text:
52/2012. (VI. 8.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez a LEADER Helyi Akciócsoportok közreműködésével 2012-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. agroturisztikai szolgáltató tevékenység: szálláshely-szolgáltatáshoz nem kötődő a) a helyi, vagy saját népművészeti, néprajzi, kézműves, építészeti és kulturális értékek, örökségek, termékek
bemutatása, b) a falusi élethez, környezethez és munkakultúrához kapcsolódó hagyományok, tevékenységek bemutatása,
c) falusias, tanyasias vagy vidéki környezetben a házi élelmiszerekhez és gasztronómiai hagyományokhoz
kapcsolódó tevékenységek bemutatása, és az elkészített élelmiszerek felkínálása helyben fogyasztásra,
valamint értékesítésre turisztikai és vendéglátói céllal a gazdaság területén,
d) a helyi gazdálkodási módok, termelési szokások bemutatása;
2. borturizmus: a szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló
127/2009. (IX. 29.) FVM rendelet 1. számú melléklete szerinti borvidékhez tartozó településen az adott borvidéken
termelt borok értékesítésére és kóstoltatására alkalmas helyiségek kialakítása;
3. egyéb szálláshely: szálláshely-szolgáltatás céljára hasznosított, a szálláshely, a szálláshely szolgáltatás, a szálloda,
a panzió, a kemping, az üdülőház és a közösségi szálláshely fogalma alá nem tartozó, nem kizárólag
szálláshely-szolgáltatás rendeltetéssel létesített önálló épület vagy annak lehatárolt része, ahol az e célra
hasznosított szobák száma legfeljebb nyolc, az ágyak száma legfeljebb tizenhat;
4. egyház és belső egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyház): a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint
az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény szerinti jogi személy;
5. erdei turizmus: a természetjáró turizmusnak az a válfaja, amely belterületi túraútvonalak, turistautak kivételével
az ingatlan-nyilvántartásban erdő művelési ágban nyilvántartott területen a természeti javak ingyenes
igénybevételére, illetve ellenértékes hasznosítására épül, turistautak külterületi szakaszai, tanösvények és a
természet megfigyelésére alkalmas létesítmények kialakításával, karbantartásával, fejlesztésével; 6. falusi szálláshely: a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni
Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény szerint kiemelt üdülőkörzethez nem
tartozó települések, valamint a természetes gyógytényezőkről szóló külön jogszabály alapján törzskönyvezett
gyógyhelyek kivételével az 5000 fő alatti településeken, illetve a 100 fő/km2 népsűrűség alatti területeken
található olyan egyéb szálláshely, amelyet úgy alakítottak ki, hogy abban a falusi életkörülmények, a helyi vidéki
szokások és kultúra, valamint a mezőgazdasági hagyományok komplex módon, adott esetben kapcsolódó
szolgáltatásokkal együtt bemutatásra kerüljenek; 7. falusi turizmus: a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni
Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény 1/2. számú melléklete szerinti parti
települések kivételével az 5. melléklet szerinti településen történő vendégfogadás, étkezés- és
programszolgáltatás, amelynek keretében a látogató megismerkedik a falu jellegzetes életformájával,
hagyományaival, s aktívan részt vehet annak életében; 8. hasznos alapterület: az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendelet 1. számú mellékletének 37. pontja szerinti fogalom;
9. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, vagy a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott
települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet mellékletében meghatározott település;
10. horgászturizmus: a szabadidő eltöltésének az a módja, amely elsősorban horgászok igényeinek kiszolgálására
alkalmas javak igénybevételére, illetőleg hasznosítására épül; 11. konferenciaturizmus: üzletszerű gazdasági tevékenység keretében vállalati vagy szakmai konferencián,
szimpóziumon, kerekasztalon, tudományos tanácskozáson, találkozón, rendezvényen való részvételhez
kapcsolódó turisztikai szolgáltatások nyújtása, valamint az ezekhez kapcsolódó egyéb, nem turisztikai
tevékenységek összessége; 12. közhasznú tevékenység: az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 2. § 20. pontja szerinti tevékenység;
13. LEADER HACS: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megfelelő, és az Irányító
Hatóság által elismert, jogi személyiséggel rendelkező helyi közösség, amely az elismerés iránti kérelemmel
egyidejűleg vállalta a LEADER HACS minősítéshez kapcsolódó feltételek teljesítését;
14. LEADER HACS illetékességi területe: a LEADER HACS előzetes elismeréséről vagy a LEADER HACS elismeréséről szóló
határozatában meghatározott terület, amelynek vonatkozásában a LEADER HACS helyi vidékfejlesztési stratégiát
fogalmaz meg; 15. lovas turisztikai szolgáltatás: a lovas szolgáltató tevékenységről szóló 14/2008. (XII. 20.) ÖM rendeletben, valamint
e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően a lovaglás és a hajtás közül a lovagoltatáshoz,
lovas oktatáshoz, lovas terápiához, terep- vagy túralovagláshoz, fogatoztatáshoz kapcsolódó turisztikai
szolgáltatás; 16. nonprofit szervezet: az egyesületként, az alapítványként, a közalapítványként, a nonprofit gazdasági társaságként
és a közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezetként működő társadalmi szervezet, kivéve a biztosító
egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet;
17. rekreációs szolgáltatás: az aktív szabadidős tevékenységekhez kapcsolódó, az egészségmegőrzést célul kitűző
szolgáltatás; 18. vadászatra jogosult: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
6. §-a szerinti jogosult; 19. vadászturizmus: a turizmus azon formája, amelynek elsődleges célja a vad elejtése által a résztvevő számára
történő élményszerzés, valamint az ahhoz kapcsolódó helyben nyújtott kiegészítő szolgáltatások igénybevétele;
20. vízi turizmus: olyan szabadidős tevékenység, amelyet vízben, vízen végeznek; az aktív turizmus egy formája, amely
során a turista utazásának motivációja valamilyen fizikai aktivitást igénylő szabadidős vagy sporttevékenység
gyakorlása hazánk álló és folyóvizein a fürdőmedencék, fürdőházak és a hozzájuk kapcsolódó különböző wellness
szolgáltatások kivételével. (2) E rendeletben nem szabályozott fogalmakat a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Törvény) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni. 2. A támogatás tárgya és a támogatás felhasználása során elszámolható kiadások
2. § (1) Támogatás vehető igénybe a) a szálláshely-szolgáltatási tevékenység folytatásának részletes feltételeiről és a szálláshely-üzemeltetési engedély
kiadásának rendjéről szóló 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet]
2. § i) pontja szerinti falusi szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő falusi
szálláshelyek bővítéséhez, korszerűsítéséhez, akadálymentesítéséhez, szolgáltatásaik fejlesztéséhez (1. célterület);
b) a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet 2. § h) pontja szerinti egyéb szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások
kialakításához, már működő egyéb szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő egyéb
szálláshelyek bővítéséhez, korszerűsítéséhez, akadálymentesítéséhez, szolgáltatásaik fejlesztéséhez, kivéve a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat
megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény 1/2. számú melléklete szerinti parti települések (2. célterület),
c) a vidéki térségekben a nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról szóló
173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet] 3. § (2) bekezdés c) pont 2. és
3. alpontja szerinti gyermek- és ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek és kapcsolódó
szolgáltatások kialakításához, már működő szálláshelyek bővítéséhez, korszerűsítéséhez, akadálymentesítéséhez,
szolgáltatásainak fejlesztéséhez (3. célterület); d) szálláshelyhez nem kötődő:
da) agroturisztikai szolgáltató tevékenységhez, db) lovas turisztikai szolgáltatáshoz,
dc) vadászturizmushoz, dd) erdei turizmushoz, de) horgászturizmushoz, df) vízi turizmushoz,
dg) borturizmushoz kapcsolódó épület, építmény kialakításához, bővítéséhez, átalakításához és eszközrendszer fejlesztéséhez
(4. célterület). (2) E rendelet alapján nem igényelhető támogatás
a) termőföld és ingatlan vásárlásához, b) ingatlan bérleti díjához,
c) élő állat vásárlásához, d) gondnoki lakás, szolgálati lakás, az ügyfél saját maga által használt lakrésze, a gondnok vagy az ügyfél által
kizárólagosan használt helyiségek megépítéséhez, felújításához, vagy ilyen lakásba, lakrészbe eszköz, berendezés
beszerzéséhez, e) bontott építési anyag beszerzéséhez és beépítéséhez,
f) motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy motorral hajtott sporteszköz és vitorláshajó
beszerzéséhez,
g) élelmiszeripari gépek beszerzéséhez,
h) konferenciaturizmushoz,
i) a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 28. § d) pontjában
meghatározott melegkonyhás vendéglátóhelyhez,
j) lóversenypálya, lovas vagy fogathajtó versenyek megrendezésére alkalmas létesítmények vagy hozzájuk
kapcsolódó létesítmények létrehozáshoz, fejlesztéséhez,
k) lőfegyver beszerzéséhez,
l) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez, fejlesztéshez,
m) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez, fejlesztéshez,
n) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a vidéki örökség megőrzéséhez igénybe vehető támogatások
részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez, fejlesztéshez,
o) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások körében az integrált közösségi és szolgáltató tér kialakítására és működtetésére igénybe
vehető támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez.
(3) A támogatás természeti és környezeti értékeket károsító, valamint ezen értékek hozzáférhetőségét korlátozó
sportturisztikai tevékenység – így különösen terepmotor-, quad, downhill terepkerékpározás – céljára, valamint
gazdaságon belüli fejlesztéséhez nem vehető igénybe.
(4) Gazdaságon belüli fejlesztéshez csak az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott szolgáltatásfejlesztés keretében
igényelhető támogatás.
3. § (1) Elszámolható kiadásnak minősül
a) a Vhr. 30. §-ában foglaltaknak megfelelő építés, a fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó építési munka,
b) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által rendszeresített Árajánlatos
tételbejelentő lapon elszámolható, a 3. mellékletben nem szereplő, a szálláshelyek, szolgáltatások működését
szolgáló berendezési tárgy, eszköz,
c) horgászati célú fejlesztés, falusi szálláshely vagy egyéb szálláshely kialakítása esetén fa telepítése,
d) a szolgáltatás működtetéséhez szükséges minősítési eljárás díja,
e) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadás,
f) a Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően eszközként elszámolható kiadás az ügyfél támogatható
tevékenységét szolgáló szoftver licencek ellenértéke.
(2) Az (1) bekezdés b)–f) pontjában meghatározott kiadások önállóan nem, kizárólag a (1) bekezdés a) pontja szerinti
kiadások valamelyikével együtt szerepelhetnek egy támogatási kérelemben.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható kiadás nem haladhatja meg az összes elszámolható kiadás 50%-át.
(4) Kiadásként nem számolható el a 3. mellékletben meghatározott eszközök beszerzésének költsége.
(5) A 2. § (1) bekezdése szerinti célterületekre és alcélterületekre kizárólag akkor nyújtható támogatás, ha az adott
célterületre jóváhagyható elszámolható kiadások tartalmaznak a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti kiadásokat.
(6) Ha a 2. § (1) bekezdése szerinti célterületekhez kapcsolódó tevékenységeken kívül a támogatott tevékenységgel
érintett épület, építmény vagy épületrész, építményrész más célt is szolgál, az elszámolható kiadásokat
a támogatásból fejleszteni kívánt tevékenységgel érintett helyiségek hasznos alapterülete és a támogatásból
fejleszteni kívánt tevékenységgel nem érintett helyiségek hasznos alapterületének arányában kell megállapítani
a támogatással érintett épületrészre, építményrészre.
3. A támogatás forrása, mértéke 4. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
(2) A támogatásokra a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) kell
alkalmazni. (3) A 2. § (1) bekezdés d) pont dg) alpontja szerinti szolgáltatás esetén az igénybe vehető csekély összegű támogatás
összege legfeljebb 20 000 000 forint. (4) A támogatás mértéke, ha az 5. § (1) bekezdése szerinti ügyfél
a) természetes személy, mikro-, kis- vagy középvállalkozás, települési önkormányzat, települési nemzetiségi
önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi jogi személy vagy nem közhasznú tevékenységet folytató
nonprofit szervezet és aa) a fejlesztést hátrányos helyzetű területen valósítja meg, az összes elszámolható kiadás 65%-a, vagy
ab) a fejlesztést nem hátrányos helyzetű területen valósítja meg, az összes elszámolható kiadás 60%-a;
b) nonprofit szervezet, és a beruházás az ügyfél közhasznú tevékenységének ellátásához köthető, az összes
elszámolható kiadás 100%-a, de nem lehet több, mint a LEADER HACS illetékességi területén az igényelhető legmagasabb támogatási összeg.
(5) Költségvetési szerv esetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján
a támogatás számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
(6) A beruházás helye szerinti LEADER HACS illetékességi területén az igényelhető legmagasabb támogatási összeget
a 7. melléklet tartalmazza. Azon LEADER HACS illetékességi területén, ahol a 7. melléklet értelmében az igényelhető
legmagasabb támogatási összeg 0 forint, a jogcím keretében támogatási kérelem nem nyújtható be. Amennyiben az
ügyfél azon LEADER HACS illetékességi területén megvalósuló fejlesztésre nyújt be támogatási kérelmet, ahol
a 7. melléklet értelmében nem igényelhető támogatás, a támogatási kérelmet el kell utasítani.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult
a) a természetes személy, b) a mikro-, kis- vagy középvállalkozás,
c) a települési önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat vagy a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel
rendelkező önkormányzati társulás, d) a nonprofit szervezet, és
e) az egyház [az a)–e) pont a továbbiakban együtt: ügyfél].
(2) Az ügyfél lakóhelye, tartózkodási helye, székhelye, telephelye, fióktelepe szerinti LEADER HACS illetékességi területén
megvalósuló fejlesztések támogathatóak. Az ügyfél kérelme vonatkozásában a beruházás csak egy LEADER HACS
területén valósulhat meg. (3) A 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterület esetén a támogatás igénybevételére kizárólag települési
önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, és a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló
1997. évi CXXXV. törvény 16. §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás,
nonprofit szervezet, és egyház jogosult. (4) A 2. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a támogatás
igénybevételére az az ügyfél jogosult, aki a fejlesztéssel érintett területen vadászatra jogosult.
6. § (1) Támogatás olyan, az 5. vagy 6. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén megvalósuló fejlesztéshez
igényelhető, amely település bel- vagy külterületén az ügyfél a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
a) – ha az ügyfél természetes személy – lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) – ha az ügyfél mikro-, kis- vagy középvállalkozás – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel,
c) – ha az ügyfél nonprofit szervezet – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti célterület esetében támogatás olyan, kizárólag
az 5. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén megvalósuló fejlesztéshez igényelhető, amely település bel
vagy külterületén az ügyfél a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
a) – ha az ügyfél természetes személy – lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) – ha az ügyfél mikro-, kis- vagy középvállalkozás – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel,
c) – ha az ügyfél nonprofit szervezet – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik. (3) Ha a kérelem az 5. vagy 6. mellékletben meghatározott települések közül több települést is érint, az ügyfélnek
valamely településen vagy annak külterületén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel, vagy
fiókteleppel kell rendelkeznie. 7. § (1) Ha az ügyfélnek a mezőgazdasági tevékenységéből származó árbevétele az összes árbevételének 50%-át meghaladja,
a fejlesztést – a 2. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott szolgáltatás fejlesztése kivételével – kizárólag
gazdaságon kívül, az ügyfél mezőgazdasági tevékenységétől, a mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó
földterülettől és mezőgazdasági hasznosítású épületeitől független tevékenysége keretében valósíthatja meg.
(2) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy – a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában – a fejlesztéssel
érintett szálláshely helyrajzi számához tartozó telek alapterületének nagysága új falusi szálláshely, egyéb szálláshely és
telepített sátortábor kialakítása esetén legalább 500 m2, új gyermek- és ifjúsági tábor, turistaház kialakítása esetén
legalább 2000 m2 legyen. (3) A 2. § (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti falusi és egyéb szálláshely esetén a támogatás igénybevételének feltétele,
hogy a) a fejlesztéssel – ideértve a bővítést és a felújítást is – kialakított szálláshely
aa) megfeleljen a 4. mellékletben meghatározott feltételeknek, ab) legalább hat, legfeljebb tizenhat férőhellyel rendelkezzen,
ac) a saját használatú helyiségektől és lakrésztől elkülönüljön,
ad) összkomfortos legyen, ae) területén ne működjön más típusú szálláshely kivéve a sátorozóhelyet, és
b) az ügyfél az a) pont szerinti szálláshelyre vonatkozóan – új szálláshely létesítése esetén legkésőbb az utolsó
kifizetési kérelem benyújtásáig – a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet alapján jogerős üzemeltetési engedéllyel
rendelkezzen. (4) Több különböző ügyfél nem hozhat létre egy ingatlanon azonos típusú szálláshelyet.
(5) A 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a 173/2003. (X. 28.)
Korm. rendeletnek megfelelően legalább harminc férőhelyes a) legalább „B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági tábor,
b) legalább „B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági táborban telepített sátortábor, vagy
c) „A” kategóriájú turistaház fejlesztése, kialakítása támogatható. (6) Ha a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés új szálláshely létesítésére irányul,
a 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 14/C. § alapján kiállított hatósági igazolvány beszerzése szükséges az utolsó
kifizetési kérelem benyújtásáig. 8. § (1) A Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától
számított öt évig tart. (2) Az ügyfél köteles az üzemeltetési kötelezettség alatt
a) a 2. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott célterületekre irányuló fejlesztés esetén a vendégeknek
az étkeztetés, a szabadidős sport vagy rekreációs szolgáltatás, a vezetett túrázási lehetőség vagy a természeti,
gasztronómiai vagy kulturális értékek megismertetése, bemutatása közül legalább kétféle szolgáltatást nyújtani,
amelyből az egyik más szolgáltatóval történő megállapodás alapján is nyújtható;
b) az a) pont szerinti szolgáltatásokról nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza legalább a nyújtott szolgáltatás
megnevezését, a vendég szolgáltatáson való részvételének időpontját és időtartamát, valamint a szolgáltatást
igénybevevő vendég nevét és aláírását; c) a 2. § (1) bekezdés d) pont da) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén az agroturisztikai
szolgáltató tevékenységek valamelyikét végezni; d) a 2. § (1) bekezdés d) pont db) alpontjában meghatározott célterületekre irányuló fejlesztés esetén legalább
a Magyar Lovas Turisztikai Szövetség szerinti három patkós minősítésű lovas szolgáltatást végezni;
e) a 2. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetében vadászati
jogosultsággal rendelkezni; f) tagságot fenntartani turisztikai szakmai szervezetben vagy olyan szervezetben, amely szorosan kapcsolódik
a tervezett fejlesztendő tevékenységekhez és csatlakozni annak minősítési vagy promóciós rendszeréhez
(területi, regionális, országos egyesülethez, szövetséghez, turisztikai termék, vagy nemzetközi, vagy nemzeti
védjegy vagy minősítési rendszerhez); g) a 2. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén
a 239/2009 (X. 20.) Korm. rendelet alapján kiadott üzemeltetési engedéllyel rendelkezni;
h) a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetében a 173/2003. (X. 28.)
Korm. rendelet alapján minősítéssel és a jegyző által kiadott hatósági igazolvánnyal rendelkezni.
(3) Az ügyfélnek a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott vállalásokról a támogatási kérelem benyújtásának
időpontjában kell nyilatkoznia. Amennyiben az ügyfél a kötelező szolgáltatások vállalásáról nem nyilatkozik,
a támogatási kérelem elutasításra kerül. (4) Amennyiben az ügyfél a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott vállalást részben együttműködés keretében kívánja
teljesíteni, abban az esetben a 9. § (11) bekezdésben meghatározott formai és tartalmi feltételeknek megfelelő
együttműködési megállapodást köteles benyújtani. 9. § (1) Az 4. § (4) bekezdés b) pontja alapján jogosult támogatást igényelni az az ügyfél, aki a támogatási kérelem
benyújtásáig az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról
szóló 2011. évi CLXXV. törvény 33. §-a szerinti közhasznúsági nyilvántartásba veteti magát és tevékenységét ekként
végzi. (2) E rendelet keretében benyújtott támogatási kérelmek vonatkozásában a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontját nem kell
alkalmazni. (3) A 2. § (1) bekezdés d) pont de) és df) alpontjához kapcsolódó fejlesztések esetében nem minősül Vhr. 23. § (1) bekezdés
c) pontja szerinti bérbeadásnak, ha a fejlesztés tárgyát képező eszköz turisztikai szolgáltatás keretében
alkalomszerűen bérelhető. (4) Ha az ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a támogatási kérelméhez vagy a kifizetési
kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amelyet e rendelet hatálybalépését követően
állítottak ki és tartalmazza a) az ajánlatkérő nevét, címét és ajánlattevő nevét, címét és adószámát, természetes személy esetén adóazonosító
jelét, b) a kiadási tétel műszaki adatait, c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét, f) az ajánlattevő cégszerű aláírását, és
g) az árajánlat kiállításának dátumát. (5) Elektronikus árajánlat (webáruház, elektronikus levél) esetén a (4) bekezdés f) pontja szerinti követelményt nem kell
alkalmazni, azonban ha az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, az elektronikus levél csatolmányainak
is meg kell felelniük a többi követelménynek. Az elektronikus árajánlat akkor fogadható el, ha tartalmazza a webáruház
honlap címét, illetve elektronikus levél esetén az árajánlattevő elektronikus levél címét is.
(6) Ha a referenciaár az adott tétel esetében nem állapítható meg a Gépkatalógus vagy Építési Normagyűjtemény
(a továbbiakban: ÉNGY) alapján, az ügyfél köteles legalább két árajánlatot csatolni az elszámolni kívánt kiadásokról.
(7) A két árajánlatnak hasonló műszaki tartalommal kell rendelkeznie és az ügyfél köteles indokolni az adott árajánlat
választását. (8) Az árajánlat nem származhat az ügyfél saját tulajdonában lévő vagy kapcsolt vállalkozásától, illetve olyan
vállalkozástól, amelyben az ügyfél többségi tulajdoni hányaddal rendelkezik.
(9) Az ajánlattevőnek csak az adóhatósághoz bejelentett tevékenysége tekintetében adott árajánlata fogadható el.
(10) Amennyiben az árajánlat a (4)–(7) bekezdésben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek nem felel meg,
az elszámolni kívánt árajánlatos tételek vonatkozásában az ügyfél támogatásra nem jogosult.
(11) Ha az ügyfél a 8. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott szolgáltatások közül valamelyiket együttműködés
keretében kívánja nyújtani, vagy az 1. melléklet 2. szakmai szempontjában meghatározott együttműködési
megállapodást kíván benyújtani, abban az esetben támogatásra csak olyan együttműködési megállapodás
támogatási kérelemhez történő, eredeti példányban való benyújtása esetén jogosult pontszámra, amely tartalmazza
a) az együttműködő partnerek nevét, székhelyének címét és adószámát, természetes személy esetén adóazonosító
jelét, b) az együttműködő partnerek hivatalos képviselőjének nevét,
c) az együttműködés tárgyát, amelyben tételesen meghatározásra kerülnek a felek egymásnak nyújtott
szolgáltatásai, d) az együttműködés időtartamát, amely legalább a fenntartási időszak végéig szól,
e) az együttműködő partnerek vállalt kötelezettségeit, és f) az együttműködő partnerek cégszerű aláírását.
(12) Amennyiben az ügyfél az 1. melléklet 2. szakmai szempontjához az együttműködési megállapodásokat nem nyújtja be
vagy nem a (11) bekezdésében meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelelően nyújtja be, a fenti
értékelési szempont nem vehető figyelembe. (13) A Vhr. 25. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a műveletet a támogatási határozat közlésétől számított két éven
belül meg kell valósítani. (14) A Vhr. 24. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően az ügyfél a helyt adó vagy részben helyt adó támogatási határozat
közlésétől számított hat hónapon belül köteles kifizetési kérelmet benyújtani, amellyel legalább 10%-os mértékben az
ügyfél olyan kiadást is el kíván számolni, amely nem minősül egyéb elszámolható kiadásnak.
(15) A Vhr. 17. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően az utolsó kifizetési kérelmet a művelet megvalósulását követő hat
hónapon belül, de legkésőbb 2015. január 31-ig be kell nyújtani.
(16) Jelen rendelet alkalmazása során nem kell vizsgálni a Vhr. 7. § (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendezett
munkaügyi kapcsolatok feltételeinek fennállását. (17) Induló vállalkozás, egyéni vállalkozóként kérelmező és természetes személy ügyfél vonatkozásban a Vhr. 7. §
(1) bekezdés c) pontja szerinti nehéz helyzetben lévőségre vonatkozó szabályokat nem kell alkalmazni.
5. A támogatási kérelem benyújtása 10. § (1) A támogatási kérelmet az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén postai
úton 2012. július 1. és július 31. között lehet benyújtani az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett, a
(2) bekezdésben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon – a Törvény 16. §-a, valamint 21. §-a alapján az
MVH és a LEADER HACS között létrejött delegálási szerződés szerint – a beruházás helye szerinti illetékes LEADER HACS
munkaszervezeti irodájához. (2) A támogatási kérelem a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatokat, c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat, e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatokat,
f) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatokat, g) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről, és
h) az ügyfél cégszerű aláírását tartalmazza. (3) A természetes személy ügyfél a lakóhelye vagy tartózkodási helye igazolása céljából a lakcímet igazoló hatósági
igazolványa másolatának és az annak tartalmát képező személyes adatainak kezeléséhez való írásbeli hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatának benyújtásával kérheti, hogy a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását
kezelő központi szerv megkeresése helyett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány alapján kerüljön megállapításra
a támogatásra való jogosultság fennállása. (4) Amennyiben egy LEADER HACS címe visszavonásra kerül és új LEADER HACS címmel rendelkező szervezet nincs
a korábbi LEADER HACS illetékességi területén, a LEADER HACS illetékességi területén a támogatási kérelmet az MVH
illetékes regionális kirendeltségéhez kell benyújtani. (5) A (4) bekezdés alapján benyújtott támogatási kérelmet az MVH az 1. mellékletben lévő, a LEADER HACS illetékességi
területére vonatkozó Értékelési táblázat alapján bírálja el. (6) A 7. mellékletben a LEADER HACS-ok illetékességi területére vonatkozó igényelhető legmagasabb támogatási
keretösszeget kell figyelembe venni abban az esetben is, ha a LEADER HACS cím birtokosa változik.
11. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell, az ügyfél által kiállított dokumentumok esetében eredeti példányban,
a további dokumentumok tekintetében eltérő rendelkezés hiányában egyszerű másolatban
a) települési önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, önkormányzati társulás ügyfél esetén az érintett
önkormányzat képviselőtestületének vagy a társulási tanácsnak a beruházás megvalósításáról szóló, a támogatási
kérelem alapjául szolgáló jogszabály és annak a célterületet meghatározó rendelkezésének megjelölését,
valamint a fejlesztéssel érintett ingatlan helyrajzi számát tartalmazó határozata kivonatát;
b) – ha a települési önkormányzat képviseletében a képviselőtestület hivatala jár el – a képviselőtestület
felhatalmazást adó határozatának kivonatát; c) nonprofit szervezet ügyfél esetén a nyilvántartásba vételét igazoló, a támogatási kérelem benyújtási időpontjánál
30 napnál nem régebbi bírósági kivonatot; d) egyházi jogi személy ügyfél esetén a bírósági nyilvántartásba vételt tanúsító okiratot, az egyház, belső egyházi
jogi személy nyilvántartásba vett adatait igazoló hatósági bizonyítványt, vagy a belső egyházi jogi személy jogi
személyiségét igazoló egyházi igazolást, amelyet az egyház egészének, illetve legfőbb szervének vagy az adott
jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős
miniszternél bejelentett képviselője vagy az egyház belső szabályai szerint erre feljogosított tisztségviselő állít ki;
e) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltaknak megfelelő pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás
összege az 5 000 000 forintot nem haladja meg;
f) a Vhr. 27. § (1) bekezdés i) pontjában foglaltaknak megfelelően, ha a kérelmezett támogatás összege
az 5 000 000 forintot meghaladja, a természetes személy, mikro-, kis- vagy középvállalkozás ügyfélnek pénzügyi és
a 2. melléklet szerinti értékelési szempontokat tartalmazó üzleti tervet, a települési önkormányzat, települési
nemzetiségi önkormányzat, önkormányzati társulás, egyház vagy nonprofit szervezet ügyfélnek pénzügyi és
működtetési és fenntarthatósági tervet; g) vadászatra jogosult ügyfél esetén a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága által kiadott,
az ügyfélnek az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt fennálló jogosultságáról szóló határozat másolatát;
h) az értékeléshez az 1. mellékletben meghatározott dokumentumokat;
i) az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek esetében az ügyfél által az adott pénzügyi
évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi évben igénybe vett csekély összegű támogatásról szóló
nyilatkozatát; j) közhasznú szervezet esetén a közhasznúsági nyilvántartásba vételről szóló igazolást;
k) az arról szóló megállapodást, amely alapján az ügyfél a 8. § (2) bekezdés a) pontjában felsorolt szolgáltatások
közül valamelyiket más szolgáltatóval történő megállapodás keretében végzi;
l) a kiadásokat célterületenként, létesítményenként elkülönítetten tartalmazó, a Vhr. 30. § (1) bekezdésében
meghatározott MVH által rendszeresített formanyomtatványokat; m) a fejlesztéssel érintett ingatlanra vonatkozó ingatlan-nyilvántartási térképmásolatot;
n) amennyiben a fejlesztés építési beruházásra, illetve beépítésre kerülő eszközbeszerzésre irányul és az ingatlan
nem az ügyfél tulajdonában van, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti közokiratot vagy teljes bizonyító
erejű magánokiratot arra vonatkozóan, hogy az ügyfél jogosult a beruházást az ingatlanon megvalósítani és
az üzemeltetési kötelezettség lejártáig használni; o) eszköz, illetve gépkatalógusban nem szereplő gép esetében a műszaki leírást;
p) kettő árajánlatot, ha a referenciaár nem állapítható meg;
q) árajánlatos tételbejelentő lapot; r) a Vhr. 27.§ (1) bekezdés g) pontja szerinti dokumentumokat;
s) az üzleti/működtetési és fenntarthatósági terv kitöltési útmutatójában meghatározott dokumentumokat.
(2) Az (1) bekezdés l) pontja szerinti kiadásokat abban az esetben is elkülönítetten kell feltüntetni, amennyiben
a támogatási kérelemben megjelölt fejlesztés egy épületben valósul meg, de azok külön-külön célterületre irányulnak.
(3) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén a Vhr. 27. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően mellékelni kell
a) építési engedélyköteles beruházás esetén aa) az ügyfél nevére szóló jogerős és érvényes építési engedélyt vagy ennek hiányában a hatóság igazolását
az építésügyi eljárás megindításáról és ab) az ügyfél nevére szóló, a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott építési
tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat,
homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, műszaki leírást;
b) nem építési engedélyköteles beruházás esetén ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság közokirati formában kiállított igazolását arról, hogy
az építési tevékenység nem építési engedélyköteles és bb) az ügyfél nevére szóló, a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott építési
tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat,
homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, műszaki leírást,
a tervdokumentációt a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével kell ellátni.
(4) Ha az ügyfél az (1) és (3) bekezdésben meghatározott bármely dokumentumot a kérelem benyújtására nyitva álló
határidőn belül nem nyújtja be vagy hiányosan nyújtja be, hiánypótlásnak nincs helye, és amennyiben annak
a Törvényben foglalt feltételei fennállnak, a kérelem érdemi vizsgálat nélkül végzéssel elutasításra kerül.
12. § (1) Egy ügyfél támogatási időszakonként kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be, amely azonban több támogatási
célterületre is irányulhat és különböző helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló fejlesztést is tartalmazhat.
(2) E rendelet alapján az ügyfél újabb támogatási kérelmet kizárólag akkor nyújthat be, ha
a) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 137/2008. (X. 18.) FVM rendelet,
b) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 160/2009. (XI. 19.) FVM rendelet,
c) a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében a turisztikai tevékenységek ösztönzésére igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 150/2009. (XI. 6.) FVM rendelet és
d) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez 2011-től nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 44/2011. (V. 26.) VM rendelet
keretében benyújtott támogatási határozatához kapcsolt utolsó kifizetési kérelmével elszámolt, az ahhoz kapcsolódó
határozata jogerőre emelkedett, a beruházást lezárta. (3) Nem nyújthat be támogatási kérelmet az az ügyfél, akinek a (2) bekezdés szerinti rendeletekhez kapcsolódóan
benyújtott támogatási vagy kifizetési kérelme alapján hozott döntések vonatkozásában bírósági eljárása van
folyamatban. 6. A támogatási kérelem elbírálása 13. § (1) A támogatási kérelmek bírálatát – a Törvény 16. §-a, valamint 21. §-a alapján az MVH és a LEADER HACS között létrejött
delegálási szerződés szerint – a beruházás helye szerint illetékes LEADER HACS az 1. mellékletben, a LEADER HACS
területére megállapított pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel, továbbá a Törvény 32. § (1) bekezdés
c) pontja szerinti rangsor állításával végzi. A támogatási kérelmek rangsorolása után a rendelkezésre álló keret alapján
az MVH hozza meg a támogatási határozatot. (2) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha
a) a megítélhető támogatási összeg nem éri el az 1 000 000 forintot,
b) az 1. melléklet szerint meghatározott értékelési rendszerben elérhető maximum pontszám legalább 50%-át nem
éri el. (3) Ha az ügyfél a 11. § (1) bekezdés e) és f) pontjában meghatározott értékhatárokra tekintettel nem köteles üzleti tervet,
vagy működtetési és fenntarthatósági tervet benyújtani, a támogatási kérelem elbírálása során az értékeléssel adott
pontokat arányosan kell figyelembe venni. (4) A benyújtott kérelem alapján részben helyt adó határozat meghozatalának akkor van helye, ha a kérelem támogatható
része megfelel a jogcímrendelet által támogatott célterület feltételeinek, és az elutasítandó rész nem befolyásolja
érdemben a fejleszteni kívánt tevékenységet és az intézkedés célját. Amennyiben a részben helyt adó támogatási
határozattal megítélhető összes elszámolható kiadás összege nem éri el a támogatási kérelemben megadott, tervezett
összes elszámolni kívánt kiadás 50%-át, a kérelmet el kell utasítani.
7. A kifizetési kérelem benyújtása 14. § (1) A kifizetési kérelmet az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén
az elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint,
az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül lehet
benyújtani az MVH-hoz.
(2) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) a 2. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott fejlesztés esetén a 239/2009. (X. 20.) Korm. rendelet alapján
az üzemeltetési engedélyt,
b) a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott fejlesztés esetén a 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 14/C. §-a
szerint kiadott hatósági igazolványt,
c) a 2. § (1) bekezdés d) pont db) alpontjában meghatározott fejlesztések esetén a szolgáltatás minősítéséről szóló
igazolást, és
d) a 8. § (2) bekezdés f) pontjában meghatározott szervezeti tagság igazolását.
(3) A kifizetési kérelemhez benyújtandó dokumentumokat elektronikus űrlapon, szkennelés útján előállított formában
kell mellékelni a kifizetési kérelemhez.
8. A támogatás nem jogszerű felhasználása esetén alkalmazandó jogkövetkezmények
15. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebb főt foglalkoztat
az üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, köteles – hiányzó foglalkoztatottanként egyszer – a
kifizetési kérelmek alapján jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeg, de legalább 300 000 forint
visszafizetésére.
(2) A pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az ügyfél szempontonként kifizetett támogatási összeg 2%-ának megfelelő
összeget köteles visszafizetni.
9. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez 2011-től nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 44/2011. (V. 26.) VM rendelet [a továbbiakban: 44/2011. (V. 26.) VM rendelet]
a következő 18/A. §-sal egészül ki:
„18/A. § E rendelet alapján 2012-től támogatási kérelem nem nyújtható be.”
(2) Hatályát veszti a 44/2011. (V. 26.) VM rendelet 11. § (1) bekezdése.
18. § (1) A LEADER Helyi Akciócsoportok feladat ellátásához az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó
vidékfejlesztési támogatás részletes feltételeiről szóló 30/2012. (III. 24.) VM rendelet [a továbbiakban:
30/2012. (III. 24.) VM rendelet] 5. § (12) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(12) Amennyiben a LEADER HACS címe visszavonásra kerül, akkor a LEADER HACS a címvisszavonást követő
hónapban jogosult kifizetési kérelmet benyújtani, amelyben elszámolhatja a címvisszavonást megelőzően (a cím
birtokolásának napjáig) felmerült kiadásait. Az irodahelyiség fenntartásához kapcsolódó kiadások elszámolása esetén
az általános forgalmi adóról szóló törvény hatálya alá tartozó, folyamatos szolgáltatásról szóló számlán a teljesítés
legkésőbbi időpontja a LEADER HACS cím megszűnését követő hónap utolsó napja lehet, amennyiben a gazdasági
esemény a LEADER HACS cím megszűnésének hónapjában valósult meg, és ennek megfelelően történt a felmerült
kiadás könyvelése is és pénzügyileg igazoltan rendezésre került. A nonprofit formában működő LEADER HACS címmel
rendelkező gazdasági társaság címének visszavonása esetén, a legkésőbb 2012. április 30-ig megvalósult, folyamatos
teljesítésű szolgáltatásról kibocsátott számla abban az esetben számolható el, ha a teljesítés időpontja legkésőbb
2012. május 31.”
(2) A 30/2012. (III. 24.) VM rendelet 5. §-a a következő (13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) Azon nonprofit formában működő LEADER HACS címmel rendelkező gazdasági társaság, amelynek LEADER
HACS címe 2012. április 30. napjával került visszavonásra, 2012. június 15-ig jogosult a (12) bekezdés szerinti kifizetési
kérelmet benyújtani.” (3) A 30/2012. (III. 24.) VM rendelet 7. § (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„b) a LEADER HACS munkaszervezetének munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalói gépjármű használatának
kiadásaira 2012. április 1-jétől – a 2012. évben összesen legfeljebb bruttó 810 000 Ft/év összeg, 2013. január 1-jét
követően évente összesen legfeljebb bruttó 1 080 000 Ft/év összeg”
(4) A 30/2012. (III. 24.) VM rendelet 8. § (5) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
„(5) A LEADER HACS által az irodabútor beszerzése nem haladhatja meg naptári évenként a bruttó 100 000 Ft-ot.
A címvisszavonással érintett LEADER HACS területén létrejövő és működő HACS-ok számára ezen keretösszeg
a 2012. évre 2012. április 1-jétől kezdődően bruttó 500 000 Ft.”
(5) A 30/2012. (III. 24.) VM rendelet 11. § (9) bekezdése helyébe a következő bekezdés lép:
„(9) A 80.20.10 TESZOR alatt elszámolható Távfelügyelet, felügyeleti rendszerek költsége megnevezésű elszámolható
kiadásra vonatkozóan a 2010. július 1. után felmerült, pénzügyileg teljesített, az MVH által még ki nem fizetett
kiadásokat igazoló bizonylatok elszámolhatóak a 2012. április 1. és 30. között benyújtott kifizetési kérelemben.”
(6) A 30/2012. (III. 24.) VM rendelet 13. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A 11. § (9) bekezdésben szabályozott távfelügyelet, felügyeleti rendszerek költsége megnevezésű elszámolható
kiadás kivételével a 2012. április 1-jét megelőzően felmerült költségek elszámolhatósága tekintetében
a 141/2008. (X. 30.) FVM rendeletet kell alkalmazni.”
(7) A 30/2012. (III. 24.) VM rendelet 9. mellékletében
a) a „47. Jászfelsőszent-györgy” szövegrész helyébe „47. Jászfelsőszentgyörgy”,
b) a „68. Kemenesszent-márton” szövegrész helyébe „68. Kemenesszentmárton”,
c) a „75. Nyugotszent-erzsébet” szövegrész helyébe „75. Nyugotszenterzsébet”,
d) a „82. Chernelházada-monya” szövegrész helyébe „82. Chernelházadamonya”
szöveg lép. 19. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére LEADER Helyi
Akciócsoportok közreműködésével 2012-ben nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 47/2012. (V. 11.)
VM rendelet [a továbbiakban: 47/2012. (V. 11.) VM rendelet] 1. melléklet „42. Közép-Tisza-Zagyva Vidékfejlesztési Egyesület
Értékelési Táblázat” helyébe a 8. melléklet „42. Közép-Tisza-Zagyva Vidékfejlesztési Egyesület Értékelési Táblázat” lép.
(2) A 47/2012. (V. 11.) VM rendelet 1. melléklete a 9. melléklet szerinti „81. Észak Hevesi 33 Vidékfejlesztési Közhasznú
Egyesület Értékelési Táblázat”-tal egészül ki. (3) A 47/2012. (V. 11.) VM rendelet 6. mellékletében
a) a „14. BÜKK-MAK LEADER Egyesület Nonprofit Kft. 35 000 000 Ft” szövegrész helyébe a „14. BÜKK-MAK LEADER
Egyesület Nonprofit Kft. 0”; b) a „28. Észak Hevesi Vidék Fejlődéséért Közhasznú Egyesület 0” szövegrész helyébe a „28. Észak Hevesi
33 Vidékfejlesztési Közhasznú Egyesület 18 000 000 Ft”;
c) a „33. Felső-Homokhátság Vidékfejlesztési Egyesület Nonprofit Kft. 35 000 000 Ft” szövegrész helyébe
a „33. Felső-Homokhátság Vidékfejlesztési Egyesület Nonprofit Kft. 0 Ft”;
d) a „48. Kertészek földje Akciócsoport Egyesület 35 000 000 Ft” szövegrész helyébe a „48. Kertészek földje
Akciócsoport Egyesület 10 000 000 Ft” szöveg lép.
(4) Hatályát veszti a 47/2012. (V. 11.) VM rendelet 1. melléklet „11. BÜKK-MAK LEADER Egyesület Nonprofit Kft. Értékelési
táblázat” és a „25. Felső-Homokhátság Vidékfejlesztési Egyesület Nonprofit Kft. Értékelési táblázat”.
20. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 55. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
98/2019. (IX. 5.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 228.  § (2)  bekezdés b)  pontja és 234.  § (1)  bekezdése
alapján – az igazságügyi miniszter javaslatára –
Misovicz Tibort, az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2019. szeptember 15-ei hatállyal – felmentem, egyidejűleg
dr. Nagy Attila Mihályt – 2019. szeptember 16-ai hatállyal – az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1821/2017. (XI. 9.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és a Magyarországi Református Egyház közötti Megállapodás megújításáról és az azzal összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. e határozat mellékleteként közzéteszi a  Magyarország Kormánya és a  Magyarországi Református Egyház
között 2017. október 4-én létrejött Megállapodást, és ezzel egyidejűleg a  Magyar Köztársaság Kormánya és
a  Magyarországi Református Egyház között 1998. december 8-án létrejött Megállapodás közzétételéről szóló
1057/1999. (V. 26.) Korm. határozatot visszavonja;
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy a Megállapodásban foglaltak végrehajtásáról gondoskodjanak.
Felelős: Miniszterelnök általános helyettese
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1834/2017. (XI. 9.) Korm. határozata a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központtal összefüggésben a MAHOP-2.1-2016 azonosító jelű, „Az akvakultúra terén történő innováció ösztönzése” című gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Fenntartható, innovatív haltermelési és környezetkezelési technológiák fejlesztése és gyakorlati bevezetésének támogatása” című támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a Nemzeti Agrárfejlesztési és Innovációs Központ a MAHOP-2.1-2016 azonosító jelű, „Az akvakultúra terén történő
innováció ösztönzése” című gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Fenntartható,
innovatív haltermelési és környezetkezelési technológiák fejlesztése és gyakorlati bevezetésének támogatása” című
támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2015. (III. 13.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Cseri Miklósnak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 222.  § (1)  bekezdése alapján történt
lemondására tekintettel
– 2015. február 28-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a Kttv. 220. § (2) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára –
Závogyán Magdolnát az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2015. március 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1083/2006. (VIII. 22.) Korm. határozata a közösségi állami támogatási szabályok szerinti létező támogatások felülvizsgálatáról és a 2007-től működtetni kívánt támogatásokról.
A Kormány 1. felhívja az érintett minisztereket, illetve felkéri az
érintett intézmények vezetőit, hogy a jelenleg hatályos létező támogatási programjaik közül azokat, amelyeket
2006. december 31-ét követően is működtetni kívánnak az
Európai Unió Bizottságának történő bejelentés céljából
– az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet rendelkezéseivel összhangban, szükség esetén más érintett tárcákkal egyeztetve – jelentsék be a pénzügyminiszternek;
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
pénzügyminiszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal
elnöke
Országos Rádió és Televízió Testület elnöke Határidő: 2006. szeptember 15.
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy a 2007-től
működtetni kívánt új támogatási programok tervezetét
– különös tekintettel a részben vagy egészben európai
uniós forrásból finanszírozott támogatási programokra –
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet rendelkezéseivel összhangban – szükség esetén más érintett tárcákkal egyeztetve – jelentsék be a pénzügyminiszternek;
Felelős: az új támogatási programokért felelős tárcák
Határidő: 2006. szeptember 15.
3. felkéri a) az érintett minisztereket, hogy a jelenleg hatályos de
minimis támogatást tartalmazó létező támogatási programjaik közül azokat, amelyeket 2006. december 31-ét
követően is működtetni kívánnak, illetve új de minimis támogatási programjuk tervezetét – az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti
állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm.
rendelet rendelkezéseivel összhangban – jelentsék be a
pénzügyminiszternek,
Felelős: a támogatási programokért felelős tárcák
Határidő: az új de minimis támogatásokról szóló
bizottsági rendeletnek az Európai Unió
Hivatalos Lapjában történő kihirdetését
követő 30 napon belül
b) a pénzügyminisztert, hogy az érintett szervek, intézmények, önkormányzatok figyelmét hívja fel arra, hogy a
jelenleg hatályos de minimis támogatást tartalmazó létező
támogatási programjaik közül azokat, amelyeket 2006. december 31-ét követően is működtetni kívánnak, illetve új
de minimis támogatási programjuk tervezetét – az Európai
Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004.
(IV. 19.) Korm. rendelet rendelkezéseivel összhangban –
jelentsék be a pénzügyminiszternek.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az új de minimis támogatásokról szóló
bizottsági rendeletnek az Európai Unió
Hivatalos Lapjában történő kihirdetését
követő 15 napon belül
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
160/2013. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tergalecz Esztert
2013. április 1. napjától 2016. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
197/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a SZIGET-VÍZ Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a SZIGET-VÍZ Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 02-09-064787, székhely: 7900 Szigetvár, Gyár u. 1.)
gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.)
65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a SZIGET-VÍZ Korlátolt Felelősségű Társaság, mint
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
437/2009. (XI. 20.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és a dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. október 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a 2009. december 31-e előtt az Alkotmánybíróság
által hozott olyan határozatokat és végzéseket, amelyekben az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasította vagy
az eljárását – az indítvány visszavonása kivételével – megszüntette az Országgyűlés nyilvánítsa semmissé, és a törvény ben
rendelje el ezekben az ügyekben az érdemi határozat meghozatalát?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványban megfogalmazott kérdés ellentétben áll a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdésében
megfogalmazottakkal, mely szerint „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam”. A népszavazásra
feltenni kívánt kérdés a jogállamiság szerves részét képező jogbiztonság elvébe ütközik. Egy eredményes népszavazás
útján hozott döntés a jogállamiságot sértő, súlyosan alkot mány elle nes helyzetet és jogbizonytalanságot idézne elő
azzal, hogy az Országgyűlés utólag semmissé nyilvánítaná az Alkotmánybíróság egyes döntéseit.
A Bizottság megítélése szerint a kezdeményezés érinti a fenti alkotmányos rendelkezésből is levezethető
hatalommegosztás elvét is. A kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan törvényhozási kötelezettséget róna
az Országgyűlésre, mely eltolná a hatalmi ágak közötti egyensúlyt az Alkotmánybíróság és az Országgyűlés
viszonylatában, és a törvényhozó hatalom rendelkezési jogkörét vezetné be az Alkotmánybíróság felett.
Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására
csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon
sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok]. Tekintettel a kezdeményezés
alkotmánymódosító jellegére, arról országos népszavazást tartani nem lehet, ezért az Nsztv. 10. § b) pontja alapján
az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (1) bekezdésén, a 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. §-ának b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
8/2018. (XII. 21.) NVTNM rendelete az állam öröklése és az államot megillető egyéb jogok gyakorlása esetén a magyar állam képviseletéről.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről
szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 66.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 144. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) A  magyar államot a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
MNV Zrt.) képviseli a hagyatékkal kapcsolatos polgári jogi jogviszonyokban és a hagyatékkal kapcsolatos peres és
nemperes eljárásokban, ha:
a) az állam mint törvényes örökös örököl,
b) végintézkedés hiányában az állam mint törvényes örökös örökölne, továbbá
c) az örökhagyó a  halála esetére vagyonáról vagy annak egy részéről végintézkedéssel az  állam javára
rendelkezett.
 (2) Az MNV Zrt. jár el az állam képviseletében az államot mint örököst megillető jogok gyakorlása és az államot mint
örököst terhelő kötelezettségek teljesítése során, és képviseli az  államot az  ezekre vonatkozó eljárásokban.
A kulturális örökség körébe tartozó ingó és ingatlan vagyontárgyak öröklése esetén az MNV Zrt. a kulturális örökség
védelméért felelős miniszter, kulturális javak esetében a  kultúráért felelős miniszter, közérdekű meghagyást
tartalmazó végintézkedés esetén a  közérdekű meghagyás jellege szerint feladatkörrel rendelkező más miniszter,
védett természeti terület esetén a természetvédelemért felelős miniszter álláspontjának figyelembevételével jár el.
(3) Az MNV Zrt. az államra szálló hagyatékot nyilvántartja és – a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény
szerint a Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet kivételével – ellátja a tulajdonosi joggyakorlói feladatokat.
2. § Ha az  államot a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 5:42.  § (1)  bekezdésében meghatározott
helytállási kötelezettség terheli, abban az  esetben az  ezzel kapcsolatos polgári jogi jogviszonyban az  államot
az MNV Zrt. képviseli.
3. § Ha az  állam a  Nemzeti Földalapba kerülő földrészletet örököl, abban az  esetben a  hagyatéki tartozásokkal
kapcsolatban az  örököst terhelő kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében a  földrészlet tulajdonosi
joggyakorlója köteles az  MNV Zrt.-vel megkötött külön megállapodásban foglaltak szerint félévente – minden év
január 31. és július 31. napjáig – adatot szolgáltatni az MNV Zrt.-nek az öröklés jogcímén az állam tulajdonába került
földrészlet hasznosításából származó bevételekről.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti az  állam öröklése és az  államot megillető egyéb jogok gyakorlása esetén a  Magyar Állam
képviseletéről szóló 45/2002. (XII. 25.) PM rendelet.
Bártfai-Mager Andrea s. k.,
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős
 tárca nélküli miniszter


text:
358/2013. (VIII. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter javaslatára –
Simon Géza nyugállományú rendőr ezredest 2013. augusztus 20-ai hatállyal nyugállományú rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
213/2013. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kocsi Balázst
2013. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
746/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: 1. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. LXXXI. törvény 8/A. § (1)–(3) bekezdései, valamint a 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. LXXXI. törvény végrehajtásáról 5. §-a, 6. §-a és 1. számú melléklete 12. pont („Polgári repülésnél végzett munka”) ejtőernyősökre vonatkozó alpontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvénnyel, valamint a
társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény végrehajtásáról rendelkező 168/1997.
(X. 6.) Korm. rendelettel összefüggésben mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló kérelmet visszautasítja.
I. 1. Az indítványozó sérelmezte, hogy a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 8/A. § (1)–(3) bekezdései, valamint a
társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény végrehajtásáról rendelkező 168/1997.
(X. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TnyR.) 5. §-a,
6. §-a és 1. számú melléklete 12. pont („Polgári repülésnél
végzett munka”) ejtőernyősökre vonatkozó alpontja értelmében ejtőernyős ugrások végzése csak a „polgári állomány”, illetve a „fegyveres erőknél a hivatásos és továbbszolgáló állomány” esetében jogosít korkedvezményre, a
„sorkatonai és tartalékos állományúak” esetében nem. Álláspontja szerint hátrányos megkülönböztetést alkalmazott a jogalkotó a fenti szabályozás megalkotásával, és ezáltal sérül az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése.
2. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz intézett
beadványában azt is kifogásolta, hogy a jogalkotó „olyan
alapvető kérdésben, mint a korkedvezményes nyugdíjra
jogosultság nem alkot egyértelmű, minden más hatóság
vagy szervezet egyedi állásfoglalásától független szabályokat”.
II. Az Alkotmánybíróság eljárása során a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
2. A Tny. indítvánnyal támadott rendelkezése:
8/A. § (1) A korkedvezményre jogosultság szempontjá
ból figyelembe kell venni az 1. § (3) bekezdésben említett
szerveknél (a továbbiakban: fegyveres szerv)
a) hivatásos szolgálatban ténylegesen eltöltött szolgálati időt, b) nem hivatásos szolgálatban vagy más állam hadseregében eltöltött és az a) pont szerinti hivatásos szolgálatba
beszámított időt.
(2) A korkedvezményre jogosultság szempontjából figyelembe kell venni a fegyveres szerveknél továbbszolgáló állományban 1960. december 17-e után eltöltött időt is.
(3) Továbbszolgáló állományban 1960. december 18-a
előtt eltöltött időt, valamint a katonai szolgálatban eltöltött
időt abban az esetben lehet a korkedvezményre jogosultság
szempontjából számításba venni, ha az igénylő e szolgálatát
megelőző és követő harminc napon belül korkedvezményre
jogosító munkakörben (munkahelyen) dolgozott.
3. A TnyR. indítvánnyal támadott szabályai:
5. § (1) A korkedvezményre jogosító munkakörök
(munkahelyek) jegyzékében a polgári repülésnél felsorolt
munkakörben azt a naptári évet lehet korkedvezményre jogosító időként figyelembe venni, amelyben az igénylő repülési óraszáma legalább 200 óra. A repülési óraszám
megállapításánál a légügyi hatóság külön megbízása alapján végzett repülési órák számát is figyelembe kell venni.
Nem vonatkoznak ezek a rendelkezések a légiforgalmi irányító munkakörben töltött időre.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásánál a ténylegesen repüléssel töltött órák számát
a) a berepüléseket, hatósági műszaki ellenőrző repüléseket, repüléstechnikai vizsgáztatásokat végző dolgozónál, a helikopter személyzeténél, valamint a vitorlázórepülőnél négyszeresen,
b) az a) pontban nem említett különleges (mezőgazdasági, erdővédelmi, egészségügyi, vízügyi stb.) repülési feladatokat ellátó dolgozónál, valamint a légitaxi személyzeténél kétszeresen
kell figyelembe venni.
(3) Ejtőernyősnél – az (1)–(2) bekezdés rendelkezéseitől eltérően – korkedvezményre jogosító időnek azt a naptári évet kell tekinteni, amelyben légi járműből legalább
ötven ugrást hajtott végre, vagy ejtőernyős ugrással, illetve
ejtőernyősök ugrásának az előkészítésével kapcsolatos
repülési óraszáma legalább huszonöt.
(4) A táppénzes állományban (betegszabadságon) töltött idő minden naptári napjára annyi repülési órát (ejtőernyős ugrást) kell számítani, mint amennyi a naptári év többi napjára átlagosan esik.
(5) A repülési (ejtőernyős) szakképzés idejét – tényleges tartamára tekintet nélkül – ötévi korkedvezményre jogosító időként kell figyelembe venni.
6. § A fegyveres szerveknél, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál a korkedvezményre jogosító
munkakörök jegyzékében felsorolt polgári repülési munkakörnek megfelelő beosztásban hivatásos állományban
eltöltött időt korkedvezményre jogosító időként a hivatásos állományúak szolgálati idejének számítására vonatkozó szabályok szerint kell figyelembe venni.
1. számú melléklet a 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelethez
Korkedvezményre jogosító munkakörök jegyzéke Munkakör Munkakör leírása Korkedvezmény hatálya
12. Polgári repülésnél végzett
munka
Ejtőernyős, ejtőernyős kiképző Ejtőernyős ugrások végzése, ezeknek a sze
mélyeknek a hivatásszerű gyakorlati kiképzése, ellenőrzése és vizsgáztatása.
A nemzetgazdaság egész területén,
a jogszabályban meghatározott feltételekkel.
III. Az indítvány részben érdemi elbírálásra alkalmatlan,
részben nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el. Az
indítvány tartalmi követelményeiről az Abtv. 22. §-ának
(2) bekezdése akként rendelkezik, hogy: „az indítványnak
a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia.” Az Alkotmánybíróság
következetes gyakorlata szerint a kérelem alapjául szolgáló ok, valamint az Alkotmány sérülni vélt rendelkezésének
megjelölése hiányában az indítvány – a tartalmi követelményeknek meg nem felelő volta miatt – érdemben nem
bírálható el, ezért azt az Alkotmánybíróság visszautasítja.
[18/1993. (III. 19.) AB határozat, ABH 1993, 161, 171.]
Az Alkotmánybíróság jelen eljárásban megállapította,
hogy a beadvány a korkedvezményes nyugdíjra jogosultság szabályozása kapcsán fennálló alkotmánysértő mulasztás megállapítására irányuló indítványi kérelem tekintetében tartalmát tekintve hiányos. Az indítványozó a
hiánypótlásra történt felhívást követően nem jelölte meg
sem az Alkotmány sérülni vélt rendelkezését, sem a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség alátámasztására szolgáló alkotmányjogi indokokat. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) (a továbbiakban:
Ügyrend) 29. § d) pontja alapján a beadványt ebben a részében érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a TnyR.
5. §-át, 6. §-át, valamint 1. számú mellékletét („Korkedvezményre jogosító munkakörök jegyzéke”) 2007. január 1-jével a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról rendelkező
168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló
327/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés a),
illetve g) pontjai hatályon kívül helyezték. Az indítványozó tehát részben már hatályban nem lévő, de – a Tny.
8/B. § (1) bekezdése alapján – 2010. december 31-ig még
alkalmazandó jogszabály alkotmányossági vizsgálatát
kérte. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt a
TnyR.-re vonatkozó részében érdemben elbírálta. Az Alkotmánybíróság azt is megállapította, hogy a Tny. hatályos 8/A. §-a megegyezik a TnyR. hatályon kívül helyezett, de még alkalmazandó 4. §-ával, és a vizsgálatot – az
indítványi kérelemnek megfelelően – a Tny. 8/A. §-a vonatkozásában folytatta le. Az indítványozó az Alkotmány
érintett rendelkezései között feltüntette a 70/A. § (3) bekezdését is, indítványában azonban a hátrányos megkülönböztetést sérelmezte. Az Alkotmánybíróság a vélt jogsérelmet – az indítvány tartalmának megfelelően – az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott diszkrimináció tilalmához mérte.
3. A Tny. 8/A. § értelmében a korkedvezményre jogosultság szempontjából csak a hivatásos szolgálatban eltöltött, illetve a nem hivatásos szolgálatban eltöltött beszámítható időt és a továbbszolgáló állományban eltöltött időt
lehet figyelembe venni. A továbbszolgáló állományban
1960. december 18-a előtt eltöltött idő, valamint a katonai
szolgálatban eltöltött idő beszámítása vonatkozásában annak a plusz feltételnek is teljesülnie kell, hogy az igénylő e
szolgálatát megelőző és követő harminc napon belül az
1. számú mellékletben felsorolt munkakörben dolgozott.
A korkedvezményre jogosító munkakörök jegyzéke
(TnyR. 1. számú melléklete) a polgári repülésnél felsorolt
munkakörben (12. alpont) az ejtőernyős és ejtőernyős kiképző számára biztosítja a korkedvezményes nyugdíjazás
lehetőségét. A TnyR. 5. §-a a polgári repülési munkakörökre vonatkozó különös számítási szabályokat tartalmazza, a TnyR. 6. §-a a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjaira vonatkozóan állapítja meg, hogy korkedvezményre jogosító időként figyelembe kell venni – a hivatásos állományúak szolgálati idejének számítására vonatkozó szabályok szerint – a polgári repülési munkakörnek megfelelő
beosztásban hivatásos állományban eltöltött időt. Az indítványozó a fenti rendelkezésekkel összefüggésben azt sérelmezte, hogy a jogalkotó a korkedvezményre jogosító
munkakörök megállapítása során nem biztosította a korkedvezményes nyugdíjazás lehetőségét a sorkatonai szolgálat alatt, valamint a fegyveres szerveknél tartalékos állományban ejtőernyős ugrásokat végzők számára. Véleménye szerint ez a szabályozás ellentétben áll az Alkotmány
70/A. §-ával.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése az azonos szabályozási
körbe vont jogalanyok közötti olyan alkotmányos indok
nélkül tett megkülönböztetést tiltja, amelynek következté
ben egyes jogalanyok hátrányos helyzetbe kerülnek. Az
Alkotmánybíróság azt is kimondta, hogy az alkotmányi tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében
tett megkülönböztetésre terjed ki, abban az esetben, ha a
megkülönböztetés nem alapvető alkotmányos jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége
akkor állapítható meg, ha az emberi méltósághoz való jogot sérti. Az Alkotmánynak ez a jogegyenlőségi követelménye arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, és az
egyéni szempontok azonos mértékű figyelembe vételével
kell a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni. A diszkrimináció tilalmából tehát
nem következik az, hogy az állam – az eltérő élethelyzetekre tekintettel – ne különböztethetne. Az Alkotmánybíróság szerint az állam joga és bizonyos körben kötelezettsége is, hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek között ténylegesen meglévő különbségeket. [Először a 9/1990. AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; összefoglalóan a 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280,
281–282.; utoljára 170/2010. (IX. 23.) AB határozat, MK
2010, 149. szám, 23099. o.] A diszkrimináció vizsgálatánál tehát az első eldöntendő kérdés, hogy az adott szabályozás tekintetében állított megkülönböztetés egymással
összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e. [49/1991.
(IX. 27.) AB határozat, ABH 1991, 246, 249.] Az Alkotmánybíróság ebben az ügyben megállapította, hogy a bírói, jogalkalmazói gyakorlat a korkedvezményes időszak
elismerését munkaviszonyhoz, illetve a fegyveres szervek
esetében szolgálati viszonyhoz köti. A Legfelsőbb Bíróság
a jogszabály értelmezése során megállapította, hogy a jogalkotó a korkedvezményes nyugdíj biztosításával azokban
a munkakörökben dolgozókat kedvezményezi, akik a szervezet fokozott igénybevételével járó, továbbá az egészségre különösen ártalmas munkát végeznek. A korkedvezményre jogosító munkakörök (munkahelyek) jegyzékét a
TnyR. 1. számú melléklete tartalmazza. A korkedvezményre jogosító munkakörök (munkahelyek) jegyzékében
felsorolt munkaköri meghatározásokat kiterjesztően értelmezni nem lehet. (KGD2007. 170) Ennek megfelelően az
Alkotmánybíróság a szabályozási koncepción belüli csoportképző ismérvnek a munkakör meghatározását tekinti.
Jelen ügyben a polgári repülési munkakörben munkát végzők [TnyR. 1. számú melléklete („Korkedvezményre jogosító munkakörök jegyzéke”) 12. pont („Polgári repülésnél
végzett munka”)] és a Magyar Honvédség, a rendvédelmi
szervek, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
(fegyveres szervek) polgári repülési munkakörnek megfelelő beosztású hivatásos állományú tagjai [Tny. 8/A. §] alkotnak homogén csoportot. A munkaköri leírás egyik elemének (ejtőernyős ugrások végzése) a megvalósítása, a
meghatározott munkakörben (munkahelyen) betöltött
munkaviszony, illetve szolgálati viszony hiányában nem
alapozza meg a fenti szabályozási körbe tartozást. A jogalkotó nem azonos helyzetű, nem azonos szabályozási kör
alá vont jogalanyok között tett különbséget, így a megkülönböztetés nem tekinthető alkotmányellenesnek. Ezért az
Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében
elutasította.
Budapest, 2010. december 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1604/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a DDOP-5.1.3/A-11-2012-0015 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 6233. j. úton” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a DDOP-5.1.3/A-11-2012-0015 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása
a 6233. j. úton” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
46/2012. (V. 2.) ME határozata Magyarország és Kanada között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország és Kanada között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről
szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1469/2014. (VIII. 21.) Korm. határozata a Népművészet Mestere díj 2014. adományozásáról.
Magyarország Kormánya 2014-ben 1. Csiszár Aladár prímásnak,
 2. Fodor János táncos-énekesnek,
 3. Gaál János famennyezet-készítő restaurátornak,
 4. Holecz Ferencné Gyepes Ilona énekesnek,
 5. Horváth Elek prímásnak,
 6. Kanalas János kosárfonó népi iparművésznek,
 7. Porkoláb Ferenc szűrrátét készítő népi iparművésznek,
 8. Reszeginé Nagy Mária szalmafonó népi iparművésznek,
 9. Sebestyén István népdalénekes-mesemondónak,
10. Szabó Ferencné Balázs Róza táncos-énekesnek
a Népművészet Mestere díjat adományozza. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1215/2018. (IV. 9.) Korm. határozata a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem „MOME Laboratory” Kreatív Innovációs és Tudáspark egyetemi campus állami beruházás megvalósulásával összefüggő további kormányzati döntésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem „MOME Laboratory” Kreatív Innovációs és Tudáspark
egyetemi campus állami beruházás (a  továbbiakban: Beruházás) a  részére benyújtott előterjesztésben bemutatott
műszaki tartalommal kiegészítve valósuljon meg;
2. az 1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi
erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  2019. évben szükséges legfeljebb 1 994 745 000 forint
többletforrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák címen
belül a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem kiadási előirányzatai terhére a  Beruházás céljára az  1.  pontban foglaltak
megvalósítása érdekében éven túl vállalható kötelezettségvállalás mértékét a 2019. évre legfeljebb 1 994 745 000
forint összegben állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
468/2013. (XII. 9.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és az Argentin Köztársaság Kormánya között a kétoldalú gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Argentin Köztársaság Kormánya között
a kétoldalú gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„KÉTOLDALÚ GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS AZ ARGENTIN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és az Argentin Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Felek”);
ösztönözve a  hosszú ideje fennálló baráti kapcsolatok és a  Magyarország és az  Argentin Köztársaság közötti
kapcsolatoknak az elmúlt évtizedben történt kedvező fejlődése által;
felismerve, hogy a  gazdasági együttműködés a  Felek és állampolgáraik közötti erős és hosszú távú kétoldalú
kapcsolatok fejlesztésének és a kölcsönös bizalomnak nélkülözhetetlen eleme;
tudatában annak, hogy a  két ország hatályos jogszabályaival összhangban szükséges a  kétoldalú kapcsolatok
megfelelő keretének kialakítása;
attól a  szándéktól vezérelve, hogy előmozdítsák és tovább erősítsék kétoldalú gazdasági együttműködésüket
állampolgáraik érdekében;
érdekelve a Felek közötti folyamatos párbeszéd megfelelő keretének kialakításában azzal a céllal, hogy a gazdasági
és együttműködési kapcsolatokat erősítő és fejlesztő intézkedéseket elemezzenek és hagyjanak jóvá;
az alábbiakban állapodnak meg:
1. cikk
Célok
A Felek egyetértenek abban, hogy jelen Megállapodás céljai – a  két ország hatályos jogszabályaival
összhangban – az alábbiak:
1. A kétoldalú kapcsolatok megerősítését célzó tevékenységek támogatása.
2. A kapcsolatok támogatása és fejlesztése az  állami- és magánszektorban, valamint az  üzleti és befektetési
szférában.
3. A kétoldalú befektetések bővítésének előmozdítása, elősegítése, továbbá a  gazdasági és befektetési
lehetőségek beazonosítása az  adott országokban, elsőbbséget biztosítva azoknak, amelyek magukban
foglalják a technológia transzfert és támogatják a kutatás-fejlesztést.
4. A két ország és régió közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében az  információcsere és
az együttműködés erősítése.
5. A Felek exportalapjának támogatása és növelése. 2. cikk
Együttműködési területek
Jelen Megállapodásban említett együttműködés elsősorban – azonban nem kizárólag – az alábbi területekre terjed ki:
 1. Mezőgazdaság és élelmiszer-feldolgozás.
 2. Környezetvédelem.
3. Ipar.
 4. Egészségügy.
 5. Energiaipar.
 6. Turizmus.
 7. Kis- és középvállalatok közötti együttműködés.
 8. Befektetések ösztönzése és fejlesztése.
 9. Telekommunikáció.
10. Számítástechnika és információs technológia.
11. Közlekedés.
12. Tudomány és technológia.
13. Kőolaj- és gázipar.
14. Vas- és acélgyártás.
15. Ház- és útépítés.
16. Vízgazdálkodás és folyószabályozás.
3. cikk
A gazdasági együttműködés fejlesztését szolgáló eszközök
A Felek szélesebb körű és fokozottabb együttműködésre törekszenek az alábbiakban meghatározott módon:
1. Az üzleti szövetségek, kormányintézmények, regionális és helyi szervezetek, kamarák közötti kapcsolatok
és együttműködés megerősítésével, valamint ezen intézmények képviselői látogatásainak előmozdításával,
továbbá a gazdasági és műszaki együttműködés egyéb formáinak támogatásával és erősítésével.
2. Jelen Megállapodás megvalósításához kapcsolódó üzleti információk megosztásával, a  szakkiállításokon és
-vásárokon történő részvétel, valamint üzleti rendezvények, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák
szervezésének ösztönzésével.
3. A magánszektorban működő kis- és középvállalkozásoknak a  kétoldalú gazdasági kapcsolatokban történő
fokozottabb részvételének ösztönzésével.
4. A kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken a  konzultációs, marketing, tanácsadási és szakértői
szolgáltatások nyújtásában történő együttműködés ösztönzésével.
5. Befektetői küldöttségek és szemináriumok szervezésével, a  befektetés-ösztönzési politika fejlődésével és
közös vállalatok létrehozásával kapcsolatos információ- és tapasztalatcserével.
6. A régiók közötti és nemzetközi együttműködés előmozdításával a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó
területeken.
7. Az együttműködés kiterjesztése és erősítése érdekében a  Felek által a  későbbiekben meghatározott egyéb
módszerekkel.
4. cikk
Különleges megállapodások és további egyedi projektek
Szükség esetén a  Felek kölcsönös egyetértés alapján jelen Megállapodás alapján a  fent meghatározott
együttműködési területeken külön megállapodásokat, valamint további egyedi projekteket hozhatnak létre.
5. cikk
Gazdasági Vegyes Bizottság
A Felek jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása érdekében a külgazdaságért felelős magyar minisztérium,
valamint az  Argentin Köztársaság Külügy- és Kultuszminisztériuma, illetve Gazdasági és Államháztartási
Minisztériuma képviselőiből álló Gazdasági Vegyes Bizottságot hoznak létre.
A Gazdasági Vegyes Bizottság diplomáciai úton egyeztetett időpontban felváltva ülésezik Magyarországon és
az Argentin Köztársaságban.
A Gazdasági Vegyes Bizottság ülésein a  vendéglátó küldöttség készíti elő a  jegyzőkönyvet, amelyet a  Felek
küldöttségvezetői kölcsönös egyetértésükkel összhangban írnak alá.
A Gazdasági Vegyes Bizottság hatásköre többek között az alábbi területekre terjed ki:
1. A Felek közötti gazdasági együttműködés ösztönzése és koordinálása.
2. Jelen Megállapodás és az  annak alapján kötött egyedi megállapodások megvalósítására tett javaslatok
elősegítése és mérlegelése. 3. Ajánlások kidolgozása jelen Megállapodás értelmében létrejött megállapodások és projektek végrehajtását
akadályozó tényezők elhárítására.
4. Szükség szerint támogatás kérése a  Felek más kormányzati szerveinek tisztségviselőitől, ezen kormányzati
szervek, munkacsoportok és szakértői csoportok részvételével ad hoc vagy állandó albizottságok létrehozása,
és részükre felelősségi kör delegálása, valamint nem kormányzati személyektől és intézményektől igényelt
tanácsadás.
5. A kétoldalú gazdasági kapcsolatok tekintetében új fejlesztési lehetőségek beazonosítása.
6. cikk
A Felek nemzetközi kötelezettségei
Jelen Megállapodás nem érintheti a Felek más nemzetközi egyezményekből eredő jogait és kötelezettségeit.
7. cikk
Módosítások
Jelen Megállapodást a  Felek közös megegyezéssel írásbeli megállapodás formájában, diplomáciai úton bármikor
módosíthatják. Bármely, jelen Megállapodást érintő változtatás jelen Megállapodás 9.  cikkének megfelelően lép
hatályba.
8. cikk
Viták rendezése
Jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő vitákat közvetlen egyeztetések és
tárgyalások útján rendezik egymással a Felek.
9. cikk
Végső rendelkezések
Jelen Megállapodás az annak hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos követelmények teljesüléséről az egyik Fél
által a másiknak diplomáciai úton megküldött utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított 30. (harmincadik)
napon lép hatályba.
Jelen Megállapodás 5 (öt) évig érvényes, amely további öt éves időszakra automatikusan megújul mindaddig,
amíg valamelyik Fél a megszűnés előtt legalább 6 (hat) hónappal írásban nem értesíti a másik felet arról, hogy meg
kívánja szüntetni jelen Megállapodást.
Jelen Megállapodás megszűnése nincs hatással a  jelen Megállapodás értelmében született más külön
megállapodások, projektek vagy tevékenységek érvényességére vagy időtartamára azok teljesítéséig, hacsak a Felek
másként nem állapodnak meg.
Az 1974. május 13-án a  Magyar Népköztársaság és az  Argentin Köztársaság között létrejött Gazdasági és Műszaki
Együttműködési Megállapodás jelen Megállapodás életbelépésével hatályát veszti.
Készült 2013. év november hó 29. napján két eredeti példányban magyar, spanyol és angol nyelven. Az  okirat
valamennyi nyelven hiteles. Jelen Megállapodás rendelkezéseinek eltérő értelmezése esetén az  angol nyelvű
változat az irányadó.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL AZ ARGENTIN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 9. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  külgazdaságért és a  Kárpát-medencei Gazdasági Övezet
gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök