolatos feladatokat a Gazdasági Versenyhivatal látja el.
Koncessziók esetében alkalmazandó további kivételek 14. § (1) E  törvényt építési vagy szolgáltatási koncesszió megkötésére a  9.  §-ban foglalt eseteken túl nem kell alkalmazni
az  e  §-ban meghatározott esetekben. Az  építési vagy szolgáltatási koncesszió közszolgáltató ajánlatkérő általi
beszerzésére a 10–13. §-ban foglalt kivételek is alkalmazandóak.
(2) E törvényt – építési vagy szolgáltatási koncesszió esetén – nem kell alkalmazni
a) ha a  közszolgáltató ajánlatkérő által kötött szerződés egy Európai Unión kívüli államban folytatandó olyan
tevékenységre irányul, amely nem jár együtt az  Európai Unión belüli hálózat vagy földrajzi terület fizikai
használatával;
b) a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában, valamint a  6.  § (2)  bekezdésében meghatározott tevékenységre irányuló
szerződés megkötésére.
(3) E törvényt – szolgáltatási koncesszió esetén – nem kell alkalmazni az alábbi esetekben:
a) ha a  6.  § (1)  bekezdés b)–e)  pontja szerinti szolgáltatást valamely gazdasági szereplő jogszabályban vagy
hatósági határozatban – az EUMSZ-szel összhangban – meghatározott kizárólagos jog alapján nyújtja, azzal,
hogy a szerződés megkötéséről – amennyiben a vonatkozó ágazati jogszabály a szerződéskötés más módon
történő közzétételéről nem rendelkezik – a külön jogszabályban meghatározott hirdetményt kell közzétenni;
b) a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény szerinti közúti és vasúti személyszállítási közszolgáltatásra
vonatkozó szerződés megkötése;
c) az  1008/2008/EK irányelv szerinti működési engedély alapján végzett légiközlekedési szolgáltatásra
vonatkozó szerződés megkötése;
d) a  92351100-7 CPV kód által meghatározott lottózói szolgáltatás (lottójáték) szervezésére vonatkozó
szerződés jogszabályban vagy hatósági határozatban – az  EUMSZ-szel összhangban – meghatározott
kizárólagos jog alapján történő megkötése.
(4) A  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti különleges vagy kizárólagos jog alapításáról – a  Közbeszerzési Hatóságon
keresztül – harminc napon belül tájékoztatni kell az Európai Bizottságot.
(5) A  (3)  bekezdés d)  pontja szerinti különleges vagy kizárólagos jog alapítását az  Európai Unió Hivatalos Lapjában
közzé kell tenni.
A közbeszerzési értékhatárok 15. § (1) A közbeszerzési és koncessziós beszerzési eljárások értékhatára:
a) európai uniós jogi aktusban meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési értékhatárok
(a továbbiakban: uniós értékhatárok);
b) a  központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott közbeszerzési és koncessziós beszerzési
értékhatárok (a továbbiakban: nemzeti értékhatárok).
 (2) Az uniós értékhatárokat időszakonként az Európai Bizottság állapítja meg és teszi közzé az Európai Unió Hivatalos
Lapjában.
 (3) Az  egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó nemzeti értékhatárokat a  központi költségvetésről szóló
törvényben évente kell meghatározni. Az egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó – (2) bekezdés szerinti
európai uniós jogi aktusban meghatározott – uniós értékhatárokat a mindenkori költségvetési törvényben évente
rögzíteni kell.
(4) A 3. mellékletben meghatározott szociális és egyéb szolgáltatások esetében a szolgáltatási koncessziókra vonatkozó
nemzeti értékhatár nem kerül meghatározásra, az  ajánlatkérőknek az  uniós értékhatárt elérő vagy meghaladó
értékű szolgáltatási koncesszió esetében kell e törvény szerint eljárnia.
(5) A  Közbeszerzési Hatóság az  egyes beszerzési tárgyak esetében alkalmazandó uniós értékhatárokat, valamint
nemzeti értékhatárokat minden év elején közzéteszi honlapján. Ennek során az  uniós értékhatárok forintban
meghatározott összegét az  Európai Bizottságnak az  uniós értékhatárok nemzeti valutákban meghatározott
összegére vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményének megfelelően kell feltüntetni.
A közbeszerzés becsült értéke 16. § (1) A  közbeszerzés becsült értékén a  közbeszerzés megkezdésekor annak tárgyáért az  adott piacon általában kért
vagy kínált – általános forgalmi adó nélkül számított, a  17–20.  §-ban foglaltakra tekintettel megállapított  –
teljes ellenszolgáltatást kell érteni. Opcionális részt tartalmazó ajánlatkérés esetén a  teljes ellenszolgáltatásba
az opcionális rész értékét is bele kell érteni.
(2) A közbeszerzés becsült értékébe be kell számítani az ajánlatkérő által a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők
részére fizetendő díjat vagy egyéb kifizetést (jutalékot) is, ha az ajánlatkérő teljesít ilyen jellegű fizetést.
(3) Ha az  ajánlatkérő lehetővé teszi a  részekre történő ajánlattételt, a  közbeszerzés becsült értékébe minden rész
értékét be kell számítani.
(4) Ha az ajánlatkérő szervezet több különálló működési vagy szervezeti egységből (a továbbiakban: működési egység)
áll, a  közbeszerzés – 19.  § (3)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével megállapított – becsült értékének
meghatározása során valamennyi működési egység beszerzési igényét együttesen kell figyelembe venni, kivéve, ha
egy különálló működési egység saját gazdasági szervezettel és működési költségvetése felett önálló rendelkezési
joggal bír. Ez utóbbi esetben a közbeszerzés becsült értékét az érintett különálló működési egység szintjén is meg
lehet határozni.
(5) A Közbeszerzési Hatóság a becsült érték meghatározásának egyes módszereiről, illetve a módszer megválasztásának
szempontjairól útmutatót ad ki.
17. § (1) Az árubeszerzés becsült értéke olyan szerződés esetében, amelynek tárgya dolog használatára vagy hasznosítására
vonatkozó jog megszerzése:
a) egy évre vagy annál rövidebb határozott időre kötött szerződés esetén a  szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás; az  egy évnél hosszabb határozott időre kötött szerződés esetén a  szerződés időtartama
alatti ellenszolgáltatás, beleértve a becsült maradványértéket is;
b) határozatlan időre kötött szerződés esetén vagy ha a  szerződés megszűnésének időpontja az  eljárás
megindításakor pontosan nem határozható meg, a havi ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
(2) Az  árubeszerzés vagy a  szolgáltatás becsült értéke a  rendszeresen vagy az  időszakonként visszatérően kötött
szerződés esetében:
a) az  előző naptári év során kötött azonos tárgyú szerződés vagy szerződések szerinti tényleges
ellenszolgáltatás, módosítva a következő naptári év alatt várható mennyiségi és értékbeli változással, vagy
b) az első teljesítést követő, a következő tizenkét hónap alatti vagy a tizenkét hónapnál hosszabb időre kötött
szerződés vagy szerződések időtartama alatti becsült ellenszolgáltatás.
 (3) A szolgáltatás becsült értéke olyan szerződés esetében, amely nem tartalmazza a teljes díjat:
a) határozott időre, négy évre vagy annál rövidebb időre kötendő szerződés esetén a  szerződés időtartama
alatti ellenszolgáltatás;
b) határozatlan időre kötött szerződés vagy négy évnél hosszabb időre kötendő szerződés esetén a  havi
ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
(4) A szolgáltatás becsült értékének megállapításakor az alábbi szolgáltatások esetében a következőket kell figyelembe
venni:
a) biztosítási szerződés esetében a fizetendő biztosítási díjat és egyéb ellenszolgáltatásokat;
b) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatás esetében a díjat, a jutalékot, a kamatot és egyéb ellenszolgáltatásokat;
c) a  tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében a  fizetendő díjat vagy jutalékot és egyéb
ellenszolgáltatásokat.
 (5) Az építési beruházás becsült értékének megállapításakor a teljes – műszaki és gazdasági szempontból funkcionális
egységet képező – építési beruházásért járó ellenértéket kell figyelembe venni. Az  építési beruházás becsült
értékébe be kell számítani a  megvalósításához szükséges, az  ajánlatkérő által rendelkezésre bocsátott áruk és
szolgáltatások becsült értékét is.
18. § (1) A  keretmegállapodás becsült értéke a  keretmegállapodás alapján annak időtartama alatt kötendő szerződések
becsült legmagasabb összértéke.
(2) Dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén a közbeszerzés becsült értéke a dinamikus beszerzési rendszer
alapján az annak időtartama alatt kötendő szerződések becsült legmagasabb összértéke.
(3) Az  innovációs partnerség becsült értéke a  tervezett partnerség valamennyi szakasza során megvalósítandó
kutatási és fejlesztési tevékenységek, valamint a  tervezett partnerség végén kifejlesztendő és beszerzendő áruk,
szolgáltatások vagy építési beruházások becsült legmagasabb összértéke.
(4) A tervpályázat becsült értékébe be kell számítani:
a) a pályázóknak fizetendő díjat vagy egyéb kifizetést (jutalékot) és egyéb ellenszolgáltatást, valamint
b) annak a  szolgáltatásnak a  becsült értékét, amelynek megrendelésére a  tervpályázati eljárást követő, 98.  §
(5)  bekezdése szerinti hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos közbeszerzési eljárásban kell a  nyertessel
vagy – a bírálóbizottság ajánlása alapján – a nyertesek (díjazottak) valamelyikével szerződést kötni, kivéve, ha
az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő (kiíró) kizárja az ilyen szerződés megkötését.
19. § (1) Tilos a becsült érték meghatározásának módszerét e törvény megkerülése céljával megválasztani.
 (2) Tilos a közbeszerzést oly módon részekre bontani, amely e törvény vagy e törvény szerinti uniós értékhatárt elérő
vagy meghaladó becsült értékű beszerzésekre vonatkozó szabályai alkalmazásának megkerülésére vezet.
 (3) Ha egy építési beruházás vagy ugyanazon közvetlen cél megvalósítására irányuló szolgáltatásmegrendelés, illetve
azonos vagy hasonló felhasználásra szánt áruk beszerzése részekre bontva, több szerződés útján valósul meg,
a  közbeszerzés becsült értékének meghatározásához az  összes rész értékét figyelembe kell venni. Szolgáltatás
megrendelése esetében az ugyanazon közvetlen célra irányultság vizsgálatakor az egyes szolgáltatások műszaki és
gazdasági funkcionális egységét kell alapul venni.
(4) Ha a  közbeszerzés (3)  bekezdés szerint megállapított becsült értéke eléri vagy meghaladja az  e  törvény szerinti
uniós értékhatárokat, a  (3)  bekezdéstől eltérően a  Harmadik Rész szerinti eljárás alkalmazható olyan szerződések
megkötésére, amelyek
a) önmagában vett becsült értéke szolgáltatás megrendelése és árubeszerzés esetében 23  455  200  forintnál,
építési beruházások esetében pedig 293 190 000 forintnál kevesebb, és
b) a leválasztott részek összértéke nem haladja meg a (3) bekezdés alkalmazásával megállapított teljes becsült
érték 20%-át.
 (5) A (4) bekezdés szerinti esetben a 111. § szerinti kivételek nem alkalmazhatók.
 (6) A  (2)  bekezdést a  külképviseletek számára történő beszerzéskor külképviseletenként, a  szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter által fenntartott szakképzési centrumok esetében tagintézményenként,
az  országgyűlési képviselőcsoportok törvény alapján biztosított működési és ellátási kerete terhére lefolytatandó
beszerzésekkor képviselőcsoportonként és keretenként, az  ügyészségről szóló 2011.  évi CLXIII.  törvény 8.  §
(1)  bekezdés a)–c)  pontjában, valamint 10.  § (1)  bekezdésében említett szervek esetében pedig a  részükre
jóváhagyott részelőirányzatok terhére megvalósítandó beszerzések vonatkozásában külön kell alkalmazni.
A koncesszió becsült értéke 20. § (1) Az  építési vagy szolgáltatási koncesszió becsült értéke a  közbeszerzés megkezdésekor a  koncessziós
jogosult által a  szerződés időtartama alatt várható, a  koncesszió tárgyát képező építési beruházásból, illetve
szolgáltatásmegrendelésből, valamint az  ezekhez kapcsolódó árubeszerzésekből származó teljes – általános
forgalmi adó nélkül számított – árbevétel.
(2) Az  építési vagy szolgáltatási koncesszió becsült értékének megállapításakor az  (1)  bekezdésben foglaltak mellett
figyelembe kell venni különösen a következőket:
a) opcionális részt tartalmazó ajánlatkérés esetén az opcionális rész értéke;
b) a koncesszió tárgyát képező építmények használói vagy a szolgáltatások igénybe vevői által fizettet díjakból
és bírságokból származó bevétel, ide nem értve az ajánlatkérő nevében beszedett díjat és bírságot;
c) az  ajánlatkérő által a  koncessziós jogosult részére teljesített pénzbeli ellenszolgáltatás, illetve a  részére
bármilyen formában biztosított pénzügyi előny, ideértve a közszolgáltatási kötelezettség ellátásáért fizetett
díjazást és a közberuházási támogatást is;
d) harmadik személy által a  koncesszió teljesítésével kapcsolatban a  koncessziós jogosult részére nyújtott
támogatás, illetve a részére bármilyen formában biztosított pénzügyi előny;
e) a koncesszió részét képező bármilyen eszköz értékesítéséből származó jövedelem;
f ) a koncesszió teljesítéséhez szükséges, az ajánlatkérő által rendelkezésre bocsátott áru és szolgáltatás értéke;
g) a részvételre jelentkezők vagy az ajánlattevők részére fizetendő jutalék vagy egyéb kifizetés.
(2) Az  építési vagy szolgáltatási koncesszió becsült értékének meghatározása során a  19.  § (1)–(3)  bekezdését
megfelelően kell alkalmazni.
(3) Az  építési vagy szolgáltatási koncesszió becsült értékének meghatározására vonatkozó objektív módszert
a közbeszerzési dokumentumokban ismertetni kell.
Az alkalmazandó eljárásrend 21. § (1) Az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárásokra a Második Részt, az ezek alatti és
egyben a  nemzeti értékhatárokat elérő értékű közbeszerzési eljárásokra a  Harmadik Részt alkalmazva kell eljárni,
kivéve, ha e törvény másként rendelkezik.
(2) A  3.  melléklet szerinti szociális és egyéb szolgáltatások igénybevételére irányuló közbeszerzési eljárások esetében
– ide nem értve a koncessziós beszerzési eljárásokat – a Harmadik Részt alkalmazva kell eljárni.
(3) A koncessziós beszerzési eljárások esetében a Negyedik Részt alkalmazva kell eljárni.
 (4) A  közszolgáltatói szerződés megkötésére irányuló közbeszerzési eljárás sajátos, e  törvénytől eltérő szabályait
külön jogszabály határozza meg. E  törvényt a  közszolgáltatói szerződés megkötésére irányuló közbeszerzési
eljárás során a külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A 6. § szerinti ajánlatkérő a közszolgáltató
tevékenységének biztosítása céljától eltérő célból lefolytatott beszerzése során e törvény általános szabályai szerint
jár el.
(5) A  – főként a  település- és területrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén alkalmazható  –
tervpályázati eljárásra vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg.
(6) Az  5.  § (3)  bekezdése szerinti ajánlatkérő a  Harmadik részt alkalmazva köteles eljárni, kivéve, ha ajánlatkérői
minősége az  5.  § (2)  bekezdése alapján is megállapítható. Ez  utóbbi esetben az  alkalmazandó eljárásrendet
az (1) bekezdés alkalmazásával kell megállapítani.
Vegyes beszerzések 22. § (1) Ha a  közbeszerzés többféle, a  8.  § (2)–(4)  bekezdései szerinti beszerzési tárgyat foglal magában, a  közbeszerzési
eljárásra a beszerzés fő tárgya szerinti szabályokat kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában, ha a közbeszerzés tárgya olyan összetett szolgáltatás, amely a 3. melléklet szerinti
szociális és egyéb szolgáltatást, valamint ezektől eltérő további szolgáltatást is magában foglal, vagy a közbeszerzés
tárgya szolgáltatást és árubeszerzést is magában foglal, a  beszerzés fő tárgyát a  legmagasabb értékű beszerzési
tárgy jelenti.
(3) Ha a  közbeszerzés építési és szolgáltatási koncessziót vagy többféle szolgáltatásra vonatkozó koncessziót foglal
vegyesen magában, a koncessziós beszerzési eljárásra a beszerzés fő tárgya szerinti szabályokat kell alkalmazni.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásában, ha a szolgáltatási koncesszió a 3. melléklet szerinti szociális és egyéb szolgáltatást,
valamint ezektől eltérő további szolgáltatást is magában foglal, a  beszerzés fő tárgyát a  magasabb értékű
szolgáltatás jelenti.
(5) Ha a  közszolgáltató ajánlatkérő által kötött szerződés az  ajánlatkérő valamely e  törvény szerinti közszolgáltató
tevékenységének folytatása és egyben azon kívüli tevékenységének folytatása céljából is szükséges, az ajánlatkérő
dönthet úgy, hogy
a) a  beszerzés egyes elemeire külön szerződéseket köt, ilyenkor az  egyes szerződések megkötésére az  adott
szerződésre irányadó szabályokat kell alkalmazni, vagy
b) egy szerződést köt, amely esetben a szerződés elsődleges célját jelentő tevékenységre irányadó szabályokat
kell a szerződés megkötésére alkalmazni.
Az e bekezdés szerinti választás nem irányulhat e törvény alkalmazásának mellőzésére.
(6) Ha az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben nem állapítható meg, hogy a  közbeszerzés elsődlegesen mely
tevékenység ellátásához szükséges
a) a  közbeszerzési eljárás e  törvény szerinti általános eljárási szabályait (Második vagy Harmadik Rész) kell
alkalmazni, ha a közbeszerzési szerződés valamely része a Második vagy Harmadik Rész hatálya alá tartozik,
más része esetében pedig a 21. § (4) bekezdés szerinti külön jogszabály lenne alkalmazandó;
b) a közszolgáltató ajánlatkérő a 21. § (4) bekezdése szerinti külön jogszabály alkalmazásával köteles eljárni, ha
a beszerzés valamely része esetében a 21. § (4) bekezdése szerinti külön jogszabályt kell alkalmazni, azonban
a szerződésnek a közszolgáltató tevékenységének folytatásától eltérő célra irányuló részére a Negyedik Rész
lenne alkalmazandó;
c) a közszolgáltató ajánlatkérő a 21. § (4) bekezdése szerinti külön jogszabály alkalmazásával köteles eljárni, ha
a szerződés valamely része esetében a 21. § (4) bekezdése szerinti külön jogszabály alkalmazandó, azonban
a szerződésnek az ajánlatkérő közszolgáltató tevékenységének folytatásától eltérő célra irányuló része nem
tartozik e törvény hatálya alá;
d) építési vagy szolgáltatási koncesszió esetén a  Negyedik Részt az  5.  § (1)  bekezdése szerinti – nem
közszolgáltató ajánlatkérőként eljáró – ajánlatkérőkre vonatkozó szabályok szerint kell alkalmazni, ha
a koncesszió valamely része tekintetében a közszolgáltató ajánlatkérőkre, valamely része tekintetében pedig
az 5. § (1) bekezdés szerinti – nem közszolgáltató ajánlatkérőként eljáró – ajánlatkérőkre vonatkozó szabályok
lennének alkalmazandóak;
e) a  közbeszerzési eljárás e  törvény szerinti általános eljárási szabályait (Második vagy Harmadik Rész) kell
alkalmazni, ha a  szerződésnek az  ajánlatkérő közszolgáltató tevékenységének folytatását szolgáló részére
a  Negyedik Rész, a  szerződésnek az  ajánlatkérő közszolgáltató tevékenységének folytatásától eltérő célra
irányuló részére a Második vagy Harmadik Rész lenne alkalmazandó;
f ) a  Negyedik Részben foglalt szabályok szerint kell eljárni, ha a  szerződésnek a  közszolgáltató ajánlatkérő
közszolgáltató tevékenységének folytatását szolgáló részére a  Negyedik Része lenne alkalmazandó, míg
a szerződésnek az ajánlatkérő közszolgáltató tevékenységének folytatásától eltérő célra irányuló része nem
tartozik e törvény hatálya alá.
(7) A 22–24. § alkalmazásában közbeszerzési eljárás alatt a koncessziós beszerzési eljárás nem értendő.
23. § (1) E § rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha – a 22. §-ban foglalt eseteken kívül – egy beszerzés különböző elemeire
eltérő jogi szabályozás vonatkozik – akár olyan módon, hogy e  törvény alapján eltérő szabályok alkalmazandóak,
akár olyan módon, hogy a  beszerzés részben nem tartozik e  törvény hatálya alá. A  közszolgáltató ajánlatkérők
esetében e  § rendelkezései akkor alkalmazandóak, ha a  beszerzés eltérő jogi szabályozás alá tartozó elemei
egyaránt az ajánlatkérő közszolgáltató tevékenysége folytatásának célját szolgálják.
(2) Ha a  beszerzés különböző elemei objektíve nem szétválaszthatóak, és szükségszerűen egy szerződés tárgyát
képezik, a szerződés megkötésére alkalmazandó szabályokat a beszerzés fő tárgya határozza meg.
(3) A  (2)  bekezdés alkalmazásában szolgáltatási koncessziós elemeket és árubeszerzést magában foglaló szerződés
esetében a  beszerzés fő tárgyát az  alapján kell meghatározni, hogy a  szolgáltatási és árubeszerzési elemek közül
melyiknek magasabb a becsült értéke.
(4) Ha a  beszerzés különböző elemei objektíve szétválaszthatóak, és az  ajánlatkérő a  beszerzés egyes elemeire külön
szerződéseket köt, az  egyes szerződések megkötésére az  adott szerződés tárgyának megfelelő szabályokat kell
alkalmazni.
(5) Ha az  ajánlatkérő objektíve szétválasztható elemekből álló beszerzésre egy szerződést köt, az  alkalmazandó
szabályokat a (6)–(8) bekezdés alapján kell meghatározni.
(6) Ha a  szerződés közbeszerzési szerződés és e  törvény alkalmazása alól kivételt képező szerződés elemeit foglalja
magában, a  szerződés megkötésére a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, függetlenül
attól, hogy az  e  törvény alkalmazása alól kivételt képező szerződéses elemek értéke hogyan aránylik a  teljes
szerződés értékéhez.
(7) Ha a szerződés közbeszerzési szerződés, valamint építési, illetve szolgáltatási koncesszió elemeit foglalja magában,
a szerződés megkötésére közbeszerzési eljárást kell lefolytatni, amennyiben a közbeszerzési szerződési rész értéke
önmagában eléri a rá irányadó közbeszerzési értékhatárt.
(8) Ha a  szerződés építési vagy szolgáltatási koncesszió és e  törvény alkalmazása alól kivételt képező szerződés
elemeit foglalja magában, a  szerződés megkötésére a  koncessziós beszerzési eljárásra vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni, függetlenül attól, hogy az e törvény alkalmazása alól kivételt képező szerződéses elemek értéke hogyan
aránylik a teljes szerződés értékéhez.
24. § (1) A 22. § (5) bekezdésében és a 23. §-ban foglalt szabályoktól eltérően e § rendelkezéseit kell alkalmazni, amennyiben
a beszerzés részben e törvény hatálya alá tartozó, részben e törvény hatálya alá a 9. § (1) bekezdés a) pontja vagy
b) pont ba) alpontja alapján nem tartozó elemekből áll.
(2) Ha a  beszerzés különböző elemei objektíve nem szétválaszthatóak, és szükségszerűen egy szerződés tárgyát
képezik, a szerződés megkötésére
a) ha a  szerződés a  9.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja hatálya alá tartozó szerződési elemet tartalmaz,
e  törvényt – a  9.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt felmentés rendelkezésre állása esetén – nem kell
alkalmazni;
b) ha a szerződés a 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szerződési elemet tartalmaz – és egyúttal nem áll fenn
az a) pont szerinti eset – a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény alkalmazandó.
(3) Ha a  beszerzés különböző elemei objektíve szétválaszthatóak, és az  ajánlatkérő a  beszerzés egyes elemeire külön
szerződéseket köt, az  egyes szerződések megkötésére az  adott szerződés tárgyának megfelelő szabályokat kell
alkalmazni.
(4) Ha az ajánlatkérő objektíve szétválasztható elemekből álló beszerzésre egy szerződést köt
a) ha a  szerződés a  9.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja hatálya alá tartozó szerződési elemet tartalmaz,
e  törvényt – a  9.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt felmentés rendelkezésre állása esetén – nem kell
alkalmazni, amennyiben a  beszerzés egyetlen szerződés kötésével való megvalósítása objektív okból
indokolt;
b) ha a  szerződés a  9.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti szerződési elemet tartalmaz – és egyúttal nem áll
fenn az  a)  pont szerinti eset – a  védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény alkalmazandó,
amennyiben a beszerzés egyetlen szerződés kötésével való megvalósítása objektív okból indokolt.
(5) Az  ajánlatkérő egyetlen szerződés megkötésére vonatkozó döntése nem irányulhat e  törvény vagy a  védelmi és
biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény alkalmazásának mellőzésére.
IV. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ALANYAIRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
Összeférhetetlenség 25. § (1) Az  ajánlatkérő köteles minden szükséges intézkedést megtenni annak érdekében, hogy elkerülje
az összeférhetetlenséget és a verseny tisztaságának sérelmét eredményező helyzetek kialakulását.
(2) Összeférhetetlen és nem vehet részt az  eljárás előkészítésében és lefolytatásában az  ajánlatkérő nevében olyan
személy vagy szervezet, amely funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlására bármely okból, így különösen
gazdasági vagy más érdek vagy az eljárásban részt vevő gazdasági szereplővel fennálló más közös érdek miatt nem
képes.
(3) Összeférhetetlen és nem vehet részt az eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy
az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetként
a) az ajánlatkérő által az eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos tevékenységbe bevont személy vagy
szervezet,
b) az a szervezet, amelynek ba) vezető tisztségviselőjét vagy felügyelőbizottságának tagját,
bb) tulajdonosát,
bc) a  ba)–bb)  pont szerinti személy Ptk. 8:1.  § (1)  bekezdés 1.  pontja szerinti közeli hozzátartozóját
az ajánlatkérő az eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos tevékenységbe bevonta,
ha közreműködése az eljárásban a verseny tisztaságának sérelmét eredményezheti.
(4) A  (3)  bekezdésben foglaltak mellett – a  nyilvánosan működő részvénytársaság kivételével – összeférhetetlen és
nem vehet részt az  eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy az  alkalmasság
igazolásában részt vevő szervezetként
a) a köztársasági elnök,
b) a miniszterelnök,
c) a miniszterelnök-helyettes,
d) az Országgyűlés elnöke vagy alelnöke,
e) a miniszter,
f ) a Kúria elnöke,
g) a legfőbb ügyész,
h) az Alkotmánybíróság elnöke,
i) az Állami Számvevőszék elnöke,
j) a Közbeszerzési Hatóság elnöke,
k) a Gazdasági Versenyhivatal elnöke,
l) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke, vagy
m) a Központi Statisztikai Hivatal elnöke
tulajdonában, vagy az  a)–m)  pont szerinti személy Ptk. 8:1.  § (1)  bekezdés 2.  pontja szerinti hozzátartozója
tulajdonában álló szervezet.
(5) Az  ajánlatkérő köteles felhívni az  eljárás előkészítésébe bevont személy vagy szervezet figyelmét arra, ha
a  (3)–(4)  bekezdés alapján – különösen az  általa megszerzett többlet-információkra tekintettel – a  közbeszerzési
eljárásban történő részvétele összeférhetetlenséget eredményezne.
(6) Az  ajánlatkérő nevében eljáró és az  ajánlatkérő által az  eljárással vagy annak előkészítésével kapcsolatos
tevékenységbe bevont személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben fennáll-e az e §
szerinti összeférhetetlenség.
(7) A  (3)  bekezdés alkalmazásában nem eredményezi a  verseny tisztaságának sérelmét és nem összeférhetetlen
az olyan személy (szervezet) részvétele az eljárásban,
a) akitől, illetve amelytől az  ajánlatkérő az  adott közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet-, piacfelmérés, illetve
a  közbeszerzés becsült értékének felmérése érdekében a  közbeszerzés megkezdése időpontjának
megjelölése nélkül, kizárólag a felmérés érdekében szükséges adatokat közölve kért tájékoztatást,
b) aki, illetve amely az ajánlatkérő által folytatott előzetes piaci konzultációban [28. § (4) bekezdés] vett részt,
c) akitől, illetve amelytől az  ajánlatkérő a  támogatásra irányuló igény (pályázat) benyújtásához szükséges
árajánlatot kapott,
feltéve, hogy az  a), b) vagy a  c)  pont alkalmazása kapcsán az  ajánlatkérő nem közölt vele a  közbeszerzési eljárás
során az  összes ajánlattevő vagy részvételre jelentkező részére rendelkezésre bocsátott adatok körét meghaladó
információt.
(8) Az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  eljárásból e  § alapján csak akkor zárható ki, ha közbeszerzési
eljárásban részt vevő gazdasági szereplők esélyegyenlősége más módon nem biztosítható. A kizárást megelőzően
az ajánlatkérő – hiánypótlás vagy felvilágosítás kérés útján – köteles biztosítani annak lehetőségét, hogy az érintett
gazdasági szereplő bizonyítsa, hogy a  közbeszerzési eljárás előkészítésében való részvétele az  esélyegyenlőséget
és a  verseny tisztaságát nem sérti, vagy az  összeférhetetlenségi helyzetet más módon elhárítsa.
Az  összeférhetetlenségi helyzet elhárítása érdekében a  gazdasági szereplő által tett intézkedéseket az  ajánlatkérő
köteles az ajánlatok (részvételi jelentkezések) elbírálásáról szóló összegezésben ismertetni.
Az ajánlatkérőkre vonatkozó közös szabályok 26. § (1) Az ajánlatkérő – kivéve az 5. § (2)–(3) bekezdése szerinti ajánlatkérőt – köteles az e törvény hatálya alá tartozásáról,
valamint az  adataiban bekövetkezett változásról a  Közbeszerzési Hatóságot értesíteni az  e  törvény hatálya alá
kerülésétől, illetve a változástól számított harminc napon belül.
(2) A  Közbeszerzési Hatóság naprakész nyilvántartást vezet az  ajánlatkérőkről, és azt a  honlapján közzéteszi, továbbá
a  nyilvántartásban szereplő ajánlatkérőkről szükség szerint tájékoztatást nyújt az  Európai Bizottság részére. Ha
az  érintett szervezet az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy az  érintett
szervezet e törvény hatálya alá tartozása kétséges, a Közbeszerzési Hatóság elnöke a Közbeszerzési Döntőbizottság
eljárását kezdeményezi.
27. § (1) Az ajánlatkérő köteles meghatározni a közbeszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének
felelősségi rendjét, a  nevében eljáró, illetve az  eljárásba bevont személyek, valamint szervezetek felelősségi körét
és a  közbeszerzési eljárásai dokumentálási rendjét, összhangban a  vonatkozó jogszabályokkal. Ennek körében
különösen meg kell határoznia az eljárás során hozott döntésekért felelős személyt, személyeket, vagy testületeket.
(2) Ha az  ajánlatkérő nem rendelkezik általános jellegű, az  (1)  bekezdésnek megfelelő közbeszerzési szabályzattal,
vagy a  szabályzattól – az  abban meghatározott módon – való eltérés feltételei fennállnak, legkésőbb az  adott
közbeszerzési eljárás előkészítését megelőzően kell meghatároznia az (1) bekezdésben foglaltakat.
(3) A  közbeszerzési eljárás előkészítése, a  felhívás és a  közbeszerzési dokumentumok elkészítése, valamint
az  ajánlatok értékelése során és az  eljárás más szakaszában az  ajánlatkérő nevében eljáró, illetve az  eljárásba
bevont személyeknek és szervezeteknek együttesen rendelkezniük kell a  közbeszerzés tárgya szerinti szakmai,
közbeszerzési, jogi és pénzügyi szakértelemmel. A  részben vagy egészben európai uniós forrásból megvalósuló,
valamint árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetén az  uniós értékhatárt meghaladó, építési beruházás
esetén az  ötszázmillió forintot meghaladó értékű közbeszerzési eljárásba az  ajánlatkérő köteles felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadót bevonni.
(4) Az  ajánlatkérő a  (3)  bekezdésben meghatározott szakértelemmel együttesen rendelkező, legalább háromtagú
bírálóbizottságot köteles létrehozni az  ajánlatoknak – szükség esetén a  hiánypótlás, felvilágosítás vagy
indokolás [71–72.  §] megadását követő – e  törvény szerinti elbírálására és értékelésére. A  bírálóbizottság írásbeli
szakvéleményt és döntési javaslatot készít az  eljárást lezáró döntést meghozó személy vagy testület részére.
A  bírálóbizottsági munkáról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek – amennyiben az  ajánlatkérő alkalmaz ilyet  –
részét képezhetik a tagok indokolással ellátott bírálati lapjai.
(5) Az  ajánlatkérő nevében az  eljárást lezáró döntést meghozó személy nem lehet a  bírálóbizottság tagja.
Testületi döntéshozatal esetén a  döntéshozó kizárólag tanácskozási joggal rendelkező személyt delegálhat
a bírálóbizottságba. Testületi döntéshozatal esetében név szerinti szavazást kell alkalmazni.
Az eljárás előkészítése 28. § (1) Az  ajánlatkérő köteles a  közbeszerzési eljárást – a  beszerzés tárgyára és becsült értékére tekintettel – megfelelő
alapossággal előkészíteni. Az  ajánlatkérő által rendelkezésre bocsátott közbeszerzési dokumentumoknak
biztosítaniuk kell, hogy az  eljárásban a  gazdasági szereplők képesek legyenek műszakilag megfelelő, fizikailag
megvalósítható és gazdasági szempontból reális ajánlatot adni. Az  ajánlatkérőnek már a  közbeszerzési eljárás
előkészítése során törekednie kell a magas minőségű teljesítés feltételeinek biztosítására, a környezet – beszerzés
tárgyára tekintettel biztosítható – védelmére és a  fenntarthatósági szempontok figyelembevételére, valamint
a  beszerzés tárgyát érintő szerződésmódosítások megelőzésére. Az  ajánlatkérő alkalmazhatja az  értékelemzés
módszerét is.
(2) Az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben meghatározott felelősségi körében köteles a  becsült érték meghatározása
céljából külön vizsgálatot végezni és annak eredményét dokumentálni. A  vizsgálat során az  ajánlatkérő objektív
alapú módszereket alkalmazhat. Ilyen módszerek különösen
a) a beszerzés tárgyára vonatkozó indikatív ajánlatok bekérése,
b) a beszerzés tárgyára vonatkozó, arra szakosodott szervezetek által végzett piackutatás,
c) igazságügyi szakértő igénybe vétele,
d) szakmai kamarák által ajánlott díjszabások,
e) szakmai kamarák által előállított és karbantartott, megvalósítási értéken alapuló, részletes építési adatbázis,
f ) a Közbeszerzési Hatóság által kiadott árstatisztika,
g) az ajánlatkérő korábbi, hasonló tárgyra irányuló szerződéseinek elemzése.
(3) Építési beruházások esetében az  eljárás csak a  külön jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő
tervek birtokában indítható meg. Külön jogszabályban foglalt esetekben az  ajánlatkérőnek tervellenőrzésről és
tervezői művezetésről is gondoskodnia kell.
(4) A  közbeszerzési eljárás megindítása előtt az  ajánlatkérő független szakértőkkel, hatóságokkal, illetve
piaci résztvevőkkel előzetes piaci konzultációkat folytathat a  közbeszerzési eljárás előkészítése, valamint
a  gazdasági szereplők – tervezett beszerzésre és annak követelményeire vonatkozó – tájékoztatása érdekében.
Az ajánlatkérő köteles minden szükséges intézkedést – különösen a releváns információk közlését a közbeszerzési
dokumentumokban, valamint a megfelelő ajánlattételi határidő meghatározását – megtenni a verseny tisztaságára,
a gazdasági szereplők esélyegyenlőségére és egyenlő elbánására vonatkozó alapelvek érvényesülése érdekében.
Közös közbeszerzési eljárások 29. § (1) Az  ajánlatkérő más ajánlatkérőt is meghatalmazhat azzal, hogy a  nevében közbeszerzési eljárást folytasson le.
Ez  azonban nem eredményezheti a  meghatalmazást adó ajánlatkérőre e  törvény alapján alkalmazandó szabályok
megkerülését.
(2) Több ajánlatkérő közösen is megvalósíthat egy közbeszerzést olyan módon, hogy egy maguk közül kiválasztott
ajánlatkérőt meghatalmaznak a közbeszerzési eljárás lefolytatásával.
(3) Az  (1) és (2) bekezdés szerinti esetben az eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetni, hogy az ajánlatkérő más
ajánlatkérő(k) nevében (is) folytatja le a közbeszerzési eljárást.
30. § (1) Az  ajánlatkérő az  Európai Unió más tagállamából származó ajánlatkérővel közösen is megvalósíthat egy
közbeszerzést, köthet keretmegállapodást, vagy működtethet dinamikus beszerzési rendszert.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  ajánlatkérőnek – amennyiben nemzetközi megállapodás az  e  §-ban
meghatározott feltételeket nem tartalmazza – az  Európai Unió más tagállamából származó ajánlatkérővel
megállapodást kell kötnie, amelyben meg kell határozni
a) az  egyes ajánlatkérők felelősségi körét, valamint hogy az  ajánlatkérők a  közbeszerzés megvalósítására
melyikük tagállamának jogszabályait alkalmazzák, valamint
b) a közbeszerzés megvalósításának megszervezését, különös tekintettel az eljárás lefolytatására, a beszerzendő
építési beruházások, szolgáltatások vagy áruk elosztására és a szerződés megkötésére.
 (3) A  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti információkat a  közösen megvalósított közbeszerzés közbeszerzési
dokumentumaiban is fel kell tüntetni.
 (4) Az ajánlatkérő – amennyiben e törvény vagy külön jogszabály nem írja elő meghatározott központi beszerző szerv
igénybevételét – a  közbeszerzés megvalósítása érdekében igénybe veheti az  Európai Unió más tagállamában
található központi beszerző szerv szolgáltatásait. A  szerződés dinamikus beszerzési rendszer keretében vagy
keretmegállapodás alapján történő odaítélésére annak a tagállamnak a nemzeti jogszabályai irányadók, amelyben
a központi beszerző szerv található.
(5) Az  ajánlatkérő az  Európai Unió más tagállamából származó ajánlatkérővel közös szervezetet hozhat létre
meghatározott közbeszerzés(ek) megvalósítására. Ez  esetben az  ajánlatkérőknek – a  közös szervezet legfőbb
szervének döntése alapján – meg kell állapodniuk abban, hogy a  közbeszerzési eljárások annak a  tagállamnak
a közbeszerzési szabályai szerint kerülnek lefolytatásra, amelyben a közös szervezet
a) székhelye található; vagy
b) a tevékenységét végzi.
(6) Az (5) bekezdés szerinti közös szervezet létrehozható határozatlan vagy határozott időre, meghatározott beszerzés
típusokra, illetve egy vagy több egyedi közbeszerzés megvalósítására is, feltéve, hogy az a közös szervezet létesítő
okiratában rögzítésre került.
Központosított közbeszerzés 31. § (1) A Kormány a közbeszerzések központosított eljárás keretében történő lefolytatását rendelheti el az általa irányított
vagy felügyelt költségvetési szervek, alapított közalapítványok, valamint azon állami tulajdonú gazdálkodó
szervezetek vonatkozásában, amelyek felett közvetlenül vagy közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni,
meghatározva a  központosított eljárás személyi és tárgyi hatályát, az  ajánlatkérésre feljogosított szervezetet
(központi beszerző szerv), valamint az eljáráshoz való csatlakozás lehetőségét.
(2) Az  Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott szervezeteknél az  egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódóan
a  külön jogszabályban meghatározott esetben központosított eljárást kell alkalmazni. A  Kormány jogosult
az eljárás részletes szabályainak meghatározására, beleértve a személyi és tárgyi hatályt, valamint az ajánlatkérésre
feljogosított szervezetet (központi beszerző szerv).
(3) A  kormányzati kommunikációs feladatok ellátásával kapcsolatos közbeszerzések esetében a  külön jogszabályban
meghatározott esetben központosított eljárást kell alkalmazni. A Kormány jogosult a központosított eljárás részletes
szabályainak meghatározására, beleértve annak személyi és tárgyi hatályát, valamint az ajánlatkérésre feljogosított
szervezetet (központi beszerző szerv).
(4) Az  e  § szerinti központosított közbeszerzési eljárások részletes – e  törvénytől az  ilyen eljárások sajátosságai miatt
szükséges eltérő – szabályait külön jogszabály határozza meg.
(5) A központosított közbeszerzési eljárásokat elektronikus úton kell megvalósítani.
32. § (1) Több ajánlatkérő – amennyiben a  31.  § alapján valamely központi beszerző szerv igénybevétele nem kötelező  –
jogosult közös központi beszerző szervet létrehozni vagy maguk közül az  egyik ajánlatkérőt központi beszerző
szervként kijelölni és közbeszerzéseket összevontan, központosítottan lefolytatni. A  központosított közbeszerzési
rendszert létrehozó ajánlatkérők együttműködésének szabályait együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
(2) A  központosított közbeszerzési rendszer működtetéséért a  központi beszerző szerv felelős. A  rendszert igénybe
vevő ajánlatkérő felelős a  közbeszerzés általa lefolytatott részeinek megvalósításáért, így különösen a  központi
beszerző szerv által működtetett dinamikus beszerzési rendszerből való megrendelésért, vagy a központi beszerző
szerv által kötött keretmegállapodás alapján – a verseny újbóli megnyitásával vagy anélkül – történő beszerzésért.
(3) A központosított közbeszerzési eljárásokat elektronikus úton kell megvalósítani.
Fenntartott szerződések 33. § (1) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárásban való részvétel jogát fenntarthatja, vagy a  Kormány által elrendelt
esetben köteles fenntartani az  olyan, védett munkahelynek minősülő szervezetek, továbbá szociális
foglalkoztatási engedéllyel rendelkező szervezetek számára, amelyek 30%-ot meghaladó mértékben
megváltozott munkaképességű vagy hátrányos helyzetű munkavállalókat foglalkoztatnak, valamint az  olyan
szociális foglalkoztatás keretében szociális intézményben ellátottakat foglalkoztató szervezeteknek, amelyek
30%-ot meghaladó mértékben fogyatékos munkavállalókat foglalkoztatnak. Az  ajánlatkérő úgy is rendelkezhet,
vagy a  Kormány által elrendelt esetben köteles úgy rendelkezni, hogy a  közbeszerzési szerződést olyan
munkahely-teremtési program keretében kell teljesíteni, amelynek keretében legalább 30%-ban megváltozott
munkaképességű, fogyatékos vagy hátrányos helyzetű személyek kerülnek alkalmazásra a  szerződés teljesítése
során (védett munkahely-teremtési program). Erre a  tényre az  eljárást megindító felhívásban az  ajánlatkérőnek
hivatkoznia kell.
(2) Az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésnek megfelelően fenntartott szerződés esetében köteles biztosítani az  Európai
Unióban letelepedett azon gazdasági szereplő esélyegyenlőségét, amely 30%-ot meghaladó mértékben
megváltozott munkaképességű, fogyatékos vagy hátrányos helyzetű munkavállalót foglalkoztat.
34. § (1) Az  ajánlatkérő a  3.  melléklet szerinti 75121000-0, 75122000-7, 75123000-4, 79622000-0, 79624000-4, 79625000-1,
80110000-8, 80300000-7, 80420000-4, 80430000-7, 80511000-9, 80520000-5, 80590000-6, a  85000000-9-től
85323000-9-ig terjedő, valamint a  92500000-6, 92600000-7, 98133000-4, 98133110-8 CPV kódok által
meghatározott egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások esetében a  közbeszerzési eljárásban való
részvétel jogát fenntarthatja azon gazdasági szereplők részére, amelyek
a) tevékenysége az  e  bekezdésben meghatározott egészségügyi, szociális és kulturális szolgáltatások
nyújtásához kapcsolódó közfeladat ellátására irányul,
b) működése nonprofit jellegű, ahol a  nyereséget a  szervezet közfeladatainak ellátására fordítják, vagy
amennyiben a  nyereség felosztásra kerül, akkor az  a  munkavállalóknak a  szervezet irányításába való
bekapcsolódását szolgálja,
c) irányítási vagy tulajdonosi struktúrája biztosítja a munkavállalók aktív részvételét a szervezet irányításában,
vagy szükségessé teszi a munkavállalók, illetve a közfeladat ellátásában érdekeltek aktív részvételét, továbbá
d) e bekezdés alapján a megelőző három évben nem kötöttek az ajánlatkérővel e bekezdés hatálya alá tartozó
tárgyú szerződést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés határozott időre, legfeljebb három évre köthető.
 (3) A  közbeszerzési eljárásban való részvétel jogának e  § szerinti fenntartására az  eljárást megindító felhívásban
az ajánlatkérőnek hivatkoznia kell. A gazdasági szereplőkre vonatkozó közös szabályok
35. § (1) Több gazdasági szereplő közösen is tehet ajánlatot vagy nyújthat be részvételi jelentkezést.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők kötelesek maguk közül egy,
a  közbeszerzési eljárásban a  közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők nevében eljárni jogosult képviselőt
megjelölni.
(3) A  közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők csoportjának képviseletében tett minden nyilatkozatnak
egyértelműen tartalmaznia kell a közös ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők megjelölését.
(4) Ahol e  törvény az  ajánlatkérő számára az  ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők értesítését írja elő, valamint
a kiegészítő tájékoztatás megadása [56. §], a hiánypótlás [71. §], a  felvilágosítás [71. §] és indokolás [72. §] kérése
esetében az  ajánlatkérő a  közös ajánlattevőknek vagy közös részvételre jelentkezőknek szóló értesítését,
tájékoztatását, illetve felhívását a (2) bekezdés szerinti képviselőnek küldi meg.
(5) Amennyiben az  ajánlatkérő ajánlati biztosíték nyújtását [54.  §] írja elő, a  közös ajánlattevőknek a  biztosítékot
elegendő egyszer rendelkezésre bocsátaniuk. Az ajánlati kötöttségnek bármelyik közös ajánlattevő részéről történt
megsértése [54. § (4) bekezdése] esetén a biztosíték az ajánlatkérőt illeti meg.
(6) A közös ajánlattevők a szerződés teljesítéséért az ajánlatkérő felé egyetemlegesen felelnek.
 (7) A közös ajánlatot vagy részvételi jelentkezést benyújtó gazdasági szereplők személyében az ajánlattételi vagy több
szakaszból álló eljárásban a részvételi határidő lejárta után változás nem következhet be.
 (8) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárásban történő részvételt nem kötheti gazdálkodó szervezet alapításához,
azonban ha a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítése érdekében indokolt,
a nyertes ajánlattevő(k)től megkövetelheti azt. Az eljárást megindító felhívásnak a gazdálkodó szervezet alapítására
vonatkozó ajánlatkérői elvárást egyértelműen rögzítenie kell.
(9) Ha az  ajánlatkérő a  szerződés teljesítése érdekében lehetővé teszi vagy megköveteli gazdálkodó szervezet
létrehozását (projekttársaság), a  közbeszerzési dokumentumokban köteles megadni a  létrehozandó gazdálkodó
szervezettel kapcsolatos követelményeket, amelyek kizárólag a jogi formára, a jegyzett tőke minimális – a szerződés
értékével arányosan meghatározott – összegére, a  gazdálkodó szervezet tevékenységi körére, valamint
tevékenységének ellenőrzésére vonatkozhatnak.
36. § (1) Az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ugyanabban a  közbeszerzési eljárásban – részajánlat-tételi lehetőség
biztosítása esetén ugyanazon rész tekintetében –
a) nem tehet másik ajánlatot más ajánlattevővel közösen, illetve nem nyújthat be másik részvételi jelentkezést
más részvételre jelentkezővel közösen,
b) más ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező alvállalkozójaként nem vehet részt,
c) más ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező szerződés teljesítésére való alkalmasságát nem igazolhatja
[65. § (7) bekezdés].
 (2) Amennyiben az  ajánlatkérő az  adott közbeszerzési eljárás során a  tisztességtelen piaci magatartás és
a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 11. §-a, vagy az EUMSZ 101. cikke
szerinti rendelkezések nyilvánvaló megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, köteles azt – a  Tpvt.
bejelentésre vagy panaszra vonatkozó szabályai szerint – jelezni a Gazdasági Versenyhivatalnak.
(3) Amennyiben a közbeszerzésekért vagy az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a közbeszerzési
eljárások, továbbá közbeszerzési szerződések, illetve építési vagy szolgáltatási koncessziók és ezek módosításainak
közbeszerzési-jogi ellenőrzése során a Tpvt. 11.  §-a, vagy az  EUMSZ 101.  cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló
megsértését észleli vagy azt alapos okkal feltételezi, a  Tpvt. bejelentésre vagy panaszra vonatkozó szabályai
szerint a  Gazdasági Versenyhivatalnak megtett jelzés során – a  minősített adat kivételével – jogosult a  Gazdasági
Versenyhivatalnak átadni az  érintett közbeszerzés, szerződés, építési vagy szolgáltatási koncesszió, illetve ezek
módosításai ellenőrzése révén rendelkezésére álló bármely adatot.
V. FEJEZET
KÖZZÉTÉTEL, KOMMUNIKÁCIÓ, NYILVÁNOSSÁG Közzététel 37. § (1) Az ajánlatkérő hirdetmény útján köteles közzétenni:
a) az előzetes tájékoztatót;
b) a nyílt eljárást megindító ajánlati felhívást;
c) a  meghívásos, illetve tárgyalásos eljárást, valamint versenypárbeszédet, illetve innovációs partnerséget
megindító részvételi felhívást, kivéve az  előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel, valamint a  külön
jogszabály szerinti időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménnyel meghirdetett meghívásos és
tárgyalásos eljárás, továbbá külön jogszabály szerinti előminősítési hirdetménnyel meghirdetett meghívásos
és tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd, illetve innovációs partnerség során küldött közvetlen részvételi
felhívást;
d) a 117. §-ban szabályozott saját beszerzési szabályok szerint folytatott eljárást megindító felhívást;
e) a külön jogszabály szerinti időszakos előzetes tájékoztatót és az előminősítési hirdetményt;
f ) a tervpályázati kiírást;
g) a  koncessziós beszerzési eljárást megindító felhívást a  128.  § és a  129.  § (2)  bekezdése szerinti eljárás
kivételével;
h) az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót;
i) a tervpályázati eljárás eredményéről szóló tájékoztatót;
j) a szerződés módosításáról szóló tájékoztatót.
(2) Az  (1)  bekezdés h)–i)  pontja szerinti eljárás eredményéről szóló tájékoztatót az  ajánlatkérő legkésőbb
a  szerződéskötést, ennek hiányában az  eljárás eredménytelenné nyilvánításáról vagy a  szerződés megkötésének
megtagadásáról [131. § (9) bekezdés] szóló ajánlatkérői döntést követő tíz munkanapon belül köteles megküldeni
közzétételre. A közbeszerzési eljárás e hirdetmény közzétételével zárul le.
(3) Az ajánlatkérő – amennyiben az eljárást megindító felhívást előzetes tájékoztató formájában tette közzé – köteles
az eljárás eredményéről szóló tájékoztatóban feltüntetni, ha az előzetes tájékoztatóban meghatározott időszak alatt
további szerződést nem kíván kötni.
(4) Az  ajánlatkérő a  (2)  bekezdéstől eltérően az  eljárás eredményéről szóló tájékoztatót keretmegállapodás vagy
dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén a  keretmegállapodás alapján, vagy a  dinamikus beszerzési
rendszer keretében kötött szerződésekről együttesen is közzéteheti. Ebben az esetben a hirdetményt a megelőző
negyedév során kötött szerződésekről a  naptári negyedév utolsó napját követő tíz munkanapon belül kell
megküldeni közzétételre.
(5) Az ajánlatkérő a szerződés módosításáról legkésőbb a szerződés módosításától számított tizenöt munkanapon belül
köteles az (1) bekezdés j) pontja szerinti tájékoztatót tartalmazó hirdetményt megküldeni közzétételre.
(6) Az  ajánlatkérőnek a  hirdetményeket külön jogszabályban meghatározott elektronikus úton és módon kell
megküldenie közzétételre a Közbeszerzési Hatóságnak. Az ajánlatkérő az e törvény szerinti hirdetményeket a külön
jogszabályban meghatározott minta szerint köteles közzétenni. Az  alkalmazandó hirdetménymintákra, kötelező
tartalmi elemeikre és a  hirdetmények megküldésére, ellenőrzésére és az  ellenőrzés díjára, feladására, valamint
közzétételének rendjére vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály tartalmazza. A  hirdetmény-ellenőrzési
díj igazgatási szolgáltatási díjnak minősül. A  díjat a  Közbeszerzési Hatóság köteles alaptevékenysége körében
a működésre fordítani.
38. § (1) Az  ajánlatkérő a  költségvetési év kezdetét követően előzetes tájékoztatót – a  közszolgáltató ajánlatkérő külön
jogszabály szerinti időszakos előzetes tájékoztatót – készíthet az adott évre, vagy az elkövetkező legfeljebb tizenkét
hónapra tervezett összes árubeszerzéséről, építési beruházásáról vagy szolgáltatás megrendeléséről.
(2) A  3.  melléklet szerinti szociális és egyéb szolgáltatások esetében az  előzetes tájékoztatónak tartalmaznia kell
a  szerződések pontos tárgyát képező szolgáltatások megjelölését, azt a  tájékoztatást, hogy az  eljárásban további
felhívást tartalmazó hirdetmény közzétételére nem kerül sor, valamint fel kell hívni a gazdasági szereplők figyelmét
arra, hogy részvételi szándékukat írásban jelezzék. Az  előzetes tájékoztató ilyen esetben az  elkövetkező tizenkét
hónapnál hosszabb időtartamra is vonatkozhat.
(3) Az  ajánlatkérő az  előzetes tájékoztatót, illetve az  időszakos előzetes tájékoztatót külön jogszabályban
meghatározott minta szerinti hirdetmény útján teheti közzé.
(4) Az előzetes tájékoztatónak, illetve időszakos előzetes tájékoztatónak az ajánlatkérő honlapján történő közzététele
esetén az  ajánlatkérő köteles a  hirdetmény a  felhasználói oldalon megnevezésű hirdetményt – a  Közbeszerzési
Hatóságon keresztül – megküldeni az  Európai Unió Kiadóhivatalának. Az  előzetes tájékoztató, illetve időszakos
előzetes tájékoztató honlapon történő közzétételére ezen hirdetménynek az  Európai Unió Kiadóhivatala részére
elektronikus úton történő feladását követően kerülhet sor.
(5) Az előzetes tájékoztatót, illetve időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény közzététele nem vonja maga
után az abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának kötelezettségét.
39. § (1) Az  ajánlatkérő köteles a  közbeszerzési dokumentumokat a  gazdasági szereplők számára elektronikus úton,
–  a  regisztrálási adatok megkérésének kivételével – korlátlanul és teljeskörűen, térítésmentesen hozzáférhetővé
tenni.
(2) Amennyiben egyes közbeszerzési dokumentumok elektronikus, korlátlan, teljes körű, térítésmentes hozzáférhetővé
tétele nem lehetséges, mert
a) a  közbeszerzés jellegéből adódóan olyan sajátos elektronikus kapcsolattartási forma lenne alkalmazandó,
amely nem áll széles körben a gazdasági szereplők rendelkezésére,
b) a  közbeszerzési dokumentumok tartalma nyílt forráskódú, vagy a  gazdasági szereplők széles körében
rendelkezésre álló alkalmazások felhasználásával nem megjeleníthető, vagy felhasználási engedélyhez kötött,
és az ajánlatkérő a szükséges alkalmazásokat, illetve felhasználási engedélyt nem tudja a gazdasági szereplők
rendelkezésére bocsátani,
c) a  közbeszerzési dokumentumok rendelkezésre bocsátása olyan különleges irodai berendezést igényelne,
amely nem áll széles körben az ajánlatkérők rendelkezésére vagy
d) a  közbeszerzési dokumentumok üzleti titkot vagy minősített adatot tartalmaznak, illetve biztonsági vagy
nemzetbiztonsági okból bizalmas jellegűek és a  gazdasági szereplők széles körében rendelkezésre álló
elektronikus kapcsolattartási forma alkalmazásával a megfelelő védelem nem biztosítható,
az ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban jelzi, hogy a  közbeszerzési dokumentumokat milyen – adott
esetben az  elektronikus úttól eltérő – módon fogja a  gazdasági szereplők rendelkezésére bocsátani, vagy
a  közbeszerzési dokumentumok bizalmas jellegének megőrzése érdekében milyen intézkedések alkalmazását írja
elő és milyen módon lehet az érintett dokumentumhoz hozzáférni.
Kommunikáció a közbeszerzési eljárás során 40. § (1) A  közbeszerzési és koncessziós beszerzési eljárást a  Közbeszerzési Hatóság által üzemeltetett elektronikus
közbeszerzési alkalmazás igénybevételével kell lebonyolítani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus közbeszerzési alkalmazás létrehozataláról, működéséről, valamint igénybe
vételének feltételeiről külön jogszabály rendelkezik.
41. § (1) Az ajánlatkérő és a gazdasági szereplők között a közbeszerzési eljárással kapcsolatos minden nyilatkozattétel – ha
e törvényből más nem következik – írásban történik.
(2) Az  írásbeli nyilatkozatok – ahol valamely kapcsolattartási formát e  törvény kifejezetten nem kíván
meg – teljesíthetőek:
a) az (5) bekezdésre figyelemmel postai vagy közvetlen kézbesítés útján;
b) faxon;
c) elektronikus úton.
(3) Az  ajánlatkérő előírhatja valamely kapcsolattartási forma alkalmazását, amely azonban nem sértheti a  gazdasági
szereplők esélyegyenlőségét. A  kizárólag elektronikus úton történő nyilatkozattétel – központi beszerző szerv
eljárása, valamint a  dinamikus beszerzési rendszer, elektronikus katalógus vagy elektronikus árlejtés alkalmazása
esetének kivételével – nem követelhető meg az ajánlattevőktől.
(4) A (2) bekezdés c) pontja szerint nyilatkozat benyújtható legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott
vagy a  törvény felhatalmazása alapján alkotott jogszabály szerinti követelményeknek megfelelő elektronikus
dokumentumba foglalt formában.
(5) Az  e  törvény szerint előírt tájékoztatásra vagy információkérésre postai kézbesítés csak kivételesen és indokolt
esetben vehető igénybe.
(6) A  közbeszerzési eljárásban az  eljárási cselekmények elektronikusan is gyakorolhatók. Az  eljárási cselekmények
elektronikus gyakorlásának módjáról külön kormányrendelet rendelkezik, amely e  törvény rendelkezéseitől
az eljárási cselekmények elektronikus gyakorlása miatt szükséges mértékben eltérhet.
Nyilvánosság a közbeszerzési eljárásban 42. § (1) Az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott ajánlatkérők – a  központi beszerző szervek kivételével – a  költségvetési
év elején, legkésőbb március 31. napjáig éves összesített közbeszerzési tervet (a  továbbiakban: közbeszerzési
terv) készítenek az  adott évre tervezett közbeszerzéseikről. A  közbeszerzési tervet az  ajánlatkérő legalább öt évig
megőrzi. A közbeszerzési terv nyilvános.
(2) A  közbeszerzési terv elkészítése előtt az  ajánlatkérő indíthat közbeszerzési eljárást, amelyet a  tervben szintén
megfelelően szerepeltetni kell.
(3) A  közbeszerzési terv nem vonja maga után az  abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának
kötelezettségét. Az ajánlatkérő a közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzésre vagy a  tervben foglaltakhoz
képest módosított közbeszerzésre vonatkozó eljárást is lefolytathat. Ezekben az  esetekben a  közbeszerzési tervet
módosítani kell az ilyen igény vagy egyéb változás felmerülésekor, megadva a módosítás indokát is.
(4) Az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzési Hatóság vagy a jogszabályban az ajánlatkérő ellenőrzésére feljogosított szerv
kérésére a közbeszerzési tervét megküldeni.
43. § (1) Az  ajánlatkérő köteles a  Közbeszerzési Hatóság által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban – amennyiben
a Közbeszerzési Adatbázisban való közzététel nem lehetséges, a saját vagy a fenntartója honlapján – közzétenni
a) a közbeszerzési tervet, valamint annak módosítását az elfogadást követően haladéktalanul;
b) az  előzetes vitarendezéssel kapcsolatos 80.  § (2)  bekezdése szerinti adatokat az  előzetes vitarendezési
kérelem kézhezvételét követően haladéktalanul;
c) a  9.  § (1)  bekezdés h)–i)  pontjának, valamint a  12.  § (1)–(5)  bekezdésének alkalmazásával megkötött
szerződéseket a szerződéskötést követően haladéktalanul;
d) a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződéseket a szerződéskötést követően haladéktalanul;
e) a  részvételi jelentkezések és az  ajánlatok elbírálásáról szóló összegezést, a  részvételre jelentkezőknek vagy
az ajánlattevőknek való megküldéssel egyidejűleg;
f ) a  szerződés teljesítésére vonatkozó következő adatokat: hivatkozást a  közbeszerzési eljárást megindító
hirdetményre (hirdetmény nélkül induló eljárások esetében felhívásra), a szerződő felek megnevezését, azt,
hogy a  teljesítés szerződésszerű volt-e, a  szerződés teljesítésének az  ajánlatkérő által elismert időpontját,
továbbá az  ellenszolgáltatás teljesítésének időpontját és a  kifizetett ellenszolgáltatás értékét a  szerződés
mindegyik fél – támogatásból megvalósuló közbeszerzés esetén szállítói kifizetés során a kifizetésre köteles
szervezet – által történt teljesítését követő harminc napon belül;
g) a külön jogszabályban meghatározott éves statisztikai összegzést az ott előírt határidőig.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatok közérdekből nyilvános adatok, azok nyilvánosságra hozatala üzleti titokra
hivatkozással nem tagadható meg. Ettől eltérően amennyiben a felek az ajánlatot a szerződés mellékletévé teszik,
az ajánlat nyilvánosságára a 44. § alkalmazandó.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti közbeszerzési tervnek honlapon történő közzététel esetén a tárgyévet követő évre
vonatkozó közbeszerzési terv honlapon történő közzétételéig kell elérhetőnek lennie.
(4) Az  (1)  bekezdés b) és f )–g)  pontja szerinti adatot, információt, dokumentumot az  ajánlatkérő honlapon történő
közzététel esetén legalább a 46. § (2) bekezdésében meghatározott időtartamra köteles elérhetővé tenni.
(5) Az  (1)  bekezdés c)–d)  pontja szerinti szerződéseket az  ajánlatkérő honlapon történő közzététel esetén legalább
a teljesítéstől számított öt évig köteles elérhetővé tenni.
(6) Az  (1)  bekezdés f )  pontja szerinti tájékoztatást az  egy évnél hosszabb vagy határozatlan időre kötött szerződés
esetében a szerződés megkötésétől számítva évenként kell aktualizálni.
44. § (1) A gazdasági szereplő az ajánlatban, részvételi jelentkezésben, hiánypótlásban, valamint a 72. § szerinti indokolásban
elkülönített módon elhelyezett, üzleti titkot (ideértve a  védett ismeretet is) [Ptk. 2:47.  §] tartalmazó iratok
nyilvánosságra hozatalát megtilthatja. Az  üzleti titkot tartalmazó irat kizárólag olyan információkat tartalmazhat,
amelyek nyilvánosságra hozatala a  gazdasági szereplő üzleti tevékenysége szempontjából aránytalan sérelmet
okozna. A gazdasági szereplő az üzleti titkot tartalmazó, elkülönített irathoz indokolást köteles csatolni, amelyben
részletesen alátámasztja, hogy az  adott információ vagy adat nyilvánosságra hozatala miért és milyen módon
okozna számára aránytalan sérelmet. A  gazdasági szereplő által adott indokolás nem megfelelő, amennyiben
az általánosság szintjén kerül megfogalmazásra.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a gazdasági szereplő nem nyilváníthatja üzleti titoknak különösen
a) azokat az információkat, adatokat, amelyek elektronikus, hatósági vagy egyéb nyilvántartásból bárki számára
megismerhetők,
b) az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011.  évi CXII.  törvény 27.  §
(3) bekezdése szerinti közérdekből nyilvános adatokat,
c) az ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező által az alkalmasság igazolása körében bemutatott
ca) korábban teljesített közbeszerzési szerződések, illetve e  törvény szerinti építés- vagy szolgáltatási
koncessziók megkötésére, tartalmára és teljesítésére vonatkozó információkat és adatokat,
cb) gépekre, eszközökre, berendezésekre, szakemberekre, tanúsítványokra, címkékre vonatkozó
információkat és adatokat,
d) az ajánlatban meghatározott áruk, építési beruházások, szolgáltatások leírását, ide nem értve a leírásnak azt
a jól meghatározható elemét, amely tekintetében az (1) bekezdésben meghatározott feltételek az ajánlattevő
által igazoltan fennállnak,
e) ha az  ajánlatkérő annak benyújtását kéri, az  ajánlattevő szakmai ajánlatát, ide nem értve a  szakmai
ajánlatnak azt a  jól meghatározható elemét, amely tekintetében az  (1)  bekezdésben meghatározott
feltételek az ajánlattevő által igazoltan fennállnak és a  (3) bekezdés alapján nincs akadálya az üzleti titokká
nyilvánításnak.
(3) A  gazdasági szereplő nem tilthatja meg nevének, címének (székhelyének, lakóhelyének), valamint olyan ténynek,
információnak, megoldásnak vagy adatnak (a továbbiakban együtt: adat) a nyilvánosságra hozatalát, amely a 76. §
szerinti értékelési szempont alapján értékelésre kerül, de az ezek alapjául szolgáló – a (2) bekezdés hatálya alá nem
tartozó – részinformációk, alapadatok (így különösen az árazott költségvetés) nyilvánosságra hozatalát megtilthatja.
(4) Ha a gazdasági szereplő meghatározott információk, adatok üzleti titokká nyilvánítása során az (1)–(3) bekezdésben
foglaltakat nem tartotta be, az  ajánlatkérő hiánypótlás keretében köteles felhívni az  érintett gazdasági szereplőt
a megfelelő tartalmú dokumentum benyújtására.
45. § (1) Az  adott eljárásban részt vett ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  ajánlatok vagy részvételi jelentkezések
elbírálásáról készített összegezés megküldését követően kérheti, hogy más gazdasági szereplő ajánlatának vagy
részvételi jelentkezésének – ideértve a  hiánypótlást, felvilágosítást, valamint a  72.  § szerinti indokolást is – üzleti
titkot nem tartalmazó részébe betekinthessen. Az  iratbetekintésre vonatkozó kérelemben a  gazdasági szereplő
köteles megjelölni, hogy milyen feltételezett jogsértés kapcsán, az ajánlat vagy részvételi jelentkezés mely részébe
kíván betekinteni. Az  iratbetekintést munkaidőben, a  kérelem beérkezését követő két munkanapon belül kell
biztosítani. A betekintést az ajánlatkérő a gazdasági szereplő által megjelölt feltételezett jogsértéshez kapcsolódó
jogérvényesítéséhez szükséges mértékben köteles biztosítani. Más gazdasági szereplő ajánlatának vagy részvételi
jelentkezésének teljes körű átvizsgálása a betekintés körében nem lehetséges.
(2) Az  ajánlatkérő az  érvényes ajánlatot tevő ajánlattevő kérésére az  eljárás eredményének megküldését követően
köteles külön tájékoztatást adni a  nyertes ajánlat jellemzőiről és az  általa tett ajánlathoz viszonyított előnyeiről,
valamint tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és innovációs partnerség esetén az  ajánlattevőkkel folytatott
tárgyalások és párbeszéd menetéről a  kérés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül, figyelembe véve
a nyertes ajánlattevő üzleti titokhoz fűződő érdekeit is.
Az eljárások dokumentálása, határidők számítása 46. § (1) Az  ajánlatkérő minden egyes közbeszerzési eljárását – annak előkészítésétől az  eljárás alapján kötött szerződés
teljesítéséig – írásban vagy a közbeszerzési eljárás elektronikus lefolytatása esetén e törvény felhatalmazása alapján
alkotott jogszabály szerint elektronikusan köteles dokumentálni.
(2) A közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával kapcsolatban keletkezett összes iratot a közbeszerzési eljárás
lezárulásától [37.  § (2)  bekezdés], a  szerződés teljesítésével kapcsolatos összes iratot a  szerződés teljesítésétől
számított legalább öt évig meg kell őrizni. Ha a közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az iratokat
annak – bírósági felülvizsgálat esetén a felülvizsgálat – jogerős befejezéséig, de legalább öt évig kell megőrizni.
(3) Az  ajánlatkérő köteles a  Közbeszerzési Hatóság vagy jogszabályban feljogosított más szerv kérésére
a közbeszerzéssel kapcsolatos iratokat megküldeni vagy részükre elektronikus úton hozzáférést biztosítani.
47. § (1) Ahol e  törvény a  közbeszerzési eljárás során jegyzőkönyv készítését írja elő, ez  a  követelmény a  közjegyző
jelenlétében lefolytatott cselekmények esetében közokiratba foglalással is teljesíthető.
(2) Ahol e  törvény vagy e  törvény felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály alapján az  ajánlatkérő
a közbeszerzési eljárás során valamely dokumentum benyújtását írja elő, a dokumentum – ha jogszabály eltérően
nem rendelkezik – egyszerű másolatban is benyújtható. Az ajánlatkérő előírhatja az olyan nyilatkozat eredeti vagy
– ha az ajánlatkérő lehetővé teszi – hiteles másolatban történő benyújtását, amely közvetlenül valamely követelés
érvényesítésének alapjául szolgál (különösen garanciavállaló nyilatkozat vagy kezességvállalásról szóló nyilatkozat).
Nem elektronikus úton történő ajánlattétel esetén az  ajánlat 68.  § (2)  bekezdése szerint benyújtott egy eredeti
példányának a  66.  § (2)  bekezdése szerinti nyilatkozat eredeti aláírt példányát kell tartalmaznia. Az  ajánlatkérő
a nem magyar nyelven benyújtott dokumentumok ajánlattevő általi felelős fordítását is köteles elfogadni.
(3) Ha az  Európai Unión kívül letelepedett ajánlattevő letelepedési helye szerinti országban az  e  törvény által
megkövetelt igazolás nem létezik, az  ajánlatkérő jogosult elfogadni az  adott igazolással egyenértékű igazolást,
illetve dokumentumot is.
48. § (1) Az  e  törvényben meghatározott határidők tekintetében a  napokban, hónapokban vagy években megállapított
határidőbe vagy időtartamba (a továbbiakban együtt: határidő) a kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az a nap,
amelyre a határidő megkezdésére okot adó cselekmény vagy egyéb körülmény esik.
(2) A  hónapokban vagy években megállapított határidő azon a  napon jár le, amely számánál fogva a  kezdőnapot
követő napnak megfelel; ha ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napján.
(3) Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az ezt követő legközelebbi munkanapon jár le.
 (4) A  hirdetményben (felhívásban) megjelölt határidő a  hirdetmény (felhívás) feladását, illetve a  felhívás közvetlen
megküldését követő napon kezdődik.
 (5) Az (1)–(3) bekezdést az ajánlati kötöttség és a 131. § (6) bekezdése szerinti időtartam számítása során is alkalmazni
kell. MÁSODIK RÉSZ
AZ UNIÓS ÉRTÉKHATÁRT ELÉRŐ ÉRTÉKŰ KÖZBESZERZÉSEK SZABÁLYAI
VI. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA A közbeszerzési eljárás fajtái
49. § (1) A közbeszerzési eljárás lehet:
a) nyílt eljárás,
b) meghívásos eljárás,
c) innovációs partnerség,
d) tárgyalásos eljárás,
e) versenypárbeszéd,
f ) hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás.
(2) Tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd és hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás csak az  e  törvényben
meghatározott feltételek fennállása esetén folytatható le. Az innovációs partnerség az e törvényben meghatározott
célra alkalmazható.
(3) A közbeszerzési eljárás során nem lehet áttérni egyik eljárási fajtáról a másikra.
 (4) Az ajánlatkérő alkalmazhatja a XVI. Fejezetben szabályozott sajátos beszerzési módszereket.
A közbeszerzési eljárást megindító vagy meghirdető felhívás 50. § (1) A közbeszerzési eljárást megindító felhívás a közbeszerzési eljárás egyes fajtáira irányadó szabályok szerint ajánlati
felhívás, részvételi felhívás, ajánlattételi felhívás vagy közvetlen részvételi felhívás lehet.
(2) A közbeszerzési eljárást megindító felhívás tartalmazza különösen:
a) az ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail és (ha van) honlap címét;
b) a  közbeszerzési eljárás fajtáját, tárgyalásos és gyorsított eljárás, versenypárbeszéd, valamint hirdetmény
közzététele nélküli tárgyalásos eljárás esetén annak indokolását;
c) azt az  elérhetőséget, amelyen a  közbeszerzési dokumentumok korlátlanul és teljeskörűen, közvetlenül
és díjmentesen elektronikusan elérhetőek, illetve elérhetőek lesznek. Ha egyes közbeszerzési
dokumentumokhoz való közvetlen elektronikus hozzáférés a  39.  §-ban foglalt okok miatt nem biztosított,
annak megjelölését, hogy az érintett dokumentumokat az ajánlatkérő milyen módon bocsátja rendelkezésre;
d) a közbeszerzés tárgyát és mennyiségét;
e) a szerződés meghatározását, amelynek megkötése érdekében a közbeszerzési eljárást lefolytatják;
f ) annak feltüntetését, ha keretmegállapodás kötésére, dinamikus beszerzési rendszer alkalmazására,
elektronikus árlejtés alkalmazására kerül sor;
g) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét;
h) a teljesítés helyét;
i) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást;
j) annak meghatározását, hogy az ajánlattevő tehet-e többváltozatú (alternatív) ajánlatot;
k) a részajánlattétel lehetőségét vagy annak kizárását. Ha részajánlat tételére lehetőség van, tájékoztatást arról,
hogy egy vagy több, vagy valamennyi részre lehet-e ajánlatot tenni, valamint arról, hogy korlátozva van-e
az  egy ajánlattevőnek odaítélhető szerződésrészek száma. A  részajánlat tételének kizárása esetén ennek
indokait;
l) az  ajánlatok értékelési szempontjait. Ha a  gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nem kizárólag az  ár vagy
kizárólag a 78. § szerint meghatározott költség alapján választják ki, a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatra
vonatkozó értékelési szempontok súlyozását (kivételesen sorrendjét) is fel kell tüntetni;
m) a kizáró okokat és a megkövetelt igazolási módokat;
n) az  alkalmassági követelményeket, az  alkalmasság megítéléséhez szükséges adatokat és a  megkövetelt
igazolási módot;
o) az ajánlattételi határidőt vagy részvételi felhívás esetén a részvételi határidőt;
p) az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtásának címét, és a benyújtás módját;
q) az ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés nyelvét (nyelveit), annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül
más nyelven is benyújtható-e az ajánlat vagy részvételi jelentkezés;
r) az  ajánlat(ok) felbontásának idejét és – amennyiben nem elektronikusan történik – helyét, az  ajánlatok
felbontásán jelenlétre jogosultakat; részvételi felhívás esetén a részvételi jelentkezések felbontásának idejét
és – amennyiben nem elektronikusan történik – helyét;
s) az ajánlati kötöttség minimális időtartamát, a részvételi felhívás kivételével;
t) részvételi felhívás esetén az ajánlattételi felhívás megküldésének tervezett napját;
u) az ajánlati biztosíték előírására vonatkozó információt, amelyet már a részvételi felhívásban is fel kell tüntetni
az eljárás későbbi szakaszára vonatkozóan;
v) ha a szerződés teljesítésére különleges feltételek vonatkoznak, ezen feltételeket;
w) az  Európai Unióból származó forrásból támogatott közbeszerzés esetén az  érintett projektre (programra)
vonatkozó adatokat.
 (3) A  közvetlen részvételi felhívásnak a  (2)  bekezdésben foglaltakon túl tartalmaznia kell hivatkozást a  közzétett
előzetes tájékoztatóra és közzétételének napjára. Az  ajánlattételi, valamint a  közvetlen részvételi felhívásnak
tartalmaznia kell a gazdasági szereplők részére való megküldésének napját.
(4) Az eljárást megindító felhívásnak és a többi közbeszerzési dokumentumnak minden esetben biztosítania kell, hogy
annak alapján a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek, illetve részvételi jelentkezést
nyújthassanak be.
51. § (1) Amennyiben a nem központi ajánlatkérő szervek esetében a meghívásos vagy a tárgyalásos eljárás meghirdetésére
a 82. § (3) bekezdése vagy a 86. § (2) bekezdése szerint előzetes tájékoztató útján kerül sor, az előzetes tájékoztatót
a  külön jogszabályban foglalt hirdetmény szerinti tartalommal kell közzétenni. Az  eljárást meghirdető előzetes
tájékoztatóban konkrétan meg kell jelölni a szerződés tárgyát, azt a tényt, hogy az ajánlatkérő közvetlen részvételi
felhívással induló meghívásos eljárást vagy tárgyalásos eljárást folytat le, valamint a gazdasági szereplőknek szóló
arra vonatkozó felhívást, hogy az előzetes tájékoztatóban meghatározott határidőig részvételi szándékukat közöljék.
(2) A közbeszerzés tárgyára vonatkozó adatokat az eljárást meghirdető előzetes tájékoztatóban úgy kell megadni, hogy
annak alapján a gazdasági szereplők meg tudják ítélni, hogy az eljárásban részt kívánnak-e venni.
Az ajánlattételi és részvételi határidő meghatározása 52. § (1) Az  ajánlatok és a  részvételi jelentkezések beérkezésére vonatkozó határidőt az  ajánlatkérőnek úgy kell
meghatároznia, hogy – figyelembe véve a  szerződés összetettségét és az  e  törvényben előírt minimális
határidőket – elegendő idő álljon rendelkezésre az ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések elkészítéséhez.
(2) Ha az  ajánlatok elkészítését megelőzően a  helyszín megtekintése vagy egyes iratok helyszíni megtekintése
szükséges, az  ajánlattételi határidőt az  e  törvényben előírt minimális határidőknél hosszabban kell megállapítani
olyan módon, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az  ajánlat elkészítéséhez szükséges
információkról.
(3) A  beérkezési határidőt csak hosszabbítani lehet, az  ajánlati, ajánlattételi, illetve részvételi felhívás módosítására
vonatkozó szabályok alkalmazásával [55. §].
(4) Az ajánlatkérő köteles meghosszabbítani az ajánlattételi vagy részvételi határidőt,
a) ha a  kiegészítő tájékoztatást, annak ellenére, hogy azt a  gazdasági szereplő az  57.  §-ban meghatározottak
szerint időben kérte, nem tudja az előírt határidőben [57. § (2) bekezdés] teljesíteni, vagy
b) ha a közbeszerzési dokumentumokat módosítja.
(5) A  meghosszabbítás mértékének arányban kell állnia a  kiegészítő tájékoztatásban közölt információk vagy
a  változtatás jelentőségével. A  (4)  bekezdés b)  pontjától eltérően nem köteles az  ajánlatkérő a  határidőt
meghosszabbítani, ha a  közbeszerzési dokumentumok módosítása nem jelentős és a  módosítás megküldése
az  ajánlattételi vagy részvételi határidő lejártának napját megelőző legkésőbb tizedik, ha a  módosításról
hirdetményt kell feladni, annak feladása az  ajánlattételi vagy részvételi határidő lejártának napját megelőző
legkésőbb tizennegyedik napra esik. Nem jelentős a  közbeszerzési dokumentumok módosítása, ha nem
befolyásolja a részvételi jelentkezések vagy ajánlatok időben történő megfelelő előkészítését.
VII. FEJEZET
A FELEK KÖTÖTTSÉGE NYILATKOZATAIKHOZ A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSBAN
Visszalépés a közbeszerzéstől 53. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívást nyílt eljárás esetén az ajánlattételi, több szakaszból álló eljárás esetén
a részvételi határidő lejártáig vonhatja vissza.
(2) Ha az  eljárást megindító felhívást hirdetményben közzétették, az  (1)  bekezdés szerinti határidő lejárta előtt
a  visszavonásról hirdetményt kell feladni és egyidejűleg tájékoztatni kell azokat a  gazdasági szereplőket, akik
az ajánlatkérőnél érdeklődésüket jelezték. A nem hirdetménnyel induló eljárásokban az eredeti határidő lejárta előtt
egyidejűleg, közvetlenül kell tájékoztatni az ajánlattételre, illetve részvételre felhívott gazdasági szereplőket.
(3) Az  előzetes tájékoztató közzététele nem jelent kötelezettséget a  közbeszerzési eljárás lefolytatására abban
az  esetben sem, ha a  tájékoztató közbeszerzési eljárás meghirdetésére irányult. Ez  utóbbi esetben az  eljárás
megindításának elmaradásáról az  ajánlatkérő köteles hirdetményt feladni, valamint értesíteni azon gazdasági
szereplőket, amelyek szándéknyilatkozatukat az ajánlatkérőnél benyújtották.
(4) Az (1) bekezdésben foglalt határidő leteltét követően az ajánlatkérő nem köteles az ajánlatokat, valamint a részvételi
jelentkezéseket elbírálni, a tárgyalást vagy párbeszédet befejezni, a több szakaszból álló eljárásokban az ajánlattételi
felhívást az  ajánlattételi határidő lejártáig visszavonhatja, ha bizonyítani tudja, hogy az  (1)  bekezdésben foglalt
határidő leteltét követően beállott, ellenőrzési körén kívül eső és általa előre nem látható körülmény miatt
a  szerződés teljesítésére nem lenne képes, vagy ilyen körülmény miatt a  szerződéstől való elállásnak vagy
a szerződés felmondásának lenne helye. Ezekben az esetekben az ajánlatkérőnek az eljárást eredménytelenné kell
nyilvánítania.
(5) A  (4)  bekezdéstől eltérően az  ajánlatkérő az  eljárást akkor is eredménytelenné nyilváníthatja, ha az  eljárást
megindító felhívásban felhívta a  gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy amennyiben valamely meghatározott,
ellenőrzési körén kívül eső, bizonytalan jövőbeli esemény az  (1)  bekezdésben foglalt határidőt követően
bekövetkezik, az eljárást eredménytelenné nyilváníthatja (feltételes közbeszerzés).
(6) Feltételes közbeszerzés indítható akkor is, ha az  ajánlatkérő támogatásra irányuló igényt (pályázatot,
projektjavaslatot, támogatásiszerződés-módosítást vagy változásbejelentést) nyújtott be vagy fog benyújtani
–  függetlenül attól, hogy sor került-e már a  támogatás pályázati felhívásának megjelenésére – és az  ajánlatkérő
a  támogatásra irányuló igény el nem fogadását, vagy az  igényeltnél kisebb összegben történő elfogadását olyan
körülménynek tekinti, amely miatt az eljárást eredménytelenné nyilváníthatja.
(7) Az  eljárás egyéb okból történő eredménytelenné nyilvánítására a  75.  §, az  eljárás eredményének megküldését
követően a szerződéskötési kötelezettségre a 131. § (9) bekezdése alkalmazandó.
(8) A  részvételre jelentkező a  részvételi határidő lejártáig visszavonhatja részvételi jelentkezését. Az  ajánlattevő
ajánlatát az ajánlati kötöttség beálltáig vonhatja vissza.
(9) Az ajánlattevő ajánlati kötöttségére a közbeszerzési eljárás egyes fajtáira vonatkozóan meghatározott szabályokat
kell alkalmazni.
Az ajánlati biztosíték 54. § (1) Az ajánlatkérő az eljárásban való részvételt ajánlati biztosíték adásához kötheti, amit az ajánlattevőnek az ajánlati
kötöttség beálltáig a  felhívásban meghatározott mértékben kell az  ajánlatkérő rendelkezésére bocsátania.
Az ajánlattevőnek igazolnia kell, hogy a biztosítékot az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátotta. Az ajánlati biztosíték
az  ajánlati kötöttség megtartását biztosítja, az  eljárás részvételi szakaszában a  részvételt nem lehet biztosíték
adásához kötni.
(2) Az  ajánlati biztosíték az  ajánlattevő választása szerint teljesíthető az  előírt pénzösszegnek az  ajánlatkérő fizetési
számlájára történő befizetésével, pénzügyi intézmény vagy biztosító által vállalt garancia vagy készfizető kezesség
biztosításával, vagy biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvénnyel.
A  befizetés helyét, az  ajánlatkérő fizetési számlaszámát, továbbá a  befizetés igazolásának módját az  ajánlati vagy
ajánlattételi felhívásban meg kell határozni.
(3) Az  ajánlati biztosíték mértékét az  ajánlattevők esélyegyenlőségének biztosítása mellett, a  felek ajánlati
kötöttségének a  (4)  bekezdés szerinti megsértése esetére az  ajánlatkérőnél előreláthatólag felmerülő költségek
mértékére tekintettel kell megállapítani. Ha az  ajánlatkérő lehetővé teszi a  közbeszerzés egy részére történő
ajánlattételt, az ajánlati biztosítékot és annak mértékét részenként kell előírnia.
(4) Ha az ajánlattevő az ajánlatát az ajánlati kötöttség ideje alatt visszavonja vagy a szerződés megkötése az ajánlattevő
érdekkörében felmerült okból hiúsul meg, az  ajánlati biztosíték az  ajánlatkérőt illeti meg, kivéve a  131.  §
(9) bekezdése szerinti esetben. Az ajánlati biztosíték az ajánlatkérőt illeti meg abban az esetben is, ha az ajánlattevő
az  ajánlati kötöttséggel terhelt ajánlatához az  ajánlatkérő felhívására nem vagy nem megfelelően nyújtja be
az egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatát alátámasztó igazolásokat, és ajánlata ezen
okból érvénytelennek minősül.
(5) Az ajánlati biztosítékot vissza kell fizetni
a) az  ajánlattevők részére az  ajánlati vagy ajánlattételi felhívás visszavonását, ajánlatának érvénytelenné
nyilvánítását, vagy az eljárás eredményéről az ajánlattevőknek megküldött értesítést követő tíz napon belül;
b) a  nyertes ajánlattevő, valamint – amennyiben az  összegezésben megjelölésre került – a  második
legkedvezőbb ajánlatot tevő részére a  szerződéskötést követő tíz napon belül, kivéve, ha a  biztosíték
az ajánlati felhívás szerint a megkötött szerződést megerősítő mellékkötelezettséggé válik.
(6) Ha az ajánlatkérő az eljárásban való részvételt biztosíték adásához kötötte, a pénzben teljesített ajánlati biztosíték
kétszeres összegének, egyéb esetekben az  ajánlati biztosíték mértékének megfelelő összeg tíz napon belüli
megfizetésére köteles
a) az  ajánlattevők részére, ha az  eljárás eredményéről az  ajánlati kötöttség felhívásban meghatározott vagy
meghosszabbított fennállásának ideje alatt nem tájékoztatja az ajánlattevőket;
b) a  nyertes ajánlattevő, valamint – amennyiben az  összegezésben megjelölésre került – a  második
legkedvezőbb ajánlatot tevő részére, ha a  szerződést nem köti meg, kivéve a  131.  § (9)  bekezdése szerinti
esetben.
(7) Ha az ajánlatkérő – az e törvényben foglalt esetekben – az ajánlati kötöttség lejártát megelőzően az ajánlattevőket
ajánlataik további fenntartására kéri fel, és valamely vagy az  összes ajánlattevő nem tartja fenn ajánlatát,
a biztosítékot – a (6) bekezdés alkalmazása nélkül – vissza kell fizetni az ajánlattevő nyilatkozatának kézhezvételét,
illetve az  eljárás eredményéről az  ajánlattevőknek megküldött értesítést követő tíz napon belül. Az  ajánlatukat
fenntartó ajánlattevőket az  ajánlatkérő az  ajánlat további fenntartására vonatkozó felkérésben felhívja az  ajánlati
kötöttség meghosszabbított idejére az addig érvényes biztosítékkal megegyező biztosíték fenntartására.
A felhívás és egyéb közbeszerzési dokumentumok, valamint az ajánlat és a részvételi jelentkezés
módosítása
55. § (1) Ha az  ajánlatkérő olyan felhívás tartalmát (ideértve a  határidők hosszabbítását is) kívánja módosítani, amelyet
hirdetményben közzétettek, az ajánlattételi határidő lejártáig, több szakaszból álló közbeszerzési eljárás részvételi
szakaszában a  részvételi határidő lejártáig hirdetmény közzétételével módosíthatja a  felhívásban meghatározott
feltételeket. A  hirdetmény közzétételével egyidejűleg tájékoztatni kell azokat a  gazdasági szereplőket, akik
az  ajánlatkérőnél az  eljárás iránt érdeklődésüket jelezték, így különösen akik a  közbeszerzési dokumentumokat
elektronikusan elérték vagy kiegészítő tájékoztatást kértek. A  hirdetményben utalni kell arra, ha az  egyéb
közbeszerzési dokumentumok is módosultak.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően gyorsított eljárásban az  ajánlattételi határidő lejártáig, több szakaszból álló gyorsított
eljárás részvételi szakaszában a  részvételi határidő lejártáig elegendő feladni a  módosításról szóló hirdetményt
és a  feladással egyidejűleg tájékoztatni kell azokat a  gazdasági szereplőket, akik az  ajánlatkérőnél az  eljárás
iránt érdeklődésüket jelezték. Ilyen esetben a  részvételi vagy ajánlattételi határidőt is megfelelően meg kell
hosszabbítani.
(3) Ha az  ajánlatkérő olyan felhívás tartalmát kívánja módosítani, amelyet nem tettek hirdetményben közzé vagy
egyéb hirdetményben közzé nem tett közbeszerzési dokumentumokat módosít, a  módosításról ajánlattételi
felhívás és az  ajánlattételre vonatkozó közbeszerzési dokumentumok esetén az  ajánlattételi határidő lejártáig,
részvételi felhívás és a  csak a  részvételi szakaszra vonatkozó közbeszerzési dokumentumok esetén a  részvételi
határidő lejártáig egyidejűleg, közvetlenül kell tájékoztatni az  ajánlattételre vagy – közvetlen részvételi felhívás
esetén – a  részvételre felhívott gazdasági szereplőket, vagy azokat a  gazdasági szereplőket, akik az  eljárás iránt
érdeklődésüket jelezték.
(4) A  közbeszerzési dokumentumok módosításait az  ajánlatkérő az  eredeti dokumentumokkal megegyező helyen
köteles közvetlenül elektronikusan elérhetővé tenni.
(5) A  meghívásos eljárás ajánlattételi szakaszában nem módosítható az  ajánlattételi felhívás vagy a  közbeszerzési
dokumentumok olyan eleme, amely a részvételi felhívásban is szerepelt.
(6) A  felhívás és az  egyéb közbeszerzési dokumentumok módosítása nem eredményezheti a  beszerzés tárgyára
vagy a  szerződés feltételeire vonatkozó feltételek olyan jelentőségű módosítását, ahol az  új feltételek ismerete
alapvetően befolyásolhatta volna az  érdekelt gazdasági szereplők arra vonatkozó döntését, hogy a  közbeszerzési
eljárásban tudnak-e részvételre jelentkezni vagy ajánlatot tenni, vagy a változást figyelembe véve az ajánlatkérőnek
az  alkalmassági követelményeket úgy kellett volna meghatároznia, hogy az  eljárásban több gazdasági szereplő is
részt vehetett volna.
(7) Az  ajánlattevő és a  részvételre jelentkező az  ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejártáig új ajánlat, illetve
részvételi jelentkezés benyújtásával módosíthatja az  ajánlatát, illetve részvételi jelentkezését. Ebben az  esetben
az elsőként benyújtott ajánlatot vagy részvételi jelentkezést visszavontnak kell tekinteni.
VIII. FEJEZET
A KIEGÉSZÍTŐ TÁJÉKOZTATÁS ÉS A HELYSZÍNI BEJÁRÁS
56. § (1) Bármely gazdasági szereplő, aki az  adott közbeszerzési eljárásban részvételre jelentkező vagy ajánlattevő lehet
– a megfelelő ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés érdekében – a közbeszerzési dokumentumokban foglaltakkal
kapcsolatban írásban kiegészítő tájékoztatást kérhet az ajánlatkérőtől vagy az általa meghatározott szervezettől.
(2) A kiegészítő tájékoztatást a kérés beérkezését követően ésszerű határidőn belül, de az ajánlattételi határidő lejárta
előtt legkésőbb hat nappal, gyorsított eljárás esetén legkésőbb négy nappal, hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárásban legkésőbb három nappal, a  közbeszerzési eljárások részvételi szakaszában pedig a  részvételi határidő
lejárta előtt legkésőbb négy nappal kell megadni.
(3) Ha a  kiegészítő tájékoztatás iránti kérelmet a  (2)  bekezdésben foglalt válaszadási határidőt megelőző negyedik,
gyorsított vagy hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban harmadik napnál később nyújtották be, a  kiegészítő
tájékoztatást az ajánlatkérőnek nem kötelező megadnia.
(4) Ha a  tájékoztatást az  ajánlatkérő nem tudja a  (2)  bekezdés szerinti határidőben megadni, vagy a  kiegészítő
tájékoztatással egyidejűleg a közbeszerzési dokumentumokat módosítja, az 52. § (4) bekezdése szerint kell eljárni.
(5) A  kiegészítő tájékoztatást úgy kell megadni, hogy az  ne sértse a  gazdasági szereplők esélyegyenlőségét.
A  tájékoztatás teljes tartalmát hozzáférhetővé kell tenni vagy meg kell küldeni valamennyi gazdasági szereplő
részére, amely érdeklődését az  eljárás iránt az  ajánlatkérőnél jelezte, a  több szakaszból álló eljárások ajánlattételi
szakaszában és a  nem hirdetménnyel induló közbeszerzési eljárás esetében pedig valamennyi ajánlattételre
vagy részvételre közvetlenül felhívott gazdasági szereplő részére. A  kiegészítő tájékoztatás megadása során
az  ajánlatkérő nem jelöli meg, hogy a  kérdést melyik gazdasági szereplő tette fel, valamint hogy válaszát
az ajánlatkérő mely gazdasági szereplőknek küldte még meg.
(6) Kiegészítő tájékoztatás nyújtható konzultáció formájában is. Ebben az esetben az eljárást megindító felhívásban kell
megadni a  konzultáció időpontját és helyét. A  konzultációról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a  konzultáció
napjától számított öt napon belül meg kell küldeni vagy elektronikusan hozzáférhetővé kell tenni az  (5) bekezdés
szerinti gazdasági szereplők részére.
(7) A (6) bekezdésben foglaltak irányadóak a helyszíni bejárás, illetve a helyszín megtekintése során nyújtott kiegészítő
tájékoztatásra is.
IX. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI DOKUMENTUMOK 57. § (1) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési dokumentumokat – az  eljárás során adott kiegészítő tájékoztatás és az  egyes
eljárásfajtáknál meghatározott eltérő esetek kivételével – az  eljárást megindító felhívás közzétételének vagy
megküldésének időpontjától köteles rendelkezésre bocsátani. A  megfelelő ajánlattétel és részvételi jelentkezés
elősegítése érdekében, a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás kivételével, az  ajánlatkérő – az  e  törvényben
meghatározottak mellett – köteles az  alábbi, a  felhívást kiegészítő közbeszerzési dokumentumokat rendelkezésre
bocsátani:
a) a szerződéstervezetet, kivéve tárgyalásos eljárásban és versenypárbeszéd esetén, ahol az ajánlatkérő jogosult
szerződéstervezet helyett csak az általa ismert szerződéses feltételeket meghatározni (a szerződéstervezet és
a szerződéses feltételek a továbbiakban együtt: szerződéstervezet),
b) az  ajánlat és a  részvételi jelentkezés elkészítésével kapcsolatban az  ajánlattevők, illetve a  részvételre
jelentkezők részére szükséges információkról szóló tájékoztatást, az ajánlat és részvételi jelentkezés részeként
benyújtandó igazolások, nyilatkozatok jegyzékét, valamint az egységes európai közbeszerzési dokumentum
mintáját. Az ajánlatkérő további ajánlott igazolás- és nyilatkozatmintákat bocsáthat rendelkezésre.
(2) A  közbeszerzési dokumentumokat ajánlatonként vagy részvételi jelentkezésenként legalább egy ajánlattevőnek,
részvételre jelentkezőnek vagy az  ajánlatban, illetve részvételi jelentkezésben megnevezett alvállalkozónak
elektronikus úton el kell érnie, az ajánlattételi határidő lejártáig, több szakaszból álló eljárásban a részvételi határidő
lejártáig.
X. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉS TÁRGYÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK A műszaki leírás
58. § (1) Az  ajánlatkérő köteles megadni a  közbeszerzés tárgyát és mennyiségét – adott esetben opcionális rész
megadásával  – az  eljárást megindító felhívásban, valamint előzetes tájékoztatóval meghirdetett eljárás esetén
az előzetes tájékoztatóban is.
(2) Az ajánlatkérő köteles megadni az eljárást megindító felhívásban vagy a további közbeszerzési dokumentumokban
a  közbeszerzés tárgyára vonatkozó műszaki leírást. A  műszaki leírás azoknak az  előírásoknak az  összessége,
amelyek meghatározzák azokat a  közbeszerzés tárgya tekintetében megkövetelt jellemzőket, amelyek alapján
a  közbeszerzés tárgya olyan módon írható le, hogy az  megfeleljen az  ajánlatkérő által igényelt rendeltetésnek.
E jellemzők utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának és nyújtásának folyamatára vagy
módszerére, vagy életciklusa bármely más szakaszának valamely konkrét folyamatára, akkor is, ha ezek a tényezők
végeredményben nem befolyásolják az adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás tulajdonságait, feltéve, hogy
kapcsolódnak a szerződés tárgyához [76. § (7) bekezdés], valamint annak értékéhez és céljaihoz képest arányosak.
(3) A műszaki leírásnak valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie, és nem lehet
olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során.
(4) A műszaki leírás meghatározására és tartalmára vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály határozza meg.
Címkék és tanúsítás megkövetelése 59. § (1) Ha az  ajánlatkérő különleges környezeti, szociális vagy egyéb jellemzőkkel bíró építési beruházást, árut vagy
szolgáltatást kíván beszerezni, vagy ezen jellemzőket az  értékelés során figyelembe kívánja venni, a  műszaki
leírásban vagy a  szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek vagy az  értékelési szempontok keretében előírhatja
valamely címke használatát, feltéve, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül:
a) a  címkére vonatkozó követelmények csak olyan jellemzőt érintenek, amely a  szerződés tárgyához
kapcsolódik, és amely alkalmas a szerződés tárgyától megkövetelt jellemzők leírására;
b) a  címkére vonatkozó követelmények objektív módon ellenőrizhető és megkülönböztetéstől mentes
szempontokon alapulnak;
c) a címkét olyan nyílt és átlátható eljárás keretében fogadják el, amelyben valamennyi érdekelt fél – ideértve
a  kormányzati szerveket, a  fogyasztókat, a  szociális partnereket, a  gyártókat, a  forgalmazókat és a  nem
kormányzati szervezeteket – részt vehet;
d) a címke megszerzése valamennyi érdekelt fél számára lehetséges;
e) a  címkére vonatkozó követelményeket olyan harmadik fél határozza meg, amelyre a  címkét kérelmező
gazdasági szereplő nem tud befolyást gyakorolni.
 (2) Ha az  ajánlatkérő nem írja elő, hogy az  építési beruházásnak, árunak vagy szolgáltatásnak a  címkére vonatkozó
valamennyi követelményt teljesítenie kell, meg kell adnia a  teljesítendő vagy az  értékelés során figyelembe vett
címkézési követelményeket.
(3) Az  ajánlatkérő a  megfelelés igazolásaként minden olyan címkét köteles elfogadni, amely bizonyítja, hogy
az  építési beruházás, áru vagy szolgáltatás egyenértékű címkézési követelményeknek felel meg. Ha a  gazdasági
szereplő bizonyítja, hogy rajta kívül álló ok miatt nem volt lehetősége az  ajánlatkérő által megadott vagy
azzal egyenértékű címkének az  ajánlattételi határidőig rendelkezésre álló időn belül történő megszerzésére,
az ajánlatkérő a követelmények teljesítésének bizonyítására alkalmas egyéb eszközt – különösen a gyártó műszaki
dokumentációját – is köteles elfogadni, ha a  gazdasági szereplő bizonyítja, hogy az  általa megvalósítandó
építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel az  adott címke követelményeinek vagy
– a (2) bekezdésben foglaltak esetén – az ajánlatkérő által megadott követelményeknek.
(4) Ha egy címke megfelel az (1) bekezdés b), c), d) és e) pontjában meghatározott feltételeknek, azonban a szerződés
tárgyához nem kapcsolódó követelményt is előír, az ajánlatkérő nem követelheti meg a címkével való rendelkezést,
hanem a műszaki leírást az adott címke részletes követelményeinek leírására vagy szükség esetén annak a szerződés
tárgyához kapcsolódó, és az  adott tárgy jellemzőinek meghatározására alkalmas részeire való hivatkozással
határozhatja meg.
60. § (1) Az ajánlatkérő megkövetelheti, hogy a gazdasági szereplők a műszaki leírásban, vagy az értékelési szempontok vagy
a  szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak
való megfelelés igazolására nyújtsanak be megfelelőségértékelő szerv által készített vizsgálati jelentést vagy ilyen
szerv által kiállított tanúsítványt. Ha az  ajánlatkérő megköveteli egy konkrét megfelelőségértékelő szerv által
kiállított tanúsítvány benyújtását, a  más elismert megfelelőségértékelő szervek által kiállított, ezzel egyenértékű
tanúsítványt is el kell fogadnia.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában megfelelőségértékelő szerv alatt a  termékek forgalmazása tekintetében
az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően akkreditált,
megfelelőségértékelési tevékenységeket (kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést) végző szervet kell érteni.
(3) Az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben említetteken kívül más megfelelő bizonyítási eszközt – különösen a  gyártó
műszaki dokumentációját – is köteles elfogadni, ha a  gazdasági szereplő bizonyítja, hogy rajta kívül álló ok miatt
nem volt lehetősége az  ajánlatkérő által megadott szerv által kiállított vagy azzal egyenértékű tanúsítvány
vagy vizsgálati jelentés megszerzésére a  benyújtásig rendelkezésre álló időn belül. Ebben az  esetben az  érintett
gazdasági szereplőnek bizonyítania kell, hogy az  általa megvalósítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy
nyújtandó szolgáltatás megfelel az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak.
Többváltozatú és részekre történő ajánlattétel 61. § (1) Az ajánlatkérőnek az eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetnie, hogy engedélyezi-e vagy előírja-e változatok
benyújtását. Változat benyújtásának megkövetelése vagy lehetővé tétele esetén a felhívásban fel kell tüntetni, hogy
változatot csak – nem változatot képező – ajánlat benyújtása esetén lehet-e benyújtani.
(2) A  közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetni azokat a  minimumkövetelményeket, amelyeknek
a  változatoknak meg kell felelniük, valamint a  változatokra vonatkozó egyéb követelményeket. Nem írható elő
a változatokra vonatkozóan olyan követelmény, amely nem kapcsolódik a szerződés tárgyához [76. § (7) bekezdés].
Az  ajánlatkérő az  értékelési szempontokat úgy köteles meghatározni, hogy azok a  változatokra, valamint a  nem
változatot képező ajánlatokra is alkalmazhatók legyenek.
(3) Nem érinti valamely változat megfelelőségét az a tény, hogy elfogadása esetén a közbeszerzés tárgya árubeszerzés
helyett szolgáltatás megrendelésének vagy szolgáltatás megrendelése helyett árubeszerzésnek minősülne.
(4) Az  ajánlatkérő köteles megvizsgálni, hogy a  beszerzés tárgyának jellege és a  szerződéshez kapcsolódó további
körülmények lehetővé teszik-e a  közbeszerzés egy részére történő ajánlattételt. Ha az  ajánlatkérő nem biztosítja
a részekre történő ajánlattételt, az eljárást megindító felhívásban köteles megadni ennek indokát.
(5) A részekre történő ajánlattétel esetén az eljárást megindító felhívásban elő kell írni, hogy a közbeszerzés tárgyának
mely elemeire lehet részajánlatot tenni, illetve részvételre jelentkezni.
(6) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban meghatározza, hogy ajánlat (részvételi jelentkezés) egy, több vagy
minden rész tekintetében benyújtható-e. Az  ajánlatkérő korlátozhatja, hogy ugyanazon ajánlattevő legfeljebb
meghatározott számú részben lehet az eljárás nyertese – akkor is, ha ajánlatot több vagy minden rész tekintetében
is be lehet nyújtani –, ha az  egy ajánlattevő által elnyerhető részek maximális számát az  eljárást megindító
felhívásban megjelölte. Ebben az esetben a közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetni azokat az objektív és
megkülönböztetéstől mentes szempontokat, amelyek alapján az ajánlatkérő eldönti, hogy mely részek tekintetében
nyilvánítható nyertesnek az az ajánlattevő, aki az értékelési szempontok alapján a maximális számnál több részben
tette az  ajánlatkérő számára a  legkedvezőbb ajánlatot. Ha valamely ajánlattevő nem nyilvánítható egy adott rész
tekintetében nyertesnek, az értékelési szempontok alapján soron következő ajánlattevő lesz a nyertes ajánlattevő.
XI. FEJEZET
AZ AJÁNLATTEVŐKKEL ÉS RÉSZVÉTELRE JELENTKEZŐKKEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEK
A kizáró okok 62. § (1) Az  eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt alkalmasság
igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki
a) az  alábbi bűncselekmények valamelyikét elkövette, és a  bűncselekmény elkövetése az  elmúlt öt évben
jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert, amíg a  büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem
mentesült:
aa) a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.  évi IV.  törvény (a  továbbiakban: 1978.  évi IV.  törvény),
illetve a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Btk.) szerinti
bűnszervezetben részvétel, ideértve a bűncselekmény bűnszervezetben történő elkövetését is;
ab) az  1978.  évi IV.  törvény szerinti vesztegetés, befolyással üzérkedés, befolyás vásárlása, vesztegetés
nemzetközi kapcsolatokban, befolyás vásárlása nemzetközi kapcsolatokban, hűtlen kezelés, hanyag
kezelés, illetve a Btk. XXVII. fejezetében meghatározott korrupciós bűncselekmények, valamint a Btk.
szerinti hűtlen kezelés vagy hanyag kezelés;
ac) az  1978.  évi IV.  törvény szerinti költségvetési csalás, európai közösségek pénzügyi érdekeinek
megsértése, illetve a Btk. szerinti költségvetési csalás;
ad) az 1978. évi IV. törvény, illetve a Btk. szerinti terrorcselekmény, valamint ehhez kapcsolódó felbujtás,
bűnsegély vagy kísérlet;
ae) az  1978.  évi IV.  törvény, illetve a  Btk. szerinti pénzmosás, valamint a  Btk. szerinti terrorizmus
finanszírozása;
af ) az  1978.  évi IV.  törvény, illetve a  Btk. szerinti emberkereskedelem, valamint a  Btk. szerinti
kényszermunka;
ag) az  1978.  évi IV.  törvény, illetve a  Btk. szerinti versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési és
koncessziós eljárásban;
ah) a  gazdasági szereplő személyes joga szerinti, az  a)–g)  pontokban felsoroltakhoz hasonló
bűncselekmény;
b) egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének nem
tett eleget, kivéve, ha tartozását és az  esetleges kamatot és bírságot az  ajánlat vagy részvételi jelentkezés
benyújtásának időpontjáig megfizette vagy ezek megfizetésére halasztást kapott;
c) végelszámolás alatt áll, vonatkozásában csődeljárás elrendeléséről szóló bírósági végzést közzétettek,
az  ellene indított felszámolási eljárást jogerősen elrendelték, vagy ha a  gazdasági szereplő személyes joga
szerinti hasonló eljárás van folyamatban, vagy aki személyes joga szerint hasonló helyzetben van;
d) tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették;
e) gazdasági, illetve szakmai tevékenységével kapcsolatban bűncselekmény elkövetése az elmúlt három éven
belül jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert;
f ) tevékenységét a  jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001.  évi
CIV.  törvény 5.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján vagy az  adott közbeszerzési eljárásban releváns módon
c) vagy g) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta, az eltiltás ideje alatt, vagy ha az ajánlattevő
tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon jogerősen korlátozta;
g) közbeszerzési eljárásokban való részvételtől a  165.  § (2)  bekezdés f )  pontja alapján jogerősen eltiltásra
került, a Közbeszerzési Döntőbizottság vagy – a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálata
esetén – a bíróság által jogerősen megállapított időtartam végéig;
h) korábbi közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárásban hamis adatot szolgáltatott vagy hamis
nyilatkozatot tett, ezért az  eljárásból kizárták, és a  kizárás tekintetében jogorvoslatra nem került sor
az érintett közbeszerzési eljárás lezárulásától számított három évig;
i) az  adott eljárásban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a  valóságnak nem megfelelő
adatot szolgáltat (a  továbbiakban: hamis adat), illetve hamis adatot tartalmazó nyilatkozatot tesz, vagy
a  közbeszerzési eljárásban előzetes igazolásként benyújtott nyilatkozata ellenére nem tud eleget tenni
az  alkalmasságot, a  kizáró okokat vagy a  82.  § (5)  bekezdése szerinti kritériumokat érintő igazolási
kötelezettségének (a továbbiakban együtt: hamis nyilatkozat), amennyiben
ia) a hamis adat vagy nyilatkozat érdemben befolyásolja az ajánlatkérőnek a kizárásra, az alkalmasság
fennállására, az  ajánlat műszaki leírásnak való megfelelőségére vagy az  ajánlatok értékelésére
vonatkozó döntését, és
ib) a  gazdasági szereplő szándékosan szolgáltatott hamis adatot vagy tett hamis nyilatkozatot, vagy
az adott helyzetben általában elvárható gondosság mellett egyértelműen fel kellett volna ismernie,
hogy az általa szolgáltatott adat a valóságnak, illetve nyilatkozata a rendelkezésére álló igazolások
tartalmának nem felel meg;
j) esetében az  ajánlatkérő bizonyítani tudja, hogy az  adott eljárásban megkísérelte jogtalanul befolyásolni
az  ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát, vagy olyan bizalmas információt kísérelt megszerezni, amely
jogtalan előnyt biztosítana számára a közbeszerzési eljárásban, vagy korábbi közbeszerzési vagy koncessziós
beszerzési eljárásból ebből az  okból kizárták, és a  kizárás tekintetében jogorvoslatra nem került sor
az érintett közbeszerzési eljárás lezárulásától számított három évig;
k) tekintetében a következő feltételek valamelyike megvalósul:
ka) nem az Európai Unió, az Európai Gazdasági Térség vagy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési
Szervezet tagállamában, a  Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzési megállapodásban részes
államban vagy az EUMSZ 198. cikkében említett tengerentúli országok és területek bármelyikében
vagy nem olyan államban rendelkezik adóilletőséggel, amellyel Magyarországnak kettős adózás
elkerüléséről szóló egyezménye van, vagy amellyel az  Európai Uniónak kétoldalú megállapodása
van a közbeszerzés terén,
kb) olyan szabályozott tőzsdén nem jegyzett társaság, amely a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007.  évi CXXXVI.  törvény 3.  § r)  pont
ra)–rb) vagy rc)–rd) alpontja szerinti tényleges tulajdonosát nem képes megnevezni, vagy
kc) a  gazdasági szereplőben közvetetten vagy közvetlenül több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy
szavazati joggal rendelkezik olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes szervezet,
amelynek tekintetében a kb) alpont szerinti feltétel fennáll;
l) harmadik országbeli állampolgár Magyarországon engedélyhez kötött foglalkoztatása esetén a  munkaügyi
hatóság által a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996.  évi LXXV.  törvény 7/A.  §-a alapján két évnél nem
régebben jogerőre emelkedett közigazgatási – vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági – határozatban
megállapított és a  központi költségvetésbe történő befizetésre kötelezéssel vagy az  idegenrendészeti
hatóság által a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti
közrendvédelmi bírsággal sújtott jogszabálysértést követett el;
m) esetében a 25. § szerinti összeférhetetlenségből, illetve a közbeszerzési eljárás előkészítésében való előzetes
bevonásból eredő versenytorzulást a gazdasági szereplő kizárásán kívül nem lehet más módon orvosolni;
n) a  Tpvt. 11.  §-a, vagy az  EUMSZ 101.  cikke szerinti – három évnél nem régebben meghozott – jogerős és
végrehajtható versenyfelügyeleti határozatban vagy a  versenyfelügyeleti határozat bírósági felülvizsgálata
esetén a bíróság jogerős és végrehajtható határozatában megállapított és bírsággal sújtott jogszabálysértést
követett el; vagy ha az ajánlattevő ilyen jogszabálysértését más versenyhatóság vagy bíróság – három évnél
nem régebben – jogerősen megállapította és egyúttal bírságot szabott ki;
o) esetében az  ajánlatkérő bizonyítani tudja, hogy az  adott közbeszerzési eljárásban az  ajánlattevő a  Tpvt.
11. §-a, vagy az EUMSZ 101. cikkébe ütköző jogsértést követett el, kivéve, ha a gazdasági szereplő az ajánlat,
tárgyalásos eljárásban és versenypárbeszédben végleges ajánlat benyújtását megelőzően a  Gazdasági
Versenyhivatal számára a  Tpvt. 11.  §-ába vagy az  EUMSZ 101.  cikkébe ütköző magatartást feltárja és
a Tpvt. 78/A.  § (2)  bekezdésében foglalt, a  bírság mellőzésére vonatkozó feltételek fennállását a  Gazdasági
Versenyhivatal a Tpvt. 78/C. § (2) bekezdése szerinti végzésében megállapította;
p) a  135.  § (7)–(9)  bekezdése szerinti előleget nem a  szerződésnek megfelelően használta fel, és ezt három
évnél nem régebben meghozott, jogerős bírósági, közigazgatási (vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági
határozat) megállapította.
(2) A  gazdasági szereplő akkor sem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt
alkalmasság igazolásában, amennyiben
a) vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja, cégvezetője vagy gazdasági társaság esetén
annak egyedüli tagja, vagy személyes joga szerinti hasonló ügyvezető vagy felügyelő szervének tagja, illetve
személyes joga szerint az előbbieknek megfelelő döntéshozatali jogkörrel rendelkező személy olyan személy,
akivel szemben az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott bűncselekmény miatt az  elmúlt öt évben
jogerős ítéletet hoztak és a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült, vagy
b) az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott bűncselekmény miatt a  jogerős ítéletet az  elmúlt öt évben
–  vagy ha ez  rövidebb az  adott bűncselekmény kapcsán az  elítélt büntetett előélethez fűződő hátrányok
alóli mentesüléséhez szükséges időn belül – olyan személlyel szemben hozták, aki a  bűncselekmény
elkövetésekor a  gazdasági szereplő vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja, cégvezetője
vagy gazdasági társaság esetén annak egyedüli tagja, vagy személyes joga szerinti hasonló ügyvezető vagy
felügyelő szervének tagja, illetve az előbbieknek megfelelő döntéshozatali jogkörrel rendelkező személy volt.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában említett adófizetési kötelezettség alatt a  belföldi székhelyű gazdasági szereplő
tekintetében az állami adóhatóság és a vámhatóság által nyilvántartott adófizetési kötelezettséget kell érteni.
(4) Az (1) bekezdés c) pontját nem kell alkalmazni olyan esetben, ha az ajánlatkérő a 98. § (4) bekezdés d) pontja alapján
hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást folytat le.
(5) Az (1) bekezdés a) pont ah) alpontjában említett hasonló bűncselekmény alatt az Európai Unió más tagállamában
letelepedett ajánlattevő, illetve a  más állam büntető joghatósága alá tartozó külföldi állampolgár természetes
személy esetében
a) bűnszervezetben részvétel bűncselekmény esetén a  szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló,
2008.  október 24-i 2008/841/IB tanácsi kerethatározat 2.  cikkében meghatározott bűnszervezetben való
részvételhez kapcsolódó bűncselekményt,
b) vesztegetés, vesztegetés elfogadása, hivatali vesztegetés, hivatali vesztegetés elfogadása, vesztegetés
bírósági vagy hatósági eljárásban, vesztegetés elfogadása bírósági vagy hatósági eljárásban bűncselekmény
esetén az  Európai Unióról szóló szerződés K.3.  cikke (2)  bekezdésének c)  pontja alapján, az  Európai
Közösségek tisztviselőit és az  Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről
szóló egyezmény kidolgozásáról szóló 1997. május 26-i tanácsi jogi aktushoz csatolt egyezmény 3. cikkében
meghatározott korrupciót,
c) költségvetési csalás bűncselekmény esetén az  Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló
egyezmény 1. cikke szerinti csalást,
d) terrorcselekmény esetén a  terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002 június 13-i 2002/475/IB tanácsi
kerethatározat 1., illetve 3.  cikkében meghatározott terrorista bűncselekmény vagy terrorista csoporthoz
kapcsolódó bűncselekményt, vagy az  említett kerethatározat 4.  cikke szerinti, bűncselekményre való
felbujtást, bűnsegélyt vagy kísérletet,
e) pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása bűncselekmény esetén a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás,
valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005. október 26-i
2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkében meghatározott pénzmosást vagy terrorizmus
finanszírozását,
f ) emberkereskedelem vagy kényszermunka esetén az  emberkereskedelem megelőzéséről, és az  ellene
folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról
szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2.  cikkében meghatározott
gyermekmunkát és az emberkereskedelem más formáit
kell érteni.
 (6) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles hivatkozni az (1) és (2) bekezdésben foglalt kizáró okokra.
 (7) Az  ajánlatkérő – az  érintett ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, alkalmasság igazolásában részt vevő
szervezet nevének és címének (székhelyének, lakóhelyének) az  eljárás tárgyának és azonosítójának, valamint
a  kizárás és a  kizárt gazdasági szereplő erről való tudomásszerzése időpontjának megjelölésével – köteles
tájékoztatni a Közbeszerzési Hatóságot az (1) bekezdés i) és j) pontja szerinti kizárásról és a kizárás időpontjáról.
63. § (1) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az  eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre
jelentkező, alvállalkozó, illetve nem vehet részt alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki
a) megszegte a 73. § (4) bekezdésében említett környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket és
ezt három évnél nem régebben meghozott, jogerős bírósági, közigazgatási vagy annak felülvizsgálata esetén
bírósági határozat megállapította;
b) három évnél nem régebben hozott jogerős bírósági, közigazgatási vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági
határozat megállapította, hogy jogszabályban meghatározott szakmai kötelezettségét – a  c)  pontban
meghatározott eset kivételével – súlyosan megszegte vagy külön jogszabályban meghatározott szakmai
szervezet etikai eljárása által megállapított, súlyos, szakmai etikai szabályokba ütköző cselekedetet
követett el;
c) korábbi közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségét
az  elmúlt három évben súlyosan megszegte és ez  az említett korábbi szerződés felmondásához vagy
elálláshoz, kártérítés követeléséhez vagy a szerződés alapján alkalmazható egyéb szankció érvényesítéséhez
vezetett, vagy ha a  nyertes ajánlattevőként szerződő fél olyan magatartása, amelyért felelős részben vagy
egészben a szerződés lehetetlenülését okozta;
d) korábbi közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződésével kapcsolatban
az alvállalkozója felé jogerős bírósági ítéletben három éven belül megállapított szerződésszegést követett el,
amelynek során az alvállalkozó felé fennálló vég- vagy részszámlából fakadó fizetési kötelezettségét 10%-ot
meghaladó részben nem teljesítette annak ellenére, hogy az  ajánlatkérőként szerződést kötő fél a  részére
határidőben fizetett.
(2) Az  ajánlatkérő köteles az  eljárást megindító felhívásban megjelölni az  alkalmazott, (1)  bekezdés szerinti kizáró
okokat.
(3) Az (1) bekezdésben, valamint a 62. § (1) bekezdés a), b), e), h), j), l), n) és p) pontjában meghatározott időtartamot
mindig a  kizáró ok fenn nem állásának ellenőrzése időpontjától kell számítani. Az  ajánlatkérő köteles kizárni
az  eljárásból azt a  gazdasági szereplőt, amelyre vonatkozóan valamelyik, az  eljárásban alkalmazandó kizáró ok
fennáll. A  kizáró okok fenn nem állásának ellenőrzését az  ajánlatkérő az  e  törvényben és a  külön jogszabályban
foglaltak szerint köteles elvégezni.
Az öntisztázás 64. § (1) A 62. § (1) bekezdés b) és f ) pontjában említett kizáró okok kivételével bármely egyéb kizáró ok fennállása ellenére
az  ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó vagy alkalmasság igazolásában részt vevő gazdasági szereplő
nem zárható ki a  közbeszerzési eljárásból, amennyiben a  Közbeszerzési Hatóság a  188.  § (4)  bekezdése szerinti
– vagy bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság a 188. § (5) bekezdése szerinti – jogerős határozata kimondta, hogy
az érintett gazdasági szereplő az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtását megelőzően olyan intézkedéseket
hozott, amelyek a kizáró ok fennállásának ellenére kellőképpen igazolják a megbízhatóságát.
(2) Ha a Közbeszerzési Hatóság a 188. § (4) bekezdése szerinti – vagy bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság a 188. §
(5)  bekezdése szerinti – jogerős határozata kimondja az  adott kizáró ok hatálya alatt álló gazdasági szereplő
megbízhatóságát, az ajánlatkérő mérlegelés nélkül köteles azt elfogadni. A jogerős határozatot a gazdasági szereplő
az egységes európai közbeszerzési dokumentummal egyidejűleg köteles benyújtani.
Az alkalmassági követelmények 65. § (1) Az ajánlatkérő alkalmassági követelményeket határozhat meg az ajánlattételhez megkövetelt
a) gazdasági és pénzügyi helyzetre;
b) műszaki és szakmai alkalmasságra;
c) ha a szerződés teljesítéséhez szükséges, a gazdasági szereplő letelepedése szerinti ország nyilvántartásában
való szereplésre, vagy a  letelepedés szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal vagy szervezeti,
kamarai tagsággal való rendelkezésre
vonatkozó feltételek előírásával.
 (2) Az  ajánlatkérő csak az  eljárást megindító felhívásban megindokolt kivételes esetben tekinthet el attól, hogy
a műszaki és szakmai alkalmasságra vonatkozó alkalmassági feltételt előírjon, és csak akkor, ha a beszerzés egyedi
jellemzői alapján a  teljesítés megfelelősége szempontjából ilyen alkalmassági feltétel előírása nem szükséges.
Nem szükséges külön indokolás, ha a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás jogalapja szerint csak meghatározott
gazdasági szereplő hívható fel ajánlattételre. Az  alkalmassági követelményeket és az  azoknak való megfelelés
igazolására benyújtandó dokumentumokat az  eljárást megindító felhívásban pontosan meg kell jelölni. Ennek
során meg kell határozni, hogy az  (1)  bekezdésben foglaltak szerint mely körülmények megléte, illetve hiánya
vagy azok milyen mértékű fogyatékossága zárja ki, hogy az ajánlatkérő az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt
alkalmasnak minősítse a szerződés teljesítésére.
(3) Az  ajánlatkérőnek az  alkalmassági követelmények meghatározását az  esélyegyenlőségre, az  egyenlő elbánásra és
a  verseny tisztaságára vonatkozó alapelvek figyelembevétele mellett a  közbeszerzés tárgyára kell korlátoznia, és
azokat – a közbeszerzés becsült értékére is tekintettel – legfeljebb a szerződés teljesítéséhez ténylegesen szükséges
feltételek mértékéig lehet előírni.
(4) Külön jogszabály határozza meg az alkalmasság igazolásának lehetséges módjait és az alkalmassági követelmények
meghatározására vonatkozó részletes követelményeket.
(5) A  (3)  bekezdésben foglaltaknak megfelelő ténylegesen szükséges mértékű előírásnak a  referenciák körében azt
kell tekinteni, ha az  ajánlatkérő az  adott közbeszerzés – a  19.  § (3)  bekezdésének alkalmazása nélkül számított  –
értékének legfeljebb 75%-át elérő összegű, mennyiségi meghatározás esetén az  adott közbeszerzés legfeljebb
75%-át elérő mennyiségű vagy mértékű, és tárgyát tekintve az  adott közbeszerzéssel műszakilag egyenértékű
korábbi szállítás, építési beruházás, illetve szolgáltatás igazolását követeli meg. Az  ajánlattevőktől megkövetelt
–  általános forgalmi adó nélkül számított – árbevétel tekintetében az  ajánlatkérő legfeljebb a  beszerzés
–  a  19.  § (3)  bekezdésének alkalmazása nélkül számított – becsült értékének megfelelő mértékű alkalmassági
minimumkövetelményt írhat elő. Az  árbevételi adatokra vonatkozó minimumkövetelményt az  ajánlatkérőnek úgy
kell meghatároznia, hogy az a gazdasági szereplő, amely rendelkezik az ajánlatkérő által vizsgált üzleti évben vagy
években összesen az  adott közbeszerzés – a  19.  § (3)  bekezdésének alkalmazása nélkül számított – értékét elérő
teljes árbevétellel, nem minősülhet alkalmatlannak.
(6) Az  előírt alkalmassági követelményeknek a  közös ajánlattevők vagy közös részvételre jelentkezők együttesen
is megfelelhetnek. Azon követelményeknek, amelyek értelemszerűen kizárólag egyenként vonatkoztathatóak
a gazdasági szereplőkre, az együttes megfelelés lehetősége értelmében elegendő, ha közülük egy felel meg.
(7) Az előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevők vagy részvételre jelentkezők bármely más szervezet vagy
személy kapacitására támaszkodva is megfelelhetnek, a  közöttük fennálló kapcsolat jogi jellegétől függetlenül.
Ebben az  esetben meg kell jelölni az  ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a  részvételi jelentkezésben ezt
a szervezetet és az eljárást megindító felhívás vonatkozó pontjának megjelölésével azon alkalmassági követelményt
vagy követelményeket, amelynek igazolása érdekében az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ezen szervezet
erőforrására vagy arra is támaszkodik. A  (8)  bekezdésben foglalt eset kivételével csatolni kell az  ajánlatban vagy
részvételi jelentkezésben a  kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet olyan szerződéses vagy előszerződésben
vállalt kötelezettségvállalását tartalmazó okiratot, amely alátámasztja, hogy a  szerződés teljesítéséhez szükséges
erőforrások rendelkezésre állnak majd a szerződés teljesítésének időtartama alatt.
(8) Az  a  szervezet, amelynek adatait az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező a  gazdasági és pénzügyi alkalmasság
igazolásához felhasználja, a  Ptk. 6:419.  §-ában foglaltak szerint kezesként felel az  ajánlatkérőt az  ajánlattevő
teljesítésének elmaradásával vagy hibás teljesítésével összefüggésben ért kár megtérítéséért.
(9) A  külön jogszabályban foglaltak szerint előírt, szakemberek – azok végzettségére, képzettségére – rendelkezésre
állására vonatkozó követelmény, valamint a  releváns szakmai tapasztalatot igazoló referenciákra vonatkozó
követelmény teljesítésének igazolására a gazdasági szereplő csak akkor veheti igénybe más szervezet kapacitásait,
ha az adott szervezet valósítja meg azt az építési beruházást, szolgáltatást vagy szállítást amelyhez e kapacitásokra
szükség van. Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti követelmény igazolására akkor vehető igénybe más szervezet
kapacitása, ha az adott szervezet valósítja meg azt a  feladatot, amelyre vonatkozóan a nyilvántartásban szereplés,
szervezeti tagság vagy engedéllyel rendelkezés kötelezettsége fennáll. A  (7)  bekezdés szerint csatolandó
kötelezettségvállalásnak ezt kell alátámasztania.
(10) Építési beruházásra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés, valamint árubeszerzésre irányuló szerződéssel
kapcsolatos beállítási vagy üzembehelyezési művelet esetén az  ajánlatkérő előírhatja, hogy bizonyos alapvető
fontosságú feladatokat maga az ajánlattevő vagy – közös ajánlattétel esetén – a közös ajánlattevők egyike végezzen
el. Ebben az  esetben az  e  feladatokra vonatkozó, a  (9)  bekezdés szerinti alkalmassági feltételek igazolásához
a (7) bekezdéstől eltérően nem támaszkodhat az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező más szervezet kapacitására,
és a teljesítés során e feladatokat nem végezheti alvállalkozó.
(11) Nem használhatja fel a  gazdasági szereplő alkalmassága igazolására azokat az  adatokat, amelyek felhasználására
jogutódlás eredményeként – a  jogelőd (7) bekezdés szerinti bevonása nélkül – maga lenne jogosult, ha a  jogelőd
gazdasági szereplő tekintetében az  eljárásban alkalmazandó valamely kizáró ok fennáll, vagy – ha a  jogelőd
megszűnt – megszűnése hiányában fennállna. A  gazdasági szereplő ebben az  esetben is élhet a  64.  § szerinti
lehetőséggel és felhasználhatja a  jogelődnek az alkalmasság igazolására szolgáló adatait, ha a korábban felmerült
kizáró okkal összefüggésben igazolja megbízhatóságát.
XII. FEJEZET
AZ AJÁNLAT ÉS A RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉS
Az ajánlat és a részvételi jelentkezés összeállítása 66. § (1) Az ajánlatot és a részvételi jelentkezést a gazdasági szereplőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott
tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell elkészítenie és benyújtania.
(2) Az ajánlatnak tartalmaznia kell különösen az ajánlattevő kifejezett nyilatkozatát az ajánlati vagy ajánlattételi felhívás
feltételeire, a szerződés megkötésére és teljesítésére, valamint a kért ellenszolgáltatásra vonatkozóan.
(3) A részvételi jelentkezésben a részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot.
 (4) Az  ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a  részvételi jelentkezésben az  ajánlattevőnek vagy részvételre
jelentkezőnek az  egyéb előírt dokumentumok benyújtása mellett nyilatkoznia kell arról, hogy a  kis- és
középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerint mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak
minősül-e.
(5) Az ajánlatnak és a részvételi jelentkezésnek felolvasólapot kell tartalmaznia, amely feltünteti ajánlat esetében a 68. §
(4) bekezdése, részvételi jelentkezés esetében a 68. § (5) bekezdése szerinti információkat.
(6) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az  ajánlatban, több szakaszból álló
eljárásban a részvételi jelentkezésben meg kell jelölni
a) a  közbeszerzésnek azt a  részét (részeit), amelynek teljesítéséhez az  ajánlattevő (részvételre jelentkező)
alvállalkozót kíván igénybe venni,
b) az  ezen részek tekintetében igénybe venni kívánt és az  ajánlat vagy a  részvételi jelentkezés benyújtásakor
már ismert alvállalkozókat. 67. § (1) A  gazdasági szereplő ajánlatában vagy – több szakaszból álló eljárás esetén – részvételi jelentkezésében köteles
a  kizáró okok fenn nem állása, az  alkalmassági követelményeknek való megfelelés, valamint – adott esetben  –
a  82.  § (5)  bekezdése szerinti objektív kritériumok teljesülése tekintetében az  egységes európai közbeszerzési
dokumentumba foglalt nyilatkozatát benyújtani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumban a  gazdasági szereplő egyrészt nyilatkozik arról, hogy a  kizáró okok
nem állnak fenn, valamint az  előírt alkalmassági követelmények teljesülnek, másrészt megadja az  eljárásban
kért információkat, köztük az  alkalmassági követelmények teljesítésére vonatkozó adatokat. Az  ajánlatkérő
a  közbeszerzési dokumentumokban köteles arra vonatkozó iránymutatást adni, hogy az  alkalmassági
követelményeknek való megfelelésről a  gazdasági szereplő az  egységes európai közbeszerzési dokumentumban
milyen részletességű nyilatkozatot köteles tenni. A  nyilatkozat tartalmazza annak megjelölését, hogy a  69.  §
(4) bekezdése szerint benyújtandó igazolás kiállítására mely szerv jogosult, valamint a 69. § (11) bekezdése szerinti
adatbázis alkalmazásához szükséges adatokat és – szükség esetén – hozzájáruló nyilatkozatot.
(3) Ha az előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező más szervezet kapacitására
támaszkodva felel meg, az ajánlatban – vagy több szakaszból álló eljárás esetén a részvételi jelentkezésben – be kell
nyújtani a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet részéről az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatot, az igazolások
benyújtásának előírásakor pedig e szervezetnek – kizárólag az alkalmassági követelmények tekintetében – az előírt
igazolási módokkal azonos módon kell igazolnia az adott alkalmassági feltételnek történő megfelelést.
(4) Az ajánlatban – vagy több szakaszból álló eljárás esetén a részvételi jelentkezésben – be kell nyújtani az ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy nem vesz igénybe a  szerződés teljesítéséhez
a  62.  §, valamint ha az  adott közbeszerzési eljárásban előírásra került, a  63.  § szerinti kizáró okok hatálya alá eső
alvállalkozót. A  nyilatkozatot akkor is be kell nyújtani, ha az  ajánlatkérő az  eljárásban nem írta elő a  már ismert
alvállalkozók megnevezését.
Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések benyújtása és felbontása
68. § (1) Az  ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket tartalmazó iratok felbontását az  ajánlattételi, illetve részvételi
határidő lejártának időpontjában kell megkezdeni.
(2) A nem elektronikusan benyújtott részvételi jelentkezés és ajánlat esetében, az ajánlatot és a részvételi jelentkezést
egy példányban, írásban és zártan, az ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívásban megadott címre közvetlenül
vagy postai úton kell benyújtani az  ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejártáig. Az  ajánlatkérő előírhatja
elektronikus másolati példányok benyújtását.
(3) A  nem elektronikusan benyújtott részvételi jelentkezések és ajánlatok felbontásánál csak az  ajánlatkérő,
az  ajánlattevők (részvételre jelentkezők), valamint az  általuk meghívott személyek, továbbá – a  közbeszerzéshez
támogatásban részesülő ajánlatkérő esetében – a  külön jogszabályban meghatározott szervek képviselői és
személyek lehetnek jelen. E személyek a bontáson a felolvasólapba betekinthetnek.
(4) Az  ajánlatok felbontásakor ismertetni kell az  ajánlattevők nevét, címét (székhelyét, lakóhelyét), valamint azokat
a  főbb, számszerűsíthető adatokat, amelyek az  értékelési szempontok alapján értékelésre kerülnek. Az  ajánlatok
bontásának megkezdése előtt ismertethető a rendelkezésére álló fedezet összege is.
(5) A  részvételi jelentkezések felbontásakor ismertetni kell a  részvételre jelentkezők nevét, címét (székhelyét,
lakóhelyét).
(6) Az  ajánlatok és részvételi jelentkezések felbontásáról és a  (4)–(5)  bekezdés szerinti adatok ismertetéséről
az  ajánlatkérő jegyzőkönyvet készít, amelyet a  bontástól számított öt napon belül megküld az  összes
ajánlattevőnek, illetve részvételre jelentkezőnek. A  határidő után beérkezett ajánlat vagy részvételi jelentkezés
benyújtásáról szintén jegyzőkönyvet kell felvenni, és azt az összes – beleértve az elkésett – ajánlattevőnek, illetve
részvételre jelentkezőnek megküldeni.
XIII. FEJEZET
AZ AJÁNLATOK ÉS A RÉSZVÉTELI JELENTKEZÉSEK BÍRÁLATA
A bírálat folyamata 69. § (1) Az  ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálása során az  ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy az  ajánlatok,
illetve részvételi jelentkezések megfelelnek-e a  közbeszerzési dokumentumokban, valamint a  jogszabályokban
meghatározott feltételeknek.
(2) Az ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely ajánlat vagy részvételi jelentkezés érvénytelen, és hogy van-e olyan
gazdasági szereplő, akit az  eljárásból ki kell zárni. Az  ajánlatkérő a  bírálat során az  alkalmassági követelmények,
a  kizáró okok és a  82.  § (5)  bekezdése szerinti kritériumok előzetes ellenőrzésére köteles az  egységes európai
közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatot elfogadni, valamint minden egyéb tekintetben a  részvételi
jelentkezés és az  ajánlat megfelelőségét ellenőrizni, szükség szerint a  71–72.  § szerinti bírálati cselekményeket
elvégezni. Az ajánlatkérő az egységes európai közbeszerzési dokumentum szerinti nyilatkozattal egyidejűleg – több
szakaszból álló eljárásban a  részvételi szakaszban – ellenőrzi a nyilatkozatban feltüntetett, a  (11) bekezdés szerint
elérhető adatbázisok adatait is.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak alapján megfelelőnek talált ajánlatokat az ajánlatkérő az értékelési szempontok szerint
értékeli.
(4) Az eljárás eredményéről szóló döntés meghozatalát megelőzően az ajánlatkérő köteles az értékelési szempontokra
figyelemmel legkedvezőbbnek tekinthető ajánlattevőt öt munkanapos határidő tűzésével felhívni a  kizáró okok,
az  alkalmassági követelmények, valamint – adott esetben – a  82.  § (5)  bekezdése szerinti objektív kritériumok
tekintetében az eljárást megindító felhívásban előírt igazolások benyújtására. A kapacitásait rendelkezésre bocsátó
szervezetnek csak az alkalmassági követelmények tekintetében kell az igazolásokat benyújtani.
(5) Ha a  (4)  bekezdés szerinti ajánlattevő nem vagy az  esetleges hiánypótlást, illetve felvilágosítás kérést követően
sem megfelelően nyújtja be az igazolásokat (ideértve azt is, ha az igazolás nem támasztja alá az egységes európai
közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat tartalmát, vagy azzal ellentétes), az ajánlatkérő ezen ajánlattevő
ajánlatának figyelmen kívül hagyásával az  értékelési szempontokra figyelemmel legkedvezőbbnek tekinthető
ajánlattevőt hívja fel a (4) bekezdés szerint az  igazolások benyújtására. Az ajánlatkérő az eljárást lezáró döntésben
csak olyan ajánlattevőt nevezhet meg nyertes ajánlattevőként, aki az alkalmassági követelmények, a kizáró okok és
a 82. § (5) bekezdése szerinti kritériumok tekintetében az e törvényben és a külön jogszabályban foglaltak szerint
előírt igazolási kötelezettségének eleget tett.
(6) Az ajánlatkérő az eljárást lezáró döntés meghozatalát megelőzően dönthet úgy, hogy a  (4) bekezdésben foglaltak
szerint nemcsak a  legkedvezőbb, hanem az  értékelési sorrendben azt követő meghatározott számú következő
legkedvezőbb ajánlattevőt is felhívja az  igazolások benyújtására. Az  ajánlatkérő az  összegezésben csak akkor
nevezheti meg a második legkedvezőbb ajánlattevőt, ha az eljárást lezáró döntés meghozatalát megelőzően őt is
felhívta az igazolások benyújtására. Az e bekezdés szerinti lehetőséggel az ajánlatkérő akkor élhet, ha az értékelés
módszerét figyelembe véve valamelyik ajánlat figyelmen kívül hagyása esetén az  ajánlattevők egymáshoz
viszonyított sorrendje nem változik.
(7) Ha az  ajánlatkérőnek a  részvételi jelentkezések és az  ajánlatok bírálata során alapos kétsége merül fel valamely
gazdasági szereplő nyilatkozatának valóságtartalmára vonatkozóan, bármikor öt munkanapos határidő tűzésével
kérheti az érintett ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt, hogy nyújtsa be a (4) bekezdés szerinti igazolásokat.
(8) Ha ajánlatkérő él azzal a  lehetőséggel, hogy a  több szakaszból álló eljárás részvételi szakaszában meghatározza
az  ajánlattételre felhívandó gazdasági szereplők keretszámát, és az  adott közbeszerzési eljárásban a  keretszámot
meghaladó részvételi jelentkezést nyújtottak be, az  ajánlatkérő köteles már a  részvételi jelentkezések bírálata
során a  (4)  bekezdés szerinti igazolásokat bekérni, és a  részvételi szakasz eredményét ezek figyelembevételével
megállapítani.
(9) Az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező utólagos igazolási kötelezettsége arra irányul, hogy bizonyítsa
az  alkalmassági követelmények, a  kizáró okok fenn nem állása és a  82.  § (5)  bekezdése szerinti kritériumok
tekintetében az  egységes európai közbeszerzési dokumentum alapján az  ajánlatkérő által figyelembe vett
értékek teljesülését. Az  alkalmassági követelményeknek való megfelelés, a  kizáró okok fenn nem állása és a  82.  §
(5) bekezdése szerinti kritériumok tekintetében figyelembe vett értékek teljesülése esetén az ajánlat vagy részvételi
jelentkezés akkor is érvényes, ha a  benyújtott igazolások eltérnek a  korábbi nyilatkozatban feltüntetett adatoktól.
Az  igazolások utólagos benyújtásakor igazolt, adott esetben a  korábbi nyilatkozat szerinti értékeket meghaladó
adatok azonban már nem változtatják meg az ajánlattételre felhívni kívánt részvételre jelentkezők rangsorát.
(10) A  Kormány rendeletben határozza meg, hogy az  ajánlatkérő milyen igazolási módokat köteles elfogadni, illetve
milyen dokumentumok benyújtását írhatja elő az alkalmasság és a kizáró okok körében.
(11) Nem kérhető igazolás benyújtása, ha az  ajánlatkérő az  Európai Unió bármely tagállamában működő, – az  adott
tagállam által az  e-Certis rendszerben igazolásra alkalmas adatbázisként feltüntetett – ingyenes elektronikus
adatbázisba belépve közvetlenül hozzájuthat az  igazoláshoz vagy egyéb releváns információhoz. Nem magyar
nyelvű nyilvántartás esetén az ajánlatkérő kérheti a releváns igazolás vagy információ magyar nyelvű fordításának
benyújtását. A  magyarországi nyilvántartások közül a  hatósági nyilvántartások, valamint a  külön jogszabályban
nevesített nyilvántartások tekintendőek az  igazolás benyújtásának kiváltására alkalmas nyilvántartásnak.
A  magyarországi ilyen nyilvántartások listájának az  e-Certis rendszerben való közzétételéről a  Közbeszerzési
Hatóság gondoskodik.
(12) Az alkalmassági követelmények tekintetében a gazdasági, valamint szakmai kamara a tagjai tevékenységi körében
–  a  külön jogszabályban részletesen szabályozott – minősített ajánlattevői jegyzéket hozhat létre. A  minősített
ajánlattevői jegyzéket a  Közbeszerzési Hatóságnál nyilvántartásba kell venni, a  Közbeszerzési Hatóság ellenőrzi,
hogy a jegyzékbe vétel feltételei az e törvényben és a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelnek.
(13) Az  ajánlatkérő jogosult az  ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben benyújtott igazolás, nyilatkozat tartalmának
ellenőrzése érdekében más állami vagy önkormányzati szervtől, hatóságtól vagy gazdasági szereplőtől információt
kérni. A megkeresett szervezet három munkanapon belül köteles az információt megadni.
(14) Az  ajánlatkérő jogosult a  kizáró okok fenn nem állása és az  alkalmasság megítélése céljából az  ajánlatban vagy
részvételi jelentkezésben megnevezett személyek természetes személyazonosító adatait, valamint képzettségre
és végzettségre, szakmai gyakorlatra, szervezeti, köztestületi tagságra és gazdasági társaságban fennálló tagságra
vonatkozó adatait kezelni. A kizáró okok fenn nem állásának ellenőrzése keretében – a külön jogszabályban foglalt
igazolási szabályok szerint – a  büntetlen előéletre vonatkozó adatról hatósági igazolás is kérhető. A  kizáró okok
hiányának igazolásához benyújtandó, külön jogszabályban foglalt nyilatkozat gazdasági, valamint szakmai kamara
előtt annak tagja által tett nyilatkozat is lehet.
70. § (1) Az  ajánlatkérő az  ajánlatokat a  lehető legrövidebb időn belül köteles elbírálni. Az  ajánlatkérő a  69.  §-tól eltérően
az ajánlatok bírálata és értékelése nélkül meghozhatja az eljárás eredménytelenségéről szóló döntést, ha az adott
eljárásban végleges árajánlatok mindegyike meghaladja a  – 75.  § (4)  bekezdésének megfelelően igazolt  –
rendelkezésre álló anyagi fedezet összegét. Ha az ajánlatkérő nem végzi el az ajánlatok bírálatát, az eredménytelen
eljárásra tekintettel az  ajánlatkérő nem élhet a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás indításának lehetőségével
a 98. § (2) bekezdés a) pontja szerint.
(2) Ha az  ajánlatkérő az  elbírálást nem tudja olyan időtartam alatt elvégezni, hogy az  ajánlattevőknek az  eljárást
lezáró döntésről való értesítésére az  ajánlati kötöttség fennállása alatt sor kerüljön, felkérheti az  ajánlattevőket
ajánlataiknak meghatározott időpontig történő további fenntartására, az  ajánlati kötöttség kiterjesztése azonban
nem haladhatja meg az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított hatvan napot. Ha az ajánlattevő
az  ajánlatkérő által megadott határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát az  ajánlatkérő
által megjelölt időpontig fenntartja. Ha valamelyik ajánlattevő az  ajánlatát nem tartja fenn, az  ajánlati kötöttség
lejártának eredeti időpontját követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen kívül kell
hagyni.
(3) Az  ajánlatkérő a  részvételi jelentkezéseket köteles a  lehető legrövidebb időn belül elbírálni. Ha a  részvételi
felhívásban feltüntetett, az ajánlattételi felhívás megküldésének időpontjáig a bírálatot nem tudja befejezni, minden
részvételre jelentkezőnek egyidejűleg értesítést küld az  ajánlattételi felhívás megküldésének – annak eredeti
időpontjától számított hatvan napnál nem későbbi – új időpontjáról, és a  részvételi szakasz eredményéről ezt
megelőzően kell a részvételre jelentkezőket értesíteni.
Hiánypótlás, felvilágosításkérés és a számítási hiba javítása 71. § (1) Az  ajánlatkérő köteles az  összes ajánlattevő és részvételre jelentkező számára azonos feltételekkel biztosítani
a  hiánypótlás lehetőségét, valamint az  ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben található, nem egyértelmű
kijelentés, nyilatkozat, igazolás tartalmának tisztázása érdekében az  ajánlattevőtől vagy részvételre jelentkezőtől
felvilágosítást kérni.
(2) A  hiánypótlásra vagy a  felvilágosítás nyújtására vonatkozó felszólítást az  ajánlatkérő a  többi ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező egyidejű értesítése mellett közvetlenül köteles az  ajánlattevő, illetve részvételre jelentkező
részére megküldeni, megjelölve a határidőt, továbbá a hiánypótlási felhívásban a pótlandó hiányokat.
(3) A  hiányok pótlása csak arra irányulhat, hogy az  ajánlat vagy részvételi jelentkezés megfeleljen a  közbeszerzési
dokumentumok vagy a jogszabályok előírásainak. A hiánypótlás során az ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben
szereplő iratokat – ideértve a  69.  § (4)–(5)  bekezdése szerint benyújtandó dokumentumokat is – módosítani és
kiegészíteni is lehet.
(4) Ha az ajánlatkérő megállapítja, hogy az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az alkalmasság igazolásához olyan
gazdasági szereplő kapacitásaira támaszkodik, vagy olyan alvállalkozót nevezett meg, amely a  62.  § (1)  bekezdés
a)–h), k)–n) és p)  pontja szerinti, korábbi eljárásban tanúsított magatartás alapján a  j)  pontja szerinti vagy – ha
az ajánlatkérő előírta – a 63. § szerinti kizáró ok hatálya alatt áll, a kizáró okkal érintett gazdasági szereplő kizárása
mellett hiánypótlás keretében felhívja az  ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt a  kizárt helyett szükség esetén
más gazdasági szereplő megnevezésére.
(5) Amíg bármely ajánlattevő vagy részvételre jelentkező számára hiánypótlásra vagy felvilágosítás nyújtására
–  a  (2)  bekezdés szerinti felszólításban, illetve értesítésben megjelölt – határidő van folyamatban, az  ajánlattevő
vagy részvételre jelentkező pótolhat olyan hiányokat, amelyekre nézve az ajánlatkérő nem hívta fel hiánypótlásra.
(6) Az ajánlatkérő köteles újabb hiánypótlást elrendelni, ha a korábbi hiánypótlási felhívás(ok)ban nem szereplő hiányt
észlelt. Nem köteles az ajánlatkérő újabb hiánypótlást elrendelni, ha a hiánypótlással az ajánlattevő vagy részvételre
jelentkező az  ajánlatban vagy a  részvételi jelentkezésben korábban nem szereplő gazdasági szereplőt von be
az  eljárásba, és e  gazdasági szereplőre tekintettel lenne szükséges az  újabb hiánypótlás, feltéve, hogy az  eljárást
megindító felhívásban feltüntette, hogy ilyen esetben nem – vagy csak az  általa meghatározott korlátozással  –
rendel el újabb hiánypótlást. A korábban megjelölt hiány a későbbi hiánypótlás során már nem pótolható.
(7) Az  ajánlatkérő kizárólag az  (1)–(2)  bekezdésben foglaltak szerint és csak olyan felvilágosítást kérhet, amely
az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések elbírálása érdekében szükséges.
(8) A hiánypótlás vagy a felvilágosítás megadása:
a) nem járhat a 2. § (1)–(3) és (5) bekezdésében foglalt alapelvek sérelmével és
b) az ajánlatban a beszerzés tárgyának jellemzőire, az ajánlattevő szerződéses kötelezettsége végrehajtásának
módjára vagy a  szerződés más feltételeire vonatkozó dokumentum tekintetében csak olyan nem jelentős,
egyedi részletkérdésre vonatkozó hiba javítható vagy hiány pótolható, továbbá átalánydíjas szerződés
esetén az  árazott költségvetés (részletes árajánlat) valamely tétele és egységára pótolható, módosítható,
kiegészíthető vagy törölhető, amelynek változása a  teljes ajánlati árat vagy annak értékelés alá eső
részösszegét és az ajánlattevők között az értékeléskor kialakuló sorrendet nem befolyásolja.
(9) A  76.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerinti értékeléshez az  ajánlatkérő által bemutatni kért szakemberek személye
hiánypótlás keretében csak úgy változhat, hogy a  hiánypótlásban az  értékeléskor figyelembe veendő minden
releváns körülmény tekintetében a korábbival legalább egyenértékű szakember kerül bemutatásra. Ha a hiánypótlás
során a  korábbinál nagyobb tapasztalattal, magasabb képzettséggel rendelkező személy kerül bemutatásra,
az ajánlatkérő az értékeléshez akkor is csak az általa pótoltatott szakember adatait veheti figyelembe, a hiánypótlás
ilyenkor is csak az  érvényessé tételt szolgálja, és nem eredményezi az  értékeléskor figyelembe veendő tényezők
változását.
(10) Az  ajánlatkérő köteles meggyőződni arról, hogy a  hiánypótlás vagy a  felvilágosítás megadása az  e  §-ban
foglaltaknak megfelel. A  (3) vagy (8)–(9)  bekezdés rendelkezéseinek megsértése esetén, vagy ha a  hiánypótlást,
felvilágosítás megadását nem, vagy nem az  előírt határidőben teljesítették, kizárólag az  eredeti ajánlati vagy
részvételi jelentkezési példányt (példányokat) lehet figyelembe venni az elbírálás során.
(11) Ha az  ajánlatkérő az ajánlatban az értékelésre kiható számítási hibát észlel, annak javítását az  ajánlatkérő végzi el
úgy, hogy a közbeszerzés tárgya elemeinek tételesen meghatározott értékeit (az alapadatokat) alapul véve számítja
ki az összesített ellenértéket vagy más – az ajánlatban megtalálható számításon alapuló – adatot. A számítási hiba
javításáról az összes ajánlattevőt egyidejűleg, közvetlenül, írásban, haladéktalanul tájékoztatni kell.
Aránytalanul alacsony ár és egyéb aránytalan vállalások 72. § (1) Az  ajánlatkérő az  értékelés szempontjából lényeges ajánlati elemek tartalmát megalapozó adatokat, valamint
indokolást köteles írásban kérni és erről a kérésről a többi ajánlattevőt egyidejűleg, írásban értesíteni, ha az ajánlat
a  megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel aránytalanul alacsony összeget tartalmaz az  értékelési
szempontként figyelembe vett ár vagy költség, vagy azoknak valamely önállóan értékelésre kerülő eleme
tekintetében.
(2) Az ajánlatkérő figyelembe veheti az olyan objektív alapú indokolást, amely különösen
a) a gyártási folyamat, az építési beruházás vagy a szolgáltatásnyújtás módszerének gazdaságosságára,
b) a választott műszaki megoldásra,
c) a teljesítésnek az ajánlattevő számára kivételesen előnyös körülményeire,
d) az ajánlattevő által ajánlott áru, építési beruházás vagy szolgáltatás eredetiségére,
e) a 73. § (4) bekezdése szerinti környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeknek való megfelelésre,
vagy
f ) az ajánlattevőnek állami támogatások megszerzésére való lehetőségére
vonatkozik.
(3) Az  ajánlatkérő az  indokolás elfogadhatóságának megítéléséhez – ha az  elfogadhatóság kétséges – további
kiegészítő indokolást kérhet az  ajánlattevőtől, a  többi ajánlattevő egyidejű értesítése mellett. Az  ajánlattevő
kötelessége az  ajánlati ára megalapozottságára vonatkozó minden tényt, adatot, kalkulációt az  ajánlatkérő
rendelkezésére bocsátani ahhoz, hogy megfelelő mérlegelés eredményeként az  ajánlatkérő döntést hozhasson
az  ajánlati ár megalapozottságáról. Az  ajánlatkérő köteles érvénytelennek nyilvánítani az  ajánlatot, ha a  közölt
információk nem indokolják megfelelően, hogy a szerződés az adott áron vagy költséggel teljesíthető.
(4) Nem megfelelő az  indokolás különösen, ha megállapítható, hogy az  ajánlat azért tartalmaz aránytalanul alacsony
árat vagy költséget, mert nem felel meg a  73.  § (4)  bekezdése szerinti környezetvédelmi, szociális és munkajogi
követelményeknek. Az ajánlatkérő az ajánlat megalapozottságának vizsgálata során ennek megítéléséhez az adott
ágazatban kötelezően alkalmazandó irányadó munkabérekről is tájékoztatást kérhet az ajánlattevőtől.
(5) Ha az  ajánlati ár megalapozottságáról a  döntés meghozatalához az  szükséges, az  ajánlatkérő összehasonlítás
céljából a többi ajánlattevőtől is kérhet be meghatározott ajánlati elemeket megalapozó adatokat.
(6) Az  ajánlatkérő az  állami támogatás miatt kirívóan alacsonynak értékelt ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatot
csak abban az  esetben nyilváníthatja érvénytelennek, ha ezzel kapcsolatban előzetesen írásban tájékoztatást kért
az ajánlattevőtől, és ha az ajánlattevő nem tudta igazolni, hogy a kérdéses állami támogatást jogszerűen szerezte.
Az ezen okból érvénytelen ajánlatokról az ajánlatkérő köteles tájékoztatni – a Közbeszerzési Hatóságon keresztül –
az Európai Bizottságot.
(7) Az  (1)–(6)  bekezdésben foglalt eljárásrendet megfelelően alkalmazni kell arra az  esetre is, ha az  ajánlatnak
valamely egyéb eleme tartalmaz teljesíthetetlennek ítélt kötelezettségvállalást. Ebben az  esetben az  ajánlatkérő
érvénytelennek nyilvánítja az  ajánlatot, ha a  közölt információk nem indokolják megfelelően, hogy az  adott
kötelezettségvállalás teljesíthető.
Az ajánlat és a részvételi jelentkezés érvénytelensége 73. § (1) Az ajánlat vagy a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha
a) azt az ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejárta után nyújtották be;
b) az ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt az eljárásból kizárták;
c) ha az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező alvállalkozója, vagy az  alkalmasság igazolásában részt vevő
szervezet a  62.  § (1)  bekezdés i)  pontja, vagy az  adott eljárásban felmerült magatartása alapján j)  pontja
szerinti kizáró ok miatt kizárásra került;
d) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nem felel meg a szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági
követelményeknek, vagy nem igazolta megfelelően a követelményeknek való megfelelést;
e) egyéb módon nem felel meg az  ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívásban és a  közbeszerzési
dokumentumokban, valamint a  jogszabályokban meghatározott feltételeknek, ide nem értve a  részvételi
jelentkezés és az ajánlat ajánlatkérő által előírt formai követelményeit;
f ) az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
fa) valamely adatot a  44.  § (2)–(3)  bekezdésébe ütköző módon minősít üzleti titoknak és ezt
az ajánlatkérő hiánypótlási felhívását követően sem javítja; vagy
fb) a 44. § (1) bekezdése szerinti indokolás a hiánypótlást követően sem megfelelő.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl az  ajánlat érvénytelen, ha aránytalanul alacsony ellenszolgáltatást vagy más
teljesíthetetlen feltételt tartalmaz [72. §].
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha a részvételre jelentkező ajánlatot tesz.
 (4) Az (1) bekezdés e) pontja alapján érvénytelen az ajánlat különösen, ha nem felel meg azoknak a környezetvédelmi,
szociális és munkajogi követelményeknek, amelyeket a  jogszabályok vagy kötelezően alkalmazandó kollektív
szerződés, illetve a  4.  mellékletben felsorolt környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő.
A Közbeszerzési Hatóság – a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által minden évben rendelkezésére bocsátott
adatszolgáltatás alapján – tájékoztatást tesz közzé honlapján a Magyarországon egyes ágazatokban alkalmazandó
kötelező legkisebb munkabérről.
(5) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési dokumentumokban tájékoztatásként közli azoknak a  szervezeteknek a  nevét,
amelyektől az  ajánlattevő tájékoztatást kaphat a  (4)  bekezdés szerinti azon követelményekről, amelyeknek
a  teljesítés során meg kell felelni. Az  ajánlatkérő a  (4)  bekezdésben foglaltakra tekintettel nem köteles
a  közbeszerzési eljárásban külön információk feltüntetését előírni az  ajánlatban, csak azt ellenőrzi, hogy
az ajánlatban feltüntetett információk nem mondanak-e ellent a (4) bekezdés szerinti követelményeknek.
(6) Az (1) bekezdés e) pontja alapján érvénytelen különösen az ajánlat, ha
a) azt az ajánlati kötöttség fennállása ellenére az ajánlattevő visszavonta;
b) az ajánlattevő az ajánlati biztosítékot határidőre nem vagy az előírt mértéknél kisebb összegben bocsátotta
rendelkezésre; c) az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban előre meghatározott egy olyan összeget, amelyet meghaladó
árat vagy költséget tartalmazó ajánlatot a  bírálat során érvénytelenné fog nyilvánítani, és az  ajánlat ezen
összeget meghaladja.
74. § (1) Az  ajánlatkérőnek ki kell zárnia az  eljárásból azt az  ajánlattevőt, részvételre jelentkezőt, alvállalkozót vagy
az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetet, aki
a) a kizáró okok [62. §, és ha az ajánlatkérő előírta 63. §] hatálya alá tartozik;
b) részéről a kizáró ok az eljárás során következett be.
(2) Az ajánlatkérő kizárhatja az eljárásból
a) azt az  ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt, aki számára nem kell nemzeti elbánást nyújtani [2.  §
(5) bekezdés],
b) azt az  ajánlattevőt, aki ajánlatában olyan származású árut ajánl, amely számára nem kell nemzeti elbánást
nyújtani [2. § (5) bekezdés].
 (3) Az  áru származásának megállapítására a  külön jogszabályban, illetve a  Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló
1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben meghatározott származási szabályokat kell alkalmazni.
XIV. FEJEZET
A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS EREDMÉNYE Az eljárás eredménytelensége
75. § (1) Eredménytelen az eljárás, ha
a) nem nyújtottak be ajánlatot vagy több szakaszból álló eljárás részvételi szakaszában részvételi jelentkezést;
b) kizárólag érvénytelen ajánlatot vagy részvételi jelentkezést nyújtottak be;
c) az eljárásban benyújtott minden ajánlat tekintetében lejárt az ajánlati kötöttség és egyetlen ajánlattevő sem
tartja fenn ajánlatát.
 (2) Az ajánlatkérő eredménytelenné nyilváníthatja az eljárást, ha
a) a  szerződés megkötésére vagy teljesítésére képtelenné vált vagy a  szerződéstől való elállásnak vagy
a szerződés felmondásának lenne helye [53. § (4)–(6) bekezdés];
b) a – (4) bekezdésben foglaltak szerint igazolható – rendelkezésére álló anyagi fedezet összege nem elegendő
a szerződés megkötéséhez az értékelés alapján legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevővel;
c) valamelyik ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  eljárás tisztaságát vagy a  többi ajánlattevő, illetve
részvételre jelentkező érdekeit súlyosan sértő cselekményt követ el;
d) a  Közbeszerzési Döntőbizottság megsemmisíti az  ajánlatkérő valamely döntését, és az  ajánlatkérő új
közbeszerzési eljárás lefolytatását határozza el vagy eláll az eljárás lefolytatásának szándékától, az ajánlatkérő
azonban nem nyilváníthatja eredménytelennek az  eljárást akkor, ha a  jogszerűtlen eljárást lezáró döntés
megsemmisítését követően jogszerű döntés meghozatalával az eljárás jogszerűsége helyreállítható.
(3) Ha a  (2)  bekezdés a)  pontjában foglalt eredménytelenségi eset oka a  teljesítéshez eredetileg rendelkezésre álló
anyagi fedezet egészben vagy részben történő elvonása, az ajánlatkérő köteles tájékoztatást adni a  rendelkezésre
állt anyagi fedezet összegéről, valamint arról, hogy az  mely szervezet döntésével, mikor és milyen okból került
elvonásra, átcsoportosításra.
(4) A  (2)  bekezdés b)  pontjában foglalt esetben az  ajánlatkérő az  eljárást megindító hirdetmény feladásakor
az  elektronikus hirdetménykezelő rendszerben (kérelem) rögzített adattal, vagy a  közbeszerzési eljárás során
dokumentált, legkésőbb a végleges ajánlatok bontása előtt az ajánlattevőkkel vagy részvételre jelentkezőkkel közölt
adattal, elektronikus árlejtés esetén az  árlejtés megkezdését megelőzően az  elektronikus rendszerben rögzített
adattal igazolhatja a rendelkezésre álló fedezet összegét.
(5) Ha az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárásban lehetővé tette a  részekre történő ajánlattételt, az  eredménytelenség
az  eljárásnak csak az  eredménytelenségi okkal érintett részére állapítható meg. Ha az  ajánlatkérő az  eljárást
megindító felhívásban rögzítette és megindokolta, hogy bármely rész eredménytelensége esetén már nem áll
érdekében a szerződések megkötése, az eljárást valamennyi rész tekintetében eredménytelenné nyilváníthatja.
A nyertes ajánlattevő kiválasztása 76. § (1) Az  ajánlatkérő köteles az  eljárást megindító felhívásban meghatározni azt a  szempontot vagy szempontokat,
amelyek alapján a  számára – az  adott esetben szociális, társadalmi és környezetvédelmi szempontból is  –
gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot kiválasztja (a továbbiakban: értékelési szempontok).
(2) Értékelési szempontként alkalmazhatóak
a) a legalacsonyabb ár,
b) a  legalacsonyabb költség, amelyet az  ajánlatkérő által meghatározott költséghatékonysági módszer
alkalmazásával kell kiszámítani, vagy
c) a legjobb ár-érték arányt megjelenítő olyan – különösen minőségi, környezetvédelmi, szociális – szempontok,
amelyek között az ár vagy költség is szerepel.
 (3) A legjobb ár-érték arányt megjelenítő értékelési szempontok vonatkozhatnak különösen az alábbiakra:
a) minőség, műszaki érték, esztétikai és funkcionális tulajdonságok, valamennyi felhasználó számára való
hozzáférhetőség, hátrányos helyzetű munkavállalók alkalmazása és egyéb szociális, környezetvédelmi és
innovatív tulajdonságok, forgalmazási feltételek, vevőszolgálat és műszaki segítségnyújtás, pótalkatrészek
biztosítása, készletbiztonság, a teljesítés időpontja, időszaka;
b) a  szerződés teljesítésében részt vevő személyi állomány szervezettsége, képzettsége és tapasztalata, ha
a személyzet minősége jelentős hatással lehet a szerződés teljesítésének színvonalára.
(4) A  legjobb ár-érték arányt megjelenítő szempontrendszer alkalmazható úgy is, hogy az  abban szereplő ár vagy
költség elemet az  ajánlatkérő egy rögzített értéken megadja, és az  ajánlattevők az  egyéb értékelési szempontok
tekintetében versenyeznek egymással.
(5) Az ajánlatkérő köteles a legalacsonyabb költség vagy a legjobb ár-érték arányt megjelenítő értékelési szempontok
alkalmazására. Az  ajánlatkérő csak akkor választhatja a  legalacsonyabb ár egyedüli értékelési szempontját, ha
az  ajánlatkérő igényeinek valamely konkrétan meghatározott minőségi és műszaki követelményeknek megfelelő
áru vagy szolgáltatás felel meg, és a  gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztását az  adott esetben további
minőségi jellemzők nem, csak a  legalacsonyabb ár értékelése szolgálja. Az  ajánlatkérő nem alkalmazhatja
a legalacsonyabb ár szempontját egyedüli értékelési szempontként tervezési, mérnöki és építészeti szolgáltatások,
valamint építési beruházások esetében. E  törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály vagy támogatásból
megvalósuló közbeszerzés esetében a  támogatás feltételrendszere egyes beszerzési tárgyak tekintetében
az alkalmazandó értékelési szempontrendszerre és módszerre vonatkozó részletes szabályokat határozhat meg.
(6) Az értékelési szempontoknak az alábbi követelményeknek kell megfelelniük:
a) a szerződés tárgyához kell kapcsolódniuk;
b) nem biztosíthatnak önkényes döntési lehetőséget az  ajánlatkérőnek, hanem mennyiségi vagy szakmai
szempontok alapján értékelhető tényezőkön kell alapulniuk;
c) biztosítaniuk kell a 2. § (1)–(5) bekezdésében foglalt alapelvek betartását;
d) az  értékelési szempontok körében nem értékelhető az  ajánlattevő szerződés teljesítéséhez szükséges
alkalmassága. A  (3)  bekezdés b)  pontjában foglaltak értékelése esetén, ha az  eljárásban e  körülményekhez
alkalmassági feltétel is kapcsolódik, egyértelműen el kell különíteni, hogy mely feltételek képezik
a  teljesítéshez minimálisan szükséges elvárást (alkalmassági követelmény), és melyek jelentik ezen felül
az értékeléskor figyelembe vett tényezőket;
e) nem eredményezhetik ugyanazon ajánlati tartalmi elem többszöri értékelését.
 (7) A  (6)  bekezdés a)  pontjának megfelelően az  értékelési szempontok akkor tekintendők a  szerződés tárgyához
kapcsolódónak, ha azok az adott szerződés alapján megvalósítandó építési beruházáshoz, szállítandó áruhoz vagy
nyújtandó szolgáltatáshoz bármely módon és azok életciklusának bármely szakaszában kapcsolódnak, ideértve
azokat a tényezőket is, amelyek
a) az  adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállítása, nyújtása vagy a  vele való kereskedés konkrét
folyamatához kapcsolódnak; vagy
b) az  adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás életciklusának valamely másik szakaszában megvalósuló
valamely folyamathoz kapcsolódnak;
még akkor is, ha ezek érdemben nem határozzák meg az építési beruházás, áru vagy szolgáltatás végeredményének
tulajdonságait.
(8) Az  adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának vagy nyújtásának folyamatához kapcsolódóan
értékelhető különösen a  munkanélküli vagy tartósan munkanélküli rétegek foglalkoztatásának megajánlott
mértéke, valamint az  adott szerződés teljesítésének keretében munkanélküliek képzését célzó intézkedések
végrehajtása.
(9) Ha az ajánlatkérő nem egyedüli értékelési szempontként alkalmazza a legalacsonyabb ár szempontját vagy a 78. §
szerinti módszerrel meghatározva a legalacsonyabb költség szempontját, köteles meghatározni
a) a  legalacsonyabb költséget vagy a  legjobb ár-érték arányt megjelenítő értékelési szempontokat és az azok
súlyát meghatározó – az  értékelési szempont tényleges jelentőségével arányban álló – szorzószámokat
(a továbbiakban: súlyszám),
b) ha az  értékelési szempont körében alszempontok is meghatározásra kerülnek, alszempontonként azok
– tényleges jelentőségével arányban álló – súlyszámát,
c) az  ajánlatok értékelési szempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és
felső határát, amely minden értékelési szempont esetében azonos,
d) azt a módszert (módszereket), amellyel megadja a ponthatárok [c) pont] közötti pontszámot.
 (10) A  (9)  bekezdésben foglaltakat az  eljárást megindító felhívásban meg kell adni azzal, hogy a  (9)  bekezdés
d)  pontja szerinti módszer (módszerek) részletes ismertetése az  egyéb közbeszerzési dokumentumokban is
megadható. Kivételes esetben, ha a  (9)  bekezdés a) vagy b)  pontja szerinti súlyszám meghatározása objektív
okból nem lehetséges – és ezt az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban egyértelműen alátámasztja  –,
az  ajánlatkérőnek csökkenő fontossági sorrendben kell feltüntetnie a  szempontokat. Ebben az  esetben a  77.  §
(2) bekezdése nem alkalmazandó, az ajánlatkérőnek az értékelés során alkalmazott módszer leírását a közbeszerzési
dokumentumokban kell meghatározni.
(11) Ha az  ajánlatkérő egyedül a  legalacsonyabb költség értékelési szempontját alkalmazza és annak körében az  áru,
szolgáltatás vagy építési beruházás költségét életciklusköltség-számítási módszer alkalmazásával határozza meg,
a (9)–(10) bekezdéstől eltérően csak a 78. §-ban foglaltakat adja meg a közbeszerzési dokumentumokban.
(12) A  (9)  bekezdés d)  pontja szerinti módszerekről és az  ajánlatok elbírálásáról a  Közbeszerzési Hatóság útmutatót
készít.
(13) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési dokumentumokban olyan előírásokat határoz meg, amelyek biztosítják, hogy
az ajánlatkérő az ajánlattevők által benyújtott információkat ellenőrizni tudja annak megállapítása érdekében, hogy
az ajánlat mennyiben felel meg az értékelési szempontoknak. Kétség esetén az ajánlatkérőnek meg kell győződnie
az ajánlattevő által benyújtott információk helytállóságáról.
77. § (1) Az  ajánlatkérő az  ellenszolgáltatást vagy költséget tartalmazó értékelési szemponton vagy alszemponton kívüli
értékelési szempontokkal (alszempontokkal) összefüggő ajánlati elemmel kapcsolatban az  eljárást megindító
felhívásban jogosult meghatározni az  adott ajánlati elem azon legkedvezőbb szintjét, amelyre és az  annál még
kedvezőbb vállalásokra egyaránt az  értékelési ponthatár felső határával azonos számú pontot ad. Az  ajánlatkérő
bármely szempont tekintetében jogosult meghatározni olyan elvárást, amelynél kedvezőtlenebb az  adott ajánlati
elem nem lehet.
(2) Ha az  ajánlatkérő nem egyedüli értékelési szempontként a  legalacsonyabb ár szempontját alkalmazza,
az ajánlatoknak az értékelési szempontok szerinti tartalmi elemeit az eljárást megindító felhívásban meghatározott
ponthatárok között értékeli az  általa meghatározott módszerrel, majd az  egyes tartalmi elemekre adott
értékelési pontszámot megszorozza a  súlyszámmal, a  szorzatokat pedig ajánlatonként összeadja. Az  az  ajánlat
a  legkedvezőbb, amelynek az  összpontszáma a  legnagyobb. Ha az  ajánlatkérő egyedül a  legalacsonyabb költség
értékelési szempontját alkalmazza és annak körében az  áru, szolgáltatás vagy építési beruházás költségét
életciklusköltség-számítási módszer alkalmazásával határozza meg, a  legkedvezőbb ajánlatot a  78.  §-ban foglalt
módszer alkalmazásával adja meg.
(3) Az ajánlatkérő az ajánlatok értékelését követően elektronikus árlejtést kezdeményezhet, ha azt az eljárást megindító
felhívásban előzetesen jelezte.
(4) Az eljárás nyertese az az ajánlattevő, aki az értékelési szempontok szerint a legkedvezőbb ajánlatot tette és ajánlata
érvényes.
(5) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban meghatározhatja azt az objektív módszert vagy a 76. § (6) bekezdés
a)–d) pontjának megfelelő kiegészítő szempontot, amelynek alapján a legkedvezőbb ajánlatot kiválasztja, ha több
ajánlatnak azonos az  (1)  bekezdés szerint kiszámított összpontszáma, vagy a  legalacsonyabb árat vagy költséget,
mint egyedüli értékelési szempontot több ajánlat azonos összegben tartalmazza. Ha az  ajánlatkérő nem adott
meg ilyen módszert vagy szempontot, az az ajánlat minősül a  legkedvezőbbnek, amely a nem egyenlő értékelési
pontszámot kapott értékelési szempontok közül a  legmagasabb súlyszámú értékelési szempontra nagyobb
értékelési pontszámot kapott, a  legalacsonyabb ár értékelési szempontja esetében pedig közjegyző jelenlétében
tartott sorsolás alapján választ az  ajánlatkérő a  legalacsonyabb összegű ajánlatok között. Az  ajánlatkérő akkor is
jogosult közjegyző jelenlétében sorsolást tartani, ha a legkedvezőbb ajánlat az e bekezdés szerinti módszerrel nem
határozható meg.
78. § (1) Ha az  ajánlatkérő az  áru, szolgáltatás vagy építési beruházás értékeléskor figyelembe vett költségét
életciklusköltség-számítási módszer alkalmazásával határozza meg, ezt a  tényt az  eljárást megindító felhívásban
fel kell tüntetnie, valamint a  közbeszerzési dokumentumokban fel kell tüntetnie, hogy az  ajánlattevőknek milyen
adatokat kell megadniuk, és az  ajánlatkérő milyen módszert fog alkalmazni az  életciklusköltségeknek az  említett
adatok alapján történő meghatározásához.
(2) Az  életciklusköltségek meghatározásakor egy áru, szolgáltatás vagy építési beruházás életciklusa során felmerült
alábbi költségek egészét vagy egy részét kell az  ajánlatkérő által jelentőségüknek megfelelően meghatározott
mértékben figyelembe venni:
a) az ajánlatkérő vagy más felhasználók által viselt költségek, különösen
aa) a megszerzéshez kapcsolódó költségek,
ab) a használat költségei, különösen az energia és más erőforrások felhasználása,
ac) a fenntartási költségek,
ad) az életciklus végéhez kapcsolódó költségek (különösen az elszállítási és újrahasznosítási költségek),
b) az  adott áruhoz, szolgáltatáshoz vagy építési beruházáshoz annak életciklusa során kapcsolódó
környezeti externáliáknak betudható költségek, ha ezek pénzben kifejezett értéke meghatározható és
ellenőrizhető; az ilyen költségek magukban foglalhatják az üvegházhatású gázok és más szennyező anyagok
kibocsátásának költségeit, valamint a klímaváltozás hatásainak csökkentésével kapcsolatos egyéb kiadásokat.
(3) A környezeti externáliáknak betudható költségek meghatározására alkalmazott módszernek a következő feltételek
mindegyikét teljesítenie kell:
a) objektívan ellenőrizhető, a  2.  § (1)–(3) és (5)  bekezdése szerinti alapelvek érvényesülését biztosító
kritériumokon alapul, amelyek nem hoznak indokolatlanul kedvező vagy kedvezőtlen helyzetbe egyes
gazdasági szereplőket;
b) a módszer előre meghatározott, minden érdekelt számára hozzáférhető, és nem csak kifejezetten egy adott
közbeszerzési eljáráshoz alkalmazható;
c) a  szükséges adatokat a  tevékenységüket az  általában elvárható gondossággal végző gazdasági szereplők
ésszerű erőfeszítéssel rendelkezésre tudják bocsátani.
(4) A Közbeszerzési Hatóság az életciklusköltség-számítási módszertanokról útmutatót ad ki, amelyben ismerteti azt is,
ha uniós jogszabály alapján kötelezően alkalmazandó közös módszertan áll rendelkezésre. E törvény felhatalmazása
alapján kiadott jogszabály meghatározhat egyes beszerzési tárgyak tekintetében kötelezően alkalmazandó
életciklusköltség-számítási módszertanokat.
Tájékoztatás az ajánlatkérő döntéseiről 79. § (1) Az  ajánlatkérő köteles az  ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt írásban tájékoztatni az  eljárás vagy az  eljárás
részvételi szakaszának eredményéről, az  eljárás eredménytelenségéről, az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
ajánlatának, illetve részvételi jelentkezésének érvénytelenné nyilvánításáról, valamely gazdasági szereplő
kizárásáról, valamint ezek részletes indokáról, az erről hozott döntést követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb
három munkanapon belül.
(2) Az  ajánlatkérő az  ajánlatok és a  részvételi jelentkezések elbírálásának befejezésekor külön jogszabályban
meghatározott minta szerint írásbeli összegezést köteles készíteni az  ajánlatokról, illetve a  részvételi
jelentkezésekről. Az ajánlatkérő az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elbírálásának befejezésekor az (1) bekezdés
szerinti tájékoztatást az  írásbeli összegezésnek minden ajánlattevő, a részvételi szakasz lezárása esetén részvételre
jelentkező részére egyidejűleg, telefaxon vagy elektronikus úton történő megküldésével teljesíti.
(3) Az  összegezést az  Európai Bizottság, a  Közbeszerzési Hatóság, a  közbeszerzési eljárás ellenőrzésére feljogosított
más szervezet vagy a  Gazdasági Versenyhivatal kérésére meg kell küldeni. Az  Európai Bizottság részére
a közbeszerzésekért felelős miniszteren keresztül kell az összegezést megküldeni.
(4) Az  ajánlatkérő az  írásbeli összegezést az  ajánlattevők részére történő megküldésétől számított huszadik napig,
a  részvételi szakaszról készült összegezés esetén az  ajánlattételi határidő lejártáig egy alkalommal jogosult
módosítani, szükség esetén az  érvénytelenségről szóló tájékoztatást visszavonni, továbbá a  már megkötött
szerződéstől elállni, illetve ha az  eredeti állapot nem állítható helyre, a  szerződést azonnali hatállyal felmondani,
ha az  eredmény megküldését követően észleli, hogy az  eredmény (eredménytelenség) jogszabálysértő volt
és a  módosítás a  jogszabálysértést orvosolja. Ha a  módosítás során az  ajánlatkérő a  részvételi jelentkezés
érvénytelenségéről szóló tájékoztatást visszavonja, új ajánlattételi határidő kitűzésével jogosult a  részvételre
jelentkezőnek ajánlattételi felhívást küldeni Az  ajánlatkérő a  módosított írásbeli összegezést köteles faxon vagy
elektronikus úton haladéktalanul, egyidejűleg az összes ajánlattevőnek megküldeni.
(5) Az  ajánlatokról vagy részvételi jelentkezésekről készült írásbeli összegezésben észlelt bármely elírást (névcserét,
hibás névírást, szám- vagy számítási hibát vagy más hasonló elírást) az  ajánlatkérő kérelemre vagy kérelem
hiányában is kijavíthatja. A kijavított írásbeli összegezést az ajánlatkérő legkésőbb az eljárás vagy a részvételi szakasz
eredményének megküldését követő tíz napon belül köteles egyidejűleg megküldeni az  összes ajánlattevőnek,
illetve részvételre jelentkezőnek.
Az előzetes vitarendezés 80. § (1) Előzetes vitarendezés kezdeményezésére jogosult
a) a  jogsértő eseményről való tudomásszerzést követő három munkanapon belül az  ajánlattevő vagy
részvételre jelentkező, ha álláspontja szerint egészben vagy részben jogsértő az  írásbeli összegezés, illetve
az ajánlatkérő bármely eljárási cselekménye vagy a közbeszerzési eljárásban keletkezett bármely – a b) pont
szerintieken kívüli – dokumentum;
b) bármely érdekelt gazdasági szereplő vagy a közbeszerzés tárgyával összefüggő tevékenységű kamara vagy
érdek-képviseleti szervezet (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: kérelmező)
ba) az  ajánlattételi, vagy részvételi határidő lejárta előtti tizedik napig, gyorsított vagy hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárásban e határidők lejártáig,
bb) a meghívásos vagy a  tárgyalásos eljárást meghirdető előzetes tájékoztatóban a  részvételi szándék
jelzésére meghatározott határidőig,
ha álláspontja szerint egészben vagy részben jogsértő az eljárást megindító vagy meghirdető felhívás, a felhívással
együtt elérhető közbeszerzési dokumentumok vagy azok módosítása.
(2) A  kérelmezőnek az  ajánlatkérőhöz benyújtott kérelmében (a  továbbiakban: előzetes vitarendezési kérelem) meg
kell jelölnie az  írásbeli összegezés vagy egyéb dokumentum, vagy eljárási cselekmény jogsértőnek tartott elemét,
továbbá a kérelmező javaslatát, észrevételét, valamint az álláspontját alátámasztó adatokat, tényeket, továbbá az azt
alátámasztó dokumentumokra – ha vannak ilyenek – hivatkoznia kell.
(3) Az  előzetes vitarendezési kérelmet faxon vagy elektronikus úton kell megküldeni az  ajánlatkérő részére, aki
a  kérelemmel kapcsolatos álláspontjáról a  vitarendezést kérelmezőt a  kérelem megérkezésétől számított három
munkanapon belül a benyújtási móddal megegyező módon tájékoztatja, továbbá az előzetes vitarendezési kérelem
benyújtásáról, valamint az arra adott válaszáról az eljárás valamennyi – általa ismert – ajánlattevőjét vagy részvételre
jelentkezőjét is tájékoztatja.
(4) Az  ajánlatkérő az  előzetes vitarendezési kérelem megérkezésétől számított három munkanapon belül akkor
is jogosult egy alkalommal az  ajánlattevőket vagy a  részvételre jelentkezőket három munkanapos határidővel
hiánypótlás [71. §], felvilágosítás [71. §] vagy indokolás [72. §] benyújtására felhívni, ha az eljárás szabályai szerint
erre már nem lenne lehetőség, ha az eljárásban történt törvénysértés ezen eljárási cselekmények útján orvosolható.
Ebben az  esetben az  ajánlatkérő az  előzetes vitarendezési kérelem benyújtásáról a  hiánypótlási felhívás,
a  felvilágosítás vagy indokolás kérésének megküldésével egyidejűleg, míg a  kérelemre adott válaszáról a  kérelem
megérkezésétől számított hét munkanapon belül – faxon vagy elektronikus úton – tájékoztatja a  kérelmezőt és
az ajánlattevőket vagy a részvételre jelentkezőket.
(5) Ha valamely ajánlattevő az  (1)  bekezdés szerinti határidőben és a  (2)  bekezdésnek megfelelően előzetes
vitarendezési kérelmet nyújtott be az  ajánlatok bontását követően történt eljárási cselekménnyel, keletkezett
dokumentummal kapcsolatban, az  ajánlatkérő a  kérelem benyújtásától a  válaszának megküldése napját követő
tíznapos időtartam lejártáig akkor sem kötheti meg a szerződést – ha részajánlat tétele lehetséges volt, a beszerzés
érintett részére vonatkozó szerződést –, ha eddig az időpontig a szerződéskötési moratórium egyébként lejárna.
XV. FEJEZET
EGYES ELJÁRÁSFAJTÁK SAJÁTOS SZABÁLYAI Nyílt eljárás
81. § (1) A  nyílt eljárás olyan, egy szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelyben minden érdekelt gazdasági szereplő
ajánlatot tehet.
(2) A nyílt eljárás ajánlati felhívással indul.
 (3) Az  ajánlattevő ajánlatával együtt benyújtja a  kizáró okok és az  alkalmasság igazolására az  egységes európai
közbeszerzési dokumentumot.
 (4) Nyílt eljárásban az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban rendelkezhet úgy, hogy a bírálatnak az aránytalanul
alacsony ár vagy költség vizsgálatára vonatkozó részét az ajánlatok értékelését követően végzi el. Ebben az esetben
csak a  legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevő – és ha az  összegezésben meg kívánja nevezni, a  második
legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevő – tekintetében vizsgálja az ár vagy költség aránytalanul alacsony voltát, és
alkalmazza szükség esetén a 72. § szerinti eljárást. Ha az ajánlattevő ajánlata aránytalanul alacsony ár vagy költség
miatt érvénytelennek bizonyul, az  értékelési sorrendben a  következő ajánlattevő a  helyébe lép és a  szükséges
bírálati cselekményeket ennek megfelelően kell elvégezni.
(5) Az  ajánlatkérő nyílt eljárásban az  eljárást megindító felhívásban rendelkezhet úgy is, hogy az  ajánlatok bírálatát
–  az  egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alapján – az  ajánlatok értékelését
követően végzi el. Ebben az  esetben csak az  értékelési sorrendben legkedvezőbb vagy a  legkedvezőbb és
az  azt követő egy vagy több legkedvezőbb ajánlattevő tekintetében végzi el a  bírálatot. A  69.  § rendelkezéseit
megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a  bírálat során ilyenkor is biztosítani kell, hogy az  összegezésben
megnevezett nyertes – és ha az  összegezésben meg kívánja nevezni, a  második legkedvezőbb ajánlatot tett  –
ajánlattevő ajánlatának érvényességét az  eljárást lezáró döntést megelőzően az  ajánlatkérő az  ajánlattevő
nyilatkozatát alátámasztó igazolások vizsgálatára is kiterjedően teljeskörűen elbírálja.
(6) A  (4)–(5)  bekezdés szerinti lehetőséggel az  ajánlatkérő csak akkor élhet, ha az  értékelés alkalmazott szempontjait
és módszerét figyelembe véve valamely ajánlat érvénytelensége esetén a  többi ajánlat egymáshoz viszonyított
sorrendje egyébként nem változna.
(7) Az ajánlati felhívásban az ajánlatkérő nem határozhatja meg az ajánlattételi határidőt az ajánlati felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának napjától számított harmincöt napnál rövidebb időtartamban. Az  ajánlattételi határidőt
az  ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított legalább harminc napban lehet
meghatározni, ha a közbeszerzési eljárásban az ajánlatok elektronikus úton is benyújthatóak.
(8) Ha az  ajánlatkérő az  ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napját legalább harmincöt nappal
megelőzően, de legfeljebb tizenkét hónapon belül előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetményt adott fel, és
az  tartalmazta a  külön jogszabályban foglaltak szerint a  tájékoztatót tartalmazó hirdetmény szerinti adatokat,
a (7) bekezdésben előírt határidőnél rövidebbet is meg lehet határozni, az ajánlattételi határidő azonban nem lehet
rövidebb az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított tizenöt napnál.
(9) Ha az ajánlatkérő egyes közbeszerzési dokumentumok esetében a 39. § (2) bekezdése szerint nem biztosítja a teljes
körű, közvetlen, elektronikus hozzáférést, az ajánlattételi határidőt legalább a (7) és (8) bekezdésekben foglaltaknál
öt nappal hosszabb időtartamban kell meghatározni.
(10) Kivételesen indokolt és sürgős esetben, ha a  (7)  bekezdésben foglalt határidők nem lennének betarthatóak,
az ajánlatkérő a (7) bekezdésben foglaltnál rövidebb ajánlattételi határidőt is meghatározhat, amely azonban nem
lehet rövidebb az ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított tizenöt napnál (gyorsított
nyílt eljárás). A gyorsított eljárás alkalmazásának indokát az eljárást megindító hirdetményben meg kell adni.
(11) A  nyílt eljárásban nem lehet tárgyalni. A  nyílt eljárásban az  ajánlatkérő a  felhívásban és a  közbeszerzési
dokumentumokban meghatározott feltételekhez, az  ajánlattevő az  ajánlatához az  ajánlattételi határidő lejártától
kötve van. Az  ajánlati kötöttség időtartamát az  ajánlatkérő az  ajánlati felhívásban nem határozhatja meg annak
kezdetétől számított harminc – építési beruházás esetén, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön jogszabályban
előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvan – napnál hosszabb időtartamban.
Meghívásos eljárás 82. § (1) A  meghívásos eljárás olyan, két szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában
az  ajánlatkérő a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról
dönt a  69.  §-ban foglaltakkal összhangban. A  részvételi szakaszban a  részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot.
Az  eljárás második, ajánlattételi szakaszában csak az  ajánlatkérő által alkalmasnak minősített és ajánlattételre
felhívott részvételre jelentkezők tehetnek ajánlatot.
(2) A  meghívásos eljárás részvételi felhívással indul, az  eljárás részvételi szakaszában – a  (3)  bekezdés szerinti eset
kivételével – bármely érdekelt gazdasági szereplő nyújthat be részvételi jelentkezést.
(3) A  nem központi ajánlatkérő esetében a  meghívásos eljárást előzetes tájékoztató útján is meg lehet hirdetni.
Ebben az  esetben az  ajánlatkérő a  részvételi felhívást nem teszi hirdetményben közzé, hanem azt egyidejűleg
és közvetlenül küldi meg azon gazdasági szereplőknek, amelyek az  előzetes tájékoztatóban előírt határidőben
szándéknyilatkozatukat az ajánlatkérőnél benyújtották és felhívja őket, hogy a részvételi jelentkezés benyújtásával
részvételi szándékukat erősítsék meg (a továbbiakban: közvetlen részvételi felhívást). A közvetlen részvételi felhívást
legkésőbb az  előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény közzététele napjától számított tizenkét hónapon belül
meg kell küldeni.
(4) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban – a  (3)  bekezdésben foglalt esetben az  előzetes tájékoztatóban vagy
a közvetlen részvételi felhívásban – keretszámot határozhat meg arra vonatkozóan, hogy a részvételre jelentkezők
közül az  eljárás második szakaszában legfeljebb e  keretszám felső határáig terjedő számú alkalmas, egyben
érvényes jelentkezést benyújtó részvételre jelentkezőnek küld majd ajánlattételi felhívást. A keretszámnak legalább
öt ajánlattevőt kell magában foglalnia, és biztosítania kell a valódi versenyt.
(5) Ha az ajánlatkérő keretszámot határoz meg, a részvételi felhívásban – a (3) bekezdésben foglalt esetben az előzetes
tájékoztatóban vagy a közvetlen részvételi felhívásban – meg kell adnia az alkalmas jelentkezők közötti rangsorolás
módját is arra az  esetre, ha a  keretszám felső határát meghaladja az  alkalmas jelentkezők száma. Az  ajánlatkérő
köteles megadni azokat az  objektív és e  törvény alapelveivel összhangban álló szempontokat, amelyek alapján
a rangsorolást elvégzi. Az ajánlatkérő megadhatja, hogy ezen objektív szempontoknak való megfelelés tekintetében
–  az  egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozatának alátámasztására – a  gazdasági
szereplőktől milyen igazolás – a 69. §-ban foglaltak szerinti – benyújtását kéri.
83. § (1) A meghívásos eljárásban a részvételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának vagy a  közvetlen részvételi felhívás megküldésének napjától számított harminc napnál
rövidebb időtartamban.
(2) Kivételesen indokolt és sürgős esetben, ha az  (1)  bekezdés szerinti határidők nem lennének betarthatóak,
az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben foglaltnál rövidebb részvételi határidőt is meghatározhat, amely azonban
nem lehet rövidebb a  részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának vagy a  közvetlen részvételi
felhívás megküldésének napjától számított tizenöt napnál (gyorsított meghívásos eljárás). A  gyorsított eljárás
alkalmazásának indokát az eljárást megindító hirdetményben meg kell adni.
(3) Ha a  részvételi szakasz eredményes, az  eredménynek a  részvételre jelentkezőkkel történt közlésétől számított
öt munkanapon belül az  ajánlatkérő köteles az  alkalmasnak minősített jelentkezőknek – ha az  ajánlatkérő
meghatározta az  ajánlattevők keretszámát, a  kiválasztott jelentkezőknek – az  ajánlattételi felhívást egyidejűleg
megküldeni.
(4) Ha az alkalmasnak minősített jelentkezők száma nem éri el a keretszám alsó határát, az ajánlatkérő az alkalmasnak
minősített jelentkezők ajánlattételre felhívásával folytatja az eljárást. Az ajánlattételre felhívott jelentkezők közösen
nem tehetnek ajánlatot.
84. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail címét;
b) hivatkozást a közzétett részvételi felhívásra vagy előzetes tájékoztatóra és közzétételének napját, a közvetlen
részvételi felhívás megküldésének napját;
c) a közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetőségének helyét; a 39. § (2) bekezdés szerinti esetekben,
ha más módon még nem bocsátották rendelkezésre, a felhíváshoz csatolni kell az érintett dokumentumokat;
d) a  részvételi vagy közvetlen részvételi felhívásban előírtakkal összhangban az  ajánlattételi szakaszban
az  egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alátámasztására a  69.  § szerint
benyújtandó igazolások meghatározását, valamint – ha szükséges – az  ajánlathoz csatolandó azon
nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő, illetve alvállalkozója
és az  alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet az  ajánlattételi szakaszban sem tartozik a  kizáró okok
hatálya alá;
e) az ajánlattételi határidőt; f ) az ajánlat benyújtásának címét és a benyújtás módját;
g) annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más nyelven is benyújtható-e az ajánlat;
h) az  ajánlatok felbontásának idejét és – ha nem elektronikusan történik – helyét, valamint az  ajánlatok
felbontásán jelenlétre jogosultakat;
i) az ajánlati kötöttség időtartamát;
j) az ajánlattételi felhívás megküldésének napját.
(2) A  meghívásos eljárásban nem lehet tárgyalni. A  meghívásos eljárásban az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban
meghatározott feltételekhez a részvételi határidő lejártától, valamint az ajánlattételi felhívásban és a közbeszerzési
dokumentumokban meghatározott feltételekhez, az  ajánlattevő pedig az  ajánlatához az  ajánlattételi határidő
lejártától van kötve. Az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban nem határozhatja
meg annak kezdetétől számított harminc – építési beruházás esetében, valamint ha a közbeszerzési eljárást külön
jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvan – napnál későbbi időtartamban.
(3) Az ajánlattevőnek az ajánlathoz nem kell csatolni azt az igazolást, nyilatkozatot, amelyet a részvételi jelentkezéshez
már csatolt, kivéve, ha a korábban benyújtott igazolás vagy nyilatkozat már nem alkalmas az előírtak bizonyítására.
(4) A  meghívásos eljárás ajánlattételi szakaszában az  ajánlattételi határidőt az  ajánlatkérő nem határozhatja meg
az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított harminc napnál rövidebb időtartamban. Az ajánlattételi
határidőt az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított legalább huszonöt napban lehet meghatározni,
ha a közbeszerzési eljárásban az ajánlatok elektronikus úton is benyújthatóak.
(5) Részvételi felhívással meghirdetett eljárás esetében, ha az  ajánlatkérő a  részvételi felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának napját legalább harmincöt nappal megelőzően, de legfeljebb tizenkét hónapon belül
előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetményt adott fel, és az  tartalmazta a  külön jogszabályban foglaltak szerint
a tájékoztatót tartalmazó hirdetmény szerinti adatokat, a (4) bekezdésben előírt határidőnél rövidebbet is meg lehet
határozni. Ebben az  esetben az  ajánlattételi határidő nem lehet rövidebb az  ajánlattételi felhívás megküldésének
napjától számított tíz napnál.
(6) A  nem központi ajánlatkérő által indított eljárásban az  ajánlattételi határidőt az  ajánlatkérő és az  ajánlattételre
felhívni kívánt részvételre jelentkezők megállapodásban rögzíthetik, feltéve, hogy valamennyi jelentkezőnek azonos
időtartam áll rendelkezésére ajánlata összeállítására és benyújtására. Ha az ajánlatkérő és az alkalmasnak minősített
jelentkezők nem tudnak megállapodni az ajánlattételi határidőben, az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő állapítja
meg, azzal, hogy az  általa megállapított határidő nem lehet rövidebb az  ajánlattételi felhívás megküldésének
napjától számított tíz napnál.
(7) Ha az ajánlatkérő egyes közbeszerzési dokumentumok esetében a 39. § (2) bekezdése szerint nem biztosítja a teljes
körű, közvetlen, elektronikus hozzáférést, az ajánlattételi határidőt a (4)–(6) bekezdésekben foglaltaknál legalább öt
nappal hosszabb időtartamban kell meghatározni.
(8) A  gyorsított eljárásban az  ajánlatkérő – ha a  (4)  bekezdésben foglalt határidők nem lennének betarthatóak  –
az  ajánlattételi határidőt nem határozhatja meg az  ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított
tíz napnál rövidebb időtartamban.
Tárgyalásos eljárás 85. § (1) A  tárgyalásos eljárás olyan, két szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelynek első, részvételi szakaszában
az  ajánlatkérő a  részvételre jelentkezőnek a  szerződés teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról
dönt a  69.  §-sal összhangban. A  részvételi szakaszban a  részvételre jelentkező nem tehet ajánlatot. Az  eljárás
második, ajánlattételi szakaszában az  ajánlatkérő az  alkalmasnak minősített és ajánlattételre felhívott részvételre
jelentkezőkkel tárgyal a szerződés feltételeiről.
(2) Az ajánlatkérő tárgyalásos eljárást alkalmazhat, ha
a) az  ajánlatkérő igényeit nem lehet kielégíteni a  piacon azonnal rendelkezésre álló kész megoldások
kiigazítása, egyéni igényekhez alakítása nélkül;
b) a közbeszerzés tárgya tervezést vagy innovatív megoldásokat tartalmaz;
c) a szerződés jellegével, összetettségével vagy jogi és pénzügyi kialakításával kapcsolatos sajátos körülmények
vagy az  ezekhez kötődő kockázatok miatt előzetes tárgyalások nélkül nem választható ki a  legkedvezőbb
ajánlat;
d) az  ajánlatkérő a  műszaki leírást nem tudja kellő pontossággal elkészíteni a  külön jogszabályban
meghatározottak szerinti szabványok, európai műszaki értékelés, közös műszaki előírások vagy műszaki
referenciák valamelyikére való hivatkozással; vagy
e) megelőzőleg a  nyílt vagy meghívásos eljárás azért lett eredménytelen, mert kizárólag érvénytelen
ajánlatokat nyújtottak be, vagy az  eljárás a  75.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján úgy lett eredménytelen,
hogy az eljárásban benyújtott minden ajánlat meghaladta az ajánlatkérő rendelkezésére álló anyagi fedezet
összegét.
86. § (1) A  tárgyalásos eljárás részvételi felhívással indul, a  részvételi felhívásban fel kell tüntetni a  tárgyalásos eljárás
alkalmazásának jogcímét. Az  eljárás részvételi szakaszában – a  (2)  bekezdésben foglalt eset kivételével – bármely
érdekelt gazdasági szereplő nyújthat be részvételi jelentkezést.
(2) A nem központi ajánlatkérő esetében a tárgyalásos eljárást előzetes tájékoztató útján is meg lehet hirdetni, a 82. §
(3) bekezdésében foglalt szabályok alkalmazásával.
(3) Az ajánlatkérő a tárgyalásos eljárásban is meghatározhatja az ajánlattevők keretszámát a 82. § (4)–(5) bekezdésében
foglalt szabályok alkalmazásával, azzal az eltéréssel, hogy a keretszám felső határa legalább három lehet.
(4) A tárgyalásos eljárásra a 83. §-t is alkalmazni kell.
87. § (1) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési dokumentumokban meghatározhatja, hogy a  műszaki leírás és a  szerződéses
feltételek mely elemei jelentik azokat a  minimumkövetelményeket, amelyekről nem fog tárgyalni. A  közbeszerzés
tárgyának leírását és a  szerződéses feltételeket olyan pontossággal kell megadni, hogy a  gazdasági szereplők
megállapíthassák a beszerzés tárgyát és jellegét, eldönthessék, hogy kívánnak-e részvételi jelentkezést benyújtani,
valamint az eljárás ajánlattételi szakaszában egyenlő eséllyel megfelelő első ajánlatot tudjanak tenni.
(2) Az ajánlattételi felhívás tartalmára a 84. § (1) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell, azzal, hogy az ajánlattételi
határidő alatt az  első ajánlat benyújtásának határidejét kell érteni. Az  ajánlattételi felhívásnak tartalmaznia kell
továbbá a  tárgyalás lefolytatásának menetét és az  ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait, valamint az  első
tárgyalás időpontját.
(3) Az  első ajánlat benyújtására vonatkozó ajánlattételi határidő meghatározására a  84.  § (4)–(8)  bekezdését kell
alkalmazni.
(4) A  tárgyalásos eljárásban az  ajánlatkérő a  közbeszerzési dokumentumokban meghatározott feltételekhez,
az ajánlattevő az ajánlatához a tárgyalások befejezésének időpontjától van kötve. Az ajánlati kötöttség időtartamát
az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől (a tárgyalások befejezése)
számított harminc – építési beruházás esetén, valamint ha a  közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt
folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvan – napnál későbbi időtartamban.
(5) Az ajánlatra a 84. § (3) bekezdését is alkalmazni kell.
 (6) Az ajánlatkérő, ha az eljárást megindító vagy meghirdető felhívásban jelezte, hogy fenntartja ennek a lehetőségét,
az  első ajánlatok beérkezését követően dönthet úgy, hogy nem tart tárgyalást, hanem a  benyújtott ajánlatok
bírálatával és értékelésével befejezi az  eljárást. Ebben az  esetben döntéséről haladéktalanul – faxon vagy
elektronikus úton – értesíti az  ajánlattevőket, az  ajánlattevő ajánlati kötöttsége az  értesítés ajánlatkérő általi
megküldésével áll be, az  ajánlatkérő által – a  (4)  bekezdésben foglalt maximális időtartamok alkalmazásával –
meghatározott időre.
88. § (1) A  tárgyalásos eljárásban az  ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti tárgyalások arra irányulnak, hogy
az ajánlatkérő a legkedvezőbb feltételekkel köthessen szerződést.
(2) Az  ajánlatkérőnek a  tárgyalások során is biztosítania kell az  egyenlő bánásmódot az  ajánlattevők számára, így
különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.
(3) Ha az  ajánlatkérő az  ajánlattevőkkel egyenként tárgyal, az  ajánlattevő hozzájárulása nélkül a  tárgyaláson
az ajánlatáról közölt semmilyen információ nem osztható meg a többi ajánlattevővel.
(4) Az  ajánlatkérőnek minden egyes tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a  tárgyalás következő
fordulójának megkezdéséig – egyetlen vagy utolsó forduló esetén a tárgyalás befejezését követő két munkanapon
belül – minden, az  adott tárgyaláson részt vett ajánlattevőnek alá kell írnia, és részükre egy példányt át kell adni
vagy két munkanapon belül meg kell küldeni.
(5) Az  ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy az  eljárás ajánlattételi szakaszában a  tárgyalásokat több fordulóban
bonyolítja le és a  megadott fordulót követően csak azokkal az  ajánlattevőkkel folytatja a  tárgyalást, akik
az  értékelési szempontok szerint a  legkedvezőbb ajánlatot tették. Ilyen esetben az  ajánlatkérő már az  eljárást
megindító felhívásban feltünteti, hogy élni kíván az  ajánlattevők létszámának csökkentésével a  tárgyalás során.
Az  ajánlatkérőnek ilyen esetben is biztosítania kell a  valódi versenyt a  végleges ajánlatok megtétele során,
a tárgyalási fordulók során a végleges ajánlattételre felhívott ajánlattevők száma nem csökkenthető egyre.
(6) A tárgyalás során a közbeszerzés tárgya és feltételei nem változhatnak olyan módon, hogy
a) az  eljárást meghirdető vagy megindító felhívásban, az  ajánlattételi felhívásban és az  egyéb közbeszerzési
dokumentumokban közölt feltételek olyan jelentős mértékben módosuljanak vagy egészüljenek ki,
amely torzítja a  versenyt vagy sérti a  gazdasági szereplők esélyegyenlőségét, különösen ha az  új feltételek
ismerete alapvetően befolyásolhatta volna az  érdekelt gazdasági szereplők arra vonatkozó döntését, hogy
a  közbeszerzési eljárásban tudnak-e részvételre jelentkezni, vagy a  változás következtében valamelyik
ajánlattevő nem lenne képes a tárgyalások befejezésével végleges ajánlatot tenni,
b) az értékelés szempontjai vagy módszere változzon,
c) az ajánlatkérő által meghatározott, a 87. § (1) bekezdés szerinti minimumkövetelmények változzanak.
(7) Az  (5)  bekezdés szerinti esetben az  ajánlatkérőnek az  ajánlattételi felhívásban előre meg kell határoznia az  ilyen
többfordulós tárgyalás menetét, az  első, illetve a  megadott fordulót követő tárgyalásra kiválasztott ajánlattevői
létszám felső határát. Az így kiválasztott ajánlattevőkkel folytatott további tárgyalás során az ajánlattevők a korábbi
fordulóhoz képest az ajánlatkérő számára csak kedvezőbb ajánlatot tehetnek.
(8) Az  ajánlatkérő minden, a  tárgyalásokon részt vevő ajánlattevőt – a  végleges ajánlatok vagy a  tárgyalások során
az  ajánlattevőktől kért módosított ajánlatok benyújtását megelőzően – az  ajánlatuk módosításához megfelelő
időben értesít a műszaki leírás vagy más közbeszerzési dokumentum bármely módosításáról.
(9) Az  ajánlatkérőnek – ha az  ajánlattételi felhívás erre vonatkozóan nem adott pontos információt – előzetesen
egyértelműen az  ajánlattevők tudomására kell hoznia, hogy mikor fogja a  tárgyalásokat lezárni. A  tárgyalások
lezárásaként az  ajánlatkérő az  ajánlattevőket felhívja egy végleges ajánlat írásban történő beadására.
Az ajánlatkérőnek a végleges ajánlatok beadásának határidejét is meg kell adnia.
89. § A tárgyalásos eljárásban – a 87. § (6) bekezdése szerinti eset kivételével – az ajánlatok bírálatát az ajánlatkérő több
szakaszban végzi:
a) Az  ajánlattételi felhívásban meghatározott ajánlattételi határidőre benyújtott, ajánlati kötöttséget nem
eredményező első ajánlat vonatkozásában az ajánlatkérő megvizsgálja, hogy az megfelel-e a közbeszerzési
dokumentumokban meghatározott feltételeknek. Az  ajánlatot a  tárgyalások megkezdését megelőzően
akkor kell érvénytelenné nyilvánítani, ha az  ajánlat olyan okból érvénytelen, amellyel kapcsolatban
a  tárgyalások során vagy hiánypótlás keretében nincs lehetőség az  ajánlat megfelelővé tételére.
A tárgyalások megkezdését megelőzően csak akkor lehet az ajánlat érvénytelenségét a szakmai ajánlat nem
megfelelő volta miatt megállapítani, ha a szakmai ajánlat nem felel meg az ajánlatkérő által meghatározott
minimumkövetelményeknek. Az  ajánlatban foglalt egyéb nyilatkozatokkal, dokumentumokkal kapcsolatos
hiányokat a tárgyalások befejezéséig kell pótolni.
b) A  tárgyalások befejezését követően az  ajánlatkérő megvizsgálja, hogy a  végleges ajánlatok megfelelnek-e
a  közbeszerzési dokumentumok tárgyalás befejezésekori tartalmának, valamint a  jogszabályokban
meghatározott feltételeknek és szükség szerint alkalmazza a 72. §-t. Azon nyilatkozatokra, dokumentumokra
vonatkozó hiányok, amelyeket az első ajánlattal kapcsolatban a tárgyalások befejezéséig kellett volna pótolni,
ezt követően már nem pótolhatóak.
c) A b) pont szerint megfelelőnek tekintett végleges ajánlatokat az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban
meghatározott értékelési szempont alapján értékeli és – ha az  eljárás korábbi szakaszában nem került sor
az igazolások bekérésére – a 69. § (4)–(6) bekezdései szerint jár el.
Versenypárbeszéd 90. § (1) A  versenypárbeszéd olyan közbeszerzési eljárás, amelyben az  ajánlatkérő az  általa – a  69.  §-ban foglaltakkal
összhangban – kiválasztott részvételre jelentkezőkkel párbeszédet folytat a  közbeszerzés tárgyának, a  szerződés
típusának és feltételeinek pontos meghatározása érdekében, majd ajánlatot kér.
(2) A versenypárbeszéd három szakaszra tagolódik:
a) a részvételi szakasz,
b) a párbeszéd,
c) az ajánlattételi szakasz.
(3) Az ajánlatkérő versenypárbeszédet a 85. § (2) bekezdésében foglalt esetekben alkalmazhat.
 (4) A  versenypárbeszéd részvételi felhívással indul. A  részvételi felhívásban fel kell tüntetni a  versenypárbeszéd
alkalmazásának jogcímét. Az  eljárás részvételi szakaszában bármely érdekelt gazdasági szereplő nyújthat be
részvételi jelentkezést. A 86. § (3) bekezdését a versenypárbeszédre is alkalmazni kell.
(5) A versenypárbeszédben a részvételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi felhívást tartalmazó
hirdetmény feladásának napjától számított harminc napnál rövidebb időtartamban.
(6) A  versenypárbeszédben az  ajánlatok értékelése csak a  legjobb ár-érték arányt megjelenítő szempontrendszeren
alapulhat.
(7) Az  ajánlatkérő a  részvételi felhívásban meghatározza a  beszerzés tárgyára vonatkozó igényeit és követelményeit,
amelyeket ismertetőben pontosít. Az  ismertetőnek tartalmaznia kell különösen a  közbeszerzés tárgyának,
az  arra vonatkozó közbeszerzési műszaki leírásnak, továbbá a  szerződéses feltételeknek a  meghatározását olyan
mértékben, ahogyan az  ajánlatkérő erre képes, valamint arra vonatkozó iránymutatást, hogy az  ajánlatkérő mely
körülményekről kéri az ajánlattevők javaslatát, és e körülmények tekintetében melyek az ajánlatkérő által igényelt
keretek vagy elvárások. A  szerződés megkötésének és teljesítésének indikatív határidejét is meg kell jelölnie
a közbeszerzési dokumentumokban.
91. § (1) Ha a  részvételi szakasz eredményes, az  eredménynek a  részvételre jelentkezőkkel történt közlésétől számított
öt munkanapon belül az  ajánlatkérő köteles az  alkalmasnak minősített jelentkezőknek – ha az  ajánlatkérő
meghatározta a  párbeszédben részt vevők keretszámát, a  kiválasztott jelentkezőknek – az  ajánlattételi felhívást
egyidejűleg megküldeni.
(2) Ha az alkalmasnak minősített jelentkezők száma nem éri el a keretszám alsó határát, az ajánlatkérő az alkalmasnak
minősített jelentkezők párbeszédre felhívásával folytatja az eljárást. A párbeszédben részvételre önállóan felhívott
ajánlattevők közösen nem nyújthatnak be megoldási javaslatot vagy tehetnek ajánlatot.
(3) Az  eljárás párbeszéd szakaszában az  ajánlattevők megoldási javaslatokat nyújtanak be, amelynek alapján
az ajánlatkérő párbeszédet folytat velük.
92. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail címét;
b) hivatkozást a közzétett részvételi felhívásra és közzétételének napját;
c) a  közbeszerzési dokumentumok elektronikus elérhetőségének helyét; a  39.  § (2)  bekezdése szerinti
esetekben, ha más módon még nem bocsátották rendelkezésre, a  felhíváshoz csatolni kell az  érintett
dokumentumokat;
d) a megoldási javaslat benyújtásának határidejét;
e) a megoldási javaslat benyújtásának címét, illetve a benyújtás módját;
f ) annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül más nyelven is benyújtható-e a megoldási javaslat, illetve
folytatható-e a párbeszéd;
g) a megoldási javaslatok felbontásának helyét (ha nem elektronikusan történik), és idejét;
h) a – nem elektronikusan benyújtott – megoldási javaslatok felbontásán jelenlétre jogosultakat;
i) a párbeszédre felhívás megküldésének napját;
j) a  párbeszéd lefolytatásának menetét és az  ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait, megkezdésének
időpontját;
k) ha az  ajánlatkérő él a  párbeszédben az  ajánlattevők létszámának csökkentése lehetőségével, a  párbeszéd
fordulóinak menetét és a megadott fordulót követő párbeszédre kiválasztott résztvevői létszám felső határát;
l) ha az  ajánlatkérő díjazásban kíván egy vagy több ajánlattevőt részesíteni, az  erre vonatkozó – általa
meghatározott – előírásokat;
m) a  részvételi felhívásban előírtakkal összhangban – ha szükséges – a  megoldási javaslathoz csatolandó
azon igazolások, nyilatkozatok, dokumentumok meghatározását, amelyek igazolják, hogy az  ajánlattevő
és alvállalkozója, valamint az  alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet a  párbeszéd szakaszában sem
tartozik a kizáró okok hatálya alá.
(2) A 88. § (5) bekezdését a versenypárbeszédre is alkalmazni kell azzal, hogy tárgyalás helyett párbeszédet kell érteni,
és az ajánlatkérő a megvitatandó megoldási javaslatok számát csökkenti.
(3) A megoldási javaslatnak tartalmaznia kell
a) az ajánlattevő egy vagy többváltozatú javaslatát a 90. § (7) bekezdés szerinti körülményekre,
b) az  ajánlattevő előzetes ajánlatát arra az  esetre nézve, ha az  általa javasolt műszaki, jogi és pénzügyi
feltételekkel kellene a szerződést teljesíteni, továbbá
c) annak meghatározását, hogy megoldási javaslatának mely része üzleti titok.
(4) A  megoldási javaslatok benyújtására és bontására az  ajánlatok bontásának szabályait alkalmazni kell, a  73.  §
(1) bekezdés a) pontjában és a 75. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak az ajánlattevők által benyújtott megoldási
javaslatokra is megfelelően alkalmazandóak.
93. § (1) A  versenypárbeszédben az  ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti párbeszéd arra irányul, hogy
megtalálják azokat a  megoldásokat, amelyek a  leginkább alkalmasak az  ajánlatkérő beszerzési igényének
kielégítésére.
(2) Az  ajánlatkérőnek a  párbeszéd során is biztosítania kell az  egyenlő bánásmódot az  ajánlattevők számára, így
különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.
(3) A  párbeszéd során az  ajánlattevők megoldási javaslatukhoz, az  ajánlatkérő az  általa meghatározott feltételekhez
nincs kötve, az eljárás során azonban a közbeszerzés tárgya és a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott
feltételei nem változhatnak olyan jelentős mértékben, amely torzítaná a  versenyt vagy sértené a  gazdasági
szereplők esélyegyenlőségét. Az értékelés szempontjai vagy módszere az eljárás során nem változhatnak.
(4) A  92.  § (2)  bekezdése szerinti esetben a  versenyben maradt részt vevőkkel folytatott további párbeszéd során
az  ajánlattevők a  korábbi fordulóhoz képest az  ajánlatkérő számára csak kedvezőbb megoldási javaslatot
tehetnek. Ha egy ajánlattevő többváltozatú megoldási javaslatot adott, azokat önálló javaslatnak kell tekinteni, és
az ajánlatkérő jogosult a továbbiakban az ajánlattevő egy-egy megoldási javaslatát a párbeszéd további fordulójára
vagy fordulóira nem meghívni.
(5) Az  ajánlatkérő az  ajánlattevőkkel egyenként folytatja a  párbeszédet, az  ajánlattevő hozzájárulása nélkül az  általa
közölt semmilyen információ nem osztható meg a  többi résztvevővel. Az  ajánlattevő hozzájárulását valamely
konkrét információ tervezett közlésére vonatkozóan kell kérni.
(6) Az  ajánlatkérőnek – ha a  párbeszédre szóbeli tárgyaláson vagy azon is kerül sor – minden egyes tárgyalásról
jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a  párbeszéd következő fordulójának megkezdéséig – egyetlen vagy utolsó
forduló esetén a  párbeszéd befejezését követő két munkanapon belül – minden, az  adott tárgyaláson részt vett
ajánlattevőnek alá kell írnia, és részükre egy példányt át kell adni vagy két munkanapon belül meg kell küldeni.
94. § (1) A  párbeszédek lezárását követően az  ajánlatkérő írásban, egyidejűleg felszólítja a  párbeszédben – adott esetben
annak utolsó fordulójában – részt vett ajánlattevőket ajánlatuk benyújtására.
(2) Ha az  érintett résztvevők hozzájárultak megoldási javaslatuknak a  beszerzés tárgyára vonatkozó követelmények
kialakítása során történő teljes vagy részleges felhasználásához és az ajánlatkérő szükségesnek tartja, az ajánlatkérő
jogosult a  végső ajánlat készítéséhez egy vagy több megoldási javaslat teljes vagy részleges felhasználásával
meghatározni a  közbeszerzési műszaki leírást és a  szerződés feltételeit. Ebben az  esetben a  végleges ajánlat
benyújtásához új közbeszerzési dokumentumokat bocsát rendelkezésre.
(3) Ha a  (2) bekezdés szerinti feltételek nem állnak fenn, az ajánlattevők korábbi megoldási javaslatukat véglegesítve
tesznek ajánlatot.
(4) Az ajánlattételi felhívásban közölni kell
a) az ajánlattétel határidejét, az ajánlatok benyújtásának helyét,
b) az ajánlatok bontásának helyét és időpontját,
c) a (2) bekezdés szerinti esetben a közbeszerzési dokumentumok elérésére vonatkozó információkat,
d) az ajánlati kötöttség időtartamát,
e) a  részvételi felhívásban előírtakkal összhangban az  ajánlattételi szakaszban az  egységes európai
közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alátámasztására a  69.  § szerint benyújtandó igazolások
meghatározását, valamint – ha szükséges – az  ajánlathoz csatolandó azon nyilatkozatok, dokumentumok
meghatározását, amelyek igazolják, hogy az ajánlattevő, illetve alvállalkozója és az alkalmasság igazolásában
részt vevő szervezet az ajánlattételi szakaszban sem tartozik a kizáró okok hatálya alá.
(5) Az  ajánlattevő ajánlati kötöttsége az  ajánlattételi határidő lejártával kezdődik. Az  ajánlati kötöttség időtartamát
az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől számított harminc – építési
beruházás esetén, valamint ha a  közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt folyamatba épített ellenőrzés
mellett folytatják le hatvan – napnál későbbi időtartamban.
(6) Versenypárbeszéd esetében az ajánlattevő ajánlati kötöttsége azzal az eltéréssel érvényesül, hogy az ajánlatkérőnek
szükség esetén lehetősége van arra, hogy a  szerződés egyes nem lényeges feltételeit a  nyertesként megnevezni
kívánt ajánlattevővel egy tárgyaláson pontosítsa. Ezek a pontosítások nem torzíthatják a versenyt és nem sérthetik
a gazdasági szereplők esélyegyenlőségét.
Innovációs partnerség 95. § (1) Az innovációs partnerség olyan sajátos közbeszerzési eljárás, amelynek célja egy innovatív termék, szolgáltatás vagy
építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások
ezt követő beszerzése.
(2) Az innovációs partnerség két szakaszra tagolódik:
a) az  e  törvényben szabályozott eljárásrend szerint kerül sor az  innovációs partnerségi szerződés vagy
szerződések megkötésére (eljárási szakasz), majd
b) a  fejlesztési folyamat és a  beszerzés az  innovációs partnerségi szerződésben szabályozott feltételek szerint
történik (szerződéses szakasz). 96. § (1) Az innovációs partnerségi szerződés – vagy ha az ajánlatkérő a partnerséget több ajánlattevővel kívánja létrehozni,
szerződések – megkötésére az e §-ban foglalt eltérésekkel a tárgyalásos eljárás szabályait kell alkalmazni.
(2) Az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentumokban a 95. § (1) bekezdésének megfelelően igényét olyan innovatív
termékre, szolgáltatásra vagy építési beruházásra határozza meg, amely a piacon nem áll rendelkezésre. Az eljárás
nem hirdethető meg előzetes tájékoztató útján és az  eljárásfajta választását a  beszerzés tárgya újszerűségének
(innovativitásának) ismertetésével kell indokolnia az  ajánlatkérőnek. A  közbeszerzési dokumentumokban foglalt
szerződéses feltételeknek részletesen ki kell térniük a szellemi alkotásokhoz fűződő jogokra vonatkozó feltételekre.
Építési beruházás esetében nem szükséges árazatlan költségvetést a gazdasági szereplők rendelkezésére bocsátani,
illetve az ajánlatban árazott költségvetést benyújtani.
(3) A részvételi jelentkezés benyújtására rendelkezésre álló határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi
felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számított harminc napnál rövidebb időtartamban,
a tárgyalásos eljárásnál rendelkezésre álló határidő rövidítési lehetőségek nem alkalmazhatóak.
(4) Az ajánlatok értékelése csak a legjobb ár-érték arányt megjelenítő szempontrendszeren alapulhat.
 (5) Az  eljárás ajánlattételi szakaszában a  87.  § (3)  bekezdése nem alkalmazandó. Az  ajánlatkérő nem élhet a  87.  §
(6) bekezdése szerinti lehetőséggel.
 (6) Ha az  ajánlatkérő él az  ajánlattételre felhívandó részvételre jelentkezők száma korlátozásának lehetőségével,
a  részvételre jelentkezők kiválasztása során különösen a  jelentkezőknek a  kutatás és a  fejlesztés, valamint
az innovatív megoldások kifejlesztése és megvalósítása terén meglévő kapacitásával kapcsolatos kritériumokat kell
alkalmaznia.
(7) Az  ajánlattevők ajánlatának tartalmaznia kell az  ajánlatkérő által meghatározott – a  létező megoldásokkal nem
megoldható – igények teljesítésére irányuló kutatási és fejlesztési projekt leírását. Az  ajánlatkérőnek meg kell
határoznia, hogy az  ajánlatban az  ellenszolgáltatást mely az  ajánlattevőknek fizetendő díjelemekre és milyen
bontásban kell megadni és az értékelési szempontok között szerepeltetni kell a fejlesztés eredményeként létrejövő
árukra, szolgáltatásokra vagy építési beruházásokra előre meghatározott maximális árat is.
(8) Az  ajánlatkérő az  eljárási szakasz lezárásaként több ajánlattevővel is megköthet partnerségi szerződést. A  37.  §
(1) bekezdés h) pontja szerinti hirdetményt a partnerségi szerződés megkötéséről kell közzétenni.
97. § (1) A  partnerségi szerződésben kell meghatározni a  kutatási és innovációs folyamat menetét, amelynek egymást
követő szakaszokból kell felépülnie, és amely magában foglalhatja az áruk előállítását, a szolgáltatások nyújtását és
az építési beruházások megvalósítását is. A partnerségi szerződésnek meg kell határoznia a partner által elérendő
közbenső célokat, amelyekhez kapcsolódóan díjazás kifizetéséről is rendelkeznie kell.
(2) Az  ajánlatkérő minden szakasz lezárulását követően dönthet a  partnerség megszüntetéséről vagy
a  partnerek számának csökkentéséről az  egyes partnerségi szerződések felmondása révén, ha a  közbeszerzési
dokumentumokban jelezte ennek lehetőségét és feltételeit. A  partnerségi szerződésben egyértelműen rögzíteni
kell a  partnerek számának csökkentésére alkalmazandó objektív szempontokat, valamint hogy a  folyamat
végén az  ajánlatkérő hány gazdasági szereplőtől szerez be árut, szolgáltatást vagy építési beruházást, illetve
–  ha a  fejlesztési folyamat során nem csökkentette a  partnerek számát ennek megfelelően – hogy mely objektív
szempontok alapján dönti el, hogy melyik partnertől szerzi be azokat.
(3) Több partnerrel létrehozott innovációs partnerség esetében az érintett partner hozzájárulása nélkül az általa közölt
semmilyen információ nem osztható meg a többi partnerrel. A partner hozzájárulását valamely konkrét információ
tervezett közlésére vonatkozóan kell kérni.
(4) Az ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy a partnerség felépítése, a különböző szakaszok tartama és értéke tükrözze
a  javasolt megoldás innovativitását és azt, hogy a  megoldás kifejlesztéséhez milyen kutatási és innovációs
tevékenységek sorozatára van szükség. A  fejlesztést követően megvalósuló árubeszerzés, szolgáltatás vagy építési
beruházás értéke nem lehet aránytalan a kifejlesztéséhez szükséges költségekhez képest.
Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás 98. § (1) A  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás olyan egy szakaszból álló közbeszerzési eljárás, amelyben az  ajánlatkérő
az ajánlattételre felhívott ajánlattevőkkel tárgyal a szerződés feltételeiről.
(2) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat kivételes esetben, ha
a) a  85.  § (2)  bekezdés e)  pontjában foglalt előfeltételek fennállnak és a  közbeszerzés feltételei időközben
lényegesen nem változtak meg, valamint az  ajánlatkérő a  tárgyalásra meghívja a  nyílt vagy a  meghívásos
eljárás mindazon és csak azon ajánlattevőit, amelyek ajánlata nem a  73.  § (1)  bekezdés b) vagy d)  pontja
alapján érvénytelen, és ajánlatuk – adott esetben hiánypótlást követően – megfelelt az  előírt formai
követelményeknek;
b) a nyílt vagy a meghívásos eljárás azért volt eredménytelen, mert az eljárásban nem nyújtottak be ajánlatot
vagy részvételi jelentkezést, vagy csak alapvetően nem megfelelő ajánlatot vagy részvételi jelentkezést
nyújtottak be, feltéve, hogy a  közbeszerzés feltételei időközben lényegesen nem változtak meg; minderről
az  ajánlatkérő köteles az  Európai Bizottság kérésére – a  közbeszerzésekért felelős miniszteren keresztül  –
tájékoztatást adni. Alapvetően nem megfelelőnek kell tekinteni az ajánlatot, ha az olyan okból érvénytelen,
amely alapján a  szakmai ajánlat jelentős változtatások nélkül nyilvánvalóan nem képes teljesíteni
az  ajánlatkérő által meghatározott igényeket és követelményeket, míg a  részvételi jelentkezést akkor kell
alapvetően nem megfelelőnek tekinteni, ha az a 73. § (1) bekezdés b) vagy d) pontja alapján érvénytelen;
c) a  szerződés műszaki-technikai sajátosságok vagy kizárólagos jogok védelme miatt kizárólag egy
meghatározott gazdasági szereplővel köthető meg, feltéve, hogy az  ajánlatkérő számára nem létezik reális
alternatíva beszerzési igényének kielégítésére, és a  verseny hiánya nem annak a  következménye, hogy
a közbeszerzés tárgyát a versenyt indokolatlanul szűkítő módon határozták meg;
d) a  szerződés egy meghatározott gazdasági szereplővel köthető meg, mivel annak célja egyedi művészeti
alkotás vagy művészi előadás létrehozása vagy ajánlatkérő általi megszerzése;
e) az  feltétlenül szükséges, mivel az  ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt rendkívüli sürgősség
miatt a  nyílt, a  meghívásos vagy a  tárgyalásos eljárásra előírt határidők nem lennének betarthatóak;
a rendkívüli sürgősséget indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából, vagy
az ajánlatkérő által előidézett okból.
(3) Az  ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá építési beruházás vagy szolgáltatás
megrendelése esetében, ha olyan új építési beruházásra vagy szolgáltatás megrendelésére kerül sor, amelyet
a  korábbi nyertes ajánlattevővel köt meg ugyanazon ajánlatkérő azonos vagy hasonló építési beruházás vagy
szolgáltatás teljesítésére. Ennek feltétele, hogy az  új építési beruházás vagy szolgáltatás összhangban van azzal
az alapprojekttel, amelyre a korábbi szerződést nyílt vagy meghívásos eljárásban megkötötték, és a korábbi eljárást
megindító vagy meghirdető hirdetményben az ajánlatkérő jelezte, hogy tárgyalásos eljárást alkalmazhat, megjelölte
a  lehetséges további építési beruházások és szolgáltatások tárgyát és azok beszerzésének feltételeit, valamint
a  korábbi eljárásban az  építési beruházás vagy a  szolgáltatás becsült értékének meghatározásakor figyelembe
vette az újabb építési beruházás vagy szolgáltatás becsült értékét is (az uniós értékhatár elérésének meghatározása
szempontjából). Ilyen tárgyalásos eljárást azonban csak a  korábbi első szerződés megkötésétől számított három
éven belül lehet indítani.
(4) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá árubeszerzés esetében, ha
a) az  érintett dolgot kizárólag kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy fejlesztési célból állítják elő; ez  az eset
azonban nem alkalmazható olyan mennyiség esetén, amely megalapozza a  piacképességet, illetve
a kutatásfejlesztés költségeit fedezi;
b) a  korábban beszerzett dolog részbeni kicserélése vagy bővítése során a  korábbi nyertes ajánlattevőnek
másikkal történő helyettesítése azzal a  következménnyel járna, hogy műszaki-technikai szempontból
eltérő és nem illeszkedő dolgokat kellene beszerezni vagy az  ilyen beszerzés aránytalan műszaki-technikai
nehézséget eredményezne a működtetésben és a fenntartásban; az ilyen – a korábbi nyertes ajánlattevővel
kötött – szerződés vagy szerződések együttes időtartama azonban nem haladhatja meg a három évet;
c) az áru árutőzsdén jegyzett és beszerzett;
d) az árut kivételesen kedvező feltételekkel felszámolási eljárás, végelszámolás vagy bírósági végrehajtás, vagy
az érintett szervezet személyes joga szerinti hasonló eljárás során történő értékesítés keretében szerzi be.
(5) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat továbbá szolgáltatás megrendelése esetében, ha
arra tervpályázati eljárást követően kerül sor, és a nyertessel vagy – a bírálóbizottság ajánlása alapján – nyertesek
vagy díjazottak valamelyikével kell szerződést kötni; ez utóbbi esetben a tervpályázati eljárásban a bírálóbizottság
által ajánlott összes pályázót vagy ajánlattevőt meg kell hívni a tárgyalásra.
99. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás – a 98. § (4) bekezdés c)–d) pontja szerinti eljárás kivételével – ajánlattételi
felhívás megküldésével, a  102.  § (2)  bekezdése szerinti esetben tárgyalási meghívó megküldésével kezdődik.
Ha több ajánlattevő nyújthat be ajánlatot, az  ajánlattételi felhívást vagy tárgyalási meghívót egyidejűleg kell
megküldeni az ajánlattevőknek.
(2) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban kizárólag az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő tehet ajánlatot.
Az  ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők közösen nem tehetnek ajánlatot, nincs azonban akadálya annak,
hogy valamely ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő olyan gazdasági szereplővel tegyen közös ajánlatot,
amelynek ajánlatkérő nem küldött ajánlattételi felhívást.
(3) A  tárgyalásos eljárás a  98.  § (2)  bekezdés b)  pontja és (4)  bekezdés a)  pontja szerinti esetében, valamint ha
a rendkívüli sürgősséget előidéző helyzetben az ésszerűen lehetséges, a 98. § (2) bekezdés e) pontja szerinti esetben
az ajánlatkérőnek lehetőség szerint legalább három ajánlattevőt kell ajánlattételre felhívnia.
100. § (1) Az ajánlattételi felhívásnak az 50. §-ban foglaltakon túl a következőket kell tartalmaznia:
a) a tárgyalásos eljárás jogcímét;
b) a tárgyalás lefolytatásának menetét és az ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait;
c) az első tárgyalás időpontját.
(2) Ha az ajánlatkérő a felhívás mellett nem bocsát rendelkezésre külön közbeszerzési dokumentumokat, a szerződési
feltételeket, a  műszaki leírást, építési beruházásnál az  árazatlan költségvetést és adott esetben a  nyertes
ajánlattevők által alapítandó gazdálkodó szervezettel kapcsolatos követelményeket az  ajánlattételi felhívásban
köteles megadni.
(3) A 98. § (5) bekezdése szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatok értékelése csak a legjobb
ár-érték arányt megjelenítő szempontrendszeren alapulhat.
(4) Az  ajánlattevő az  ajánlatához a  tárgyalások befejezésének időpontjától van kötve. Az  ajánlattételi felhívásban
az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő nem határozhatja meg annak kezdetétől (a tárgyalások befejezése)
számított harminc – építési beruházás esetén, valamint ha a  közbeszerzési eljárást külön jogszabályban előírt
folyamatba épített ellenőrzés mellett folytatják le hatvan – napnál hosszabb időtartamban.
101. § (1) A tárgyalásokra a 88. § (2)–(4) bekezdését is megfelelően alkalmazni kell. A 88. § (9) bekezdése azzal alkalmazandó,
hogy végleges ajánlat írásbeli benyújtása csak akkor szükséges, ha az eljárásban több ajánlattevő vesz részt.
(2) A tárgyalás során a közbeszerzés tárgya és feltételei nem változhatnak olyan módon, hogy
a) az  eljárás alapján megkötött szerződés tárgya vagy feltételei olyan jellemzőjében, illetve körülményében
térjen el az  ajánlattételi felhívás megküldésekor beszerezni kívánt beszerzési tárgytól vagy megadott
szerződéses feltételektől, amely nem tette volna lehetővé hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását,
b) az  ajánlattételi felhívásban és a  közbeszerzési dokumentumokban közölt feltételek olyan mértékben
módosuljanak vagy egészüljenek ki, hogy annak következtében valamelyik ajánlattevő nem képes
a tárgyalások befejezésével végleges ajánlatot tenni, vagy
c) az értékelés szempontjai vagy módszere változna. 102. § (1) A  98.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban azzal vagy azokkal
az ajánlattevőkkel kell tárgyalni és a tárgyalás befejezésekor írásban szerződést kötni, aki a szerződést a rendkívüli
helyzet által megkívánt idő alatt képes teljesíteni, továbbá ha több gazdasági szereplőnek került sor felhívás vagy
meghívó megküldésére, amely ajánlattevő a legkedvezőbb ajánlatot tette.
(2) Ebben az  esetben az  ajánlatkérő ajánlattételi felhívást vagy ha a  körülmények által megkövetelt rendkívüli
sürgősség nem teszi lehetővé ajánlattételi felhívás elkészítését, tárgyalási meghívót küld az  alkalmas gazdasági
szereplőknek. A tárgyalási meghívó az ajánlatkérő nevét, székhelyét, a tárgyalás helyét és idejét, továbbá legalább
a beszerzés tárgyát és mennyiségét tartalmazza.
(3) A rendkívüli sürgősségre tekintettel lefolytatott eljárásban:
a) az ajánlatkérőnek nem szükséges indokolnia, ha eltekint alkalmassági követelmény előírásától,
b) az  ajánlatkérő elfogadhatja az  ajánlattevő egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt
nyilatkozatát – a  rendelkezésre álló elektronikus nyilvántartások ajánlatkérő általi ellenőrzése mellett  –
a kizáró okok fenn nem állásának végleges igazolásaként.
103. § (1) A  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdése napján az  ajánlatkérő köteles benyújtani a  Közbeszerzési
Hatósághoz az ajánlattételi felhívást, továbbá az ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők nevéről, címéről
(székhelyéről, lakóhelyéről), a beszerzés becsült értékéről, valamint a  tárgyalásos eljárás alkalmazását megalapozó
körülményekről szóló tájékoztatást.
(2) A  98.  § (2)  bekezdés e)  pontja esetében az  ajánlattételi felhívásnak vagy adott esetben a  tárgyalási meghívónak
a  gazdasági szereplők részére történő megküldésével egyidejűleg az  ajánlatkérőnek haladéktalanul tájékoztatnia
kell a  Közbeszerzési Hatóságot az  (1)  bekezdésben foglaltak szerint. Ajánlattételi felhívás helyett adott esetben
a tárgyalási meghívót kell megküldeni.
(3) A  98.  § (4)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti tárgyalásos eljárás megkezdése napján az  ajánlatkérő köteles
a  Közbeszerzési Hatósághoz benyújtani a  tárgyalásos eljárás alkalmazását megalapozó körülményekről szóló
tájékoztatást, a d) pont szerinti esetben továbbá az érintett szervezet nevét és címét.
(4) A 98. § (2) bekezdés e) pontja szerinti tárgyalásos eljárás esetében a Közbeszerzési Hatóság részletes indokolással
ellátott döntést hoz, amely alapján a  tárgyalásos eljárás jogalapjának megalapozottsága egyértelműen
megállapítható. A Közbeszerzési Hatóság döntését honlapján is közzéteszi.
XVI. FEJEZET
SAJÁTOS BESZERZÉSI MÓDSZEREK Keretmegállapodások 104. § (1) Az ajánlatkérő közbeszerzését keretmegállapodás útján is megvalósíthatja.
 (2) Ennek során az e törvényben foglaltaknak megfelelően közbeszerzési eljárás lefolytatásával keretmegállapodást köt,
majd beszerzését a keretmegállapodás alapján ezen alcím szabályai szerint valósítja meg.
 (3) Az  eljárást megindító felhívásban az  ajánlatkérő megjelöli, hogy az  eljárás egy vagy több ajánlattevővel
kötendő keretmegállapodás megkötésére irányul, és hogy a  105.  §-ban foglaltaknak megfelelően az  adott
keretmegállapodás alapján beszerzés megvalósítására milyen módon vagy módokon kerülhet sor. Ennek
során a  keretmegállapodásban részes ajánlattevőket ajánlattételi, illetve szerződéskötési kötelezettség terheli.
Az ajánlatkérő úgy is rendelkezhet, hogy a keretmegállapodás különböző részei esetében – függetlenül attól, hogy
az eljárásban részajánlat tételére lehetőség volt-e – a  szerződések megkötésére a 105. § (1) bekezdése vagy több
ajánlattevő részvétele esetén a 105. § (2) bekezdése szerint lehetséges eltérő módokon kerül sor.
(4) A  keretmegállapodás alapján – a  29–30.  § és a  31–32.  § eseteiben – csak az  eljárást megindító vagy meghirdető
felhívásban azonosított ajánlatkérők jogosultak a keretmegállapodásban részes ajánlattevőkkel szerződést kötni.
(5) Több ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás esetében az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő köteles
megadni az  értékelési szempontok szerint a  legkedvezőbb ajánlatot tevők keretszámát, amelynek legfeljebb
a  felső határáig terjedő számú ajánlattevővel köt majd keretmegállapodást. A  keretszámnak a  közbeszerzés
tárgyához, az  eljárás sajátos jellemzőihez kell igazodnia, és minden körülmény között biztosítania kell a  valódi
versenyt. A keretszámnak legalább három ajánlattevőt kell magában foglalnia, a keretmegállapodást azonban csak
akkor kell legalább három ajánlattevővel megkötni, ha az  eljárásban legalább három érvényes ajánlatot benyújtó
ajánlattevő vesz részt. Ha a  legkedvezőbb ajánlatot tevők keretszámának felső határán több ajánlat azonos,
az ajánlatkérő a 77. § (5) bekezdés alkalmazása helyett úgy is dönthet, hogy az összes ilyen azonos ajánlatot tevővel
keretmegállapodást köt. Ha az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban azt jelölte meg, hogy az eljárás a 105. §
(2) bekezdése szerinti keretmegállapodás megkötésére irányul, az eljárás akkor is eredménytelennek nyilvánítható,
ha csak egy érvényes ajánlatot nyújtottak be. Több ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás esetén a  69.  §
(5) bekezdés második mondata minden, a keretmegállapodásban részes ajánlattevőre alkalmazandó.
(6) Keretmegállapodás legfeljebb négy évre köthető, kivéve a  kellően – különösen a  keretmegállapodás tárgyára
tekintettel – indokolt kivételes eseteket. Ennek során mérlegelni kell, hogy az  adott keretmegállapodáshoz
kapcsolódó sajátosságok szükségessé teszik-e a  hosszabb határozott időtartam meghatározását, és az  nem
aránytalanul korlátozza-e a  versenyt. A  négy évnél hosszabb tartamú keretmegállapodás megkötésére irányuló
közbeszerzési eljárást megindító felhívásban fel kell tüntetni a hosszabb időtartam meghatározásának indokolását.
(7) Az ajánlatkérő nem köteles beszerzését a keretmegállapodás alapján megvalósítani, különösen a több évre kötött
keretmegállapodás esetében vagy ha a keretmegállapodást kötött ajánlattevők száma nem teszi lehetővé a valódi
versenyt. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az új eljárást megindító felhívásban utalnia kell erre a körülményre,
és – ha az  eljárás hirdetménnyel indul – az  új hirdetmény közzétételéről haladéktalanul értesítenie kell
a keretmegállapodást kötött ajánlattevőket.
(8) A  keretmegállapodás alapján szerződés kizárólag a  keretmegállapodás időtartama alatt köthető, és
a  keretmegállapodás alapján beszerzett mennyiség nem haladhatja meg a  keretmegállapodásban előirányzott
teljes mennyiséget.
(9) Ha a  keretmegállapodás alapján írásbeli konzultációra vagy a  verseny újranyitására kerül sor,
a  keretmegállapodásban meghatározott feltételeket az  írásbeli konzultáció, illetve a  verseny újranyitása során
lényegesen nem lehet módosítani.
105. § (1) Az  egy ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás alapján – ideértve azt az  esetet is, ha az  eljárás több
ajánlattevővel kötendő keretmegállapodás megkötésére irányult, azonban az  egyedüli érvényes ajánlattevővel
került sor keretmegállapodás megkötésére – az adott közbeszerzés megvalósítására sor kerülhet
a) ha a  keretmegállapodás az  annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek)
minden feltételét tartalmazza, a keretmegállapodásban meghatározott feltételek szerint az ajánlatkérő általi
közvetlen megrendelés útján;
b) ha a  keretmegállapodás az  annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek)
minden feltételét tartalmazza, az  a)  pont szerint az  ajánlatkérő általi közvetlen megrendeléssel vagy
a  c)  pont szerinti írásbeli konzultációt követő szerződéskötéssel, ha ez  utóbbi lehetőséget az  ajánlatkérő
a  keretmegállapodásban – és a  megelőző közbeszerzési eljárásban az  eljárást megindító felhívásban  –
kikötötte. Az  arra vonatkozó döntést, hogy egyes közbeszerzések megvalósítására az  írásbeli
konzultációt követően kerül-e sor, vagy közvetlenül a  keretmegállapodásban foglalt feltételek szerint,
a keretmegállapodásba foglalt objektív kritériumok alapján kell meghozni. A keretmegállapodásban meg kell
határozni azt is, hogy mely feltételek tekintetében kerülhet sor írásbeli konzultációra. Az írásbeli konzultáció
arra irányul, hogy az  ajánlattevő a  keretmegállapodásban foglaltakkal azonos vagy annál az  ajánlatkérő
számára kedvezőbb ajánlatot tegyen.
c) ha a  keretmegállapodás nem tartalmazza az  annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló
szerződés(ek) minden feltételét, írásbeli konzultációt követő szerződéskötéssel. A  konzultációra szóló
felhívásban az ajánlatkérő felhívja az ajánlattevőt a keretmegállapodás megkötésére irányuló közbeszerzési
eljárásban tett ajánlata kiegészítésére, az ajánlatkérőnek a konzultációra szóló felhívásban kell meghatároznia
azokat a  kiegészítéseket, amelyekre figyelemmel az  ajánlattevő ajánlatát kiegészíti. A  konzultációra szóló
felhívásnak tartalmaznia kell az adott közbeszerzés tárgyára és szerződéses feltételeire vonatkozó adatokat.
Az  ajánlattevő az  írásbeli konzultáció során a  keretmegállapodásban foglaltakkal azonos vagy annál
az  ajánlatkérő számára kedvezőbb ajánlatot köteles tenni, az  írásbeli konzultáció során tett ajánlatához
az ajánlattevő a konzultációra szóló felhívásban meghatározott határidőig kötve van. Az írásbeli konzultáció
során tett ajánlat elfogadásáról vagy elutasításáról az ajánlatkérő értesíti az ajánlattevőt.
(2) A több ajánlattevővel megkötött keretmegállapodás alapján az adott közbeszerzés megvalósítására sor kerülhet
a) ha a  keretmegállapodás az  annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek)
minden feltételét tartalmazza, a  keretmegállapodásban meghatározott feltételek szerint az  ajánlatkérő
általi közvetlen megrendelés útján, a  keretmegállapodásban foglalt objektív szempontok szerint
kiválasztott ajánlattevő(k)től. A  keretmegállapodásnak tartalmaznia kell, hogy melyek azok az  objektív
szempontok (különösen az  első részben alkalmazott értékelési szempont alapján felállított rangsor
vagy a  keretmegállapodás alapján megvalósuló közbeszerzés tárgyával összefüggő más objektív
kritérium), amelyek alapján az  adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződést az  ajánlatkérő
a keretmegállapodásban részes valamely ajánlattevővel megköti.
b) ha a keretmegállapodás az annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló szerződés(ek) minden
feltételét tartalmazza, az a) pont szerint az ajánlatkérő általi közvetlen megrendeléssel, vagy a c) pont szerint
a verseny újranyitásával, ha ez utóbbi lehetőséget az ajánlatkérő a keretmegállapodásban – és a megelőző
közbeszerzési eljárásban az  eljárást megindító felhívásban – kikötötte. Az  arra vonatkozó döntést, hogy
egyes közbeszerzések megvalósítására a  verseny újbóli megnyitását követően kerül-e sor vagy közvetlenül
a keretmegállapodásban foglalt feltételek szerint, a keretmegállapodásba foglalt objektív kritériumok alapján
kell meghozni. A keretmegállapodásban meg kell határozni azt is, hogy mely feltételek tekintetében kerülhet
sor a verseny újranyitására.
c) ha a  keretmegállapodás nem tartalmazza az  annak alapján adott közbeszerzés megvalósítására irányuló
szerződés(ek) minden feltételét, a verseny újranyitásával a (3)–(5) bekezdés szerint.
(3) Az ajánlatkérő a (2) bekezdés b) vagy c) pontja alkalmazásában a keretmegállapodást kötött összes ajánlattevőnek
egyidejűleg írásban ajánlattételi felhívást küld. Más ajánlattevőt az  eljárásba nem lehet bevonni. Az  ajánlattételi
felhívás tartalmazza:
a) az ajánlatkérő nevét és címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail címét;
b) hivatkozást a keretmegállapodás megkötésére irányuló eljárást meghirdető vagy megindító hirdetményre és
közzétételének napját;
c) hivatkozást a megkötött keretmegállapodásra;
d) az adott közbeszerzés tárgyát és mennyiségét;
e) a szerződés meghatározását;
f ) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét;
g) a teljesítés helyét;
h) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit vagy a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást;
i) az  ajánlattételi határidőt és az  ajánlatok benyújtásának címét, valamint annak meghatározását, ha
az ajánlatkérő a magyar mellett más nyelven is biztosítja az ajánlattételt;
j) az  ajánlat felbontásának helyét (amennyiben nem elektronikusan történik), idejét, az  ott jelenlétre
jogosultakat;
k) az ajánlattevőknek szóló felhívást, amely szerint a kizáró okok fenn nem állásáról nyilatkozniuk kell;
l) az  ajánlattételhez szükséges egyéb, adott esetben újabb közbeszerzési dokumentumok rendelkezésre
bocsátásával kapcsolatos információkat;
m) az ajánlati kötöttség időtartamát;
n) az értékelési szempontokat és módszert a 76. §-nak megfelelően.
(4) Az ajánlatkérő akkor alkalmazhat a keretmegállapodás megkötésére irányuló közbeszerzési eljárásban alkalmazott
értékelési szempontoktól eltérő értékelési szempontokat, ha már a  keretmegállapodás megkötésére irányuló
közbeszerzési eljárásban a  közbeszerzési dokumentumokban azt előírta és amelyet egyben a  keretmegállapodás
tartalmaz. Az értékelési szempontokat és módszert a 76. §-nak megfelelően kell meghatározni. Az ajánlattevő csak
a keretmegállapodásban foglaltakkal azonos vagy annál az ajánlatkérő számára kedvezőbb ajánlatot tehet.
(5) Az  ajánlatok bontására a  68.  § (4)  bekezdése, elbírálására a  69.  § (1)  bekezdése és a  73–75.  §, az  ajánlatkérő
döntéseinek közlésére a  79.  §, valamint a  szerződés megkötésére a  131.  § alkalmazandó. A  73.  § (6)  bekezdés
c)  pontja szerinti összeg a  keretmegállapodásban részes ajánlattevőknek küldött konzultációra szóló felhívásban
vagy ajánlattételi felhívásban is megjelölhető.
Dinamikus beszerzési rendszer 106. § (1) Az ajánlatkérő gyakran felmerülő közbeszerzései megvalósítása érdekében dinamikus beszerzési rendszert hozhat
létre.
(2) A  dinamikus beszerzési rendszert elektronikus folyamatként kell működtetni, amelyben az  ajánlatkérő és
az ajánlattevők között minden kommunikáció elektronikusan történik.
(3) A  dinamikus beszerzési rendszerhez annak teljes időtartama alatt bármely olyan gazdasági szereplő csatlakozhat,
amely megfelel az ajánlatkérő által meghatározott alkalmassági feltételeknek.
(4) Az  ajánlatkérő a  dinamikus beszerzési rendszert több részre oszthatja, az  adott részben megvalósítandó
közbeszerzések objektív jellemzői (különösen az adott részben megkötendő szerződések legnagyobb értéke vagy
a  teljesítés helye) alapján. Ebben az  esetben az  eljárást megindító vagy – előzetes tájékoztatóval meghirdetett
eljárás esetén – meghirdető felhívásban fel kell tüntetnie az  egyes részeket és ezek jellemzőit. Az  ajánlatkérőnek
minden rész tekintetében külön kell meghatároznia az  alkalmassági feltételeket. A  61.  § (4)–(6)  bekezdése nem
alkalmazandó.
107. § (1) A  dinamikus beszerzési rendszerbe történő felvételre az  ajánlatkérő a  meghívásos eljárás részvételi szakaszának
szabályait, a  dinamikus beszerzési rendszerben a  beszerzés megvalósítására a  meghívásos eljárás ajánlattételi
szakaszának szabályait alkalmazza az ezen alcímben foglalt eltérésekkel. A 83. § (3) bekezdése nem alkalmazandó.
(2) Az  eljárást megindító vagy – előzetes tájékoztatóval meghirdetett eljárás esetén – meghirdető felhívásban
fel kell tüntetni, hogy az  ajánlatkérő dinamikus beszerzési rendszert alkalmaz. Az  eljárás megindításakor
a  közbeszerzési dokumentumokban a  beszerzés tárgyát úgy kell meghatározni, hogy a  tervezett beszerzések
jellege egyértelműen megállapítható legyen, valamint meg kell határozni a  tervezett beszerzések becsült
mennyiségét és a  leglényegesebb szerződéses feltételeket, amelyek alapján a  gazdasági szereplők eldönthetik,
hogy jelentkeznek-e a dinamikus beszerzési rendszerbe. Meg kell továbbá adni a dinamikus beszerzési rendszerrel,
annak működésmódjával, a  használt elektronikus eszközökkel és a  csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával
kapcsolatos valamennyi szükséges információt. A  rendszerben megvalósítandó konkrét közbeszerzésre vonatkozó
pontos műszaki leírást és szerződéses feltételeket az ajánlattételi felhívás megküldésével egyidejűleg kell elérhetővé
tenni.
(3) A  közbeszerzési dokumentumokhoz való ingyenes, közvetlen elektronikus hozzáférést a  rendszer fennállásának
teljes időtartama alatt biztosítani kell.
(4) Az  alkalmassági feltételeknek megfelelő minden részvételre jelentkezőt fel kell venni a  dinamikus beszerzési
rendszerbe, az ajánlattételre felhívandó részvételre jelentkezők száma nem korlátozható.
(5) A  dinamikus beszerzési rendszer felállításakor a  részvételi határidőt az  ajánlatkérő nem határozhatja meg
a  részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának vagy a  közvetlen részvételi felhívás megküldésének
napjától számított harminc napnál rövidebb időtartamban, a  gyorsított eljárás szabályai nem alkalmazhatóak.
Ez  a  részvételi határidő a  rendszer felállítására, annak keretében az  első közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi
felhívás megküldésére irányadó. A  rendszerben megvalósítandó további közbeszerzések tekintetében nem
határozhatóak meg újabb részvételi határidők, a  rendszer fennállásának teljes időtartama alatt lehet részvételre
jelentkezni.
(6) Az  ajánlatkérő a  részvételi jelentkezéseket a  beérkezésüktől számított tíz munkanapon belül köteles elbírálni és
a  részvételre jelentkezőket a  dinamikus beszerzési rendszerbe történő felvételükről vagy annak elutasításáról
értesíteni. A  határidő indokolt esetben – különösen hiánypótlás vagy felvilágosítás kérése esetén – tizenöt
munkanapra meghosszabbítható. A  dinamikus beszerzési rendszer felállításakor a  bírálat időtartama hosszabb
időtartamra is meghosszabbítható, ebben az  esetben a  részvételi jelentkezések bírálatának befejezéséig nem
küldhető meg az  első közbeszerzésre vonatkozó ajánlattételi felhívás. A  részvételi jelentkezések elbírálásáról
összegezést csak a  dinamikus beszerzési rendszer felállításakor kell készíteni. Az  ajánlatkérő minden részvételre
jelentkezőt értesít a bírálat meghosszabbított időtartamáról.
(7) Az ajánlatkérő az egyes közbeszerzések megvalósítása érdekében a rendszerbe felvett minden gazdasági szereplőt
felhív arra, hogy nyújtson be ajánlatot. Ha a  dinamikus beszerzési rendszert részekre osztották, az  ajánlatkérőnek
az adott részbe felvett minden gazdasági szereplőt fel kell hívnia ajánlat benyújtására. Az ajánlatkérő az ajánlattételi
határidőt nem határozhatja meg az ajánlattételi felhívás megküldésétől számított tíz napnál rövidebb időtartamban.
A nem központi ajánlatkérő az ajánlattételi határidő meghatározására alkalmazhatja a 84. § (6) bekezdését.
(8) Az adott közbeszerzés tekintetében az eljárás nyertese az az ajánlattevő, amely a dinamikus beszerzési rendszerről
szóló, az  eljárást megindító, vagy – előzetes tájékoztatóval meghirdetett eljárás esetén – meghirdető felhívásban
közzétett értékelési szempontok alapján a  legkedvezőbb ajánlatot tette. A  részvételi jelentkezések és ajánlatok
bírálatára a  69.  §-t kell alkalmazni azzal a  különbséggel, hogy az  ajánlatkérő a  rendszer fennállásának teljes
időtartama alatt bármikor felhívhatja a  rendszerbe felvett gazdasági szereplőket, hogy öt munkanapon belül
nyújtsák be az egységes európai közbeszerzési dokumentumba foglalt nyilatkozatuk aktualizált változatát.
(9) Az  eljárást megindító, vagy – előzetes tájékoztatóval meghirdetett eljárás esetén – meghirdető felhívásban
az  ajánlatkérőnek fel kell tüntetnie a  dinamikus beszerzési rendszer fennállásának időtartamát. A  fennállás
időtartamának megváltozásáról a külön jogszabályban meghatározott hirdetményt kell közzétenni.
(10) A  gazdasági szereplők számára a  dinamikus beszerzési rendszerben való részvételre tekintettel nem számolható
fel díj.
Elektronikus árlejtés 108. § (1) Az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők új, – egyre csökkenő – árakat, illetve az ajánlat egyes számszerűsíthető
elemeire vonatkozó új értékeket ajánlanak. E  célból az  ajánlatkérőknek az  elektronikus árlejtést ismétlődő
elektronikus folyamatként kell kialakítaniuk, amely az ajánlatok 76. § szerinti értékelése után indul el, lehetővé téve
az ajánlatok automatikus értékelési módszerek alkalmazásával történő rangsorolását.
(2) Az  ajánlatkérő, ha azt a  közbeszerzési eljárást megindító felhívásban előzetesen jelezte, a  nyertes ajánlattevő
kiválasztása érdekében elektronikus árlejtést kezdeményezhet az alábbi esetekben:
a) a nyílt, a meghívásos vagy a tárgyalásos eljárásban, ha a közbeszerzési dokumentumok tartalma, különösen
a műszaki leírás pontosan meghatározható,
b) a 105. § (2) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti keretmegállapodás felei közötti verseny újranyitása esetén,
c) a szerződéseknek a 106. § szerinti dinamikus beszerzési rendszer keretében való odaítélése esetén.
(3) Nem lehet elektronikus árlejtést alkalmazni építési beruházás, valamint olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló
közbeszerzési szerződés esetében, amelynek tárgya szellemi alkotómunka, különösen építmények megtervezése.
(4) Az elektronikus árlejtés több egymást követő szakaszból is állhat.
 (5) Az elektronikus árlejtésnek a következő ajánlati elemek valamelyikén kell alapulnia:
a) kizárólag az árakon, ha az ajánlatok értékelése kizárólag az ár alapján történik;
b) az  árakon, illetve az  eljárásban alkalmazott más értékelési szempontokon, ha az  ajánlatok értékelésére
a legjobb ár-érték arányt vagy a legalacsonyabb költséget megjelenítő szempontok alapján kerül sor.
 (6) Az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben elektronikus árlejtés olyan szempontok esetében kezdeményezhető,
amelyek kellő pontossággal meghatározhatók. Az  értékelési szempontok akkor minősülnek kellő pontossággal
meghatározhatónak, ha azok olyan módon számszerűsíthetők és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetők,
amely lehetővé teszi az ajánlatoknak előre meghatározott képlet szerinti automatikus rangsorolását.
(7) Az  ajánlatkérőnek, mielőtt elektronikus árlejtést tartana, a  meghatározott értékelési szempontnak vagy
szempontoknak és az  azok tekintetében rögzített súlyozásnak megfelelően el kell végeznie az  ajánlatok 76.  §
szerinti értékelését.
(8) Az  ajánlatok (7)  bekezdés szerinti értékelését követően az  ajánlatkérő köteles minden ajánlattevőt elektronikus
úton értesíteni és egyidejűleg felhívni arra, hogy vegyen részt az  elektronikus árlejtésen, az  értesítésben szereplő
utasítások szerinti kapcsolattartás alkalmazásával, a megjelölt időpontban.
(9) Az ajánlatkérő nem használhatja az elektronikus árlejtést rendeltetésével össze nem férő célra, különösen a verseny
megakadályozására, korlátozására vagy torzítására, valamint az  elektronikus árlejtés lefolytatása nem járhat azzal,
hogy az  eljárás alapján megkötött szerződés tárgya eltér az  eljárást megindító felhívásban és a  közbeszerzési
dokumentumokban meghatározott beszerzési tárgytól.
(10) Az  elektronikus árlejtés lezárása után az  ajánlatkérő a  nyertes ajánlattevőt a  76.  §-nak – és ha az  igazolások
benyújtására korábban nem került sor, a  69.  § (4)–(6)  bekezdésének – megfelelően az  elektronikus árlejtés
eredményei alapján választja ki.
(11) Az elektronikus árlejtés lefolytatásának részletes szabályait külön jogszabály határozza meg.
Elektronikus katalógusok 109. § (1) Ha egy közbeszerzési eljárásban az  ajánlatkérő a  41.  § (3)  bekezdése alapján kötelezővé teszi az  elektronikus
kommunikációs eszközök használatát, az eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az ajánlatokat elektronikus
katalógus formájában kell benyújtani vagy, hogy az  ajánlattevőnek elektronikus katalógust kell csatolnia
az ajánlatához.
(2) Az  az  ajánlattevő számára lehetővé kell tenni, hogy az  elektronikus katalógus formájában benyújtott ajánlathoz
az ajánlatot kiegészítő egyéb dokumentumokat mellékeljen.
(3) Ha az ajánlatokat elektronikus katalógus formájában kell benyújtani, az ajánlatkérő köteles:
a) ezt az  eljárást megindító felhívásban vagy – ha előzetes tájékoztatót alkalmaz eljárást meghirdető
felhívásként – a közvetlen részvételi felhívásban közölni;
b) a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetni a külön kormányrendelet szerinti, az elektronikus katalógus
formátumával, a  felhasznált elektronikus eszközökkel és a  csatlakozás műszaki szabályaival és leírásával
kapcsolatos valamennyi szükséges információt.
(4) Az  elektronikus katalógust az  ajánlattevőnek egy konkrét közbeszerzési eljárásban való részvétel céljából kell
létrehoznia, az  ajánlatkérő által a  (3)  bekezdés b)  pontja szerint megállapított műszaki leírásnak és formátumnak,
valamint a  külön kormányrendelet alapján előírt, elektronikus kommunikációra vonatkozó követelményeknek
megfelelően.
(5) Ha az  ajánlatok elektronikus katalógusok formájában történő benyújtását követően egynél több gazdasági
szereplővel keretmegállapodás megkötésére kerül sor, az  ajánlatkérő rendelkezhet úgy, hogy a  verseny egyes
konkrét közbeszerzések tekintetében való újranyitása frissített katalógusok alapján történjen.
(6) Az (5) bekezdés szerinti esetben az ajánlatkérőnek a következő módszerek egyikét kell alkalmaznia:
a) felhívja az  ajánlattevőket, hogy az  adott közbeszerzés követelményeihez igazítva ismételten nyújtsák be
elektronikus katalógusaikat; vagy
b) értesíti az  ajánlattevőket, hogy a  már benyújtott elektronikus katalógusokból gyűjti össze azokat
az információkat, amelyek az adott közbeszerzéshez igazított ajánlatok létrehozásához szükségesek.
 (7) Az ajánlatkérőnek a (6) bekezdés b) pontja szerinti módszer alkalmazását fel kell tüntetnie a keretmegállapodással
kapcsolatos közbeszerzési dokumentumokban.
 (8) Ha az ajánlatkérő a (6) bekezdés b) pontjának megfelelően egyes közbeszerzések tekintetében újranyitja a versenyt,
az  információgyűjtés megkezdése előtt legalább öt munkanappal értesíti az  ajánlattevőket arról az  időpontról,
amikor az  adott közbeszerzés követelményeihez igazított ajánlatok létrehozásához szükséges információk
összegyűjtését elvégzi. Az  ajánlatkérőnek lehetőséget kell adnia az  ajánlattevők számára az  információgyűjtés
elutasítására is.
(9) Az ajánlatok értékelése előtt az ajánlatkérő értesíti az összegyűjtött információkról az érintett ajánlattevőket, hogy
lehetőséget adjon annak megerősítésére, hogy az  így létrehozott ajánlat nem tartalmaz lényegi hibákat, vagy
kifogásuk jelzésére, ha lényegi hibát észlelnek.
(10) Az  ajánlatkérő előírhatja az  ajánlatok elektronikus katalógusok formájában történő benyújtását a  107.  § szerinti
dinamikus beszerzési rendszer alkalmazása esetén is.
(11) Az ajánlatkérő a (6) bekezdés b) pontjában és a (8) bekezdésben foglalt módszert a dinamikus beszerzési rendszer
keretében is alkalmazhatja, ha a dinamikus beszerzési rendszerben való részvétel iránti kérelmet az ajánlatkérő által
megállapított műszaki leírásnak és formátumnak megfelelő elektronikus katalógus egészíti ki. Az említett katalógust
utólag kell kitölteniük a  részvételre jelentkezőknek akkor, amikor tájékoztatják őket arról, hogy az  ajánlatkérő
a (6) bekezdés b) pontjában foglalt eljárás útján kívánja létrehozni az ajánlatokat.
HARMADIK RÉSZ
AZ UNIÓS ÉRTÉKHATÁR ALATTI ELJÁRÁS XVII. FEJEZET
AZ UNIÓS ÉRTÉKHATÁR ALATTI ELJÁRÁSOK SZABÁLYAI
110. § E rész szerint kell eljárni az  ajánlatkérőknek az  uniós értékhatárt el nem érő és egyben a  nemzeti értékhatárokat
elérő értékű közbeszerzések – ide nem értve az  építési és a  szolgáltatási koncessziót – megvalósításakor. E  rész
szerinti eljárás alkalmazható továbbá olyan esetben, amelyre e  törvény III.  Fejezete azt lehetővé teszi vagy előírja
[19. § (4) bekezdés; 21. § (2) bekezdés].
Kivételek 111. § E törvényt nem kell alkalmazni az uniós értékhatárt el nem érő
a) tankönyv beszerzésére, amennyiben arra a  nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló törvényben
meghatározottak szerint, az  iskolai tankönyvellátás keretében kerül sor és a  tankönyv szerepel
a tankönyvjegyzékben;
b) a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvény alapján gyermekotthonban, illetve
lakásotthonban elhelyezett gyermekek teljes ellátására, illetve utógondozói ellátásban részesülők,
valamint a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 59–85/A.  §-ában
szabályozott szociális szolgáltatások körében ellátottak teljes ellátására szolgáló árubeszerzés és szolgáltatás
megrendelése esetén;
c) a  3.  melléklet szerinti szállodai és éttermi szolgáltatásokra, a  79995000-5-től 79995200-7-ig tartó CPV
kódok által meghatározott könyvtárkezelési szolgáltatásokra, a  92000000-1-től 92700000-8-ig tartó CPV
kódok által meghatározott, a  pihenés, kultúra és sport területén nyújtott szolgáltatásokra, valamint a  jogi
szolgáltatásokra;
d) a 3. melléklet szerinti bármely szolgáltatásra, ha annak becsült értéke a tizennyolcmillió forintot nem éri el;
e) külügyi segélyezés keretében humanitárius segítségnyújtás céljából, válságkezelés során történő beszerzésre,
amelynek vonatkozásában az  Országgyűlés illetékes bizottsága e  törvény alkalmazását kizáró előzetes
döntést hozott;
f ) a  hideg élelmiszer és főzési alapanyag, friss, illetve feldolgozott zöldség és gyümölcs, tej és tejtermék,
gabonafélék, kenyér és pékáru, méz, tojás, kertészeti növény beszerzésére;
g) olyan szolgáltatás megrendelése esetében, amely az  ajánlatkérő alaptevékenysége ellátásához szükséges
irodalmi (szakirodalmi, tudományos) mű létrehozására, tanácsadói vagy személyi tolmácsolási tevékenység
végzésére irányul;
h) felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység igénybevételére;
i) a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi
CXXVIII.  törvény 3.  § 5., 7. és 9.  pontja, valamint szükség- vagy veszélyhelyzet esetén az  állatok járványos
megbetegedése, a súlyos ipari vagy közlekedési baleset okozta kár, vízkár, illetve vízminőségi kár közvetlen
megelőzése, elhárítása, védekezési készültség vagy az azt közvetlenül követő helyreállítás érdekében történő
beszerzésre;
j) fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított áruk vagy teljesített szolgáltatások, illetve építési
beruházás beszerzésére;
k) közfoglalkoztató által közfoglalkoztatási jogviszony keretében előállított áruk, teljesített szolgáltatások,
illetve építési beruházások beszerzésére;
l) a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti pénzforgalmi szolgáltatás
igénybevételére;
m) a  postai szolgáltatást vagy a  postai szolgáltató által nyújtott postai szolgáltatásoktól eltérő szolgáltatást
nyújtó szervezet beszerzései vonatkozásában;
n) kulturális javak körébe tartozó tárgyak vételére és a rájuk vonatkozó egyéb jogok megszerzésére;
o) az  Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény 113.  §-ában és 114.  § (3)  bekezdésében meghatározott
keret terhére történő beszerzések vonatkozásában;
p) olyan szolgáltatás megrendelése esetében, amely a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő,
kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló 2003. évi XLVII. törvény 1. §-a alapján létrehozott
alapítvány alapító okiratában meghatározott tudományos, ismeretterjesztő, kutatási vagy oktatási
tevékenység végzésére irányul, vagy azt közvetlenül segíti;
q) a külképviselet számára történő beszerzés esetén;
r) a 71221000-3, 71222000-0, 71223000-7, 71243000-3, 71245000-7, 71410000-5, 71420000-8, 79932000-6 CPV
kódok által meghatározott tervezési szolgáltatásokra;
s) a  71241000-9, 71242000-6, 71244000-0, 71246000-4, 71247000-1 CPV kódok által meghatározott
szolgáltatásokra, feltéve, hogy a  szolgáltatás megrendelésére az  r)  pontban meghatározott tervezési
szolgáltatással együttesen, ugyanazon építési beruházás tekintetében kerül sor;
t) a  védett munkahelyen, megváltozott munkaképességű személyek által előállított áruk, vagy teljesített
szolgáltatások beszerzésére.
Alkalmazandó eljárási szabályok 112. § (1) Az ajánlatkérő az e rész hatálya alá tartozó közbeszerzés megvalósításakor választása szerint
a) a 117. §-ban meghatározott módon szabadon kialakított eljárást folytat le, vagy
b) e törvény Második Részében meghatározott szabályok szerint jár el a 113–116. §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt esetben – a  22–24.  §-ban foglalt szempontok megfelelő alkalmazásával  –
a törvény Második Részét a 21. § (4) bekezdése szerinti külön jogszabálynak is megfelelően kell alkalmazni.
113. § (1) Az ajánlatkérő a nyílt, a meghívásos és a tárgyalásos eljárást megindító felhívást nem hirdetmény útján teszi közzé.
Az  ajánlatkérő az  eljárás megindításának napját legalább öt munkanappal megelőzően, de legfeljebb tizenkét
hónapon belül köteles a Közbeszerzési Hatóság által elérhetővé tett elektronikus úton és módon a megindítandó
eljárásról szóló összefoglaló tájékoztatást küldeni a  Közbeszerzési Hatóságnak, amelyet a  Közbeszerzési Hatóság
a megküldést követően egy munkanapon belül a honlapján közzétesz. Az összefoglaló tájékoztatásban konkrétan
meg kell jelölni az  ajánlatkérő nevét és címét, az  érdeklődés jelzésére szolgáló elérhetőséget, a  szerződés
tárgyát, a  szerződés időtartamát vagy a  teljesítés határidejét, a  teljesítés helyét, a  114.  § (11)  bekezdése szerinti
fenntartást, valamint a gazdasági szereplőknek szóló arra vonatkozó felhívást, hogy érdeklődésüket az eljárás iránt
az  ajánlatkérőnél jelezzék az  ajánlatkérő által az  összefoglaló tájékoztatásban meghatározott időpontig, amely
nem lehet az összefoglaló tájékoztatás megküldését követő ötödik munkanapnál korábbi. A közbeszerzés tárgyára
vonatkozó adatokat az  összefoglaló tájékoztatásban úgy kell megadni, hogy annak alapján a  gazdasági szereplők
meg tudják ítélni, hogy az eljárás iránti érdeklődésüket kívánják-e az ajánlatkérőnél jelezni. Az érdeklődés jelzésére
a  41.  § alkalmazandó. A  tájékoztatás tartalma a  közzétételét követően nem módosítható. Ha az  ajánlatkérő nem
vagy nem a  tájékoztatásban szereplő adatoknak megfelelően kívánja az  eljárást megindítani, abban az  esetben
a  tájékoztatás visszavonásáról legkésőbb a  megküldésétől számított tizenkét hónapon belül köteles értesíteni
a  Közbeszerzési Hatóság által elérhetővé tett elektronikus úton és módon a  Közbeszerzési Hatóságot, valamint
írásban azokat a  gazdasági szereplőket, akik addig az  ajánlatkérőnél az  eljárás iránt érdeklődésüket jelezték.
A Közbeszerzési Hatóság a visszavonás tényét az értesítést követően egy munkanapon belül a honlapján közzéteszi.
(2) Az ajánlatkérő köteles legalább három gazdasági szereplőnek megküldeni az eljárást megindító felhívást, valamint
mindazoknak a  gazdasági szereplőknek is, akik az  ajánlatkérőnél az  eljárás iránt érdeklődésüket jelezték. Ha
az eljárás iránt háromnál kevesebb gazdasági szereplő jelezte érdeklődését vagy egyetlen gazdasági szereplő sem
jelezte érdeklődését, abban az esetben is legalább három gazdasági szereplőnek kell felhívást küldeni. Az eljárást
megindító felhívást a  gazdasági szereplők részére egyidejűleg, közvetlenül írásban kell megküldeni legkésőbb
az  összefoglaló tájékoztatás megküldésétől számított tizenkét hónapon belül. Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési
dokumentumokat legkésőbb a  felhívás megküldésének napján az  57.  § rendelkezéseinek megfelelően
rendelkezésre bocsátja. Az  eljárásban kizárólag azok a  gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot, illetve nyújthatnak
be részvételre jelentkezést, amelyeknek az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívást megküldte. Azok a gazdasági
szereplők, amelyeknek az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívást – anélkül, hogy az eljárás iránt érdeklődésüket
jelezték volna – megküldte, egymással közösen nem tehetnek ajánlatot, illetve egymással közösen nem nyújthatnak
be részvételi jelentkezést. A gazdasági szereplő, amelynek az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívást megküldte,
jogosult közösen ajánlatot tenni, illetve közösen részvételi jelentkezést benyújtani olyan gazdasági szereplővel,
amelynek az ajánlatkérő nem küldött eljárást megindító felhívást.
(3) A  (2)  bekezdés alkalmazása során a  gazdasági szereplők kiválasztásakor az  egyenlő bánásmód elvének
megfelelően és lehetőség szerint a  mikro-, kis- vagy középvállalkozások részvételét biztosítva kell eljárni. A  kisés középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004.  évi XXXIV.  törvény 3.  § (4)  bekezdésében foglalt
korlátozó rendelkezés ennek megítélésekor nem alkalmazandó.
(4) Az (1)–(2) bekezdés alkalmazása esetén az ajánlattételi vagy részvételi határidő, az eljárást megindító felhívás vagy
a  közbeszerzési dokumentumok módosításáról, valamint az  eljárást megindító felhívás visszavonásáról nem kell
hirdetményt közzétenni, hanem az eredeti ajánlattételi vagy részvételi határidő lejárta előtt közvetlenül, egyidejűleg
írásban kell tájékoztatni azokat a  gazdasági szereplőket, akiknek az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívást
megküldte. A közbeszerzési dokumentumok módosításait az ajánlatkérő az eredeti dokumentumokkal megegyező
helyen köteles közvetlenül elektronikusan elérhetővé tenni. Nem módosítható az  eljárást megindító felhívás
vagy a  közbeszerzési dokumentumok olyan eleme, amely az  (1)  bekezdés szerinti összefoglaló tájékoztatásban is
szerepelt.
(5) Az (1)–(4) bekezdés nem alkalmazható, ha
a) az építési beruházás becsült értéke az ötszázmillió forintot eléri vagy meghaladja;
b) a 3. melléklet szerinti szolgáltatás becsült értéke az uniós értékhatárt eléri vagy meghaladja;
c) az ajánlatkérő előzetes tájékoztatót, időszakos előzetes tájékoztatót vagy előminősítési hirdetményt alkalmaz
eljárást megindító felhívásként.
 (6) Ha az  (1)–(2)  bekezdés nem kerül alkalmazásra, az  ajánlattételi vagy részvételi határidőt, az  eljárást megindító
felhívást vagy a közbeszerzési dokumentumokat módosító hirdetményt csak feladni kell az eredeti ajánlattételi vagy
részvételi határidőig, annak eddig megjelennie nem kell, viszont a módosítási szándékról és a módosító hirdetmény
feladásáról az eredeti ajánlattételi vagy részvételi határidő lejárta előtt írásban közvetlenül, egyidejűleg tájékoztatni
kell azokat a  gazdasági szereplőket, akik az  ajánlatkérőnél az  eljárás iránt érdeklődésüket jelezték, így különösen
akik a  közbeszerzési dokumentumokat elektronikusan elérték vagy kiegészítő tájékoztatást kértek. A  módosító
hirdetmény megjelenéséig a  közbeszerzési eljárásban intézkedést tenni, döntéseket hozni, iratokat beadni nem
lehet.
114. § (1) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban jogosult az 62–63. § szerinti kizáró okok közül egynek vagy többnek
a  közbeszerzési eljárásban való érvényesítését előírni, valamint köteles a  62.  § (1)  bekezdés g)–k) és m)  pontja
szerinti kizáró ok érvényesítését előírni.
(2) A  67.  § (1)  bekezdése szerinti nyilatkozat tekintetében az  Európai Bizottság által meghatározott egységes
formanyomtatvány nem alkalmazandó, ahol e  törvény Második Része „egységes európai közbeszerzési
dokumentumot” említ, az  alatt a  67.  § (1)  bekezdése szerinti nyilatkozatot kell érteni. A  67.  § (1)  bekezdése
szerinti nyilatkozatban az ajánlattevőnek és a részvételre jelentkezőnek a 62. § (1) bekezdés k) pont kb) alpontjára
vonatkozóan a  külön jogszabályban meghatározottak szerint kell a  részletes adatokat megadnia. Az  ajánlatkérő
a  Kormány rendeletében részletezettek szerint ellenőrzi továbbá a  kizáró ok hiányát a  rendelkezésre álló
elektronikus nyilvántartásokból is. A  67.  § (1)  bekezdése szerinti nyilatkozatban a  gazdasági szereplő csupán
arról köteles nyilatkozni, hogy az  általa igazolni kívánt alkalmassági követelmények teljesülnek, az  alkalmassági
követelmények teljesítésére vonatkozó részletes adatokat nem köteles megadni. A  gazdasági szereplő
az  alkalmassági követelmények teljesítésére vonatkozó részletes adatokat tartalmazó, az  eljárást megindító
felhívásban előírt saját nyilatkozatait az  alkalmassági követelmények, valamint – adott esetben – a  82.  §
(5)  bekezdése szerinti objektív kritériumok tekintetében az  eljárást megindító felhívásban előírt igazolások
benyújtására vonatkozó szabályok szerint, az ajánlatkérő 69. § szerinti felhívására köteles benyújtani.
(3) Az  ajánlatkérő építési beruházás esetén – a  98.  § (2)–(3)  bekezdése szerinti jogcímen indított hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárások kivételével – köteles az  57.  § (1)  bekezdésnek eleget tevő közbeszerzési dokumentumokat
rendelkezésre bocsátani, egyéb esetekben jogosult azzal, hogy árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetén
az 57. § (1) bekezdés a)–b) pontjában felsoroltakon kívül jogosult szerződéstervezet helyett a lényeges szerződéses
feltételeket közölni (a továbbiakban együtt: szerződéstervezet).
(4) Az ajánlattételi határidőt az ajánlatkérő nyílt eljárásban és meghívásos eljárásban nem határozhatja meg az eljárást
megindító felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának vagy az eljárást megindító felhívás megküldésének napjától,
illetve az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított,
a) árubeszerzés és szolgáltatásmegrendelés esetén tíz napnál,
b) építési beruházás esetén tizenöt napnál
rövidebb időtartamban. A  több szakaszból álló eljárások részvételi szakaszában annyi részvételi határidőt kell
biztosítani, amely alatt megfelelően lehet részvételre jelentkezni.
(5) A tárgyalásos eljárás és a versenypárbeszéd bármely esetben alkalmazható. Ha a 3. melléklet szerinti szolgáltatások
tárgyában készített előzetes tájékoztató tizenkét hónapnál hosszabb időtartamra vonatkozik, a közvetlen részvételi
felhívás az  előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény közzététele napjától számított tizenkét hónapon túl is
megküldhető, de legkésőbb az előzetes tájékoztató által érintett időtartamon belül kell megküldeni.
(6) A kiegészítő tájékoztatást az ajánlattételi vagy részvételi határidő lejárta előtt ésszerű időben köteles az ajánlatkérő
megadni. Az  ajánlatkérő, ha úgy ítéli meg, hogy a  kérdés megválaszolása a  megfelelő ajánlattételhez,
illetve részvételre jelentkezéshez szükséges, azonban az  ésszerű időben történő válaszadáshoz és a  válasz
figyelembevételéhez nem áll megfelelő idő rendelkezésre, az  52.  § (3)  bekezdésében foglalt módon élhet
az ajánlattételi vagy részvételi határidő meghosszabbításának lehetőségével.
(7) Keretmegállapodás alkalmazása esetén a  verseny újranyitása a  105.  § (2)  bekezdésében foglaltak helyett
elektronikus árlejtés lefolytatásával is történhet, ha ez utóbbi lehetőséget az ajánlatkérő a keretmegállapodásban és
a megelőző közbeszerzési eljárásban az eljárást megindító felhívásban kikötötte.
(8) Ha az értékelés alapján legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevővel történő szerződéskötés esetén a szerződés értéke
a  becsült értéket meghaladná, és az  ajánlatkérő az  eljárást olyan szabályok szerint indította meg, amelyek nem
lettek volna jogszerűen alkalmazhatóak, ha az  ajánlatkérő az  eljárás becsült értékeként ezt a  szerződéses értéket
határozta volna meg, az ajánlatkérő köteles az eljárást eredménytelenné nyilvánítani.
(9) Az  ajánlatkérő hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást indíthat, ha a  beszerzés nyilvánosan közzétett,
bárki által igénybe vehető és kivételesen kedvező feltételei csak rövid ideig állnak fenn, és az  ellenszolgáltatás
a piaci árakhoz képest lényegesen alacsonyabb, továbbá e kedvező feltételek igénybevétele az e rész szerinti eljárás
alkalmazása esetén meghiúsulna.
(10) Az  ajánlatkérő a  (9)  bekezdés szerinti esetben is köteles biztosítani a  versenyt és legalább három – a  szerződés
teljesítésére való alkalmasság feltételeit az  ajánlatkérő megítélése szerint teljesíteni képes – gazdasági szereplőt
ajánlattételre felhívni.
(11) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárásban való részvétel jogát fenntarthatja az  előző évben, árubeszerzés és
szolgáltatás esetén százmillió forint, építési beruházás esetén egymilliárd forint, általános forgalmi adó nélkül
számított árbevételt el nem érő azon ajánlattevők számára, akik teljesítésükhöz a jelen bekezdés szerinti feltételnek
ugyancsak megfelelő alvállalkozót vesznek igénybe, és akik az  előírt alkalmassági követelményeknek a  jelen
bekezdés szerinti feltételeknek ugyancsak megfelelő más szervezet kapacitására támaszkodva felelnek meg.
(12) A  (11)  bekezdés építési beruházás esetében csak akkor alkalmazható, ha a  beszerzés értéke nem haladja meg
az ötszázmillió forintot.
(13) A  80.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben előzetes vitarendezés az  ajánlattételi, illetve részvételi határidő
lejártáig, a  113.  § (1)  bekezdés szerinti összefoglaló tájékoztatással kapcsolatban az  érdeklődés jelzésére
meghatározott határidő lejártáig kezdeményezhető.
115. § (1) Ha az árubeszerzés vagy szolgáltatás becsült értéke nem éri el a tizennyolcmillió forintot vagy az építési beruházás
becsült értéke nem éri el a  százmillió forintot, az  ajánlatkérő – választása szerint – a  közbeszerzési eljárást
lefolytathatja a  nyílt vagy a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás nemzeti eljárásrendben irányadó szabályainak
a  jelen §-ban foglalt eltérésekkel történő alkalmazásával is, kivéve ha a  beszerzés európai uniós alapokból
finanszírozott és Magyarország országhatárán átnyúló projekttel kapcsolatos. Az  ajánlatkérő az  eljárásban nem
köteles alkalmassági követelményt előírni. A  nyílt eljárás szabályainak alkalmazása esetén a  (2)–(4)  bekezdésben
foglaltak, a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás szabályainak alkalmazása esetén az  (5)  bekezdésben foglaltak
szerint kell eljárni.
(2) Az  ajánlatkérő köteles biztosítani a  versenyt, és az  eljárást megindító felhívás közzététele helyett legalább
négy – a  szerződés teljesítésére való alkalmasság feltételeit az  ajánlatkérő megítélése szerint teljesíteni
képes – gazdasági szereplőnek egyidejűleg, közvetlenül írásban ajánlattételi felhívást küldeni. A  113.  § nem
alkalmazandó. Az  ajánlattételre felhívandó gazdasági szereplők kiválasztásakor az  egyenlő bánásmód elvének
megfelelően és lehetőség szerint a  mikro-, kis- vagy középvállalkozások részvételét biztosítva kell eljárni. A  kisés középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004.  évi XXXIV.  törvény 3.  § (4)  bekezdésében foglalt
korlátozó rendelkezés ennek megítélésekor nem alkalmazandó. A 80. § (5) bekezdésében előírt tíz napos időtartam
helyett öt napos időtartam alkalmazandó.
(3) Az  ajánlattételi határidő nyílt eljárásban irányadó minimális időtartamára vonatkozó előírás nem alkalmazandó.
Az  ajánlattételi határidő, az  ajánlattételi felhívás vagy a  közbeszerzési dokumentumok módosításáról, valamint
az  ajánlattételi felhívás visszavonásáról nem kell hirdetményt közzétenni, hanem az  eredeti ajánlattételi határidő
lejárta előtt közvetlenül, egyidejűleg írásban kell tájékoztatni azokat a  gazdasági szereplőket, amelyeknek
az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívást megküldte.
(4) Az eljárásban kizárólag az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot. Az ajánlattételre felhívott
gazdasági szereplők közösen nem tehetnek ajánlatot. Az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő jogosult közösen
ajánlatot tenni olyan gazdasági szereplővel, amelynek az ajánlatkérő nem küldött ajánlattételi felhívást.
(5) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás szabályainak alkalmazása esetén a (2) bekezdés megfelelően alkalmazandó.
A 103. § (1)–(2) bekezdése nem alkalmazandó.
Elektronikus licit 116. § (1) Árubeszerzés esetén az  ajánlatkérő – választása szerint – a  közbeszerzési eljárást elektronikus licitként is
lefolytathatja a nyílt eljárás nemzeti eljárásrendben irányadó szabályainak a jelen §-ban foglalt eltérésekkel történő
alkalmazásával, valamint az elektronikus licitnek e törvénytől eltérő, a Kormány rendeletében megállapított részletes
szabályai szerint. Az  elektronikus licit olyan közbeszerzési eljárás, amely során az  ajánlatkérő – ajánlatok árlejtést
megelőző benyújtása nélkül – a  108.  §-ban és a  Kormány rendeletében megállapított részletes szabályok szerinti
elektronikus árlejtést folytat le.
(2) Az  eljárást megindító felhívásra az  50.  § (2)  bekezdés n)–p) és r)  pontja nem alkalmazandó, az  ajánlatkérő
az  eljárásban nem írhat elő alkalmassági követelményt, valamint köteles a  többváltozatú (alternatív) ajánlattétel
lehetőségét kizárni. Az  eljárást megindító felhívásnak tartalmaznia kell az  eljárásban való részvételre történő
regisztrációs kérelem benyújtásának határidejét. A  nyílt eljárás szabályainak megfelelő alkalmazása során
ajánlattételi határidő alatt az eljárásban való részvételre történő regisztrációs kérelem benyújtásának határidejét kell
érteni.
(3) Az  eljárásban való részvételre az  a  gazdasági szereplő nyújthat be az  erre előírt határidő lejártáig regisztrációs
kérelmet, amely nyílt eljárásban ajánlatot nyújthatna be. A  regisztrációs kérelemnek tartalmaznia kell a  gazdasági
szereplő nevét, címét (székhelyét, lakóhelyét). Az  ajánlatkérő a  regisztrációs kérelem benyújtását követő két
munkanapon belül köteles a  kérelmet benyújtó gazdasági szereplőnek a  regisztráció megtörténtéről vagy
a  regisztrációs kérelem visszautasításáról és ennek indokáról visszaigazolást küldeni a  gazdasági szereplő által
megadott elérhetőségre. A  regisztrációs kérelemmel kapcsolatban hiányok pótlására és felvilágosítás kérésére
nincs lehetőség, az  a  gazdasági szereplő, amelynek regisztrációs kérelmét az  ajánlatkérő visszautasította,
ismételten nyújthat be regisztrációs kérelmet. A  regisztrációs kérelem visszautasításának kizárólag objektív és
a  megkülönböztetésmentesség, valamint az  egyenlő bánásmód elvének érvényesítését biztosító indokok alapján
van helye, különösen abban az  esetben, ha a  regisztrációs kérelmet az  erre vonatkozó határidő lejárta után
nyújtották be. A regisztrációt nem lehet ajánlati biztosíték adásához kötni.
(4) Az  ajánlattevő az  elektronikus árlejtés lezárásáig módosíthatja vagy visszavonhatja az  ajánlatát. Az  ajánlatkérő
az eljárást megindító felhívásban és a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott feltételekhez a regisztrációs
kérelem benyújtására vonatkozó határidő lejártától, az  ajánlattevő pedig az  elektronikus árlejtés során tett
ajánlatához az elektronikus árlejtés lezárásától kötve van. Ha az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban előírta,
hogy az  elektronikus árlejtés lezárását követően szakmai ajánlat benyújtására fogja az  ajánlattevőket felhívni,
az  ajánlattevő a  szakmai ajánlatához annak benyújtására vonatkozó határidőtől kötve van, azonban az  ajánlati
kötöttség időtartamának meghatározásakor annak kezdeteként minden esetben az elektronikus árlejtés lezárásának
időpontját kell alapul venni.
(5) Az  ajánlatkérő a  69.  § megfelelő alkalmazásával hívja fel az  ajánlattevőt vagy az  ajánlattevőket a  66.  § (4) és
(6)  bekezdése, valamint a  67.  § (1)  bekezdése szerinti nyilatkozatok, továbbá a  jogszabályokban vagy adott
esetben az  eljárást megindító felhívásban előírt egyéb iratok – különösen a  szakmai ajánlat – benyújtására.
Az ajánlattevőknek felolvasólapot nem kell benyújtaniuk.
(6) Az  eljárásban a  68.  §, valamint a  73.  § (1)  bekezdés a) és d)  pontja nem alkalmazandó. Az  ajánlatkérő köteles
eredménytelenné nyilvánítani az eljárást, ha nem nyújtottak be regisztrációs kérelmet.
Saját beszerzési szabályok alkalmazása 117. § (1) Az ajánlatkérő a Második Részben foglalt szabályok által nem kötött, önálló eljárási szabályokat alakíthat ki.
 (2) Az  ajánlatkérő az  általa megválasztott eljárási fajtáról a  közbeszerzési eljárás során nem térhet át másikra. Ha
az  általa a  közbeszerzés során alkalmazandó eljárás szabályait önállóan alakítja ki, köteles ezeket a  szabályokat
megjeleníteni az  eljárást megindító felhívásban. Az  eljárást megindító felhívásnak minden esetben biztosítania
kell, hogy annak alapján a  gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek, illetve részvételi
jelentkezést nyújthassanak be.
(3) Az  eljárást megindító felhívásnak mindazon információkat tartalmaznia kell, amelyek a  gazdasági szereplőknek
a  megfelelő ajánlattételhez (részvételi jelentkezéshez) szükségesek, így különösen az  odaítélendő szerződés
legfontosabb részleteit (a közbeszerzés tárgya, mennyisége, szerződéses feltételek) és az  odaítélés módjának
rövid leírását (értékelési szempontok és módszer), az  ajánlattételi (részvételi) határidőt, valamint az  ajánlatkérővel
való kapcsolatfelvételre vonatkozó információt. Az  ajánlatkérő köteles az  eljárást megindító felhívásban megjelölt
időpontban és helyszínen gondoskodni az  ajánlatok felbontásáról. A  felhívást az  ajánlatkérő külön jogszabályban
meghatározott minta szerinti hirdetmény útján köteles közzétenni.
(4) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban jogosult a 62–63. § szerinti kizáró okok közül egynek vagy többnek
a  közbeszerzési eljárásban való érvényesítését előírni, azonban e  törvényben meghatározottaktól eltérő kizáró
okok nem írhatók elő. Az ajánlatkérő köteles a 62. § (1) bekezdés g)–k) és m) pontja szerinti kizáró ok érvényesítését
előírni. Az alkalmasság tekintetében az ajánlatkérő a külön jogszabályban foglalt alkalmassági igazolási módokon
kívül egyéb objektív alapú alkalmassági feltételt és igazolási módot is előírhat, de ennek során is alkalmaznia kell
a 65. § (3) bekezdésében foglaltakat.
(5) Az  eljárási szabályok (1)  bekezdés szerinti meghatározásakor az  ajánlatkérő e  törvénnyel összhangban köteles
biztosítani az eljárások megfelelő mértékű nyilvánosságát.
(6) Az ajánlatkérőnek biztosítania kell a részvétel jogát valamennyi, az Európai Unióban letelepedett gazdasági szereplő
számára, a  diplomák, tanúsítványok, valamint képesítéseket igazoló iratok kölcsönös elismerését, az  ajánlatok
(részvételi jelentkezések) benyújtásához megfelelő határidők megadását, az  alkalmazandó eljárási szabályok
előzetes megismerését biztosító szabályozás kialakítását, valamint az  eljárást lezáró döntés meghozatalakor
a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elvének érvényesítését.
(7) Az  ajánlatkérőnek biztosítania kell a  szerződés tárgyának megkülönböztetésmentes leírását. Az  ajánlatkérő
a közbeszerzési műszaki leírást nem határozhatja meg oly módon, hogy egyes gazdasági szereplőket vagy árukat
az eljárásból kizár vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös megkülönböztetésüket eredményezi.
Ha a  közbeszerzés tárgyának egyértelmű és közérthető meghatározása szükségessé tesz meghatározott
gyártmányú, eredetű, típusú dologra, eljárásra, tevékenységre, személyre, szabadalomra vagy védjegyre való
hivatkozást, a  leírásnak tartalmaznia kell, hogy a  megnevezés csak a  tárgy jellegének egyértelmű meghatározása
érdekében történt, és a megnevezés mellett a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést kell szerepeltetni.
(8) Az  ajánlatkérő az  ajánlattevőket, részvételre jelentkezőket, valamint a  bontást megelőzően azokat a  gazdasági
szereplőket, akik az  eljárás iránti érdeklődésüket jelezték, köteles írásban tájékoztatni minden, az  eljárás
eredményére kiható döntésről és információról, valamint ezek részletes indokáról, a  döntést követően a  lehető
leghamarabb, de legkésőbb három munkanapon belül. Az  ajánlatkérő az  ajánlatok elbírálásának befejezését
követően köteles olyan írásbeli összegezést készíteni – és azt minden ajánlattevő részére egyidejűleg, telefaxon
vagy elektronikus úton megküldeni – amely tájékoztatást nyújt az  ajánlatok elbírálásáról és a  nyertes ajánlat
kiválasztásának indokairól.
(9) A  (2)  bekezdés szerinti önálló eljárási szabályok kialakításakor az  ajánlatkérő a  73.  § (1)  bekezdése szerinti
érvénytelenségi okokat köteles, a  73.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti okokat jogosult előírni azzal, hogy a  73.  §
(1) bekezdés c) pontja szerinti érvénytelenségi ok csak az ott felsorolt kizáró ok előírása esetén, a 73. § (1) bekezdés
d)  pontja szerinti érvénytelenségi ok csak alkalmassági követelmény előírása esetén alkalmazandó. A  73.  § (4) és
(6) bekezdése megfelelően alkalmazandó.
(10) Az eljárásban a 44–45. § rendelkezései megfelelően alkalmazandóak.
NEGYEDIK RÉSZ
KONCESSZIÓS BESZERZÉSI ELJÁRÁS XVIII. FEJEZET
A KONCESSZIÓS BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK SZABÁLYAI
Az eljárás megkezdése 118. § (1) Az  ajánlatérőnek e  Rész szerint kell eljárnia a  nemzeti értékhatárt – a  3.  melléklet szerinti szociális és egyéb
szolgáltatások esetében az  uniós értékhatárt – elérő vagy meghaladó építési vagy szolgáltatási koncesszió
beszerzése esetén.
(2) A hirdetmények közzétételére a külön jogszabályban foglaltak szerint eltérő kötelezettségek vonatkoznak az uniós
értékhatárt el nem érő és az azt elérő koncessziók esetében.
(3) Az ajánlatkérő a koncessziós beszerzési eljárást szabadon alakítja ki az Első Részben, valamint az e Részben foglalt
alapelvek és alapvető eljárási szabályok betartásával.
(4) A  koncessziós eljárás egy vagy több szakaszból is állhat, az  eljárást megindító felhívásban tájékoztatást kell adni
az  eljárás lebonyolításának menetéről, több szakaszból álló eljárás esetében az  egyes szakaszok céljáról, valamint
fel kell tüntetni a befejezés indikatív időpontját. Az eljárás menetére vonatkozó részletesebb tájékoztatást az egyéb
közbeszerzési dokumentumokban is meg lehet adni, ennek keretében egyértelmű tájékoztatást kell adni arról, hogy
az  ajánlattevőket az  eljárás mely pontjától terheli ajánlati kötöttség. Ha az  ajánlatkérő az  eljárás során pontosítja
az  eljárás menetére vonatkozó információkat, erről az  eljárásban szereplő minden gazdasági szereplőt értesít,
az  eljárást megindító felhívásban foglalt alapvető információk vagy a  közbeszerzési dokumentumokban közöltek
változása esetén pedig a 119. § (3) bekezdése szerint jár el.
119. § (1) Az eljárást megindító felhívást – a 128. §-ban és a 129. §-ban foglalt esetek kivételével – a külön jogszabály szerint
meghatározott hirdetménnyel kell közzétenni.
(2) Az eljárást megindító felhívásban meg kell adni különösen
a) az ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail és (amennyiben van) honlap címét;
b) azt az  elérhetőséget, amelyen a  közbeszerzési dokumentumok korlátlanul és teljeskörűen, közvetlenül és
díjmentesen elektronikusan elérhetőek vagy az  ajánlattétel vonatkozásában később elérhetőek lesznek.
Amennyiben egyes közbeszerzési dokumentumokhoz való közvetlen elektronikus hozzáférés a  39.  §-ban
foglalt okok miatt nem biztosított, annak megjelölését, hogy az  érintett dokumentumokat az  ajánlatkérő
milyen módon bocsátja rendelkezésre;
c) az építési vagy szolgáltatási koncesszió tárgyát és mennyiségét a 121. § (1) bekezdésének megfelelően, adott
esetben opcionális rész megadásával;
d) a szerződés időtartamát vagy lehetséges maximális időtartamát;
e) a teljesítés helyét;
f ) a részajánlattétel lehetőségét vagy annak kizárását; ha részajánlat tételére lehetőség van, tájékoztatást arról,
hogy egy vagy több, vagy valamennyi részre lehet-e ajánlatot tenni, valamint arról, hogy korlátozva van-e
az egy ajánlattevőnek odaítélhető részek száma;
g) az ajánlatok értékelési szempontjait a 125. § (2) bekezdése szerint;
h) az adott eljárásban alkalmazandó kizáró okokat és a megkövetelt igazolási módokat;
i) az  alkalmassági követelményeket, az  alkalmasság megítéléséhez szükséges adatokat és a  megkövetelt
igazolási módot; j) az ajánlattételi határidőt vagy részvételi határidőt;
k) az ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtásának címét és a benyújtás módját;
l) az ajánlattétel vagy részvételi jelentkezés nyelvét (nyelveit), annak feltüntetését, hogy a magyar nyelven kívül
más nyelven is benyújtható-e az ajánlat vagy részvételi jelentkezés;
m) az  ajánlatok felbontásának idejét és – ha nem elektronikusan történik – helyét, az  ajánlatok felbontásán
jelenlétre jogosultakat; részvételi felhívás esetén a részvételi jelentkezések felbontásának idejét és – ha nem
elektronikusan történik – helyét;
n) ha a szerződés teljesítésére különleges feltételek vonatkoznak, ezen feltételeket;
o) az  Európai Unióból származó forrásból támogatott közbeszerzés esetén az  érintett projektre, programra
vonatkozó adatokat.
 (3) Az eljárást megindító felhívást az ajánlatkérő addig az időpontig módosíthatja, amíg az eljárásba bármely érdekelt
gazdasági szereplő bekapcsolódhat. Az eljárást megindító felhívás módosításáról eddig az  időpontig hirdetményt
kell közzétenni, és egyidejűleg értesíteni kell azokat a  gazdasági szereplőket, akik az  eljárás iránt érdeklődésüket
az  ajánlatkérőnél jelezték. Az  egyéb közbeszerzési dokumentumok módosításáról egyidejűleg értesíteni kell
minden, az  eljárásban részt vevő gazdasági szereplőt. Az  eljárást megindító felhívás és egyéb közbeszerzési
dokumentumok módosítása esetén megfelelő felkészülési időt kell biztosítani a  gazdasági szereplők számára,
–  a  jelentéktelen módosítások kivételével – a  részvételi vagy ajánlattételi határidőt meg kell hosszabbítani.
A módosításra az 55. § (6) bekezdését is alkalmazni kell.
A közbeszerzési dokumentumok 120. § (1) Az  ajánlatkérő a  közbeszerzési dokumentumokat, ha az  eljárást megindító felhívásra a  gazdasági szereplőknek
ajánlatot kell benyújtaniuk, – az  eljárás során adott későbbi pontosítások, adott esetben a  gazdasági szereplők
kérdéseire adott válaszok kivételével – az  eljárást megindító felhívás közzétételének vagy megküldésének
időpontjától köteles rendelkezésre bocsátani. Ha az  eljárást megindító felhívás nem tartalmaz ajánlattételre
felhívást, a  közbeszerzési dokumentumokat az  ajánlattételre vonatkozó felhívás időpontjától kell rendelkezésre
bocsátani. A  kifejezetten a  részvételi jelentkezés benyújtásához készített közbeszerzési dokumentumoknak
az eljárást megindító felhívás közzétételének vagy megküldésének időpontjától kell elérhetőnek lenniük.
(2) Az  ajánlatkérő – az  e  törvényben előírtak mellett – köteles olyan közbeszerzési dokumentumokat rendelkezésre
bocsátani, amelyek meghatározzák:
a) az általa ismert szerződéses feltételeket;
b) a koncesszió tárgyára vonatkozó műszaki leírást;
c) az  ajánlat és a  részvételi jelentkezés elkészítésével kapcsolatban a  gazdasági szereplők részére szükséges
információkról szóló tájékoztatást, valamint az  ajánlat és részvételi jelentkezés részeként benyújtandó
igazolások, nyilatkozatok jegyzékét. Az ajánlatkérő koncessziós beszerzési eljárásban is előírhatja az egységes
európai közbeszerzési dokumentum mintájának használatát, az általa adott esetben rendelkezésre bocsátott
további igazolás- és nyilatkozatminták ajánlottak lehetnek.
(3) A  közbeszerzési dokumentumokat ajánlatonként vagy részvételi jelentkezésenként legalább egy ajánlattevőnek,
részvételre jelentkezőnek vagy az  ajánlatban, illetve részvételi jelentkezésben megnevezett alvállalkozónak
elektronikus úton el kell érnie.
A koncesszió tárgyára vonatkozó követelmények 121. § (1) Az  eljárást megindító felhívásban az  építési vagy szolgáltatási koncesszióra vonatkozó leírást – annak jellege
és terjedelme, nagyságrendje, vagy indikatív értéke meghatározásával – úgy kell megadni, hogy annak alapján
a gazdasági szereplők meg tudják ítélni, hogy az eljárásban részt kívánnak-e venni.
(2) A  közbeszerzési dokumentumokban az  ajánlatkérőnek műszaki leírást kell a  gazdasági szereplők rendelkezésére
bocsátania. A  műszaki leírásra az  58.  § (2)–(3)  bekezdésében foglaltakat, és – jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában – a  műszaki leírás meghatározására és tartalmára vonatkozó külön jogszabályban foglalt előírásokat is
alkalmazni kell.
(3) Amennyiben az  ajánlatkérő az  eljárás során a  műszaki leírás vagy a  szerződéses feltételek tekintetében tárgyal,
vagy több ajánlati változat benyújtását, vagy meghatározott jellemzők, feltételek, célok tekintetében a  gazdasági
szereplők megoldási javaslatát kéri, meg kell határoznia azokat a minimumkövetelményeket – különösen technikai,
funkcionális és jogi feltételeket –, amelyeknek minden ajánlatnak meg kell felelnie.
(4) Címkék alkalmazása vagy tanúsítás megkövetelése esetében az 59–60. §-ban foglaltakat alkalmazni kell.
A tárgyalás 122. § (1) Ha az  ajánlatkérő tárgyalásokat folytat az  eljárásban részt vevő gazdasági szereplőkkel, a  88.  § (1)–(4), valamint
(8)  bekezdését is megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy minimumkövetelmények alatt a  121.  § (3)  bekezdése
szerinti feltételeket kell érteni.
(2) A 88. § (6) bekezdését – a 125. § (4) bekezdése szerinti különbséggel – az eljárás során végig megfelelően alkalmazni
kell, amíg az ajánlatkérő nincs kötve az általa megadott feltételekhez.
(3) Az  ajánlatkérő tárgyalást kezdeményezhet a  gazdasági szereplőkkel vagy újranyithatja a  tárgyalásokat, ha
az  ajánlatok értékelését követően észleli, hogy a  legkedvezőbb ajánlat feltételeit figyelembe véve a  8.  §
(7) bekezdése szerinti feltétel vagy a 133. § (2) bekezdése szerinti feltétel nem teljesülne.
A részvételi jelentkezések és ajánlatok benyújtása 123. § (1) Az  eljárást megindító felhívásra az  eljárás menetétől függően, az  ajánlatkérő által meghatározottak szerint kell
ajánlatot vagy – ajánlatot nem tartalmazó, az ajánlatkérő által előírt tartalmú – részvételi jelentkezést benyújtani.
(2) A  gazdasági szereplők számára a  részvételi jelentkezés és az  ajánlat benyújtásához minden esetben megfelelő
időt kell biztosítani. Az  eljárást megindító felhívásra benyújtandó ajánlat vagy részvételi jelentkezés benyújtására
nyitva álló határidő nem határozható meg az eljárást megindító hirdetmény feladásától számított harminc napnál
rövidebb időtartamban. Ha az  eljárás többszakaszos és az  eljárást megindító hirdetményre részvételi jelentkezést
kellett benyújtani, az  eljárás későbbi szakaszában az  első ajánlatok benyújtására vonatkozó határidő nem
határozható meg az  ajánlattételre vonatkozó felhívás megküldésének napjától számított huszonkettő napnál
korábbi időtartamban.
(3) A  68.  § rendelkezéseit a  koncessziós beszerzési eljárásban benyújtott részvételi jelentkezés, az  ajánlattevőktől
kért első ajánlat és az  eljárást lezáró döntést megelőzően értékelt végleges ajánlat tekintetében alkalmazni
kell, az  ajánlatkérő ennek megfelelő tartalmú felolvasólap csatolását írja elő a  részvételi jelentkezésben, illetve
ajánlatban.
(4) Az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentumokban előírhatja, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben
meg kell jelölni
a) a  koncessziónak azt a  részét (részeit), amelynek teljesítéséhez az  ajánlattevő (részvételre jelentkező)
alvállalkozót kíván igénybe venni,
b) az  ezen részek tekintetében igénybe venni kívánt és az  ajánlat vagy a  részvételi jelentkezés benyújtásakor
már ismert alvállalkozókat.
 (5) Az  ajánlatkérő az  eljárásban a  részvételi jelentkezés vagy ajánlat benyújtására vonatkozó felhívásban jelzi, hogy
milyen körben biztosítja a hiánypótlás lehetőségét. Alkalmassági követelmények és kizáró okok
124. § (1) Az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban a  részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők műszaki-szakmai
alkalmasságához, valamint pénzügyi-gazdasági helyzetéhez kapcsolódó alkalmassági feltételeket határoz meg.
Az  alkalmassági követelményeket és az  azoknak való megfelelés igazolására benyújtandó dokumentumokat
az  eljárást megindító felhívásban pontosan meg kell jelölni. Ennek során meg kell határozni, hogy mely
körülmények megléte, illetve hiánya vagy azok milyen mértékű fogyatékossága zárja ki, hogy az  ajánlatkérő
az ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt alkalmasnak minősítse a szerződés teljesítésére.
(2) Az alkalmassági követelmények tekintetében a koncessziós beszerzési eljárásban is alkalmazni kell a 65. § (3), (6)–(8)
és (11) bekezdését, valamint (9) bekezdését annak figyelembe vételével, hogy az ajánlatkérő a külön jogszabályban
szabályozott, a  közbeszerzések esetében előírható alkalmassági feltételek mellett egyéb objektív alapú feltételt is
előírhat.
(3) Ha az előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező más szervezet kapacitására
támaszkodva felel meg, e  szervezetnek az  előírt igazolási módokkal azonos módon kell igazolnia az  adott
alkalmassági feltételnek történő megfelelést. Koncessziós beszerzési eljárásban nem írható elő, hogy a  szerződés
meghatározott részét személyesen az ajánlattevő teljesítse.
(4) A  62–64.  § rendelkezéseit koncessziós beszerzési eljárásban is alkalmazni kell. A  62.  § (1)  bekezdés i)  pontjában
az  egységes európai közbeszerzési dokumentumban foglalt nyilatkozat alátámasztására szolgáló igazolások be
nem nyújtásához kapcsolódó kizáró ok akkor alkalmazandó, ha az ajánlatkérő a koncessziós beszerzési eljárásban is
a kizáró okok előzetes igazolására előírja e dokumentum használatát.
(5) Az alvállalkozó vagy az alkalmasság igazolásába bevont szervezet kizáró ok hatálya alá tartozása esetében a 71. §
(4) bekezdését alkalmazni kell.
Értékelési szempontok 125. § (1) A  nyertes ajánlattevő kiválasztására objektív értékelési szempontokat kell alkalmazni. Az  értékelési szempontok
meghatározására a 76. § (1)–(8) és (11) és (13) bekezdését alkalmazni kell, azzal a különbséggel, hogy az értékelési
szempontok keretében értékelt alszempontok esetében elegendő súlyszám helyett azokat csökkenő fontossági
sorrendben feltüntetni.
(2) Az eljárást megindító felhívásban az értékelési szempontokat elegendő csökkenő fontossági sorrendben megadni,
azok súlyszámát és a 76. § (9) bekezdésében foglalt egyéb információkat, valamint az értékelés során alkalmazott
módszer leírását a közbeszerzési dokumentumokban kell meghatározni.
(3) Életciklus-költségszámítás alkalmazása esetén a 78. §-t is alkalmazni kell.
 (4) Ha az eljárásban olyan ajánlatot nyújtanak be, amely kivételesen magas funkcionális teljesítményt nyújtó, innovatív
megoldást kínál, és e  megoldást egy kellő gondossággal eljáró ajánlatkérő nem láthatta előre, az  ajánlatkérő
kivételesen módosíthatja – az  eljárást megindító felhívásban megadott fontossági sorrend megtartásával  –
az értékelési szempontok súlyszámát vagy az azok keretében megadott alszempontok fontossági sorrendjét. Ebben
az  esetben az  ajánlatkérő minden ajánlattevőt köteles tájékoztatni a  módosulásról, és új ajánlattételre vonatkozó
felhívást küld ki, figyelembe véve a 123. § (2) bekezdésében meghatározott huszonkét napos minimális ajánlattételi
határidőt. Az  e  bekezdésben foglalt lehetőséggel az  ajánlatkérő csak akkor élhet, ha az  eljárás többszakaszos,
az  eljárást megindító felhívásra nem kellett ajánlatot benyújtani, hanem az  ajánlatkérő az  eljárás későbbi
szakaszában a már alkalmasnak minősített részvételre jelentkezőknek küldött ajánlattételre felhívást, és az eljárást
megindító felhívás közzétételekor a gazdasági szereplők számára csak az értékelési szempontok és azok fontossági
sorrendje volt megismerhető.
A részvételi jelentkezések és ajánlatok bírálata 126. § (1) Az  ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálása során az  ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy azok
megfelelnek-e a közbeszerzési dokumentumokban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(2) Az  ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely ajánlatok vagy részvételi jelentkezések érvénytelenek, és hogy
van-e olyan gazdasági szereplő, akit az eljárásból ki kell zárni. Ha az ajánlatkérő a gazdasági szereplőt nem kérte fel
hiánypótlásra, akkor ajánlatának vagy részvételi jelentkezésének érvénytelensége nem állapítható meg olyan okból,
amely hiánypótlással egyébként orvosolható lett volna.
(3) Az eljárás nyertese csak olyan ajánlattevő lehet
a) akinek ajánlata megfelel a  közbeszerzési dokumentumokban, valamint a  jogszabályokban meghatározott
feltételeknek,
b) aki teljesíti az eljárásban előírt alkalmassági feltételeket, és
c) aki nem áll kizáró ok hatálya alatt.
(4) A  részvételi jelentkezés és ajánlat érvénytelenségére a  73.  § (1) és (4)–(6)  bekezdését és a  74.  §-t kell alkalmazni,
az ajánlatkérő alkalmazhatja a 73. § (2) és (3) bekezdésében foglalt érvénytelenségi okokat is.
(5) Az  eljárás a  75.  § (1)  bekezdése szerinti esetben, továbbá az  ajánlatkérő által az  eljárást megindító felhívásban
meghatározott esetekben eredménytelen. Ha az  ajánlatkérő olyan feltételeket határoz meg, amelyek fennállása
esetén az  eljárást eredménytelenné nyilváníthatja, rögzítenie kell azokat az  objektív szempontokat is, amelyek
alapján az eredménytelenségre vonatkozó döntést meg fogja hozni.
(6) Az eljárás – az (5) bekezdésben foglaltak mellett – eredménytelen, ha az értékelést követően megállapítható, hogy
az  értékelési szempontok szerint legkedvezőbb ajánlat alapján a  koncesszió értéke magasabb a  becsült értéknél,
és ha az  eljárás megindításakor az  előbbit tekintették volna becsült értéknek, az  eljárásban alkalmazott nemzeti
szintű közzététel helyett a külön jogszabályban foglaltak szerinti európai uniós közzétételre kellett volna, hogy sor
kerüljön.
(7) Az  eljárás – az  (5)  bekezdésben foglaltak mellett – eredménytelen, ha megállapítható, hogy az  értékelési
szempontok szerint legkedvezőbb ajánlat feltételeit figyelembe véve a  8.  § (7)  bekezdése szerinti feltétel vagy
a 133. § (2) bekezdése szerinti feltétel nem teljesülne.
127. § (1) Az  ajánlatkérő köteles minden ajánlattevőt vagy részvételre jelentkezőt – vagy a  bontást megelőzően azokat
a  gazdasági szereplőket, akik az  eljárás iránt érdeklődésüket jelezték –, írásban (faxon vagy elektronikus úton)
tájékoztatni az  eljárás eredményéről, az  eljárás eredménytelenségéről, valamely ajánlattevő vagy részvételre
jelentkező ajánlatának, illetve részvételi jelentkezésének érvénytelenné nyilvánításáról, valamely gazdasági szereplő
kizárásáról, valamint ezek részletes indokáról, az erről hozott döntést követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb
három munkanapon belül. Az  ajánlatkérő az  ajánlatok elbírálásának befejezését követően köteles olyan írásbeli
összegezést készíteni – és azt minden ajánlattevő részére egyidejűleg, faxon vagy elektronikus úton megküldeni –
amely tájékoztatást nyújt az  ajánlatok elbírálásáról és a  nyertes ajánlat kiválasztásának indokairól, a  jogorvoslati
lehetőségről és a szerződéskötési moratórium pontos tartamáról.
(2) Az  ajánlatkérő az  (1)  bekezdésben foglalt döntésének – adott esetben valamely gazdasági szereplő jelzésére
történt – módosításáról faxon vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíti az  ajánlattevőket vagy részvételre
jelentkezőket, ha döntése törvénysértő volt és a  módosítás a  törvénysértést orvosolja. Az  ajánlatkérő a  2.  §
(1)–(3)  bekezdésében foglalt alapelvek figyelembevételével megteheti az  eljárás szabályszerűségének
helyreállításához szükséges intézkedéseket. Szükség esetén jogosult a  már megkötött szerződéstől elállni, illetve
amennyiben a  teljesítés megkezdése miatt az  eredeti állapot nem állítható helyre, a  szerződést azonnali hatállyal
felmondani.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak szerint az ajánlatkérő akkor is értesíti az ajánlattevőket vagy részvételre jelentkezőket,
ha az eljárás jogszerűségére ki nem ható elírást javít.
(4) Az  ajánlatkérő az  érvényes ajánlatot tevő ajánlattevő kérésére az  eljárás eredményének megküldését követően
köteles külön tájékoztatást adni a  nyertes ajánlat jellemzőiről és az  általa tett ajánlathoz viszonyított előnyeiről
a  kérés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül, figyelembe véve a  nyertes ajánlattevő üzleti titokhoz
fűződő érdekeit is.
A hirdetmény nélküli koncessziós beszerzési eljárás 128. § (1) A 119. § (1) bekezdésétől eltérően az eljárást megindító felhívást nem kell hirdetményben közzétenni, hanem azt
az ajánlatkérő egyidejűleg, közvetlenül küldi meg a gazdasági szereplőknek
a) a 98. § (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti esetben,
b) ha a megelőzően hirdetmény közzétételével indult koncessziós beszerzési eljárás azért volt eredménytelen,
mert az  eljárásban nem nyújtottak be ajánlatot vagy részvételi jelentkezést, vagy csak alapvetően nem
megfelelő ajánlatot vagy részvételi jelentkezést nyújtottak be, feltéve, hogy a  koncesszió feltételei
időközben lényegesen nem változtak meg; minderről az  ajánlatkérő köteles az  Európai Bizottság kérésére
– a közbeszerzésekért felelős miniszteren keresztül – tájékoztatást adni. Alapvetően nem megfelelőnek kell
tekinteni az ajánlatot, ha az abból az okból érvénytelen, hogy a szakmai ajánlat jelentős változtatások nélkül
nyilvánvalóan nem képes teljesíteni az  ajánlatkérő által meghatározott igényeket és követelményeket, míg
a részvételi jelentkezést akkor kell alapvetően nem megfelelőnek tekinteni, ha az a 73. § (1) bekezdés b) vagy
d) pontja alapján érvénytelen.
(2) A hirdetmény nélküli koncessziós beszerzési eljárásban kizárólag a felhívott gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot
vagy nyújthatnak be részvételi jelentkezést. A felhívott gazdasági szereplők közösen nem nyújthatnak be ajánlatot
vagy részvételi jelentkezést, nincs azonban akadálya annak, hogy valamely felhívott gazdasági szereplő olyan
gazdasági szereplővel nyújtson be közös részvételi jelentkezést vagy ajánlatot, amelynek az ajánlatkérő nem küldött
felhívást.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben az  eljárást megindító felhívást az  ajánlatkérőnek legalább három
– a szerződés teljesítésére való alkalmasság feltételeit az ajánlatkérő megítélése szerint teljesíteni képes – gazdasági
szereplőnek kell megküldenie.
(4) A közbeszerzési dokumentumokban történt változásról közvetlenül kell értesíteni az eljárásban részt vevő gazdasági
szereplőket. Az  eljárás során a  szerződés tárgya vagy feltételei nem változhatnak olyan módon, hogy a  változás
eredménye már nem tette volna lehetővé hirdetmény nélküli eljárás alkalmazását.
(5) A  benyújtási határidőre a  123.  § (2)  bekezdésében foglalt minimális határidők nem alkalmazandóak, azt úgy kell
meghatározni, hogy a gazdasági szereplők számára elegendő idő álljon rendelkezésre a részvételi jelentkezés vagy
ajánlat benyújtására.
(6) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben végleges ajánlat tárgyaláson szóban is tehető, amelyet az  ajánlatkérő
megfelelően dokumentál.
XIX. FEJEZET
SAJÁTOS TÁRGYÚ KONCESSZIÓKRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK
Szociális és egyéb szolgáltatásokra vonatkozó szabályok 129. § (1) E  Rész rendelkezéseit a  3.  mellékletben meghatározott szociális és egyéb szolgáltatások esetében az  e  § szerinti
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  koncessziós beszerzési eljárás meghirdetésére előzetes tájékoztató is alkalmazható. Az  előzetes tájékoztatót
a  külön jogszabályban foglalt hirdetmény szerinti tartalommal kell közzétenni. Az  eljárást meghirdető előzetes
tájékoztatónak tartalmaznia kell a gazdasági szereplőknek szóló arra vonatkozó felhívást, hogy az ott meghatározott
határidőig részvételi szándékukat közöljék. A  koncesszió tárgyára vonatkozó adatokat az  eljárást meghirdető
előzetes tájékoztatóban úgy kell megadni, hogy annak alapján a  gazdasági szereplők meg tudják ítélni, hogy
az  eljárásban részt kívánnak-e venni. Ebben az  esetben az  ajánlatkérő közvetlenül küldi meg a  koncessziós
beszerzési eljárást megindító felhívást a  részvételi szándékukat jelző gazdasági szereplőknek. Az  előzetes
tájékoztatóban szereplő adatok változásáról – megfelelő határidő biztosításával – hirdetményt kell feladni,
a közvetlenül megküldött eljárást megindító felhívás módosulásáról pedig közvetlenül kell a gazdasági szereplőket
értesíteni.
(3) Az  ajánlatkérő több nyertest is megnevezhet, akikkel a  szolgáltatási koncesszióra vonatkozó szerződést
vagy szerződéseket megköti. Az  ajánlatkérő eltérhet a  125.  §-ban foglaltaktól az  adott szolgáltatás és annak
megszervezése sajátosságainak megfelelően, minden esetben biztosítania kell azonban, hogy az  értékelés
a  gazdasági szereplők által előzetesen megismerhető, objektív szempontokon alapuljon és azok egymáshoz
viszonyított jelentősége a gazdasági szereplők számára előre megismerhető legyen.
(4) Az  ajánlatkérő előírhatja, hogy a  szolgáltatás jellegére tekintettel az  ajánlattevő a  szerződést személyesen köteles
teljesíteni és kizárhatja más gazdasági szereplőnek az alkalmasság igazolásába történő bevonását.
ÖTÖDIK RÉSZ
A SZERZŐDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK XX. FEJEZET
A SZERZŐDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
130. § (1) E rész rendelkezéseit az e törvény hatálya alá tartozó közbeszerzési szerződésekre, keretmegállapodásokra, valamint
építési és szolgáltatási koncessziókra (a továbbiakban együtt: szerződés) kell alkalmazni.
(2) Az  innovációs partnerségi szerződésre csak a  131.  §, 136–137.  §, 139.  §, 141.  § és 143.  § rendelkezései
alkalmazandóak.
A szerződés megkötése 131. § (1) Eredményes közbeszerzési eljárás alapján a szerződést a nyertes ajánlattevővel – közös ajánlattétel esetén a nyertes
ajánlattevőkkel – kell írásban megkötni a közbeszerzési eljárásban közölt végleges feltételek, szerződéstervezet és
ajánlat tartalmának megfelelően.
(2) A szerződésnek tartalmaznia kell – az eljárás során alkalmazott értékelési szempontra tekintettel – a nyertes ajánlat
azon elemeit, amelyek értékelésre kerültek.
(3) Ha az  ajánlatkérő lehetővé tette a  közbeszerzés egy részére történő ajánlattételt, az  egyes részek tekintetében
nyertesekkel kell szerződést kötni.
(4) Az  ajánlatkérő csak az  eljárás nyertesével kötheti meg a  szerződést, vagy – a  nyertes visszalépése esetén  –
az  ajánlatok értékelése során a  következő legkedvezőbb ajánlatot tevőnek minősített ajánlattevővel, ha őt
az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésben megjelölte.
(5) A  nyertes ajánlattevő és – a  (4)  bekezdés szerinti esetben – a  második legkedvezőbb ajánlatot tett ajánlattevő
ajánlati kötöttsége az  ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezésnek az  ajánlattevők részére történt
megküldése napjától számított harminc – építési beruházás esetén hatvan – nappal meghosszabbodik.
(6) Az  ajánlatkérő a  szerződést az  ajánlati kötöttség (5)  bekezdés szerinti időtartama alatt köteles megkötni.
Ha e  törvény másként nem rendelkezik, nem köthető meg azonban a  szerződés az  írásbeli összegezés – ha
az  összegezés javítására kerül sor és az  eljárás eredményességére, az  ajánlat érvényességére vagy az  értékelés
eredményére vonatkozó adat módosul, a módosított összegezés – megküldése napját követő tíz napos időtartam
lejártáig, a  115.  § szerinti eljárás esetén az  írásbeli összegezés megküldése napját követő öt napos időtartam
lejártáig.
(7) Ha jogorvoslati kérelmet [148.  § (2)  bekezdés] vagy kezdeményezést [152.  §] nyújtanak be, a  szerződést
– a (3) bekezdés szerinti esetben a jogorvoslati eljárással érintett részre vonatkozó szerződést – az ügy érdemében
hozott vagy a  közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozat meghozataláig nem lehet megkötni, kivéve,
ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  szerződés megkötését engedélyezi [156.  § (4)  bekezdés]. Ha időközben
a nyertes ajánlattevő ajánlati kötöttsége lejárt, az ajánlatkérő akkor köthet vele szerződést, ha a nyertes ajánlattevő
nyilatkozik, hogy ajánlatát fenntartja.
(8) A (6) bekezdéstől eltérően az ott rögzített tíz-, illetve ötnapos időtartam letelte előtt is megköthető a szerződés,
a) ha a  nyílt eljárásban, a  hirdetménnyel induló, egy szakaszból álló koncessziós beszerzési eljárásban vagy
a 117. § szerint lefolytatott, egy szakaszból álló eljárásban csak egy ajánlatot nyújtottak be;
b) ha a  meghívásos, a  tárgyalásos eljárás, a  versenypárbeszéd, az  innovációs partnerség eljárása során,
a  dinamikus beszerzési rendszer alapján történő szerződéskötés érdekében, a  hirdetménnyel induló, több
szakaszból álló koncessziós beszerzési eljárásban vagy a  117.  § szerint lefolytatott, több szakaszból álló
eljárásban csak egy ajánlatot nyújtottak be, és ha az eljárásban volt érvénytelen részvételi jelentkezés vagy
sor került kizárásra, az erre vonatkozó döntés ellen a jogorvoslat kezdeményezésének határideje az érintettek
számára lejárt, vagy a döntést a Közbeszerzési Döntőbizottság jogszerűnek ítélte;
c) ha a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást a 98. § (2) bekezdés e) pontja alapján indították;
d) a keretmegállapodás alapján történő beszerzés esetében, kivéve, ha a közbeszerzés a verseny újranyitásával
valósul meg, és ennek során több ajánlatot nyújtanak be;
e) ha a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást a 98. § (2) bekezdés c)–d) pontja, (3) bekezdése vagy (4) bekezdés
b)–d) pontja alapján, egyetlen ajánlattevő felhívásával a 98. § (5) bekezdése szerint vagy a hirdetmény nélküli
koncessziós beszerzési eljárást a 128. § (1) bekezdése a) pontja alapján indították, és a 152. § (3) bekezdése
szerinti határidőben a Közbeszerzési Hatóság elnöke nem élt a jogorvoslati eljárás megindításának jogával;
f ) ha a 115. § szerinti eljárásban csak egy ajánlatot nyújtottak be.
 (9) Az  ajánlatkérő a  nyertes ajánlattevővel szemben csak abban az  esetben mentesül a  szerződés megkötésének
kötelezettsége alól, valamint a  nyertes ajánlattevő az  (5)  bekezdésben meghatározott időtartam alatt akkor
mentesül szerződéskötési kötelezettsége alól (szabadul ajánlati kötöttségétől), ha az  ajánlatok elbírálásáról
szóló írásbeli összegezés megküldését követően beállott, ellenőrzési körén kívül eső és általa előre nem látható
körülmény miatt a  szerződés megkötésére vagy teljesítésére nem lenne képes, vagy ilyen körülmény miatt
a szerződéstől való elállásnak vagy felmondásnak lenne helye.
Különleges szerződés teljesítési feltételek 132. § (1) Az  ajánlatkérő a  szerződés teljesítésére vonatkozóan sajátos, különösen szociális, környezetvédelmi, illetve
az  innovációt ösztönző feltételeket határozhat meg. Az  ilyen szerződéses feltételeket az  eljárást megindító
felhívásban fel kell tüntetni, a részletes feltételek az egyéb közbeszerzési dokumentumokban is megadhatóak.
(2) A különleges feltételeknek a szerződés tárgyához kell kapcsolódniuk [76. § (7) bekezdés] és nem eredményezhetik
a 2. § (2)–(3) és (5) bekezdésében foglalt alapelvek sérelmét.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában szociális feltételnek minősül különösen
a) a szerződésnek a 33. § szerinti szervezet – illetve az Európai Unió más tagállamának jogi rendelkezései szerint
a 2014/24/EU irányelv 20. cikke szerinti szervezet – bevonásával történő teljesítése;
b) az  álláskeresők, hátrányos helyzetű munkavállalók, valamint munkanélküliek vagy fogvatartottak
foglalkoztatása;
c) a  gyermekgondozási segélyben, valamint gyermeknevelési támogatásban részesülő személynek az  ellátás
folyósítása alatt, illetve az  ellátás megszűnését követően, csecsemőgondozási díjban és gyermekgondozási
díjban részesülő személynek az ellátás megszűnését követően részmunkaidőben történő foglalkoztatása;
d) az egyenlő bánásmód követelményének biztosítása érdekében teendő intézkedések előírása;
e) az  adott szerződés teljesítése keretében a  teljesítésben részt vevő munkanélküliek vagy fiatalok számára
a teljesítéshez szükséges készségekre vonatkozó képzés nyújtása. A szerződés időtartama
133. § (1) Az  ajánlatkérőnek az  eljárást megindító felhívásban a  szerződés időtartamát úgy kell meghatároznia, hogy ha
a  szerződés tárgya, a  választott szerződéses konstrukció, a  hozzá kapcsolódó fizetési feltételek vagy a  nyertes
ajánlattevő által eszközölt befektetés nem indokolja, a  szerződést ne kösse határozatlan vagy olyan aránytalanul
hosszú határozott időtartamra, amely a  verseny fenntartása és a  közpénzek hatékony elköltésének céljával
ellenkezik.
(2) Építési vagy szolgáltatási koncesszió csak határozott időtartamra köthető. Ha az  építési vagy szolgáltatási
koncesszió időtartama az öt évet meghaladja, az ajánlatkérőnek számításokkal kell alátámasztania, hogy a szerződés
időtartama nem haladja meg azt az  időtartamot, amely alatt – ésszerű feltételezések alapján – a  koncessziós
jogosult számára megtérülnek az építési beruházás vagy a szolgáltatás megvalósítása érdekében, illetve a szerződés
teljesítéséhez kapcsolódóan annak időtartama során eszközölt befektetései és a befektetett tőke ésszerű hozamot
tud termelni.
A szerződés biztosítékai 134. § (1) Ha az  ajánlatkérő a  szerződésben biztosítékot köt ki, a  biztosítékra vonatkozó feltételeket a  közbeszerzési
dokumentumokban közölni kell. A  (2)–(8)  bekezdés rendelkezései nem alkalmazandóak a  Ptk. Hatodik Könyv
XXVI. Fejezetében szabályozott szerződést megerősítő biztosítékokra.
(2) A  szerződés teljesítésének elmaradásával kapcsolatos igények biztosítékaként legfeljebb a  szerződés szerinti,
tartalékkeret és általános forgalmi adó nélkül számított ellenszolgáltatás 5%-át elérő biztosíték köthető ki.
(3) A szerződés hibás teljesítésével kapcsolatos igények biztosítékaként legfeljebb a szerződés szerinti, tartalékkeret és
általános forgalmi adó nélkül számított ellenszolgáltatás 5%-át elérő biztosíték köthető ki.
(4) A  (2)–(3)  bekezdés szerint előírt biztosíték rendelkezésre álló összege az  ajánlatkérő követelésének kielégítésével
csökken, nem írható elő a  követelés kielégítése esetére az  ajánlattevőként szerződő fél számára a  biztosíték
meghatározott mértékű folyamatos fenntartására vonatkozó kötelezettség. A biztosítéknak a szerződésben foglalt
feltételek szerint kell rendelkezésre állnia, nem írható elő azonban, hogy a szerződés teljesítésének elmaradásával
kapcsolatos igényekre kikötött biztosíték a  szerződés hatálybalépését, a  hibás teljesítéssel kapcsolatos igények
teljesítésére kikötött biztosíték a  szerződés teljesítésének időpontját megelőzően álljon rendelkezésre. Bármely
egyéb célból kikötött biztosíték esetében a  biztosíték rendelkezésre állása attól az  időponttól követelhető meg,
amelytől kezdve a biztosítékkal biztosított esemény bekövetkezhet, de legkorábban a szerződéskötés időpontjától.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti biztosíték határidőre történő nyújtására vonatkozóan az  ajánlattevőnek az  ajánlatban
nyilatkoznia kell, egyéb igazolás, nyilatkozat a biztosítékokról a közbeszerzési eljárásban nem kérhető.
(6) Biztosíték kikötése esetén az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentumokban
a) előírja, hogy a  biztosítékok az  ajánlattevőként szerződő fél választása szerint nyújthatóak óvadékként
az előírt pénzösszegnek az ajánlatkérőként szerződő fél fizetési számlájára történő befizetésével, átutalásával,
pénzügyi intézmény vagy biztosító által vállalt garancia vagy készfizető kezesség biztosításával, vagy
biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvénnyel, vagy
b) megjelöl egy vagy több – az a) pontban nem szereplő – biztosítéki formát, illetve biztosítéknyújtási módot,
és előírja, hogy a biztosíték az ajánlattevőként szerződő fél választása szerint teljesíthető bármelyik megjelölt
vagy az a) pontban meghatározott formában, illetve módon.
(7) A  hibás teljesítéssel kapcsolatos igények teljesítésére kikötött biztosíték vonatkozásában az  ajánlatkérő
a szerződésben lehetővé teheti, hogy a biztosíték vagy annak meghatározott része az ajánlattevőnek a teljesítésért
vagy részteljesítésért járó ellenértékből visszatartás útján kerüljön biztosításra, amelyre az  óvadék szabályait kell
megfelelően alkalmazni.
(8) A  nyertes ajánlattevőként szerződő fél a  (6)–(7)  bekezdésben foglalt egyik biztosítéki formáról a  másikra
áttérhet, a  biztosítéknak azonban a  szerződésben foglalt összegnek és időtartamnak megfelelően folyamatosan
rendelkezésre kell állnia.
A szerződés teljesítésére vonatkozó feltételekre irányadó sajátos rendelkezések
135. § (1) Az  ajánlatkérőként szerződő fél a  szerződés teljesítésének elismeréséről (teljesítésigazolás) vagy az  elismerés
megtagadásáról legkésőbb az  ajánlattevőként szerződő fél teljesítésétől vagy az  erről szóló írásbeli értesítés
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül írásban köteles nyilatkozni.
(2) Építési beruházás megvalósítására kötött kivitelezési szerződés esetében, ha az ajánlattevőként szerződő fél írásbeli
értesítésére (készre jelentés) az ajánlatkérőként szerződő fél a szerződésben az átadás-átvételi eljárás megkezdésére
meghatározott határidőt követő tizenöt napon belül nem kezdi meg az  átadás-átvételi eljárást, vagy megkezdi,
de a  szerződésben – a  Ptk. 6:247.  § (2)  bekezdésére figyelemmel – meghatározott határidőben nem fejezi be,
az ajánlattevőként szerződő fél kérésére a teljesítésigazolást köteles kiadni.
(3) Építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetében az  ajánlatkérőként szerződő fél – amennyiben
az  ajánlattevőként szerződő fél a  teljesítéshez alvállalkozót vesz igénybe – a  Ptk. 6:130.  § (1)–(2)  bekezdésétől
eltérően a következő szabályok szerint fizeti ki a szerződésben foglalt ellenértéket:
a) az  ajánlattevőként szerződő felek legkésőbb a  teljesítés elismerésének időpontjáig nyilatkoznak, hogy
közülük melyik mekkora összegre jogosult az ellenértékből;
b) az  összes ajánlattevőként szerződő fél legkésőbb a  teljesítés elismerésének időpontjáig nyilatkozik, hogy
az  általa a  teljesítésbe a  138.  § szerint bevont alvállalkozók egyenként mekkora összegre jogosultak
az ellenértékből;
c) az  ajánlatkérő felhívja az  ajánlattevőket, valamint a  b)  pont szerinti alvállalkozókat, hogy a  teljesítés
elismerését követően állítsák ki számláikat, egyidejűleg felhívja őket, hogy amennyiben nem szerepelnek
az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII.  törvény (a továbbiakban: Art.) 36/A. §-a szerinti köztartozásmentes
adózói adatbázisban, nyújtsák be a  tényleges kifizetés időpontjától számított harminc napnál nem régebbi
együttes adóigazolást;
d) az ajánlatkérő az ajánlattevői és az alvállalkozói teljesítés ellenértékét a számla kézhezvételét követő harminc
–  vagy a  Ptk. 6:130.  § (3)  bekezdése szerinti esetben legfeljebb hatvan – napon belül közvetlenül utalja át
minden egyes ajánlattevőnek és alvállalkozónak;
e) a d) pontban foglaltaktól eltérően, ha valamely ajánlattevőnek vagy alvállalkozónak a kifizetés időpontjában
az  együttes adóigazolás alapján köztatozása van, az  ajánlatkérő az  ajánlattevői, illetve az  alvállalkozói
teljesítés ellenértékét a köztartozás erejéig az Art. 36/A. § (3) bekezdése szerint visszatartja.
(4) Támogatásból megvalósuló közbeszerzés esetén szállítói kifizetés során a  kifizetésre köteles szervezet is
az ajánlatkérőként szerződő félre irányadó – a Ptk. 6:130. § (1)–(3) bekezdésében, a (3) bekezdésben vagy e törvény
felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott – szabályok szerint köteles az ellenszolgáltatást
teljesíteni.
(5) A  felek az  ellenszolgáltatás részletekben történő teljesítésében is megállapodhatnak, feltéve, hogy a  szerződés
jellege miatt ez  tényszerűen indokolt. Ebben az  esetben minden részletre alkalmazni kell a  törvényben vagy
kormányrendeletben a kifizetésre előírt szabályokat.
(6) Az ajánlatkérő a szerződésen alapuló ellenszolgáltatásból eredő tartozásával szemben csak a jogosult által elismert,
egynemű és lejárt követelését számíthatja be.
(7) Ha a  közbeszerzés tárgya építési beruházás és a  szerződés teljesítésének időtartama a  két hónapot meghaladja,
az  ajánlatkérő köteles a  szerződésben foglalt – tartalékkeret és általános forgalmi adó nélkül számított – teljes
ellenszolgáltatás 5%-ának megfelelő összeg, de legfeljebb hetvenötmillió forint előleg igénybevételének
lehetőségét biztosítani. Az előleg fizetését e kötelezően biztosítandó mértékben az ajánlatkérő nem teheti függővé
a szerződő fél részéről biztosíték nyújtásától.
(8) A  felek a  (7)  bekezdésben foglalt kötelező mértéket meghaladóan és bármely más esetben is kiköthetik előleg
nyújtását a szerződésben. A (7) bekezdés nem korlátozza, hogy az ajánlatkérő egyáltalán ne, vagy a (7) bekezdésben
foglaltnál kisebb mértékben kérjen biztosítékot.
(9) A  (7)  bekezdéstől eltérően támogatásból megvalósuló közbeszerzés esetén szállítói kifizetés során az  ajánlatkérő
köteles a  szerződés – tartalékkeret és általános forgalmi adó nélkül számított – elszámolható összege 30%-ának
megfelelő mértékű előleg igénybevételének lehetőségét biztosítani. Ebben az esetben az ajánlatkérő által kikötött
biztosíték mértéke nem haladhatja meg a  szerződés – tartalékkeret és általános forgalmi adó nélkül számított  –
elszámolható összegének 10%-a és az igényelt szállítói előleg különbözetének mértékét.
(10) Az (1)–(3) és (6)–(7) bekezdésben, illetve a (9) bekezdésben meghatározott feltételek a szerződésnek akkor is részei,
ha a felek ezekről nem vagy – ide nem értve a (8) bekezdés szerinti esetet – ezektől eltérően állapodtak meg.
(11) Semmis – a  késedelmi kamat tekintetében a  Ptk. 6:155.  § (4)  bekezdésében lehetővé tett eset kivételével  –
a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés azon rendelkezése, amely kizárja vagy korlátozza az ajánlatkérő
szerződésszegése esetére irányadó jogkövetkezmények alkalmazását.
(12) Feltételes közbeszerzés esetén az  ajánlatkérő jogosult az  eljárást megindító felhívásban megjelölt azon feltételt,
amelytől a  közbeszerzés eredményességét függővé tette, a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő
szerződés hatálybalépését felfüggesztő feltételként is kikötni.
136. § (1) Az ajánlatkérő köteles szerződéses feltételként előírni, hogy a nyertes ajánlattevő
a) nem fizethet, illetve számolhat el a  szerződés teljesítésével összefüggésben olyan költségeket, amelyek
a  62.  § (1)  bekezdés k)  pont ka)–kb)  alpontja szerinti feltételeknek nem megfelelő társaság tekintetében
merülnek fel, és amelyek a nyertes ajánlattevő adóköteles jövedelmének csökkentésére alkalmasak;
b) a  szerződés teljesítésének teljes időtartama alatt tulajdonosi szerkezetét az  ajánlatkérő számára
megismerhetővé teszi és a 143. § (3) bekezdése szerinti ügyletekről az ajánlatkérőt haladéktalanul értesíti.
(2) A  külföldi adóilletőségű nyertes ajánlattevő köteles a  szerződéshez arra vonatkozó meghatalmazást csatolni,
hogy az  illetősége szerinti adóhatóságtól a  magyar adóhatóság közvetlenül beszerezhet a  nyertes ajánlattevőre
vonatkozó adatokat az országok közötti jogsegély igénybevétele nélkül.
A szerződés érvénytelensége 137. § (1) Semmis a szerződés, ha
a) azt a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kötötték meg;
b) hirdetmény nélküli közbeszerzési eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn
a hirdetmény nélküli eljárás alkalmazhatóságának feltételei;
c) a  felek a  szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok [80.  § (5)  bekezdése,115.  § (2)  bekezdése,
131.  § (6)–(8)  bekezdése] megsértésével kötöttek szerződést, és ezzel megfosztották az  ajánlattevőt
a  szerződéskötést megelőző jogorvoslat lehetőségétől, egyben olyan módon sértették meg
a közbeszerzésekre vonatkozó szabályokat, hogy az befolyásolta az ajánlattevő esélyét a közbeszerzési eljárás
megnyerésére.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  szerződés nem semmis, ha az  ajánlatkérő azért nem folytatott le hirdetmény
közzétételével induló közbeszerzési eljárást vagy kötött közbeszerzési eljárás mellőzésével megállapodást
[9–14. §, 111. §], mert úgy ítélte meg, hogy a hirdetmény nélkül induló közbeszerzési eljárás alkalmazásával vagy
a  közbeszerzési eljárás mellőzésével történő szerződéskötésre e  törvény szerint lehetősége volt, szerződéskötési
szándékáról külön jogszabályban meghatározott minta szerinti hirdetményt tett közzé, valamint a szerződést nem
kötötte meg a hirdetmény közzétételét követő naptól számított tizedik napon belül.
(3) Az (1) bekezdés szerint megkötött szerződés esetében az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása során
a bíróság a szerződést megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilváníthatja, ha kiemelkedően
fontos közérdek fűződik a  szerződés teljesítéséhez. A  szerződéshez közvetlenül kapcsolódó gazdasági érdek
(így különösen a  késedelmes teljesítésből, az  új közbeszerzési eljárás lefolytatásából, a  szerződő fél esetleges
változásából vagy az érvénytelenségből következő kötelezettségekből eredő költség) nem tekinthető kiemelkedően
fontos közérdeknek, a  szerződés érvényességéhez fűződő további gazdasági érdekek pedig kizárólag akkor, ha
a szerződés érvénytelensége aránytalan következményekkel járna.
(4) E  törvény rendelkezései nem zárják ki a  Ptk. 6:95.  §-ának alkalmazását a  közbeszerzésre, illetve a  közbeszerzési
eljárásra vonatkozó jogszabályokba ütköző módon megkötött szerződés semmisségének megállapítása
tekintetében. Az  (1)  bekezdésben foglalt eseteken kívül a  közbeszerzési eljárás szabályainak (ide nem értve
a  szerződés tartalmi elemeit szabályozó rendelkezéseket) megsértése abban az  esetben eredményezi a  szerződés
érvénytelenségét, amennyiben az adott jogsértés súlyára és jellegére tekintettel a szerződés érvényessége e törvény
céljaival és alapelveivel összeegyeztethetetlen lenne.
A szerződés teljesítésében részt vevők 138. § (1) A  szerződést a  közbeszerzési eljárás alapján nyertes ajánlattevőként szerződő félnek, illetve közösen ajánlatot
tevőknek vagy – ha az  ajánlatkérő gazdálkodó szervezet létrehozásának kötelezettségét előírta vagy azt lehetővé
tette [35.  § (8)–(9)  bekezdés] – a  nyertes ajánlattevő (ajánlattevők), vagy az  ajánlatkérő és a  nyertes ajánlattevő
(ajánlattevők) kizárólagos részesedésével létrehozott gazdálkodó szervezetnek (a  továbbiakban: projekttársaság)
kell teljesítenie. Építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén az alvállalkozói teljesítés összesített aránya
nem haladhatja meg a nyertes ajánlattevő (ajánlattevők) saját teljesítésének arányát.
(2) Az  ajánlattevőként szerződő fél a  teljesítéshez az  alkalmasságának igazolásában részt vett szervezetet a  65.  §
(9)  bekezdésében foglalt esetekben és módon köteles igénybe venni, valamint köteles a  teljesítésbe bevonni
az alkalmasság igazolásához bemutatott szakembereket. E szervezetek vagy szakemberek bevonása akkor maradhat
el, vagy helyettük akkor vonható be más (ideértve az  átalakulás, egyesülés, szétválás útján történt jogutódlás
eseteit is), ha az  ajánlattevő e  szervezet vagy szakember nélkül vagy a  helyette bevont új szervezettel vagy
szakemberrel is megfelel – amennyiben a közbeszerzési eljárásban az adott alkalmassági követelmény tekintetében
bemutatott adatok alapján az ajánlatkérő szűkítette az eljárásban részt vevő gazdasági szereplők számát, az eredeti
szervezetekkel vagy szakemberrel egyenértékű módon megfelel – azoknak az  alkalmassági követelményeknek,
amelyeknek az  ajánlattevőként szerződő fél a  közbeszerzési eljárásban az  adott szervezettel vagy szakemberrel
együtt felelt meg.
(3) Az  ajánlatkérő nem korlátozhatja az  ajánlattevő jogosultságát alvállalkozó bevonására, csak akkor, ha az  eljárás
során a 65. § (10) bekezdése szerinti lehetőséggel élt. A nyertes ajánlattevő legkésőbb a szerződés megkötésének
időpontjában köteles az  ajánlatkérőnek valamennyi olyan alvállalkozót bejelenteni, amely részt vesz a  szerződés
teljesítésében, és – ha a  megelőző közbeszerzési eljárásban az  adott alvállalkozót még nem nevezte meg  –
a  bejelentéssel együtt nyilatkozni arról is, hogy az  általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll kizáró okok
hatálya alatt. A  nyertes ajánlattevő a  szerződés teljesítésének időtartama alatt köteles az  ajánlatkérőnek minden
további, a teljesítésbe bevonni kívánt alvállalkozót előzetesen bejelenteni, és a bejelentéssel együtt nyilatkozni arról
is, hogy az általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll kizáró okok hatálya alatt.
(4) Az  eljárás során az  ajánlattevő által bemutatott valamely szervezet vagy szakember bevonásától nem lehet
eltekinteni olyan esetben, ha az  érintett szerződés sajátos tulajdonságait figyelembe véve az  adott személy
(szervezet) igénybevétele a  közbeszerzési eljárásban az  ajánlatok értékelésekor meghatározó körülménynek
minősült. Ilyen esetben csak a  jogutódlás olyan eseteiben változhat a  bevont szervezet, ha az  új szervezet
az  értékeléskor figyelembe vett minden releváns körülmény – különös tekintettel a  76.  § (3)  bekezdés b)  pontja
szerinti esetben az  értékelt személyi állomány – tekintetében az  eljárásban bemutatott szervezet jogutódjának
tekinthető. Az  értékeléskor meghatározó szakember személye csak az  ajánlatkérő hozzájárulásával és abban
az  esetben változhat, ha az  értékeléskor figyelembe vett minden releváns körülmény tekintetében az  értékelttel
egyenértékű szakember kerül bemutatásra.
(5) Építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a  teljesítésben részt vevő alvállalkozó nem vehet igénybe
saját teljesítésének 50%-át meghaladó mértékben további közreműködőt.
139. § (1) A nyertes ajánlattevőként szerződő fél vagy felek személye csak az alábbi esetekben változhat meg:
a) ha a  141.  § (4)  bekezdés a)  pontjában foglalt feltételeknek megfelelő egyértelmű szerződéses rendelkezés
alapján a  jogutódlás projekttársaság vagy a  teljesítés biztonsága érdekében ilyen szerződéses rendelkezés
alapján a teljesítéshez finanszírozást nyújtó jogi személy vagy az általa jelölt jogi személy által történik; vagy
b) ha a  szerződő fél személyében bekövetkező jogutódlás a  jogi személy átalakulásának, egyesülésnek,
szétválásnak vagy a jogutódlással megszűnés más esetének következménye, vagy olyan részleges jogutódlás
eredményeként következik be, ahol egy gazdasági egységként működő teljes üzletág (a hozzá tartozó
szerződésekkel, eszközökkel és munkavállalókkal) – nem gazdasági társaság jogi személy esetén az  adott
tevékenységet ellátó teljes szervezeti egység – átruházásra kerül a jogutódra, vagy az eredeti szerződő félre
vonatkozó fizetésképtelenségi eljárás során kerül a szerződés átruházásra;
ha a  szerződésbe lépő jogutód nem áll a  közbeszerzési eljárásban alkalmazott kizáró ok hatálya alatt,
–  az  ajánlattevőre irányadó szabályok szerint, a  138.  § (2)–(4)  bekezdésének alkalmazásával – megfelel
a  közbeszerzési eljárásban alkalmazott alkalmassági követelményeknek, és a  jogutódlás nem e  törvény
alkalmazásának a megkerülését célozza.
(2) Az  ajánlattevőként szerződő fél személye az  (1)  bekezdésben foglalt eseteken kívül csak új közbeszerzési eljárás
eredményeként változhat. A jogviszony egyéb elemeinek változására a 141. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Az  ajánlatkérőként szerződő fél személyében bekövetkező jogutódlás nem irányulhat e  törvény alkalmazásának
megkerülésére.
140. § (1) Ha a  szerződés teljesítése érdekében a  nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők projekttársaságot hoznak létre,
a szerződésben elő kell írni, hogy az abban foglalt jogok és kötelezettségek a projekttársaság létrejöttét követően
a projekttársaságot illetik meg, illetve terhelik, a szerződő felek kötelesek az ehhez szükséges ügyleteket megkötni.
Ebben az  esetben az  ajánlatban megjelölt alvállalkozók a  projekttársasággal kötelesek a  szerződés teljesítéséhez
szükséges szerződést megkötni.
(2) Az  ajánlatkérőként szerződő fél és a  projekttársaság közötti szerződésre egyebekben a  szerződésekre vonatkozó
szabályokat – így különösen a  szerződések nyilvánosságára, a  szerződések kötelező tartalmára és módosítására
vonatkozó, továbbá a szerződések teljesítésének ellenőrzésével kapcsolatban e törvényben vagy más jogszabályban
foglalt előírásokat – is alkalmazni kell.
(3) A projekttársaság és a nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők a szerződés teljesítéséért egyetemlegesen felelnek.
 (4) A  projekttársaság csak a  szerződés teljesítése érdekében szükséges tevékenységet végezhet, ilyen szerződéseket
köthet, más gazdálkodó szervezetben részesedést nem szerezhet, valamint nem alakulhat át, nem válhat szét és
nem egyesülhet más jogi személlyel.
(5) A projekttársaságban a nyertes ajánlattevőn vagy ajánlattevőkön kívül más nem szerezhet részesedést, kivéve azt
az  esetet, amikor az  ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban megjelöli, hogy a  projekttársaságot a  nyertes
ajánlattevő vagy ajánlattevők és az  ajánlatkérő hozzák létre. A  projekttársaság jegyzett tőkéjét és jegyzett tőkén
felüli vagyonát – ide nem értve az osztalékot – az alapítók nem vonhatják el.
(6) A nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők a projekttársaságot akkor szüntetheti(k) meg, ha
a) a  projekttársaság a  szerződésben foglaltakat teljesítette és az  ajánlatkérővel az  egymás felé fennálló
elszámolási kötelezettségeket is teljesítették vagy
b) a  nyertes ajánlattevő vagy ajánlattevők a  szerződésből, valamint a  szerződés teljesítése érdekében kötött
szerződésből származó jogokat és kötelezettségeket a projekttársaságtól teljes egészében átvállalták.
 (7) Az  ajánlatkérőként szerződő fél a  szerződést felmondhatja, ha a  nyertes ajánlattevő részére gazdasági társaság
alapítását írja elő, és az ajánlattevő a társasági szerződés megkötését, illetve az alapszabály elfogadását a szerződés
aláírásától számított húsz napon belül a cégbírósághoz nem jelenti be.
(8) Ha a  szerződés egyben a  koncessziós törvény hatálya alá is tartozik, annak a  koncessziós szerződésre és
a koncessziós társaságra vonatkozó rendelkezései szerinti eltérésekkel kell az e §-ban foglaltakat alkalmazni.
(9) A  projekttársaság teljesítését az  alkalmasság igazolására referenciaként, illetve árbevételként a  projekttársaság
mindazon tulajdonosai bemutathatják, akik a teljesítésben ténylegesen részt vettek – a részvétel mértékéig –, akkor
is, ha a projekttársaság időközben megszűnt.
Szerződésmódosítás 141. § (1) Ezen alcím rendelkezéseit alkalmazni kell a  szerződés felek – vagy az  erre jogosult valamelyik fél – általi
módosítására, valamint a  felek jogviszonyának a  szerződésben foglalt rendelkezéseknek megfelelő változására
(a továbbiakban együtt: szerződésmódosítás).
(2) A  szerződés – a  (4) vagy (6)  bekezdésben foglalt feltételek vizsgálata nélkül – új közbeszerzési eljárás lefolytatása
nélkül módosítható, ha a módosítás eredményeként az ellenérték növekedése – vagy több módosítás esetén azok
nettó összértéke – nem éri el az alábbi értékek egyikét sem
a) az uniós értékhatárt elérő értékű eredeti szerződés esetén az uniós értékhatárt;
b) szolgáltatás és árubeszerzés esetén az  eredeti szerződés értékének 10%-át, építési beruházás, építési vagy
szolgáltatási koncesszió esetén az eredeti szerződéses érték 15%-át;
valamint a  módosítás nem változtatja meg a  szerződés általános jellegét és illeszkedik az  eredeti szerződés
jellegéhez.
(3) A  (2)  bekezdést arra a  szerződésmódosításra lehet alkalmazni, amely a  szerződés értékének változásával jár,
a  szerződéses jogviszony több elemét érintő módosítás esetén a  módosítás azon elemeire, amelyek az  érték
változásával összefüggenek.
(4) A (2) bekezdésben szabályozott esetek mellett a szerződés – a (6) bekezdésben foglalt feltételek vizsgálata nélkül –
új közbeszerzési eljárás lefolytatása nélkül módosítható, illetve módosulhat az alábbiak közül bármely esetben:
a) ha a  szerződés minden ajánlattevő számára előre megismerhető módon, egyértelműen rögzíti a  szerződés
meghatározott tartalmi elemei későbbi változásának (ideértve az  opció gyakorlásának)  pontos feltételeit
és tartalmát. Az  ilyen szerződéses feltételek azonban nem rendelkezhetnek olyan módosításokról, amelyek
megváltoztatnák a szerződés általános jellegét;
b) az eredeti szerződő féltől további építési munkák, szolgáltatás vagy áruk beszerzése szükséges, amelyek nem
szerepeltek az eredeti szerződésben, amennyiben a szerződő fél személyének változása
ba) nem megvalósítható gazdasági vagy műszaki okból, különösen az eredeti szerződéssel beszerzett,
meglévő berendezésekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy
együttműködés miatt; és
bb) az  ajánlatkérő számára jelentős hátránnyal vagy a  költségek megsokszorozódásával járna.
Az ellenérték növekedése – vagy több módosítás esetén azok együttes nettó értéke – azonban nem
haladhatja meg az eredeti szerződés értékének 50%-át;
c) a következő feltételek együttes teljesülése esetén:
ca) a  módosítást olyan körülmények tették szükségessé, amelyeket az  ajánlatkérő kellő gondossággal
eljárva nem láthatott előre;
cb) a módosítás nem változtatja meg a szerződés általános jellegét;
cc) az  ellenérték növekedése nem haladja meg az  eredeti szerződés értékének 50%-át. Ha egymást
követően több olyan módosításra kerül sor, amelyek a  ca)  alpont szerinti több, egymással nem
összefüggő körülmény miatt merültek fel, ez  a  korlátozás az  egyes módosítások nettó értékére
alkalmazandó. Az egymást követő módosítások nem célozhatják e rendelkezés megkerülését.
(5) A  (2)  bekezdésben és a  (4)  bekezdés b) és c)  pontjában az  eredeti szerződés értékeként az  aktuális, indexált
szerződéses ellenszolgáltatást lehet figyelembe venni, ha a  szerződés a  (4)  bekezdés a)  pontjának megfelelően
az  ellenszolgáltatás indexálására vonatkozó rendelkezést tartalmaz. Építési és szolgáltatási koncesszió esetében,
ha a  szerződés nem tartalmaz indexálási rendelkezést, az  aktualizált értéket a  Központi Statisztikai Hivatal által
közzétett éves átlagos inflációs érték figyelembevételével lehet kiszámolni.
(6) A  (2) és (4)  bekezdésben szabályozott eseteken kívül, a  szerződés új közbeszerzési eljárás lefolytatása nélkül
akkor módosítható, ha a  módosítás nem lényeges. A  szerződés módosítása lényeges, ha az  eredeti szerződéses
feltételektől lényegesen eltérő érdemi feltételeket határoz meg. A módosítást mindig lényegesnek kell tekinteni, ha
a) olyan feltételeket határoz meg, amelyek ha szerepeltek volna a  szerződéskötést megelőző közbeszerzési
eljárásban, az  eredetileg részt vett ajánlattevőkön (részvételre jelentkezőkön) kívül más ajánlattevők
(részvételre jelentkezők) részvételét vagy a nyertes ajánlat helyett másik ajánlat nyertességét lehetővé tették
volna;
b) a módosítás a szerződés gazdasági egyensúlyát a nyertes ajánlattevő javára változtatja meg; vagy
c) a módosítás a szerződés tárgyát az eredeti szerződésben foglalt ajánlattevői kötelezettséghez képest jelentős
új elemre terjeszti ki.
 (7) A  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti eset kivételével az  ajánlatkérő köteles a  szerződés módosításáról a  külön
jogszabályban meghatározott minta szerinti tartalommal hirdetményt közzétenni.
 (8) A  szerződés az  e  §-ban foglalt eseteken kívül csak új közbeszerzési eljárás eredményeként módosítható.
Amennyiben a szerződés módosítására közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kerül sor, a módosítás a 137. §
(1) bekezdés a) pontja alapján semmis.
A közpénzekkel való felelős gazdálkodás elvének érvényesítése a szerződés teljesítése során
142. § (1) Az  ajánlatkérő köteles dokumentálni a  szerződés teljesítésére vonatkozó adatokat, ennek keretében köteles
ellenőrizni és dokumentálni azon szerződéses kötelezettségek teljesítését, amelyeket a  közbeszerzési eljárásban
az  értékelés során figyelembe vett, valamint minden, a  szerződésben foglaltaktól eltérő teljesítést, annak okait és
– adott esetben – a szerződésszegéssel kapcsolatos igények érvényesítését.
(2) A  2.  § (1)–(4)  bekezdésében foglalt alapelvek megsértését valósítja meg az  ajánlatkérőként szerződő fél részéről
a szerződésszegésből eredő igények érvényesítésének elmaradása (ide nem értve a felmondás vagy elállás jogának
gyakorlását), ha
a) a  szerződésszegés olyan kötelezettség szerződésszerű teljesítésének elmaradásával valósul meg, amelyet
az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárásban az ajánlatok értékelése során figyelembe vett; vagy
b) a  szerződésszegés eredményeként a  teljesítés a  szerződés tartalmától olyan mértékben tér el, amely – ha
a  felek szerződésüket így módosították volna – szerződésmódosításként a  141.  § (6)  bekezdése szerint
lényeges módosításnak minősülne.
(3) Semmis a  szerződés módosítása, ha az  arra irányul, hogy a  nyertes ajánlattevőként szerződő felet mentesítsék
az olyan szerződésszegés (illetve szerződésszegésbe esés) és annak jogkövetkezményei – ide nem értve a felmondás
vagy elállás jogának gyakorlását – alkalmazása alól, amelyért felelős (illetve felelős lenne), vagy amely arra irányul,
hogy az ajánlatkérő átvállaljon a nyertes ajánlattevőt terhelő többletmunkaköltségeket vagy indokolatlanul egyéb,
a szerződés alapján a nyertes ajánlattevőt terhelő kockázatokat.
(4) A  Közbeszerzési Hatóság a  szerződés módosítására és teljesítésére vonatkozó, e  törvényben meghatározott
követelmények teljesülését a 187. § (2) bekezdés j) pontjában meghatározottak szerint jogosult ellenőrizni és azok
megsértése esetén a Közbeszerzési Döntőbizottság, illetve a bíróság eljárását kezdeményezni [153. § (1) bekezdés
c) pont, 175. §].
(5) Az  ajánlatkérő köteles a  Közbeszerzési Hatóságnak bejelenteni, ha a  nyertes ajánlattevőként szerződő fél
szerződéses kötelezettségét súlyosan megszegte és ez  a  szerződés felmondásához vagy elálláshoz, kártérítés
követeléséhez vagy a szerződés alapján alkalmazható egyéb jogkövetkezmény érvényesítéséhez vezetett, valamint
ha a nyertes ajánlattevőként szerződő fél olyan magatartásával, amelyért felelős, részben vagy egészben a szerződés
lehetetlenülését okozta. A bejelentésnek tartalmaznia kell a szerződésszegés leírását, az annak alapján alkalmazott
jogkövetkezményt, valamint hogy a szerződő fél a szerződésszegést elismerte-e, vagy sor került-e arra vonatkozóan
perindításra.
(6) Az ajánlatkérő köteles a Közbeszerzési Hatóságnak bejelenteni a nyertes ajánlattevőként szerződő fél szerződéses
kötelezettségének jogerős bírósági határozatban megállapított megszegése esetén a  szerződésszegés tényét,
leírását, lényeges jellemzőit, beleértve azt is, ha a szerződésszegés a szerződés felmondásához vagy a szerződéstől
való elálláshoz, kártérítés követeléséhez vagy a  szerződés alapján alkalmazható egyéb szankció érvényesítéséhez
vezetett, valamint ha a nyertes ajánlattevőként szerződő fél olyan magatartásával, amelyért felelős, (részben vagy
egészben) a szerződés lehetetlenülését okozta.
A szerződés megszüntetésére vonatkozó sajátos rendelkezések 143. § (1) Az ajánlatkérő a szerződést felmondhatja, vagy – a Ptk.-ban foglaltak szerint – a szerződéstől elállhat, ha:
a) feltétlenül szükséges a  szerződés olyan lényeges módosítása, amely esetében a  141.  § alapján új
közbeszerzési eljárást kell lefolytatni;
b) az  ajánlattevő nem biztosítja a  138.  §-ban foglaltak betartását, vagy az  ajánlattevőként szerződő fél
személyében érvényesen olyan jogutódlás következett be, amely nem felel meg a  139.  §-ban foglaltaknak;
vagy
c) az  EUMSZ 258.  cikke alapján a  közbeszerzés szabályainak megszegése miatt kötelezettségszegési eljárás
indult vagy az  Európai Unió Bírósága az  EUMSZ 258.  cikke alapján indított eljárásban kimondta, hogy
az Európai Unió jogából eredő valamely kötelezettség tekintetében kötelezettségszegés történt, és a bíróság
által megállapított jogsértés miatt a szerződés nem semmis.
(2) Az  ajánlatkérő köteles a  szerződést felmondani, vagy – a  Ptk.-ban foglaltak szerint – attól elállni, ha a  szerződés
megkötését követően jut tudomására, hogy a szerződő fél tekintetében a közbeszerzési eljárás során kizáró ok állt
fenn, és ezért ki kellett volna zárni a közbeszerzési eljárásból.
(3) Az  ajánlatkérőként szerződő fél jogosult és egyben köteles a  szerződést felmondani – ha szükséges olyan
határidővel, amely lehetővé teszi, hogy a szerződéssel érintett feladata ellátásáról gondoskodni tudjon –, ha
a) a  nyertes ajánlattevőben közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez
valamely olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, amely tekintetében fennáll
a 62. § (1) bekezdés k) pont kb) alpontjában meghatározott feltétel;
b) a nyertes ajánlattevő közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez valamely
olyan jogi személyben vagy személyes joga szerint jogképes szervezetben, amely tekintetében fennáll a 62. §
(1) bekezdés k) pont kb) alpontjában meghatározott feltétel.
HATODIK RÉSZ
A KÖZBESZERZÉSEKKEL KAPCSOLATOS JOGORVOSLATOK XXI. FEJEZET
A JOGORVOSLATI ELJÁRÁS SZABÁLYAI
144. § (1) A  közbeszerzésre, a  közbeszerzési eljárásra, az  építési, illetve szolgáltatási koncesszióra, valamint a  koncessziós
beszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályokba ütköző magatartás vagy mulasztás miatt e rész rendelkezései szerinti
jogorvoslatnak van helye.
(2) A közbeszerzési eljárással, koncessziós beszerzési eljárással, a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződéssel,
valamint a  megkötött építési, illetve szolgáltatási koncesszióval és ezek módosításával vagy teljesítésével
kapcsolatos polgári jogi igények elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik.
(3) Ahol e rész közbeszerzést vagy közbeszerzési eljárást említ, azon a koncessziós beszerzési eljárást, és a tervpályázati
eljárást is érteni kell.
A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására vonatkozó általános rendelkezések 145. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására – e  törvény, valamint az  e  törvény felhatalmazása alapján alkotott
kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  közbeszerzésre, a  közbeszerzési eljárásra, az  építési, illetve szolgáltatási koncesszióra, valamint a  koncessziós
beszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértése miatt indult eljárás lefolytatása a  közbeszerzési vagy
koncessziós beszerzési eljárás tekintetében – ideértve a  21.  § (4)  bekezdésében említett külön jogszabály szerinti
előminősítési kérelem elutasítása és az  előminősítési listáról való törlés miatt indult eljárást is (a  továbbiakban:
előminősítési ügyekben indított jogorvoslati eljárás) – a Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik – a  szerződés módosításával vagy teljesítésével kapcsolatos
polgári jogi igények miatt indult eljárás kivételével – a  közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárás alapján
megkötött szerződés e törvénybe, illetve az e törvény felhatalmazása alapján alkotott rendeletbe ütköző módosítása
vagy teljesítése, valamint az  ajánlatkérő által a  117.  § szerint önállóan kialakított eljárási szabályokba ütköző
magatartás vagy mulasztás miatt indult eljárás lefolytatása.
(4) A  Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik az  e  törvényt önként alkalmazó szervezet vagy személy
(1)–(2) bekezdés szerinti jogsértésével kapcsolatos jogvita elbírálása is.
(5) A Közbeszerzési Döntőbizottság illetékessége az ország egész területére kiterjed.
 (6) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  e  törvény alkalmazása alóli kivételekkel kapcsolatos jogorvoslat során nem
vizsgálhatja felül az  Országgyűlés illetékes bizottságának e  törvény alkalmazása alóli felmentést eredményező
döntését. Törvény ilyen tartalmú rendelkezése esetén a  Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozhat
a védelmi és biztonsági tárgyú, továbbá a minősített adatot, illetve alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket
érintő vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzésre, beszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok
megsértése miatt indult eljárás lefolytatása.
(7) A  Közbeszerzési Döntőbizottság előtti jogorvoslati eljárásban a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói,
jogtanácsosi vagy ügyvédi képviselet kötelező.
Az eljáró közbeszerzési biztosok 146. § (1) A 145. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott ügyekben (a továbbiakban: közbeszerzési ügy) – a  (4) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a  Közbeszerzési Döntőbizottság három közbeszerzési biztosból álló tanácsban jár el,
határozatát többségi szavazás alapján hozza.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke jelöli ki az  eljáró tanács tagjait és az  eljáró tanács elnökét. Az  eljáró
tanács tagjait úgy kell kijelölni, hogy legalább két tagnak jogi szakvizsgával, legalább egy tagnak – európai uniós
támogatással érintett közbeszerzési ügy esetén – az  európai uniós támogatásból megvalósuló beszerzésekkel
kapcsolatos tapasztalattal, további egy tagnak pedig az ügy tárgyával leginkább összefüggő egyetemi vagy főiskolai
végzettséggel kell rendelkeznie. Az eljáró tanács elnöke kizárólag jogi szakvizsgával rendelkező közbeszerzési biztos
lehet.
(3) Az  eljáró tanács elnökének feladata az  eljárás előkészítése és levezetése. Az  ideiglenes intézkedésen,
a közbeszerzési ügy befejezését eredményező végzésen [151. § (5) és (6) bekezdés, Ket. 30. §, 31. § (1) bekezdés],
az  eljárás kiterjesztéséről szóló döntésen [158.  § (1)  bekezdés], valamint az  ügy érdemében hozott határozaton
(a  továbbiakban: érdemi határozat) [165.  §] kívül az  eljáró tanács elnöke megtehet minden olyan intézkedést és
meghozhat minden olyan végzést, amelyet a törvény a Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe utal.
(4) A 153. § (1) bekezdés a)–b) és d) pontja szerinti ügyben a Közbeszerzési Döntőbizottság egy közbeszerzési biztosa
jár el. A Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke kizárólag jogi szakvizsgával rendelkező közbeszerzési biztost jelölhet
ki egyedül eljáró biztosnak. Ahol e  törvény a  továbbiakban eljáró tanácsot vagy elnököt említ, azon az  egyedül
eljáró biztost is érteni kell.
147. § (1) A  közbeszerzési ügyben – a  Ket. 42.  § (1) és (3)  bekezdésében meghatározottakon túl – nem járhat el
az a közbeszerzési biztos, aki
a) az  ajánlatkérő, a  közbeszerzési eljárást jogtalanul mellőzve beszerző, az  ajánlattevő vagy az  eljárást
kezdeményező egyéb érdekelt szervezetben (a továbbiakban együtt: ügyfélszervezet) tulajdoni részesedéssel
vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik;
b) olyan szervezetben rendelkezik tulajdoni részesedéssel vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni
részesedéssel, amely az ügyfélszervezettel rendszeres üzleti kapcsolatban áll;
c) a  jogorvoslati eljárás megindításának időpontját megelőző két évben az  ügyfélszervezettel
munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban állt, vagy annak vezető
tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja volt, vagy az  ügyfélszervezetben tulajdoni részesedéssel
vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezett.
(2) A közbeszerzési ügyben nem járhat el az a közbeszerzési biztos, akinek a Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti
hozzátartozója
a) az  ügyfélszervezettel munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban áll,
vagy annak vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja;
b) az  ügyfélszervezetben tulajdoni részesedéssel vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni
részesedéssel rendelkezik;
c) olyan szervezettel áll munkaviszonyban, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban vagy tagsági viszonyban,
vagy annak vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja, vagy abban tulajdoni részesedéssel
vagy 50%-ot meghaladó mértékű közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik, amely az ügyfélszervezettel
rendszeres üzleti kapcsolatban áll;
d) olyan szervezettel áll közszolgálati jogviszonyban, amely az  ügyfélszervezet felügyelő szervezete vagy
az  ügyfélszervezet által felügyelt szervezet, illetve amely az  ügyfélszervezet részére támogatást vagy
kizárólagos jogot biztosít.
(3) A közbeszerzési biztos a Közbeszerzési Döntőbizottság elnökének haladéktalanul, de legkésőbb az ok felmerülésétől
számított három napon belül köteles bejelenteni, ha vele szemben e  §-ban vagy a  Ket. 42.  §-ának (1), illetve
(3)  bekezdésében meghatározott kizárási ok áll fenn. A  közbeszerzési biztos a  bejelentés elmulasztásáért vagy
késedelmes teljesítéséért fegyelmi és anyagi felelősséggel tartozik.
(4) A  kizárás kérdésében a  Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke dönt. Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke
az eljáró tanács tagjaként részt vesz az eljárásban, a kizárása kérdésében a Közbeszerzési Hatóság elnöke dönt.
(5) E  § alkalmazásában közvetett tulajdoni részesedés alatt az  ügyfélszervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkező
más szervezet (a  továbbiakban: köztes szervezet) tulajdoni hányadán keresztül történő tulajdoni részesedést
kell érteni. A  közvetett tulajdon arányának megállapításához a  közvetett tulajdonnal rendelkezőnek a  köztes
szervezetben fennálló tulajdoni hányadát meg kell szorozni a  köztes szervezetnek az  ügyfélszervezetben fennálló
tulajdoni hányadával. Ha a  köztes szervezetben fennálló tulajdoni hányad az  50%-ot meghaladja, akkor azt egy
egészként kell figyelembe venni.
A jogorvoslati eljárás 148. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása kérelemre vagy hivatalból indul.
 (2) Kérelmet nyújthat be az  ajánlatkérő, az  ajánlattevő, közös ajánlattétel esetén bármelyik ajánlattevő, a  részvételre
jelentkező, közös részvételi jelentkezés esetén bármelyik részvételre jelentkező vagy az  egyéb érdekelt, akinek
jogát vagy jogos érdekét az  e  törvénybe ütköző tevékenység vagy mulasztás sérti vagy veszélyezteti. Az  ajánlati,
ajánlattételi vagy részvételi felhívás, a közbeszerzési dokumentumok, illetve ezek módosításának, valamint a 113. §
(1) bekezdése szerinti tájékoztatás jogsértő volta miatt kérelmet nyújthat be a közbeszerzés tárgyával összefüggő
tevékenységű kamara vagy érdek-képviseleti szervezet is. (E bekezdésben foglaltak a  továbbiakban együtt:
kérelmező.)
(3) A  kérelem – a  (4)–(5)  bekezdés szerinti eltéréssel – a  jogsértésnek a  kérelmező tudomására jutásától számított
tizenöt napon belül, a  közbeszerzési eljárást lezáró jogsértő döntés esetében pedig a  jogsértésnek a  kérelmező
tudomására jutásától számított tíz napon belül nyújtható be. A jogsértés megtörténtétől számított kilencven napon
túl kérelmet előterjeszteni nem lehet.
(4) A (3) bekezdéstől eltérően a 115. § szerinti eljárás esetén a kérelem a jogsértésnek a kérelmező tudomására jutásától
számított tizenöt napon belül, a  közbeszerzési eljárást lezáró jogsértő döntés esetében pedig a  jogsértésnek
a  kérelmező tudomására jutásától számított öt napon belül nyújtható be. A  jogsértés megtörténtétől számított
kilencven napon túl kérelmet előterjeszteni nem lehet.
(5) Az  ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívással, a  közbeszerzési dokumentumokkal, illetve ezek módosításával
kapcsolatban az – adott esetben módosított – ajánlattételi, illetve részvételi határidő lejárta előtti ötödik napig lehet
kérelmet benyújtani, de ha a (3) vagy (4) bekezdés szerinti határidő ennél később jár le, akkor a kérelmező a (3) és
(4) bekezdés szerinti időpontig jogosult kérelmet előterjeszteni. Az ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívással,
a  közbeszerzési dokumentumokkal, illetve ezek módosításával kapcsolatban az  ajánlatkérő a  saját jogsértésével
szemben az ajánlatokról készített írásbeli összegezés megküldéséig jogosult kérelmet előterjeszteni.
(6) Az  ajánlatkérő 69.  § (4)–(7)  bekezdése szerinti, jogsértő eljárási cselekménye miatt külön jogorvoslati kérelem
nem nyújtható be, ezen jogsértés ellen a  közbeszerzési eljárást lezáró jogsértő döntéssel szembeni jogorvoslati
kérelemben lehet kérelmet előterjeszteni. A  69.  § (4)–(7)  bekezdése szerinti eljárási cselekményekre vonatkozó
kérelem nem minősül a  közbeszerzési eljárást lezáró jogsértő döntéssel szembeni kérelmi elemhez képest
másik, önálló kérelmi elemnek, és a  (3)–(4)  bekezdés szerinti határidő számításakor a  jogsértés tudomásra jutása
időpontjának, valamint a jogsértés megtörténtének ugyanazt kell tekinteni, mint ami a közbeszerzési eljárást lezáró
jogsértő döntéssel szembeni jogorvoslati kérelemre irányadó.
(7) A (3)–(4) bekezdés szerinti határidő számításakor a jogsértés tudomásra jutása időpontjának kell tekinteni
a) a  jogellenes tartalmú, a  közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény és a  113.  § (1)  bekezdése szerinti
tájékoztatás közzétételének vagy közvetlen felhívás kézhezvételének, vagy közbeszerzési dokumentumok
esetében azok rendelkezésre bocsátásának napját;
b) az  előírt határidő lejártánál később feladott hirdetmény esetében a  hirdetmény közzétételétől számított
tizenötödik napot, a  Közbeszerzési Hatóság részére az  előírt határidő lejártánál később megküldött 113.  §
(1)  bekezdése szerinti, a  tájékoztatás visszavonásáról szóló értesítés esetében az  értesítés Közbeszerzési
Hatóság honlapján történt közzétételétől számított tizenötödik napot;
c) a közbeszerzési eljárást lezáró döntésben szereplő, a megtekintett iratokat érintő jogsértéssel kapcsolatban
az iratbetekintés befejezésének napját, ha a kérelmező az írásbeli összegezés kézhezvételét követő tíz napon
belül az ajánlat(ok)ba betekintett az ajánlatkérőnél vagy a Közbeszerzési Döntőbizottságnál;
d) ha a kérelemmel érintett jogsértéssel összefüggésben előzetes vitarendezést kérelmeztek és
da) ha az  ajánlatkérő a  jogsértéssel kapcsolatban álláspontját határidőben megküldte, de egyéb
intézkedést nem tett, ezen jogsértés tekintetében az  ajánlatkérői álláspont megküldésének
időpontját;
db) ha az  ajánlatkérő a  jogsértéssel kapcsolatban álláspontját határidőben nem küldte meg, ezen
jogsértés tekintetében az ajánlatkérői álláspont megküldésére vonatkozó határidő lejártának napját;
e) a  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés e  törvénybe ütköző módosítása vagy teljesítése
esetében a  szerződés módosításáról szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény közzétételétől, vagy
a  teljesítésre vonatkozó adatok [43.  § (1)  bekezdés e)  pont] Közbeszerzési Hatóság által működtetett
adatbázisban – amennyiben a  Közbeszerzési Adatbázisban való közzététel valamely okból nem lehetséges
az ajánlatkérő saját vagy fenntartója honlapján – való közzétételétől számított harmincadik napot.
(8) A (3)–(4) bekezdés szerinti határidő számításakor a jogsértés megtörténtének kell tekinteni
a) a  jogellenes tartalmú, a  közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény és a  113.  § (1)  bekezdése szerinti
tájékoztatás esetében a  hirdetmény vagy tájékoztatás közzétételét, közvetlen felhívás esetében a  felhívás
megküldését;
b) az  előírt határidő lejártánál később feladott hirdetmény és az  előírt határidő lejártánál később megküldött
113. § (1) bekezdése szerinti értesítés esetében a hirdetmény vagy értesítés közzétételét;
c) a közbeszerzési eljárás mellőzésével történő beszerzés esetében a szerződés megkötésének időpontját, vagy
ha ez nem állapítható meg, a szerződés teljesítésének bármelyik fél által történő megkezdését.
(9) Ha a  közbeszerzési eljárás mellőzésével történő beszerzés a  (3)–(4)  bekezdés szerinti határidő leteltét követően
jut a kérelmező tudomására, a kérelmet a szerződés megkötésének időpontjától, vagy ha ez nem állapítható meg,
a szerződés teljesítésének bármelyik fél által történő megkezdésétől számított egy éven belül nyújthatja be.
(10) A (3)–(9) bekezdés szerinti határidők elmulasztása jogvesztéssel jár.
 (11) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  kérelem benyújtását követően haladéktalanul gondoskodik a  kérelemmel
érintett eljárás megnevezésének, tárgyának, az ügyfelek megnevezésének és a kérelem megérkezése időpontjának
a Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzétételéről.
(12) A  kérelem benyújtása előtt az  (1)  bekezdés szerinti kérelmező köteles erről – az  általa feltételezett jogsértés
megjelölésével – a kérelem benyújtásával megegyező módon az ajánlatkérőt, illetve a beszerzőt értesíteni.
149. § (1) A kérelemben meg kell jelölni
a) a  kérelmező és képviselőjének nevét, székhelyét (lakóhelyét), a  kérelmezői jogosultságot alátámasztó
tényeket;
b) a  kérelemmel érintett közbeszerzési eljárás ajánlatkérőjének nevét, székhelyét, a  közbeszerzés tárgyát és
– részajánlattétel esetében – a jogorvoslattal érintett részt, vagy a közbeszerzési eljárás mellőzésével történő
beszerzés esetében a beszerző nevét, székhelyét és a beszerzés tárgyát;
c) a  jogsértő esemény megtörténtének és a  kérelmező arról való tudomásszerzésének időpontját valamennyi
kérelmi elem tekintetében egyértelműen azonosíthatóan;
d) a megsértett jogszabályi rendelkezést valamennyi kérelmi elem tekintetében egyértelműen azonosíthatóan;
e) a  Közbeszerzési Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt, ennek indokait valamennyi kérelmi elem
tekintetében egyértelműen azonosíthatóan;
f ) ideiglenes intézkedés [156. §] elrendelésére irányuló indítványt, ennek indokait;
g) a közbeszerzési ügy lehetséges érdekeltjeinek a kérelmező által ismert nevét, székhelyét (lakóhelyét);
h) az  esetleges előzetes vitarendezés lefolytatását, továbbá annak eredményét, illetve az  ajánlatkérő válaszát,
amelyet csatolni is kell.
 (2) A  kérelmet eggyel több példányban kell benyújtani, mint ahány – a  kérelmező által ismert – ügyfél az  eljárásban
részt vesz.
 (3) A  benyújtott kérelem informatikai eszköz alkalmazásával megszerkesztett, szerkeszthető formátumú változatát
a  Közbeszerzési Döntőbizottság rendelkezésére kell bocsátani, amit – elektronikus levél útján történő benyújtás
esetén – a Közbeszerzési Döntőbizottság egy munkanapon belül visszaigazol.
150. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság kérelemre indult eljárásáért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni, amelynek
– a beszerzés becsült értékéhez viszonyított – mértékét a közbeszerzésekért felelős miniszter rendeletben határozza
meg. A kérelemhez csatolni kell a díj befizetéséről szóló igazolást.
(2) A  közbeszerzés tárgyával összefüggő tevékenységű kamara az  ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívás,
a  közbeszerzési dokumentumok, illetve ezek módosításának, valamint a  113.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatás
jogsértő volta miatti jogorvoslati eljárásban mentesül az  (1)  bekezdésben foglalt díjfizetési kötelezettség alól.
Az  ajánlatkérő a  saját tevékenysége vagy mulasztása jogsértő volta miatti jogorvoslati eljárásban mentesül
az (1) bekezdésben foglalt, az ajánlatkérő által benyújtott kérelem miatti díjfizetési kötelezettség alól.
(3) Ha a  kérelmező jogorvoslati kérelmét az  eljárás folyamán újabb kérelmi elemmel egészíti ki, a  Közbeszerzési
Döntőbizottság felhívására köteles az  igazgatási szolgáltatási díjat az  újabb kérelmi elemre figyelemmel is
megfizetni. Ha a kérelmező az igazgatási szolgáltatási díj kiegészítését elmulasztja, a Közbeszerzési Döntőbizottság
az új kérelmi elem vonatkozásában nem köteles eljárni.
151. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  jogorvoslati eljárást legkésőbb a  148.  § (1)–(9)  bekezdésének, a  149.  §
(1)–(2) bekezdésének, valamint a 150. § (1)–(2) bekezdésének megfelelő kérelem beérkezését követő munkanapon
indítja meg.
(2) Ha a  kérelem a  149.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat nem tartalmazza, vagy a  150.  § (1)  bekezdése szerinti díj
befizetéséről szóló igazolást, illetve a meghatalmazott képviselő meghatalmazását nem csatolták, a Közbeszerzési
Döntőbizottság felhívja a  kérelmezőt a  hiányok öt napon belüli pótlására, és egyben figyelmezteti, hogy ha
a kérelmet újból hiányosan nyújtja be, a Közbeszerzési Döntőbizottság azt el fogja utasítani. A hiánypótlási határidő
elmulasztása esetén igazolásnak helye nincs.
(3) Ha a jogorvoslati eljárással érintett közbeszerzési eljárás irataiból a közbeszerzés becsült értéke a kérelmező számára
nem ismerhető meg, ezen tényt jogorvoslati kérelmében köteles a Közbeszerzési Döntőbizottság tudomására hozni.
Ez esetben a Közbeszerzési Döntőbizottság – a rendelkezésre álló adatok alapján – hiánypótlási felhívás keretében
közli a kérelmezővel az igazgatási szolgáltatási díj alapjául szolgáló becsült érték összegét.
(4) A  becsült érték – részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal érintett rész értékének – megállapítása érdekében
a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ajánlatkérőt adatközlésre hívhatja fel, amelyet az  ajánlatkérő két munkanapon
belül köteles teljesíteni.
(5) A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelmet – a Ket. 30. §-ában foglaltakon túl – érdemi vizsgálat nélkül öt napon
belül elutasítja, ha megállapítja, hogy
a) a kérelmező a hiánypótlási felhívásnak a meghatározott határidő alatt nem tett eleget vagy a kérelmét újból
hiányosan adta be;
b) az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárást megindító hirdetményét, felhívását, a  113.  § (1)  bekezdése szerinti
tájékoztatást, jogszerűen visszavonta.
 (6) A Közbeszerzési Döntőbizottság a  jogorvoslati eljárást akkor is megszünteti, ha az  (5) bekezdés alapján a kérelem
érdemi vizsgálat nélküli elutasításának lett volna helye, az elutasítási ok azonban az eljárás megindítását követően
jutott a Közbeszerzési Döntőbizottság tudomására.
(7) A  kérelmező az  eljárás megindítására irányuló kérelmét vagy annak egyes kérelmi elemeit az  érdemi határozat
[165. §] meghozataláig visszavonhatja.
(8) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  jogorvoslati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja vagy a  jogorvoslati
eljárást a  (6)  bekezdésben foglalt okból megszünteti, az  igazgatási szolgáltatási díj a  kérelmezőnek visszajár.
A kérelem vagy egyes kérelmi elemek visszavonása esetén a kérelmező a fenntartott kérelmi elemekre figyelemmel
és a külön jogszabályban meghatározottak szerint tarthat igényt az igazgatási szolgáltatási díj visszatérítésére.
152. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból indított eljárását a  következő szervezetek vagy személyek
kezdeményezhetik, ha a  feladatkörük ellátása során e  törvénybe ütköző magatartás vagy mulasztás jut
tudomásukra:
a) a Közbeszerzési Hatóság elnöke;
b) az Állami Számvevőszék;
c) a kormányzati ellenőrzési szerv;
d) a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős szerv;
e) a Magyar Államkincstár;
f ) az alapvető jogok biztosa;
g) a közbeszerzéshez támogatást nyújtó, illetve a támogatás felhasználásában jogszabály alapján közreműködő
szervezet;
h) a Kormány által kijelölt központi beszerző szerv;
i) a Gazdasági Versenyhivatal;
j) az európai támogatásokat auditáló szerv;
k) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter;
l) az ügyész;
m) a közbeszerzésekért felelős miniszter.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását az (1) bekezdés szerinti személy vagy szervezet a jogsértés
tudomásra jutásától számított hatvan napon belül, de
a) legkésőbb a jogsértés megtörténtétől számított három éven belül,
b) közbeszerzési eljárás mellőzésével történt beszerzés esetén az a) ponttól eltérően a szerződés megkötésének
időpontjától vagy, ha ez  nem állapítható meg, akkor a  szerződés teljesítésének bármelyik fél által történt
megkezdésétől számított legfeljebb öt éven belül, vagy
c) támogatásból megvalósuló beszerzés esetén az  a) és b)  ponttól eltérően az  adott támogatás folyósítására
és felhasználására vonatkozó külön jogszabályban előírt iratmegőrzési kötelezettség időtartamán belül,
de legalább a  jogsértés megtörténtétől – közbeszerzési eljárás mellőzésével történt beszerzés esetén
a  szerződés megkötésének időpontjától, vagy ha ez  nem állapítható meg, akkor a  szerződés teljesítésének
bármelyik fél által történt megkezdésétől – számított öt éven belül kezdeményezheti.
(3) Amennyiben a  (2)  bekezdésből más nem következik, a  jogsértés megtörténtének időpontja tekintetében
a  148.  § (8)  bekezdését megfelelően alkalmazni kell. A  (2)  bekezdéstől eltérően a  153.  § (1)  bekezdés d)  pontja
szerinti esetben a  Közbeszerzési Hatóság elnöke a  189.  § (1)  bekezdése szerinti határidőn belül kezdeményezheti
a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból indított eljárását.
(4) A  Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását kezdeményező iratban meg kell jelölni a  149.  §
(1)  bekezdés a)–d) és g)  pontjában szereplő adatokat és javaslatot lehet tenni az  e) és f )  pontjában foglaltakra.
A  kezdeményező irathoz csatolni kell a  jogsértéssel érintett beszerzéssel vagy közbeszerzéssel kapcsolatban
rendelkezésre álló iratok másolatát. A  benyújtott kezdeményező irat informatikai eszköz alkalmazásával
megszerkesztett, szerkeszthető formátumú változatát a  Közbeszerzési Döntőbizottság rendelkezésére kell
bocsátani, amit – elektronikus levél útján történő benyújtás esetén – a  Közbeszerzési Döntőbizottság egy
munkanapon belül visszaigazol.
(5) A  Közbeszerzési Döntőbizottság legkésőbb az  (1)  bekezdés szerinti kezdeményezés beérkezését követő
munkanapon indítja meg az eljárást.
(6) Ha a  kezdeményezés nem tartalmazza a  (4)  bekezdés szerinti adatokat, a  Közbeszerzési Döntőbizottság felhívja
a  kezdeményező szervezetet vagy személyt a  hiányok pótlására. A  hiánypótlásra a  151.  § (2)  bekezdését kell
megfelelően alkalmazni.
(7) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  kezdeményezés benyújtását követően haladéktalanul gondoskodik
a kezdeményezéssel érintett eljárás megnevezésének, tárgyának, az ügyfelek megnevezésének és a kezdeményezés
megérkezése időpontjának a Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzétételéről.
(8) A  kezdeményezés érdemi vizsgálat nélküli elutasítására, valamint az  eljárás megszüntetésére a  151.  §
(5)–(8) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
153. § (1) A Közbeszerzési Hatóság elnöke kezdeményezi a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását,
a) ha az ajánlatkérő a külön jogszabályban meghatározott, a Hatóság elnöke általi felhívástól számított határidő
lejártáig nem teszi közzé a Közbeszerzési Adatbázisban az éves statisztikai összegezést,
b) ha az  érintett szervezet a  Közbeszerzési Hatóság felhívása ellenére nem tesz eleget a  törvény hatálya alá
tartozó ajánlatkérők listájába való bejelentkezési, illetve bejelentési kötelezettségének,
c) ha a  Közbeszerzési Hatóság a  187.  § (2)  bekezdés j)  pontja szerinti hatósági ellenőrzésének eredménye
alapján vagy ha a hatósági ellenőrzés megkezdése nélkül is valószínűsíthető, hogy a szerződés módosítására
vagy teljesítésére e  törvénybe ütköző módon került sor, különösen ha a  142.  § (2)  bekezdése szerinti
jogsértés történt, vagy
d) ha a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdéséről a  Közbeszerzési Hatóság részére megküldött
iratok vizsgálata alapján megalapozottan feltételezhető a közbeszerzésre, valamint a közbeszerzési eljárásra
vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak mellett a  Közbeszerzési Hatóság elnöke a  Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból
való eljárását kezdeményezheti különösen, ha az  ajánlatkérő a  Közbeszerzési Hatóság felhívása ellenére az  előírt
határidőben nem teszi közzé a  43.  § (1)  bekezdés a)–f )  pontja szerinti adatokat, információkat, dokumentumokat
a Közbeszerzési Adatbázisban.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti kezdeményezésre a 152. § (2)–(8) bekezdését kell alkalmazni.
154. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  eljárás megindításáról az  ügyfeleket és a  közbeszerzési ügyben érdekelteket
értesíti és felhívja, hogy öt napon belül küldjék meg észrevételeiket. A Közbeszerzési Döntőbizottság az értesítéshez
csatolja a kérelmet, illetve hivatalból indított eljárás esetén az annak alapjául szolgáló kezdeményező iratot.
(2) Az  értesítéssel egyidejűleg a  Közbeszerzési Döntőbizottság felhívja a  közbeszerzési eljárás ajánlatkérőjét vagy
a  közbeszerzési eljárást mellőzve beszerzőt a  közbeszerzéssel vagy a  beszerzéssel kapcsolatban rendelkezésre
álló összes irat – vagy ha ez  nem szükséges, az  általa meghatározott iratok – öt napon belüli megküldésére. Ha
a  kérelmet az  ajánlatkérő nyújtja be, a  rendelkezésére álló iratokat a  kérelemmel együtt köteles megküldeni.
Az  iratokkal együtt azoknak az  iratoknak az  informatikai eszköz alkalmazásával megszerkesztett, szerkeszthető
formátumú változatát is meg kell küldeni, amelyek ilyen formátumban rendelkezésre állnak. Az iratok szerkeszthető
formátumú változatban történő megküldését – elektronikus levél útján történő benyújtás esetén – a Közbeszerzési
Döntőbizottság egy munkanapon belül visszaigazolja.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának megindítása esetén az  ajánlatkérő a  folyamatban levő közbeszerzési
eljárását felfüggesztheti, amiről köteles a Közbeszerzési Döntőbizottságot értesíteni. A felfüggesztés a folyamatban
lévő eljárási határidőket a felfüggesztés időtartamával meghosszabbítja.
155. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság együttes elintézés végett elrendelheti az  előtte folyamatban levő olyan
ügyek egyesítését, amelyek tárgya egymással összefügg, vagy ha az  ügyek együttes elintézését célszerűségi,
gazdaságossági vagy más eljárási szempontok indokolják.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság elrendelheti az  előtte folyamatban levő ügy egyes részeinek vagy kérelmi
elemeinek elkülönítését, ha az elkülönítést célszerűségi, gazdaságossági vagy más eljárási szempontok indokolják.
(3) A  kérelmező ugyanazon közbeszerzési eljárásra vonatkozó több kérelmi eleme esetén a  Közbeszerzési
Döntőbizottság a  döntést egyidejűleg is meghozhatja. A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  döntéseit
egybefoglalhatja.
Ideiglenes intézkedések 156. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  folyamatban lévő ügyben kérelemre vagy hivatalból – a  jogorvoslati eljárással
érintett közbeszerzési eljárás (vagy beszerzés) alapján történő szerződéskötésig – az  eset összes körülményére
tekintettel ideiglenes intézkedés elrendeléséről dönthet, ha valószínűsíthető a  közbeszerzésre, valamint
a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése vagy ennek
veszélye fennáll.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság ideiglenes intézkedésként
a) a közbeszerzési eljárás felfüggesztését rendeli el;
b) felszólítja a közbeszerzési eljárás ajánlatkérőjét, hogy az eljárásba a kérelmezőt vonja be.
(3) A  közbeszerzési eljárás felfüggesztése a  felhívásban előírt és folyamatban lévő határidőket a  felfüggesztés
időtartamával meghosszabbítja.
(4) Ha halasztást nem tűrő kiemelkedően fontos érdek vagy közérdek (ideértve a  nemzetgazdasági okot) védelme
indokolja, a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ajánlatkérő kérelmére végzéssel engedélyezheti a  szerződés
megkötését, ha annak előnyei meghaladják a  szerződéskötéssel járó hátrányokat. A  kérelemben a  halasztást nem
tűrő kiemelkedően fontos érdeket vagy közérdeket (nemzetgazdasági okot) meg kell jelölni, valamint a  kérelem
benyújtásával egyidejűleg a  Közbeszerzési Döntőbizottság rendelkezésére kell bocsátani a  kérelem benyújtását
megalapozó indok igazolására szolgáló dokumentumokat. E  bekezdés alkalmazásában közérdek különösen
a  közszolgáltatási tevékenység ellátásbiztonsága folyamatosságának fenntartása. A  Közbeszerzési Döntőbizottság
a kérelemről annak beérkezésétől számított öt napon belül dönt, a végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(5) A  Közbeszerzési Döntőbizottság haladéktalanul gondoskodik a  szerződés megkötését engedélyező végzésének
a Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzétételéről.
Az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezése 157. § Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárását kezdeményezi
az  EUMSZ-ben foglalt szabályok szerint, erről külön végzéssel dönt és egyidejűleg az  eljárást felfüggeszti.
A  Közbeszerzési Döntőbizottság végzésében meghatározza azt a  kérdést, amely az  Európai Bíróság előzetes
döntését igényli, valamint – a  feltett kérdés megválaszolásához szükséges mértékben – ismerteti a  tényállást
és a  magyar jog érintett szabályait. A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  végzést az  Európai Bíróság számára való
kézbesítéssel egyidejűleg tájékoztatásul megküldi az igazságügyért felelős miniszter és a közbeszerzésekért felelős
miniszter részére is.
A Közbeszerzési Döntőbizottság vizsgálatának terjedelme 158. § (1) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  eljárása során a  kérelem vagy a  kezdeményezés alapján vizsgáltakon túli
jogsértésről szerez tudomást az  érdemi határozat [165.  §] meghozatala előtt, ezek vonatkozásában is eljárhat
hivatalból. Az  eljárás kiterjesztésére akkor van lehetőség, ha a  feltárt jogsértés sérti a  verseny tisztaságát vagy
nyilvánosságát, az  ajánlattevők esélyegyenlőségét vagy érdemben kihatott az  ajánlatkérő döntésére. Az  eljárás
kiterjesztéséről az eljáró tanács dönt.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelem visszavonása esetén az eljárást folytatja, ha a rendelkezésre álló adatok
alapján súlyos jogsértés valószínűsíthető.
(3) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  eljárás során más jogszabály megsértésére utaló körülményt észlel, köteles
azt jelezni a  hatáskörrel rendelkező szervnek, így különösen a  nyomozó hatóságnak, az  Állami Számvevőszéknek,
a kormányzati ellenőrzési szervnek vagy a Gazdasági Versenyhivatalnak.
159. § (1) Ha a 142. § (2) bekezdésében foglalt jogsértés tárgyában a közbeszerzési ügy érdemi eldöntése a szerződésszegés
megtörténtének előzetes elbírálásától függ, a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  szerződésszegés tényének
megállapítása iránt pert indít, és egyidejűleg az  eljárást felfüggeszti. A  Közbeszerzési Döntőbizottságot a  perben
teljes költségmentesség illeti meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti perindításról a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  Közbeszerzési Hatóság honlapján
tájékoztatást tesz közzé. A  tájékoztatás tartalmazza az  adott ügy megnevezését (adott esetben a  kapcsolódó
közbeszerzési eljárás megjelölését), a keresetlevél benyújtásának időpontját, valamint a peres felek megnevezését.
160. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság gondoskodik arról, hogy a  kérelmező, a  kezdeményező és az  ellenérdekű ügyfél
minden, az  eljárás során felvetődött új tényt, előterjesztett kérelmet, nyilatkozatot megismerhessen és azokkal
kapcsolatos álláspontját kifejthesse.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ügyfelek és a  közbeszerzési ügyben érdekeltek 154.  § (1)  bekezdése szerinti
észrevételét azzal küldi meg az  ellenérdekű ügyfeleknek, illetve egyéb érdekelteknek, hogy az  arra vonatkozó
nyilatkozataikat legkésőbb három napon belül kötelesek megtenni. A  Közbeszerzési Döntőbizottság ezenkívül
is bármikor felhívhatja az  ügyfeleket és a  közbeszerzési ügyben érdekelteket megfelelő határidő tűzésével
nyilatkozattételre, illetve észrevételek előterjesztésére. A  nyilatkozatokat és észrevételeket, illetve egyéb
iratokat a  Közbeszerzési Döntőbizottság erre vonatkozó felhívása esetén informatikai eszköz alkalmazásával
megszerkesztett, szerkeszthető formátumú változatban is a  Közbeszerzési Döntőbizottság rendelkezésére kell
bocsátani, ha ilyen formátumban egyébként rendelkezésre állnak. A szerkeszthető formátumú változatban történő
rendelkezésre bocsátást – elektronikus levél útján történő benyújtás esetén – a Közbeszerzési Döntőbizottság egy
munkanapon belül visszaigazolja.
(3) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság az ügyben nem tart tárgyalást, az ügyfelek és a közbeszerzési ügyben érdekeltek
értesítésével meghatározhatja azt az időpontot, ameddig az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek kötelesek valamennyi
érdemi nyilatkozat, észrevétel megtételére. Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság az  ügyben tárgyalást tart,
az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek a tárgyalást megelőzően kötelesek valamennyi érdemi nyilatkozat, észrevétel
megtételére.
(4) Az ügyfelek, illetve egyéb érdekeltek a (3) bekezdés szerint meghatározott időpontot, illetve a tárgyalást követően
csak a  Közbeszerzési Döntőbizottság erre irányuló felhívása esetén terjeszthetnek elő további észrevételt vagy
nyilatkozatot. A  (3)  bekezdés szerint meghatározott időpontot, illetve az  ügyben tartott tárgyalást követően
a  Közbeszerzési Döntőbizottság felhívása nélkül előterjesztett további észrevételeket vagy nyilatkozatokat
a Közbeszerzési Döntőbizottság nem veszi figyelembe döntése meghozatalakor.
161. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  közbeszerzési ügyet tárgyalás tartása nélkül bírálja el, kivéve, ha a  tárgyalás
tartása feltétlenül szükséges különösen az  ügyféli jogok gyakorlásához, a  tényállás tisztázásához, a  szakszerű
és minden, az  ügy szempontjából fontos körülményt figyelembe vevő döntés meghozatalához. Nem tartható
tárgyalás, ha a  jogorvoslat tárgya kizárólag a  gazdasági szereplő által a  közbeszerzési eljárás során bemutatott
referenciáknak az eljárást megindító felhívásban előírtakkal való műszaki egyenértékűségének megállapítása.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság a tárgyalást az eljárás megindításától számított tizenöt napon belül tartja meg.
 (3) A Közbeszerzési Döntőbizottság által tartott tárgyaláson az ügyfeleken kívül az egyéb érdekeltek is – személyesen
vagy képviselőik útján – jelen lehetnek, észrevételt tehetnek, illetve a  tárgyalás befejezéséig bizonyítékokat
terjeszthetnek elő.
(4) A  tárgyalás nyilvános. A Közbeszerzési Döntőbizottság indokolt végzésével a  tárgyalásról vagy annak egy részéről
a  nyilvánosságot kérelemre vagy hivatalból kizárhatja, ha a  minősített adat, üzleti titok vagy külön törvényben
meghatározott más titok megőrzése miatt feltétlenül szükséges.
(5) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  tárgyalásról készült jegyzőkönyvet a  tárgyalástól számított öt napon belül
megküldi az ügyfeleknek, valamint az egyéb érdekelteknek.
162. § (1) A közbeszerzési ügy kérelmezője vagy kezdeményezője, az ellenérdekű ügyfél, továbbá ezek képviselője az eljárás
megindításától számított tizedik napig, a  Közbeszerzési Hatóság tagja az  eljárás során bármikor betekinthet
a  közbeszerzési eljárás, illetve a  jogorvoslati eljárás során keletkezett iratokba, és azokról másolatot, feljegyzést
készíthet.
(2) Az  ajánlatkérő, az  ajánlattevő és a  részvételre jelentkező – az  üzleti titok védelmére hivatkozással – indokolt
kérelmében kérheti az (1) bekezdés szerinti személyek iratbetekintési jogának kizárását vagy korlátozását az olyan
iratok vagy adatok tekintetében, amelyek nem minősülnek közérdekű adatnak vagy közérdekből nyilvános adatnak.
(3) Ha az  ajánlattevő vagy a  részvételre jelentkező meghatározott iratokat elkülönített módon, üzleti titokként
helyezett el az  ajánlatában, részvételi jelentkezésében, vagy a  közbeszerzési eljárás során általa benyújtott egyéb
irat tekintetében kérte annak üzleti titokként történő kezelését, úgy kell tekinteni, hogy ezen iratok vonatkozásában
kérte az (1) bekezdés szerinti személyek iratbetekintési jogának kizárását.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság köteles megvizsgálni, hogy az iratbetekintési jog korlátozásának vagy kizárásának
feltételei fennállnak-e, és a kérelemről való döntéssel egyidejűleg – amennyiben az az adott esetben értelmezhető –
kötelezheti az érintettet olyan iratváltozat elkészítésére, amely nem tartalmaz üzleti titkot.
(5) Az  (1)  bekezdésben meghatározottakon kívüli személy akkor tekinthet be a  közbeszerzési eljárás, illetve
a  jogorvoslati eljárás során keletkezett iratokba, készíthet azokról másolatot, feljegyzést, ha az  iratok ismeretéhez
jogos érdeke fűződik, és az iratbetekintés nem ütközik a minősített adat védelmére vonatkozó szabályokba.
(6) Felhasználói engedély hiányában nem lehet betekinteni a  minősített adatot tartalmazó iratba. Nem lehet
betekinteni a törvény által védett egyéb adatot tartalmazó iratba sem, ha azt az érintett adat védelmét szabályozó
törvény kizárja, vagy ha a védett adat megismerésének hiánya nem akadályozza az (1) bekezdésben meghatározott,
betekintést kérő személyt jogorvoslati jogának gyakorlásában.
(7) Az  olyan tárgyalásról készült jegyzőkönyvet, amelyről a  nyilvánosságot a  minősített adat védelme érdekében
zárták ki, nem lehet lemásolni vagy arról feljegyzést készíteni. Ilyen ügyben az  iratok megtekintésének is csak
– a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározottak alapján – a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke
által megállapított feltételek mellett van helye.
(8) Az  iratokba való betekintéshez az  (1)–(7)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével a  Közbeszerzési
Döntőbizottság engedélye szükséges.
163. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság ötvenezer forinttól ötszázezer forintig terjedő eljárási bírsággal sújthatja
a kérelmezőt vagy a jogorvoslati eljárás egyéb résztvevőjét, ha
a) hamis adatot közöl vagy az ügy elbírálása szempontjából lényeges adatot elhallgat;
b) felvilágosítást nem vagy nem határidőn belül ad meg;
c) iratot nem vagy nem határidőben, vagy – az  e  törvényben előírt esetekben – nem az  informatikai eszköz
alkalmazásával megszerkesztett, szerkeszthető formátumú változatban nyújt be;
d) a gazdasági, szakmai vagy közbeszerzési tevékenységével kapcsolatos iratokba való betekintést akadályozza;
e) nyilvánvalóan alaptalanul tesz kizárásra irányuló bejelentést vagy ugyanabban az  eljárásban ugyanazon
közbeszerzési biztos ellen ismételten alaptalan bejelentést tesz.
 (2) Az eljárási bírságot kiszabó végzés ellen a 169. §-ban foglaltak szerint külön jogorvoslatnak van helye. A jogorvoslati
kérelemnek a végzés végrehajtására halasztó hatálya van. 164. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság – a  (2)  bekezdésben meghatározott ügy kivételével – az  eljárás megindításától
számított tizenöt napon belül köteles az eljárást befejezni, ha az ügyben tárgyalás tartására nem került sor.
(2) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság az ügyben tárgyalást tartott, az eljárás megindításától számított huszonöt napon
belül köteles – a (3) bekezdésben meghatározott ügy kivételével – az eljárást befejezni.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés e  törvénybe ütköző
módosítása vagy teljesítése ügyében az  eljárás megindításától számított hatvan napon belül köteles az  eljárást
befejezni.
(4) A 155. § (1) bekezdése szerinti egyesítés esetében az ügyintézési határidőt a legkésőbb indult eljáráshoz képest kell
számítani.
(5) Az (1)–(3) bekezdés szerinti határidő legfeljebb tíz nappal – indokolt esetben egy alkalommal – meghosszabbítható.
Erről legkésőbb az  (1)–(3)  bekezdés szerinti határidő lejárta napján értesíteni kell azokat, akiket az  eljárás
megindításáról értesítettek.
(6) Az eljárás felfüggesztését az ügyfél nem kérheti.
A Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata 165. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottság a határozatát a Közbeszerzési Hatóság nevében hozza meg.
 (2) A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában
a) az alaptalan kérelmet elutasítja;
b) a hivatalból indított vagy folytatott eljárásban megállapítja a jogsértés hiányát;
c) megállapítja a jogsértés megtörténtét;
d) megállapítja a jogsértés megtörténtét és alkalmazza a (3) bekezdésben felsorolt jogkövetkezményeket;
e) a (6) bekezdésben meghatározott esetekben a jogsértés megállapítása mellett bírságot szab ki;
f ) megállapítja a jogsértés megtörténtét és eltiltja az ajánlattevőt, alvállalkozót vagy a közbeszerzési eljárásban
részt vett más szervezetet vagy személyt a közbeszerzési eljárásban való részvételtől.
(3) Amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában jogsértést állapít meg,
a) a  közbeszerzési eljárás befejezése előtt felhívhatja a  jogsértőt az  e  törvénynek megfelelő eljárásra, illetve
az ajánlatkérő döntésének meghozatalát feltételhez kötheti;
b) megsemmisítheti az ajánlatkérőnek a közbeszerzési eljárás során hozott vagy azt lezáró döntését, ha e döntés
alapján a szerződést még nem kötötték meg;
c) elrendelheti az ajánlattevőnek a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékéből való törlését;
d) bírságot szabhat ki a  jogsértő szervezettel vagy személlyel, valamint a  jogsértésért felelős személlyel vagy
a szervezettel jogviszonyban álló, a jogsértésért felelős személlyel és szervezettel szemben.
 (4) A  (3)  bekezdés d)  pontja szerinti bírság összege – a  (11)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével  –
a  közbeszerzési eljárás becsült értékének, illetve részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal érintett rész értékének
legfeljebb 10%-a.
(5) Ha a  kérelemmel érintett jogsértéssel összefüggésben előzetes vitarendezést kérelmeztek és az  ajánlatkérő
a  jogsértéssel kapcsolatban álláspontját megküldte, de egyéb intézkedést nem tett, ezen jogsértés tekintetében
a  (3)  bekezdés d)  pontja szerinti bírság összege – a  (11)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével  –
a  közbeszerzési eljárás becsült értékének, illetve részajánlattétel esetében a  jogorvoslattal érintett rész értékének
legfeljebb 15%-a.
(6) A Közbeszerzési Döntőbizottság a jogsértés megállapítása mellett bírságot szab ki, ha
a) a jogsértés a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével valósult meg;
b) a felek a szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok megsértésével kötöttek szerződést;
c) a szerződést hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn
a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságának feltételei;
d) az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén elmulasztotta a Közbeszerzési Hatóság előzetes
értesítését;
e) a  Közbeszerzési Hatóság elnöke kezdeményezte a  Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását
[153. §] és a Döntőbizottság megállapítja a jogsértés megtörténtét.
 (7) A  (6)  bekezdésben meghatározott bírság összege – a  (11)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével  –
a  közbeszerzési eljárás becsült értékének, illetve részajánlattétel esetén a  jogorvoslattal érintett rész értékének,
a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzése esetén a szerződés értékének legfeljebb 15%-a.
(8) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  (2)  bekezdés f )  pontja alapján a  jogsértés megállapítása mellett köteles
az  ajánlattevőt, alvállalkozót vagy a  közbeszerzési eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt
–  a  (11)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével – fél évtől három évig terjedő időszakra eltiltani
a közbeszerzési eljárásban való részvételtől, ha
a) az a közbeszerzési eljárás során, illetve közbeszerzési eljárással kapcsolatban hamis adatot szolgáltatott vagy
hamis nyilatkozatot tett és a kizárásnak a 62. § (1) bekezdés i) pontja szerinti feltételei fennállnak;
b) az a közbeszerzési eljárásban megkísérelte jogtalanul befolyásolni az ajánlatkérő döntéshozatali folyamatát,
vagy olyan bizalmas információt kísérelt megszerezni, amely jogtalan előnyt biztosítana számára
a közbeszerzési eljárásban.
(9) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  (2)  bekezdés f )  pontja alapján a  jogsértés megállapítása mellett köteles
az  ajánlattevőt, alvállalkozót vagy a  közbeszerzési eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt
– a (11) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – eltiltani a közbeszerzési eljárásban való részvételtől, ha a 25. §
szerinti összeférhetetlenségből, illetve a  közbeszerzési eljárás előkészítésében való előzetes bevonásból eredő
versenytorzulást az  adott eljárásban való részvételtől való eltiltásán kívül nem lehet más, kevésbé kényszerítő
intézkedésekkel hatékonyan orvosolni.
(10) A (8) bekezdés alkalmazásában a Közbeszerzési Döntőbizottság az ajánlattevőt, alvállalkozót, illetve a közbeszerzési
eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt nemcsak a  jövőre nézve, hanem a  vizsgált közbeszerzési
eljárásban, továbbá egyéb folyamatban lévő közbeszerzési eljárás vonatkozásában is köteles eltiltani a közbeszerzési
eljárásban való részvételtől, illetve a szerződés megkötésétől, ha az érintett eljárásokban az eljárás eredményének
megküldésére még nem került sor. A (9) bekezdés szerinti esetben a Közbeszerzési Döntőbizottság az ajánlattevőt,
alvállalkozót, illetve a  közbeszerzési eljárásban részt vett más szervezetet vagy személyt kizárólag a  vizsgált
közbeszerzési eljárásban tilthatja el a közbeszerzési eljárásban való részvételtől, illetve a szerződés megkötésétől.
(11) A  Közbeszerzési Döntőbizottság annak eldöntésében, hogy indokolt-e a  bírság kiszabása, valamint a  bírság
összegének, illetve az  eltiltás időtartamának megállapításában az  eset összes körülményét – így különösen
a  jogsértés súlyát, a  közbeszerzés tárgyát és értékét, a  jogsértésnek a  közbeszerzési eljárást lezáró döntésre
gyakorolt befolyását, az  e  törvénybe ütköző magatartás ismételt tanúsítását, a  jogsértőnek az  eljárást segítő
együttműködő magatartását, a  jogsértés megtörténte és a  jogorvoslati eljárás megindítása között eltelt hosszú
időtartamot, támogatásból megvalósult beszerzés esetén azt a körülményt, ha a jogsértéshez más szerv eljárásában
a támogatás visszafizetésére vonatkozó szankció kapcsolódhat – figyelembe veszi. A bírság összegének és az eltiltás
időtartamának megállapításakor figyelembe kell venni azt is, ha a jogsértés nyilvánvalóan szándékos volt.
(12) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság megsemmisíti az  ajánlatkérőnek az  eljárást lezáró döntését, az  ajánlatkérő
köteles a  határozat végrehajthatóságának időpontjától számított harminc napon belül új eljárást lezáró döntést
hozni. Ha az  eljárás előre láthatólag nem eredménytelen, döntése meghozatala előtt – határidő tűzésével – be
kell szereznie valamennyi érvényes ajánlatot tevő nyilatkozatát arról, hogy ajánlatát fenntartja. Ha az  ajánlattevő
a  megadott határidőben nem nyilatkozott, úgy kell tekinteni, hogy ajánlatát nem tartja fenn. Ha az  ajánlatkérő
az eljárásban való részvételt ajánlati biztosíték adásához kötötte, az ajánlatát fenntartó ajánlattevőnek igazolnia kell
az ajánlati biztosíték fenntartását vagy újbóli rendelkezésre bocsátását az ajánlati kötöttségnek az ajánlatkérő által
meghatározott új idejére.
(13) Ha a Közbeszerzési Döntőbizottság e § szerinti határozatában megállapítja a közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési
eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértését, az  ajánlatkérőként, illetve az  ajánlattevőként szerződő fél
– a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának kézbesítésétől számított harminc napon belül – elállhat az érintett
közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződéstől, feltéve, hogy a jogsértés befolyásolta a közbeszerzési eljárást
lezáró döntést.
A Közbeszerzési Döntőbizottság döntésének közlése és nyilvánosságra hozatala
166. § (1) Az eljárás felfüggesztését elrendelő végzést, a közbeszerzési ügy befejezését eredményező végzést és határozatot
az  ügyfeleknek és egyéb érdekelteknek kézbesíteni kell. Ha az  eljárás felfüggesztését elrendelő végzés, az  ügy
befejezését eredményező végzés vagy határozat támogatásból megvalósuló közbeszerzésre vonatkozik,
a határozatot a közbeszerzéshez támogatást nyújtó szervezet részére is kézbesíteni kell.
(2) A  közbeszerzési ügy befejezését eredményező végzést és határozatot, valamint a  szerződés megkötésének
engedélyezése tárgyában hozott végzést [156.  § (4)  bekezdés] meghozatala napján a  Közbeszerzési Hatóság
honlapján közzé kell tenni. Az  érdemi határozatot akkor is közzé kell tenni, ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság
a tárgyalásról a nyilvánosságot a 161. § (4) bekezdése alapján kizárta.
(3) A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát a honlapon akkor is közzéteszi, ha a határozat bírósági felülvizsgálatát
[170. §] kérték, erre a tényre azonban utalni kell.
(4) A kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzést, az eljárást megszüntető végzést, az érdemi határozat bírósági
felülvizsgálata esetén a  bíróság határozatát – a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának megindítására irányuló
kérelem 148.  § (11)  bekezdése, illetve 156.  § (5)  bekezdése szerinti adatai és az  ügy érdemében hozott határozat
mellett – a Közbeszerzési Hatóság honlapján szintén közzé kell tenni.
(5) Amennyiben a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának bírósági felülvizsgálatát kérik, az  ajánlatkérő
a folyamatban lévő közbeszerzési eljárását felfüggesztheti, a szerződés megkötését elhalaszthatja a bíróság jogerős
határozatának meghozataláig.
Az előminősítési ügyekben indított jogorvoslati eljárás 167. § (1) Az  előminősítési ügyekben indított jogorvoslati eljárásra a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárására vonatkozó
rendelkezéseket a (2)–(4) bekezdés szerinti eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) Kérelmet nyújthat be a jelentkező az előminősítési kérelme elutasítása és az előminősítési listáról való törlése ellen.
A kérelem az ajánlatkérő erről történő írásbeli értesítésének kézhezvételét követő tizenöt napon belül nyújtható be.
(3) A kérelemben meg kell jelölni
a) a kérelmező és képviselőjének nevét, székhelyét (lakóhelyét);
b) a kérelemmel érintett, előminősítési rendszert működtető ajánlatkérő nevét, székhelyét;
c) az ajánlatkérő írásbeli értesítése kézhezvételének napját;
d) a megsértett jogszabályi rendelkezést;
e) a Közbeszerzési Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt, ennek indokait.
(4) A  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatában a  jogsértés megállapítása mellett megsemmisíti vagy
megváltoztatja az ajánlatkérő döntését.
A Közbeszerzési Döntőbizottság döntéshozatala egységének biztosítása 168. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottságon belül a jogorvoslati gyakorlat egységének biztosítása érdekében a közbeszerzési
biztosokat magában foglaló összkollégium működik. Az összkollégium ülésein a közbeszerzésekért felelős miniszter
által vezetett minisztérium közbeszerzési területért felelős szervezeti egységének képviselői, valamint az  európai
támogatásokat auditáló szerv képviselői tanácskozási joggal részt vehetnek.
(2) A Közbeszerzési Döntőbizottság a szervezeti és működési szabályzatában meghatározott ügyekre, ügycsoportokra
kollégiumot működtethet. A  kollégium az  egységes jogorvoslati gyakorlat biztosítása érdekében elemzi
a  Közbeszerzési Döntőbizottság gyakorlatát, figyelemmel kíséri a  bírósági joggyakorlat alakulását, és véleményt
nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben.
(3) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság valamely eljáró tanácsa elvi kérdésben döntött, köteles a  döntését
a  Közbeszerzési Döntőbizottság elnökének bemutatni. A  Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke az  elvi kérdésben
hozott döntést az összkollégium elé terjeszti.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke a Közbeszerzési Döntőbizottság döntéshozatalát folyamatosan figyelemmel
kíséri. Ha arról szerez tudomást, hogy az eljáró tanácsok ellentétes elvi alapokon nyugvó döntéseket hoztak, erről
az  összkollégiumot tájékoztatja. Az  összkollégium a  döntéshozatal egységének biztosítása érdekében állást foglal
az  adott jogkérdésben. Az  összkollégium az  állásfoglalását megelőzően az  (1)  bekezdésben említett szerveknek
ésszerű határidőn belül lehetőséget biztosít az  adott jogkérdésre vonatkozó véleményük kifejtésére, a  vélemény
az  összkollégiumot nem köti. Az  összkollégium állásfoglalásától csak a  (5)  bekezdésben foglaltak szerint lehet
eltérni. Az  összkollégium egyetértése esetén az  összkollégium állásfoglalásáról a  Közbeszerzési Döntőbizottság
a Közbeszerzési Hatóság honlapján tájékoztatást ad.
(5) Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság valamely eljáró tanácsa jogkérdésben el kíván térni az  összkollégium
állásfoglalásában foglaltaktól, erről köteles a  Közbeszerzési Döntőbizottság elnökét tájékoztatni. A  Közbeszerzési
Döntőbizottság elnöke a  tervezett döntést az  adott ügycsoport tekintetében illetékes kollégium vagy
az  összkollégium elé terjeszti, és kikéri a  kollégium vagy az  összkollégium véleményét. Az  eljáró tanács köteles
a  döntéshez a  kollégium vagy az  összkollégium állásfoglalását bevárni, az  azonban nem köti, az  eljáró tanács
az  összkollégium állásfoglalásától eltérő döntést is hozhat. Az  eljáró tanács és a  kollégium vagy összkollégium
egyetértése esetén az  összkollégium új állásfoglalásáról, illetve az  állásfoglalás módosításáról a  Közbeszerzési
Döntőbizottság a Közbeszerzési Hatóság honlapján tájékoztatást ad.
(6) A  közbeszerzési biztos a  közzétett összkollégiumi állásfoglalások figyelembe vételével végzi jogalkalmazói
tevékenységét.
(7) A  kollégiumok, illetve az  összkollégium működésére vonatkozó szabályokat a  Közbeszerzési Döntőbizottság
szervezeti és működési szabályzata határozza meg.
Jogorvoslat a Közbeszerzési Döntőbizottság döntése ellen 169. § (1) A Közbeszerzési Döntőbizottságnak az eljárás során hozott végzése ellen külön jogorvoslatnak akkor van helye, ha
azt törvény megengedi. E § szabályai szerint van helye jogorvoslatnak a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának
felfüggesztését elrendelő végzés, a  kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzés, valamint az  eljárást
megszüntető végzés ellen is.
(2) A jogorvoslati kérelmet a végzés kézbesítésétől számított nyolc napon belül a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz kell
benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. A Közbeszerzési Döntőbizottság a kérelmet az ügy irataival
együtt beérkezését követően haladéktalanul továbbítja a bíróságnak.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottságnak az  eljárás során hozott végzése elleni külön jogorvoslati kérelmet
a  közigazgatási és munkaügyi bíróság nemperes eljárásban, soron kívül bírálja el. A  bíróság a  Közbeszerzési
Döntőbizottság végzését megváltoztathatja. A bíróság végzése ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye.
(4) A  bíróság eljárására a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Pp.) XX.  Fejezetét kell
megfelelően alkalmazni, amennyiben e törvényből, illetve a nemperes eljárás jellegéből más nem következik.
170. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata ellen fellebbezésnek, újrafelvételi eljárásnak helye nincs.
Akinek jogát vagy jogos érdekét a  Közbeszerzési Döntőbizottság érdemi határozata sérti, illetve a  Közbeszerzési
Döntőbizottság eljárását a  152.  § alapján kezdeményező szervezet vagy személy keresettel kérheti a  bíróságtól
annak felülvizsgálatát. A felülvizsgálat kérésének indoka nemcsak a Közbeszerzési Döntőbizottság jogszabálysértése
lehet, hanem az  a  körülmény is, ha a  felperes szerint a  Közbeszerzési Döntőbizottság nem megfelelően értékelte,
minősítette a kérelmezett korábbi eljárását, döntését e törvény szabályaira tekintettel.
(2) A  keresetlevelet a  határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül kizárólag a  Közbeszerzési
Döntőbizottsághoz lehet benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni.
(3) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  keresetlevelet az  ügy irataival – a  keresetlevélben foglaltakra vonatkozó
nyilatkozatával együtt – a  keresetlevél beérkezését követő öt napon belül továbbítja a  bírósághoz és egyidejűleg
tájékoztatja a  bíróságot a  Közbeszerzési Döntőbizottság előtti eljárásban részt vett ügyfelekről és azon
érdekeltekről, akikre a határozat rendelkezést tartalmaz.
(4) Az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt az a személy, aki a 147. §-ban meghatározott
okok alapján közbeszerzési biztosként sem járhatna el.
171. § (1) A  bíróság a  keresetlevelet nyolc napon belül megvizsgálja, valamint ezen belül a  jogszabálynak megfelelő
keresetlevelet a Közbeszerzési Döntőbizottság nyilatkozatával együtt megküldi a felperes részére.
(2) Ha a  keresetlevél a  határozat végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelmet tartalmaz, a  bíróság annak
tárgyában az  iratoknak a  bírósághoz érkezését követő öt napon belül határoz és határozatát haladéktalanul
megküldi a feleknek.
(3) Az  ellenérdekű felet, valamint a  közbeszerzési ügyben szerepelt azon érdekelteket, akikre nézve a  Közbeszerzési
Döntőbizottság határozata rendelkezést tartalmaz, a bíróság az (1) bekezdésben meghatározott határidőig értesíti
a  beavatkozás lehetőségéről, azzal, hogy a  beavatkozást az  értesítés kézbesítését követő nyolc napon belül kell
bejelenteni a bíróságnak, amely határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(4) A perben a beadványok hiányosságának pótlására legfeljebb nyolcnapos határidő adható, amelyet indokolt esetben
egyszer, legfeljebb nyolc nappal lehet meghosszabbítani.
172. § (1) A  bíróság az  ügy érdemében tárgyaláson kívül határoz, a  felek bármelyikének kérésére azonban tárgyalást tart.
Tárgyalás tartását a felperes a keresetlevélben, az alperes pedig a keresetlevélre tett nyilatkozatában kérheti. Ennek
elmulasztása miatt igazolásnak helye nincs. A  beavatkozó tárgyalás tartását a  Pp. 338.  § (3)  bekezdése szerint
kérheti. A tárgyaláson kívüli elbírálásra a Pp. 338. § (5), (7) és (8) bekezdését alkalmazni kell.
(2) A  Pp. 332/B.  §-át azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  első tárgyalást az  iratoknak a  bírósághoz érkezését
követő harminc napon belül kell megtartani, és ha nincs szükség bizonyítási eljárás lefolytatására, vagy tárgyaláson
kívüli eljárás esetén, e határidőn belül elbírálni. A határidők számításakor a hiánypótlásra fordított idő nem vehető
figyelembe.
(3) A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát – a  bírság összegét is ideértve – megváltoztathatja és
alkalmazhatja a 165. § (3), (6), (8) és (9) bekezdése szerinti jogkövetkezményeket.
(4) A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát kizárólag abban az  esetben helyezi hatályon kívül,
ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása során a  jogorvoslati eljárás lényeges és az  ügy érdemére kiható
szabályainak megsértésére került sor.
(5) A  bíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, kivéve, ha a  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság
határozatát megváltoztatja.
(6) A bíróság határozatát a meghozatalától számított tizenöt napon belül a felek részére kézbesíteni kell.
 (7) A bíróság a 165. § (8) és (9) bekezdését alkalmazó határozatát megküldi a Közbeszerzési Hatóságnak.
A Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálata és a szerződés közbeszerzési jogsértés
miatti érvénytelenségének megállapítása iránti egységes per
173. § (1) A  kérelmező a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálatát, valamint a  határozat alapjául
szolgáló szerződés – a  137.  § (1)  bekezdésében meghatározott okok miatti – érvénytelenségének kimondását és
az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazását kizárólag ugyanazon perben kérheti. A pert a Közbeszerzési
Döntőbizottság, valamint a  szerződő felek ellen kell megindítani, a  keresetlevelet a  határozat kézbesítésétől
számított tizenöt napon belül a  Közbeszerzési Döntőbizottsághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként
postára adni.
(2) A perben egyéb polgári jogi igény nem érvényesíthető, a szerződés érvénytelenségének a 137. § (1) bekezdésében
nem szereplő érvénytelenségi okok miatti megállapítása nem kérelmezhető.
(3) A perben a Pp. XX. Fejezetét az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) A  Közbeszerzési Döntőbizottság a  keresetlevelet az  ügy irataival, valamint a  170.  § (3)  bekezdésben foglalt
tájékoztatással és a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt a keresetlevél beérkezését követő
öt napon belül továbbítja a bírósághoz.
(5) Az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt az a személy, aki a 147. §-ban meghatározott
okok alapján közbeszerzési biztosként sem járhatna el.
(6) A keresetet csak a perindításra nyitva álló határidőn belül lehet megváltoztatni, illetve kiterjeszteni. A Pp. 335/A. §
(2) bekezdését ebben az esetben is alkalmazni kell.
(7) Ha valamelyik fél tárgyalás tartását kéri, az  ügyben tartott tárgyalást követően a  bíróság felhívása nélkül
előterjesztett további észrevételeket vagy nyilatkozatokat a bíróság nem veszi figyelembe döntése meghozatalakor.
174. § (1) A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát – a  bírság összegét is ideértve – megváltoztathatja és
alkalmazhatja a  165.  § (3), (6), (8) és (9)  bekezdése szerinti jogkövetkezményeket. Ha a  bíróság a  Közbeszerzési
Döntőbizottság határozatát hatályon kívül helyezi, a szerződés érvénytelenségének tárgyában a pert megszünteti.
A  bíróság a  Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát kizárólag abban az  esetben helyezi hatályon kívül,
ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárása során a  jogorvoslati eljárás lényeges és az  ügy érdemére kiható
szabályainak megsértésére került sor.
(2) Ha a  bíróság a  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződést a  137.  § (3)  bekezdése alapján érvényessé
nyilvánítja, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az  eset összes körülményét figyelembe véve  –
legfeljebb a  szerződés értékének 15%-a. Ha az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásakor a  bíróság
az  ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését rendeli el, bírságot köteles
kiszabni, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének 10%-a.
(3) A  bíróság határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, kivéve a  szerződés érvénytelensége tárgyában hozott
határozatot, illetve ha a bíróság a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát megváltoztatja.
A szerződés módosítása érvénytelenségének megállapítása iránti polgári per
175. § (1) Ha a  Közbeszerzési Hatóság a  187.  § (2)  bekezdés j)  pontja szerinti hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy
a  szerződés tartalma valószínűsíthetően a  142.  § (3)  bekezdésébe ütközik, pert indít a  szerződés módosítás
érvénytelenségének kimondása és az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása iránt. A  Közbeszerzési
Hatóságot a perben teljes költségmentesség illeti meg.
(2) A  Közbeszerzési Hatóság az  (1)  bekezdés szerinti pert az  ellenőrzés befejezésétől számított harminc napon belül
indítja meg. A határidő elmulasztása esetén a Pp. szabályai szerint van helye igazolásnak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti perindításról a Közbeszerzési Hatóság a honlapján tájékoztatást tesz közzé. A tájékoztatás
tartalmazza az  adott ügy megnevezését (adott esetben a  kapcsolódó közbeszerzési eljárás megjelölését),
a keresetlevél benyújtásának időpontját, valamint a peres felek megnevezését.
(4) Ha a  bíróság az  (1)  bekezdés szerinti perben megállapítja a  szerződés módosításának a  142.  § (3)  bekezdésében
meghatározott okok miatti érvénytelenségét, az  érvénytelenség jogkövetkezményeit a  Ptk.-ban foglaltak szerint
alkalmazza, továbbá bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve –
legfeljebb a szerződés értékének 15%-a.
A szerződés közbeszerzési jogsértés miatti érvénytelenségének megállapítása iránti polgári per
176. § (1) Ha az ügy érdemében hozott határozatában a Közbeszerzési Döntőbizottság a 137. § (1) bekezdés szerinti jogsértést
állapít meg, pert indít a  szerződés érvénytelenségének kimondása és az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek
alkalmazása iránt. A perindítással egyidejűleg a Közbeszerzési Döntőbizottságnak ideiglenes intézkedésként kérnie
kell a  bíróságtól a  szerződés további teljesítésének felfüggesztését. A  Közbeszerzési Döntőbizottságot a  perben
teljes költségmentesség illeti meg.
(2) A  Közbeszerzési Döntőbizottság az  (1)  bekezdés szerinti pert érdemi határozatának meghozatalától számított
harminc napon belül indítja meg. A határidő elmulasztása esetén a Pp. szabályai szerint van helye igazolásnak.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti perindításról a  Közbeszerzési Döntőbizottság a  Közbeszerzési Hatóság honlapján
tájékoztatást tesz közzé. A  tájékoztatás tartalmazza az  adott ügy megnevezését (adott esetben a  kapcsolódó
közbeszerzési eljárás megjelölését), az ügy érdemében hozott határozat megjelölését, a keresetlevél benyújtásának
időpontját, valamint a peres felek megnevezését.
(4) Ha a bíróság az  (1) bekezdés szerinti perben megállapítja a szerződés 137. § (1) bekezdése szerint meghatározott
okok miatti érvénytelenségét, az érvénytelenség jogkövetkezményeit a Ptk.-ban és az e törvényben foglaltak szerint
alkalmazza.
(5) Ha a  bíróság a  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződést a  137.  § (3)  bekezdése alapján érvényessé
nyilvánítja, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az  eset összes körülményét figyelembe véve  –
legfeljebb a  szerződés értékének 15%-a. Ha az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásakor a  bíróság
az  ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését rendeli el, bírságot köteles
kiszabni, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a szerződés értékének 10%-a.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti perre az  a  közigazgatási és munkaügyi bíróság kizárólagosan illetékes, amely ugyanazon
közbeszerzési jogsértés ügyében a  170.  § szerinti közigazgatási perben eljár. Ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság
a  137.  § (1)  bekezdése szerinti jogsértést megállapító érdemi határozatának bírósági felülvizsgálatát kérték,
a  Közbeszerzési Döntőbizottság által ugyanazon ügyben indított polgári pert – amennyiben a  közigazgatási per
indul később – a 170. § szerinti közigazgatási per bíróságához át kell tenni. A közigazgatási pert és a Közbeszerzési
Döntőbizottság által indított polgári pert egyesíteni kell. A  Közbeszerzési Döntőbizottság köteles haladéktalanul
tájékoztatni a polgári perben eljáró bíróságot arról, ha a 137. § (1) bekezdése szerinti jogsértést megállapító érdemi
határozatának bírósági felülvizsgálatát kérő keresetlevelet nála benyújtották.
(7) A (6) bekezdés szerinti egységes perben a Pp. XX. Fejezetét a 173. § (2), (5)–(7) bekezdésében, valamint a 174. §-ban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
A közbeszerzésekkel kapcsolatos egyéb polgári perek 177. § (1) A  173.  § (1)  bekezdésében, a  175.  § (1)  bekezdésében és a  176.  § (1)  bekezdésében foglalt esetek, valamint
a (3) bekezdés szerinti esetek kivételével a közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok
megsértésére alapított bármely polgári jogi igény érvényesíthetőségének feltétele, hogy a  Közbeszerzési
Döntőbizottság, illetve – a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának felülvizsgálata során – a bíróság a jogsértést
jogerősen megállapítsa.
(2) Ha az  ajánlattevő kártérítésként kizárólag az  ajánlat elkészítésével és a  közbeszerzési eljárásban való részvétellel
kapcsolatban felmerült költségeinek megtérítését követeli az  ajánlatkérőtől, e  kártérítési igény érvényesítéséhez
elegendő azt bizonyítania, hogy
a) ajánlatkérő megsértette a közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok valamely
rendelkezését,
b) valódi esélye volt a szerződés elnyerésére, valamint
c) a jogsértés kedvezőtlenül befolyásolta a szerződés elnyerésére vonatkozó esélyét.
(3) Nem kell alkalmazni az  (1)  bekezdésben foglaltakat, ha a  polgári jogi igény érvényesítése – illetve a  szerződés
érvénytelenségére történő hivatkozás – a  133–135.  §-on, a  138–140.  §-on, a  142.  § (3)  bekezdésén, vagy
e  törvénynek vagy végrehajtási rendeleteinek a  szerződés tartalmi elemeit meghatározó más rendelkezéseinek
megsértésén alapul.
XXII. FEJEZET
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELJÁRÁSA 178. § (1) Amennyiben az  Európai Bizottság a  Második Rész szerinti közbeszerzési eljárásban a  közbeszerzésekre vonatkozó
európai uniós jogszabályok nyilvánvaló megsértését észleli, a (2) bekezdés szerint eljárást kezdeményezhet.
(2) Az  Európai Bizottság az  észlelt jogsértésről értesíti az  ajánlatkérőt is, és felhívja a  jogsértésnek a  szerződés
megkötéséig történő orvoslására.
(3) Az  ajánlatkérő a  jelzett jogsértéssel kapcsolatos tájékoztatását a  Közbeszerzési Hatóságnak köteles megküldeni
oly módon, hogy a  Közbeszerzési Hatóság a  megkeresés kézhezvételétől számított huszonegy, a  közszolgáltatói
szerződéssel kapcsolatos közbeszerzési eljárás esetében harminc napon belül továbbítani tudja azt az  Európai
Bizottság részére.
(4) Az ajánlatkérő különösen arról köteles tájékoztatást adni, hogy
a) a jogsértést orvosolták,
b) a jogsértést nem orvosolták, vagy
c) az  érintett közbeszerzési eljárását felfüggesztette, illetve ha a  Közbeszerzési Döntőbizottság jogorvoslati
eljárásban ideiglenes intézkedésként a közbeszerzési eljárás felfüggesztését rendelte el.
(5) A (4) bekezdés b) pontja szerinti tájékoztatást indokolással kell ellátni. Ha az állítólagos jogsértés orvoslására azért
nem került sor, mert az folyamatban lévő jogorvoslati eljárás tárgyát képezi, a Közbeszerzési Hatóság haladéktalanul
tájékoztatja az Európai Bizottságot a jogorvoslati eljárás során hozott határozatról.
(6) A  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  Közbeszerzési Hatóság szintén haladéktalanul tájékoztatja az  Európai
Bizottságot a  közbeszerzési eljárás, illetve a  jogorvoslati eljárás eredményéről, a  jelzett jogsértés orvoslásának
kérdéséről.
HETEDIK RÉSZ
A KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG ÉS A KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG
XXIII. FEJEZET
KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 179. § (1) Az  e  törvényben meghatározott célok érvényesülésének biztosítása érdekében Közbeszerzési Hatóság
(a továbbiakban: Hatóság) működik, amely csak az Országgyűlésnek van alárendelve.
(2) A Hatóság az Országgyűlés felügyelete alatt álló autonóm államigazgatási szervként működő központi költségvetési
szerv, amely az  e  törvényben meghatározott feladatkörében általános hatáskörrel rendelkezik, illetékessége
az ország egész területére kiterjed. Székhelye Budapest.
(3) A Hatóság költségvetését a központi költségvetésről szóló törvény Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló
címként kell megtervezni. A Hatóság előirányzatának terhére az Országgyűlés jóváhagyása nélkül év közben nem
hajtható végre átcsoportosítás.
(4) A  Hatóság keretében Tanács (a  továbbiakban: Tanács) és Közbeszerzési Döntőbizottság (a  továbbiakban:
Döntőbizottság) működik.
A Hatóság elnöke 180. § (1) A Hatóság elnöke
a) képviseli a Hatóságot és a Tanácsot;
b) meghívása esetén részt vesz az  Országgyűlés és bizottságainak ülésein és ismerteti a  Hatóság éves
beszámolóját;
c) a közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókról elnöki tájékoztatót ad ki;
d) a  Tanács hatáskörébe tartozó halasztást nem tűrő ügyek eldöntése érdekében – a  Hatóság szervezeti és
működési szabályzatában meghatározottak szerint – a  tanácsülések közötti időszakban rövid úton való
szavazást kezdeményez;
e) gyakorolja a  munkáltatói jogokat a  Hatóság főtitkára (a  továbbiakban: főtitkár), a  Hatóság Titkárságának
alkalmazottai, valamint a  Döntőbizottság elnöke, elnökhelyettese és a  közbeszerzési biztosok
vonatkozásában;
f ) ellátja a részére törvényben előírt egyéb feladatokat.
 (2) A Hatóság elnökét távolléte esetén az alelnök teljes jogkörrel helyettesíti.
181. § (1) A Hatóság elnökének öt évre történő kinevezéséről a Tanács a jelen levő tagok kétharmados szótöbbségével dönt.
A kinevezés egyszer ismételhető.
(2) A  Hatóság elnökére a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényt (a  továbbiakban: Kttv.) az  e  törvény szerinti
eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) A Hatóság elnöke a közigazgatási államtitkárt megillető illetményre, valamint egyéb juttatásokra jogosult.
 (4) A Hatóság elnöke felett a munkáltatói jogokat a Tanács gyakorolja, az elnök az összeférhetetlenségével kapcsolatos
bejelentést a Tanácsnak köteles megtenni.
 (5) A Tanács a tagok közül öt évre a jelen levő tagok kétharmados szótöbbségével hozott döntéssel választja a Hatóság
alelnökét. (6) A Hatóság elnökének, alelnökének és a Tanács tagjainak megbízatása megszűnik
a) a megbízatás időtartamának lejártával;
b) visszahívással;
c) lemondással;
d) a 182. § (8) bekezdésében foglalt körülmények bekövetkezése esetében;
e) a tisztségre méltatlanná vagy tartósan alkalmatlanná válás esetében;
f ) halálával;
g) az összeférhetetlenség megállapításával.
(7) A  (6)  bekezdés e) és g)  pontja szerinti esetben a  megbízatás megszűnését a  Tanács a  jelen levő tagok
kétharmadának szavazatával – az  érintett személyt kijelölő szervezetek, személyek véleményének
figyelembevételével – állapítja meg.
(8) Amennyiben a Hatóság elnöke megbízatása időtartamának lejártáig a Tanács nem dönt az új elnök kinevezéséről,
az elnök megbízatása az adott naptári év végéig meghosszabbodik.
A Hatóság keretében működő Tanács 182. § (1) A Tanács tizenkilenc tagból áll. A Tanács tagjai az  egyes közérdekű célokat, az  ajánlatkérőket és az  ajánlattevőket
képviselik.
(2) A  törvény alapelveinek, az  egyes közérdekű céloknak, az  ajánlatkérők, valamint az  ajánlattevők érdekeinek
az érvényesítése a Tanácsban a következő személyek feladata:
a) az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter által kijelölt személy;
b) a gazdaságpolitikáért felelős miniszter által kijelölt személy;
c) az agrárpolitikáért felelős miniszter és a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara elnöke
által közösen kijelölt személy;
d) a közbeszerzésekért felelős miniszter által kijelölt személy;
e) az építésügyért felelős miniszter által kijelölt személy;
f ) az Állami Számvevőszék elnöke vagy az általa kijelölt személy;
g) a Gazdasági Versenyhivatal elnöke vagy az általa kijelölt személy;
h) a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke vagy az általa kijelölt személy;
i) a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság vezetője vagy az általa kijelölt személy;
j) a Magyar Nemzeti Bank elnöke vagy az általa kijelölt személy;
k) a helyi önkormányzatok országos szövetségei által együttesen kijelölt személy;
l) a munkáltatók országos érdekképviseletei és az országos gazdasági kamarák által kijelölt négy személy;
m) a Magyar Mérnöki Kamara elnöke és a Magyar Építész Kamara elnöke által közösen kijelölt személy;
n) a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók szakmai testülete által kijelölt két személy.
(3) A Tanács elnöke a Hatóság elnöke. A Tanács alelnöke a Hatóság alelnöke.
 (4) A Tanács elnöke a Tanács tagjává válik akkor is, ha nem a  tagok közül választották. Ha a Tanács elnökét a Tanács
tagjai közül választották, az  elnök a  továbbiakban nem képviseli az  őt kijelölő szerinti általános célokat vagy
érdekeket, a kijelölő pedig jogosult a Tanácsba új tagot kijelölni. A kijelölő a Tanács elnökével szemben nem élhet
a 181. § (6) bekezdés b) pontjában és (7) bekezdésében biztosított jogával.
(5) A Tanács tagja évenként köteles beszámolni az őt kijelölőnek az általa érvényesítendő célok, képviselendő általános
érdekek, és e törvény céljainak megvalósulása érdekében a Tanácsban folytatott tevékenységéről, valamint ezeknek
a közbeszerzések terén való érvényesüléséről.
(6) A  Tanács elnöke, alelnöke és tagja az  országgyűlési képviselőkre vonatkozó szabályok szerint köteles
vagyonnyilatkozatot tenni, első ízben a  kijelölését követő harminc napon belül. A  vagyonnyilatkozat
nyilvántartására, ellenőrzésére, kezelésére az  országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatának nyilvántartására,
ellenőrzésére, kezelésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(7) Összeférhetetlenség miatt meg kell szüntetni a Tanács elnökének, alelnökének és a Tanács tagjának a megbízatását,
ha vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének teljesítését megtagadja, a  teljesítést elmulasztja, vagy
vagyonnyilatkozatában lényeges adatot, tényt valótlanul közöl.
(8) Nem lehet a Tanács tagja, aki
a) országgyűlési képviselő vagy nemzetiségi szószóló;
b) büntetett előéletű.
(9) A tagok megbízatása legalább két évre szól.
(10) A tagok kijelölésének és visszahívásának a (7)–(9) bekezdés esetén kívüli szabályait a kijelölő szervezetek állapítják
meg úgy, hogy a Tanács működőképessége állandóan biztosítható legyen.
(11) A tagok megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni. 183. § A Tanács
a) megállapítja a Közbeszerzési Döntőbizottság létszámát;
b) kinevezi, illetve felmenti a  Közbeszerzési Döntőbizottság elnökét, elnökhelyettesét és a  közbeszerzési
biztosokat; elbírálja a közbeszerzési biztosokkal kapcsolatos összeférhetetlenségi ügyeket;
c) a  közbeszerzésekért felelős miniszterrel egyeztetve – és adott esetben az  országos gazdasági kamarákkal
vagy más szakmai szervezetekkel együttműködve – a közbeszerzési jogszabályok alkalmazását elősegítendő
útmutatót készít a  jogorvoslati döntésekből, valamint a  közbeszerzések ellenőrzésének gyakorlatából
levonható tapasztalatok alapján, valamint a  közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókról
(különösen a jelen törvényben előírt témakörökben);
d) ellátja a részére törvényben előírt egyéb feladatokat.
184. § (1) A Tanács testületi üléseit szükség szerint, de évente legalább hat alkalommal tartja.
 (2) A Tanács határozatképes, ha a tagok kétharmada jelen van.
 (3) A Tanács határozatait – az e törvényben foglalt kivételektől eltekintve – egyszerű szótöbbséggel hozza.
 (4) A  Tanácsnak a  183.  § b)  pontja tárgyában hozott határozata előkészítésében és eldöntésében nem vehet részt
a Tanács azon tagja, aki az üggyel érintett személy Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti hozzátartozója.
 (5) A Tanács tagja az elnöknek köteles bejelenteni, ha személyére nézve a (4) bekezdés szerinti összeférhetetlenségi ok
áll fenn vagy keletkezett, és köteles a folyamatban levő eljárásban való részvételét azonnal megszüntetni.
A Hatóság Titkársága 185. § (1) A  Hatóság és a  Tanács tevékenységével kapcsolatos koordinációt, döntéseinek előkészítését és végrehajtását,
továbbá az ennek végzéséhez szükséges adatgyűjtő, nyilvántartó, valamint adminisztratív tevékenységet a Hatóság
Titkársága végzi. A Titkárságot a főtitkár vezeti.
(2) A főtitkár és a Titkárság alkalmazottai a Hatósággal állnak közszolgálati jogviszonyban, amely jogviszonyra a Kttv.-t
kell alkalmazni. A főtitkár a helyettes államtitkárnak járó illetményre és egyéb juttatásokra jogosult.
186. § A Hatóság elnöke, alelnöke és a  Tanács tagjai, a  főtitkár, a  Titkárság alkalmazottai és a  közbeszerzési biztosok
vagy azon személyek, akik ilyen tisztséget viseltek, tevékenységet végeztek, a  feladatuk ellátásával kapcsolatban
tudomásukra jutott minősített adatot és üzleti titkot kötelesek megőrizni.
A Hatóság feladata és hatásköre 187. § (1) A  Hatóság feladata, hogy a  közérdeket, az  ajánlatkérők és az  ajánlattevők érdekeit figyelembe véve, hatékonyan
közreműködjön a  közbeszerzési politika alakításában, a  jogszerű közbeszerzési magatartások kialakításában és
elterjesztésében, elősegítve a közpénzek nyilvános és átlátható módon történő elköltését.
(2) A Hatóság
a) naprakészen vezeti és a honlapján közzéteszi
aa) a törvény hatálya alá tartozó ajánlatkérők listáját,
ab) a minősített ajánlattevők Hatóság által létrehozott hivatalos jegyzékét,
ac) a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók névjegyzékét,
ad) a  közbeszerzési eljárásban való részvételtől eltiltott ajánlattevők listáját, amely lista tartalmazza
az eltiltás idejét is,
ae) a  gazdasági szereplők közbeszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségének jogerős
bírósági határozatban megállapított vagy a  gazdasági szereplő által elismert megszegése esetén
a  szerződésszegés tényét, leírását, lényeges jellemzőit – beleértve azt is, ha a  szerződésszegés
a  szerződés felmondásához vagy a  szerződéstől való elálláshoz, kártérítés követeléséhez vagy
a szerződés alapján alkalmazható egyéb szankció érvényesítéséhez vezetett, valamint ha a nyertes
ajánlattevőként szerződő fél olyan magatartásával, amelyért felelős, részben vagy egészben
a  szerződés lehetetlenülését okozta – azzal, hogy az  adatoknak a  honlapon a  szerződésszegéstől
számított három évig kell elérhetőnek lenniük,
af ) a kizáró ok hatálya alatt álló gazdasági szereplő megbízhatóságát megállapító határozatokat [188. §
(4) bekezdés],
ag) a  védett munkahelyek listáját, amely tartalmazza az  általuk gyártott vagy forgalmazott termékek,
illetve nyújtott szolgáltatások felsorolását;
b) nyilvántartást vezet a közbeszerzésekről;
c) a gazdasági, valamint szakmai kamara által létrehozott minősített ajánlattevői jegyzékbe vétel feltételeinek
megfelelőségét ellenőrzi, a jegyzéket nyilvántartja;
d) az Európai Bizottság által kért, hiányzó statisztikai adatokat a Bizottságnak megküldi, az e törvényben előírt
tájékoztatásokat az Európai Bizottság részére megküldi;
e) első ízben 2017. március 1-jéig, majd azt követően háromévente statisztikai jelentést készít az  uniós
értékhatárt el nem érő becsült értékű közbeszerzésekről – különösen az  érintett időszakban az  ilyen
közbeszerzések becsült, összesített teljes értékéről – amelyet megfelelő határidőben a  közbeszerzésekért
felelős miniszter rendelkezésére bocsát;
f ) gondoskodik a  „Közbeszerzési Értesítő – a  Közbeszerzési Hatóság Hivatalos Lapja” (a  továbbiakban:
Közbeszerzési Értesítő) szerkesztéséről, a  közbeszerzési és a  tervpályázati eljárással kapcsolatos
hirdetmények közzétételéről, valamint ellenőrzéséről. A hirdetmények ellenőrzése során biztosítja az adatok
teljeskörűségét, ennek érdekében az  ajánlatkérőt adatszolgáltatásra hívhatja fel. Gondoskodik továbbá
a  113.  § (1)  bekezdésében szereplő tájékoztatások honlapján történő közzétételéről, valamint az  e  törvény
által előírt egyéb adatok, információk honlapján, illetve a Közbeszerzési Értesítőben történő közzétételéről;
g) honlapján a  beérkezés időpontjában közzéteszi a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményező
kérelem, valamint a  hivatalbóli kezdeményezés adatait, a  Döntőbizottság érdemi és a  közbeszerzési
ügy befejezését eredményező határozatát, továbbá a  határozat bírósági felülvizsgálata esetén a  bíróság
határozatát;
h) kialakítja és működteti, valamint honlapján közzéteszi a  jogorvoslati határozatok nyilvános adatbázisát,
amelyben biztosítja, hogy a  döntőbizottsági és a  bírósági határozatok elektronikusan, ingyenesen,
teljeskörűen, tárgyszavas keresési lehetőséggel bárki által elérhetőek legyenek;
i) a  (10)  bekezdés, továbbá a  183.  § c)  pontja, valamint a  194.  § (3)  bekezdése szerinti útmutatót vagy
közleményt honlapján közéteszi;
j) figyelemmel kíséri a  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződések módosítását és a  Ket. alapján
hatósági ellenőrzés keretében – külön jogszabályban meghatározott részletes szabályok szerint – is ellenőrzi
azok teljesítését, megteszi különösen a  153.  § (1)  bekezdés c)  pontjában és a  175.  §-ban meghatározott
intézkedéseket;
k) működteti a  Közbeszerzési Adatbázist, amely a  közbeszerzési eljárások központi nyilvántartása, elősegíti
a  közbeszerzési információk nyilvánosságát, az  elektronikus közbeszerzési adatbázisok használatának
elterjedését, továbbá az elektronikus eljárási és kommunikációs lehetőségek támogatását; ennek keretében
elektronikus közzétételi lehetőséget biztosít, ahol az  ajánlatkérő a  közbeszerzési dokumentumokat
központilag, térítésmentesen és teljes terjedelemben közvetlenül elektronikus úton az ajánlattevők számára
hozzáférhetővé teheti, és ahonnan az ajánlattevők a közbeszerzési dokumentumokat ingyenesen elérhetik;
l) a közbeszerzési szabályozás széles körű megismertetése érdekében konferenciákat szervez;
m) a  közbeszerzési eljárások előkészítése és lebonyolítása során az  ajánlatkérők segítése érdekében –  elvi
jelentőségű jogértelmezési kérdésekben a  közbeszerzésekért felelős miniszterrel szükség szerint
egyeztetve – állásfoglalásokat ad;
n) az Európai Unió más tagállamainak közbeszerzési szervezeteivel való kapcsolattartás keretében – különösen
a  közbeszerzési eljárások során alkalmazandó igazolásokról, Magyarországon nyilvánosan elérhető
adatbázisokról, nyilvántartásokról – információt szolgáltat, gondoskodik a  vonatkozó nyilvántartások
listájának az  e-Certis rendszerben való közzétételéről, és teljesíti különösen a  2014/24/EU irányelv 44.  cikk
(3)  bekezdésében, 59.  cikk (6)  bekezdésében, 60.  cikk (5)  bekezdésében, 61.  cikk (1)  bekezdésében,
62.  cikk (3)  bekezdésében, 64.  cikk. (1) és (8)  bekezdésében, valamint 69.  cikk (5)  bekezdésében foglalt
kötelezettségeket, továbbá a  2014/25/EU irányelv 62.  cikk (3)  bekezdésében, 81.  cikk (3)  bekezdésében,
valamint 84. cikk (5) bekezdésében foglalt kötelezettségeket;
o) figyelemmel kíséri e  törvény szabályainak érvényesülését, kezdeményezi az  arra jogosultnál
a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályok megalkotását, módosítását;
p) véleményezi a  közbeszerzésekkel és a  Tanács működésével kapcsolatos jogszabálytervezeteket, valamint
jogszabály-koncepciókat;
q) folyamatosan frissíti, karbantartja és a honlapján – a  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által minden
évben rendelkezésére bocsátott adatszolgáltatás alapján – közzéteszi az  egyes ágazatokban szokásos vagy
megállapított béreket és kapcsolódó közterheket;
r) meghatározza a  Hatóság által létrehozott minősített ajánlattevői jegyzékkel kapcsolatos minősítési
szempontokat és azok igazolási módjait;
s) statisztikai adatokat gyűjt a  közbeszerzési eljárásokról, melyeket felhasználva árstatisztikát készít, amelyet
a honlapján rendszeres időközönként közzétesz;
t) elkészíti a  Hatóság szervezeti és működési, valamint más, a  Hatóság működését érintő belső szabályzatát,
továbbá költségvetési javaslatát és éves költségvetési beszámolóját, jóváhagyja a  Közbeszerzési
Döntőbizottság szervezeti és működési szabályzatát;
u) ellátja az elektronikus közbeszerzési rendszer fenntartásával és működtetésével kapcsolatos feladatokat;
v) ellátja a részére törvényben előírt egyéb feladatokat.
(3) A  Hatóság elnöke, illetve a  közbeszerzési biztos megkeresésére a  közbeszerzéssel kapcsolatos ügyben minden
szervezet – ideértve a  szakmai kamarákat és az  érdekképviseleti szervezeteket is – köteles tíz napon belül
tájékoztatást adni.
(4) A  Hatóság évente beszámolót készít az  Országgyűlésnek tevékenységéről, a  közbeszerzések tisztaságával és
átláthatóságával kapcsolatos tapasztalatairól, valamint a  jogorvoslati ügyek tapasztalatairól. A  beszámolónak
megállapításokat kell tartalmaznia a közbeszerzési eljárások számának és értékének alakulására, a hazai ajánlattevők
és ezen belül a mikro-, kis- és középvállalkozások helyzetére vonatkozóan. A Hatóság a beszámolót tájékoztatásul
az Állami Számvevőszéknek is megküldi.
(5) A Hatóság, a gazdasági, valamint szakmai kamara a minősített ajánlattevők hivatalos jegyzékének vezetése céljából
jogosult a kérelmező által megnevezett személyek természetes személyazonosító adatait, valamint képzettségre és
végzettségre, szakmai gyakorlatra vonatkozó adatait kezelni.
(6) A  Hatóság a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók névjegyzékének vezetése céljából jogosult a  felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó természetes személyazonosító adatait, elérhetőségi címét, végzettségét,
a  cselekvőképességére és büntetett előéletre vonatkozó adatokat, a  munkáltatóra és a  felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadó közbeszerzési gyakorlatára vonatkozó adatokat, valamint azt nyilvántartani, hogy
a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó jogosult-e az  ügyvédekről szóló 1998.  évi XI.  törvény 5.  § (1) és
(2) bekezdésében meghatározott tevékenység folytatására.
(7) A Hatóság a (6) bekezdésben foglalt adatokat a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó jegyzékből történő
törlését követően egy évig kezelheti. Törölni kell a névjegyzékből a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót,
ha nem felel meg a  külön jogszabályban meghatározott bejegyzési feltételeknek, ha a  (8)  bekezdésben foglalt
valamely kizáró ok bekövetkezik vagy jogerős határozattal megállapították, hogy a felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó ilyen minőségében szándékos jogszabálysértést követett el, ha a  névjegyzékbe vétel hatálya
lejárt és nem nyújtottak be megújítási kérelmet vagy azt elutasították, ha azt a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó kéri, valamint a névjegyzékben szereplő személy halála esetén.
(8) Nem lehet felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó, aki
a) cselekvőképtelen vagy cselekvőképességében részlegesen korlátozott;
b) a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült;
c) közbeszerzési biztos;
d) a Közbeszerzési Hatóság elnöke vagy alelnöke.
(9) A  bejegyzés iránti kérelemhez csatolni kell azokat az  okiratokat vagy azok hiteles másolatát is, amelyek
a  (8)  bekezdés szerinti kizáró ok fenn nem állását igazolják. A  névjegyzékbe történő felvételért, a  bejegyzés
megújításáért, illetve a  névjegyzékbe bejelentett adatok kiegészítéséért külön jogszabályban meghatározott
mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(10) A Hatóság a közbeszerzések terén fennálló nemzetközi szerződésekről, továbbá azokról az államokról, amelyekkel
Magyarországnak kettős adózás elkerüléséről szóló egyezménye van, a külpolitikáért felelős miniszterrel egyeztetve
útmutatót ad ki.
(11) A  Hatóság a  (2)  bekezdés a)  pont ab) és ac)  alpontja szerinti eljárásában vagy annak előkészítésében nem
vehet részt olyan személy, akinek az  eljárással érintettekhez személyi vagy vagyoni érdekeltsége fűződik. Ezzel
az  összeférhetetlenségi okkal érintett személy a  Hatóság elnökének köteles ezt haladéktalanul bejelenteni, és
köteles a  folyamatban levő eljárásban vagy előkészítésében való részvételét azonnal megszüntetni. A  Hatóság
feladatkörében hozott határozatával és végzésével szemben nincs helye fellebbezésnek, kivéve, ha e  törvény
eltérően rendelkezik. A  (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja szerinti eljárás esetében a  kérelmező, illetve az  érintett
minősített ajánlattevő, a  (2)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja szerinti eljárás esetében pedig a  kérelmező, illetve
az  érintett felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a  határozat felülvizsgálatát kérheti a  bíróságtól
a  határozat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül. A  kérelemről a  közigazgatási és munkaügyi bíróság
nemperes eljárásban, a  kérelem benyújtásától számított hatvan napon belül határoz, a  Hatóság határozatát
megváltoztathatja. A bíróság végzése ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye. A bíróság eljárására a Pp.
XX. fejezetét kell megfelelően alkalmazni, ha e törvényből, illetve a nemperes eljárás jellegéből más nem következik.
188. § (1) Bármely gazdasági szereplő, akivel szemben a 62. § (1) bekezdés b) és f ) pontjában említett kizáró okok kivételével
bármely egyéb kizáró ok fennáll, kérelmet nyújthat be a Hatósághoz annak megállapítása érdekében, hogy az általa
hozott intézkedések a  kizáró ok fennállásának ellenére kellőképpen igazolják a  megbízhatóságát. A  megtett
intézkedésekkel kapcsolatos bizonyítékokat a kérelemmel együtt kell benyújtani a Közbeszerzési Hatóság részére.
(2) A  kizáró ok hatálya alá tartozó gazdasági szereplő a  megbízhatóságának bizonyítása érdekében köteles igazolni,
hogy
a) a bűncselekménnyel, kötelességszegéssel vagy egyéb jogsértéssel okozott kárt – a károsult által elfogadott
mértékben – megtérítette vagy arra meghatározott határidővel kötelezettséget vállalt;
b) az illetékes hatóságokkal aktívan együttműködve átfogóan tisztázta az ügy tényállását és körülményeit; és
c) olyan technikai, szervezeti és személyi intézkedést hozott, amely alkalmas a  további bűncselekmény,
kötelességszegés, illetve egyéb jogsértés megelőzésére.
 (3) A  Hatóság a  (2)  bekezdésben említett intézkedés értékelésekor köteles figyelembe venni a  bűncselekmény,
kötelességszegés vagy egyéb jogsértés súlyosságát és sajátos körülményeit.
 (4) A  Hatóság a  kérelem beérkezésétől számított tizenöt munkanapon belül, határozat meghozatalával dönt
a gazdasági szereplő által hozott intézkedések megfelelőségéről. A határidő – indokolt esetben egy alkalommal –
legfeljebb tizenöt munkanappal meghosszabbítható a  kérelmező gazdasági szereplő egyidejű értesítése mellett.
A  Hatóság a  kérelmet benyújtó gazdasági szereplőt megfelelő határidő megjelölésével további nyilatkozattételre,
bizonyíték, dokumentum csatolására hívhatja fel. A  Hatóság a  határozatot köteles megindokolni és azt
a gazdasági szereplő számára haladéktalanul, írásban megküldeni. A kizáró ok hatálya alatt álló gazdasági szereplő
megbízhatóságát megállapító határozat nem tartalmazhat feltételt vagy a gazdasági szereplő további intézkedésére
vonatkozó előírást. Ha a  kérelmet a  Hatóság – vagy bírósági felülvizsgálata esetén a  bíróság – határozatában
elutasítja, az  adott kizáró ok alatt álló gazdasági szereplő akkor nyújthat be ismételten kérelmet az  (1)  bekezdés
szerint az  azonos okból fennálló kizáró okkal kapcsolatban, ha megbízhatóságát az  előző kérelmének elutasítását
követő intézkedéssel kívánja bizonyítani.
(5) A kérelmező a  (4) bekezdés szerinti, a kérelmét elutasító határozat felülvizsgálatát kérheti a bíróságtól a határozat
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül. A  kérelemről a  közigazgatási és munkaügyi bíróság nemperes
eljárásban, a kérelem benyújtásától számított hatvan napon belül határoz, a Hatóság határozatát megváltoztathatja.
A bíróság végzése ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye. A bíróság eljárására a Pp. XX. fejezetét kell
megfelelően alkalmazni, ha e törvényből, illetve a nemperes eljárás jellegéből más nem következik.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelem elbírálásában nem vehet részt az  a  személy, akinek jogát vagy jogos érdekét
az ügy közvetlenül érinti, továbbá az, akitől nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése. Az (1) bekezdés szerinti
kérelem elbírálásában részt vevő személyek összeférhetetlenségére a  147.  § (1)–(2)  bekezdését is megfelelően
alkalmazni kell azzal, hogy az  ott említett ügyfélszervezet alatt a  kérelmezőt, közbeszerzési ügy alatt a  kérelem
elbírálását, a  jogorvoslati eljárás megindításának időpontja alatt a  kérelem benyújtásának időpontját kell érteni.
Az  e  bekezdésben részletezett összeférhetetlenségi okkal érintett személy a  Hatóság elnökének köteles ezt
haladéktalanul bejelenteni, és köteles a folyamatban levő eljárásban vagy előkészítésében való részvételét azonnal
megszüntetni.
189. § (1) Ha a  Hatóság elnöke a  hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdéséről a  Hatóság részére megküldött
iratok vizsgálata során megállapítja, hogy megalapozottan feltételezhető a  közbeszerzésre, valamint
a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok rendelkezéseinek, illetve alapelveinek megsértése, az  iratok
beérkezésétől számított tíz napon belül kezdeményezi a  Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból indított
eljárását. A  kezdeményezés benyújtásával egyidejűleg a  Hatóság elnöke erről – az  általa feltételezett jogsértés
megjelölésével – az ajánlatkérőt értesíti.
(2) Ha az ajánlatkérő által megküldött iratokból nem állapítható meg egyértelműen a hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárás alkalmazhatóságát megalapozó feltételek fennállása vagy az  ajánlattételi felhívás jogszerűsége, a  Hatóság
elnöke telefaxon vagy elektronikus úton felhívja az ajánlatkérőt a szükséges adatok három napon belüli pótlására.
(3) Ha az  ajánlatkérő a  hiányokat nem pótolja, a  Hatóság elnöke a  rendelkezésre álló adatok alapján dönt az  eljárás
kezdeményezéséről.
190. § A Döntőbizottság határozatainak, valamint a  közbeszerzési eljárások bírósági felülvizsgálata során hozott
határozatok közzétételére a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban:
Bszi.) XII. fejezetének rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a  közbeszerzési eljárásban hozott bírósági határozatok és a  Közbeszerzési Döntőbizottság által hozott
határozatok gyűjteményének közzétételére a Bszi. 163. § (1) bekezdésétől eltérően a Közbeszerzési Hatóság
köteles,
b) a  Bszi. 163.  § (3)  bekezdése szerinti anonimizált digitális másolatkészítésre a  Közbeszerzési Döntőbizottság
határozatai tekintetében a Közbeszerzési Döntőbizottság köteles,
c) a Bszi. 166. § (4) bekezdése szerinti kérelem a Közbeszerzési Hatóság elnökéhez terjeszthető elő,
d) a Bszi. 163. § (2) és (5) bekezdése nem alkalmazható,
e) a Bszi. 163. § (3) bekezdése és a Bszi. 164. § (1) bekezdése azzal alkalmazandó, hogy a határozatot meghozó
bíróság elnöke a  gyűjteményben történő közzététel céljából küldi meg a  határozatot az  Országos
Bírósági Hivatal elnökének, aki azt – és a  Bszi. 163.  § (3)  bekezdésében foglalt kapcsolódó határozatokat  –
a Közbeszerzési Hatóság elnökének rendelkezésére bocsátja.
A Hatóság működése 191. § (1) A Hatóság üzletszerű gazdasági tevékenységet nem folytathat, vagyoni hozzájárulást semmilyen szervezettől vagy
személytől nem fogadhat el, részükre vagyoni hozzájárulást nem nyújthat.
(2) A beszedett igazgatási szolgáltatási díj a Hatóság saját bevétele. A hirdetmények ellenőrzéséből származó bevételt
a  Hatóságnak részben az  e  törvényben foglalt feladatainak ellátásához szükséges informatikai háttér biztosítására
kell fordítania.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjakat a  Hatóság törvényben előírt feladatai teljesítése során
felmerülő kiadásokra kell fordítani.
(4) A  Hatóság – a  díjfizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzéséhez – a  befizetett igazgatási szolgáltatási
díjakról, rendbírságról, bírságról külön nyilvántartást vezet. A  Hatóság a  Pp. 339.  § (1)  bekezdésére és 339.  §
(2)  bekezdés q)  pontjára, valamint e  törvény vonatkozó rendelkezéseire tekintettel a  tárgyévben keletkezett
visszafizetési kötelezettségeivel csökkentett összegű tárgyévi bírság bevételeivel a  december 31-i állapot szerint
köteles elszámolni. A  díjak, a  rendbírság, a  bírság nyilvántartására, kezelésére és elszámolására egyebekben
az államháztartás számviteléről szóló jogszabályt kell alkalmazni.
(5) A  (2)  bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjak tekintetében az  illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvény
(a továbbiakban: Itv.)
a) 3. § (4) bekezdésében és 28. § (2)–(3) bekezdésében foglaltakat a díjfizetési kötelezettségre,
b) 31.  § (1)  bekezdésének első mondatában, illetve 31.  § (2), (5)  bekezdésében foglaltakat a  díjfizetésre
kötelezettek körének megállapítására,
c) 86. §-ában foglaltakat az elévülésre
megfelelően kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
XXIV. FEJEZET
KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 192. § (1) A  Közbeszerzési Döntőbizottság feladata a  közbeszerzésekkel és a  tervpályázati eljárásokkal kapcsolatos jogsértő
vagy vitás ügyek miatti jogorvoslat intézése.
(2) A Döntőbizottság működését a Hatóság költségvetéséből kell biztosítani.
 (3) A  Döntőbizottság a  Tanács által meghatározott számú és a  Hatósággal közszolgálati jogviszonyban álló
közbeszerzési biztosból, valamint elnökből áll, akiket a Tanács nevez ki és ment fel.
(4) A  Döntőbizottság elnökét és elnökhelyettesét a  Tanács a  jelen lévő tagok kétharmadának szavazatával, öt
évre választja meg. A  Döntőbizottság elnökhelyettesét a  Tanács a  közbeszerzési biztosok közül választja meg,
az elnökhelyettes személyére a Döntőbizottság elnöke tesz javaslatot. A Döntőbizottság elnöke és elnökhelyettese
újraválasztható.
(5) A Döntőbizottság elnöke az lehet,
a) aki jogi szakvizsgával és
aa) legalább ötéves közbeszerzési gyakorlattal vagy
ab) legalább hároméves állami vezetői gyakorlattal, vagy
b) aki legalább hároméves bírói vagy ügyészi gyakorlattal
rendelkezik.
(6) A  Döntőbizottság elnökének közszolgálati jogviszonyára a  Kttv.-t a  közbeszerzési biztosok közszolgálati
jogviszonyára vonatkozó, e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(7) A  Döntőbizottság elnöke a  helyettes államtitkárt megillető illetményre, valamint egyéb juttatásokra jogosult.
Az elnökhelyettes főosztályvezetői illetményre jogosult.
193. § (1) A Döntőbizottság elnöke
a) vezeti a Döntőbizottság munkáját;
b) képviseli a Döntőbizottságot;
c) elkészíti és a  Hatóság elnökéhez jóváhagyásra előterjeszti a  Döntőbizottság szervezeti és működési
szabályzatát;
d) ellenőrzi az eljárási határidők megtartását;
e) a  Döntőbizottság eljárását kezdeményező kérelem benyújtását követően haladéktalanul gondoskodik
a  kérelemmel érintett eljárás megnevezésének, tárgyának, az  ügyfelek megnevezésének és a  kérelem
megérkezése időpontjának, továbbá a Döntőbizottság érdemi, a közbeszerzési ügy befejezését eredményező
határozatának, és a  szerződés megkötését engedélyező végzésének, valamint a  határozat bírósági
felülvizsgálata esetén a bíróság határozatának közzétételéről;
f ) gondoskodik a  kollégium 168.  § (2)  bekezdése szerinti véleményének a  közbeszerzési biztosok általi
megismeréséről.
(2) A Döntőbizottság elnökét távolléte esetén az elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti.
 (3) A közbeszerzési biztosok közszolgálati jogviszonyára a Kttv.-t az e törvény szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
 (4) Közbeszerzési biztos az  lehet, aki felsőfokú végzettséggel és legalább hároméves szakmai gyakorlattal, valamint
közigazgatási, illetve jogi szakvizsgával rendelkezik.
 (5) A  (4)  bekezdésben meghatározott szakvizsga előírásra a  Kttv.-ben meghatározott határidőket megfelelően
alkalmazni kell.
 (6) A  közbeszerzési biztos – a  tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, jogi oltalom alá eső szellemi
tevékenység és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kivételével – más megbízást nem fogadhat el, más kereső
foglalkozást nem folytathat, nem lehet gazdasági társaságban személyes közreműködésre kötelezett tag, vezető
tisztségviselő, felügyelőbizottsági tag.
(7) Nem lehet közbeszerzési biztos, aki
a) országgyűlési, helyi önkormányzati képviselő, nemzetiségi szószóló, polgármester, illetve kamarai
tisztségviselő;
b) gazdasági társaságban 25%-nál, illetve huszonötmillió forintnál nagyobb tulajdoni részesedéssel rendelkezik.
(8) A  közbeszerzési biztost a  Kttv. előmeneteli szabályainak megfelelően kell besorolni azzal az  eltéréssel, hogy
a besorolási fokozatánál kettővel magasabb besorolási fokozathoz tartozó illetményre jogosult.
(9) A  főtanácsosi besorolású közbeszerzési biztos osztályvezetői illetményre, a  vezető-főtanácsosi besorolású
közbeszerzési biztos pedig főosztályvezető-helyettesi illetményre jogosult.
(10) A közbeszerzési biztos közszolgálati jogviszonya felmentéssel szűnhet meg a Kttv.-ben szabályozottakon túlmenően
akkor is, ha a Tanács a Döntőbizottság létszámát csökkentette.
(11) Ha a közbeszerzési biztos megbízatása megszűnik, őt a Kttv. szabályai szerint újra be kell sorolni.
 (12) A  közbeszerzési biztosok döntéshozataluk során függetlenek, a  jogszabályok alapján meggyőződésüknek
megfelelően döntenek, döntéseik meghozatalával kapcsolatban nem befolyásolhatók és nem utasíthatók.
NYOLCADIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Európai uniós kötelezettségek 194. § (1) A  közbeszerzésekért felelős miniszter gondoskodik a  közbeszerzési szabályok alkalmazása monitoringjának
összehangolásáról. Ennek érdekében a  közbeszerzésekért felelős miniszter, a  Közbeszerzési Hatóság, az  Állami
Számvevőszék, a  kormányzati ellenőrzési szerv, a  Gazdasági Versenyhivatal és az  európai támogatásokat auditáló
szerv egymással együttműködik, aminek során az  említett szervezetek, ha – saját kezdeményezésükre vagy
információk kézhezvételét követően – konkrét jogsértést vagy rendszerszintű problémát tárnak fel, azokat
egymásnak is jelzik az adott esetben megtett egyéb intézkedések (ideértve a jogorvoslati eljárás kezdeményezését,
jogszabály-módosítás kezdeményezését is) mellett.
(2) A  közbeszerzésekért felelős miniszter gondoskodik első ízben 2017. április 18-ig, majd azt követően
háromévente az  Európai Bizottság részére monitoringjelentést megküldéséről, amely tájékoztatást ad adott
esetben a  helytelen közbeszerzési jogalkalmazás vagy a  jogbizonytalanság leggyakoribb okairól – ideértve
a  szabályok alkalmazásában tapasztalható esetleges strukturális vagy visszatérő problémákat is –, a  mikro-, kisés középvállalkozások közbeszerzésben való részvételének mértékéről, valamint a  közbeszerzéssel kapcsolatos
bűncselekmények [különösen a  62.  § (1)  bekezdés a)  pont ab) és ac)  alpontjában említett bűncselekmények],
az összeférhetetlenséggel kapcsolatos és más súlyos szabálytalanságok megelőzéséről, felderítéséről és megfelelő
jelentéséről. Az  Európai Bizottság felkérése esetén a  közbeszerzésekért felelős miniszter gondoskodik továbbá
a  hazai stratégiai közbeszerzési politikák gyakorlati végrehajtásáról szóló tájékoztatás megadásáról. A  monitoring
jelentéshez és az  említett tájékoztatáshoz szükséges adatokat az  (1)  bekezdésben említett szervezetek megfelelő
időben a  közbeszerzésekért felelős miniszter rendelkezésére bocsátják, aki ennek érdekében az  (1)  bekezdésben
említett szervezetek részvételével bizottságot állíthat fel.
(3) A  monitoring eredményeinek nyilvánosságra hozataláról a  közbeszerzésekért felelős miniszter gondoskodik.
A  nyilvánosságra hozatal történhet esetileg, vagy a  (2)  bekezdés szerinti monitoringjelentés közzétételével is. Ha
a  monitoring eredményeit a  Közbeszerzési Hatóságnak a  187.  § (4)  bekezdése szerinti beszámolója tartalmazza,
a  monitoring eredményeinek ezen felüli nyilvánosságra hozatala nem szükséges. A  közbeszerzésekért felelős
miniszter a  közbeszerzési jogszabályok alkalmazását elősegítendő útmutatót vagy közleményt készíthet
a  jogorvoslati döntésekből, valamint a  közbeszerzések ellenőrzésének gyakorlatából levonható tapasztalatok
alapján, valamint a közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlati tudnivalókról.
(4) A közbeszerzésekért felelős miniszter gondoskodik olyan kapcsolattartó kijelöléséről, amelynek feladata az Európai
Bizottsággal való együttműködés a közbeszerzési jogszabályok alkalmazása tekintetében.
(5) A közbeszerzésekért felelős miniszter gondoskodik első ízben 2017. április 18-ig, majd azt követően háromévente
az  Európai Bizottság részére – a  Közbeszerzési Hatóság által rendelkezésre bocsátott – statisztikai jelentés
megküldéséről az  uniós értékhatárt el nem érő értékű közbeszerzésekről. A  közbeszerzésekért felelős
miniszter gondoskodik az  Európai Bizottság szükség szerinti tájékoztatásáról a  hazai intézményi szervezetnek
a  2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása, monitoringja és betartatása szempontjából
releváns vonásairól, valamint az  uniós közbeszerzési szabályok végrehajtásával kapcsolatos iránymutatás,
segítségnyújtás vagy a  szabályok végrehajtásának kihívásaira való reagálás érdekében tett nemzeti
kezdeményezésekről. Az  e  bekezdésben szereplő statisztikai jelentés és a  tájékoztatás a  (2)  bekezdés szerinti
monitoringjelentésbe belefoglalható.
(6) A  részben vagy egészben nem hazai költségvetési forrásból megvalósuló, uniós értékhatárokat elérő vagy
meghaladó értékű árubeszerzés, szolgáltatás és szolgáltatási koncesszió, továbbá a  háromszázmillió forintot
elérő vagy meghaladó értékű építési beruházás és építési koncesszió esetén a  lefolytatott közbeszerzési eljárás
ellenőrzése, valamint az  e  közbeszerzési eljárások eredményeképpen létrejött szerződések módosításainak
engedélyezése a  közbeszerzésekért felelős miniszter feladata. Az  e  bekezdésben foglalt ellenőrzéssel és
engedélyezéssel kapcsolatos részletes szabályokat külön jogszabály tartalmazza.
A közbeszerzésekért felelős miniszter egyéb feladatai 195. § (1) A Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek és intézményeik, a Kormány közalapítványai,
valamint azon többségi állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek közbeszerzései megindításának
engedélyezése és lefolytatásának központi ellenőrzése, amelyekben az  állam nevében a  tulajdonosi (részvényesi,
tagsági stb.) jogokat miniszteri rendelet vagy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel kötött megbízási szerződés
alapján központi költségvetési szerv vagy intézménye gyakorolja, valamint e szervezetek közbeszerzési szerződései,
építési vagy szolgáltatási koncessziói módosításának engedélyezése, valamint e  szervezetek és a  kezelésükben
lévő vagy általuk alapított alapítványok nem közbeszerzés útján megkötött, beszerzést megvalósító szerződései
megkötésének és módosításának engedélyezése a közbeszerzésekért felelős miniszter feladata.
(2) A  közbeszerzésekért felelős miniszter hagyja jóvá a  közbeszerzési eljárásban részt vevők oktatására vonatkozó
feltételrendszer kialakítását, valamint irányítja, felügyeli és ellenőrzi a közbeszerzési tárgyú képzéseket.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt feladatokkal kapcsolatos részletes szabályokat külön jogszabály tartalmazza.
Hatálybalépés 196. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2015. november 1-jén lép hatályba.
 (2) A 31. § (5) bekezdése és a 32. § (3) bekezdése 2016. november 1-jén lép hatályba.
 (3) A 40. § 2017. február 1-jén lép hatályba.
Átmeneti rendelkezések 197. § (1) E  törvény rendelkezéseit a  hatálybalépése után megkezdett beszerzésekre, közbeszerzési eljárások alapján
megkötött szerződésekre, tervpályázati eljárásokra és az  azokkal kapcsolatban kérelmezett, kezdeményezett vagy
hivatalból indított jogorvoslati eljárásokra és előzetes vitarendezési eljárásokra kell alkalmazni. A  139.  §, a  142.  §
(1)–(2) és (4)–(5)  bekezdése, a  153.  § (1)  bekezdés c)  pontja és a  175.  § rendelkezéseit alkalmazni kell e  törvény
hatálybalépését megelőzően megkezdett beszerzések vagy közbeszerzési eljárások eredményeként kötött
szerződések új közbeszerzési eljárás lefolytatása nélkül történő módosításának lehetőségére, valamint a módosítás
és teljesítés ellenőrzésére.
(2) A  közbeszerzésekről szóló 2011.  évi CVIII.  törvény rendelkezéseit a  2015. november 1. napját megelőzően
megkezdett beszerzésekre, – az  (1)  bekezdés második mondatában foglalt kivétellel – közbeszerzési eljárások
alapján megkötött szerződésekre, tervpályázati eljárásokra és az azokkal kapcsolatban kérelmezett, kezdeményezett
vagy hivatalból indított jogorvoslati eljárásokra és előzetes vitarendezési eljárásokra alkalmazni kell.
Felhatalmazás 198. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
 1. a közbeszerzési eljárásban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának módját, az ennek körében kérhető
dokumentumok körét, az  alkalmassági követelmények tartalmának előírására, valamint az  alkalmassági
követelmények és a  kizáró okok ajánlatkérő általi ellenőrzésére, a  közbeszerzési műszaki leírások
meghatározására és tartalmára vonatkozó részletes szabályokat;
2. a  minősített ajánlattevőkre vonatkozó rendelkezéseket, a  minősített ajánlattevők jegyzékbe vételének
feltételeit és igazolási módjait, a minősített ajánlattevői jegyzékek vezetésének szabályait, a  jegyzék szerinti
igazolás által tanúsított, kizáró okokra és alkalmasságra vonatkozó követelményeket, valamint az  Európai
Unió egy másik tagállamának szervezete által kiadott ilyen igazolás által tanúsított követelményeket;
3. a tervpályázati eljárásra vonatkozó szabályokat;
 4. a közszolgáltatói szerződés megkötésére irányadó eljárások sajátos közbeszerzési szabályait, valamint a 13. §
szerinti eljárással összefüggő szabályokat;
 5. az  általa irányított vagy felügyelt költségvetési szervek, alapított közalapítványok, valamint az  állami
tulajdonú gazdálkodó szervezetek vonatkozásában a  központosított közbeszerzési eljárások részletes
szabályait, a  központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezet részére fizetendő,
kizárólag a végrehajtással felmerülő költségeket fedező díj mértékét;
6. az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott szervezeteknél az egészségügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó
központosított eljárások részletes szabályait, a központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított
szervezet részére fizetendő, kizárólag a végrehajtással felmerülő költségeket fedező díj mértékét;
7. a kormányzati kommunikációs feladatok ellátásához kapcsolódó központosított eljárások részletes szabályait,
a  központosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított szervezet részére fizetendő, kizárólag
a végrehajtással felmerülő költségeket fedező díj mértékét, valamint a kormányzati kommunikációs feladatok
ellátását biztosító kommunikációs szolgáltatások és az  azokhoz kapcsolódó termékek közbeszerzésének
– e törvénytől az ilyen eljárások sajátosságai miatt eltérő – szabályait;
8. az  elektronikusan gyakorolható eljárási cselekmények, az  elektronikus árlejtés, az  elektronikus katalógus,
valamint az elektronikus úton történő beszerzés részletes, az elektronikus út által szükségessé tett mértékben
e törvénytől eltérő szabályait;
9. az építési beruházások, valamint az azokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzéseire
vonatkozó részletes – szükség esetén e törvénytől az ilyen tárgyú közbeszerzések sajátosságai miatt eltérő –
szabályokat, valamint az  ilyen tárgyú szerződések teljesítésére vonatkozó részletes szabályokat, továbbá
az  építési beruházások megvalósítására irányuló közbeszerzési szerződések esetén a  szerződésben foglalt
ellenérték kifizetésének – e törvénytől és a Ptk.-tól eltérő – szabályait;
10. egyes beszerzési tárgyak tekintetében az  alkalmazandó értékelési szempontrendszerre és módszerre
vonatkozó részletes szabályokat, a szociális, különösen foglalkoztatási és környezetvédelmi, fenntarthatósági,
energiahatékonysági szempontoknak a  közbeszerzésben történő érvényesítése kötelező eseteit és módját,
ideértve a fenntartott közbeszerzés kötelező alkalmazása előírását is;
11. a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök közbeszerzésének – e törvénytől az ilyen eljárások sajátosságai
miatt szükséges eltérő – sajátos szabályait;
12. a  minősített adatot, illetve alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges
biztonsági intézkedést igénylő beszerzések, valamint azon beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének
kezdeményezésére vonatkozó feltételeket és eljárást, amelyek esetében a  közbeszerzési szabályok
alkalmazása olyan információk átadására kötelezné Magyarországot, amelyek felfedése ellentétes az  állam
biztonságához fűződő alapvető érdekeivel, valamint az  ilyen beszerzések megvalósításakor az  ajánlatkérő
által érvényesítendő követelményeket;
13. a közúti járművek üzemeltetésével járó, a jármű teljes élettartamára vetített energetikai és környezeti hatások
megállapítására és figyelembevételére vonatkozó sajátos közbeszerzési szabályokat, valamint a kapcsolódó
jelentési kötelezettségre vonatkozó részletes szabályokat;
14. az irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek és intézményeik, a Kormány közalapítványai,
valamint azon többségi állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek közbeszerzései megindításának
engedélyezésére és lefolytatásának központi ellenőrzésére vonatkozó sajátos szabályokat, amelyekben
az állam nevében a tulajdonosi (részvényesi, tagsági stb.) jogokat miniszteri rendelet vagy a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt.-vel kötött megbízási szerződés alapján központi költségvetési szerv vagy intézménye
gyakorolja, valamint e  szervezetek közbeszerzési szerződései, építési vagy szolgáltatási koncessziói
módosításának engedélyezésére vonatkozó sajátos szabályokat, valamint e  szervezetek és a  kezelésükben
lévő vagy általuk alapított alapítványok nem közbeszerzés útján megkötött, beszerzést megvalósító
szerződései megkötésének és módosításának engedélyezését, a  közbeszerzések központi ellenőrzésével és
engedélyezésével összefüggésben megküldendő adatok körét. Az engedélyezési és ellenőrzési tevékenység
keretében a  Kormány jogpolitikai céljainak érvényesítése érdekében a  közbeszerzésre, illetve annak
feltételeire vonatkozó tartalmi követelmények is előírhatóak;
15. a  részben vagy egészben nem hazai költségvetési forrásból megvalósuló, uniós értékhatárokat elérő vagy
meghaladó értékű árubeszerzés, szolgáltatás és szolgáltatási koncesszió, továbbá a háromszázmillió forintot
elérő vagy meghaladó értékű építési beruházás és építési koncesszió esetén a  lefolytatott közbeszerzési
eljárás ellenőrzésére, valamint az  e  közbeszerzési eljárások eredményeképpen létrejött szerződés
módosításának engedélyezésére vonatkozó részletes szabályokat;
16. a  Közbeszerzési Hatóság által a  szerződések teljesítése és módosítása ellenőrzésére lefolytatható
hatósági ellenőrzés részletes szabályait, az  ajánlatkérők és gazdasági szereplők ellenőrzéshez kapcsolódó
kötelezettségeit, amelynek keretében a  Közbeszerzési Hatóság az  eljárás és a  szerződés teljesítéséhez,
módosításához kapcsolódó adatok teljes körű megismerésére jogosult és azok átadását kérheti;
17. a  védett munkahelyek, továbbá a  szociális foglalkoztatási engedéllyel rendelkező vagy hátrányos helyzetű
munkavállalókat foglalkoztató szervezetek részére fenntartott közbeszerzések kötelező eseteit;
18. a  NATO Biztonsági Beruházási Programja, valamint az  egyéb közös finanszírozású NATO támogatott
programok keretében megvalósuló beszerzésre vonatkozó részletes szabályokat;
19. a  közbeszerzési eljárásban részt vevők oktatására vonatkozó feltételrendszer kialakítására, valamint
a közbeszerzési tárgyú képzések irányítására, felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.
(2) Felhatalmazást kap a közbeszerzésekért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a) a  hirdetmények és a  közbeszerzési terv megküldésének, feladásának és közzétételének szabályait,
a  hirdetmények ellenőrzésének rendjét és – az  adópolitikáért felelős miniszter egyetértésével – díjának
mértékét, befizetését, a  közbeszerzések éves statisztikai összegezésére vonatkozó szabályokat, továbbá
a Közbeszerzési Értesítőben, illetve a Közbeszerzési Hatóság honlapján történő közzététel rendjét;
b) a  hirdetmények, bírálati összegezések és az  éves statisztikai összegezés mintáját, a  hirdetmények egyes
tartalmi elemeit;
c) a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók tevékenységére, a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadói tevékenység feltételét képező közbeszerzési gyakorlatra és annak igazolására, a  felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók névjegyzékére, annak vezetésére, a névjegyzékbe vétel feltételeire,
a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók szakmai testületére valamint – az  adópolitikáért
felelős miniszter egyetértésével – a  névjegyzékbe történő felvételért, a  bejegyzés megújításáért, illetve
a névjegyzékbe bejelentett adatok kiegészítéséért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékére vonatkozó
szabályokat, valamint a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység feltételét képező
felelősségbiztosításra vonatkozó szabályokat;
d) az elektronikus közbeszerzési rendszer fenntartásával és működtetésével kapcsolatos sajátos szabályokat;
e) a  Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj – az  adópolitikáért felelős
miniszter egyetértésével megállapított – mértékét, megfizetésének módját, továbbá megfizetésének,
valamint viselésének szabályait;
f ) a  Közbeszerzési Hatóság által kiadandó árstatisztika elkészítésével kapcsolatos részletes szabályokat,
valamint a Közbeszerzési Hatóság részére nyújtandó statisztikai adatszolgáltatás feltételeit és módját.
Módosuló rendelkezések 199. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 326. § (7) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(7) Ha az  első fokon eljárt közigazgatási szerv illetékessége az  egész országra kiterjed – a  (12)–(14)  bekezdésben
foglalt kivétellel – a perre a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagosan illetékes.”
(2) A Pp. 326. §-a a következő (14) bekezdéssel egészül ki:
„(14) A közbeszerzésekről szóló törvény alapján indult közigazgatási perekben kizárólagosan illetékes
a) a Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, ha az ajánlatkérő székhelye Bács-Kiskun megye, Békés megye,
Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Heves megye, Jász-Nagykun-Szolnok megye,
Nógrád megye vagy Szabolcs-Szatmár-Bereg megye területén; illetve
b) a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, ha az ajánlatkérő székhelye Budapesten, valamint Baranya
megye, Fejér megye, Győr-Moson-Sopron megye, Komárom-Esztergom megye, Pest megye, Somogy megye, Tolna
megye, Vas megye, Veszprém megye vagy Zala megye területén
található.”
(3) A Pp. 327. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A keresetet az ellen a közigazgatási szerv ellen kell indítani, amelyik a felülvizsgálni kért határozatot hozta.”
(4) A Pp. 332. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Ha a közigazgatási eljárásban ellenérdekű ügyfél szerepelt, a bíróság értesíti őt a beavatkozás lehetőségéről.”
(5) A Pp. a következő 397/G. §-sal egészül ki:
„397/G. § E  törvénynek a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII.  törvénnyel megállapított 326. § (7) bekezdését,
326. § (14) bekezdését a hatálybalépését követően, a közbeszerzésekről szóló törvény alapján indult közigazgatási
perekre kell alkalmazni. E törvénynek a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvénnyel hatályon kívül helyezett
326. § (12) bekezdés r) pontját a hatályon kívül helyezését megelőzően, a közbeszerzésekről szóló törvény alapján
indult közigazgatási perekre alkalmazni kell.”
(6) A koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény 3/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3/A.  § Ha a  koncessziós szerződés egyúttal a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény (a  továbbiakban:
Kbt.) hatálya alá is tartozik, e  törvényt a  Kbt.-ben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. Koncessziós pályázat kiírása
helyett – a  Kbt.-ben meghatározottak szerint – közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárást kell lefolytatni.
Ebben az  esetben a  koncessziós szerződés megkötésére nem alkalmazandó a  4.  §, a  8.  § (1)  bekezdése, és a  9.  §.
A  koncessziós pályázatra e  törvényben előírt további rendelkezések a  közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési
eljárásban megfelelően alkalmazandóak azzal, hogy az 5. § (1) bekezdésében és a 6. §-ban a pályázatok elbírálása
alatt az  eljárás eredményéről szóló döntés meghozatalát kell érteni. A  9/A.  §-ban foglaltakat a  Kbt. szerint
az  ajánlatokról készített összegezésnek kell tartalmaznia, amelyhez az  ajánlatkérő utólag csatolja a  nyertes
ajánlattevő részéről a 9/A. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti nyilatkozatot.”
Hatályukat vesztő rendelkezések 200. § (1) Hatályát veszti a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
a) 326. § (12) bekezdés r) pontja,
b) 335/B. § (2) bekezdése.
(2) Hatályát veszti a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 201. § Ez a törvény
a) az  árubeszerzésre és az  építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos
jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelvnek,
b) a  vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól
szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelvnek,
c) a  közös közbeszerzési szószedetről (CPV) szóló 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
módosításáról és a közbeszerzési eljárásokról szóló 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek a CPV felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról szóló 2007. november 28-i 213/2008/EK
bizottsági rendeletnek,
d) a  89/665/EGK és a  92/13/EGK tanácsi irányelveknek a  közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó
jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló 2007. december
11-i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
e) – a  törvény végrehajtására a  198.  § (1)  bekezdés 13.  pontjában adott felhatalmazás alapján megalkotott
kormányrendelettel, valamint az  autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004.  évi
XXXIII. törvénnyel együtt – a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló
2009. április 23-i 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
f ) az  illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni
szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikk (1) bekezdés b) pontjának,
g) – a  törvény végrehajtására a  198.  § (1)  bekezdés 12.  pontjában adott felhatalmazás alapján megalkotott
kormányrendelettel együtt – a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre
és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési
eljárásainak összehangolásáról, valamint a  2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló
2009. július 13-i 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
h) a  kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló 2011. február 16-i
2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
i) a koncessziós szerződésekről szóló 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
j) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/24/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
k) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és
a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke