text:
1418/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a vajdasági gazdaságfejlesztési program 2018. megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. kiemelt célként kezeli a  vajdasági magyarság gazdasági támogatásának fenntartását és kiterjesztését
a nagyberuházások beszállítói hálózatának támogatásával;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél maradéktalan megvalósítása
érdekében, a  pénzügyminiszter közreműködésével gondoskodjon a  vajdasági magyar közösségek területés gazdasági fejlesztési stratégiája végrehajtásához szükséges intézkedésekről szóló 1109/2016. (III. 3.)
Korm.  határozatban kijelölt Prosperitati Alapítvány által 2018 februárjában meghirdetett nyolc pályázati felhívás
megvalósulásának elősegítéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: a 2018. évben, a támogatási igény felmerülésének ütemében
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  2.  pontban foglalt feladat végrehajtása érdekében gondoskodjon további
3 000 000 000 forint forrás biztosításáról a  Prosperitati Alapítvány által 2018 februárjában meghirdetett pályázati
felhívások, vissza nem térítendő költségvetési támogatás formájában történő támogatására a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Államháztartáson kívüli szervezetek támogatása alcím,
13. Határmenti gazdaságfejlesztési vajdasági programok támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2014. XLIX. törvény a Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormány között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Manamában, 2014. február 24. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormány között
a  jövedelemadók területén a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
szóló, Manamában, 2014. február 24. napján aláírt Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A BAHREINI KIRÁLYSÁG KORMÁNYA KÖZÖTT A JÖVEDELEMADÓK
TERÜLETÉN A KETTŐS ADÓZTATÁS ELKERÜLÉSÉRŐL ÉS AZ ADÓZTATÁS KIJÁTSZÁSÁNAK
MEGAKADÁLYOZÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya,
attól az óhajtól vezérelve, hogy Egyezményt kössenek a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a jövedelemadók területén, és hogy kapcsolatukat továbbfejlesszék és előmozdítsák,
az alábbiak szerint állapodtak meg: A törvényt az Országgyűlés a 2014. október 20-i ülésnapján fogadta el.
1. Cikk
SZEMÉLYI HATÁLY
Ez az  Egyezmény azokra a  személyekre terjed ki, akik az  egyik vagy mindkét Szerződő Államban belföldi
illetőségűek.
2. Cikk
AZ EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ ADÓK
1. Ez az Egyezmény azokra a jövedelemadókra terjed ki, amelyeket az egyik Szerződő Állam vagy annak helyi hatóságai
vetnek ki, a beszedés módjára való tekintet nélkül.
2. Jövedelemadóknak tekintendők mindazok az  adók, amelyeket a  teljes jövedelem, illetve a  jövedelem részei után
vetnek ki, beleértve az ingó vagy ingatlan vagyon elidegenítéséből származó nyereség utáni adókat, a vállalkozások
által fizetett bérek és fizetések teljes összege utáni adókat, valamint a tőke értéknövekedésének adóját.
3. Azok a jelenleg létező adók, amelyekre az Egyezmény különösen kiterjed:
(a) Bahrein esetében a 22/1979 számú Amiri rendelet alapján fizetendő jövedelemadó (a továbbiakban: „bahreini
adó”); és
(b) Magyarország esetében: (i) a személyi jövedelemadó;
(ii) a társasági adó
(a továbbiakban: „magyar adó”).
 4. Az  Egyezmény kiterjed minden olyan azonos vagy lényegét tekintve hasonló adóra is, amelyet az  Egyezmény
aláírása után a jelenleg létező adók mellett vagy azok helyett vezetnek be. A Szerződő Államok illetékes hatóságai
értesíteni fogják egymást a vonatkozó adójogszabályaikban végrehajtott bármely lényeges változásról.
3. Cikk
ÁLTALÁNOS MEGHATÁROZÁSOK 1. Az Egyezmény alkalmazásában, ha a szövegösszefüggés mást nem kíván:
(a) a „Bahrein” kifejezés a Bahreini Királyság területét jelenti, valamint a tengerparti területeket, a tengerfeneket
és az  altalajt, amelyek felett Bahrein a  nemzetközi joggal összhangban szuverén jogait és fennhatóságát
gyakorolja;
(b) a „Magyarország” kifejezés a nemzetközi joggal összhangban lévő magyar jogszabályok által meghatározott
földrajzi területet jelenti;
(c) az „egyik Szerződő Állam” és a  „másik Szerződő Állam” kifejezés Magyarországot vagy Bahreint jelenti
a szövegösszefüggésnek megfelelően;
(d) a „személy” kifejezés magában foglalja a  természetes személyt, a  társaságot és bármely más személyi
egyesülést;
(e) a „társaság” kifejezés bármely jogi személyt vagy egyéb olyan jogalanyt jelent, amely az  adóztatás
szempontjából a  jogi személyekkel azonos módon kezelendő, vagy egyéb jogalanyt, amely az  egyik vagy
a másik Szerződő Állam joga alapján jogi személyként létrehozott, vagy annak elismert;
(f ) a „vállalkozás” kifejezés bármely üzleti tevékenység végzésére vonatkozik;
(g) az „egyik Szerződő Állam vállalkozása” és „a másik Szerződő Állam vállalkozása” kifejezések az egyik Szerződő
Államban belföldi illetőségű személy, illetve a  másik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy által
folytatott vállalkozást jelentik;
(h) a „nemzetközi forgalom” kifejezés az egyik Szerződő Állam vállalkozása által üzemeltetett hajó vagy légi jármű
igénybevételével végzett bármilyen szállítást jelent, kivéve, ha a hajót vagy a légi járművet kizárólag a másik
Szerződő Államban lévő helyek között üzemeltetik;
(i) az „illetékes hatóság” kifejezés a következőt jelenti:
(i) Bahrein esetében a pénzügyminisztert vagy meghatalmazott képviselőjét; és
(ii) Magyarország esetében az adópolitikáért felelős minisztert vagy meghatalmazott képviselőjét;
(j) az „állampolgár” kifejezés a következőt jelenti:
(i) bármely természetes személyt, aki az egyik Szerződő Állam állampolgárságával rendelkezik;
(ii) bármely jogi személyt, személyegyesítő társaságot, egyesülést vagy egyéb olyan jogalanyt, amely
ezt a jogállását az egyik Szerződő Államban hatályos jogszabályokból nyeri;
(k) az „üzleti tevékenység” kifejezés magában foglalja a szabad foglalkozás vagy más önálló jellegű tevékenység
végzését. 2. Az  Egyezménynek az  egyik Szerződő Állam által bármely időpontban történő alkalmazásánál az  Egyezményben
meghatározás nélkül szereplő kifejezéseknek – ha a  szövegösszefüggés mást nem kíván – olyan jelentésük van,
mint amit ennek az  államnak a  jogszabályaiban abban az  időpontban jelentenek azokra az  adókra vonatkozóan,
amelyekre az  Egyezmény alkalmazást nyer; ennek az  államnak az  adójogszabályaiban foglalt meghatározások
az irányadók ennek az államnak az egyéb jogszabályaiban foglalt meghatározásokkal szemben.
4. Cikk
BELFÖLDI ILLETŐSÉGŰ SZEMÉLY 1. Az Egyezmény alkalmazásában az „egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy” kifejezés jelenti:
(a) Bahrein esetében,
(i) a természetes személyt, aki bahreini állampolgár és aki Bahreinben egyfolytában vagy
megszakításokkal összesen legkevesebb 183 napot jelen van az adott pénzügyi évben, és
(ii) bármely más személyt, aki Bahrein jogszabályai szerint lakóhelye, székhelye, bejegyzési helye,
üzletvezetési helye vagy bármely más hasonló ismérv alapján ott adóköteles;
(b) Magyarország esetében olyan személyt jelent, aki Magyarország jogszabályai szerint lakóhelye, székhelye,
üzletvezetési helye, bejegyzési helye vagy bármely más hasonló ismérv alapján ott adóköteles.
Az „egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy” kifejezés magában foglalja ezt az  államot vagy bármely
helyi hatóságot és az  olyan nyugdíjalapot, amelyet az  egyik Szerződő Állam alkotmányos rendelkezéseinek
megfelelően elismernek és ellenőriznek, és amely jövedelme általában mentes az  adó alól ebben az  államban.
Ez  a  kifejezés azonban nem foglalja magában azokat a  személyeket, akik ebben az  államban kizárólag az  ebben
az államban lévő forrásokból származó jövedelem vagy az ott lévő vagyon alapján adókötelesek.
2. Amennyiben egy természetes személy az  1. bekezdés rendelkezései értelmében mindkét Szerződő Államban
belföldi illetőségű, helyzetét az alábbiak szerint kell meghatározni:
(a) csak abban az  államban tekintendő belföldi illetőségűnek, amelyben állandó lakóhellyel rendelkezik;
amennyiben mindkét államban rendelkezik állandó lakóhellyel, csak abban az államban tekintendő belföldi
illetőségűnek, amellyel személyi és gazdasági kapcsolatai szorosabbak (a létérdekek központja);
(b) amennyiben nem határozható meg, hogy melyik államban van létérdekeinek a  központja, vagy ha egyik
államban sem rendelkezik állandó lakóhellyel, csak abban az  államban tekintendő belföldi illetőségűnek,
amelyben szokásos tartózkodási helye van;
(c) amennyiben mindkét államban van szokásos tartózkodási helye, vagy egyikben sincs, csak abban
az államban tekintendő belföldi illetőségűnek, amelynek állampolgára;
(d) amennyiben mindkét Szerződő Állam állampolgára, vagy egyiké sem, a Szerződő Államok illetékes hatóságai
kölcsönös egyetértéssel rendezik a kérdést.
3. Amennyiben az  1. bekezdés rendelkezései értelmében valamely nem természetes személy mindkét Szerződő
Államban belföldi illetőségű, csak abban az  államban tekintendő belföldi illetőségűnek, amelyben bejegyzésre
került. Ha mindkét államban bejegyzésre került, vagy egyikben sem, a  Szerződő Államok illetékes hatóságai
kölcsönös egyetértéssel rendezik a kérdést.
5. Cikk
TELEPHELY 1. Az  Egyezmény alkalmazásában a  „telephely” kifejezés olyan állandó üzleti helyet jelent, amelyen keresztül
a vállalkozás üzleti tevékenységét egészben vagy részben kifejti.
2. A „telephely” kifejezés magában foglalja különösen:
(a) az üzletvezetés helyét;
(b) a fióktelepet;
(c) az irodát;
(d) a gyártelepet;
(e) a műhelyt;
(f ) a bányát, az  olaj- és a  földgázkutat, a  kőfejtőt és a  természeti kincsek kiaknázására szolgáló bármely más
telepet;
(g) a finomítót;
(h) a kiskereskedelmi árusító helyet; és
(i) a raktárépületet olyan személy vonatkozásában, aki másoknak raktározási lehetőséget biztosít.
3. Az  építési terület, az  építkezési, szerelési vagy beszerelési munkálatok telephelyet keletkeztetnek, de csak ha
12 hónapnál tovább tartanak.
4. E cikk előző rendelkezéseire tekintet nélkül nem minősül „telephelynek”:
(a) létesítmények használata kizárólag a  vállalkozás javainak vagy áruinak raktározása, kiállítása vagy
kiszolgáltatása céljára;
(b) készletek tartása a vállalkozás javaiból vagy áruiból kizárólag raktározás, kiállítás vagy kiszolgáltatás céljára;
(c) készletek tartása a  vállalkozás javaiból vagy áruiból kizárólag abból a  célból, hogy azokat egy másik
vállalkozás feldolgozza;
(d) állandó üzleti hely fenntartása kizárólag arra a  célra, hogy a  vállalkozás részére javakat vagy árukat
vásároljanak vagy információkat szerezzenek;
(e) állandó üzleti hely fenntartása kizárólag arra a célra, hogy a vállalkozás részére bármilyen más előkészítő vagy
kisegítő jellegű tevékenységet folytassanak;
(f ) állandó üzleti hely fenntartása kizárólag arra a  célra, hogy az  (a)–(e)  pontokban említett tevékenységek
bármely kombinációját végezze, feltéve, hogy az  állandó üzleti helynek az  ilyen kombinációból származó
teljes tevékenysége előkészítő vagy kisegítő jellegű.
5. Tekintet nélkül az  1. és 2. bekezdések rendelkezéseire, ha egy személy – kivéve a  független képviselőt, akire
a 6. bekezdés rendelkezése alkalmazandó – egy vállalkozás számára tevékenykedik és az egyik Szerződő Államban
meghatalmazása van arra, amellyel ott rendszeresen él, hogy a  vállalkozás nevében szerződéseket kössön, úgy
ez  a  vállalkozás telephellyel bírónak tekintendő ebben az  államban minden olyan tevékenység tekintetében,
amelyet ez a személy a vállalkozás részére kifejt, kivéve, ha az ilyen személy tevékenysége a 4. bekezdésben említett
tevékenységekre korlátozódik, amelyek, ha azokat egy állandó üzleti helyen keresztül fejtenék ki, az  említett
bekezdés rendelkezései értelmében nem tennék ezt az állandó üzleti helyet telephellyé.
6. Egy vállalkozást nem lehet úgy tekinteni, mintha annak az egyik Szerződő Államban telephelye lenne csupán azért,
mert tevékenységét ebben az államban alkusz, bizományos vagy más független képviselő útján fejti ki, feltéve, hogy
ezek a személyek rendes üzleti tevékenységük keretében járnak el.
7. Az  a  tény, hogy az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság olyan társaságot ellenőriz, vagy olyan
társaság ellenőrzése alatt áll, amely a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű, vagy üzleti tevékenységet fejt ki
ebben a másik államban (akár telephely útján, akár más módon), önmagában még nem teszi egyik társaságot sem
a másik telephelyévé.
6. Cikk
INGATLAN VAGYONBÓL SZÁRMAZÓ JÖVEDELEM 1. Az  a  jövedelem, amelyet az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy a  másik Szerződő Államban
fekvő ingatlan vagyonból szerez (beleértve a  mezőgazdaságból és az  erdőgazdálkodásból származó jövedelmet),
megadóztatható ebben a másik államban.
2. Az „ingatlan vagyon” kifejezésnek olyan jelentése van, amit annak a Szerződő Államnak jogszabályai szerint jelent,
amelyikben a  szóban forgó vagyon fekszik. Ez  a  kifejezés minden esetben magában foglalja az  ingatlan vagyon
tartozékának minősülő vagyont, az  állatállományt és a  mezőgazdaságban és az  erdőgazdálkodásban használatos
berendezéseket, azokat a  jogokat, amelyekre a  földtulajdonra vonatkozó magánjogi rendelkezések nyernek
alkalmazást, az  ingatlan vagyon haszonélvezeti jogát, valamint az  ásványlelőhelyek, források és más természeti
erőforrások kitermelésének vagy kitermelési jogának ellenértékeként járó változó vagy állandó kifizetésekhez való
jogot; hajók, belvízi hajók és légi járművek nem tekintendők ingatlan vagyonnak.
3. Az  1. bekezdés rendelkezései ingatlan vagyon közvetlen használatából, bérbeadásából vagy hasznosításának
bármely más formájából származó jövedelemre is alkalmazandók.
4. Az 1. és 3. bekezdés rendelkezései a vállalkozás ingatlan vagyonából származó jövedelemre is alkalmazandók.
7. Cikk
VÁLLALKOZÁSI NYERESÉG 1. Az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának nyeresége csak ebben az  államban adóztatható, kivéve, ha a  vállalkozás
a másik Szerződő Államban egy ott lévő telephely útján üzleti tevékenységet fejt ki. Amennyiben a vállalkozás ily
módon fejt ki üzleti tevékenységet, a  vállalkozás nyeresége megadóztatható a  másik államban, de csak olyan
mértékben, amilyen mértékben az ennek a telephelynek tudható be.
2. A 3. bekezdés rendelkezéseinek fenntartásával, ha az egyik Szerződő Állam vállalkozása a másik Szerződő Államban
egy ott lévő telephelye útján üzleti tevékenységet fejt ki, akkor mindkét Szerződő Államban azt a  nyereséget kell
ennek a  telephelynek betudni, amelyet akkor érhetne el, ha önálló és elkülönült vállalkozásként azonos vagy
hasonló tevékenységet végezne azonos vagy hasonló feltételek mellett, és teljesen függetlenként tartana fenn
üzleti kapcsolatot azzal a vállalkozással, amelynek telephelye.
3. A  telephely nyereségének megállapításánál levonhatók a  telephely miatt felmerült költségek, beleértve az  így
felmerült üzletvezetési és általános ügyviteli költségeket, függetlenül attól, hogy abban az államban merültek-e fel,
ahol a telephely található, vagy máshol.
4. Amennyiben az  egyik Szerződő Államban a  telephelynek betudható nyereséget a  vállalkozás teljes nyereségének
a különböző részegységek közötti arányos megosztása alapján szokták megállapítani, úgy a 2. bekezdés nem zárja
ki, hogy ez a Szerződő Állam a megadóztatandó nyereséget a szokásos arányos megosztás alapján állapítsa meg;
az  alkalmazott arányos megosztási módszernek azonban olyannak kell lennie, hogy az  eredmény összhangban
legyen az e cikkben foglalt elvekkel.
5. Nem tudható be nyereség a  telephelynek csupán azért, mert a  telephely javakat vagy árukat vásárol
a vállalkozásnak.
6. Az  előző bekezdések alkalmazásában a  telephelynek betudható nyereséget évről évre azonos módon kell
megállapítani, hacsak elégséges és alapos ok nincs az ellenkezőjére.
7. Amennyiben a  nyereség olyan jövedelemtételeket tartalmaz, amelyekkel a  jelen Egyezmény más cikkei külön
foglalkoznak, úgy azoknak a cikkeknek a rendelkezéseit e cikk rendelkezései nem érintik.
8. Cikk
NEMZETKÖZI SZÁLLÍTÁS 1. Az a nyereség, amelyet az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy hajók vagy légi járművek nemzetközi
forgalomban történő üzemeltetéséből szerez, csak ebben az államban adóztatható.
2. Az  1. bekezdés rendelkezései alkalmazandók azokra a  nyereségekre is, amelyek valamely poolban, közös
üzemeltetésben vagy nemzetközi üzemeltetésű szervezetben való részvételből származnak.
9. Cikk
KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOK 1. Amennyiben
(a) az egyik Szerződő Állam vállalkozása közvetlenül vagy közvetve a  másik Szerződő Állam vállalkozásának
vezetésében, ellenőrzésében vagy tőkéjében részesedik, vagy
(b) ugyanazok a  személyek közvetlenül vagy közvetve az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának és a  másik
Szerződő Állam vállalkozásának vezetésében, ellenőrzésében vagy tőkéjében részesednek,
és bármelyik esetben a  két vállalkozás egymás közötti kereskedelmi vagy pénzügyi kapcsolataiban olyan
feltételekben állapodik meg, vagy olyan feltételeket szab, amelyek eltérnek azoktól, amelyekben független
vállalkozások egymással megállapodnának, úgy az  a  nyereség, amelyet a  vállalkozások egyike e  feltételek nélkül
elért volna, de e  feltételek miatt nem ért el, beszámítható ennek a  vállalkozásnak a  nyereségébe, és megfelelően
megadóztatható.
2. Ha az egyik Szerződő Állam ezen állam valamely vállalkozásának a nyereségéhez olyan nyereséget számít hozzá – és
adóztat meg ennek megfelelően –, amelyet a másik Szerződő Állam vállalkozásánál megadóztattak ebben a másik
államban, és az  így hozzászámított nyereség olyan nyereség, amelyet az  elsőként említett állam vállalkozása ért
volna el, ha a  két vállalkozás olyan feltételekben állapodott volna meg, mint amelyekben független vállalkozások
egymással megállapodnának, úgy ez  a  másik állam megfelelően kiigazítja az  ilyen nyereségre ott kivetett adó
összegét, amennyiben egyetért az  elsőként említett állam által végrehajtott kiigazítással. Az  ilyen kiigazítás
megállapításánál kellően figyelembe kell venni jelen Egyezmény egyéb rendelkezéseit, és a  Szerződő Államok
illetékes hatóságai szükség esetén egyeztetnek egymással.
10. Cikk
OSZTALÉK 1. Az  osztalék, amelyet az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság a  másik Szerződő Államban belföldi
illetőségű személynek fizet, megadóztatható ebben a másik államban.
2. Mindazonáltal ez az osztalék abban a Szerződő Államban is megadóztatható, és annak az államnak a  jogszabályai
szerint, amelyben az  osztalékot fizető társaság belföldi illetőségű, ha azonban az  osztalék haszonhúzója a  másik
Szerződő Államban belföldi illetőségű személy, az így megállapított adó nem haladhatja meg:
(a) az osztalék bruttó összegének nulla százalékát (0%), ha a  haszonhúzó egy társaság (a nem adóköteles
személyegyesítő társaság kivételével); és (b) az osztalék bruttó összegének öt százalékát (5%) minden más esetben.
E bekezdés rendelkezései nem érintik a  társaság adóztatását azon nyereség után, amelyből az  osztalékot fizetik.
A Szerződő Államok illetékes hatóságai kölcsönös egyetértéssel rendezik e korlátozások alkalmazási módját.
3. E  cikk alkalmazásában az  „osztalék” kifejezés részvényekből, élvezeti részvényekből vagy élvezeti jogokból,
bánya-részjegyekből, alapítói részvényekből vagy más nyereségből való részesedést biztosító jogokból – kivéve
a  hitelköveteléseket – származó jövedelmet, valamint olyan jövedelmet jelent, amelyet annak az  államnak
az  adózási jogszabályai, amelyben a  nyereséget felosztó társaság belföldi illetőségű, a  részvényekből származó
jövedelemmel azonos adóztatási elbánás alá vetnek.
4. Az  1. és 2. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha az  osztaléknak egyik Szerződő Államban belföldi
illetőségű haszonhúzója a  másik Szerződő Államban, amelyben az  osztalékot fizető társaság belföldi illetőségű,
egy ott lévő telephely útján üzleti tevékenységet fejt ki, és az érdekeltség, amelyre tekintettel az osztalékot fizetik,
ténylegesen ehhez a telephelyhez kapcsolódik. Ebben az esetben a 7. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
5. Ha az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság nyereséget vagy jövedelmet élvez a  másik Szerződő
Államból, úgy ez a másik állam nem adóztathatja meg a társaság által kifizetett osztalékot, kivéve, ha az osztalékot
ebben a  másik államban belföldi illetőségű személynek fizetik, vagy ha az  érdekeltség, amelyre tekintettel
az  osztalékot fizetik, ténylegesen a  másik államban lévő telephelyhez kapcsolódik, sem pedig a  társaság fel nem
osztott nyereségét nem terhelheti a  társaság fel nem osztott nyeresége után kivetett adóval, még akkor sem, ha
a  kifizetett osztalék vagy a  fel nem osztott nyereség egészben vagy részben ebben a  másik államban keletkező
nyereségből vagy jövedelemből áll.
11. Cikk
KAMAT 1. A  kamat, amely az  egyik Szerződő Államban keletkezik, és amelynek haszonhúzója a  másik Szerződő Államban
belföldi illetőségű személy, csak ebben a másik államban adóztatható.
2. E cikk alkalmazásában a „kamat” kifejezés mindenfajta követelésből származó jövedelmet jelent, akár van jelzáloggal
biztosítva, akár nem, és akár ad jogot az  adós nyereségéből való részesedésre, akár nem, és magában foglalja
különösen az  állami értékpapírokból származó jövedelmet és a  kötvényekből és az  adósságlevelekből származó
jövedelmet, beleértve az ilyen értékpapírokhoz, kötvényekhez vagy adósságlevelekhez kapcsolódó prémiumokat és
díjakat. A kamat kifejezés nem fogalja magában azokat a  jövedelemtételeket, amelyek a 10. cikk 3. bekezdésének
rendelkezései szerint osztaléknak tekintendők. E  cikk alkalmazásában a  késedelmes fizetés utáni büntető terhek
nem tekintendők kamatnak.
3. Az  1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha a  kamat egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
haszonhúzója a  másik Szerződő Államban, amelyben a  kamat keletkezik, egy ott lévő telephely útján üzleti
tevékenységet folytat, és a követelés, amely után a kamatot fizetik, ténylegesen ehhez a telephelyhez kapcsolódik.
Ebben az esetben a 7. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. A kamat akkor tekintendő az egyik Szerződő Államból származónak, ha a kamatot fizető személy ebben az Államban
belföldi illetőségű. Ha azonban a  kamatot fizető személynek, függetlenül attól, hogy az  egyik Szerződő Államban
belföldi illetőségű-e vagy sem, az  egyik Szerződő Államban telephelye van, amellyel kapcsolatban a  tartozás,
amely után a kamatot fizetik, felmerült és ezt a kamatot ez a telephely viseli, úgy az ilyen kamat abból az Államból
származónak tekintendő, amelyben a telephely van.
5. Ha a  kifizető és a  tényleges haszonhúzó között, illetve közöttük és harmadik személy között lévő különleges
kapcsolat következtében a kamat összege – az alapul szolgáló követeléshez mérten – meghaladja azt az összeget,
amelyben a kifizető és a haszonélvező ilyen kapcsolat hiányában állapodott volna meg, akkor e cikk rendelkezései
csak az  utóbb említett összegre érvényesek. Ilyen esetben a  kifizetett többletösszeg mindkét Szerződő Állam
jogszabályai szerint adóztatható, megfelelően figyelembe véve az Egyezmény egyéb rendelkezéseit.
12. Cikk
JOGDÍJ 1. A  jogdíj, amely az  egyik Szerződő Államban keletkezik, és amelynek haszonhúzója a  másik Szerződő Államban
belföldi illetőségű személy, csak ebben a másik államban adóztatható.
2. E cikk alkalmazásában a „jogdíj” kifejezés bármely olyan jellegű kifizetést jelent, amelyet irodalmi, művészeti vagy
tudományos művek (ideértve a filmalkotást) szerzői jogának, bármilyen szabadalomnak, védjegynek, formatervezési
vagy más mintának, tervnek, titkos formulának vagy eljárásnak hasznosításáért vagy hasznosítási jogáért, valamint
ipari, kereskedelmi vagy tudományos tapasztalatokra vonatkozó információért ellenértékként kapnak.
3. Az  1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha a  jogdíj egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
haszonhúzója a  másik Szerződő Államban, amelyben a  jogdíj keletkezik, egy ott lévő telephely útján üzleti
tevékenységet folytat, és a jog vagy vagyoni érték, amely után a jogdíjat fizetik, ténylegesen ehhez a telephelyhez
kapcsolódik. Ebben az esetben a 7. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. Ha a  jogdíjat fizető személy és a haszonhúzó vagy kettejük és egy harmadik személy közötti különleges kapcsolat
miatt a  jogdíj összege azon hasznosításhoz, joghoz vagy információhoz mérten, amiért fizetik, meghaladja
azt az  összeget, amelyben a  jogdíjat fizető személy és a  haszonhúzó ilyen kapcsolat hiányában megállapodott
volna, úgy e  cikk rendelkezéseit csak az  utóbb említett összegre kell alkalmazni. Ebben az  esetben a  kifizetett
többletösszeg mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint megadóztatható marad, az  Egyezmény egyéb
rendelkezéseinek kellő figyelembevételével.
13. Cikk
ELIDEGENÍTÉSBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG 1. Az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személynek a  6.  cikkben meghatározott és a  másik Szerződő
Államban fekvő ingatlan vagyona elidegenítéséből származó nyeresége megadóztatható ebben a másik államban.
2. Az  e  cikk 4. bekezdésében nem említett egyéb nyereség, amely olyan ingó vagyon elidegenítéséből származik,
amely az  egyik Szerződő Állam vállalkozása másik Szerződő Államban lévő telephelye üzleti vagyonának része,
beleértve az  ilyen telephelynek (önmagában vagy az  egész vállalkozással együtt történő) elidegenítéséből elért
nyereséget, megadóztatható ebben a másik államban.
3. Az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának nemzetközi forgalomban üzemeltetett hajók vagy légi járművek, vagy
az  ilyen hajók vagy légi járművek üzemeltetését szolgáló ingó vagyon elidegenítéséből származó nyeresége csak
ebben az államban adóztatható.
4. Az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személynek olyan részvények vagy hasonló érdekeltségek
elidegenítéséből származó nyeresége, amelyek értékének több mint 50 százaléka közvetlenül vagy közvetve a másik
Szerződő Államban fekvő ingatlan vagyonból származik, megadóztatható ebben a másik államban.
5. Az  1., 2., 3. és 4. bekezdésekben nem említett bármely vagyon elidegenítéséből származó nyereség csak abban
a Szerződő Államban adóztatható, amelyben az elidegenítő belföldi illetőségű.
14. Cikk
MUNKAVISZONYBÓL SZÁRMAZÓ JÖVEDELEM 1. A  15., 17., 18. és 20.  cikkek rendelkezéseinek fenntartásával a  fizetés, a  bér és más hasonló díjazás, amelyet
az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy munkaviszonyra tekintettel kap, csak ebben az  államban
adóztatható, kivéve, ha a munkát a másik Szerződő Államban végzik. Amennyiben a munkát ott végzik, úgy az ezért
kapott díjazás megadóztatható ebben a másik államban.
2. Tekintet nélkül az 1. bekezdés rendelkezéseire, az a díjazás, amelyet az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
személy a  másik Szerződő Államban végzett munkára tekintettel kap, csak az  elsőként említett államban
adóztatható, ha:
(a) a kedvezményezett a  másik államban nem tartózkodik egyfolytában vagy megszakításokkal összesen
183 napnál hosszabb időszakot az  adott adóévben kezdődő vagy végződő bármely tizenkét hónapos
időtartamon belül, és
(b) a díjazást olyan munkaadó fizeti, vagy azt olyan munkaadó nevében fizetik, aki nem belföldi illetőségű
a másik államban, és
(c) a díjazást nem a munkaadónak a másik államban lévő telephelye viseli.
 3. Tekintet nélkül e  cikk előző rendelkezéseire, a  nemzetközi forgalomban üzemeltetett hajó vagy légi jármű
fedélzetén végzett munkáért kapott díjazás megadóztatható abban a Szerződő Államban, amelyben a hajót vagy
a légi járművet üzemeltető vállalkozás belföldi illetőségű.
15. Cikk
IGAZGATÓK TISZTELETDÍJA
Az igazgatók tiszteletdíja és más hasonló kifizetés, amelyet az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy
a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság igazgatótanácsának vagy felügyelőbizottságának tagjaként
kap, megadóztatható ebben a másik államban.
16. Cikk
MŰVÉSZEK ÉS SPORTOLÓK 1. Tekintet nélkül a  7. és a  14.  cikkek rendelkezéseire, az  a  jövedelem, amelyet az  egyik Szerződő Államban belföldi
illetőségű személy előadóművészként, mint színpadi, film-, rádió- vagy televíziós művész vagy zeneművész
vagy sportolóként élvez a  másik Szerződő Államban ilyen minőségében kifejtett személyes tevékenységéből,
megadóztatható ebben a másik államban.
2. Amennyiben egy előadóművész vagy egy sportoló által ilyen minőségében kifejtett személyes tevékenységéből
származó jövedelem nem az előadóművésznél vagy sportolónál magánál, hanem egy másik személynél jelentkezik,
úgy ez  a  jövedelem, tekintet nélkül a  7. és a  14.  cikkek rendelkezéseire, megadóztatható abban a  Szerződő
Államban, amelyben az előadóművész vagy a sportoló a tevékenységét kifejti.
17. Cikk
NYUGDÍJAK
A nyugdíj és más hasonló térítés, amely az  egyik Szerződő Államban keletkezik, és amelyet a  másik Szerződő
Államban belföldi illetőségű személynek korábbi, munkavégzésre tekintettel fizetnek, csak az  elsőként említett
államban adóztatható.
18. Cikk
KÖZSZOLGÁLAT 1. (a) A fizetések, bérek és más hasonló díjazások, amelyeket az egyik Szerződő Állam vagy annak helyi hatósága
fizet természetes személynek az  ezen államnak vagy hatóságnak teljesített szolgálatért, csak ebben
az államban adóztathatók.
(b) Ezen fizetések, bérek és más hasonló díjazások azonban csak a  másik Szerződő Államban adóztathatók,
ha a  szolgálatot ebben a  másik államban teljesítették, és a  természetes személy ebben az  államban olyan
belföldi illetőségű személy, aki:
(i) ennek az államnak az állampolgára; vagy
(ii) nem kizárólag a szolgálat teljesítése céljából vált ebben az államban belföldi illetőségű személlyé.
2. Az  egyik Szerződő Állam vagy annak helyi hatósága által folytatott üzleti tevékenységgel kapcsolatosan
teljesített szolgálatért fizetett fizetésekre, bérekre és más hasonló díjazásokra a 14., 15. és 16. cikkek rendelkezései
alkalmazandók.
19. Cikk
TANULÓK
Azok a kifizetések, amelyeket olyan tanuló, ipari és kereskedelmi tanuló vagy gyakornok kap ellátására, tanulmányi
vagy képzési célokra, aki közvetlenül az  egyik Szerződő Államba való utazás előtt a  másik Szerződő Államban
belföldi illetőségű volt, vagy jelenleg is az, és aki az elsőként említett államban kizárólag tanulmányi vagy képzési
célból tartózkodik, nem adóztatható meg ebben az  államban, amennyiben az  ilyen kifizetések ezen az  államon
kívüli forrásból származnak.
20. Cikk
TANÁROK ÉS OKTATÓK 1. Az  a  tanár vagy oktató, aki az  egyik Szerződő Államot meglátogatja attól az  időponttól számított két évet meg
nem haladó időszakra, amikor először látogatja meg ezt az államot kizárólag az ebben a Szerződő Államban lévő
egyetemen, főiskolán vagy más elismert kutató intézetben vagy felsőoktatási intézményben tanítás vagy felsőfokú
tanulmányok folytatása (beleértve a  kutatást) céljából, és aki közvetlenül ezen látogatás előtt a  másik Szerződő
Államban belföldi illetőségű személy volt, az  elsőként említett Szerződő Államban mentes az  adó alól az  ilyen
tanításért, tanulmányért kapott díjazás után.
2. Ennek a  cikknek az  előző rendelkezései nem alkalmazandók az  olyan díjazásra, amelyet a  tanár vagy az  oktató
kutatás folytatásáért kap, ha a  kutatást elsősorban egy meghatározott személy vagy személyek egyéni haszna
érdekében végzik.
21. Cikk
EGYÉB JÖVEDELEM 1. Az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy jövedelmének az Egyezmény előző cikkeiben nem tárgyalt
részei, bárhol is keletkeznek, csak ebben az államban adóztathatók.
2. Az  1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a  6.  cikk 2. bekezdésében meghatározott ingatlan vagyonból
származó jövedelmen kívüli jövedelemre, ha az ilyen jövedelemnek az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
kedvezményezettje a  másik Szerződő Államban egy ott lévő telephely útján üzleti tevékenységet fejt ki, és a  jog
vagy vagyoni érték, amelyre tekintettel a jövedelmet fizetik, ténylegesen ehhez a telephelyhez kapcsolódik. Ebben
az esetben a 7. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
22. Cikk
A KETTŐS ADÓZTATÁS ELKERÜLÉSE 1. Bahreinben a kettős adóztatást a következő módon kell elkerülni:
amennyiben a Bahreinben belföldi illetőségű személy olyan jövedelmet élvez, amely ezen Egyezmény rendelkezései
szerint megadóztatható Magyarországon, az ezen jövedelemre tekintettel fizetendő magyar adó összege levonható
az ezen belföldi illetőségű személy ezen jövedelmére tekintettel kivetett bahreini adóból. A levont összeg azonban
nem haladhatja meg a bahreini adónak azt a részét, amely az ilyen jövedelemre esik.
2. Magyarországon a kettős adóztatást a következő módon kell elkerülni:
(a) Amennyiben a Magyarországon belföldi illetőségű személy olyan jövedelmet élvez, amely ezen Egyezmény
rendelkezései szerint megadóztatható Bahreinben, Magyarország a  (b) és a  (c) albekezdésekben foglalt
rendelkezések fenntartásával mentesíti az ilyen jövedelmet az adó alól.
(b) Amennyiben a  Magyarországon belföldi illetőségű személy olyan jövedelemtételeket élvez, amelyek
a  10.  cikk rendelkezései szerint megadóztathatók Bahreinben, Magyarország megengedi az  ilyen belföldi
illetőségű személy jövedelmét terhelő adóból azon összeg levonását, amely megegyezik a  Bahreinben
megfizetett adóval. Az így levont összeg azonban nem haladhatja meg a levonás előtt számított adónak azt
a részét, amely a Bahreinből származó ilyen jövedelemtételekre esik.
(c) Amennyiben ezen Egyezmény bármely rendelkezése szerint valamely, Magyarországon belföldi illetőségű
személy által élvezett jövedelem mentesül az adó alól Magyarországon, Magyarország mindazonáltal ennek
a belföldi illetőségű személynek a többi jövedelme utáni adó kiszámításánál figyelembe veheti a mentesített
jövedelmet.
(d) Az (a) albekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a  Magyarországon belföldi illetőségű személy
jövedelemére, ha Bahrein ezen Egyezmény rendelkezéseit alkalmazva mentesíti az  ilyen jövedelmet az adó
alól, vagy az ilyen jövedelemre a 10. cikk 2. bekezdése rendelkezéseit alkalmazza.
23. Cikk
EGYENLŐ ELBÁNÁS 1. Az  egyik Szerződő Állam állampolgárai nem vethetők a  másik Szerződő Államban olyan adóztatás, vagy azzal
összefüggő kötelezettség alá, amely más vagy terhesebb, mint az az adóztatás vagy azzal összefüggő kötelezettség,
amelynek e másik állam állampolgárai azonos körülmények között – különös tekintettel a belföldi illetőségre – alá
vannak, vagy alá lehetnek vetve. Ez a rendelkezés, tekintet nélkül az 1. cikk rendelkezéseire, azokra a személyekre is
alkalmazandó, akik nem belföldi illetőségűek az egyik vagy mindkét Szerződő Államban.
2. Az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű hontalan személyek egyik Szerződő Államban sem vethetők olyan
adóztatás vagy azzal összefüggő kötelezettség alá, amely más vagy terhesebb, mint az  az adóztatás vagy azzal
összefüggő kötelezettség, amelynek az adott állam állampolgárai azonos körülmények között – különös tekintettel
a belföldi illetőségre – alá vannak, vagy alá lehetnek vetve.
3. Az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának a  másik Szerződő Államban lévő telephelyét ebben a  másik államban
nem lehet kedvezőtlenebb adóztatás alá vetni, mint ennek a  másik államnak azonos tevékenységet folytató
vállalkozásait. Ez a rendelkezés nem értelmezendő akként, mintha az egyik Szerződő Államot arra kötelezné, hogy
a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű személyeknek a polgári jogállás vagy családi kötelezettségek alapján
adózási célból olyan személyi kedvezményeket, mentességeket és levonásokat nyújtson, amelyeket a saját belföldi
illetőségű személyeinek nyújt.
4. Az  egyik Szerződő Állam vállalkozása által a  másik Szerződő Államban belföldi illetőségű személynek fizetett
lejárt követelésből származó jövedelem, jogdíj és más kifizetések az  ilyen vállalkozás adóköteles nyereségének
megállapításánál ugyanolyan feltételek mellett vonhatók le, mintha azokat az  elsőként említett államban belföldi
illetőségű személy részére fizették volna, kivéve, ha a  9.  cikk 1. bekezdésének, a  11.  cikk 4. bekezdésének vagy
a 12. cikk 4. bekezdésének rendelkezései alkalmazandók. Hasonlóképpen az egyik Szerződő Állam vállalkozásának
a  másik Szerződő Államban belföldi illetőségű személlyel szemben fennálló tartozásai az  ilyen vállalkozás
adóköteles vagyonának megállapításánál ugyanolyan feltételek mellett vonhatók le, mintha azok az  elsőként
említett államban belföldi illetőségű személlyel szemben álltak volna fenn.
5. Az egyik Szerződő Állam olyan vállalkozásai, amelyeknek tőkéje teljesen vagy részben, közvetlenül vagy közvetve,
a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű egy vagy több személy tulajdonában vagy ellenőrzése alatt van, nem
vethetők az  elsőként említett Szerződő Államban olyan adóztatás vagy azzal összefüggő kötelezettség alá, amely
más vagy terhesebb, mint az az adóztatás és azzal összefüggő kötelezettség, amelynek az elsőként említett állam
más hasonló vállalkozásai alá vannak, vagy alá lehetnek vetve.
6. E  cikk rendelkezései, tekintet nélkül a  2.  cikk rendelkezéseire, bármilyen fajtájú és megnevezésű adóra
alkalmazandók.
24. Cikk
KÖLCSÖNÖS EGYEZTETÉSI ELJÁRÁS 1. Ha egy személy véleménye szerint az egyik vagy mindkét Szerződő Állam intézkedései rá nézve olyan adóztatáshoz
vezetnek, vagy fognak vezetni, amely nem felel meg ezen Egyezmény rendelkezéseinek, úgy ezeknek az államoknak
a  belső jogszabályai által biztosított jogorvoslati lehetőségektől függetlenül, ügyét előterjesztheti annak
a Szerződő Államnak az  illetékes hatóságához, amelyben belföldi illetőségű, vagy ha ügye a 23. cikk 1. bekezdése
alá tartozik, annak a Szerződő Államnak az illetékes hatóságához, amelynek állampolgára. Az ügyet az Egyezmény
rendelkezéseinek meg nem felelő adóztatáshoz vezető intézkedésre vonatkozó első értesítést követő három éven
belül kell előterjeszteni.
2. Az  illetékes hatóság, amennyiben a  kifogást megalapozottnak találja, és önmaga nem képes kielégítő
megoldást találni, törekedni fog arra, hogy az  ügyet a  másik Szerződő Állam illetékes hatóságával együtt
kölcsönös egyetértéssel rendezze azzal a  céllal, hogy elkerüljék az  olyan adóztatást, amely nem áll összhangban
az  Egyezménnyel. Az  így létrejött megállapodást a  Szerződő Államok belső jogszabályaiban előírt határidőktől
függetlenül végre kell hajtani.
3. A  Szerződő Államok illetékes hatóságai törekedni fognak arra, hogy az  Egyezmény értelmezésével vagy
alkalmazásával kapcsolatos nehézségeket vagy kétségeket kölcsönös egyetértéssel oldják fel. Közös
tanácskozásokat tarthatnak annak érdekében, hogy olyan esetekben is elkerüljék a  kettős adóztatást, amelyekről
az Egyezmény nem rendelkezik.
4. A Szerződő Államok illetékes hatóságai közvetlenül érintkezhetnek egymással, beleértve egy saját magukból vagy
képviselőikből álló közös bizottságot, abból a célból, hogy az előző bekezdések értelmében egyetértésre jussanak.
25. Cikk
INFORMÁCIÓCSERE 1. A  Szerződő Államok illetékes hatóságai tájékoztatni fogják egymást a  jelen Egyezmény rendelkezéseinek
végrehajtásához, vagy a  Szerződő Államok vagy azok helyi hatóságai által kivetett, bármilyen fajtájú vagy
megnevezésű adóra vonatkozó belső jogszabályi rendelkezések végrehajtásához és érvényesítéséhez
előreláthatóan fontos információról, amennyiben az ezek alapján való adóztatás nem ellentétes az Egyezménnyel.
Az információcserét az 1. és a 2. cikk nem korlátozza.
2. A  Szerződő Államnak az  1. bekezdés alapján kapott bármely információt ugyanúgy titokként kell kezelnie, mint
az  ennek az  államnak a  saját belső jogszabályai alapján megszerzett információkat és csak olyan személyek
vagy hatóságok (beleértve a  bíróságokat és a  közigazgatási szerveket) részére szabad felfednie, amelyek
az  1. bekezdésben említett adók megállapításával vagy beszedésével, ezek érvényesítésével és a  vonatkozó
peres eljárással, vagy az  ezekkel az  adókkal kapcsolatos jogorvoslat elbírálásával, vagy a  fentiek felügyeletével
foglalkoznak. Ezek a  személyek vagy hatóságok az  információt csak ilyen célokra használhatják fel. Nyilvános
bírósági tárgyalásokon vagy bírósági határozatokban az információt nyilvánosságra hozhatják.
3. Az 1. és 2. bekezdés rendelkezései semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy, mintha valamelyik Szerződő Államot
arra köteleznék, hogy:
(a) az egyik vagy a  másik Szerződő Állam jogszabályaitól vagy államigazgatási gyakorlatától eltérő
államigazgatási intézkedést hozzon;
(b) olyan információt nyújtson, amely az  egyik vagy másik Szerződő Állam jogszabályai szerint, vagy
az államigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be;
(c) olyan információt nyújtson, amely bármely szakmai, üzleti, ipari, kereskedelmi vagy foglalkozási titkot vagy
szakmai eljárást fedne fel, vagy amelynek felfedése sértené a közrendet.
4. Ha az  egyik Szerződő Állam a  jelen cikknek megfelelően információt kér, a  másik Szerződő Állam saját
információszerzési intézkedéseit alkalmazza a  kért információ megszerzése érdekében, még akkor is, ha e  másik
államnak az  információra saját adóügyi céljaira nincs szüksége. A  megelőző mondatban foglalt kötelezettségre
a  3. bekezdés korlátozásai vonatkoznak, de ezek a  korlátozások semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy,
hogy a  Szerződő Állam számára megengedik az  információszolgáltatás megtagadását kizárólag azért, mert
az információhoz nem kapcsolódik hazai érdeke.
5. A  3. bekezdés rendelkezései semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy, hogy a  Szerződő Állam számára
megengedik az  információszolgáltatás megtagadását kizárólag azért, mert az  információ banknak, más
pénzintézetnek, kijelölt személynek vagy képviselői vagy bizalmi minőségben eljáró személynek áll rendelkezésére,
vagy mert az egy személyben lévő tulajdonosi érdekeltségre vonatkozik.
26. Cikk
DIPLOMÁCIAI ÉS KONZULI KÉPVISELETEK TAGJAI
Az Egyezmény semmilyen módon nem érinti a  diplomáciai vagy konzuli képviseletek tagjait a  nemzetközi jog
általános szabályai szerint vagy külön egyezmények rendelkezései alapján megillető adózási kiváltságokat.
27. Cikk
KEDVEZMÉNYEK KORLÁTOZÁSA
Tekintet nélkül ezen Egyezmény bármely más cikkének rendelkezéseire, az  egyik Szerződő Államban belföldi
illetőségű személy nem részesülhet az ezen Egyezmény alapján a másik Szerződő Állam által nyújtott adómérséklés
vagy adómentesség kedvezményében, ha a  másik állam illetékes hatósága megállapítja, hogy az  ilyen belföldi
illetőségű személynek vagy az  ilyen belföldi illetőségű személlyel kapcsolatban lévő személynek a fő célja vagy fő
céljainak egyike ezen Egyezmény kedvezményeinek megszerzése volt. Mielőtt az egyik Szerződő Államban belföldi
illetőségű személytől a másik Szerződő Államban megtagadnák az adózás enyhítését az előző mondat értelmében,
a  Szerződő Államok illetékes hatóságai egyeztetnek egymással. Hasonlóképpen, a  Szerződő államok illetékes
hatóságai egyeztethetnek egymással e cikk alkalmazása tekintetében.
28. Cikk
HATÁLYBALÉPÉS 1. A  Szerződő Államok diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy az  Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső követelményeknek eleget tettek.
2. Az  Egyezmény az  1. bekezdésben említett értesítések közül a  későbbinek a  kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba, és rendelkezései mindkét Szerződő Államban alkalmazandók:
(a) a forrásnál levont adók tekintetében az  Egyezmény hatálybalépésének évét követő első naptári év január
1-jén vagy azt követően keletkezett jövedelmekre;
(b) az egyéb jövedelemadók és a vagyonadók tekintetében az Egyezmény hatálybalépésének évét követő első
naptári év január 1-jén vagy azután kezdődő bármely adóévre kivethető adókra.
29. Cikk
FELMONDÁS
Az Egyezmény mindaddig hatályban marad, ameddig az  egyik Szerződő Állam fel nem mondja. Az  Egyezményt
annak hatálybalépésétől számított öt év után bármelyik Szerződő Állam bármikor felmondhatja úgy, hogy legalább
hat hónappal megelőzően a felmondásról diplomáciai úton értesítést küld.
Ebben az esetben az Egyezmény mindkét Szerződő Államban hatályát veszti:
(a) a forrásnál levont adók tekintetében a  felmondásról szóló értesítés adásának évét követő első naptári év
január 1-jén vagy azt követően keletkezett jövedelmekre;
(b) az egyéb jövedelemadók és a vagyonadók tekintetében a felmondásról szóló értesítés adásának évét követő
első naptári év január 1-jén vagy azt követően kezdődő bármely adóévre kivethető adókra.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak az Egyezményt aláírták.
Készült két példányban Manamában, 2014. február 24. napján magyar, arab és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
Magyarország Kormánya a Bahreini Királyság Kormánya
 nevében nevében
(aláírások) JEGYZŐKÖNYV
Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős
adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról 2014. február 24-én,
Manamában aláírt Egyezményhez
Magyarország Kormánya és a  Bahreini Királyság Kormánya a  jövedelemadók területén a  kettős adóztatás
elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, 2014. február 24-én, Manamában aláírt
Egyezményhez kapcsolódóan az alábbi rendelkezésekben állapodtak meg, amelyek az említett Egyezmény szerves
részét képezik:
1. Az említett Egyezmény 2. Cikke tekintetében:
Egyetértés van abban, hogy az  említett Egyezményben semmi nem befolyásolja a  Szerződő Államok egyikének
jogát sem arra, hogy hazai jogát és szabályait alkalmazza a  vonatkozó állam területén végzett, szénhidrogének
kitermeléséből és ehhez kapcsolódó tevékenységekből (a szénhidrogének tulajdonlásából, menedzsmentjéből,
termeléséből, feltárásából, kinyeréséből, szállításából, és elosztásából) származó jövedelem és nyereség adóztatással
összefüggésben.
2. Az említett Egyezmény nem befolyásolja a következőket:
(a) azokat a kötelezettségeket, amelyek Bahrein Öböl Menti Együttműködési Tanácsban (GCC) való tagságából
fakadnak, és
(b) azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós (EU) tagságából fakadnak.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak a Jegyzőkönyvet aláírták.
Készült két példányban Manamában, 2014. február 24. napján magyar, arab és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
Magyarország Kormánya a Bahreini Királyság Kormánya
 nevében nevében
(signatures)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 28. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a  2.  § és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1968/2015. (XII. 23.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím 2015. előirányzatáról történő átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
12. § (1) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási
Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére 4661,1 millió
forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási
ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 18. Összevont
szakellátás jogcím előirányzat javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása
érdekében a Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a
továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom. 2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Békés Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. április 2-án kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
123/2015. (III. 13.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Dr. Tollár Tibor tűzoltó dandártábornokot 2015. március 15-ei hatállyal tűzoltó vezérőrnaggyá
előléptetem.
Budapest, 2015. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
127/2012. (X. 17.) ME határozata a Dunai Szabadalmi Intézetről szóló Megállapodás szövegének létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján
1. egyetértek a Dunai Szabadalmi Intézetről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyt kijelölje;
3. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően
a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
151/2011. (XII. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 129/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 129/2011. (VII. 26.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a diplomások,
középfokú végzettségűek, szakmunkások közmunkán belül akár sepregetnek ma munkahelyek híjján a hátrányos
térségekben élve?”
Az OVBh. indokolásában megállapította, hogy az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás tárgya
csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet, e feltételnek pedig a népszavazási kezdeményezés nem tesz
eleget.
Megállapította továbbá, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében meghatározott
egyértelműségi követelménynek sem. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a választópolgár, sem pedig a
jogalkotó számára nem egyértelmű, nem állapítható meg belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást
követően a jogalkotó milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles. Az OVB álláspontja szerint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem egyértelmű a választópolgár számára sem, mivel
a mondat egyes részei kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos
tartalma nem állapítható meg.
Mindezek alapján az OVB megállapította, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe, és nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így az Nsztv. 10. § a) és c) pontja értelmében az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában 2011. július 26-án jelent meg, a kifogást 2011. július 28-án
– határidőben – terjesztették elő.
A kifogástevő – aki azonos a népszavazás kezdeményezőjével – álláspontja szerint a kérdés megfelel a népszavazási
kezdeményezés követelményeinek, az mind a választópolgárok, mindpedig a jogalkotó számára egyértelmű, ezért az
OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra kötelezését kérte az Alkotmánybíróságtól.
3. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az
Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
4. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB a
kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 129/2011. (VII. 26.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. december 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
41/2014. (XI. 3.) MNB rendelete a „Ganz Ábrahám” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Ganz Ábrahám születésének 200. évfordulója alkalmából – „Ganz Ábrahám”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. november 6. 2. § (1) A négyzet alakú emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 14 gramm, mérete
28,43 mm×28,43 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben a Ganz Ábrahám által alapított egykori vasöntöde épületének ábrázolása
látható, előtérben az  általa szabadalmaztatott kéregöntéses technológiával gyártott vasúti kerékkel. Az  épület
kémények alatti homlokzatán az „ALAPÍTVA: 1844” felirat olvasható. Az emlékérme szélén, fent a „MAGYARORSZÁG”
felirat, lent, a  bal oldali peremmel párhuzamosan a „2014” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. A  vasúti
keréktől jobbra, egymás alatti két vízszintes sorban a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  jobb oldali mezőben Ganz Ábrahám mellképe látható, a  mellkép jobb szélén Bitó
Balázs tervezőművész mesterjegyével. A  mellképtől balra fent, egymás alatti két vízszintes sorban a  „GANZ”
és az „ÁBRAHÁM”, lent, a  bal oldali peremmel párhuzamosan az „1814 – 1867” felirat olvasható. Az  emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, amelyből 6000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2014. november 6-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1570/2014. (X. 10.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy az  1. és a  2.  mellékletben felsorolt, állami vagyonba tartozó
ingatlanok ingyenesen az  1. és a  2.  mellékletben meghatározott helyi önkormányzatok (a  továbbiakban:
önkormányzat) tulajdonába kerüljenek;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  1.  mellékletben meghatározott önkormányzatokkal a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzésére alkalmas szerződés (a továbbiakban: szerződés) – e határozat közzétételét követő hat
hónapon belül – megkötésre kerüljön;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
c) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet (a  továbbiakban: GYEMSZI) útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a  2.  mellékletben meghatározott önkormányzattal a  szerződés – e  határozat közzétételét
követő hat hónapon belül – megkötésre kerüljön.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
2. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg
a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  szerződések megkötése előtt az  MNV Zrt. és a  GYEMSZI
a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési és tájékoztatási
kötelezettségnek eleget téve tájékoztassa az önkormányzatokat az ingatlanra vonatkozó terhekről, korlátozásokról,
a  folyamatban lévő eljárásokról és az  egyéb jogi természetű ügyekről, valamint adja át az  ezekkel kapcsolatban
rendelkezésére álló dokumentumokat.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
3. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg
a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szerződések – a tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó
általános jogszabályi követelményeken túlmenően – tartalmazzák azt is, hogy:
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve ha az  ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt; d) a bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított ingatlan esetében az  önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az önkormányzat vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a  továbbiakban: Nvtv.)
13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban eleget tesz;
f ) ha az önkormányzat az e) alpontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az ingatlanok szerződésben
rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt., illetve
a GYEMSZI erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni;
g) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  önkormányzat az  1. és a  2.  mellékletben és
a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani;
h) ha az  önkormányzat a  g)  alpontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget,
az  MNV Zrt., illetve a  GYEMSZI az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el, azzal, hogy
az  önkormányzat a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül
az MNV Zrt.-nek, illetve a GYEMSZI-nek megfizetni;
i) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve, a  védettség jellege szerinti miniszter vagy a  sportigazgatási szerv az  ingyenes tulajdonba adáshoz
szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
4. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a  Bélapátfalva 602 és 603/1 helyrajzi számú, az  Esztergom 16400 és 16401 helyrajzi számú,
a Létavértes 172 helyrajzi számú, a Pitvaros 72 helyrajzi számú ingatlanok esetében a szerződések – a 3. pontban
meghatározottakon felül – tartalmazzák azt is, hogy:
a) a szerződés hatálybalépését követően az  érintett önkormányzatok helytállnak az  ingatlannal kapcsolatos,
öröklésből származó vagyoni jellegű követelések vonatkozásában, különösen a peres eljárás során felmerülő,
az  ingatlan forgalmi értékének és a  perköltség megtérítésének a  kötelezettségéért, és az  örökössel való
elszámolás tekintetében semmilyen igényt nem támasztanak az  MNV Zrt.-vel vagy az  állam bármely más
képviselőjével szemben;
b) az érintett önkormányzatok kötelezettséget vállalnak arra, hogy ha az  örökös az  állammal vagy
az  MNV Zrt.-vel szemben pert indít az  ingatlannal kapcsolatban felmerülő, öröklésből származó igény
vonatkozásában, akkor az MNV Zrt. jogosult az érintett önkormányzatot perbe hívni, az önkormányzat pedig
köteles a perbehívásra az  illetékes bíróságnál az MNV Zrt. felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon
belül a perbehívás elfogadásáról nyilatkozni és az MNV Zrt., illetve az állam oldalán a perbe beavatkozóként
belépni;
c) az érintett önkormányzatok vállalják, hogy a  b)  alpont szerinti perbelépés elmaradásából eredő bármely
költség az önkormányzatot terheli, amelyet köteles az MNV Zrt. felhívására 30 napon belül megfizetni.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Nyíregyháza 6743 helyrajzi számú és a  Budapest IX. kerület 38265 helyrajzi számú kivett sporttelep
megnevezésű ingatlanok esetében az MNV Zrt. csak azt követően kössön szerződést, hogy a sportról szóló 2004. évi
I. törvény 64.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően a  sportpolitikáért felelős miniszternek az  ingyenes
tulajdonba adáshoz szükséges előzetes hozzájárulása rendelkezésre áll.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
6. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Budapest IX. kerület 38265, a Budapest XV. kerület 87009/3, 87009/4, 87009/5, 87604/1, a Nyíregyháza 6707,
6743 és a  Rákóczibánya 027, 034, 042, 047, 048 helyrajzi számú ingatlanok vonatkozásában megkötésre kerülő
szerződés – a  3.  pontban meghatározottakon felül – tartalmazza azt is, hogy az  önkormányzat az  ingatlanokkal
kapcsolatos valamennyi terhet, bérleti szerződésből vagy egyéb megállapodásból származó és bármilyen
jellegű további kötelezettséget – ideértve a MÁV Zrt. és az állam által megkötött, az  ingatlanok állami tulajdonba
kerüléséről szóló megállapodásokban meghatározott kikötéseket és az abban külön nem ismertetett terheket is –
köteles átvállalni, így különösen azon feltételeket, amelyeket a  vasúti területtel határos ingatlan és a  vasúti pálya
közelében lévő ingatlan esetén a tulajdonba vevőnek vállalnia kell.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
7. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Budapest XVII. kerület 128155/11, 128155/12, 128187, 138675, 138676 és 0138674/1 helyrajzi számú
ingatlanok esetében a szerződés – a 3. pontban meghatározottakon felül – tartalmazza azt is, hogy az önkormányzat
vállalja, hogy a  Rákosmenti Testedző Körrel kötendő szerződésben ugyanazokat a  jogokat és kötelezettségeket
biztosítja a  Rákosmenti Testedző Kör számára, mint amilyenek a  Rákosmenti Testedző Kör és a  Kincstári Vagyoni
Igazgatóság között 1999. október 6-án létrejött vagyonkezelési szerződésben szerepeltek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
8. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Budapest XV. kerület 87009/3, 87009/4, 87009/5 és 87604/1 helyrajzi számú ingatlanok esetében a szerződés
– a 3. és 6. pontokban meghatározottakon felül – tartalmazza azt is, hogy:
a) az önkormányzat tudomásul veszi, hogy az  ingatlanokra az  állam részéről közlekedési infrastruktúra
fejlesztési igény merülhet fel, és ezen igény felmerülése esetére kötelezettséget vállal arra, hogy
aa) az igényelt ingatlant az  állam részére ingyenesen átruházza, ha az  ingyenes átruházást jogszabály
lehetővé teszi;
ab) az aa) alpontban foglalt jogszabályi lehetőség hiányában indított kisajátítási eljárásban az állammal
szemben lemond az igényelt ingatlan ellenében járó kártalanításról;
b) az önkormányzat vállalja, hogy az  ingatlanokat érintő bármely változtatási célját a változtatást megelőzően
a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt.-vel előzetesen egyezteti.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
9. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Lórév 042 és 061/2 helyrajzi számú ingatlanok esetében a szerződés – a 3. pontban meghatározottakon felül –
tartalmazza azt is, hogy a földrészletek valós művelési ágba sorolásának ingatlan-nyilvántartási átvezetéséhez szükséges
környezetvédelmi, tűzszerészeti és egyéb kárfelméréssel, kármentesítéssel kapcsolatos valamennyi költség és felelősség
az önkormányzatot terheli.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
10. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Lórév 061/2 helyrajzi számú ingatlan tekintetében a szerződés megkötésére Lórév Község Önkormányzatával
kizárólag abban az  esetben kerüljön sor, ha a  védettség jellege szerinti miniszter előzetes egyetértő nyilatkozata
rendelkezésre áll.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
11. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Nagyar 3/1 helyrajzi számú ingatlan tekintetében a szerződés Nagyar Község Önkormányzatával, a Nógrád
550 helyrajzi számú ingatlan tekintetében a szerződés Nógrád Község Önkormányzatával és a Sopron 198 helyrajzi
számú ingatlan tekintetében a szerződés Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzatával kizárólag abban az esetben
kerüljön megkötésre, ha a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 44.  § (1)  bekezdése szerinti
miniszteri jóváhagyás rendelkezésre áll.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
12. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a Budapest XV. kerület 82285 helyrajzi számú ingatlan tekintetében
a) a szerződés Budapest Főváros XV. kerület Önkormányzatával kizárólag abban az  esetben kerüljön
megkötésre, ha a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 44.  § (1)  bekezdése szerinti
miniszteri jóváhagyás rendelkezésre áll;
b) a szerződés – a  3.  pontban meghatározottakon felül – tartalmazza azt is, hogy az  ingatlanon lévő
mentőállomás épülete állami tulajdonban tartása indokolt, ezért a  felépítmény önálló ingatlanként való
ingatlan-nyilvántartási bejegyzése iránt intézkedni szükséges.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
13. A Kormány
a) a Vtv. 36.  § (2)  bekezdés c)  pontja, valamint 36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy az  államnak
a  Kittenberger Kálmán Növény- és Vadaspark Szolgáltató Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaságban (székhely: 8200 Veszprém, Kittenberger Kálmán utca 17., Cg.: 19-09-511670) fennálló
társasági részesedése ingyenesen, településfejlesztés és kulturális szolgáltatás megvalósítása érdekében
Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzatának tulajdonába kerüljön;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján intézkedjen, hogy a  társasági részesedés
tulajdonba adásáról szóló szerződés – e  határozat közzétételét követő hat hónapon belül – megkötésre
kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
14. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési miniszter és az  emberi erőforrások minisztere figyelmét, hogy az  1.  pont
b) és c) alpontjában, a 13. pont b) alpontjában meghatározott szerződések csak abban az esetben köthetők meg,
ha a  jogosult a szerződés általa történő aláírásának időpontjában az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
178.  § 32.  pontja szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott köztartozásmentes adózónak
minősül és a tulajdonosi joggyakorlókkal szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A köztartozásmentes adózói
minőségét a  jogosult az állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal vagy úgy
igazolja, hogy a  szerződés megkötését megelőzően nyilatkozik arról, hogy szerepel a  köztartozásmentes adózói
adatbázisban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2015. (III. 24.) OGY határozata az Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében („EUFOR RCA”) történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében („EUFOR RCA”) történő további magyar
katonai szerepvállalásról szóló beszámolót elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Jakab István s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1292/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a járműipari tesztpálya létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország járműiparban betöltött szerepének további erősítése céljából a  járműipari tesztpálya
projekt stratégiai fontosságával és a járműipari tesztpálya megvalósításához szükséges beruházás (a továbbiakban:
Beruházás) megvalósításával;
2. az 1.  pontban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján alapítsa meg a  Beruházást
megvalósító és a  járműipari tesztpályát üzemeltető gazdasági társaságot (a  továbbiakban: társaság), és
gondoskodjon a társaság tulajdonosi joggyakorlásának az iparügyekért felelős miniszter számára történő átadásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti társaság megalapításához és
működésének megindításához szükséges 50 millió forint költségvetési forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
412/2018. (IX. 11.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Azbej Tristant 2018. szeptember 11-ei hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. szeptember 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1849/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program 3. prioritása keretében egyes, az ötmilliárd forintot elérő vagy azt meghaladó értékű, több éves fizetési kötelezettséggel járó szerződések megkötésének előzetes engedélyezéséről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy a Miniszterelnökség
a) a KÖFOP-3.1.1.1. azonosító jelű, „Partnerek és a  lakosság bevonása az operatív programok megvalósításába”
című felhívás keretében a kommunikációs feladatok ellátása,
b) a KÖFOP-3.2.2.1. azonosító jelű, „A támogatáskezelés menedzsment színvonalának megőrzése” című felhívás
keretében a közbeszerzések szabályosságának ellenőrzése, valamint
c) a KÖFOP-3.3.2.1. azonosító jelű, „Az e-kohéziós irányelv átültetése” című felhívás keretében a monitoring és
információs rendszer működtetése és fejlesztése
érdekében szükséges szerződéseket a  beszerzési eljárások lefolytatását követően – a  központi költségvetés Uniós
fejlesztések fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2014–2020 közötti kohéziós politikai operatív programok
alcím, Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési OP (KÖFOP) jogcímcsoport terhére – megkösse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1142/2011. (V. 12.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények
megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény 144. § (2) bekezdése, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar
Nemzeti Üdülési Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra hivatkozással,
hogy az Alapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami tulajdoni részesedés
biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő jogi személyiséggel rendelkező nonprofit gazdasági társaságot kíván
alapítani. 2. A Kormány a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a közigazgatási és igazságügyi miniszter
egyetértésével gondoskodjon az 1. pont szerinti, az Alapítvány általános jogutódjaként működő, Magyar Nemzeti
Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításáról; b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány céljainak megvalósítása érdekében feladatait a Magyar Nemzeti
Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében az Alapítvány vagyoni jogai és a megszüntetésre
irányuló eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei a Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú
Nonprofit Kft.-re szállnak át; a Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. vagyonává váló volt alapítványi
vagyon kizárólag a megszűnt Alapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható, és a társaság megszűnése esetén
is csak e céloknak megfelelően használható fel; c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az Alapítvány bírósági nyilvántartásból
való törlésének napjával azonos fordulónapon, a Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft.-re átszálló
alapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt Alapítvány céljait megvalósító tevékenység vagyonvesztés
nélkül, folyamatosan biztosítható legyen a Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány a) felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2006. évi LXV. törvény 2. § (1) bekezdése, valamint 4. §
(4) bekezdése alapján a Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának cégbírósági
kezdeményezésével egyidejűleg az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál az Alapítvány
megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő
kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértésével
intézkedjen az Alapítványhoz vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési
eljárásban közreműködő személyek kijelölése és az Alapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. §
(2) bekezdése szerinti, a Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása
érdekében; c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy biztosítsa, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a 2. pont szerinti MNV Zrt. meghatalmazás kiadását követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértésével
a megalapításra kerülő Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. szervezetén belül – az Alapítvány
társalapítóival történő egyeztetést követően – az ügyvezetés döntéseit szakmai kérdésekben támogató tanácsadó
testület felállításáról gondoskodjon. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a Magyar Nemzeti Üdülési Közhasznú Nonprofit Kft. megalakításával egyidejűleg
5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a fenti 2. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Alapítvány bírósági törlését követően azonnal 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1083/1998. (VI. 3.) Korm. határozat;
b) a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány kuratóriuma új elnökének megbízásáról és az alapító okirat módosításáról
szóló 1173/2010. (VIII. 18.) Korm. határozat; továbbá c) a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány kuratóriuma új tagjainak megbízásáról és az alapító okirat módosításáról
szóló 1197/2010. (IX. 17.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
106/2009. (XI. 12.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 7/2009. (I. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés
céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továb biak ban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy jelen népszavazást követő év január 1-jétől Magyarországon teljes egészében a kormány
finanszírozza a távhőszolgáltatással fűtött, 1994 előtt épült lakások egyedi hőfogyasztás-mérésének kialakítását?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 7/2009. (I. 9.) OVB határozatával megtagadta.
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy a kérdésben az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének a) pontja alapján nem lehet
országos népszavazást tartani, mivel „a kérdés közvetlenül a központi költségvetés kiadási oldalát érinti, amely
alkotmányosan tiltott tárgykört tartalmaz”.
A kezdeményező a törvényes határidőn belül kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVB határozatával
szemben. Álláspontja szerint „az OVB értékelése következetlen és nem helytálló”. Indokolásában előadja, hogy
a kérdés megfogalmazásánál a „2008-ban vizítdíj, kórházi napidíj és tandíj tárgyában tartott országos ügydöntő
népszavazás kérdéseit” vette alapul. Ezért szerepeltette a „népszavazást követő év január 1-jétől” kitételt, ami arra utal,
hogy a kérdés nem érinti a már elfogadott éves költségvetést.
Ezért indítványozó kérte az Alkotmánybíróságtól az OVB határozatának megsemmisítését és a testület új eljárás
lefolytatására kötelezését.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, (a továb biak ban: Ve.)
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény, (a továb biak ban: Nsztv.) alábbi
rendelkezései alapján vizsgálta meg:
Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek,
(...)”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
A Ve. vizsgálatba bevont rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
szerint a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás,
melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy
a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint a 130. § (1) bekezdésében foglalt
feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek meg fele lően járt-e el.
A kifogás a törvényi feltételeknek megfelel, ezért azt a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság érdemben
bírálta el.
2. Az Alkotmánybíróság a 38/H/2009. ügyszámú ügyben 2009. szeptember 1. napján hozott határozatában
(a továb biak ban: Abh.) a kifogást előterjesztő által az OVB-hez benyújtott, szinte szó szerint megegyező kérdést
tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesíthetőségét már vizsgálta. Az Abh.-ban elbírált OVB határozattal érintett
aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy jelen népszavazást követő év január 1-jétől
Magyarországon teljes egészében a kormány finanszírozza a közüzemi távhőszolgáltatással fűtött, 1994 előtt épült
lakások egyedi hőfogyasztás-mérésének kialakítását?”. A jelen ügy tárgyát képező esetben pedig a kezdeményező
a következő kérdést kívánta népszavazásra feltenni: „Egyetért-e Ön azzal, hogy jelen népszavazást követő év január
1-jétől Magyarországon teljes egészében a kormány finanszírozza a távhőszolgáltatással fűtött, 1994 előtt épült
lakások egyedi hőfogyasztás-mérésének kialakítását?”
Az Abh.-ban az Alkotmánybíróság megállapította: „a népszavazásra feltenni szándékozott kérdés célja a Kormány
kötelezése. (…) [A] népszavazás tárgyának az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdés értelmében az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésnek kell lennie, ezért nem fogadható el, ha a kérdésben más állami szerv van címzettként
megjelölve. Ebben az esetben ugyanis a feltenni szándékozott kérdés vagy nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
s akkor arról eleve nem lehet népszavazást tartani, vagy ha igen, akkor a kérdésben megjelölt szerv csak akkor tehet
eleget a kérdésben foglalt kötelezettségének, ha az Országgyűlés módosítja az arra irányadó hatályos jogszabályokat s
felhatalmazza az érintett szervet. Ez utóbbi esetben pedig a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének részét képező választópolgári egyértelműség kritériumának, mivel
a kérdésből nem derül ki, hogy eredményes népszavazás esetén az Országgyűlés cselekvésére lenne szükség.
[65/2008. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2008, 599, 603.; 66/2008. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2008, 604, 607.]
Így jelen esetben nem kellett vizsgálnia az Alkotmánybíróságnak, hogy hitelesíthető lenne-e a kérdés, ha az
Országgyűlés hatáskörébe tartozna”.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB 7/2009. (I. 9.) OVB határozatát, a jelen határozatban kifejtettek szerint,
és az Abh.-ban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
28/2016. (VIII. 4.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. XI. törvény 2–3. és 5. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi XI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. március 24-i 40. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) 15. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges
belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő
második hónap első napján lép hatályba.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2016. július 18.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2016. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi XI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. évi XI. törvény 2–3. és 5. §-a 2016. szeptember 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat
szeptember elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
111/2013. (HK 5.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség katonai szervezetei 2013. gazdálkodásának végrehajtását szigorító és kiadásait csökkentő intézkedésekről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
p) pontja alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnökének
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együttesen: alárendelt szervezetek) terjed ki.
2. Az alárendelt szervezetek vezetői kötelesek a helyi
sajátosságok figyelembevételével takarékossági intézkedést, parancsot kiadni, amelyben a következő feladatok
végrehajtására kell intézkedni:
a) a kiképzési rendezvények költségcsökkentése valamint a hatékonysága érdekében:
aa) a 2013. évi kiképzés, felkészítés feladatait lehetőség
szerint fűtési szezonon kívül, komplexen – több alárendelt
szervezet, egy időben a gyakorlótéren, a kiképző bázisok
maximális kihasználtságával – a helyőrségi gyakorló- és
lőterek fokozott igénybevételével, térben és időben összehangolt, együttes, közös, összevont végrehajtásával kell
tervezni;
ab) a különböző katonai kiképzési ágakban – a készenléti és készültségi szolgálatok, missziós felkészítések,
alapkiképzés, tanintézeti képzés, gép- és harcjármű vezetői, helikopter és repülő vezetési, ejtőernyős kiképzések
kivételével – elsősorban a gépjárműmozgást, üzemanyagot minimálisan igénylő tárgykörök oktatási kérdéseit kell
feldolgozni. A szakkiképzési foglalkozások keretén belül
a fő hangsúlyt a gyalogos harcrendben végrehajtandó feladatokra kell összpontosítani. Nagyobb hangsúlyt kell
kapnia a kevés üzemanyag-felhasználást igénylő gép- és
harcjármű karbantartási, technikai kiszolgálási feladatoknak;
b) szigorítani kell a honvédségi gépjárművek szolgálati
igénybevételét, melynek keretében
ba) az indokolatlan ki- és eerendeléseket meg kell szüntetni;
bb) korlátozni kell – a napi működéshez, készültségi feladatok ellátásához szükséges gépjárművek kivételével – a
gépjármű-mozgásokat;
bc) a szolgálati feladatok során biztosítani kell a gépjárművek jogszerű használatát, gazdaságos igénybevételét és
az üzemeltetési előírások maradéktalan betartását, amelyekért az adott igénybevételi csoport vezetője a felelős;
c) a hajtóanyag-felhasználás korlátozása területén figyelemmel a rendelkezésre álló hajtóanyag készletekre, az
egyre szűkülő anyagi és beszerzési lehetőségekre
ca) az év végrehajtandó feladatait rangsorolva, elsősorban a készenlétfenntartással és -fokozással, valamint a készenléti, készültségi szolgálatok biztosításával, a missziós
felkészítéssel és a szervezet működőképességének fenntartásával összefüggő feladatokat kell végrehajtani;
cb) az üzemanyag-takarékosság érdekében az azonos,
valamint a köztes célállomású anyag- és személyszállításokat optimalizálni kell, melynek érdekében törekedni kell
a kapcsolt szállítások alkalmazására;
cc) anyag-, és személyszállítási feladatok végrehajtása
csak az alárendelt szervezet, illetve az annak elhelyezésére
szolgáló objektum működőképességének fenntartása érdekében engedélyezhető;
cd) az üzemanyag-töltő állomással rendelkező katonai
szervezeteknek kiemelt figyelmet kell, fordítaniuk a hajtóanyag-feltöltésekre, azok elszámolására és a készletek
naprakész nyilvántartására;
d) az energiafelhasználás korlátozása területén:
da) a takarékosság érdekében a használatban lévő helyi
ségek fűtése során a munkavédelmi és a munkaegészségügyi jogszabályokban a helyiségekre előírt hőmérsékletet
kell biztosítani, kerülni kell a szabályozókban meghatározottaknál magasabb hőmérséklet biztosítását;
db) a takarékosság érdekében a használaton kívüli helyiségek energiafogyasztását – ideértve a hő- és a villamos
energiát – mérsékelni kell;
dc) az alárendelt szervezetek személyi állománya részére – a folyamatos üzemeltetést igénylő eszközök kivételével – el kell rendelni az elektronikai berendezések munkaidő után kikapcsolását és azok ellenőrzését;
dd) törekedni kell – a helyi lehetőségek figyelembe vételével – az MH video-telekonferencia szolgáltatás igénybevételére.
e) korlátozni kell a papírfelhasználást, melynek keretében ea) ügyintézés során a papírfelhasználás korlátozása érdekében az iratok elektronikus levelező rendszeren való
továbbításáról szóló 20/2011. (HK 16.) HVK HIICSF
szakutasításban foglaltak szerint kell eljárni. Nem hivatalos levelezés vonatkozásában is az MH Központi Levelezés Szolgáltatás (a továbbiakban: KLSZ) és a Központi és
Helyi Fájlszerver Szolgáltatás alkalmazás igénybevételét
kell előtérbe helyezni;
eb) csak a levéltári értékű iratok eredeti példányait és a
telefaxon továbbítandó iratokat kell laponként egy oldalra
nyomtatni;
ec) a postán, futárral vagy kézbesítővel továbbítandó
iratok és a sokszorosított példányok esetében a lap mindkét oldalára kell nyomtatni;
ed) mellőzni kell a felesleges nyomtatásokat;
ee) a tervezeteket lehetőség szerint elektronikusan kell
köröztetni, a feladatindító levél kiadmányozott példányának faxolásával vagy szkennelésével;
ef) a kiadmányozott, nyilvántartásba vett irattári példány kivételével a véleményezéseket csak elektronikusan
kell megküldeni a címzettek részére;
eg) az MH-n kívülre történő levelezésnél továbbra is
csak hiteles, kiadmányozott, nyilvántartásba vett iratokat
lehet küldeni;
eh) a postai és nyomdai költségek csökkentése érdekében az év végi és egyéb üdvözlőlapok papír alapon történő
továbbítása helyett – egyedi esetek kivételével – az elektronikus levelező rendszer használatát kell előtérbe helyezni,
f) az alárendelt szervezetek vezetői a működési kiadások vonatkozásában felülvizsgálják a hatályos szerződéseket és folyamatban lévő kötelezettségvállalásaikat, különös tekintettel a szerződésmódosítási feltételekre, a módosítások várható következményeire. A felülvizsgálat a következő területeket érinti:
fa) nyomdai költségek,
fb) szakkönyvek beszerzése,
fc) szakképzési kiadások,
fd) sajtótermékek beszerzése;
g) az alárendelt szervezetek vezetőinek korlátozni kell,
illetve lehetőség szerint minimálisra kell csökkenteni az
ajándéktárgyak, emléktárgyak valamint az alakulatot népszerűsítő reklám- és propagandaanyagok beszerzését, ennek érdekében csak az alakulat címerét ábrázoló minimális
mennyiségű ajándéktárgy, emléktárgy, valamint az alakulatot népszerűsítő anyag beszerzése kezdeményezhető,
melyeket elsősorban külföldi delegációk, látogatók részére kell tervezni;
h) az állami vagyon rendeltetés szerinti használatával,
megóvásával törekedni kell a káresetek számának csökkentésére;
i) a rendezvényi kiadások területén a nem katonai rendezvények – így különösen alakulati, fegyvernemi bálok –
feladataira az intézményi előirányzatok felhasználása tilos, azok megrendezése csakis önfinanszírozó rendszerben
történhet;
j) a továbbképzési kiadások csökkentése érdekében a
továbbképzések, szakmai felkészítések területén:
ja) lehetőség szerint korlátozni kell a továbbképzések,
szakmai felkészítések számát;
jb) törekedni kell a szakmai anyagok, meghívók, illetve
vezetői döntések írásos tájékoztatók, KLSZ-en keresztül
történő megküldésére;
k) a laktanyai elhelyezéssel kapcsolatos karbantartási
munkálatokat a szerződött helyi szolgáltatókkal kell elvégeztetni, amennyiben a szolgáltató azt a költségvetési
problémákra hivatkozva nem képes elvégezni, abban az
esetben az alárendelt szervezetek csak is a közvetlen baleset elhárítása érdekében a lehetőségeik függvényében – a
hivatalos eljárási rendnek megfelelően – engedéllyel végezhetik.
3. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1255/2019. (V. 3.) Korm. határozata kulturális célú feladat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Molnár Imre Méry-Ratio Kiadó gondozásában megjelent Jerzy Popiełuszko élete és
mártírhalála, valamint Esterházy János élete és mártírhalála című könyveinek kiadásával járó költségek
megtérítéséhez forrást szükséges biztosítani;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat megvalósítása érdekében gondoskodjon
a  2019.  évben egyszeri jelleggel a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8.  Nemzetközi
kapcsolatok programjai alcím, 3. Waclaw Felczak Alap jogcímcsoport javára 8  000  000  forint többletforrás
rendelkezésre állásáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében, a  2.  pont alapján biztosított forrás terhére
a Waclaw Felczak Alapítvány részére az emberi erőforrások minisztere támogatást nyújtson.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Bucsi
Szabó Edit rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
madridi nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak az  Andorrai Hercegségben való képviseletére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. július 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök