text:
50/2010. (IV. 27.) FVM rendelete az erdőgazdálkodás szakszerűségének biztosítása érdekében végzett erdészeti szakirányítási tevékenységhez nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásról.
Az 1–12. § tekintetében a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében, a 13–15. § tekintetében az erdőről, az erdő
védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (2) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és
g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. csekély összegű támogatás: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a „de minimis”
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továb biak ban:
általános „de minimis” rendelet) alapján nyújtott támogatás;
2. erdészeti szakirányítási tevékenység: az erdőgazdálkodás szakszerűsége érdekében az erdészeti szakszemélyzet által
az erdőgazdálkodó javára végzett erdészeti szakmai irányítási tevékenységek összessége, beleértve az erdőről, az erdő
védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény ben és annak felhatalmazása alapján kiadott
rendeletekben az erdészeti szakszemélyzet részére meghatározott kötelezettségek teljesítését is.
2. A támogatás célja, jellege 2. § (1) A támogatás célja a többségében nem állami tulajdonú erdőkben folytatott erdőgazdálkodás szakmai színvonalának
emelése, az erdészeti szakirányítási tevékenység igénybevételének és gyakorlásának biztosítása.
(2) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás igényelhető az erdészeti szakirányítási tevékenység végzéséhez.
(3) A támogatás kedvezményezettjének értesítése, a támogatás ellenőrzése és folyósítása során az általános „de minimis”
rendelet 2. és 3. cikkében meghatározottak szerint kell eljárni.
3. A támogatás forrása, mértéke, igénylési időszaka 3. § (1) A támogatás kifizetéséhez szükséges 2010. évi forrást a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
költségvetési fejezet 10. cím, 5. alcím, 6. jogcímcsoport, 5. Fenntartható erdőgazdálkodás támogatása jogcím
költségvetési törvény ben meghatározott előirányzata biztosítja a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által
meghatározott keretösszeg mértékéig.
(2) A támogatás mértéke a jogosult erdészeti szakszemélyzet által végzett erdészeti szakirányítási tevékenységgel
érintett erdőrészletek területe után hektáronként 4000 forint.
(3) A támogatási kérelmet e rendelet hatályba lépését köve tően 2010. június 15-ig lehet benyújtani.
4. A támogatás igénylésének feltételei 4. § (1) Támogatás igénylésére jogosult
a) az az egyéni vállalkozó, jogi személy, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, akinek a gazdasági
tevékenysége keretében a jogosult erdészeti szakszemélyzet az erdészeti szakirányítási tevékenységet végzi,
valamint
b) az erdőgazdálkodó
(a továb biak ban együtt: igénylő).
(2) A támogatás igénylésének további feltétele, hogy az igénylő
a) a kérelem benyújtásakor tett nyilatkozatával, valamint a nyilatkozott tényekben bekövetkező változásokról
a kérelem benyújtására nyitva álló időszak végéig tett bejelentésével igazolja, hogy:
aa) nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, illetve nem áll a gazdálkodási tevékenységével
összefüggő végrehajtási eljárás alatt,
ab) nincs köztartozása,
ac) megfelel az államháztartásról szóló törvény ben előírt rendezett munkaügyi kapcsolatokra vonatkozó
követelményeknek, és
ad) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, valamint
b) nyilatkozik a támogatási kérelem benyújtását megelőző két pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi
évben kapott, valamint igényelt és el nem bírált valamennyi, az általános „de minimis” rendelet hatálya alá tartozó
csekély összegű támogatásról.
(3) A támogatás összegének megállapításakor nem vehető figye lembe olyan erdő, amely a Magyar Állam többségi
tulajdonában van.
(4) A megítélt támogatás alapjául szolgáló erdőrészletek összes területe
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti igénylő esetén 200 hektárnál,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti igénylő esetén – kivéve, ha az igénylő az (1) bekezdés a) pontja szerinti
minőségében is jogosulttá válik támogatásra –100 hektárnál
kisebb nem lehet.
5. A támogatási kérelem 5. § (1) A támogatási kérelmet és a (2) bekezdés szerinti pótlapot az igénylő állandó lakóhelye vagy székhelye szerint ille té kes
erdészeti hatóságnál lehet benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) központi
szerve által rendszeresített és a honlapján, valamint az erdészeti hatóság központi szervének honlapján közzétett,
legalább az alábbi adatokat tartalmazó formanyomtatványon:
a) az igénylő
aa) ügyfélazonosító adatai,
ab) erdőgazdálkodó esetén erdőgazdálkodói kódszáma,
ac) jogosult erdészeti szakszemélyzet esetén erdészeti hatósági nyilvántartási száma,
b) az igényelt támogatás összege,
c) az igénylő 4. § (2) bekezdésben előírt nyilatkozatai.
(2) A támogatási kérelem pótlapján
a) a 4. § (1) bekezdés a) pont szerinti igénylő esetén erdőgazdálkodónként és jogosult erdészeti
szakszemélyzetenként,
b) a 4. § (1) bekezdés b) pont szerinti igénylő esetén jogosult erdészeti szakszemélyzetenként rendezett módon,
az Országos Erdőállomány Adattárban alkalmazott azonosító adatok megjelölésével tételesen fel kell sorolni
a támogatás alapjául szolgáló erdőrészleteket, az erdőrészletek erdőgazdálkodóinak megnevezését és
erdőgazdálkodói kódszámát, valamint az erdőrészletekhez kapcsolódó szakirányítási tevékenységet végző
jogosult erdészeti szakszemélyzet nevét, és erdészeti hatósági nyilvántartási számát.
(3) Ha
a) a 4. § (1) bekezdés a) pont szerinti igénylő a támogatást a pótlapon feltüntetett erdőgazdálkodó erdőgazdálkodói
nyilvántartásba bejegyzett összes erdőrészlete után igényli, vagy
b) a 4. § (1) bekezdés b) pont szerinti igénylő a támogatást az erdőgazdálkodói nyilvántartásba bejegyzett összes
erdőrészlete után igényli, és az erdészeti szakirányítási tevékenységet részére egy jogosult erdészeti
szakszemélyzet végzi,
akkor a támogatási kérelem pótlapján ennek a ténynek a feltüntetése mellett elhagyható az erdőrészletek tételes
felsorolása.
(4) A 4. § (1) bekezdés a) pont szerinti igénylő esetén a támogatási kérelem pótlapjának tartalmaznia kell a feltüntetett
jogosult erdészeti szakszemélyzet arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a személyéhez kapcsolódóan felsorolt
erdőrészletek vonatkozásában az erdészeti szakirányítási tevékenységet az igénylő gazdasági tevékenysége
keretében végzi.
(5) A 4. § (1) bekezdés b) pont szerinti igénylő esetén a támogatási kérelem pótlapjának tartalmaznia kell a jogosult
erdészeti szakszemélyzetként feltüntetett személyek arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a személyéhez kapcsolódóan
felsorolt erdőrészletek vonatkozásában az erdészeti szakirányítási tevékenységet ő végzi.
(6) Egy igénylő e rendelet alapján a 4. § (1) bekezdés szerinti jogosultsági címenként csak egy támogatási kérelmet
nyújthat be. A támogatási kérelem tekintetében hiánypótlásnak nincs helye.
6. § (1) Az erdészeti hatóság a beérkezett támogatási kérelemben szereplő adatokra vonatkozóan a kérelem benyújtására
nyitva álló időszak utolsó napján hatályos Országos Erdőállomány Adattárból, erdőgazdálkodói nyilvántartásból és
erdészeti szakszemélyzeti névjegyzékből adatot szolgáltat az MVH részére.
(2) Az erdészeti hatóság a beérkezett kérelmeket, azok mellékleteivel, valamint az (1) bekezdés szerinti adatokat a 3. §
(3) bekezdés szerinti benyújtási időszakot követő 22 munkanapon belül továbbítja az MVH részére.
(3) A támogatási kérelmet az MVH bírálja el. Ha a támogatási kérelmekben foglalt jogos igény összességében meghaladja
a rendelkezésre álló keretet, az MVH arányos visszaosztást végez.
(4) Nem adható támogatás arra az erdőrészletre, amelyre vonatkozóan
a) a 4. § (1) bekezdés szerinti igénylők közül többen is nyújtottak be támogatási kérelmet, vagy
b) egy igénylő a 4. § (1) bekezdés szerinti mindkét jogosultsági címen igényelt támogatást.
(5) Az MVH az általános „de minimis” rendelet szerinti egyéni keretet meghaladó támogatási igényből a kereten felüli
összeget elutasítja.
(6) A támogatási határozatnak tartalmaznia kell, hogy az ügyfél csekély összegű támogatásban részesül, továbbá utalnia
kell az általános „de minimis” rendeletre, hivatkozva annak pontos címére, az Európai Közösség Hivatalos Lapjában
 való kihirdetése napjára, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét euróban és forintban kifejezve.
7. § (1) Az MVH a döntésekről a kérelmek feldolgozását köve tően elektronikus úton tételes adatszolgáltatást küld az erdészeti
hatóság központi szerve részére.
(2) Az MVH a támogatási döntés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül intézkedik a támogatás kifizetéséről.
(3) A támogatási összeg euróra történő átszámításakor, a támogatási kérelem erdészeti hatósághoz történő benyújtására
nyitva álló időszak első munkanapján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási
árfolyamot kell alkalmazni.
6. Ellenőrzés, nyilvántartás 8. § (1) A támogatásokhoz kapcsolódó ellenőrzéseket az MVH a támogatási kérelem benyújtását követő év végéig végezhet.
(2) Az ellenőrzés során az igénylő és a jogosult erdészeti szakszemélyzet között fennálló, 4. § (1) bekezdés szerinti
jogviszony igazolására különösen
a) a támogatási kérelem benyújtásának évére vonatkozó, és az erdészeti szakirányítási tevékenységre egyértelműen
utaló
aa) munkaszerződés és kifizetési bizonylatok, vagy
ab) megbízási szerződés és annak teljesítését igazoló bizonylatok, vagy
ac) a teljesítést igazoló számlák, vagy
b) tagi jogviszonyt igazoló társasági szerződés, vagy
c) egyéni vállalkozói igazolvány vagy nyilvántartási száma
vehető figye lembe.
7. Jogkövetkezmények 9. § (1) Ha az erdészeti hatóság a 8. § (1) bekezdés szerint ellenőrzésre nyitva álló időszakban jogerőre emelkedett döntésében
a támogatási kérelemben szereplő erdőrészlethez kapcsolódó erdészeti szakirányítási tevékenységre vonatkozóan
a támogatási kérelem benyújtása évében elkövetett jogszerűtlenséget állapít meg, akkor az erdőrészlet után fizetett
támogatás jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül.
(2) Ha az erdészeti hatóság a (1) bekezdés szerinti döntésében a jogosult erdészeti szakszemélyzetet az erdészeti
szakszemélyzeti névjegyzékből törli, akkor a jogosult erdészeti szakszemélyzet erdészeti szakirányításával érintett
erdőrészletek után fizetett összes támogatás – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – jogosulatlanul igénybevett
támogatásnak minősül.
(3) A 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igénylő részére fizetett támogatás nem minősül jogosulatlanul igénybevett
támogatásnak, ha a döntés a támogatási kérelem benyújtása évét köve tően emelkedik jogerőre vagy ha annak
meghozatalára nem az igénylő gazdálkodásával érintett erdőrészlethez fűződő jogszerűtlenség miatt került sor, és
az igénylő a döntés jogerőre emelkedését követő 30 napon belül másik jogosult erdészeti szakszemélyzet
közreműködését jeleneti be az erdészeti hatóság részére.
(4) Ha a támogatási kérelem benyújtása évének végéig a támogatással érintett erdőrészlet erdőgazdálkodója vagy
az erdőrészletben szakirányítási tevékenységet végző jogosult erdészeti szakszemélyzet személyében a támogatási
kérelem pótlapján feltüntetett adatokhoz képest a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő okból változás áll be, akkor
az erdőrészlet után fizetett támogatás – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – jogosulatlanul igénybevett
támogatásnak minősül.
(5) A kifizetett támogatás nem minősül jogosulatlanul igénybevett támogatásnak, ha
a) az igénylő a támogatási kérelem pótlapján szereplő jogosult erdészeti szakszemélyzet közreműködésének
megszűnését követő 30 napon belül másik jogosult erdészeti szakszemélyzet közreműködését jelenti be
az erdészeti hatóság részére, vagy
b) a 4. § (1) bekezdés a) pontja szerinti igénylő érintettsége az erdészeti szakirányítási tevékenység tekintetében
az erdőgazdálkodó személyében bekövetkező változással egyidejűleg nem szűnik meg.
(6) Ha az igénylő a 8. § (2) bekezdésben felsorolt dokumentumokkal nem tudja igazolni, hogy az erdészeti szakirányítási
tevékenység a támogatási kérelem benyújtásának évében a 4. § (1) bekezdésben foglalt jogviszony keretében
meg valósult, akkor az adott jogosult erdészeti szakszemélyzethez kapcsolódó erdőrészletek után fizetett támogatás
jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül.
10. § (1) Az erdészeti hatóság a 9. §-ban említett eljárásaihoz kapcsolódó döntések e rendelet szerinti támogatást érintő
tartalmát közli az MVH-val is.
(2) Ha ugyanazon igénylővel szemben erdészeti szakirányítási tevékenység támogatása jogcímen, egymást követő két
évre vonatkozó támogatási kérelemhez kapcsolódóan – a 9. § (4) bekezdésben foglalt eset kivételével – jogosulatlan
igénybevétel kerül megállapításra, akkor az igénylő az utolsó érintett támogatási kérelem évét követő második év
végéig nem igényelhet támogatást.
8. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
13. § Az erdőterv rendelet előkészítésének, és a körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló 11/2010. (II. 4.) FVM rendelet
1. számú mellékletének a Gödöllői-dombság erdőtervezési körzethez tartozó
„Bag (5526)
Dány (5533)
Galgahévíz (5527)
Hévízgyörk (5528)
Isaszeg (5534)
Pécel (5536)
Tura (5529)
Vácszentlászló (5531)
Valkó (5530)
Zsámbok (5532)”
szövegrész helyébe
„Acsa (5515)
Aszód (5516)
Bag (5526)
Csomád (5501)
Csömör (5502)
Dány (5533)
Domony (5503)
Dunakeszi (5504)
Erdőkertes (5505)
Fót (5507)
Galgagyörk (5517)
Galgahévíz (5527)
Galgamácsa (5518)
Göd (5901)
Gödöllő (5508)
Hévízgyörk (5528)
Iklad (5519)
Isaszeg (5534)
Kartal (5520)
Kerepes (5509)
Kistarcsa (5510)
Mogyoród (5511)
Nagytarcsa (5535)
Őrbottyán (5903)
Pécel (5536)
Szada (5512)
Tura (5529)
Vácegres (5523)
Váckisújfalu (5524)
Vácszentlászló (5531)
Valkó (5530)
Veresegyház (5514)
Verseg (5525)
Zsámbok (5532)”
szöveg lép.
14. § Hatályát veszti az erdőterv rendelet előkészítésének, és a körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló 11/2010.
(II. 4.) FVM rendelet 1. számú mellékletének a Gödöllői erdőtervezési körzethez tartozó
„Acsa (5515)
Aszód (5516)
Csomád (5501)
Csömör (5502)
Domony (5503)
Dunakeszi (5504)
Erdőkertes (5505)
Fót (5507)
Galgagyörk (5517)
Galgamácsa (5518)
Göd (5901)
Gödöllő (5508)
Iklad (5519)
Kartal (5520)
Kerepes (5509)
Kistarcsa (5510)
Mogyoród (5511)
Nagytarcsa (5535)
Őrbottyán (5903)
Szada (5512)
Vácegres (5523)
Váckisújfalu (5524)
Veresegyház (5514)
Verseg (5525)”
szövegrésze.
15. § A 13–14. § e rendelet hatályba lépését követő harmadik napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2017. (I. 6.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere javaslatára
dr. Gazsó Balázs Lászlót az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2017. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2018. (IX. 18.) OGY határozata Szabó Tímea országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Szabó Tímea országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság
11.Bpk.635/2018/5. számú átiratával érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
702/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről
szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. §-a alkotmányellenes
ségének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványa alapján indult eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése
iránt fordult az Alkotmánybírósághoz. A holokauszt nyilvános tagadása bűncselekményét a Btk.-t módosító
2010. évi XXXVI. törvény 1. §-a iktatta be a törvénybe
2010. április 10-i hatállyal.
Az indítványozó álláspontja szerint az új bűncselekményi tényállás sérti az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében
biztosított szabad véleménynyilvánítás alapjogát, valamint a 70/G. §-át, amely szerint a Magyar Köztársaság
tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és művészeti
élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát, tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások
tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány
művelői jogosultak.
2. Az indítvány benyújtását követően a támadott rendelkezés helyébe a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvényt módosító 2010. évi LVI. törvény 7. §-a új alcímet és új tényállást iktatott be. A módosítás a törvény
8. §-ának megfelelően 2010. július 23. napján lépett hatályba.
A jogszabályváltozásra tekintettel az Alkotmánybíróság nyilatkozat tételére hívta fel az indítványozót, aki a felhívásnak a megadott határidőben nem tett eleget.
3. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 20. §-a szerint az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el – és
főszabályként – csak a hatályban lévő jogszabály alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás az
Abtv. 38. §-a alapján bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-a
alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990.
AB határozat, ABH 1990, 261, 262.] Ugyancsak sor kerül
a hatályon kívül helyezett rendelkezések érdemi vizsgálatára akkor is, ha az indítványozó által támadott jogszabály
az új jogszabályban is változatlan tartalommal jelenik
meg. Amennyiben az időközben hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő új jogszabály – azonos jogi környezetben – szintén tartalmazza a vitatott normát, az Alkotmánybíróság az eljárást az új rendelkezés tekintetében folytatja
le. (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.;
157/B/2003. AB határozat, ABH 2008, 1921, 1922.)
A jelen esetben az indítvány elbírálásának egyik feltétele sem áll fenn, annak indokolása szorosan kapcsolódott a
holokauszt tagadásának tényállási eleméhez. Ezért az Al-
kotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. október 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1424/2019. (VII. 18.) Korm. határozata a TOP-6.6.1-15-ST1-2016-00002 azonosító számú („Acélgyári úti orvosi rendelő kialakítása” című) és a TOP-6.2.1-15-PC1-2016-00010 azonosító számú („Városközponti Óvoda Budai Nagy Antal Utcai Székhelyintézménye felújítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-6.6.1-15-ST1-2016-00002 azonosító számú, „Acélgyári úti orvosi rendelő kialakítása” című projekt
támogatásának az  1.  melléklet szerinti növelésével, és az  európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek
költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kormányrendelet)
6/A. §-a alapján hozzájárul, hogy a projekt keretemelése és annak végrehajtása során a Kormányrendelet 5. §-a ne
kerüljön alkalmazásra,
2. egyetért a TOP-6.2.1-15-PC1-2016-00010 azonosító számú, „Városközponti Óvoda Budai Nagy Antal Utcai Székhelyintézménye
felújítása” című projekt támogatásának az 1. melléklet szerinti növelésével,
3. egyetért az 1. és 2. pont szerinti projektek többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
4. egyetért az 1. és 2. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
460/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete határvízen történő közlekedés engedélyezéséről.
A Kormány az  államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 16.  § (4)  bekezdés g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában a  rendelet hatálya a  schengeni külső határon található
határvízi közlekedés engedélyezésére terjed ki.
2. § (1) Az  államhatárról szóló törvényben meghatározott engedély iránti kérelmet a  határvízen történő közlekedés
megkezdése előtt legalább 15 nappal kell benyújtani az  útvonal szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányságnál
(a továbbiakban: megyei rendőr-főkapitányság).
(2) A kérelem tartalmazza:
a) a kérelmező természetes személy nevét, lakcímét, egyéb esetben a kérelmező képviselőjének nevét, lakcímét,
b) vízitúra során történő határvízi közlekedéshez szükséges engedély esetén a túravezető nevét, lakcímét,
c) a résztvevők számát,
d) a közlekedés megkezdésének, valamint várható befejezésének időpontját,
e) a vízi jármű típusát és ha van, akkor a nyilvántartási számát,
f ) a határvízen való közlekedés útvonalát,
g) a tervezett kikötési helyek felsorolását.
3. § (1) A szomszédos állam illetékes szerveinek engedélyét a megyei rendőr-főkapitányság szerzi be. A határvízen történő
közlekedés engedélyezésére irányuló eljárásban a  kapcsolódó eljárásra vonatkozó szabályokat alkalmazni nem
lehet.
(2) A  megyei rendőr-főkapitányság a  benyújtott kérelmet a  határőrizet és az  államhatár rendjének betartásával
kapcsolatos szabályok, valamint a szomszédos állam illetékes szerveinek engedélye alapján bírálja el.
4. § (1) A  megyei rendőr-főkapitányság által hozott határozathoz tájékoztatás céljából mellékelni kell a  határrend
betartására vonatkozó, jogszabályban vagy nemzetközi szerződésben meghatározott előírásokat is.
(2) A határozatot hozó megyei rendőr-főkapitányság a határozatot közli a határvízen való közlekedés útvonala szerint
illetékes megyei rendőr-főkapitánysággal.
(3) A  határozatban tájékoztatni kell az  ügyfelet, hogy a  határvízen történő közlekedéssel összefüggésben
az  államhatáron való áttévedés, átsodródás vagy más határrendsértés esetén haladéktalanul értesíteni kell
a rendőrséget.
5. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
102/2006. (IV. 28.) Korm. rendelete az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló, és egyes nemzetközi megállapodások alapján finanszírozott programok monitoring rendszerének kialakításáról és működéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 124. §-a (2) bekezdésének l) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed mindazon természetes
személyekre, jogi személyekre, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetekre, akik, illetve amelyek programjaik végrehajtásához az Európai Unió
által nyújtott pénzügyi támogatásokat, egyéb nemzetközi
segélyprogramokat, az ezekhez társuló központi költségvetési forrásokat használnak fel. A 18. § (4) bekezdése
alkalmazásában a rendelet hatálya kiterjed a hazai forrásokból finanszírozott támogatásokra is.
(2) A rendelet szabályozza a fejlesztési programok tervezésének elősegítésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló programok végrehajtásának monitoring rendszerét.
2. § (1) A rendelet alkalmazásában
a) Egységes Monitoring Információs Rendszer
(EMIR): a strukturális alapokból, a Kohéziós Alapból,
a PHARE-ból, az Átmeneti Támogatásból, a Schengen
Alapból, az Európai Gazdasági Térség és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból, valamint az ezekhez társuló
hazai forrásokból megvalósuló programokkal és projektekkel kapcsolatos menedzsment (végrehajtási és kifizetési), monitoring, illetve ellenőrzési, szabálytalanságkezelési és számviteli feladatokat támogató információtechnológiai rendszer;
b) Európai Gazdasági Térség (EGT) Finanszírozási
Mechanizmus: az EFTA tagországok által létrehozott
támogatási alap, annak érdekében, hogy hozzájáruljanak
az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és társadalmi különbségek csökkentéséhez;
c) fejlesztési program: a nemzeti támogatások és a mindenkori kohéziós stratégiákban, Nemzeti Fejlesztési Terv
ben, illetve Nemzeti Stratégiai Referencia Keretben foglalt
programok;
d) jelentéstevő: az adott szektor monitoring jelentéseinek összeállításáért felelős tisztviselő;
e) Központi Monitoring Bizottság (KMB): az országban rendelkezésre álló nemzetközi és nemzeti támogatással megvalósuló programok végrehajtását figyelemmel
kísérő, koordináló, értékelő testület;
f) közreműködő szervezetek: a strukturális alapok és a
Kohéziós Alap kezelése során eljáró szervezet, a strukturális alapok esetén az irányító hatóság által átruházott hatáskörben;
g) monitoring: a források felhasználásának (pénzügyi
monitoring), az eredményeknek és a teljesítményeknek
(szakmai monitoring) mindenre kiterjedő – többek között
szabályossági, hatékonysági és célszerűségi – vizsgálata
rendszeres jelleggel projekt, illetve program szinten;
h) monitoring bizottság: monitoring tevékenységet
végző, elsősorban a program megvalósításában részt vevő
partnerek képviselőiből álló, önálló jogalanyisággal nem
rendelkező testület;
i) monitoring egységek: olyan államigazgatási szervezeti egységek, amelyek a maguk szakterületén monitoring
szakmai eszközök és módszerek felhasználásával támogatják a döntés-előkészítő tevékenységet;
j) monitoring rendszer: a monitoring tevékenység folytatása céljából létrehozott intézmények, szervezetek, testületek és eszközök, eljárásrendek, valamint az ezek működtetése érdekében foganatosított intézkedések összessége;
k) Monitoring Vegyes Bizottság (MVB): az Európai
Unió és a magyar szakértők által közösen elvégzendő monitoring tevékenység ellátására létrehozott testület, amely
felügyeli és koordinálja az Európai Unió által finanszírozott, a csatlakozás után is fennmaradó előcsatlakozási eszközök (PHARE, SAPARD), valamint az Átmeneti Támogatás célkitűzései megvalósításának folyamatát;
l) nemzetközi segély, támogatás: nemzetközi megállapodás alapján a Magyar Köztársaságnak juttatott pénzügyi
támogatás;
m) Nemzeti Kapcsolattartó: a PHARE és az Átmeneti
Támogatás esetén a Nemzeti Koordinátor, a Schengen
Alap esetén a felelős hatóság által kijelölt személy, az
EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus esetén a
Nemzeti Fejlesztési Hivatal;
n) nemzeti támogatás: a Magyar Köztársaság költségvetéséből finanszírozott, bármilyen formában nyújtott fejlesztési célú támogatás, kivéve a Kutatás-fejlesztési és
Innovációs Alapból részben vagy egészben megvalósuló
támogatásokat;
o) Norvég Finanszírozási Mechanizmus: a Norvég
Finanszírozási Mechanizmusról szóló Megállapodás
1. cikkének értelmében létrehozott támogatási alap, annak
érdekében, hogy hozzájáruljon az EGT-n belüli gazdasági
és társadalmi különbségek csökkentéséhez;
p) Operatív Program (OP) – Közösségi Támogatási
Keret (KTK) – monitoring bizottságok: a közösségi támogatási keret, illetve az egyes operatív program végrehajtását felügyelő testület;
q) partner: az irányító hatóság, a támogatást nyújtó
állami szervek képviselői, valamint a program megvalósításában részt vevő nem kormányzati (társadalmi, szakmai,
érdekképviseleti) szervezetek;
r) pénzügyi támogatások: a fejlesztési programok, az
előcsatlakozási programok, valamint a csatlakozás után az
Európai Unió által nyújtott egyéb – nem a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból folyósított – támogatások;
s) program: meghatározott célrendszer érdekében végrehajtandó feladatok és azok végrehajtására kidolgozott
keretfeltételek egysége;
t) programok és projektek végrehajtásáért felelős szervezeti egységek: a 2. § (2) bekezdésében felsorolt jogszabályokban meghatározott szervezeti egységek;
u) projekt: olyan gazdaságilag oszthatatlan munkafázisok sora, amely pontos technikai funkciót lát el, és világosan meghatározott célokkal rendelkezik;
v) Szektor Monitoring Albizottság: a MVB albizottsága, mely egy konkrét fejlesztési terület (szektor) célkitűzéseinek megvalósításához biztosított források felhasználásának megfigyelését végző testület.
(2) A 2. § (1) bekezdésében nem szereplő fogalommeghatározások, úgy mint
a) fejlesztési terv, prioritás, intézkedés, programkiegészítő dokumentum, irányító hatóság, kifizető hatóság a
Tanács strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1999. június 21-ei
1260/1999/EK rendeletében;
b) előcsatlakozási eszköz, PHARE előcsatlakozási
alap, SAPARD program, Átmeneti Támogatás, Nemzeti
Alap, Nemzeti Programengedélyező Tisztviselő, Nemzeti
Koordinátor, lebonyolító szervezet, kiterjesztett decentralizáció (EDIS), végrehajtó szervezet, végső kedvezményezett az európai uniós előcsatlakozási eszközök támogatásai felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és
ellenőrzési rendjéről szóló 119/2004. (VI. 29.) Korm. rendeletben;
c) Schengen Alap, Szakmai Közreműködő Szervezet,
Felelős Hatóság, Indikatív Program a Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjének kialakításáról szóló 179/2004. (V. 26.)
Korm. rendeletben;
d) a kedvezményezett, Kohéziós Alap, Közösségi
Támogatási Keret, lebonyolító testület, Nemzeti Fejlesztési Terv, Operatív Program, strukturális alapok, EQUAL
Közösségi Kezdeményezés az Európai Unió strukturális
alapjaiból és Kohéziós Alapjából származó támogatások
hazai felhasználásáért felelős intézményrendszerről szóló
1/2004. (I. 5.) Korm. rendeletben;
e) az INTERREG Közösségi Kezdeményezés az
INTERREG III. Közösségi Kezdeményezés programok
végrehajtásának részletes szabályairól szóló 359/2004.
(XII. 26.) Korm. rendeletben foglaltak szerint;
f) a közreműködő szervezet a Kohéziós Alap vonatkozásában a 3/2004. (IV. 21.) TNM–GKM együttes rendelet
és a 2/2004. (IV. 21.) TNM–KvVM együttes rendelet szerint értelmezendők az 1/2004. (I. 5.) Korm. rendelet és az
azt módosító 53/2005. (III. 26.) Korm. rendelet szerinti
feladatkörrel.
A strukturális alapok, az EQUAL Közösségi
Kezdeményezés, az INTERREG Közösségi
Kezdeményezés és a Kohéziós Alap monitoring
bizottságai 3. §
A strukturális alapok, az EQUAL Közösségi Kezdeményezés, az INTERREG Közösségi Kezdeményezés és
a Kohéziós Alap Monitoring Bizottságáról, illetve azok
tevékenységéről a 25. §-ban meghatározott jogszabályok
rendelkeznek.
Az előcsatlakozási alapok és az Átmeneti Támogatás
monitoring bizottságai
4. § (1) A csatlakozás után fennmaradó előcsatlakozási eszközök (PHARE, SAPARD), valamint a csatlakozás után
az Európai Unió által nyújtott, nem strukturális alapokból
és a Kohéziós Alapból folyósított támogatások (Átmeneti
Támogatás) céljai megvalósulási folyamatának figyelemmel kísérése és a szektor monitoring albizottságok, valamint az egyes támogatások koordinációja céljából MVB
működik.
(2) Az Európai Bizottság előírásai alapján meghatározott támogatások megvalósulási folyamatának figyelemmel kísérésére az Európai Unióval közösen megállapított
szektorok vonatkozásában az MVB alárendeltségében
szektor monitoring albizottságok működnek. A szektorokat az MVB határozza meg.
(3) A SAPARD program megvalósulási folyamatának
figyelemmel kísérésére SAPARD Monitoring Bizottság
működik.
5. § (1) Az MVB és a szektor monitoring albizottságok elnöke a Nemzeti Koordinátor.
(2) A SAPARD Monitoring Bizottság elnökét a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter jelöli ki, alelnöke
a SAPARD irányító hatóságának a vezetője.
(3) Az MVB tagjai: az Európai Bizottság képviselője,
a Nemzeti Programengedélyező Tisztviselő, a Pénzügyminisztérium, a Külügyminisztérium és a Nemzeti Fejlesztési
Hivatal képviselője. Állandó meghívottként részt vesz az
OLAF Koordinációs Iroda képviselője, a Magyar
Államkincstár képviselője, valamint a területpolitika kormányzati koordinációjáért felelős politikai államtitkár
képviselője. Megfigyelőként részt vesz a Bizottság munkájában az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, valamint az időközi értékelést végző szervezet képviselője.
(4) A szektor monitoring albizottságok tagjai: a jelentéstevő, a végrehajtó szervezet, illetve azon intézmények
képviselője, amelyeknél működnek a szektor programjai
és projektjei végrehajtásáért felelős szervezeti egységek,
a végső kedvezményezettek, a Nemzeti Alap vezetője,
a Nemzeti Programengedélyező Tisztviselő és a szakmai
programfelelősök. Megfigyelőként részt vesz az Európai
Bizottság képviselője, az időközi értékelést végző szervezet és az OLAF Koordinációs Iroda képviselője.
(5) Az MVB elnöke akadályoztatása esetén az elnöki
feladatokat a Bizottság ügyrendjében szabályozott módon
átruházhatja, aki a megbízás alapján az elnök nevében, teljes jogkörben jár el.
(6) A SAPARD Monitoring Bizottság tagjait a Monitoring Bizottság Szervezeti és Működési Szabályzata állapítja meg.
6. § (1) Az MVB
a) a monitoring jelentések alapján értékeli a PHARE
program és az Átmeneti Támogatás végrehajtását;
b) vizsgálja a végrehajtás eredményeit, különös tekin
tettel az egyes programokkal kapcsolatos, pénzügyi megállapodásokban megfogalmazott célkitűzések megvalósulására;
c) jelentést hallgat meg a SAPARD Monitoring Bizottság munkájáról;
d) megvizsgálja a szektor monitoring albizottságok
által MVB döntésre javasolt azon projekteket, amelyek
végrehajtásában a tervezés során előre nem látható körülmények mutatkoznak, és dönt a módosító intézkedések
szükségességéről;
e) javaslatot tesz a PHARE program, valamint az Átmeneti Támogatás megvonására és azonos pénzügyi megállapodáson belül történő átcsoportosítására.
(2) A szektor monitoring albizottságok
a) értékelik a monitoring jelentések alapján a PHARE
és Átmeneti Támogatás szektor programjainak végrehajtását; b) vizsgálják a végrehajtás eredményeit, különös tekintettel az egyes programokkal kapcsolatos, pénzügyi megállapodásokban megfogalmazott célkitűzések megvalósulására;
c) megvizsgálják azokat a projekteket, amelyek végrehajtásában a tervezés során előre nem látható körülmények
mutatkoznak, és döntenek a módosító intézkedések szükségességéről. Amennyiben a szektor monitoring albizottságok ezen projektek esetén nem hoznak döntést, abban az
esetben döntési javaslatot tesznek az MVB-nek;
d) javaslatot tesznek az MVB-nek a PHARE, valamint
az Átmeneti Támogatás megvonásáról és azonos pénzügyi
megállapodáson belül történő átcsoportosításáról;
e) részt vesznek az időközi értékelések lebonyolításában, együttműködnek az Európai Bizottság által megbízott
értékelő szakértőkkel;
f) megvitatják és elfogadják az időközi értékelő jelentéseket, figyelemmel kísérik az azokban meghatározott
feladatok végrehajtását.
(3) A SAPARD Monitoring Bizottság
a) megtárgyalja és jóváhagyja a SAPARD Program
(a továbbiakban: Program) végrehajtásának megfigyeléséhez, ellenőrzéséhez szükséges fizikai és pénzügyi mutatókat;
b) a Többéves Pénzügyi Megállapodásban foglaltakról
szóló információk alapján rendszeres időközönként megvizsgálja a Program sajátos célkitűzéseinek megvalósításában elért eredményeket;
c) megvizsgálja a Program eredményeit, különös tekintettel a különböző intézkedésekre meghatározott célok
elérésére és az egyes intézkedésekre, valamint – amennyiben ilyen létezik – az alintézkedésekre meghatározott források felhasználására;
d) értékeli az időközi értékelés minőségét és következtetéseit;
e) megtárgyalja és jóváhagyja a megvalósításról szóló
éves és záró jelentéseket, mielőtt megküldik azokat az
Európai Bizottságnak;
f) megtárgyalja és jóváhagyja a SAPARD forrás (beleértve a magyar hozzájárulást is) felhasználásának módosítására vonatkozó javaslatokat;
g) megtárgyalja és jóváhagyja a Program módosítására
vonatkozó javaslatokat;
h) javasolhatja az Európai Bizottságnak – az irányító
hatóságon keresztül – a Program olyan módosítását vagy
felülvizsgálatát, amely lehetővé teszi a kitűzött célok
elérését vagy a támogatás irányításának javítását.
7. § (1) Az MVB és a szektor monitoring albizottságok titkársági feladatait a Nemzeti Koordinátor hivatala látja el,
a titkárok személyét a Nemzeti Koordinátor jelöli ki.
(2) A SAPARD Monitoring Bizottság titkársági feladatait a SAPARD Irányító Hatóság látja el.
8. § (1) Az MVB, a szektor monitoring albizottságok, valamint a SAPARD Monitoring Bizottság a hatáskörükbe
utalt programok keretében végzett tevékenységek és pénzügyi-kifizetési folyamatok lezárásával egyidejűleg megszűnnek.
(2) Az MVB, a szektor monitoring albizottságok, valamint a SAPARD Monitoring Bizottság működésének
megszűnését követően fennmaradó feladatokat a KMB
veszi át és látja el.
Az EGT és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottsága
9. § A Nemzeti Kapcsolattartót az EGT és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus céljai elérése érdekében, valamint
a támogatás koordinációja céljából a projektek menedzsmentje során EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság támogatja.
10. § (1) Az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság elnöke az európai ügyekért felelős
tárca nélküli miniszter. Tagjai: a Nemzeti Fejlesztési Hivatal, a Pénzügyminisztérium Nemzeti Programengedélyező
Iroda, az érintett minisztériumok, kormányzati testületek,
a szociális és gazdasági partnerek, valamint a helyi önkormányzatok és a nem kormányzati szervezetek képviselője.
(2) Az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság tagjait a Nemzeti Kapcsolattartó
nevezi ki az érintett miniszterek vagy intézményi vezetők
javaslatára.
(3) Az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság elnöke akadályoztatása esetén az
elnöki feladatokat a Bizottság ügyrendjében szabályozott
módon átruházhatja, aki a megbízás alapján az elnök nevében, teljes jogkörben jár el.
11. § (1) Az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság
a) ellenőrzi az eljárásrend betartását;
b) áttekinti a projektek kiválasztását és azzal kapcsola
tos javaslatokat tesz; c) értékeli az átfogó előrehaladási és pénzügyi jelentéseket;
d) szükség esetén, korrekciós intézkedéseket javasol,
illetve fogad el a végrehajtásban szereplő bármely intézmény tekintetében;
e) jóváhagyja a Nemzeti Kapcsolattartó által készített
éves monitoring jelentést.
(2) Az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság Titkárságának feladatait a Nemzeti
Fejlesztési Hivatal látja el, titkárát az NFH elnöke jelöli ki.
(3) Az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság Titkársága
a) az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság elnökének döntése alapján előkészíti és összehívja az EGT és Norvég Finanszírozási
Mechanizmus Monitoring Bizottság ülését;
b) összeállítja az ülésekhez szükséges dokumentációt,
elkészíti a jegyzőkönyvet;
c) tájékoztató anyagokat készít az EGT és Norvég
Finanszírozási Mechanizmus Monitoring Bizottság, illetve tagjai kezdeményezése alapján a közvélemény, illetőleg a sajtó számára;
d) az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus
Monitoring Bizottság elnöke által meghatározott egyéb
feladatokat hajt végre.
A Schengen Alap Monitoring Bizottsága 12. § A Schengen Alap Monitoring Bizottság (SAMB) működésének célja az Európai Unió által finanszírozott Schengen Alap fejlesztési program céljai megvalósulási folyamatának monitoringja, figyelemmel kísérése.
13. § (1) A SAMB elnöke az Indikatív Programban a Schengen Alap megvalósításáért kijelölt Felelős Személy.
Tagjai: a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység
(CFCU), a Nemzeti Fejlesztési Hivatal, valamint a szakmai közreműködő szervezetek képviselői. Állandó meghívottként vesznek részt az Európai Bizottság, a végső kedvezményezettek, a Pénzügyminisztérium, a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága OLAF Koordinációs
Iroda és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal képviselői.
(2) A SAMB állandó tagjai jogosultak további szakértőket meghívni, akiknek részvételéről a SAMB Titkárságát
az ülést megelőzően legalább 8 nappal tájékoztatniuk kell.
A meghívott szakértők tanácskozási joggal vesznek részt
az ülésen, a döntéshozatal során szavazati joggal nem rendelkeznek.
(3) A SAMB elnöke akadályoztatása esetén az elnöki
feladatokat a Bizottság ügyrendjében szabályozott módon
átruházhatja, aki a megbízás alapján az elnök nevében, teljes jogkörben jár el.
14. § (1) A SAMB
a) éves szinten áttekinti, felülvizsgálja a Schengen
Alap programok végrehajtását;
b) vizsgálja a végrehajtás eredményeit, különös tekin
tettel a szerződéskötések, kifizetések folyamatára; továbbá
az egyes intézkedésekkel kapcsolatban megfogalmazott
célkitűzések megvalósulására;
c) értékeli az Indikatív Programban megfogalmazott
célkitűzések és intézkedések megvalósulását;
d) felülvizsgálja azon intézkedéseket, melyek megvalósítása során a tervezés idején előre nem látható körülmények merültek fel, és dönt a korrekciós intézkedések szükségességéről.
(2) A SAMB Titkárságának feladatait a Nemzeti Fejlesztési Hivatal látja el, titkárát a SAMB elnöke jelöli ki.
(3) A SAMB Titkársága
a) a SAMB elnökének döntése alapján előkészíti és
összehívja a SAMB ülését;
b) összeállítja az ülésekhez szükséges dokumentációt,
elkészíti a jegyzőkönyvet;
c) tájékoztató anyagokat készít a SAMB, illetve tagjai
kezdeményezése alapján a közvélemény, illetőleg a sajtó
számára;
d) a SAMB elnöke által meghatározott egyéb feladatokat hajt végre.
A Központi Monitoring Bizottság 15. § (1) Az e rendeletben meghatározott monitoring bizottságok által nem felügyelt nemzetközi segélyek és támogatások felhasználásának nyomon követésére, értékelésére,
illetve az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló programok nemzeti
támogatásokkal összehangolt, eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében teendő intézkedések kezdeményezésére Központi Monitoring Bizottság (KMB) működik.
(2) A KMB működési körében kizárólag az e rendeletben meghatározott monitoring bizottságok hatáskörén
kívül eső kérdésekben rendelkezik döntéshozatali jogkörrel. A fenti feladatok megvalósítása érdekében a KMB
figyelemmel kíséri az e rendeletben meghatározott monitoring bizottságok munkáját. Döntéseiket a saját hatáskörének megfelelő mértékben érvényre juttatja működése során.
16. § (1) A KMB
a) folyamatosan figyelemmel kíséri a pénzügyi támo
gatások felhasználásával végrehajtott programokat, vizsgálja célkitűzéseik megvalósítását, az előírt határidők
betartását, szükség esetén korrekciós intézkedéseket kezdeményez;
b) gondoskodik az Európai Unió által nyújtott pénzügyi támogatások és a nemzeti támogatások monitoringjának összehangolásáról;
c) az európai uniós támogatások felhasználásának gyakorlata alapján javaslatot dolgoz ki a nemzeti támogatások
működésének hatékonyabbá tételére, biztosítja a beavatkozási lehetőséget a Kormány számára a támogatási rendszer értékelésével;
d) figyelemmel kíséri és az e rendeletben meghatározott monitoring bizottságok megkeresése alapján, valamint saját tagjai kezdeményezésére módszertanilag útmutatást ad a monitoring intézmény-, illetve szervezetrendszer működéséhez;
e) együttműködik a hazai, külföldi és nemzetközi, monitoringgal foglalkozó intézményekkel és szervezetekkel;
f) szükség szerint, de legalább évente egyszer összefoglaló jelentést készít a Kormány számára, melyhez az
érintett szervek számára írásos és szóbeli tájékoztatást
adnak;
g) ellátja mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály
vagy kormányhatározat a hatáskörébe utal.
(2) A KMB jogosult a nemzeti támogatások felhasználásáról, értékeléséről, a végrehajtás szakaszairól írásos
információt kérni, szükség esetén a hatáskörébe tartozó
kérdésekben a Kormány felé intézkedést kezdeményezni,
valamint a saját hatáskörébe tartozó kérdésekben döntést
hozni.
(3) A KMB elnöke az európai ügyekért felelős tárca nélküli miniszter. Tagjai: a Miniszterelnöki Hivatal és a
minisztériumok közigazgatási államtitkárai, a Nemzeti
Kapcsolattartók, az irányító hatóságok vezetői, a Nemzeti
Programengedélyező Tisztviselő, a Nemzeti Alap vezetője. Állandó meghívottként vesz részt az Állami Számvevőszék elnöke, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke,
OLAF Koordinációs Iroda vezetője, a Magyar Államkincstár képviselője, a területpolitika kormányzati koordinációjáért felelős politikai államtitkár képviselője, valamint a KMB titkára. Az Európai Bizottság illetékes főigazgatósága, illetve az Európai Bizottság budapesti képviseletének küldöttje tanácskozási joggal részt vehet az üléseken, meghívásukról a KMB elnöke gondoskodik.
(4) A KMB elnöke akadályoztatása esetén az elnöki feladatokat a Bizottság ügyrendjében szabályozott módon
átruházhatja, aki a megbízás alapján az elnök nevében, teljes jogkörben jár el.
(5) A KMB titkársági feladatait a Nemzeti Fejlesztési
Hivatal látja el. A KMB titkárát a Nemzeti Fejlesztési
Hivatal elnöke jelöli ki.
(6) A titkárság
a) a KMB elnökének döntése alapján előkészíti és
összehívja a KMB ülését;
b) összeállítja az ülésekhez szükséges dokumentációt,
elkészíti a jegyzőkönyvet;
c) tájékoztató anyagokat készít a KMB, illetve tagjai
kezdeményezése alapján a közvélemény, illetőleg a sajtó
számára;
d) a KMB elnöke által meghatározott egyéb feladatokat
hajt végre.
A monitoring tevékenység 17. § (1) A monitoring tevékenység folyamatosságának biztosítása érdekében monitoring tevékenységért felelős szervezeti egység vagy személy működik a központi költségvetés, a nemzetközi szervezet, illetőleg az Európai Unió
által nyújtott támogatások kezelésében, illetve felhasználásában részt vevő szervezeteknél.
(2) A monitoring egység, illetve felelős személy
a) tájékoztatja az arra jogosult szervezeteket és a tárca
vezetőit a projektek vagy programok végrehajtásának
helyzetéről; b) ellátja az Egységes Monitoring Információs Rendszerrel kapcsolatos feladatokat;
c) figyelemmel kíséri a központi költségvetésből, valamint az Európai Unió által nyújtott támogatások felhasználásával bonyolított eljárásokat;
d) pénzügyi monitoring tevékenységének keretében
vizsgálja a rendelkezésre álló források felhasználását;
e) szakmai monitoring tevékenységének keretében
nyomon követi a központi költségvetésből, valamint az
Európai Unió által nyújtott támogatások felhasználásával
megvalósuló projektek vagy programok célkitűzéseinek
megfelelő, hatékony végrehajtását, különös tekintettel a
terveknek való megfelelés követelményeire;
f) előkészíti a projektek hatékonyabb végrehajtását biztosító rendelkezéseket;
g) biztosítja a végrehajtó szervezetek által az MVB és a
szektor monitoring albizottságok számára készített jelentések határidőre történő kidolgozását, minőség-ellenőrzését, a tartalmi elemek helytállóságát;
h) a tervektől való eltérés esetén az (1) bekezdésben
szereplő szervezet vezetését, a strukturális alapok és
Kohéziós Alap esetében az Irányító Hatóság vezetőjét is
azonnal tájékoztatja; a végrehajtó szervezet, valamint
SAPARD esetén a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal számára a projektek vagy programok végrehajtása
tekintetében korrekciós intézkedéseket dolgoz ki és kezdeményez; i) szükség esetén tájékoztatja az (1) bekezdésben szereplő szervezet intézkedésre jogosultját, valamint a Nemzeti Fejlesztési Hivatalt, strukturális alapok esetében az
OP Monitoring Bizottságot is.
(3) A monitoring egység, illetve felelős személy működése során az illetékes monitoring bizottságok által elfogadott módszerek szerint jár el, jelentéseit a monitoring
bizottságok előírásainak megfelelően készíti el, amelytől
eltérni csak indokolt esetben lehet.
(4) A strukturális alapok és a Kohéziós Alap esetében
a 25. §-ban meghatározott jogszabályok irányadóak.
Az Egységes Monitoring Információs Rendszer 18. § (1) Az EMIR szakmai felügyeletéről, folyamatos és biztonságos üzemeltetéséről, valamint – amennyiben a jogszabályi változások, a rendszernek az arra jogosult szerv
általi felülvizsgálatának eredménye, a felmerülő felhasználói igények, illetve egyéb indokolt eset miatt szükséges – továbbfejlesztéséről a Nemzeti Fejlesztési Hivatal
gondoskodik. Az adatgazda feladatait a Nemzeti Fejlesztési Hivatal látja el, az adatgazda jogait a Nemzeti Fejlesztési Hivatal elnöke gyakorolja, illetve kötelezettségei őt terhelik.
(2) Az EMIR feladata a 2. § (1) bekezdés a) pont szerinti
programok és projektek adatainak gyűjtése, rendszerezése
és szolgáltatása. Valamennyi, a 2. § (1) bekezdés a) pont
szerinti támogatási rendszer működtetésében résztvevő
intézmény e rendszert használja végrehajtási, kifizetési,
ellenőrzési és monitoring feladatai ellátása során, illetve
felhasználja ezen feladataihoz kapcsolódó tájékoztatási
kötelezettségei ellátásához.
(3) Az EMIR-ben a támogatások tekintetében az azok
végrehajtására vonatkozó jogszabályok rendelkezései szerinti adatokat kell kezelni.
(4) Bármely hasonló célú rendszer fejlesztése, melynek
feladata nemzeti céltámogatások vagy az Európai Unió
által nyújtott és más nemzetközi támogatások nyomon követése és kezelése, csak az EMIR üzemeltetőjével történt
előzetes egyeztetést követően kezdődhet meg. A hasonló
célú rendszereknek kapcsolódniuk kell az EMIR-hez,
s azzal egységes rendszert kell képezniük.
19. § (1) A külön jogszabályban meghatározott programokért, illetve azok végrehajtásáért felelős szervezetek saját
szervezetükön belül modulfelelősöket és szakmai referenseket jelölnek ki az EMIR működtetésével, továbbfejlesztésével, oktatásával kapcsolatos tevékenységek Nemzeti
Fejlesztési Hivatal által meghatározott körének ellátására,
illetve koordinálására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szervezetek a kijelölt személy és elérhetősége megjelölésével tájékoztatják az
EMIR üzemeltetéséért felelős Nemzeti Fejlesztési Hivatalt
a kijelölésről, illetve az abban bekövetkező változásokról.
20. § (1) A rendszerhez való hozzáférés jogosultságát, annak
módosítását, illetve visszavonását a Nemzeti Fejlesztési
Hivatal elnöke, illetve az általa megbízott személy bírálja
el, formai és tartalmi megfelelőség esetén azokat engedélyezi. A módosítási, illetve törlési kérelmet a kérelem okának felmerülésétől számított 5 munkanapon belül kell
megküldeni a Nemzeti Fejlesztési Hivatal számára. Az
erről szóló, formailag és tartalmilag megfelelő megkeresés
alapján a Nemzeti Fejlesztési Hivatal a hozzáférés biztosításáról, módosításáról a megkeresés beérkezésétől számított 15 munkanapon belül, visszavonásáról a megkeresés
beérkezésétől számított 5 munkanapon belül gondoskodik.
(2) A számítógépes rendszerben kezelt adatok az e rendelettel szabályozott adatszolgáltatásokból, hatósági
intézkedésekből, valamint más jogszabályok előírásainak
megfelelően a központi költségvetési fejezetektől, illetve
más szervektől, továbbá az országos, regionális vagy
önkormányzati szervektől átvett közérdekű adatokból, információkból származnak.
(3) Az egységes monitoring informatikai rendszerben
tárolt személyes adatok vonatkozásában a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló törvény rendelkezései az irányadóak.
21. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó programok és projektek végrehajtásáért külön jogszabályban meghatározott
felelős szervezeti egységek eljárásaik során az EMIR-be
felvihető adatokat a keletkezést, illetve beérkezést követően legkésőbb két munkanapon belül rögzítik. Amennyiben
az adatrögzítést akadályozó tényező merül fel, az érintett
intézmény az ok megjelölésével az akadályozó tényező
felmerülését követő 2 munkanapon belül köteles a Nemzeti Fejlesztési Hivatalt megkeresni.
(2) A pályázók és kedvezményezettek a pályázatok benyújtásával egyidejűleg írásban nyilatkoznak arról, hogy
hozzájárulnak a végrehajtásért felelős szervezeti egységek
által felvitt személyes adatnak, üzleti titoknak, valamint
banktitoknak minősülő adataiknak EMIR rendszerben történő rögzítéséhez, illetve kezeléséhez.
(3) Az (1) bekezdésben említett, az adatrögzítésben
részt vevő szervezetek felelősek az EMIR-be történő
hibátlan adatrögzítés feltételeinek megteremtéséért, illetve
ezen szervezetek tevékenysége során keletkezett, illetve
rögzített adatok valódiságáért.
22. § (1) A rendszerre vonatkozó fejlesztési, továbbfejlesztési, valamint változtatási igényeket a Nemzeti Fejlesztési
Hivatal elnöke, illetve az általa megbízott személy bírálja
el, formai és tartalmi megfelelőség esetén azokat a beérkezéstől számított 15 munkanapon belül, az általa kibocsátott eljárásrend szerint engedélyezi.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott engedély alapján
a fejlesztés végrehajtásáról a Nemzeti Fejlesztési Hivatal
gondoskodik, az igény felvetőjének egyidejű tájékoztatásával. A tájékoztatás tartalmazza az engedélyezési eljárás
során, a fejlesztési igény alapján meghatározott várható
megvalósítási időtartamot.
23. § Az EMIR-ben kezelt támogatás kifizetése kizárólag az
EMIR-ben rögzített adatok alapján teljesíthető. Amennyiben az adatrögzítésért felelős személy, szervezet vagy
intézmény az adatrögzítési kötelezettségének nem, vagy
nem teljeskörűen tesz eleget, akkor az érintett szerv, intézmény, illetve projekt valamennyi támogatásának kifizetése mindaddig felfüggeszthető, amíg a felelős e jogszabályon alapuló adattöltési kötelezettségének eleget nem tesz.
Az Európai Unió strukturális alapjaiból és Kohéziós Alapjából származó támogatások kifizetésének felfüggesztéséről a Kifizető Hatóság vezetőjének egyetértésével – az
érintett irányító hatóság vezetőjével történő előzetes konzultáció alapján – a KTK Irányító Hatóság és a Kohéziós
Alap Irányító Hatóság vezetője a Nemzeti Fejlesztési
Hivatal elnökével egyetértésben dönt. A PHARE, az
Átmeneti Támogatás esetében a Nemzeti Programengedélyező és a Nemzeti Segélykoordinátor, a Schengen Alap
esetén a Felelős Hatóság, illetve az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus esetén a Nemzeti Kapcsolattartó a
Kifizető Hatóság vezetőjének egyetértésével dönt a kifizetések felfüggesztéséről az előirányzat felett rendelkezőkkel történt egyeztetést követően.
Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép
hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül
– e rendelettel összhangban – a már működő monitoring
bizottságok szükség szerint átdolgozzák, a későbbiekben
felállításra kerülő monitoring bizottságok pedig kialakítják saját ügyrendjüket. Ugyancsak 60 nap áll a minisztériumok rendelkezésére a monitoring egységek felállítására,
vagy felelős személy kijelölésére és feladatkörük meghatározására.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló programok monitoring rendszerének kialakításáról szóló 124/2003.
(VIII. 15.) Korm. rendelet;
b) az Európai Unió strukturális alapjaiból és Kohéziós
Alapjából származó támogatások hazai felhasználásáért
felelős intézményekről szóló 1/2004. (I. 5.) Korm. rendelet
2. §-a (1) bekezdésének c) pontja;
c) a terület- és vidékpolitika kormányzati koordinációjával összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról
szóló 142/2005. (VII. 27.) Korm. rendelet 2. §-a;
d) a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználásának általános eljárási szabályairól szóló 14/2004.
(VIII. 13.) TNM–GKM–FMM–FVM–PM együttes rendelet 7. §-ának (2) és (3) bekezdése.
(4) Amennyiben egyéb jogszabály az Európai Unió által
nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával
megvalósuló programok monitoring rendszerének kialakításáról szóló 124/2003. (VIII. 15.) Korm. rendeletben
meghatározott fogalmakra utal, ott értelemszerűen e rendelet szerint meghatározott fogalmakat kell érteni.
25. § Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a Tanács 1999. június 21-i, 1260/1999/EK rendelete
a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról;
b) a Tanács 1999. június 21-i, 1264/1999. és
1265/1999. számú rendeleteivel módosított 1994. május 16-i, 1164/1994/EK rendelete a Kohéziós Alap létrehozásáról.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2019. (II. 27.) HM utasítása az egyes kiképzési, oktatási és regeneráló központok átadás-átvételével összefüggő feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre és
c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Parancsnokságára (a továbbiakban együtt: MHP), valamint
az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre (a továbbiakban: honvédségi szervezetek)
terjed ki.
2. A feladatátadás rendje és annak irányítása 2. § (1) Az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK), valamint az  MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár (a továbbiakban: MH BHD) szervezete és feladatrendszere a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározottakkal
összhangban módosul.
(2) Az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB) szervezeti elemeként működő bujáki 5. számú Kiképzési,
Oktatási és Regeneráló Központ (a továbbiakban: KORK) és az  erdőbényei 7. számú KORK az  MH BHD
feladatrendszerébe és szervezetébe kerül, melyeket saját telephelyeként azonos feladatrendszerrel tovább üzemeltet.
(3) Az MH ARB feladatrendszeréből a  bujáki és erdőbényei létesítménytámogatás feladatok, valamint a  feladatokat
végrehajtó Létesítmény Támogató Osztály átadásra kerül az MH BHD részére.
(4) Az MH BHD szervezeti elemeként üzemeltetett mátraházai 4. számú KORK és a  bánki 6. számú  KORK az  MH LK
parancsnokának szolgálati alárendeltségébe tartozó MH ARB feladatrendszerébe és szervezetébe kerül, melyeket
saját telephelyeként azonos feladatrendszerrel tovább üzemeltet.
(5) A honvédelmi szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás
(a  továbbiakban: 80/2011. HM utasítás) 11/A.  §-ától eltérően a  végrehajtásban érintett honvédségi szervezetek
feladatkörének módosításával összefüggő feladatok irányítása a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 45.  §
(1a) bekezdése figyelembevételével történik.
3. § (1) A szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2019. július 31.
(2) Az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja: 2019. április 1.
 (3) Az átalakítás következtében esetlegesen kiválók felmentése kezdetének vagy az  átszervezéssel összefüggésben
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 46. § (1) bekezdés k), p) és r) pontja szerint az érintett állomány
rendelkezési állományba helyezésének, a  honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló 2018. évi CXIV. törvény
(a  továbbiakban: Haj.tv.) 21.  § (2)  bekezdés e)  pontja és a  30.  §-a szerint a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonya
felmentéssel történő megszüntetésének vagy a Haj.tv. 31. és 33. §-a szerinti állásfelajánlást követően a Haj.tv. 21. §
(2) bekezdés b) pontja szerinti áthelyezésnek vagy a kinevezésmódosítás hatálybalépésének legkorábbi időpontja
a  (2)  bekezdés szerinti új szervezeti rend szerinti működés kezdő napja, legkésőbbi időpontja megegyezik
az (1) bekezdés b) pontja szerinti időponttal.
3. A működési alapokmányok előkészítése 4. § (1) Az utasításban meghatározott feladatok átadásával összefüggően az MH BHD, az MH LK és az MH ARB (a továbbiakban
együtt: végrehajtásban érintett szervezetek) a szervezetük alapító okiratának módosításával kapcsolatos feladatok
előkészítését a 80/2011. HM utasítás 6/A. §-ától eltérően úgy végzik el, hogy azokat legkésőbb a szervezési időszak
kezdőnapját követő második munkanapig megküldik a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM
TKF) részére. Az  okiratok véleményeztetését, pontosítását és jóváhagyásra történő felterjesztését a  HM TKF
az új szervezeti rend szerinti működés kezdő napját megelőző tizedik munkanapig végzi el.
(2) A 80/2011. HM utasítás rendelkezésein felül, az  MH LK, az  MH ARB és – a  HM honvédelmi államtitkár
(a  továbbiakban:  HM  HOÁT) javaslata alapján – az  MH BHD állománytáblájának módosítását a  munkaköri
jegyzékekről,  az  állománytáblákról és a  létszámgazdálkodásról szóló 13/2014. (II. 14.) HM utasításban
meghatározottak  figyelembevételével az  MHP Haderőtervezési Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP HTCSF)
a következő határidők betartásával készíti elő:
a) a végrehajtásban érintett szervezetek állománytáblájára vonatkozó javaslat összeállítása és megküldése
az MHP HTCSF részére, a tervezet egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő előkészítése: az utasítás
hatálybalépését követő napig;
b) az okmány jóváhagyása: az utasítás hatálybalépését követő második napig;
c) a jóváhagyott okmány kiadása: az utasítás hatálybalépését követő harmadik napig.
(3) A végrehajtásban érintett szervezetek létszáma legfeljebb a  feladatátadással kapcsolatos beosztások átadásával
csökkenhet, illetve növekedhet. A végrehajtásban érintett szervezetek együttes létszámkerete az átszervezést követő
napon sem haladhatja meg az új szervezeti rend kezdőnapját megelőző napra meghatározott létszámkeretet.
4. A költségvetési gazdálkodással kapcsolatos feladatok 5. § Az átalakítással kapcsolatos
a) logisztikai előirányzatok 2019. április 1-jei helyzetnek megfelelő saját hatáskörű átcsoportosítására az  MH
parancsnoka (a továbbiakban: MH PK), és
b) személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok, valamint szociális hozzájárulási adó előirányzatok szükség
szerinti átcsoportosítására a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) főigazgatója
intézkedik.
5. Az ingatlan és az ingó vagyon átadás-átvételével kapcsolatos feladatok
6. § (1) A HM VGH főigazgatója az MH BHD és az MH ARB elhelyezési utaltságában lévő ingatlanok 2. § (2)–(4) bekezdése
szerinti elhelyezési utaltságának módosítását érintő javaslatát 2019. március 31-ig jóváhagyásra megküldi az MH PK
részére.
(2) Az ingatlan érintett szervezetek részére történő használatba adását a  HM VGH, az  ingatlanhoz tartozó elhelyezési
anyagok érintett szervezetek részére történő használatba adását az MH LK koordinálja.
(3) A HM VGH főigazgatója a  végrehajtásban érintett szervezetek által használt ingatlanok üzemeltetési feladataival
összefüggésben az utasítás hatálybalépését követő napig kezdeményezi a Szolgáltatási Szerződés szükség szerinti
módosítását.
(4) Az MH ARB és az MH BHD üzemeltetési feladatai átadás-átvételével egy időben kerül végrehajtásra a bujáki 5. számú
KORK, valamint az  erdőbényei 7. számú KORK őrzés-védelmi feladatainak átadás-átvétele. Az  őrzés-védelmi
átadás-átvételt az átadó kezdeményezi az átvevő MH BHD irányába. Az őrzés-védelmi feladatok átadás-átvételének
megvalósulásáról az MH BHD az MHP Hadműveleti Csoportfőnökség útján terjeszt fel jelentést az MHP törzsfőnöke
részére, melyet tájékoztatásul megküld a HM VGH Ingatlankezelési Igazgatóság részére.
7. § (1) A végrehajtásban érintett szervezetek számviteli nyilvántartásába tartozó 2.  § (2)–(3)  bekezdése szerinti KORK-ot
érintő ingóságok átadás-átvételére – a (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – tételes leltárral kerül sor, melyet
a 4. és 6. KORK esetében az MH ARB, az 5. és 7. KORK esetében az MH BHD – az egészségügyi ingó vagyoni elemek
kivételével, melyeket az MH Egészségügyi Központ – parancsnoka felügyel.
(2) Az ingó vagyonelemek átadás-átvételére 2019. március 31-ig kerül sor.
 (3) Amennyiben az  anyagfelelősök személyében változás nem történik – figyelemmel a  végrehajtott 2018. év végi
leltározásra –, az átadás-átvétel mennyiségi számlálás nélkül, egyeztető leltárral kerül végrehajtásra.
6. Az utasításban meghatározottakkal összefüggő egyéb feladatok 8. § (1) Az utasításban meghatározott, az érintett honvédségi szervezetek feladatait, így különösen
a) a személyügyi munkával,
b) a pénzügyi és számviteli biztosítással,
c) a logisztikai, infrastrukturális ellátással,
d) a híradó-informatikai feladatokkal,
e) a titokvédelmi, dokumentumvédelmi és ügyviteli feladatokkal, valamint
f ) az államháztartási belső ellenőrzéssel és az operatív belső kontrollrendszerrel
kapcsolatos feladatokat az MH PK szabályozza.
(2) Az MH PK – az  (1)  bekezdés szerinti – az  MH BHD-val kapcsolatos javaslatait az  utasítás hatálybalépését követő
nyolcadik munkanapig megküldi a  HM Katonai és Társadalmi Kapcsolatok Főosztály (a továbbiakban: HM KTKF)
részére.
(3) A HM közigazgatási államtitkár és a HM HOÁT az irányításuk alá tartozó HM szervek és szervezetek, valamint a Hvt.
45.  § (1a)  bekezdése szerinti honvédségi szervezetek vonatkozásában az  utasításban meghatározott feladatok
végrehajtását együttes intézkedésben szabályozza, amelynek tervezetét a HM TKF az utasítás hatálybalépését követő
tizenötödik munkanapig készíti elő.
(4) A HM HOÁT (2) bekezdés szerinti intézkedést érintő javaslatait a HM KTKF – együttműködve a HM Védelmi Igazgatási
Főosztállyal – készíti elő, melyet az utasítás hatálybalépését követő tizedik munkanapig megküld a HM TKF részére.
(5) Az utasításban meghatározott feladatokkal összhangban az  illetékes szakmai szervek és szervezetek vezetői
felülvizsgálják a  költségvetési gazdálkodásra, valamint az  ahhoz kapcsolódó egyéb szakfeladatokra vonatkozó
szabályozókat.
(6) Az utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok következtében szükségessé váló közjogi szervezetszabályozó
eszközök módosításainak tervezeteit az  azok kidolgozásáért felelős szakmai szervek, szervezetek az  utasítás
hatálybalépését követő hónap tizedik munkanapig előkészítik és megküldik a HM Jogi Főosztály részére.
(7) Az utasításban foglaltak végrehajtásával összefüggésben az MH PK az utasítás hatálybalépését követő tizedik napig
intézkedik a Magyar Honvédség Hadrendjének módosítására.
7. A kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről, valamint a rekreációra
és a regenerálódásra vonatkozó részletes szabályokról szóló 48/2013. (VIII. 23.) HM utasítás módosítása
9. § A kiképzési-oktatási és regeneráló központok működési rendjéről, valamint a  rekreációra és a  regenerálódásra
vonatkozó részletes szabályokról szóló 48/2013. (VIII. 23.) HM utasítás (a továbbiakban: 48/2013. HM utasítás)
3. § (3) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(3) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos feladatok koordinálása az MH BHD feladata.
E tevékenysége során az MH BHD az (1) bekezdés a), b) és e) pontja szerinti szolgáltatások, valamint a HM rendelet
hatálya alá nem tartozó, a  KORK-ok által biztosított csoportos hétvégi szolgáltatás igénybevétele esetén
együttműködik az 1. és a 2. számú KORK-ot üzemeltető, felettük döntési jogkörrel rendelkező MH Parancsnoksággal
(a továbbiakban: MHP), valamint a 4. és a 6. számú KORK-ot üzemeltető MH Anyagellátó Raktárbázissal (a továbbiakban:
MH ARB). A csoportos hétvégi szolgáltatás igénybevételére vonatkozó igényekről az MHP és az MH LK tájékoztatja
az MH BHD-t. A KORK-okban megtartásra kerülő csoportos hétvégi rendezvények időpontjáról – az alárendeltségükbe
tartozó KORK-ok vonatkozásában – az  MHP, az  MH LK és az  MH BHD tájékoztatja a  szolgáltatást igénybe vevő
személyeket.”
10. § A 48/2013. HM utasítás 4. § (2) és (3) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Az MH BHD szervezeti elemeként üzemelteti
a) mályi telephelyén a 3. számú KORK-ot,
b) bujáki telephelyén az 5. számú KORK-ot és
c) erdőbényei telephelyén a 7. számú KORK-ot.
(3) Az MH ARB szervezeti elemeként üzemelteti
a) mátraházai telephelyén a 4. számú KORK-ot és
b) bánki telephelyén a 6. számú KORK-ot.”
11. § A 48/2013. HM utasítás 8. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A 4. számú KORK vonatkozásában az MH ARB, az 5. és 7. számú KORK vonatkozásában az MH BHD, az MH RKKK
vonatkozásában az  MH RKKK az  év végi ünnepekhez kapcsolódóan minden évben speciális rekreációs csomagot
dolgoz ki.”
12. § A 48/2013. HM utasítás 9. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„9.  § A  kondicionáló-kiképzési rendezvény költségei az  MHP kiképzésért felelős szerve által kezelt külön címrend
kódon kerülnek betervezésre.”
13. § A 48/2013. HM utasítás
a) 1. melléklete helyébe az 1. melléklet és
b) 2. melléklete helyébe a 2. melléklet
lép.
14. § A 48/2013. HM utasítás
a) 3.  § (2)  bekezdésében az „a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF)” szövegrész
helyébe az „az MH Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban
együtt: MHP SZCSF)” szöveg és az „a HVK SZCSF” szövegrész helyébe az „az MHP SZCSF” szöveg,
b) 3/A. § (2) bekezdésében az „a HVK SZCSF” szövegrész helyébe az „az MHP SZCSF” szöveg,
c) 3/A. § (3) bekezdésében az „a HVK SZCSF” szövegrész helyébe az „az MHP SZCSF” szöveg,
d) 3/A. § (3) bekezdésében az „a Honvéd Vezérkar főnöke” szövegrész helyébe az „az MH parancsnoka” szöveg,
e) 3/A. § (4) bekezdésében a „HVK SZCSF” szövegrész helyébe az „MHP SZCSF” szöveg,
f ) 4. § (1) bekezdésében az „MH ÖHP” szövegrész helyébe az „MHP” szöveg,
g) 6. § (4) bekezdésében az „a HVK SZCSF” szövegrész helyébe az „az MHP SZCSF” szöveg,
h) 7. § (1) bekezdésében az „a HVK SZCSF” szövegrész helyébe az „az MHP SZCSF” szöveg,
i) 7. § (2) bekezdésében az „a HVK SZCSF” szövegrész helyébe az „az MHP SZCSF” szöveg
lép.
15. § Hatályát veszti a 48/2013. HM utasítás 2. § d) pontjában az „az MH Összhaderőnemi Parancsnokságot (a továbbiakban:
MH ÖHP) és” szövegrész.
8. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás 7. alcíme 2019. április 1-jén lép hatályba.
 (3) Ez az utasítás 2019. augusztus 1-jén hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1766/2014. (XII. 18.) Korm. határozata az Otthonteremtési Program elindításához szükséges intézkedésekről szóló 1331/2011. (X. 12.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az  Otthonteremtési Program elindításához szükséges intézkedésekről szóló 1331/2011. (X. 12.)
Korm. határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
388/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete az egészségügyi szakellátást nyújtó közfinanszírozott szolgáltatók működési támogatásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az 5. § és az 1. melléklet tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 31.  § (9)  bekezdése alapján adatot
szolgáltató egészségügyi szolgáltatók közül az  állami, önkormányzati és egyházi tulajdonban lévő egészségügyi
szolgáltatók a 2016. szeptember 30-án fennálló, 30 napon túl lejárt tartozásállományuk alapján – ha az meghaladja
a  100 000 forintot – működési támogatásban részesülnek. A  működési támogatás összegét az  egészségügyi
szolgáltató kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 31.  § (9)  bekezdése alapján
történt adatszolgáltatásának megfelelően az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: finanszírozó)
állapítja meg, és a  honlapján közzéteszi. Az  e  bekezdés alapján nyújtott működési támogatást a  2.  § (1), (2) és
(4) bekezdésének megfelelően lehet felhasználni.
(2) Az  az  állami vagy egyházi tulajdonban lévő, fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató, amelynek
a finanszírozása az Összevont szakellátás jogcímből történik, a fenntartható működést célzó szakmai, gazdasági és
strukturális intézkedéseinek támogatása céljából – a  fenntartható működést célzó gazdálkodási és racionalizálási
terv alapján – működési támogatásban részesülhet.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott feltételeknek egyaránt megfelelő egészségügyi szolgáltató az  (1) és
a (2) bekezdés alapján egyaránt részesülhet működési támogatásban.
(4) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti működési támogatás fedezetéül az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet 5. számú melléklet
Célelőirányzatokon belüli Működési támogatás előirányzata szolgál.
2. § (1) Az egészségügyi szolgáltató az 1. § (1) bekezdése szerinti működési támogatást
a) a  2016. szeptember 30-án 30 napon túl lejárt, az  egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános
feltételeiről, valamint a  működési engedélyezési eljárásról szóló 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet szerinti
közreműködők és személyes közreműködők, valamint az  egészségügyi szolgáltatónál szabadfoglalkozás
keretében egészségügyi tevékenységet végzők felé fennálló tartozások,
b) a más egészségügyi szolgáltató felé fennálló tartozások,
c) az a) és b) pontba nem tartozó, 2016. szeptember 30-án 30 napon túl lejárt szállítói tartozások,
d) a  gyógyító-megelőző ellátáshoz közvetlenül kapcsolódó, szállítók felé 2016. szeptember 30-án fennálló,
30 napon túl lejárt tartozások,
e) a működési támogatás kiutalásának napján fennálló tartozásainak
csökkentésére 2016. december 31-éig használhatja fel, azzal, hogy a sorrendben következő pontban meghatározott
célra a  működési támogatás csak akkor használható fel, ha a  sorrendben azt megelőző pont szerinti tartozását
a szolgáltató már kiegyenlítette.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti működési támogatás intézményi felújításra, beruházásra, fejlesztésre nem használható
fel.
(3) A finanszírozó az 1. § (1) bekezdése szerinti működési támogatást 2016. december 2-áig utalványozza.
 (4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti működési támogatás (1) bekezdés szerint fel nem használt összegét az egészségügyi
szolgáltató az Egészségbiztosítási Alap részére 2017. január 31-éig köteles visszatéríteni.
3. § (1) Az  1.  § (2)  bekezdése szerinti fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók az  ott megjelölt cél
érdekében 2016. december 5-éig az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ (a továbbiakban: ÁEEK) felé egyedi
támogatás iránti kérelmet nyújthatnak be az  egészségügyért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter)
címezve, az 1. § (2) bekezdése szerinti célok megvalósítása érdekében.
(2) Az  ÁEEK az  1.  § (2)  bekezdése szerinti fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók gazdálkodási
és racionalizálási terveit összesíti, és ezek alapján – a  rendelkezésre álló forrás figyelembevételével – a  felosztási
javaslatát 2016. december 9-éig megküldi a miniszter részére.
(3) A miniszter engedélyezi a fenntartók által megjelölt egészségügyi szolgáltatók részére az 1. § (2) bekezdése szerinti
működési támogatásnak az egészségügyi szolgáltató és a finanszírozó között kötött támogatási szerződés alapján
történő, finanszírozó általi utalványozását.
(4) A (3) bekezdés szerinti döntésével egyidejűleg, legkésőbb 2016. december 12-éig a támogatott intézmények köréről
és az 1. § (2) bekezdése szerinti működési támogatás mértékéről a miniszter értesíti a finanszírozót.
(5) A (3) bekezdés szerinti döntés alapján az 1. § (2) bekezdése szerinti működési támogatásban részesülő egészségügyi
szolgáltató a finanszírozóval 2016. december 19-éig támogatási szerződést köt.
(6) A  finanszírozó az  1.  § (2)  bekezdése szerinti működési támogatást – a  támogatási szerződések alapján –
2016. december 21-éig utalványozza.
4. § (1) Az  1.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti működési támogatás jogszerű felhasználását a  kormányzati ellenőrzési szerv
2017.  szeptember 30-áig ellenőrzi. Az  ellenőrzés eredményéről a  kormányzati ellenőrzési szerv tájékoztatja
a  minisztert. A  kormányzati ellenőrzési szerv ellenőrzése eredményeképpen feltárt, a  működési támogatás
felhasználásával kapcsolatos szabálytalanságok esetén visszatérítendő összeg mértékét és a visszatérítés határidejét
a miniszter állapítja meg.
(2) A  visszavonandó összegről és annak időpontjáról az  egészségügyi szolgáltatót és a  finanszírozót a  miniszter
értesíti. A  finanszírozó jogosult a  támogatás kiutalása napján érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével terhelt
visszatérítendő összeget három egyenlő részletben levonni az  egészségügyi szolgáltató részére esedékes havi
finanszírozási összegből.
5. § Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló
43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 5. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2004. (IV. 28.) PM rendelete az összevont alapú felügyelet alá tartozó biztosítók belső adatszolgáltatásának rendjéről és tartalmáról.
A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló
2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 235. §-ának
n) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § Az összevont alapú felügyelet alá tartozó biztosítók
(a továbbiakban: biztosító) kötelesek a Bit. 180. §-ának
(1) bekezdése szerint belső adatszolgáltatást teljesíteni a
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban:
Felügyelet) részére.
2. § A Bit. 183. §-ának (3) bekezdésében meghatározott éves
adatszolgáltatást, valamint a Bit. 189. §-ának (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatást az ezen rendelet
1. számú melléklete szerinti táblázatok kitöltésével kell teljesíteni. Az e táblázatok kitöltéséhez szükséges kitöltési
útmutatót a 2. számú melléklet tartalmazza.
3. § A Bit. 183. §-ának (3) bekezdésében meghatározott
negyedéves adatszolgáltatást az ezen rendelet 3. számú
melléklete szerinti táblázatok kitöltésével kell teljesíteni.
Az e táblázatok kitöltéséhez szükséges kitöltési útmutatót
a 4. számú melléklet tartalmazza.
4. § A Bit. 147. §-ának (2) bekezdésében meghatározott
konszolidált éves beszámolót az ezen rendelet 5. számú
melléklete szerinti táblázatok kitöltésével is teljesíteni kell.
Az e táblázatok kitöltéséhez szükséges kitöltési útmutatót
a 6. számú melléklet tartalmazza.
5. § A biztosító e rendelet szerinti adatszolgáltatását minden
esetben a Felügyelet által meghatározott elektronikus
adatfeldolgozó és adathordozó rendszerek segítségével,
valamint írásban, laponként aláírva is köteles teljesíteni.
6. § (1) A 2. §-ban meghatározott éves adatszolgáltatást az
éves beszámolóval egyidejűleg kell a Felügyelet részére
megküldeni, első alkalommal 2005. május 31-ig kell benyújtani.
(2) A 3. §-ban meghatározott negyedéves adatszolgáltatást az I—III. negyedévre vonatkozóan a tárgynegyedévet
követő hónap tizenötödik munkanapjáig, a IV. negyedévre
vonatkozóan pedig a tárgyévet követő év január 31-éig kell
a Felügyelet részére megküldeni, első alkalommal 2004.
II. negyedévre vonatkozóan 2004. július 21-ig kell teljesíteni.
(3) A 4. §-ban meghatározott konszolidált éves beszámolót a mérleg fordulónapját követő 180 napon belül kell
a Felügyelet részére megküldeni, első alkalommal 2004.
június 28-ig kell benyújtani.
7. § Ez a rendelet az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1175/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság az elektronikus hírközlésről
szóló 2003. évi C. törvény 21. § (6) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az elektronikus hírközlésről
szóló 2003. évi C. törvény 2008. augusztus 31-ig hatályban volt 21. § (6) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
visszautasítja.
I. Az indítványozó a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi
XLVII. törvény (a továbbiakban: Tkgytv.) 45. § (1) bekezdésének, valamint azzal összefüggésben a Tkgytv. 53. §
(13) bekezdés a) pontjának megsemmisítését kérte. Kérte
továbbá az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 2008. augusztus 31-ig
hatályban volt 21. § (6) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását is. A Tkgytv. támadott rendelkezései
ugyanis az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, valamint
64. §-át sértik, míg az Eht. 2008. augusztus 31-ig hatályos
21. § (6) bekezdése az Alkotmány 2. § (1) bekezdését sérti
az indítványozó szerint.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy a
Tkgytv. indítvánnyal támadott 45. § (1) bekezdése hatályba lépését követően hatályát vesztette, ugyanakkor 2008.
szeptember 1. napjával módosította az Eht. 21. § (6) bekezdését. Vagyis az indítvány tartalmilag részben az Eht.
hatályos 21. § (6) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására irányul. Az Alkotmánybíróság az eljárását
erre tekintettel folytatta le.
Az indítványozó érvelése szerint az Eht. – Tkgytv. 45. §
(1) bekezdésével megállapított – 21. § (6) bekezdése úgy
teremt eljárási jogosultságot a fogyasztóvédelmi hatóság
számára, hogy az Eht. személyi hatálya nem terjed ki rá,
továbbá az Eht. 130. § (2)–(3) bekezdését, illetve 138. §
(1)–(2) bekezdését fogyasztóvédelmi rendelkezésnek minősíti. Ezek miatt az indítványozó szerint nem állapítható
meg egyértelműen, hogy a fogyasztóvédelmi hatóságnak
kizárólagos-e a hatásköre az Eht. 130. § (2)–(3) bekezdését, illetve 138. § (1)–(2) bekezdését illetően, vagy a sza
bályozással párhuzamos hatáskör jött létre a fogyasztóvédelmi és a hírközlési hatóság között. Az utóbbi esetben
ugyanis ugyanazon jogsértővel szemben ugyanazon jogsértés miatt mind a hírközlési, mind a fogyasztóvédelmi
hatóság eljárhat és alkalmazhat szankciót, hiszen pl. az
Eht. 68. § (3) bekezdése arra jogosítja a hírközlési hatóságot, hogy az általános szerződési feltételekben foglaltaktól
eltérés esetén szankciót alkalmazzon. Az indítványozó
szerint bár az Eht. 21. § (6) bekezdése kimondja, hogy az
Eht. 130. § (2)–(3) bekezdése, illetve 138. § (1)–(2) bekezdése az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezésnek minősülnek, miután a hírközlési hatóság is felhatalmazást kapott szankció alkalmazására, e szabályok egyúttal elektronikus hírközlési szabályok is. Az indítványozó
szerint ez önmagában nem alkotmányellenes, azonban az
Eht. 21. § (6) bekezdése alapján az eljárás hivatalból is
megindulhat, s ha ugyanazon ügyféllel szemben ugyanazon okból folyik eljárás a fogyasztóvédelmi és a hírközlési hatóság előtt, a közigazgatási hatósági és szolgáltatási
eljárás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 21. § (5) bekezdése szerinti megelőzési szabály nem
alkalmazható, így két hatóság is szankciót alkalmazhat az
eljárásban érintettel szemben. Az indítványozó szerint az
is gondot jelent, hogy a fogyasztóvédelemről szóló 1997.
évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) értelmében a
„fogyasztó” csak természetes személy lehet, ezzel azonban kizárt, hogy a fogyasztóvédelmi hatóság az Eht. szerinti valamennyi előfizető, illetve felhasználó érdekében
fellépjen. Azzal, hogy egyes nem természetes személyek
fogyasztói jogosultságai védelem nélkül maradnak, szerinte sérül az Alkotmány 64. §-a.
Végül az indítványozó azért kérte az Eht. 2008. augusztus 31-ig hatályos 21. § (6) bekezdésének megsemmisítését, mert véleménye szerint a hatályos 21. § (6) bekezdésének megsemmisítésével a korábban hatályban volt szöveg
feléled, s az visszautalt az Eht. 21. § (5) bekezdésében foglalt „együttműködési megállapodásra” a fogyasztóvédelmi
és a hírközlési hatóság eljárását illetően, vagyis nem jogszabályra bízta e hatóságok eljárásának szabályozását. Ez
az indítványozó szerint alkotmánysértő a Ket. 19. § (1) bekezdésének sérelme miatt.
II. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokra
tikus jogállam.”
„64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van
arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv
elé.”
A Eht. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„21. § (6) A fogyasztóvédelmi hatóság jogosult eljárni e
törvény rendelkezéseinek megsértése esetén az ügyfélszolgálat 138. § (1) és (2) bekezdése szerinti működése, to
vábbá az általános szerződési feltételek 130. § (2) és
(3) bekezdése szerinti hozzáférhetővé, illetve elérhetővé
tétele és nyilvánosságra hozatala tekintetében. A fogyasztóvédelmi hatóság a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi
CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) alapján jár el, az
említett rendelkezések az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint nem megalapozott.
1. Elsőként az Alkotmánybíróság azt az indítványi kérelmet vizsgálta, miszerint az Eht. 21. § (6) bekezdése
alapján nem állapítható meg egyértelműen a hatáskör gyakorlója az Eht. 130. § (2)–(3) bekezdését, illetve 138. §
(1)–(2) bekezdését illetően, s ebből fakadóan sérül az Alkotmány 2. § (1) bekezdése.
Az Eht. 21. § (6) bekezdését a Tkgytv. állapította meg a
fogyasztókkal szembeni tisztességtelen piaci gyakorlat tilalmára vonatkozó átfogó jogi szabályozás részeként.
A rendelkezés egyes, az Eht.-ban szabályozott fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetére eljáró hatóságként a fogyasztóvédelmi hatóságot jelöli ki. A fogyasztóvédelmi hatóság hatásköre olyan ügyekre terjed ki, amelyek a szolgáltatónak a fogyasztóval szemben fennálló tájékoztatási kötelezettségének teljesítésére vonatkoznak.
A Tkgytv. alapján az Fgytv.-n kívül a fogyasztóvédelmi
hatóság hatáskörébe utalt hatáskörök tekintetében az alkalmazandó szabályt fogyasztóvédelmi rendelkezésnek
kell minősíteni. Ez következik ugyanis az Fgytv. 45/A. §
(2) bekezdéséből, amely szerint: „[a] fogyasztóvédelmi
hatóság ellenőrzi a külön jogszabályban fogyasztóvédelmi
rendelkezésként meghatározott rendelkezések betartását,
és – ha a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvény eltérően nem rendelkezik – eljár azok megsértése esetén”.
Ennek megfelelően szabályozott az Eht.-nak a Tkgytv.
45. § (1) bekezdésével megállapított 21. § (6) bekezdése is.
A szabályozás célja tehát éppen az, hogy a fogyasztóvédelminek minősülő szabályok tekintetében a fogyasztóvédelmi hatóság járjon el. A fogyasztóvédelem körébe tartozónak minősített ügyekben – vagyis az Eht. 21. § (6) bekezdésében hivatkozott 138. § (1)–(2) bekezdésének az
ügyfélszolgálat működésére vonatkozó rendelkezései, valamint a 130. § (2)–(3) bekezdésének az általános szerződési feltételek hozzáférhetővé tételére és nyilvánosságra
hozatalára vonatkozó rendelkezései tekintetében – a hírközlési hatóságnak nincs hatásköre.
A fogyasztóvédelmi hatóság eljárását illetően az Eht.
21. § (6) bekezdése rendelkezik arról is, hogy a fogyasztóvédelminek minősített ügyekben az Fgytv.-ben meghatározott – és nem az Eht.-ban a hírközlési hatóságra megállapított – eljárási szabályok szerint jár el. Miután a fogyasz
tóvédelminek minősülő ügyekben az Eht. csak az Fgytv.
eljárási szabályait rendeli alkalmazni, ez értelemszerűen
nem jelenti azt sem, hogy az Eht. 138. § (1)–(2) bekezdésének az ügyfélszolgálat működésére vonatkozó rendelkezéseinek, valamint a 130. § (2)–(3) bekezdésének az általános szerződési feltételek hozzáférhetővé tételére és nyilvánosságra hozatalára vonatkozó rendelkezéseinek megsértése esetén csak természetes személyek – és nem általában
a hírközlési szolgáltatók ügyfelei (előfizetők és felhasználók) – élhetnének panasszal.
Minderre tekintettel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének sérelme az indítványozó által felvetett szempontok
alapján nem állapítható meg.
2. Az indítványozó az Eht. 21. § (6) bekezdésével összefüggésben az Alkotmány petíciós jogról rendelkező
64. §-a sérelmének megállapítását is kérte. Amint azt az
Alkotmánybíróság a 987/B/1990. AB határozatában is kifejtette, „az Alkotmány 64. §-a... a petíciós jogot szabályozza, amely szerint mindenkinek joga van arra, hogy
egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy
panaszt terjesszen elő azokhoz az illetékes állami szervekhez, amelyeknek a külön jogszabályok által megállapított
egyik alapvető funkciója azok elbírálása és orvoslása”
(ABH 1991, 527, 528–529.). A konkrét ügyben az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Eht. 21. § (6) bekezdése meghatározott fogyasztóvédelmi ügytípusok tekintetében a fogyasztóvédelmi hatóság hatáskörét állapítja
meg, ahová az ügyfelek jogsértés esetén fordulhatnak. Ez
összhangban áll az Alkotmány 64. §-ában foglaltakkal.
3. Az Alkotmánybíróság az Eht. 2008. augusztus 31-ig
hatályban volt 21. § (6) bekezdésének megsemmisítésére
irányuló indítványi kérelmet visszautasította, mivel az már
az indítvány benyújtásakor hatályon kívül helyezett rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására irányult. Az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll keretében csak a hatályos jogszabályok alkotmányosságát
vizsgálhatja. Hatályát vesztett jogszabályi rendelkezés
csak akkor képezheti alkotmánybírósági eljárás tárgyát, ha
az eljárás az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény 38. §-ában szabályozott bírói kezdeményezés, illetőleg a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján folyik. Tekintettel arra, hogy az indítvány nem tartozik e körbe, ezért a már hatályát vesztett jogszabályi rendelkezés
vizsgálatának jelen eljárásban nincs helye. Megjegyzi az
Alkotmánybíróság, hogy egy jogszabályi rendelkezés
megsemmisítése egyébként sem eredményezi a korábban
hatályos szöveg feléledését: a hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezés alkotmánybírósági eljárás keretében
nem „éleszthető fel”, tehető utólag hatályossá, és így alkotmányossági vizsgálat tárgyává.
Az Alkotmánybíróság ezért az Eht. 2008. augusztus
31-ig hatályban volt 21. § (6) bekezdésének megsemmisítésére irányuló indítványi kérelmet hatáskörének hiányára
tekintettel az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009 január, 3.) 29. § b) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. február 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
386/2014. (X. 13.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Mahmoud Assem Mahmoud El-Maghraby rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Egyiptomi
Arab Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti
székhellyel.
Budapest, 2014. szeptember 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök