text:
9/2017. (IV. 18.) AB határozata a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.Kpk.27.058/2014/1/I. számú végzése alaptörvényellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.Kpk.27.058/2014/1/I.
számú végzése alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az  indítványozó jogi képviselője útján (Gerber Ügyvédi Iroda, dr. Gerber Miklós, 1146 Budapest, Thököly út
58–60.) alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2] Az indítványozó a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.Kpk.27.058/2014/1/I. számú végzésével szemben
az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 27.  §-a alapján – az  első fokon eljárt
bíróság útján – terjesztett elő alkotmányjogi panaszt Alkotmánybírósághoz. A  panaszbeadvány a  támadott bírói
döntést az Alaptörvény II. cikkével, XXIV. cikk (1) bekezdésével, valamint a XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésével tartotta
ellentétesnek.
[3] 2. Az  alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az  indítványozó meghatalmazottja útján épület bontása
elrendelése iránti kérelmet nyújtott be a  Somogy Megyei Kormányhivatal Siófoki Járási Építésügyi Hivatalához,
amely az  indítványozó által indított hatósági eljárást egy folyamatban lévő peres eljárás jogerős lezárásáig
felfüggesztette.
[4] Az indítványozó által előadottak szerint az  iratbetekintés közben tapasztalt, általa jogsértőnek tekintett eljárási
cselekmény miatt panasszal fordult a  felügyeleti szervhez. A  Somogy Megyei Kormányhivatal Építésügyi és
Örökségvédelmi Hivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Osztálya – mint felügyeleti szerv – az  iratok bekérése után
arra a következtetésre jutott, hogy az eljárást felfüggesztő döntés jogszabálysértő, ezért azt megváltoztatta, illetve
a közigazgatási hatósági eljárást SOD/12/307-29/2013. számú végzésével megszüntette.
[5] A hatóság a  végzésben arról tájékoztatta az  indítványozót, hogy a  döntés közlésétől számított 30 napon belül
– jogszabálysértésre hivatkozással – kérheti a döntés bírósági felülvizsgálatát.
[6] Az indítványozó a  kézbesítést követő 30. napon kereseti kérelmet nyújtott be a  Kaposvári Közigazgatási és
Munkaügyi Bírósághoz, az azonban keresetét érdemi vizsgálat nélkül – elkésettség okán – elutasította.
[7] Az elutasító bírói végzés indokolása szerint építésügyben hozott döntés tekintetében a keresetindításra nyitva álló
speciális határidő az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a  továbbiakban:
Étv.) 53/C.  § (2)  bekezdése szerint 15 nap, szemben a  Pp. 330.  § (2)  bekezdésében főszabályként meghatározott
30 napos határidővel. A  bíróság megállapította, hogy a  kérelmező a  hatóság végzését 2014. január 4. napján
vette át, annak felülvizsgálatát célzó kereseti kérelmét pedig 2014. február 3. napján adta postára, tehát keresetét
a  végzés közlésétől számított 15 napon túl nyújtotta be. Hivatkozva arra, hogy az  indítványozó az  elkésettség
vonatkozásában a Pp. 107. § (1) bekezdésében foglaltak szerint igazolási kérelemmel nem élt, a bíróság a kérelmet
érdemi vizsgálat nélkül elutasította.
[8] A bíróság a  Kormányhivatal eljárást megszüntető végzésébe foglalt jogorvoslati tájékoztatást nem értékelte, arra
semmilyen formában nem tért ki, indokolása az  elkésettség tényének és jogkövetkezményeinek megállapítására
szorítkozott.
[9] A bíróság támadott végzése ellen fellebbezésnek helye nincs, az  indítványozó alkotmányjogi panaszában előadta,
hogy az ügyben perújítás vagy a Kúria előtt felülvizsgálati eljárás nincs folyamatban.
[10] 3. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában azt sérelmezte, hogy a bíróság az indítványozóra hárította a hatóság
törvénnyel ellentétes tájékoztatásának jogkövetkezményeit, miután kereseti kérelmét e  hibás tájékoztatásnak
megfelelő határidőben nyújtotta be. Érvelése szerint a bíróságnak észlelnie kellett volna e téves tájékoztatást, amely
tényt figyelmen kívül hagyva, megfosztotta őt az érdemi jogorvoslat és a bírósághoz fordulás lehetőségétől.
[11] A panaszindítványban hivatkozott a  BH 96/2012. sorszámú eseti döntésre, valamint a  KK/71. és a  7/2010. KK
véleményekre is. Utóbbiból kiemelte, hogy a „közigazgatási szerv téves jogorvoslati tájékoztatása miatt az ügyfelet
joghátrány nem érheti. A  jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogától fosztaná meg a  felet a  fellebbezési jog
kimerítésének hiánya miatt a  Pp. 130.  § (1)  bekezdés c)  pontja alkalmazásával a  keresetlevél idézés kibocsátása
nélküli elutasítása, mert a felet ezáltal a bírósági felülvizsgálat igénybevételének lehetőségétől is elzárná.”
[12] A támadott bírósági döntés az  indítványozó megítélése szerint sérti az  emberi méltóságát, a  jogorvoslathoz való
jogát, a  bírósághoz való forduláshoz és a  tisztességes eljáráshoz való jogát, tehát az  Alaptörvény II.  cikkébe,
XXIV. cikk (1) bekezdésébe, valamint a XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésébe ütközik.
II. [13] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„II.  cikk Az  emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az  élethez és az  emberi méltósághoz,
a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.”
„XXIV.  cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a  hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és
ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni.”
„XXVIII. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és
kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű
határidőn belül bírálja el.
[…]
(7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés
ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”
[14] 2. Az Étv. érintett rendelkezése:
„53/C.  § (2) Az  ügyfél, illetve a  kifejezetten rá vonatkozó rendelkezés tekintetében az  eljárás egyéb résztvevője
az építésügyi hatóság vagy az építésfelügyeleti hatóság jogerős másodfokú döntésének felülvizsgálatát a határozat
közlésétől számított tizenöt napon belül jogszabálysértésre hivatkozással kérheti a  közigazgatási ügyekben eljáró
bíróságtól a határozatot hozó hatóság elleni kereset indításával.”
III. [15] 1. Az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt 2014. december 2. napján befogadta, mivel az  Abtv.-ben
támasztott feltételeknek maradéktalanul megfelelt.
[16] Az Alkotmánybíróság az  indítvány alapján a  vizsgált ügyben azt értékelte alapvető alkotmányjogi jelentőségű
kérdésként, hogy a  felülvizsgálati kérelmet elkésettség okán elutasító bírói döntés – a  hibás jogorvoslatra történt
kioktatást és az  eset egyéb egyedi körülményeit mérlegelve – járhatott-e az  indítványozó jogorvoslathoz való
jogának sérelmével.
IV. [17] Az alkotmányjogi panasz az alábbiak szerint megalapozott.
 [18] 1.1. Az Alkotmánybíróság az ügy elbírálásához először a bírói ítélettel szemben felmerült, a jogorvoslathoz való jog
sérelmét felvető aggályokat tekintette át.
 [19] Az indítványozó érvelése alapján azáltal sérült az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésén alapuló jogorvoslathoz
való joga, hogy az eljáró bíróság nem észlelte a hatóság téves tájékoztatását, amely tényt figyelmen kívül hagyva
kifejezetten az elkésettség okán utasította el kérelmét. Azon oknál fogva, hogy a bíróság kizárólag az indítványozóra
terhelte a hatóság tévedését, megfosztotta az Alaptörvényben garantált jogától, hogy érdemi jogorvoslattal éljen
a hatósági végzés ellen. Az indítványozó álláspontja szerint döntésével a bíróság figyelmen kívül hagyta azt az elvet,
amely szerint „közigazgatási szerv téves jogorvoslati tájékoztatása miatt az ügyfelet joghátrány nem érheti.”
[20] 1.2. Az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdése értelmében mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal
éljen az  olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a  jogát vagy jogos érdekét sérti.
A  jogorvoslathoz való jog olyan alkotmányos alapjog, amely tárgyát tekintve a  bírói, illetőleg a  hatósági (más
közigazgatási) döntésekre terjed ki, tartalmát tekintve pedig azt kívánja meg, hogy valamennyi, az  érintett
jogát vagy jogos érdekét (helyzetét) érdemben befolyásoló érdemi határozat felülvizsgálata érdekében legyen
lehetőség más szervhez, vagy azonos szerv magasabb fórumához fordulni. A  jogorvoslathoz való jog törvényben
meghatározottak szerint gyakorolható, ezért az egyes eljárásokban eltérő szabályozás lehetséges. „Az Alaptörvény
megköveteli, hogy a  jogorvoslati jog nyújtotta jogvédelem hatékony legyen, vagyis ténylegesen érvényesüljön
és képes legyen a  döntés által okozott sérelem orvoslására. A  jogorvoslat jogának hatékony érvényesülését
számos tényező befolyásolhatja, így többek között a  felülbírálati lehetőség terjedelme, a  jogorvoslat elintézésére
meghatározott határidő, vagy a sérelmezett határozat kézbesítésének szabályai és megismerhetőségének tényleges
lehetősége” {22/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [26]}. Minden jogorvoslat lényegi, immanens eleme
továbbá a  jogorvoslás lehetősége, vagyis a  jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a  jogsérelem
orvosolhatóságát.
[21] Nem következik mindebből, hogy a  jogorvoslatot elbíráló szervnek a  kérelemnek minden körülmények között
helyt kell adnia, az azonban feltétlenül, hogy az eljárási szabályok által meghatározott keretek között a jogorvoslati
eljárást lefolytassák és a jogorvoslati kérelemben írtakat a jogszabályban foglaltak szerint érdemben megvizsgálják.
A jogorvoslati út igénybevételének nem előfeltétele továbbá valamely jog – esetleg alapjog – tényleges sérelmének
a  bekövetkezése, elegendő, ha az  érintett megítélése szerint jogát (jogos érdekét) sérti a  támadott döntés.
A jogorvoslathoz való jog mint alapjog sérelme tehát akként is megvalósulhat, hogy más (alap)jogi sérelem esetleg
nem állapítható meg az ügyben. {3064/2014. (III. 26.) AB határozat, Indokolás [16]–[17]}
[22] 1.3. A  rendelkezésre álló iratok alapján a  Somogy Megyei Kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Hivatal
Építésügyi és Örökségvédelmi Osztálya által kibocsátott SOD/12/307-29/2013. számú eljárást megszüntető végzése
az  alábbi tájékoztatást tartalmazza a  lehetséges jogorvoslat vonatkozásában: „[a] döntés közlésétől számított
30 napon belül annak bírósági felülvizsgálatát lehet kérni jogszabálysértésre hivatkozással Somogy Megyei
Kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Hivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Osztályával szembeni kereset
benyújtásával. Az erre irányuló kérelmet – Siófok Város jegyzőjéhez – lehet benyújtani, a Kaposvári Közigazgatási és
Munkaügyi Bíróságnak (7400 Kaposvár, Szent Imre u. 14/a.) címezve. […]”
[23] Mindemellett a  végzés indokolása azt is megjelöli, hogy „[a] jogorvoslati lehetőségről a  Ket. 109.  §-a, valamint
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 53/C. § (2) bekezdése alapján történt
a tájékoztatás.”
[24] Megállapítható tehát, hogy míg a  végzés – bár helyesen jelöli meg a  keresetindításra nyitva álló speciális,
15 napos határidőt előíró Étv. szakaszt – tartalmilag jogszerűtlen módon nyújtott az  ügyfél részére tájékoztatást
a rendelkezésre álló 30 nap feltüntetése által.
[25] A jogorvoslati jogosultság nem a  közigazgatási szerv határozatából, különösen nem az  arról való tájékoztatásból
fakad, hanem a  törvény keletkezteti. Ugyanakkor e  tájékoztatási kötelezettséget törvény írja elő [Ket. 72.  §
(1) bekezdés da) pont].
[26] 1.4. A  tájékoztatás jogszerűsége nem függetleníthető a  közigazgatási eljárásban kötelezően érvényesülni rendelt
több alapelvtől, mint a  tisztességes ügyintézéshez való jogtól vagy a  tájékoztatáshoz való jogtól. A  tájékoztatás,
kioktatás célja éppen az olyan ügyféli jogok, mint a jogorvoslathoz való jog gyakorlásának – az eljárási törvényben
meghatározott módon történő – elősegítése, másfelől az  esetlegesen félrevezető tájékoztatás e  jogelvek
érvényesülése ellen hathat.
[27] A hibás, nem jogszabályszerű tájékoztatás ugyanakkor önmagában nem jelentheti azt, hogy akár az azt tartalmazó
döntés, akár e  döntést felülvizsgáló döntés a  jogorvoslathoz való jog ab ovo sérelmével járna. Azonban az  előtte
folyamatban lévő ügy vizsgálata során az  Alkotmánybíróság juthat olyan következtetésre, hogy a  jogorvoslati
határidőt megjelölő téves hatósági tájékoztatás alkalmas – a  konkrét ügy egyedi körülményeinek mérlegelése
után – a hatékony jogorvoslathoz való jog sérelmének előidézésére.
[28] A hatóság az  Étv. 53/C.  § (2)  bekezdésében meghatározott speciális, 15 napban meghatározott keresetindítási
határidő helyett a  kérelem benyújtására rendelkezésre álló napok számának kétszeresét jelölte meg.
Az Alkotmánybíróság tehát értékelte azt a tény is, hogy a hatóság törvényes keresetindítási határidőnél jelentősen
hosszabb – a főszabály szerinti – határidőről tájékoztatta az indítványozót. Mindemellett a Kormányhivatal helyesen
jelölte meg az  Étv. 53/C.  § (2)  bekezdését, mint a  kioktatás alapjául szolgáló jogszabályhelyet, ezért különösen
félrevezető körülménynek tekinthető, hogy a  rendelkező részben tévesen jelölte meg a  határidőre vonatkozó
rendelkezést.
[29] A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy a  kereseti kérelem e  hibás tájékoztatásnak megfelelő
határidő utolsó napján, a 30. napon került benyújtásra, amit az Alkotmánybíróság – elfogadva az indítványozó által
előadott érvelést – a helytelen kioktatástól nem függetleníthető tényként értékelt.
[30] A bíróság végzése kifejezetten és kizárólagosan a kereseti kérelem elkésettségét jelöli meg a Pp. 130. § (1) bekezdés
h)  pontja szerinti érdemi vizsgálat nélküli elutasítás indokaként, a  hibás kioktatás és a  kereseti kérelem törvényes
határidőn túli benyújtása közötti összefüggést az Alkotmánybíróság közvetlenül megállapíthatónak tartja.
[31] 1.5. Az  Alkotmánybíróság figyelembe vette ez  előtte fekvő ügy eljárásjogi előzményeit is. Az  indítványozó által
előadottak szerint iratbetekintés közben tapasztalt, általa jogsértőnek tekintett eljárási cselekmény miatt panasszal
fordult a felügyeleti szervhez. A Somogy Megyei Kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Hivatal Építésügyi és
Örökségvédelmi Osztályának – mint felügyeleti szerv – az iratok bekérése után felügyeleti jogkörben hozott eljárást
megszüntető végzése egyfokúvá tette a hatósági eljárást, fellebbezésre az alapügy során nem került sor.
[32] A támadott bírói végzés megállapította, hogy „[a] fellebbezési jogot a  Pp. 3.  § (4)  bekezdése zárja ki, amely
értelmében valamennyi közigazgatási nemperes eljárásban hozott végzés ellen mind a  rendes, mind a  rendkívüli
jogorvoslat kizárt.”
[33] 1.6. A  bírósági döntés utalt rá, hogy a  kérelmező „az elkésettség vonatkozásában a  Pp. 107.  § (1)  bekezdésében
foglaltak szerint igazolási kérelemmel nem élt.”
[34] Az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy a  Pp. 107.  § (1)  bekezdés második fordulata szerinti igazolási kérelem
alkalmas lehet-e a  határidőre vonatkozó hibás kioktatásból eredő és jogorvoslathoz való joggal kapcsolatban
felmerülő aggályok utólagos feloldására.
[35] E körben az Alkotmánybíróság egy korai határozatában már rámutatott, hogy „[a] jogorvoslathoz való alkotmányos
alapvető joggal [Alkotmány 57.  § (5)  bekezdés] […] a  Pp. igazolási szabályai nincsenek jogilag értékelhető
összefüggésben. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése szempontjából az igazolást nem lehet jogorvoslatnak tekinteni.
Az nem a sérelmes döntés felülvizsgálatára és a döntésre közvetlenül visszaható újabb határozat hozatalára irányul.
Az  igazolás valamely perbeli cselekmény elmulasztása következményeinek elhárítására szolgál.” (2218/B/1991.
AB határozat, ABH 1993, 580, 584.)
[36] Noha az  Alaptörvény a  Záró és vegyes rendelkezések 5.  pontjában hatályon kívül helyezte az  Alaptörvény
hatálybalépése előtt hozott alkotmánybírósági határozatokat, az  Alkotmánybíróság a  13/2013. (VI. 17.) AB
határozata alapján nem látta akadályát e korábbi álláspontja fenntartásának a jelen ügyben.
[37] Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint tehát jelen ügyben a közigazgatási döntés elleni jogorvoslatnak az igazolási
kérelemtől függetlenül ki kellett volna merítenie ténylegesség és a hatékonyság követelményét.
[38] 1.7. A  fentiek szerint az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a Kormányhivatal téves jogorvoslati tájékoztatása
folytán a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a felülvizsgálati kérelmet elkésettség okán elutasító végzése
elzárta az  indítványozót a  tényleges és hatékony jogorvoslat lehetőségétől, az  alapjogsérelem pedig érdemben
befolyásolta a bíróság döntését, ezért az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésének sérelmét idézte elő.
[39] Az Alkotmánybíróság az  alaptörvény-ellenesség jogkövetkezményeként a  Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi
Bíróság 4.Kpk.27.058/2014/1/I. számú végzését megsemmisítette.
[40] 2. Az  indítványozó a  támadott bírósági döntésnek az  Alaptörvény II.  cikkével, XXIV.  cikk (1)  bekezdésével,
valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdésével fennálló ellentétét is állította. Mivel az Alkotmánybíróság a támadott bírói
végzést a  jogorvoslathoz való alapjog sérelme alapján alaptörvény-ellenesnek találta és megsemmisítette, ezért
− irányadó gyakorlatának megfelelően − már nem vizsgálta a támadott bírósági végzés fent megjelölt alaptörvényi
rendelkezésekkel fennálló panaszos által állított alaptörvény-ellenességét.
[41] 3. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az Abtv. 44. § (1) bekezdés második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2017. április 11. Dr. Juhász Imre s. k.,
tanácsvezető alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2013. (VII. 25.) HM utasítása a kiemelt hadfelszerelés-fejlesztési programok besorolásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A védelmi képesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló 113/2007. (HK 20.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) szerinti kiemelt programok kategóriájába az alábbi hadfelszerelés-fejlesztési
programok, illetve folyamatban lévő fejlesztések tartoznak:
a) JAS 39 EBS HU Gripen harcászati repülőgép képesség program;
b) Gépjármű Beszerzési Program;
c) tábori vezetési és irányítási képességek kialakítása;
d) helikopter képességek fejlesztése;
e) állami légiszállító képesség fejlesztése;
f ) akna és páncélvédett könnyű páncélozott jármű család kifejlesztése („Kárókatona”).
3. § A kiemelt programok tervezését és végrehajtását az Utasításban meghatározottak szerint kell végezni.
4. § Ez az utasítás közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1253/2012. (VII. 19.) Korm. határozata egyes állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése
alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen az ott megjelölt
helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek. 2. Az ingyenes tulajdonba adásról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) az önkormányzattal
– 2012. november 30-ig – a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést
(a továbbiakban: szerződés) köt. 3. A szerződés megkötése előtt az MNV Zrt. a Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési és
tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve köteles tájékoztatni az önkormányzatokat az ingatlanra vonatkozó
terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni az
ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat. A szerződésekben – a tulajdonátruházási szerződésekre
vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az önkormányzat saját költségvetése terhére vállalja az ingatlan környezeti állapotának felmérését, szükség
esetén kármentesítését, illetve ha az ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor a szükséges
engedélyek megszerzését, az ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő
általános forgalmi adó megtérítését; b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt; d) a bérbeadással – vagy más jogcímen – hasznosított ingatlan esetében az önkormányzat vállalja a fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást; e) az önkormányzat vállalja, hogy a szerződésben előírt kötelezettségek teljesítéséről – a szerződés hatályba lépését
követő évtől számított – minden év december 31. napjáig írásban tájékoztatja az MNV Zrt.-t; amennyiben az
önkormányzat e kötelezettségének nem tesz eleget, az ingatlanok szerződésben rögzített bruttó forgalmi
értékének 5 százalékát köteles az MNV Zrt. erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül,
mint késedelmi kötbért megfizetni; f) az ingatlant az önkormányzat a tulajdonjog megszerzésétől számított 15 évig nem idegenítheti el, és az ingatlant
a birtokbavételtől számított 15 évig az 1. mellékletben és a szerződésben meghatározott, az adott ingatlanra
megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani, valamint állagát megóvni; ha az önkormányzat
e kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles az MNV Zrt. felszólítására, a felszólításban
meghatározott határidőig a jogsértő állapotot megszüntetni; a jogsértő állapot megszüntetésére szabott
határidő elmulasztása esetén az önkormányzat köteles a szerződésben rögzített forgalmi értéknek
a kötelezettség megszegésének napjától számított mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét
nemteljesítési kötbérként az MNV Zrt.-nek megfizetni a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül; az
MNV Zrt. a jogsértő állapot megszüntetésére szabott határidő elmulasztása esetén a nemteljesítési kötbér
követelése helyett a szerződéstől elállhat; g) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a vagyonkezelő, annak felügyeleti szerve
vagy a sportigazgatási szerv az ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
4. A szerződés csak abban az esetben köthető meg, ha az önkormányzat a szerződés általa történő aláírásának
időpontjában az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint köztartozásmentes adózónak
minősül, és az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A köztartozással kapcsolatos kizáró feltétel
fennállásának hiányát a jogosult harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy nyilatkozik arról,
hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a 2–4. pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáért
Határidő: 2012. november 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
48/2016. (XII. 12.) MNB rendelete a biztosítási piaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  biztosítóra, a  független biztosításközvetítőre (a  továbbiakban: alkusz), a  többes ügynökre,
valamint a  Magyar Biztosítók Szövetségének a  Kártalanítási Alap és a  Kártalanítási Számla kezelője és a  Nemzeti
Iroda feladatait ellátó elkülönített szervezeti egységére (a  továbbiakban: MABISZ elkülönített szervezeti egysége)
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a  továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § Az  adatszolgáltató e  rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége az  MNB által
kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjától a  tevékenységi engedély
visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedése napjáig áll fenn.
4. § (1) A  biztosítási tevékenységről szóló 2014.  évi LXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Bit.) HATODIK RÉSZE hatálya alá
tartozó kisbiztosító (a továbbiakban: kisbiztosító) a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre az  MNB kijelölésén alapuló havi, valamint negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az  MNB
részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
5. § (1) A  kisbiztosító – a  Bit. 230.  § (1)  bekezdése szerinti kisbiztosító-egyesület (a  továbbiakban: kisbiztosító-egyesület)
kivételével – a 4. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves aktuáriusi jelentést
teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A  kisbiztosítónak nem minősülő biztosító a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre az MNB kijelölésén alapuló havi, valamint negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
I–V. pontja tartalmazza.
(3) A  kisbiztosítónak nem minősülő biztosító az  (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet I.  melléklete szerinti
S.16.01.01, S.19.01.01, S.20.01.01, S.21.01.01, S.21.03.01 és S.29.03.01 kódú táblákat a  7.  melléklet VI.  pontjában
foglalt kitöltési előírásokat is figyelembe véve teljesíti.
7. § (1) A  kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási terméket terjesztő biztosító a  8.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) Az alkusz és a többes ügynök a 10. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A  MABISZ elkülönített szervezeti egysége a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
10. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést és az  (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet, illetve
az  (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott
elektronikus formában, fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az  MNB „Kihelyezett
Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti.
A  KAP rendszer használatát segítő útmutatást a  KAP rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve
tartalmazza.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az  adott tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
11. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való technikai akadályoztatásával
kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához”
megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer
használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban,
valamint a bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti
Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti
Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a használatot segítő
útmutatást az ERA rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank, 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 12. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az adatszolgáltató önellenőrzési, belső ellenőrzési stb. tevékenysége során megállapításra kerül, hogy a jelentett
adatok korrekcióra szorulnak, mert a  Számviteli politikában meghatározott jelentős mértékű eltérés mutatkozik,
akkor a felügyeleti jelentést visszamenőleg is, az eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A jelen
bekezdés szerint módosított felügyeleti jelentést az  eltérés feltárástól számított 15 munkanapon belül küldi meg
az adatszolgáltató az MNB részére.
13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  4.  §, az  5.  §, a  6.  § (1) és (2)  bekezdése, a  7–9.  §, a  2–6.  melléklet, a  7.  melléklet I–V.  pontja, valamint
a 8–13. melléklet 2017. január 1-jén lép hatályba.
14. § (1) A  kisbiztosítónak nem minősülő biztosító az  (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet I.  melléklet szerinti
S.16.01.01, S.19.01.01, S.20.01.01, S.21.01.01, S.21.03.01 és S.29.03.01 kódú táblát a  7.  melléklet VI.  pontjában
meghatározottak figyelembevételével első alkalommal a 2016. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan teljesíti.
(2) A  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 48/2015. (XII. 8.)
MNB  rendelet szerinti, 2017. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés teljesítésére
a  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 48/2015. (XII. 8.)
MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
15. § E rendelet
1. 6. § (3) bekezdésében és 7. melléklet VI. pontjában a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
megfelelően a  felügyeleti hatóságoknak történő adatszolgáltatás táblái tekintetében végrehajtás-technikai
standardok meghatározásáról szóló 2015. december 2-i (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet
II.  melléklet S.16.01.01, S.19.01.01, S.20.01.01, S.21.01.01, S.21.03.01 és S.29.03.01 kódú táblára vonatkozó
rendelkezései,
2. 10. és 11.  §-ában, valamint 1.  melléklet 3.1.  pontjában a  biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység
megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II)
kiegészítéséről szóló 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. CÍM
XIII.  FEJEZETE és II. CÍM VI. FEJEZETE, valamint a  2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
megfelelően a  felügyeleti hatóságoknak történő adatszolgáltatás táblái tekintetében végrehajtás-technikai
standardok meghatározásáról szóló 2015. december 2-i (EU) 2015/2450 bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikke
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 16. § Hatályát veszti a  biztosítási piaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
48/2015. (XII. 8.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1755/2016. (XII. 14.) Korm. határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”) történő további magyar katonai hozzájárulásról.
A Kormány az Alaptörvény 47. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva
 1. Magyarország európai uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében, az  Európai Unió
közös biztonság- és védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként engedélyezi, hogy
az  EUTM  Somalia keretében működő kiképző erők kötelékében a  Magyar Honvédség állományából legfeljebb
10  fő (váltási időszakban legfeljebb 20 fő) kitelepítésre kerüljön az  EUTM Somalia műveleti területére, és ott
a misszió feladatrendszerébe tartozó feladatokat lásson el 2018. december 31-ig, amely határidőbe a kitelepülés és
visszatelepülés időtartama nem számít bele,
2. visszavonja az  Európai Uniónak a  szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”)
történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló 1161/2015. (III. 24.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
452/2013. (HK 4/2014.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7207 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7207 1. kiadás végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezeteire és személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem az egyes NATO
egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 52/2013. (HK 8.) HVKFH szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 7207 (EDITION 1) – AIR TRANSPORT
(AT) AND AIR-TO-AIR REFUELLING (AAT)
DOCTRINE – ATP-3.3.4 EDITION 1 – LÉGI SZÁLLÍTÁS ÉS LÉGI UTÁNTÖLTÉS DOKTRÍNA címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP alárendelt alakulatainak az egységesítési egyezményben foglalt és a légiforgalom irányítás során alkalmazott szabvány rádió fónia kifejezésekre vonatkozó előírásokat kell alkalmazniuk.
4. Az egységesítési egyezményt ezen intézkedés mellékleteként, teljes terjedelemben eredeti angol nyelven
kiadom.
5. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2013.
szeptember 01-től kell alkalmazni.
6. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
531/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gulyás Cecíliát
2019. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2004. (I. 22.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (3) bekezdése
alapján
Jakab Jánost — 2003. december 15-i hatállyal — kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1175/2012. (VI. 1.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8. prioritásainak megállapításáról.
A Kormány 1. az Új Széchenyi Terv környezetfejlesztési céljainak megvalósítása érdekében megállapítja a Környezet és Energia
Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8. prioritásait az 1. melléklet szerint,
2. visszavonja a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról szóló
1010/2011. (I. 19.) Korm. határozat 1. mellékletének a KEOP 1., 2., 3., 5., 6., 7., 8. prioritásokra vonatkozó részeit.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
524/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Magyar Viktóriát
a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2014. (XII. 23.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a nemzeti ásványvagyon hasznosítására
irányuló koncepciók összehangolásával, végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására 2015. január 1. napjától
2015. június 30. napjáig Kasó Attilát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter az energiaügyért felelős államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult. 3. § Ez az utasítás 2015. január 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2014. (VIII. 1.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1640/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a 2013. határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről.
1. A Kormány a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000. (XI. 14.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése alapján engedélyezi az 1. melléklet szerinti 2013. évi gyakorlatokhoz, kiképzésekhez
és egyéb katonai tevékenységekhez (a továbbiakban együtt: gyakorlatok) kapcsolódó csapatmozgásokat.
2. Az engedély a Magyar Honvédség gyakorlatokon való részvételének, a gyakorlatokon részt vevő külföldi fegyveres
erők országhatáron való átlépésének és az ország területén történő átvonulásának, illetve átrepülésének
engedélyezését is jelenti, amennyiben az engedélyezés feltételei egyébként fennállnak.
3. Az 1. mellékletben megjelölt, a Magyar Honvédség állományába és külföldi fegyveres erőkhöz tartozó kontingensek
küldése, fogadása, illetve átvonulása – az adott gyakorlaton való részvételhez szükséges és indokolt mennyiségű –
saját rendszeresített gép- és harcjárműveikkel, híradó és kommunikációs eszközeikkel, fegyverzetükkel, lőszer és
robbanóanyag ellátmányukkal, felszerelésükkel és a szállításukhoz szükséges járművekkel történhet.
4. Ha az egyes gyakorlatok jellege azt indokolja, az engedély az 1. mellékletben meghatározott időtartamokon belül,
a résztvevők – a vonatkozó összlétszám kereteit meg nem haladó – váltása érdekében történő, többszöri
határátlépésére is vonatkozik. 5. Ez a határozat 2013. január 1-jén lép hatályba.
6. Hatályát veszti a 2012. évi, határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről szóló 1470/2011. (XII. 23.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
61/2011. (VI. 30.) VM rendelete a Vidékfejlesztési Minisztérium, valamint a vidékfejlesztési miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervek fontos és bizalmas munkaköreiről és a nemzetbiztonsági ellenőrzés szintjének megállapításáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
Alkotmány 37. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § e) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Vidékfejlesztési Minisztériumban, valamint a vidékfejlesztési miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó
szerveknél a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 2. számú melléklet
18. pontja alapján a fontos és bizalmas munkaköröket, továbbá az ilyen munkakörben foglalkoztatott személyek
nemzetbiztonsági ellenőrzésének szintjét az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumban, valamint a földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szerveknél a fontos és bizalmas munkakörökről és
a nemzetbiztonsági ellenőrzés szintjének megállapításáról szóló 172/2008. (XII. 31.) FVM rendelet és
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervek fontos és bizalmas
munkaköreinek megállapításáról és a nemzetbiztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 5/2007. (II. 23.) KvVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1327/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló egyes nagyprojektek támogatási összeg növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2011-0009 azonosító számú, „M43 gyorsforgalmi út Makó-Csanádpalota/Nagylak
(országhatár) közti szakaszának kivitelezése” című kiemelt projekt támogatásának legfeljebb bruttó
5 091 264 630 Ft-tal,
b) a  KÖZOP-1.1.1-07-2008-0001 azonosító számú, „M43 autópálya Szeged – Makó közötti szakasz
(3+000  kmsz.–34+600 kmsz.)” című kiemelt projekt támogatásának legfeljebb bruttó 4  078  022  978 Ft-tal
történő növelését,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projektek támogatási szerződés módosításának – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Közlekedési Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez,
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert az  1.  pont a)  alpontjában megjelölt projekt támogatási kérelmének
– Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján – Európai Bizottsághoz történő benyújtására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2016. (X. 11.) MK rendelete a miniszterelnök kabinetfőnöke feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 81. § (3) bekezdésében, valamint a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével
kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény 68. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 19/B.  §-ában és az  Alaptörvény 18.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a  következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) ágazat: a Miniszterelnöki Kabinetiroda és az érintett szervezetek,
b) érintett szervezetek: a  Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása,
felügyelete, alapítói joggyakorlása vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervezetek,
c) KMR: különleges működési rend, amely a  rendkívüli állapot, a  szükségállapot, a  megelőző védelmi
helyzet, a  terrorveszélyhelyzet vagy a  váratlan támadás időszakában (a továbbiakban együtt: honvédelmi
vonatkozású különleges jogrendi időszak) az ágazat működése érdekében bevezetett különleges működési
rendszabályok rendszere,
d) minősített adatot kezelő elektronikus rendszer: a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által
működtetett, minősített adatok kezelésére szolgáló rendszer Miniszterelnöki Kabinetirodán üzemeltetett
végpontja.
2. § (1) A  miniszter az  ágazat honvédelmi feladatainak ellátása, a  feladatok végrehajtásának megszervezése és irányítása
érdekében gondoskodik
a) a  feladatok végrehajtását koordináló munkacsoport (a továbbiakban: honvédelmi munkacsoport)
létrehozásáról és működési feltételeinek megteremtéséről,
b) KMR esetén a  Miniszterelnöki Kabinetiroda működőképességének fenntartására vonatkozó tervek
elkészítéséről, a  honvédelmi felkészítéshez szükséges anyagi, eszköz- és szállítókapacitási igények
felméréséről.
(2) A  miniszter gondoskodik az  ágazat védelmi igazgatás tervrendszerének kialakításáról, működtetéséről, valamint
az ágazat meghagyással kapcsolatos feladatainak ellátásáról.
3. § A  miniszter az  általa kijelölt állami vezetők útján az  ágazat honvédelmi feladatainak végrehajtása érdekében
gondoskodik
a) a honvédelmi munkacsoport működtetéséről,
b) az  érintett szervezetek vezetőinek javaslatai alapján a  szükséges mértékű személyi- és eszközállomány
átcsoportosításáról,
c) a  Miniszterelnöki Kabinetiroda által használt épületekben kialakított nyilvántartók, és a  nyilvántartókban
kiépített minősített adatot kezelő elektronikus rendszerek működtetéséhez szükséges feltételek
biztosításáról,
d) az  ágazat tekintetében a  vagyon- és személyvédelemhez, valamint a  dokumentációk biztonságba
helyezéséhez szükséges feltételek biztosításáról,
e) a Miniszterelnöki Kabinetirodán belüli értesítési-riasztási rendszer, az ügyeleti szolgálat váltásos rendszerben
történő működtetéséről,
f ) az  ágazat tekintetében a  Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében meghatározott feladatok végrehajtására
történő felkészüléséről,
g) az ágazat által vezetett nyilvántartások védelméről és azok rendelkezésre állásáról,
h) a  közigazgatási informatikai rendszer KMR idején történő működtetésének biztosítása érdekében
végrehajtandó időszaki feladatok ellátásában való közreműködésről,
i) a Miniszterelnöki Kabinetiroda honvédelmi intézkedési tervének elkészítéséről, és
j) az ágazat védelemszervezését érintő informatikai feladatok ellátásáról.
4. § (1) A 3. § szerint kijelölt, a feladat- és hatáskörében érintett állami vezetők az érintett szervezetek vezetőinek javaslatára
kijelölik az érintett szervezeteknél a honvédelmi feladatok végrehajtásáért felelős szervezeti elemeket, személyeket.
(2) A Miniszterelnöki Kabinetirodán a 3. § szerint kijelölt személy
a) gondoskodik a Miniszterelnöki Kabinetiroda tekintetében a (3) bekezdés szerinti feladatok ellátásáról,
b) figyelemmel kíséri az  érintett szervezeteknél a  honvédelmi intézkedési terv összeállítását, az  érintett
szervezetek honvédelmi feladatainak teljesítését, a  honvédelmi intézkedési terv időszakos felülvizsgálatát,
módosítását,
c) figyelemmel kíséri az érintett szervezetek NATO válságkezelési gyakorlatokon, valamint az egyéb honvédelmi
gyakorlatokon való részvételét,
d) közreműködik az érintett szervezetekre vonatkozó védelmi feladatok tervezési rendszerének kialakításában,
működtetésében,
e) figyelemmel kíséri az érintett szervezetek befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak ellátását,
és
f ) közreműködik a  honvédelmi felkészítés kormányzati feladattervében meghatározott feladatok
végrehajtásában és az  e  célra jóváhagyott költségvetési források felhasználásáról szóló beszámoló
tervezetének, valamint a  honvédelmi felkészítés következő évi feladattervéhez szükséges javaslatok és
költségvetési igények tervezetének összeállításában.
(3) Az érintett szervezetekben az (1) bekezdés alapján kijelölt személy
a) gondoskodik a  honvédelmi intézkedési terv és annak módosítása előkészítéséről, rendszeres
felülvizsgálatáról,
b) gondoskodik arról, hogy az  érintett szervezetekben a  honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt
vevő személyi állomány a honvédelmi intézkedési tervet megismerje, valamint begyakorolja, és
c) gondoskodik arról, hogy a  honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erők és eszközök
rendelkezésre álljanak.
 (4) A honvédelmi munkacsoport a) figyelemmel kíséri az ágazat befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak a végrehajtását, és
b) együttműködik a védelmi igazgatás szerveivel a honvédelmi feladatok ellátásában.
5. § Az érintett szervezetek honvédelmi intézkedési terveit, azok módosításait a miniszter hagyja jóvá.
6. § Az  ágazat honvédelmi intézkedési tervei tartalmazzák a  KMR bevezetésének időszakára vonatkozó, a  honvédelmi
feladatok ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, személyi és anyagi erőforrásokra is kiterjedő működési
szabályokat.
7. § (1) Az  ágazathoz tartozó, meghagyásba bevont szervekről (a továbbiakban: meghagyásba bevont szerv)
a  Miniszterelnöki Kabinetirodának a  miniszter honvédelmi feladatai koordinálására kijelölt hivatali egysége
tájékoztatást küld
a) a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás koordináló szakmai szerve,
b) a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
részére.
(2) Minden olyan változásról, ami jelentős mértékben befolyásolja a  rendkívüli állapot vagy a  megelőző védelmi
helyzet idején ellátandó feladatok végrehajtását, a meghagyásba bevont szervek vezetői soron kívül tájékoztatják
a minisztert.
8. § (1) A hadkötelezettség bevezetését követően a meghagyásba bevont szerv
a) a munkaköröket tartalmazó nyilvántartást és a  – Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve által visszaigazolt – meghagyási névjegyzéket a honvédelmi vonatkozású különleges
jogrendi időszakban szükséges működésüket alátámasztó okmányokhoz, illetve a  részükre meghatározott
feladatokat tartalmazó tervekhez, intézkedésekhez csatolja,
b) a meghagyási névjegyzék visszaigazolását követő 30 napon belül tájékoztatja az  állományába tartozó
hadkötelesek teljes – ezen belül a  meghagyásra felterjesztett és ténylegesen meghagyott személyek –
létszámáról a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás koordináló szakmai szervét és
a Miniszterelnöki Kabinetirodának a miniszter honvédelmi feladatai koordinálására kijelölt hivatali egységét,
c) a név szerinti meghagyás tényét – Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
visszaigazolását követő 30 napon belül – közli az érintettel, továbbá tájékoztatja a meghagyással kapcsolatos
jogokról és kötelezettségekről.
(2) A  meghagyási tevékenység személyi és tárgyi feltételeinek biztosításáért, végrehajtásáért a  meghagyásba bevont
szerv vezetője a felelős.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
19/2011. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. január 26-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Pro Sanitatis – Az élhető egészségügyért Egyesület megbízásából eljáró Dr. Magyar Ágota ügyvéd által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitlesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. január 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a háziorvosi-, fogászati-, és járóbeteg szakellátásért, valamint a fekvőbeteg- gyógyintézeti
ellátásért a személyi jövedelemadóról szóló törvényben szerepeltetett hálapénz adása és elfogadása büntethető legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, mivel azt
a látszatot kelti, mintha a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározásra kerülne a „hálapénz” fogalma.
A „hálapénz” pontos fogalmát a magyar jogszabályok nem ismerik, ezáltal a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem
lenne egyértelmű sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára, így a kezdeményezés támogatása során nem lenne
egyértelműen megállapítható, hogy milyen tevékenység tiltását, illetve büntethetővé tételét támogatja
a választópolgár.
Az Alkotmánybíróság 114/2008. (IX. 26.) számú határozatában megállapította, hogy nem egyértelmű, hogy milyen
tevékenység milyen feltételek fennállta esetén válna szankcionálhatóvá.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései
értelmében a „hálapénz” jogi sorsa rendezett, hiszen a jövedelem részét képezi, így aki bizonyíthatóan ilyet fogad el,
személyi jövedelemadót köteles utána fizetni, ennek elmaradása büntetőjogi következményeket von maga után.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1909/2013. (XII. 5.) Korm. határozata a Karcagi Járási Hivatal elhelyezéséhez szükséges beruházási források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Karcagi Járási Hivatal egyes szervezeti egységeinek új irodaépületben történő elhelyezésének
szükségességével;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az  1.  pontban foglaltak
megvalósítása érdekében gondoskodjon a Karcagi Járási Hivatal egyes szervezeti egységeinek új épületben történő
elhelyezéséhez szükséges 258,6 millió forint X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetben történő
biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: azonnal
3. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével
gondoskodjon az  1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében a  Karcagi Járási Hivatal egyes szervezeti
egységeinek új épületben történő elhelyezéséhez szükséges ingatlan állami tulajdonba vételéről.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
189/2010. (XI. 12.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 348/2009. (VIII. 14.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély 2009. július 28-án országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy a kutya a sertéshez és a kacsához hasonlóan
minősüljön ehető haszonállatnak.”.
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 348/2009. (VIII. 14.) OVB határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) megtagadta.
Az OVB határozata indokolásában – az Alkotmánybíróság gyakorlatára tekintettel – megállapította, hogy
az Alkotmányból a taxatív módon felsorolt tiltott tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is levezethetők
[75/2009. (VII. 10.) AB határozat, ABH 2009, 771.; 26/2007. (VI. 25.) AB határozat, ABH 2007, 332.; 25/1999. (VIII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251.]. Ilyen korlát, hogy csak olyan népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan
megengedhetőnek, mely nem áll ellentétben a népszavazásnak az alkotmányos berendezkedésben betöltött
szerepével. Az OVB erre tekintettel megállapította, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés
az Alkotmány és az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban:
Nsztv.) preambuluma alapján összeegyeztethetetlen a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival. Az Nsztv.
preambuluma szerint „[a] demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek
eldöntésében, illetőleg a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül, szavazás
útján is részt vehessen”. Az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésére szolgáló intézményt ezért nem lehet
felhasználni abszurd vagy komolytalan kérdések felvetésére. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 3. § d) pontja a népszavazási eljárásban is kizárja a népszavazás alkotmányos intézményének
rendeltetésével ellentétes joggyakorlást.
2. Az indítványozók a Ve. 130. § (1) bekezdése alapján kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen.
A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 114. számában, 2009. augusztus 14-én jelent meg. A kifogás
a törvényes határidőn belül, 2009. augusztus 19-én érkezett az OVB-hez.
A kifogást tevők szerint az OVBh. jogszabálysértő, a kérdés hitelesítését nem lehetett volna az Nsztv. preambulumára és
a Ve. 3. § d) pontjára hivatkozva megtagadni. Szerintük a választópolgárok alkotmányos joga annak eldöntése, hogy
a feltenni szánt kérdést milyen tartalommal fogalmazzák meg, az OVB nem tekintheti tudatlannak a választópolgárokat.
A kifogás előterjesztői szerint az OVBh. indokolása nem megalapozott. Úgy vélik, az OVB nem jelentheti ki egy kérdésről,
hogy az „komolytalan” vagy „abszurd”, továbbá az OVB alaptalanul hivatkozott az Nsztv. preambulumára, és így a kérdés
hitelesítését sem tagadhatta volna meg. Az Nsztv. 10. §-a határozza meg, hogy mely esetekben lehet az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadni, azonban a kérdés abszurditása vagy komolytalan volta ezek között nem szerepel.
A kifogást tevők arra is hivatkoznak, hogy a kérdés előterjesztőjének nem kell a kérdéshez indokolást fűznie, az OVB
viszont nem indokolta meg, hogy miért nem jóhiszemű és rendeltetésszerű a kérdésfeltevés, így az OVB sértette meg
a Ve. 3. § d) pontját.
A kifogást tevők álláspontja szerint a kérdésben szereplő „kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását”
kitételre tekintettel az OVB-nek alapvető feladata lett volna a megváltoztatandó jogszabályok feltárása, erre
vonatkozó utalást azonban az OVBh. indokolása nem tartalmaz. Szerintük a kérdés vizsgálatának ki kellett volna
terjednie arra is, hogy az érintett jogszabályok magyar jogszabályok-e, vagy az Európai Unió jogszabályai, utóbbi
esetben állást kellett volna foglalni abban a kérdésben, hogy az Európai Unió intézményeinek jogalkotási hatáskörébe
tartozó kérdésben van-e helye népszavazásnak, és milyen módon – figyelemmel az Alkotmány 2/A. §-ára is.
A kifogást tevők szerint az OVB azt sem vizsgálta, hogy a hitelesítés megtagadásának az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdésében meghatározott valamely okból helye van-e. Vizsgálnia kellett volna az OVB-nek azt is, hogy
a kutyahús, illetve a kutya mint haszonállat fogyaszthatóságának kérdésében van-e olyan nemzetközi szerződés,
illetve azt kihirdető jogszabály, ami a kérdésben a népszavazást tiltja (már csak azért is, mert bizonyos országokban
nem tilos a kutyahús evés).
Indokolásul hivatkoztak az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény (a továbbiakban: Ávt.) 2. §
(1) bekezdés a) pontjára, 11. § (1) bekezdésére [utóbbi nyilván valóan elírás, mert az Ávt. 11. §-ának nincsen
(1) bekezdése], valamint a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvénynek az állatkínzás törvényi tényállását
rögzítő 266/B. §-ára, továbbá az Európai Unió egyes jogszabályaira.
Mindezekre tekintettel a kifogást tevők kérték az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását.
II. A kifogás érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342.].
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás kizárólag az OVBh. indokolását, annak tartalmi hiányosságait
sérelmezi. A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint az OVB határozata ellen előterjesztett kifogásnak tartalmaznia
kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat.
[85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.) AB végzés, ABH 2009, 1307–1308.]
Az előterjesztett kifogás érdemben nem bírálható el, mert a törvényben előírt követelményeknek nem felel meg;
az OVBh. indokolása csak a határozat rendelkező részével együtt lehet kifogás tárgya. Az Alkotmánybíróság ezért a kifogást
az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve. 116. §-ában, 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján, illetőleg
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § b) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh. változatlanul hatályban marad.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVBh.-nak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Budapest, 2010. november 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
22/2017. (VIII. 25.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Internet Laboratóriumának működéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által működtetett internetes laboratórium (a továbbiakban:
IT laboratórium) által végzett ellenőrzésekre terjed ki.
2. § (1) Az  egyes vizsgálatok lefolytatását a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Fogyasztóvédelemért Felelős Helyettes
Államtitkárságának Fogyasztóvédelmi Szolgáltatás-ellenőrzési Főosztályán (a továbbiakban: FSEF) kijelölt
laborfelelősei végzik. Szükség szerint – például a vizsgált terület specialitására tekintettel – az ellenőrzésbe egyéb
munkatárs is bevonható.
(2) A vizsgálatok névtelenségének biztosítása céljából minden vizsgálati készülék különálló, egyedi internet-hozzáféréssel
rendelkezik.
3. § (1) Az  ellenőrzést végző személyek feladata, hogy fogyasztóvédelmi szempontból rendszeresen figyelemmel kísérjék
az internetes értékesítést végző honlapokat, applikációkat és azok működését. Amennyiben fogyasztói jogokat sértő
weboldal észlelésére kerül sor, úgy ezen weboldal fogyasztóvédelmi hatósági eljárás megindításra alkalmas módon,
a szükséges mellékletekkel együtt dokumentálásra kerül.
(2) A dokumentálást követően az FSEF gondoskodik a fogyasztóvédelmi hatósági eljárás megindítása céljából összeállított
anyagnak – a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (X. 10.)
NFM  utasításban meghatározott eljárási rend betartásával – az  elsőfokú eljárásra hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező fogyasztóvédelmi hatóság részére való megküldés előkészítéséről.
4. § Az IT laboratórium által végzett ellenőrzésre vonatkozó adatlapot az 1. melléklet tartalmazza.
5. § (1) Az ellenőrzések hatékonyságának fokozása érdekében lehetőség van az adott webáruház és applikációk jogkövető
magatartásáról próbavásárlás keretein belül meggyőződni.
(2) Az IT laboratórium által próbavásárlással végzett ellenőrzés folyamatát a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A  próbavásárlás célja annak megismerése, hogy az  online értékesítési tevékenységet végző gazdasági szereplők
ténylegesen eleget tesznek-e jogszabályi, illetve szerződésben vállalt kötelezettségeiknek.
 (4) Az  ellenőrzést végző laborfelelősnek minden esetben rögzítenie kell a  próbavásárlás menetét, annak valamennyi
lépését a vállalkozás által adott valamennyi tájékoztatással – ideértve az e-mailen keresztül érkező visszaigazolások
tartalmát is.
(5) A laborfelelős választja meg az elállási jog gyakorlásának módját, ha az adott termékkör esetében erre lehetőség van.
 (6) Ha a visszaigazolás megérkezését követően nem kerül sor az elállási jog gyakorlására, az ellenőrzést végző munkatárs
tájékoztatja a küldemények fogadását végző szervezeti egységet a küldemény érkezéséről.
 (7) A  megrendelt termék átvételét a  laborfelelős végzi, aki távolléte vagy akadályoztatása esetén gondoskodik
a helyettesítéséről.
 (8) A  megrendelés során keletkező dokumentumokat bizonyítékként kell csatolni az  ügy irataihoz. Minden lényeges
körülményt bizonyítható módon (pl. képernyőfotó rögzítése, fényképfelvétel készítése, fénymásolat) szükséges
rögzíteni (pl. termékről, annak csomagolásáról, mellékelt dokumentációról).
(9) Az  átvételt követően a  laborfelelős köteles gondoskodni arról, hogy az  elállás a  vonatkozó jogszabályoknak
megfelelően, határidőn belül történjen meg.
(10) Az  elállási nyilatkozatban szükséges tájékoztatást kérni az  elállás elfogadásáról, illetve a  visszaküldés részleteiről,
különös tekintettel a visszaküldés címére.
(11) Amennyiben az IT laboratórium által próbavásárolt termék kötelező jótállás hatálya alá tartozik, az ellenőrzés előírásait
a 3. melléklet tartalmazza.
(12) A próbavásárlással egybekötött ellenőrzések során felmerülő pénzügyi, illetve számviteli kérdések során a Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium Internet Laboratórium által végzett próbavásárlások elszámolásáról szóló 22/2017. (VIII. 25.)
NFM utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
413/2009. (HK 19.) MH ÖHP intézkedése a „BAGHLAN TARTOMÁNY CIMIC KÉZIKÖNYVE” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18.) HM utasítás 4. §.
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedésem a közzététel napján, a kézikönyv
pedig kiadásakor lép hatályba.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1253/2011. (VII. 21.) Korm. határozata a minősített információk kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések létrehozásáról szóló 2327/2004. (XII. 21.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány a minősített információk kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések létrehozásáról szóló
2327/2004. (XII. 21.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
140/2012. (VII. 2.) Korm. rendelete a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredetei jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság (a továbbiakban: NFK) állást foglal a Kormány számára a fejlesztési és tervezési
feladatokról, különösen a 2014–2020 pénzügyi időszakhoz kapcsolódó feladatokról, a fejlesztési célú költségvetési
források felhasználásához szükséges kormányzati intézkedésekről, a támogatások felhasználásához szükséges
intézményrendszer kialakításáról és működtetéséről, valamint az e témakörben indokolt szabályozásról. Ennek
körében különösen: a) megtárgyal és döntési javaslattal lát el minden kormánydöntést igénylő fejlesztéspolitikai tárgyú, illetve
fejlesztési tervezési és végrehajtási dokumentumot, b) dönt az Operatív programok, valamint az Akciótervek elfogadásáról és módosításáról, továbbá a nagyprojektekre
vonatkozóan az Európai Bizottság számára benyújtandó javaslatokról, c) a fejlesztéspolitikával való összhang megteremtése érdekében megtárgyalja és véleményezi a kormánydöntést
nem igénylő különböző ágazati fejlesztési terveket, programokat, stratégiákat,
d) dönt a kiemelt projektek nevesítéséről, e) dönt az egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokról,
f) véleményezi a fejlesztéspolitikai szempontból kiemelt jelentőségű ügyeket, a komplex programokat, az operatív
programok kiemelt projektjeit, g) állást foglal – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség által kialakított és működtetett – pályázati elbírálási szempontokról
és eljárásrendi szabályokról és utasításokról, h) az általa tárgyalt ügyekben nyomon követési tevékenységet végezhet, a végrehajtásról tájékoztatást kérhet,
i) a fejlesztéspolitikai célok teljesülése érdekében jogszabály módosítást kezdeményez,
j) a fejlesztések végrehajtásáért felelős szervezetektől beszámolót kérhet, és intézkedési javaslatot fogalmazhat
meg. 2. § Az NFK felelős a 2014–2020 időszakra vonatkozó uniós tervezési ciklus során alkalmazandó eljárásrend és szervezeti
környezet kialakításáért a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret fejlesztési forrásai kifizetésének gyorsításához szükséges
feladatokról szóló 1423/2011. (XII. 6.) Korm. határozat (a továbbiakban: Kormányhatározat) 13. pontjában foglaltak
szerint. E feladatkörében átveszi a Kormányhatározat 13. pontja alapján felállított tárcaközi munkacsoport feladat- és
hatáskörét. 3. § A kormánydöntést igénylő fejlesztéspolitikai tárgyú és fejlesztési dokumentumok kizárólag az NFK jóváhagyását
követően terjeszthetők a Kormány elé. 4. § A tudományos kutatással, kutatás-fejlesztéssel és innovációval összefüggő programokat, valamint a Kutatási és
Technológiai Innovációs Alap pályázatait és projektjeit illetően az NFK, illetve a Miniszterelnökség jogosult a szükséges
szakmai egyeztetés lefolytatására. 5. § Az NFK a) véleményezi a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűnek minősíthető ügyeket, és javaslatot tesz – a
nemzeti fejlesztési miniszter útján – a Kormány részére a kiemelt jelentőségű üggyé minősítésre, illetve egyéb
intézkedésre, b) javaslatot tesz a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyekben eljáró hatóságokra, illetve
közreműködő szervezetekre, c) véleményezi a fejlesztéspolitikai szempontból kiemelt jelentőségű ügyeket,
d) megtárgyalja és Kormány általi megtárgyalásra javasolja – a nemzeti fejlesztési miniszter és a nemzetgazdasági
miniszter által parafált támogatási szerződéstervezetek alapján – a Nemzetgazdasági Minisztérium
külgazdaságért felelős államtitkára által előterjesztett, egyedi kormánydöntéssel nyújtott támogatásról szóló
kormány-előterjesztést. 6. § Az NFK által tárgyalt és elfogadott előterjesztés közvetlenül benyújtható a Kormány ülésére.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1746/2015. (X. 15.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2015. júliusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletekről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügyletek 2015. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú hitel esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1481/2015. (VII. 20.) Korm. határozata az Európai Unió melletti magyar Állandó Képviseleten a Külgazdasági és Külügyminisztériumhoz tartozó szakdiplomata álláshelyek meghatározásáról.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdés f ) pontjára
és a  85–89.  §-aira, a  Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 26/2011. (XII. 20.) KüM utasítás 14.  §-ára és 3. függelékére, valamint a  tartós külszolgálatról
és az  ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 8.  § (1)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel a  Kormány elrendeli az  Európai Unió melletti Állandó Képviseleten a  külgazdasági és külügyi
feladatokhoz rendelt 18 álláshely szakdiplomata álláshellyé történő alakítását 2015. január 1-jei hatállyal.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1706/2015. (IX. 29.) Korm. határozata a nemzetközi védelemben részesülő gyermekek gyermekvédelmi szakellátásban történő elhelyezéséhez szükséges férőhelyszám bővítéséhez és működtetéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  kísérő nélküli kiskorúak ellátása érdekében biztosítson 368,8  millió
forint összegű forrást a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 2. cím 3. alcím „Szociális és gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és
irányítás intézményei” előirányzat javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a kormány-előterjesztés benyújtására azonnal
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét a  nemzetközi védelemben részesítendő gyermekek elhelyezéséhez és
ellátásához szükséges, a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről
szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozattal elrendelt beszerzési tilalom alól a Korm. határozat 2. pont g) alpontja
alapján mentesülő beszerzések lefolytatására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy folyamatosan kísérje figyelemmel a  nemzetközi védelemben
részesülő gyermekek helyzetét és arról szükség szerint, de legalább félévente tájékoztassa a Kormányt;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: első tájékoztatásra: 2016. március 15.
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen kormány-előterjesztést a  nemzetközi védelemben
részesülő gyermekek gyermekvédelmi szakellátásban történő elhelyezéséhez szükséges további férőhelyszám
bővítésével és működtetésével kapcsolatosan az  1.  pontban biztosítottakon felül felmerülő további
forrásszükségletről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: első alkalommal 2016. március 15., ezt követően szükség szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1245/2015. (IV. 23.) Korm. határozata egyes járásbíróságok illetékességi területének a járások illetékességi területéhez való igazításával kapcsolatos feltételek vizsgálatáról.
A Kormány annak érdekében, hogy hosszabb távon valamennyi járásbíróság illetékességi területe a  járások illetékességi
területéhez igazodva kerüljön kialakításra a következő határozatot hozza:
A Kormány felhívja az igazságügyért felelős minisztert, hogy – az Országos Bírósági Hivatal elnökének és a legfőbb
ügyésznek a  bevonásával – vizsgálja meg a  Berettyóújfalui Járásbíróság, a  Budakörnyéki Járásbíróság, a  Karcagi
Járásbíróság és a  Nagykátai Járásbíróság illetékességi területének a  járások illetékességi területéhez történő
igazításával kapcsolatos személyi, tárgyi és infrastrukturális beruházási feltételeket, továbbá az  illetékességi
területek átalakításának lehetséges ütemezését, valamint Érd Megyei Jogú Város közigazgatási területén
járásbíróság létesítésének személyi, tárgyi és infrastrukturális beruházási feltételeit.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Balassa János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar
Köztársaság vatikáni nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Szuverén Máltai Lovagrendben
 való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
58/2007. (VI. 15.) GKM rendelete a MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet megszüntetéséről és jogutódlásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 91/A. §-ának (3) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel az Áht. 90. §-a
(1) bekezdésének c) pontjában foglaltakra – a pénzügyminiszterrel egyetértésben –, valamint a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának e) pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium felügyelete alá tartozó MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet
költségvetési szervet e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg megszüntetem. (2) A MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet jogutódja – a 2. §-ban meghatározottak kivételével – az Állami Egészségügyi Központ [Honvéd, Rendészeti és Vasútegészségügyi Központ] (a továbbiakban: ÁEK).
2. § A MÁV Kórház és Központi Rendelőintézetnek a mellékletben meghatározott járóbeteg szakellátási feladatainak az ott megjelölt óraszámban történő ellátása tekintetében jogutód a Vasútegészségügyi Szolgáltató Közhasznú
Társaság (a továbbiakban: VKht.).
3. § (1) A MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet feladatai és a kezelésében lévő vagyon és vagyoni értékű jog tekintetében – a 2. § szerinti feladatok ellátáshoz szükséges
vagyon kivételével – jogutód az ÁEK.
(2) A VKht. a 2. § szerinti feladatok ellátásához szükséges vagyon és vagyoni értékű jog kezelői jogát – az Áht.
108. §-a (1) bekezdésének c) pontja alapján – a Kincstári
Vagyoni Igazgatósággal kötött vagyonkezelési szerződés
alapján szerzi meg, mert a vagyonkezelésbe adás közérdekből történik.
4. § (1) Ez a rendelet 2007. július 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a MÁV Központi Rendelőintézet megszüntetéséről
és jogutódlásáról szóló 38/1999. (XII. 17.) KHVM rendelet,
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 24/1992. (XII. 2.)
KHVM rendelet 11. §-a, 1. számú melléklete II. részének
a)–c) és e)–f) pontja,
c) a vasutas biztosítottak köréről és a vasútegészségügyi intézetekbe történő beutalás szakmai rendjéről szóló
16/1994. (IV. 26.) KHVM rendelet mellékletének a)–b) és
d)–e) pontja.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
6/2004. (II. 13.) PM rendelete a feltételes adómegállapítás iránti kérelem benyújtásának, nyilvántartásának, a díj megfizetésének és visszatérítésének módjáról és részletes feltételeiről.
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
(a továbbiakban: Art.) 182. §-ának (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya az Art. 3. §-ának (1) bekezdésében
meghatározott személyekre, továbbá azokra terjed ki, akik
az adótitok megőrzésére kötelezettek.
2. § (1) Az adózó a feltételes adómegállapítás iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) a melléklet szerinti tartalommal rendszeresített, a Pénzügyminisztérium Ügyfélszolgálati Irodájánál kapható nyomtatványon 4 példányban, magyar nyelven nyújthatja be a Pénzügyminisztériumhoz (a továbbiakban: minisztérium).
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) közjegyző által hitelesített aláírási címpéldány má
solatát;
b) 30 napnál nem régebbi cégkivonatot vagy annak köz
jegyző által hitelesített másolatát;
c) a díj megfizetését igazoló, a hitelintézet által cég
szerűen aláírt bizonylat másolatát. 3. § (1) A minisztérium a kérelmekről külön nyilvántartást
vezet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza az
adózó azonosító adatait (név, cégnév, állandó lakóhely
vagy székhely), a kérelem érkezésének időpontját.
4. § A minisztérium a kérelem elbírálásához az adózótól
kiegészítő adatokat kérhet, amelyet 4 példányban, magyar
nyelven kell benyújtani a minisztériumhoz.
5. § Új kérelemnek minősül, ha az adózó a kérelemben ismertetett tényállás lényeges elemeit a kérelem benyújtása
és elbírálása közötti időszakban megváltoztatja.
6. § A minisztérium a feltételes adómegállapításról a jogerős határozat egy példányának megküldésével tájékoztatja az adóhatóságot. A kérelem elutasításáról szóló határozatot a minisztérium csak az adózónak (képviselőjének)
kézbesíti.
7. § (1) A díjat a Pénzügyminisztérium Gazdálkodó szervezete 10032000-01454055 számú számlájára kell befizetni.
A díj megfizetésének elmaradása esetén a kérelem nem
bírálható el.
(2) A kérelem visszavonása esetén a befizetett díj nem
követelhető vissza.
(3) A díj megfizetésére részletfizetés vagy fizetési halasztás nem adható.
Átmeneti és záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetése napját követő 5. napon lép
hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépést követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni, egyidejűleg a feltételes
adómegállapítás iránti kérelem benyújtásának, nyilvántartásának, a díj megfizetésének és visszatérítésének módjáról
szóló 3/1996. (I. 18.) PM rendelet, illetőleg az azt módosító
32/1996. (XII. 21.) PM rendelet hatályát veszti.
Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter