text:
13/2006. (III. 31.) OM rendelete a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, folyósításának és elszámolásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 7. pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
Nemzetiségi óvodák és iskolák fenntartásához
igényelhető kiegészítő támogatás
1. § (1) A fenntartói támogatást a költségvetési törvény
5. számú mellékletének 7. a) pontjában meghatározott intézményeket fenntartó helyi önkormányzatok, többcélú
kistérségi társulások (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat), illetve a közoktatási feladatot ellátó nem állami
intézmények fenntartói (a továbbiakban együtt: fenntartó)
igényelhetik.
(2) A támogatást igényelhetik a költségvetési törvény
5. számú mellékletének 7. b) pontjában meghatározott intézmények fenntartói is.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti fenntartói támogatás kizárólag az intézmény – többcélú kistérségi társulás, valamint intézményi társulás esetén a tagintézmény – működési feladatainak megvalósítását (személyi juttatások és azok
járulékai, az intézmény működését szolgáló dologi kiadások) szolgálja. Az intézmény költségvetésében tervezett
felhalmozási kiadásokra a támogatás nem használható fel.
Az (1)–(2) bekezdés szerinti támogatás gyermekenként,
tanulónként csak az egyik jogcímen igényelhető.
(4) Az (1)–(2) bekezdés alapján támogatás akkor igényelhető, ha az intézmény kisebbségi nevelést, oktatást
biztosító feladat-ellátási helyén a programban részt vevő
tanulók aránya legalább 90%. Több oktatási forma esetén
csak a nemzetiségi nyelvű vagy a nemzetiségi kétnyelvű
nevelésben-oktatásban részt vevő tanulók arányában nyerhető el támogatás. Óvodák esetében további feltétel, hogy
a kisebbségi programban részt vevő csoportokban az óvodai nevelés teljes időtartamában biztosított legyen a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 17. § (3) bekezdésében meghatározott végzettséggel rendelkező főállású óvodapedagógus.
(5) A támogatás mértéke az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén:
a) a kettő vagy több iskolát, és ezek között egy vagy
több nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi kétnyelvű oktatást megvalósító iskolák fenntartóinál az intézmény – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – költségvetésében a központi költségvetési támogatás
arányának legfeljebb 100%-ra történő kiegészítése,
b) az egy nemzetiségi nyelvű vagy az egy nemzetiségi
kétnyelvű iskolák fenntartóinál az intézmény – működési
bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett –
költségvetésében a központi költségvetési támogatás arányának legfeljebb 90%-ra történő kiegészítése,
c) a szlovén nyelvoktató iskolát fenntartó helyi önkormányzatoknál az intézmény – működési bevételekkel és
felhalmozási kiadásokkal csökkentett – költségvetésében
a központi költségvetési támogatás arányának legfeljebb
80%-ra történő kiegészítése,
de intézményenként legfeljebb 30 millió forint.
(6) A támogatás mértéke a (2) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén, ha az intézmény – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – költségvetésében a központi támogatások aránya nem éri el a
60%-ot, gyermekenként, tanulónként legfeljebb a költségvetési törvény 3. számú mellékletének 21. ca) pontja szerinti kistelepülési normatíva összege.
A kisebbségi nyelv és irodalom, népismeret, valamint a
kisebbségi nyelvű közismereti tankönyvek beszerzésének
térítése 2. § (1) A térítést a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 7. c) pontjában meghatározott intézmények fenntartói igényelhetik a nemzetiségi nyelv és irodalom, a kisebbségi népismeret, valamint a kisebbségi nyelvű közismereti
tankönyvek és munkafüzetek beszerzéséhez.
(2) A fenntartók a Tankönyvjegyzéken szereplő nemzetiségi nyelv és irodalom, kisebbségi népismereti, valamint
a kisebbségi nyelvű közismereti tankönyveknek a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény
(a továbbiakban: tankönyvpiaci törvény) 4. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az oktatási miniszter
által 2006. február 28-án kiadott, a 2006/2007. tanév
1000 példánynál kisebb példányszámban előállított nemzetiségi nyelv és irodalom, kisebbségi népismereti, valamint a kisebbségi nyelvű közismereti tankönyveinek legmagasabb fogyasztói áráról szóló tájékoztatóban meghatározott ár figyelembevételével kérhetnek támogatást. A tankönyveket – a munkatankönyvek és munkafüzetek kivételével – az elkövetkezendő 3 év tanulólétszámának alakulását figyelembe véve, azonban az érintett tanulólétszámot
legfeljebb 10%-kal vagy 5 darabbal meghaladó példányszámban lehet megrendelni, a középiskolai tankönyvekből
és szöveggyűjteményekből pedig a tankönyvpiaci törvény
8. §-ának (8) bekezdésében foglaltakra tekintettel olyan
példányszám rendelhető, amely biztosítja a végzős tanulók
érettségi vizsgára való felkészülését. E tankönyveket a
tankönyvpiaci törvény 8/E. § rendelkezései szerint az iskolai könyvtár állományába kell venni, és kölcsönzés útján jut a tanulókhoz. A tankönyveket legalább 3 évig az iskolai könyvtár állományában kell tartani, azok beszerzéséhez ezen idő alatt újabb térítés nem igényelhető. Támogatásként e tankönyvek teljes beszerzési ára megigényelhető.
(3) A munkatankönyveket és munkafüzeteket a tanulók
a Tankönyvjegyzékben meghatározott támogatott áron
megvásárolják. A fenntartó által igényelhető támogatás a
beszerzési ár és a munkatankönyvek és munkafüzetek
Tankönyvjegyzékben meghatározott támogatott árának a
különbözete.
Nemzetiségi nevelést, oktatást segítő pedagógiai-szakmai
szolgáltatások támogatása 3. §
(1) A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: közoktatási törvény) 36. § (5)–(6) bekezdésének figyelembevételével a támogatást a költségvetési
törvény 5. számú mellékletének 7. c) pontjában meghatározott intézmények fenntartói igényelhetik a közoktatási
törvény 36. § (2) bekezdésének a) és d) pontjaiban meghatározott feladatokra.
(2) A támogatás a kisebbségi nyelv, kisebbségi nyelv és
irodalom, kisebbségi népismeret és a kisebbségi nyelven
folyó oktató-nevelő munka elemzésére, értékelésére és segítésére igényelhető.
(3) A szolgáltatást olyan pedagógiai intézetek végezhetik, amelyeket az országos kisebbségi önkormányzatok
tartanak fenn, vagy az igénylés benyújtásáig az érintett országos kisebbségi önkormányzattal együttműködési megállapodást kötöttek, illetve amelyeket az adott országos kisebbségi önkormányzat javasol. E tevékenységet az adott
kisebbségi nevelésben, oktatásban gyakorlattal rendelkező, az Országos Szakértői Névjegyzéken szereplő, vagy az
országos kisebbségi önkormányzat által javasolt szakember végezheti.
(4) A támogatás mértéke maximum a szolgáltató által
benyújtott árajánlat összege, de intézményenként legfeljebb a költségvetési törvény 3. számú mellékletének
20. e) pontja szerinti hozzájárulás figyelembevételével a
nemzetiségi nevelésben, oktatásban részt vevő tanulók létszáma alapján számított összeg, de minimum 50 E Ft és
maximum 150 E Ft lehet.
Kisebbségi vegyes bizottságok ajánlásaiban szereplő
közoktatási feladatok támogatása
4. § (1) A támogatást a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 7. d) pontjában meghatározott intézmények
fenntartói vehetik igénybe a szomszédos országokkal kötött kisebbségvédelmi megállapodások alapján működő
kisebbségi vegyes bizottságok tevékenységéről és ajánlásairól szóló 2175/2005. (VIII. 26.) Korm. határozat által
megfogalmazott feladatok megvalósításához (magyar–horvát viszonylatban az 1., magyar–román viszonylatban a 6. és magyar–szlovén viszonylatban az 1–2. pontok). A támogatás az oktató-nevelő munkához szükséges
elemi, tárgyi feltételek biztosítására (a cél szerinti működésnek nem megfelelő, egészségtelen épületrészek átala
kítása, rekonstrukciója, fűtés és világítás korszerűsítése,
vizesedések, beázások megszüntetése stb.) igényelhető.
Támogatás csak részletesen kidolgozott megvalósítási terv
alapján 2006-ban megvalósuló feladatokra nyerhető el.
Különösen indokolt esetben lehetséges a 2007. május
30-ig áthúzódó kötelezettségvállalással terhelt maradvány
felhasználása, ezen összeg elszámolása a 2007. évi költségvetési beszámolóval egyidejűleg történik. A feladat
megvalósítása a döntés kézhezvételét követően megkezdhető.
(2) A fenntartó az általában elvárható gondossággal eljárva köteles megkövetelni a teljesítések jó minőségben
történő átadását; továbbá köteles érvényesíteni a rendelkezésére álló szavatossági és jótállási jogosítványait, valamint a szerződéseit biztosító mellékkötelezettségeit.
A támogatások igénylése és folyósítása 5. § (1) A támogatás igénylését az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. § (3) bekezdése alapján a Magyar Államkincstár
illetékes Területi Igazgatóságaihoz, illetőleg a Budapesti
és Pest Megyei Regionális Igazgatósághoz (a továbbiakban együtt: Igazgatóság), a nem állami intézmények fenntartói az Oktatási Minisztérium Alapkezelő Igazgatóságához (a továbbiakban: OM Alapkezelő) nyújthatják be két
példányban.
(2) Az 1. § (1)–(2) bekezdés szerinti fenntartói támogatás e rendelet 1. számú mellékletének kitöltésével igényelhető. A kitöltött adatlaphoz csatolni kell:
a) az érintett óvoda, iskola alapító okiratának másolatát, amely tartalmazza a kisebbségi nevelési, oktatási forma megjelölését,
b) az érintett óvoda, iskola pedagógiai programjának a
kisebbségi nevelésre, oktatásra (cigány kisebbségi nyelvű
nevelés, oktatás esetén a cigány nyelv oktatására) vonatkozó részének másolatát,
c) nyilatkozatot arról, hogy a pályázónak nincs esedékessé vált, 60 napon túl meg nem fizetett köztartozása,
d) az igénylő önkormányzat adott intézményére vonatkozó 80. sz. Költségvetési jelentés űrlap jegyző által hitelesített fénymásolatát (2005. évi tény és 2006. évi terv),
e) a nem állami intézmények esetén az előirányzatokkal és azok teljesítésével kapcsolatos adatszolgáltatásra
szolgáló 98. sz. adatlap hitelesített fénymásolatát (2005.
évi tény és 2006. évi terv), az űrlap használatának hiányában a fenntartó által elfogadott és hitelesített 2004. évi
költségvetési beszámoló és a 2005. évi költségterv fénymásolatát,
f) nem országos kisebbségi önkormányzati fenntartó
esetén az országos kisebbségi önkormányzat ajánlását.
(3) A 2. § szerinti támogatás e rendelet 2. számú mellékletének kitöltésével igényelhető, a kitöltött adatlaphoz csatolni
kell az érintett iskola anyanyelv és irodalom, népismeret és
kisebbségi nyelvű közismereti tankönyvei, munkafüzetei
rendelésének a fenntartó által hitelesített másolatát.
(4) A 3. § szerinti támogatás e rendelet 3. számú mellékletének kitöltésével igényelhető. A kitöltött adatlaphoz
csatolni kell:
a) a pedagógiai szakmai szolgáltatás árajánlat kérésének fenntartó által hitelesített másolatát, mely tartalmazza
a feladat részletes leírását,
b) a szolgáltatónak az érintett országos kisebbségi önkormányzattal kötött megállapodásának vagy javaslatának
másolatát a szolgáltatás biztosítására.
(5) A 4. § szerinti támogatás e rendelet 4. számú mellékletének kitöltésével igényelhető, a kitöltött adatlaphoz csatolni kell:
a) a feladat leírását,
b) részletes költségvetést, mely tételesen tartalmazza a
pénzfelhasználás ütemezését,
c) a tulajdoni lap másolatát a jelzett ingatlanról,
d) a támogatott nyilatkozatát arról, hogy nincs az
APEH vagy a VPOP felé köztartozása,
e) az engedélyek másolatát, amennyiben szükségesek,
f) az átvett saját forrásról, ha van ilyen, a finanszírozási
kötelezettségvállaló nyilatkozatokat,
g) amennyiben a feladatellátás 2007-re áthúzódik,
ennek részletes indokolását. (6) A támogatási igények benyújtásának határideje:
2006. április 30. A határidő elmulasztása esetén a mulasztástól számított öt napon belül igazolási kérelem benyújtásának van helye.
(7) Az Igazgatóság a 2–4. § szerinti támogatási igényeket 2006. május 15-éig, az 1. § szerinti támogatási igényeket – véleményével együtt – 2005. május 30-áig megküldi
az OM Alapkezelőnek.
(8) A támogatásról a Belügyminisztérium, az Ifjúsági,
Családügyi, Szociális és Esélyegyenlőségi Minisztérium,
az Oktatási Minisztérium (a továbbiakban: OM) és a Pénzügyminisztérium szakértőiből álló 5 tagú bírálóbizottság
tesz javaslatot az oktatási miniszternek a 2. § szerinti támogatás esetében 2006. május 30-áig, az 1. § és a 3–4. § tekintetében pedig 2006. június 15-éig. A bírálóbizottságba
két tagot az OM, egy-egy tagot a többi minisztérium jelöl.
(9) Az oktatási miniszter a 2. § szerinti támogatás esetében 2006. június 15-éig, az 1., 3–4. § tekintetében pedig
2006. június 30-áig dönt a támogatások odaítéléséről. A
döntés eredményéről minden igénylőt levélben értesíteni
kell, illetve azt az OM honlapján közzé kell tenni.
(10) Az OM a 2. § szerinti támogatásra jogosult helyi
önkormányzati fenntartókról és a támogatás összegéről
2006. június 30-áig, az 1. § és a 3–4. § tekintetében pedig
2006. július 15-éig értesíti a Belügyminisztériumot.
(11) A helyi önkormányzatok 2. § szerinti támogatása
átutalásáról a július havi nettó finanszírozás keretében a
Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar
Államkincstár, a nem állami intézmények esetében ugyancsak a Magyar Államkincstár útján az OM intézkedik
2006. július 15-éig. A támogatás 40%-át a fenntartók kötelesek haladéktalanul a kiadók részére előlegként átutalni.
A tankönyvek árát a tankönyvek leszállítása után, a fenn
tartó vagy az intézmény nevére kiállított számla kézhezvételét követő 30 napon belül ki kell egyenlíteni.
(12) Az 1. § és a 3–4. § szerinti támogatás folyósításáról
– a költségvetési törvény 5. számú melléklete 7. pontja
szerinti forrás terhére – a helyi önkormányzatok esetében a
nettó finanszírozás keretében a Belügyminisztérium utalványozása alapján, a Magyar Államkincstár intézkedik a
(14) bekezdésben meghatározott ütemezés szerint.
(13) Az 1. § és a 3–4. § szerinti támogatás folyósítása a
nem állami intézmények fenntartói esetén az OM fejezeti kerete terhére, a Magyar Államkincstáron keresztül az OM intézkedik a (14) bekezdésben meghatározott ütemezés szerint.
(14) Az 1. és a 3. § szerinti támogatás esetén a megítélt
összeg 60%-a augusztus hónapban, a fennmaradó összeg
ezt követően négy egyenlő részletben, havonta, a 2. § szerinti támogatás egy összegben kerül folyósításra. A 4. §
szerinti támogatás folyósítása egy összegben, az augusztus
havi nettó finanszírozás keretében történik.
Közös rendelkezések 6. § (1) E rendelet alkalmazásában a nem állami intézmények fenntartója alatt a költségvetési törvény 30. § (1) bekezdésében meghatározott fenntartókat kell érteni.
(2) Az Igazgatóság, illetőleg az OM Alapkezelő a fenntartók számára – az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 52/B. §-ának
(3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási
igények során a hiányok pótlására és az esetleges módosításra nyolcnapos határidőt ad.
(3) A támogatásokról a helyi önkormányzatok a 2006. évi
költségvetésről szóló beszámolójukban a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó űrlapon számolnak el.
Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációkkal, az elszámolást megalapozó könyvelési rendszerek kialakításával kell alátámasztani.
(4) A támogatások elszámolása a nem állami nem önkormányzati intézmények esetén a fenntartók 2006. évi támogatásairól történő elszámolása keretében, a kötött felhasználású támogatások elszámolásait tartalmazó adatlapon történik. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
fenntartóknál, illetve intézményeknél a tanulók és a vizsgák azonosítására alkalmas analitikus nyilvántartásokkal,
szakmai dokumentációkkal kell alátámasztani.
(5) Az 1. § (1)–(2) bekezdése alapján igényelt támogatás
esetén az elszámoláshoz az intézmény pedagógiai programjának a kisebbségi oktató-nevelő munkára vonatkozó feladatainak végrehajtásáról szóló értékelést kell mellékelni, amelyet vagy a 3. § (3) bekezdés szerinti támogatás igénybevételével, vagy az e bekezdésben meghatározott feltételeknek
megfelelő szakemberrel szükséges elkészíttetni.
(6) A 4. § alapján igénybe vett támogatás esetén az elszámoláshoz, ha kiadására vagy az átadás-átvételre sor ke
rült, csatolni szükséges a használatbavételi engedély vagy
műszaki átadás-átvétel jegyzőkönyvének másolatát.
(7) A szakmai szolgáltatás összegzésének másolatát, a
tankönyvszámlának és annak teljesítését igazoló bizonylatnak, valamint a (6) bekezdésben meghatározott dokumentumoknak a fenntartó által hitelesített másolatait az elkészültét követő 30 napon belül a fenntartónak az OM
Alapkezelő részére is meg kell küldeni.
(8) Az Áht. 64/B. § (1) és (2) bekezdése szerint, ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó önkormányzat
jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra
használta fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatás
igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor
a) év közben az Igazgatóságon keresztül a Belügyminisztériumnál lemondhat a jogtalanul igénybe vett összegről, mely esetben a már kiutalt összeg visszavonásra kerül
a következő havi (de még tárgyévi) nettósításban, és a lemondásnak megfelelően módosításra kerül az előirányzat,
b) év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a
többlet-igénybevétel elszámolása.
(9) Ha a támogatást vagy annak egy részét a nem állami
fenntartó jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, illetve a jogszabályban rögzített
arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a
támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, köte
les a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendeletnek
a nem állami intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni.
(10) A támogatásokat – a 4. § (1) bekezdése szerint engedélyezett áthúzódó kötelezettségvállalással terhelt maradvány kivételével – 2006. december 31-ig lehet felhasználni. A támogatás maradvány összegét legkésőbb 2007.
január 31-ig a központi költségvetésbe vissza kell fizetni.
Az 1–4. § szerint különböző jogcímen elnyert támogatások az elszámolásnál nem vonhatók össze.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a kiegészítő támogatás nemzetiségi iskolák fenntartására, az
ECDL számítógép-kezelői vizsga és a nyelvvizsga díjára, valamint az érettségi és szakmai vizsgák lebonyolítására nyújtott
támogatás igénylésének, folyósításának és elszámolásának
rendjéről szóló 13/2005. (IV. 29.) OM rendelet.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2014. LXXV. törvény az európai területi társulásról.
Az Országgyűlés a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése és a határokon átnyúló, transznacionális, illetve régiók
közötti együttműködés előmozdítása érdekében – összhangban az Európai Unió jogi aktusaival – a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § (1) A „european grouping for territorial cooperation” (EGTC, európai területi együttműködési csoportosulás) magyar
elnevezése „európai területi társulás” (rövidített nevén: ETT).
(2) A  magyarországi székhelyű európai területi társulás alapítására, szervezetére, működésére és megszűnésére
az  európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendeletet (a  továbbiakban: Rendelet), és az  azt módosító, az  európai területi együttműködési
csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a  csoportosulások létrehozásának és működésének
egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i
1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet az  e  törvényben meghatározott szabályokkal együtt kell
alkalmazni.
(3) E  törvény szabályait kell alkalmazni a  külföldi székhelyű európai területi társulásban magyar jog szerinti tag
részvételének jóváhagyására irányuló eljárásban.
2. Tagság 2. § A  Rendelet 3.  cikk (1)  bekezdése alkalmazásában Magyarország tekintetében európai területi társulásban tagként
a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 6. § (1) bekezdés a)–f ) pontja szerinti, jogi
személyiséggel rendelkező szervezet vehet részt.
3. Tevékenység 3. § (1) Európai területi társulás elsődlegesen gazdasági tevékenység folytatása céljából nem alapítható, közhatalmi
tevékenységet nem végezhet.
(2) Az  európai területi társulás az  alapszabályában meghatározottak szerint a  térség versenyképességét előmozdító
vállalkozási tevékenységet végezhet, amennyiben az a célját nem veszélyezteti.
(3) Ha az  európai területi társulás tevékenysége, működése megfelel az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról,
valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvényben (a  továbbiakban:
Civil tv.) előírt, a közhasznú jogállás megszerzésére vonatkozó feltételeknek, az európai területi társulás közhasznú
jogállást szerezhet.
(4) Az  európai területi társulásban a  helyi önkormányzat, a  helyi önkormányzatok társulása és a  helyi önkormányzat
költségvetési szerve felelőssége nem haladhatja meg a vagyoni hozzájárulásának mértékét (korlátolt felelősség).
A törvényt az Országgyűlés a 2014. november 25-i ülésnapján fogadta el.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI TERÜLETI TÁRSULÁS ALAPÍTÁSA 4. Alapítás
4. § Az európai területi társulás neve az „európai területi társulás” elnevezést tartalmazza. Ha az európai területi társulás
valamely tagjának felelőssége korlátolt, az  európai területi társulás neve a „korlátolt felelősségű európai területi
társulás” elnevezést tartalmazza.
5. Jóváhagyás 5. § (1) A  Rendelet 4.  cikkében meghatározott jóváhagyásról és a  nyilvántartásról a  külpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: Hatóság) dönt.
(2) A jóváhagyás a Rendelet 4. cikk (3) bekezdésében szabályozott eseteken túl akkor tagadható meg, ha
a) a Kbt. 6. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti kérelmező – ide nem értve az államot és a b) és c) pontban
meghatározott kérelmezőt – nem rendelkezik felettes szervi hozzájárulással arra vonatkozóan, hogy
az egyezménytervezet szerinti európai területi társulásban tagként részt vehet,
b) a  kérelmező országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv, helyi önkormányzati költségvetési
szerv, helyi nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv és nem rendelkezik a  képviselő-testület vagy
a  közgyűlés hozzájárulásával arra vonatkozóan, hogy az  egyezménytervezet szerinti európai területi
társulásban tagként részt vehet, vagy
c) a kérelmező helyi vagy nemzetiségi önkormányzat és nem rendelkezik az egyezménytervezet szerinti európai
területi társulásban való részvételről szóló képviselő-testületi, közgyűlési döntéssel.
(3) A  (2)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott hozzájárulás a  képviselő-testület, illetve a  közgyűlés át nem
ruházható hatásköre.
(4) A  Hatóság az  (1)  bekezdés szerinti jóváhagyással rendelkező szervezetek adatairól nyilvántartást vezet.
A nyilvántartásban az alábbi adatok szerepelnek:
a) a jóváhagyással rendelkező kérelmező neve, székhelye,
b) az európai területi társulás neve, székhelye,
c) az európai területi társulás célkitűzése és feladata,
d) a jóváhagyás megadásáról rendelkező határozat jogerőre emelkedésének időpontja.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatokat a  Hatóság a  honlapján bárki számára korlátozás nélkül
megismerhető módon közzéteszi.
6. Nyilvántartás 6. § (1) Amennyiben az  európai területi társulás székhelye Magyarországon van és a  nyilvántartásba vételhez szükséges
feltételek rendelkezésre állnak, az európai területi társulás nyilvántartásba vételéről a Hatóság kérelemre intézkedik.
(2) Az  európai területi társulás a  nyilvántartásba vétellel jön létre, tevékenységét a  nyilvántartásba vételről szóló
határozat jogerőre emelkedését követően kezdheti meg.
7. § (1) A  Hatóság a  magyarországi székhelyű európai területi társulás adatairól elektronikus nyilvántartást vezet
(a továbbiakban: ETT nyilvántartás).
(2) Az ETT nyilvántartásban az alábbi adatok szerepelnek:
a) az európai területi társulás neve, székhelye,
b) az európai területi társulásban részt vevő tag neve, székhelye,
c) az európai területi társulás célkitűzése és feladata,
d) a  közhasznú jogállás megszerzésének, módosításának, törlésének ténye, az  erről szóló határozat száma és
jogerőre emelkedésének napja,
e) az európai területi társulás működésének időtartama,
f ) az európai területi társulás igazgatójának neve, lakóhelye, a képviseleti jog gyakorlásának módja (önálló vagy
együttes),
g) az európai területi társulás elfogadott egyezménye és alapszabálya,
h) az európai területi társulás nyilvántartásba vételének időpontja,
i) az európai területi társulás nyilvántartási száma,
j) az európai területi társulás végelszámolásának, csődeljárásának, valamint felszámolásának kezdete,
k) az európai területi társulás megszűnésének időpontja.
(3) Az  ETT nyilvántartásba bejegyzett adatok változását – a  változástól számított harminc napon belül – a  Hatóság
részére be kell jelenteni, a  bejelentésre és a  változásnak az  ETT nyilvántartásban történő átvezetésére
a nyilvántartásba-vételi eljárásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(4) Az ETT nyilvántartás fennálló, valamint törölt adatai, valamint az alapszabály és az egyezmény nyilvánosak, azokat
a Hatóság a honlapján bárki számára korlátozás nélkül megismerhető módon közzéteszi.
(5) Az ETT nyilvántartás közhiteles. III. FEJEZET
AZ EURÓPAI TERÜLETI TÁRSULÁS GAZDÁLKODÁSA
8. § Az európai területi társulás az egyezményben meghatározott cél megvalósítása érdekében önállóan gazdálkodik.
9. § (1) Az  európai területi társulás – mint jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezet –
beszámolókészítési, könyvvezetési és számviteli kötelezettségére a számvitelről szóló törvényt, valamint a felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályokban előírt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Az  európai területi társulás beszámolóját a  honlapján, valamint az  (1)  bekezdés szerinti jogszabályokban
meghatározott módon az  adott üzleti év mérlegforduló napjától számított 60 napon belül közzéteszi, és erről
értesíti a Hatóságot is.
(3) A  közhasznú európai területi társulásnak a  beszámolóját és a  közhasznúsági mellékletét – azok (2)  bekezdés
szerinti közzététele mellett – meg kell küldenie a  Hatóságnak. A  beszámolónak és a  közhasznúsági mellékletnek
a Hatóság részére történő megküldésével – és azok (2) bekezdés szerinti közzétételével – az európai területi társulás
letétbehelyezési és közzétételi kötelezettségének is eleget tesz.
IV. FEJEZET
FELÜGYELET ÉS ELLENŐRZÉS 10. § (1) Az  európai területi társulás működésének törvényességét a  Hatóság felügyeli, a  hatósági ellenőrzésre irányadó
törvényi rendelkezések szerint.
(2) A  Hatóság jogszabályba, az  elfogadott egyezménybe vagy alapszabályba ütköző működés esetén megfelelő
határidő kitűzésével felhívja az európai területi társulást a működés törvényességének helyreállítására.
(3) Amennyiben az  európai területi társulás a  kitűzött határidőn belül nem állítja helyre a  működés törvényességét,
a Hatóság hivatalból intézkedik az európai területi társulás megszüntetése iránt.
11. § (1) A Rendelet 6. cikke alkalmazásában illetékes hatóság – amennyiben törvény vagy kormányrendelet eltérően nem
rendelkezik – a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal.
(2) Az  európai területi társulás gazdálkodása törvényességének ellenőrzésére a  Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
jogosult.
12. § A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresheti a létrehozás helye szerinti tagállam
illetékes hatóságát, amennyiben a külföldi székhelyű európai területi társulásban magyar jog szerinti tag vesz részt.
13. § Ha a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal azt észleli, hogy az európai területi társulás gazdálkodása körében jogellenesen
jár el, felhívja a  törvényes állapot helyreállítására. Súlyosabb jogszabálysértés, az  elfogadott egyezménybe vagy
alapszabályba ütköző gazdálkodás esetén, továbbá ha az  európai területi társulás nem tesz eleget a  felhívásnak,
a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke az európai területi társulás megszüntetése iránt eljárást kezdeményezhet
a Hatóság előtt.
14. § (1) A  Rendelet 13.  cikke alkalmazásában az  európai területi társulás tevékenységének megtiltására az  adott
tevékenység hatósági ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező szerv jogosult.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti hatósági tiltás ellenére az  európai területi társulás nem hagy fel a  jogellenes
tevékenységével, a Hatóság – az  (1) bekezdés szerinti hatóság vagy az európai területi társulás tag felettes szerve
kérelmére – határozatával megszünteti a magyar jog szerinti tagjának tagsági jogviszonyát.
(3) A  Magyarországon nyilvántartott európai területi társulás esetén a  Hatóság (2)  bekezdés szerinti határozatának
jogerőre emelkedésével egyidejűleg a tag tagsági jogviszonya megszűnik.
(4) Amennyiben az  európai területi társulást nem Magyarországon vették nyilvántartásba, a  Hatóság a  (2)  bekezdés
szerinti határozatának megküldésével a  határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül értesíti
a nyilvántartásba vételre jogosult szervet.
V. FEJEZET
AZ EURÓPAI TERÜLETI TÁRSULÁS MEGSZŰNÉSE 15. § Az európai területi társulás csak jogutód nélkül szűnhet meg.
16. § Megszűnik az  európai területi társulás, ha az  egyezményben meghatározott időtartam eltelt vagy más,
az  egyezményben meghatározott megszűnési feltétel bekövetkezett, továbbá ha az  európai területi társulás
a jogutód nélküli megszűnéséről dönt.
17. § A  Hatóság a  Fővárosi Törvényszék előtt kezdeményezi az  ETT nyilvántartásba vett európai területi társulás
megszüntetését, ha
a) a Rendelet 14. cikke szerinti eset áll fenn,
b) az 5. § szerinti jóváhagyás feltételei egyébként már nem állnak fenn,
c) a más hatóság által kezdeményezett eljárásban megállapítja, hogy a megszüntetés feltételei fennállnak, vagy
d) az európai területi társulás nem tett eleget beszámolási kötelezettségének.
18. § (1) Az  európai területi társulás megszűnése és megszüntetése esetén – a  felszámolási eljárást kivéve –
végelszámolásnak van helye.
(2) Az európai területi társulás fizetésképtelensége esetén felszámolási eljárásnak van helye.
 (3) A  végelszámolás és a  felszámolási eljárás lefolytatására a  Civil tv. 9–9/I.  §-ában, 9/M–9/N.  §-ában és 10.  §-ában
szabályozott rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni, az e §-ban foglalt eltérésekkel. A végelszámolás, csőd- és
felszámolási eljárás lefolytatására a Fővárosi Törvényszék illetékes.
(4) Ahol a Civil tv. civil szervezetet vagy egyesületet említ, ott e törvény alkalmazásában európai területi társulást kell
érteni.
(5) Ahol a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény vagy más törvény cégjegyzéket említ, ott e törvény
alkalmazásában a  Hatóság által vezetett ETT nyilvántartást, ahol pedig az  adós cégjegyzékszámát említi, ott
az ETT nyilvántartási számát kell érteni.
(6) Az eljárásokkal összefüggő valamennyi közzétételi kötelezettség a Hatóság honlapján teljesítendő.
 (7) A  Fővárosi Törvényszék az  eljárás során hozott közzétételt, illetve bejegyzést igénylő döntését, valamint az  azok
jogerőre emelkedéséről szóló végzését elektronikus úton haladéktalanul megküldi a  Hatóságnak, amely azt
az ETT nyilvántartásba hivatalból bejegyzi és közzéteszi.
(8) A  Hatóság a  bíróság megszűnést vagy megszüntetést elrendelő döntésének jogerőre emelkedését követően
haladéktalanul törli az európai területi társulást az ETT nyilvántartásból.
19. § (1) Az európai területi társulás az ETT nyilvántartásból való törléssel szűnik meg.
 (2) A Hatóság az ETT nyilvántartásból való törlésről haladéktalanul értesíti valamennyi olyan tagállamot, amelynek joga
alapján a tagok létrejöttek. VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
7. Felhatalmazó rendelkezések 20. § Felhatalmazást kap a külpolitikáért felelős miniszter, hogy a  jóváhagyási és nyilvántartásba-vételi eljárás, valamint
az  európai területi társulások megszüntetésével kapcsolatos kérdések részletes szabályait rendeletben állapítsa
meg.
8. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések 21. § Ez a törvény a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
22. § A Fővárosi Törvényszék az általa nyilvántartott európai területi társulások nyilvántartási adatait és bíróságon őrzött
iratait papír alapon a hatálybalépés napján átadja a Hatóságnak.
23. § A  Hatóság a  Fővárosi Törvényszék által nyilvántartásba vett európai területi társulások nyilvántartási adatait
az ETT nyilvántartásában rögzíti.
24. § E  törvényt a  hatálybalépés napján vagy azt követően benyújtott kérelemmel indult jóváhagyási és
nyilvántartásba-vételi (változásbejegyzési) eljárásban kell alkalmazni.
25. § Ha e törvény hatálybalépésekor a Fővárosi Törvényszék előtt nyilvántartásba-vételi (változásbejegyzési) eljárás van
folyamatban, a  bíróság az  európai területi társulás nyilvántartási adatait és iratait az  eljárás befejezését követően
papír alapon 8 napon belül adja át a Hatóságnak.
26. § A  4.  §-tól eltérően az  e  törvény hatálybalépéséig Magyarországon nyilvántartásba vett európai területi társulás
neve az  e  törvény hatálybalépését követően tartalmazhatja az  „európai területi együttműködési csoportosulás”
elnevezést az „európai területi társulás” elnevezés helyett.
9. Az Európai Unió jogának való megfelelés 27. § Ez a törvény
a) az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet,
b) az  európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a  csoportosulások
létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő
módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
10. Módosító rendelkezések 28. § A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 396. §-ában az „európai területi együttműködési csoportosulás”
szövegrész helyébe az „európai területi társulás” szöveg lép.
29. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
a) 33. § (2) bekezdés 36. pontjában az „európai területi együttműködési csoportosulásban” szövegrész helyébe
az „európai területi társulásban” szöveg,
b) az 57. § (1) bekezdés e) pontjában és 102. § (1) bekezdés h) pontjában az „európai területi együttműködési
csoportosulás” szövegrész helyébe az „európai területi társulás” szöveg
lép.
30. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 3. § (1) bekezdés a) pontjában az „európai
területi együttműködési csoportosulás” szövegrész helyébe az „európai területi társulás” szöveg lép.
31. § A  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény 1. § (5a) bekezdés 3. pontjában az „európai területi együttműködési csoportosulás” szövegrész
helyébe az „európai területi társulás” szöveg lép.
32. § A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
a) 2. § (2) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
 (Belföldi illetőségű adózó a belföldi személyek közül)
 „i) az európai területi társulás,”
b) 9.  § (10)  bekezdésében és a  6. számú melléklet F) fejezetében az  „európai területi együttműködési
csoportosulás” szövegrész helyébe az „európai területi társulás” szöveg lép,
c) 6. számú melléklet F) fejezet címében az „Európai területi együttműködési csoportosulás” szövegrész helyébe
az „Európai területi társulás” szöveg lép.
33. § A  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény 5.  § (2)  bekezdésében az  „európai területi együttműködési csoportosulás” szövegrész
helyébe az „európai területi társulás” szöveg lép.
34. § A  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 21.  § 2.  pontjában az „európai területi
együttműködési csoportosulás” szövegrész helyébe az „európai területi társulás” szöveg lép.
35. § Az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 31.  § (5)  bekezdésében az  „európai területi együttműködési
csoportosulás” szövegrész helyébe az „európai területi társulás” szöveg lép.
11. Hatályon kívül helyező rendelkezések 36. § Hatályát veszti az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 2007. évi XCIX. törvény.
37. § Hatályát veszti a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló
2011. évi CLXXXI. törvény 4. § k) pontja.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1091/2011. (IV. 13.) Korm. határozata az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a alapján meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások
Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő
hatékonyabb ellátása érdekében. 2. A Kormány a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés
kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye; b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére; c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait a Wekerle Sándor Alapkezelő lássa el, és felhívja
a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal 3. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját. 4. A Kormány a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a megszűnést követően a hitelezőknek a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig történő kielégítésére, valamint a jogutód nélkül megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály
szerint kötelező őrzésére a Kormány a Wekerle Sándor Alapkezelőt jelöli ki. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után
fennmaradt vagyonát a Kormány a Wekerle Sándor Alapkezelő támogatására fordítja, amely vagyont a Wekerle
Sándor Alapkezelő egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti célokra fordítani.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal 6. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat) 4. pontja a következő 4.6. ponttal egészül ki:
(A Kormány megbízza az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert és a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős minisztert, hogy a közalapítványok és alapítványok által ellátott feladatok felett szakmai felügyeletet gyakorló
miniszter bevonásával tegyék meg a szükséges intézkedéseket az alábbi közalapítványok és alapítványok megszüntetése
érdekében azzal, hogy az érintett alapítványok, közalapítványok céljainak megvalósítása, feladatának további ellátása
központi költségvetési szerv, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet által történik. Az átalakítás során a megszüntetésre
kerülő alapítvány vagy közalapítvány által ellátott feladatok tekintetében a szakmai szempontú döntéshozatali
mechanizmus megerősítése érdekében tanácsadó testület hozható létre a megszüntetésre kerülő alapítvány vagy
közalapítvány kuratóriumának bázisán.) „4.6. Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány,”
7. A Határozat 5.1. pontja a következő 5.1.2. ponttal egészül ki:
(5. A 4. pont szerint megszüntetésre kerülő alapítvány vagy közalapítvány működése felett szakmai felügyelet
gyakorlásával a Kormány megbízza 5.1. a közigazgatási és igazságügyi minisztert)
„ 5.1.2. Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány,” 8. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány megszüntetéséről szóló 1132/1999. (XII. 21.) Korm.
határozat, b) az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány megalapításáról szóló 1125/2002. (VII. 17.) Korm.
határozat, c) az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1204/2009.
(XII. 1.) Korm. határozat, d) az Európai Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1027/2010.
(II. 9.) Korm. határozat, e) a Határozat 1.4., valamint 3.1.2. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
129/2008. (XII. 17.) OGY határozata a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékekkel kapcsolatos etikus kereskedői magatartás kidolgozásáról.
A magyarországi élelmiszer termékpálya szerves részét
képező élelmiszer-termelő és -feldolgozó, illetve élelmiszer-kereskedelemmel foglalkozó szervezetek gazdasági
A határozatot az Országgyűlés a 2008. december 15-i ülésnapján
fogadta el.
kapcsolatainak etikus módon történő gyakorlása elengedhetetlen a piaci verseny tisztasága, az élelmiszerellátás
biztonságának fenntartása és a fogyasztók bizalmának
megőrzése érdekében. A közelmúlt piaci tapasztalatai szerint több forgalmazó szervezet visszaél a piaci körülményeiből eredő lehetőségeivel, amely által meg nem engedhető módon a mezőgazdasági és élelmiszeripari területen
működő beszállítói kárára szerez nyereséget, kihasználva
azok vele szembeni kiszolgáltatott helyzetét. Ezért az
Országgyűlés
1. felkéri a Kormányt, hogy kezdeményezzen tárgyalásokat a mezőgazdasági és élelmiszeripari területen működő kereskedelmi vállalkozások érdekképviseleti szerveivel, és – a kölcsönös bizalom és együttműködés megteremtésének, a piaci kapcsolatok rendezésének és az etikus
üzleti magatartás normái érvényesülésének érdekében –
állapodjon meg velük a beszállítókkal szemben alkalmazott, az üzleti erkölcsöt és tisztességet sértő magatartásoktól és szerződési kikötésektől való tartózkodásról;
2. felkéri a Kormányt, hogy amennyiben az 1. pontban
szereplő megállapodás megkötésére 2009. január 15-ig nem
kerül sor, nyújtson be – a nemzetközi tapasztalatok
figyelembevételével kidolgozott – törvényjavaslatot az Országgyűlés elé, melyben tételesen meghatározásra kerülnek a
mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek forgalmazásával
kapcsolatos tiltott magatartások és ezek megsértése esetén alkalmazásra kerülő jogkövetkezmények.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke