text:
2014. XV. törvény a bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól.
A nemzetközi versenyképesség fejlesztése, a  bizalmi vagyonkezelői tevékenység és a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok
átláthatóságának biztosítása, a  közpénzek, a  vagyonrendelők, a  kedvezményezettek, hitelezőik és egyéb harmadik személyek
védelme, valamint a szektor hatékony ellenőrzése érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet
Bevezető rendelkezések 1. A törvény hatálya
1. § E törvény hatálya kiterjed
a) a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben (a  továbbiakban: Ptk.) szabályozott bizalmi vagyonkezelési
szerződést kötő bizalmi vagyonkezelő vállalkozás működésének és gazdálkodásának feltételeire,
b) a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: hivatal) bizalmi vagyonkezelő vállalkozások tevékenységének
engedélyezési és nyilvántartási eljárására,
c) a hivatalnak a bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok bejelentési és nyilvántartási eljárására,
d) a hivatal bizalmi vagyonkezelők felett gyakorolt ellenőrzésére,
e) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás bizalmi vagyonkezelési tevékenységének végzésére.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
1. érintett személy:
a) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás,
b) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető állású személye,
c) jogi személy bizalmi vagyonkezelő vállalkozás tagja,
d) a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás, illetve jogi személy vállalkozás tagjának olyan alkalmazottja,
illetve olyan természetes személy, aki tevékenységét a vállalkozás, illetve a jogi személy vállalkozás
tagja érdekében végzi, és aki részt vesz a vállalkozás által végzett bizalmi vagyonkezelésben,
e) aki a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás által nyújtandó bizalmi vagyonkezelési szolgáltatás
kiszervezésére irányuló szerződés alapján közvetlenül részt vesz a  bizalmi vagyonkezelés, mint
szolgáltatás nyújtásában, vagy
f ) az a)−e) pontban foglalt személyek Ptk.-ban meghatározott hozzátartozója.
2. vezető állású személy:
a) a vezető tisztségviselő és a felügyelő bizottság tagja,
b) a fióktelep vezetésére a külföldi vállalkozás által kinevezett személy és annak közvetlen helyettese,
és
c) akit a létesítő okirat vagy a működésre vonatkozó belső szabályzat ilyenként határoz meg.
II. Fejezet
A BIzAlmI vAgyOnkezelő vállAlkOzás működésének FeltételeI
3. A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás működésének szervezeti feltételei
3. § (1) Bizalmi vagyonkezelési tevékenységet rendszeresen (legalább évente kétszeri bizalmi vagyonkezelési
szerződéskötéssel), vagy a kezelt vagyon szerződéskötéskor fennálló értékének egy százalékát meghaladó mértékű
vagyonkezelési díj vagy más gazdasági előny megszerzése érdekében (a  továbbiakban együtt: üzletszerűen)
a  hivatal által a  tevékenység megkezdése előtt kibocsátott engedéllyel (a  továbbiakban: engedély) rendelkező,
a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott átlátható szervezetnek minősülő,
A törvényt az Országgyűlés a 2014. február 13-i ülésnapján fogadta el.
a) Magyarország területén székhellyel rendelkező korlátolt felelősségű társaság vagy zártkörűen működő
részvénytársaság, vagy
b) az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező
vállalkozás Magyarországon nyilvántartásba vett fióktelepe
végezhet (a továbbiakban: bizalmi vagyonkezelő vállalkozás).
 (2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás főtevékenységként csak bizalmi vagyonkezelést végezhet,
melléktevékenységként pedig a  bizalmi vagyonkezelési kötelezettség teljesítéséhez szükséges, azzal közvetlenül
összefüggő tevékenységet végezhet.
(3) Bizalmi vagyonkezelői tevékenység az  e  törvényben meghatározott feltételek teljesítése esetén kezdhető meg és
folytatható.
(4) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles cégnevének vezérszavában e minőségét magyar nyelven szerepeltetni.
 (5) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás Magyarországon jogosult tevékenysége elsődleges folytatására, tevékenysége
gyakorlása elsődleges helyét más államba nem helyezheti át.
4. A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás működésének személyi feltételei
4. § (1) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető állású személye és tagja az lehet,
a) aki büntetlen előéletű,
b) aki nem áll
ba) bizalmi vagyonkezelési tevékenység folytatását,
bb) a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény alapján a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti hatásköre alá
sorolt szervezet (a továbbiakban: pénzügyi szervezet) által végezhető tevékenység folytatását
kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt,
c) aki vezető állású személyként nem dolgozott olyan bizalmi vagyonkezelő vállalkozásban, illetve nem
volt olyan bizalmi vagyonkezelő vállalkozásban egyedüli vagy többségi befolyást biztosító részesedéssel
rendelkező tag, amelynek az  engedély kiadása iránti kérelem benyújtásának időpontjától számított tíz
éven belül – ide nem értve a  kérelem alapján történő visszavonást – vonták vissza a  tevékenység-végzési
engedélyét,
d) aki vezető állású személyként nem dolgozott olyan pénzügyi szervezetben, illetve nem volt olyan bizalmi
vagyonkezelő vállalkozásban egyedüli vagy többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkező tag,
amelynek tevékenységi engedélyét a kérelem benyújtásának időpontjától számított tíz éven belül a pénzügyi
szervezetek felett prudenciális felügyeletet gyakorló hatóság a  jogszabályi előírások megsértése miatt
visszavonta,
e) akivel szemben a  Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény alapján a  Magyar Nemzeti Bank, vagy annak
jogelődje felügyeleti hatáskörében személyre szóló felügyeleti bírságot nem szabtak ki a  kérelem
benyújtásának időpontjától számított tíz éven belül, és
f ) akinek jó üzleti hírnevéhez nem fér kétség.
 (2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozással munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
az állhat, aki vonatkozásában az (1) bekezdés a)–e) pontjában foglalt feltételek megvalósulnak.
 (3) A  jó üzleti hírnevet a  kérelmezőnek, illetve annak kell bizonyítania, akinek érdekében áll, hogy azt a  hivatal
elfogadja. A  jó üzleti hírnév igazolásának módját a  kérelmező megválaszthatja, azonban a  hivatal egyéb, általa
meghatározott iratok (okmányok) benyújtását írhatja elő. A  hivatal a  jó üzleti hírnév fennállásának megállapítása
érdekében az illetékes külföldi hatóságot közvetlenül megkeresheti.
(4) A jó üzleti hírnév bizonyításának sikertelenségét a hivatalnak határozattal kell megállapítania. Jó üzleti hírnevéhez
nem fér kétség annak,
a) aki mentes a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás óvatos, körültekintő és megbízható működését veszélyeztető
befolyástól, jó üzleti hírnévvel rendelkezik, valamint biztosítani képes a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás
megbízható, gondos irányítását, ellenőrzését, illetve működését,
b) akinek üzleti kapcsolatrendszere és tulajdonosi szerkezete átlátható és ezáltal nem zárja ki a  bizalmi
vagyonkezelő feletti hatékony ellenőrzés gyakorlását.
(5) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles legalább egy fő mesterképzésben szerzett közgazdász szakképzettséggel
rendelkező közgazdászt, egy fő jogi szakvizsgát tett jogászt – teljes napi munkaidőben – munkaviszonyban
foglalkoztatni, továbbá egy fő független könyvvizsgálót megbízási jogviszonyban foglalkoztatni.
5. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető állású személye és a  vezető állású személy Ptk. szerinti hozzátartozója
nem lehet
a) más bizalmi vagyonkezelő vállalkozásban közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkező természetes
személy,
b) más bizalmi vagyonkezelő vállalkozásban közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkező szervezet vagy
annak vezető állású személye,
c) más bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető állású személye,
d) az  a)–c)  pontban meghatározott jogalanyokkal munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személy.
 (2) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető állású személye és a vezető állású személy hozzátartozója nem lehet
a) a  kezelt vagyonba tartozó, Ptk. szerinti vállalkozásban közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkező
természetes személy,
b) a  kezelt vagyonba tartozó, Ptk. szerinti vállalkozásban közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkező
szervezet vagy annak vezető állású személye,
c) a kezelt vagyonba tartozó, Ptk. szerinti vállalkozás vezető állású személye,
d) az  a)–c)  pontban meghatározott jogalanyokkal munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személy.
 (3) Nem eredményezi a  (2)  bekezdés szerinti összeférhetetlenséget, ha a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető
állású személye vagy annak hozzátartozója a vagyonrendelő, illetve a kedvezményezett, és a bizalmi vagyonkezelő
vállalkozásnak más vagyonrendelője, illetve kedvezményezettje nincs.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt tilalom nem alkalmazandó, ha a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás
a) az  (1)  bekezdésben foglalt összeférhetetlenségi okra vonatkozóan valamennyi vagyonrendelőjétől és
szerződésben meghatározott kedvezményezettől (a továbbiakban együtt: ügyfél),
b) a (2) bekezdésben foglalt összeférhetetlenségi okra vonatkozóan, az érintett ügyféltől
– azok előzetes és teljes tájékoztatását követően, írásban megadott – felmentést kap.
(5) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető állású személye a  vele összefüggésben felmerült összeférhetetlenségi
okot köteles haladéktalanul az érintett bizalmi vagyonkezelő vállalkozás tudomására hozni.
5. A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás működésének tárgyi feltételei
6. § A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles honlapot fenntartani és azon közzétenni
a) létesítő okiratát,
b) cégjegyzékszámát,
c) adószámát,
d) szervezeti és működési szabályzatát,
e) számviteli beszámolóját,
f ) közvetett és közvetlen tulajdonosainak névsorát, jogi személy esetén cégjegyzékszámát, székhelyét, és
g) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozások nyilvántartásában nyilvántartási számát.
7. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles e  tevékenysége körében okozott károk, sérelemdíjak megtérítésére
a  kezelt vagyonok összértékével arányos, de legalább hetvenmillió forint összegű – kormányrendeletben
meghatározott – pénzügyi biztosíték létrehozására szerződést kötni, és azt bizalmi vagyonkezelői tevékenységének
tartama alatt fenntartani. A Kormány rendeletben határozza meg a pénzügyi biztosíték és a kezelt vagyon kötelező
arányát, és meghatározhatja a  kiegészítő pénzügyi biztosíték létrehozását szükségessé tévő körülményeket és
az azok fennállta esetére létrehozandó pénzügyi biztosíték típusát, legkisebb összegét.
(2) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles a kérelem előterjesztésekor és működése során folyamatosan legalább
hetvenmillió forint összegű – a  jegyzett tőkéből, a  tőketartalékból és az  eredménytartalékból számított – saját
tőkével rendelkezni. Kormányrendelet meghatározhat saját tőke növelését szükségessé tevő körülményeket, és azok
beállta esetére a kötelező saját tőke legkisebb összegét.
8. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles olyan informatikai rendszert, belső szabályzatot, nyilvántartást
kialakítani és fenntartani, amely biztosítja a bizalmi vagyonkezelő vállalkozást – különösen a bizalmi vagyonkezelési
szerződések alapján – terhelő kötelezettségek
a) teljesítését,
b) teljesítésének ellenőrizhetőségét és
c) megsértésének megakadályozását. (2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles eleget tenni a  kezelt vagyonra vonatkozóan a  könyvvezetési és
beszámoló készítési kötelezettségnek.
III. Fejezet
A hIvAtAl engedélyezésI és nyIlvántArtásI eljárásA
6. Az engedély kiadása 9. § (1) Az engedélyt a hivatal a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás kérelmére adja ki.
 (2) Az engedély hatálya időben nem korlátozott, visszavonásig érvényes.
10. § (1) A  kérelmet írásban a  hivatalhoz kell előterjeszteni, és annak tartalmaznia kell a  kérelmező bizalmi vagyonkezelő
vállalkozás (a továbbiakban ezen alcímben: kérelmező) 13. § (3) bekezdés a) pont aa)–ae) alpontjában foglalt adatait
és engedély kiadása iránti kérelmét.
(2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a kérelmező létesítő okiratát és annak valamennyi módosítását,
b) a kérelmező
ba) korlátolt felelősségű társaság hatályos tagjegyzékét,
bb) részvénytársaság részvénykönyvét,
c) a  kérelmező döntési, irányítási rendszerét, belső nyilvántartások vezetésére vonatkozó szabályokat
is tartalmazó, tárgyi feltételek között szereplő eredmények elérését biztosító szervezeti és működési
szabályzatát,
d) a  kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott
átlátható szervezetnek minősül,
e) a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozásban közvetlenül vagy közvetetten több, mint 25%-os tulajdonnal,
befolyással vagy szavazati joggal bíró
ea) jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező külföldi vállalkozásnak harminc napnál nem
régebbi cégkivonatát és magyar nyelvű hiteles fordítását, cégkivonat hiányában annak igazolását és
magyar nyelvű hiteles fordítását, hogy a külföldi vállalkozást személyes joga szerint nyilvántartásba
vették,
eb) természetes személy nevét, anyja nevét, lakcímét,
f ) a pénzügyi biztosíték rendelkezésre állásáról szóló igazolást,
g) a  saját tőke befizetését igazoló iratot, valamint a  saját tőke befizetéséhez szükséges összeg törvényes
eredetének igazolását,
h) az olyan gazdasági társaság megnevezését, cégjegyzékszámát, székhelyét és tevékenységi körét tartalmazó
nyilatkozatát, amelyben a kérelmezőnek részesedése van, feltüntetve a részesedés mértékét,
i) a kérelmező számviteli politikájának és számviteli rendjének leírását,
j) a kérelmező üzleti tervét,
k) pénz- és értékkezelési szabályzatot és egyéb belső szabályzatot,
l) szakértő igazolását arra vonatkozóan, hogy a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás informatikai rendszere
alkalmas a tárgyi feltételek között előírt eredmények elérésére,
m) összeférhetetlenségi ok
ma) hiányában a kérelmező vezető állású személye erre vonatkozó nyilatkozatát,
mb) fennállása esetén a  kérelmező vezető állású személye erre vonatkozó nyilatkozatát, és az  ügyfelek
arra vonatkozóan adott felmentését tartalmazó okiratot,
n) az állami adóhatóság igazolását arról, hogy a kérelmező köztartozásmentes adózói minőséggel rendelkezik,
amennyiben nem szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban,
o) a kérelmező székhelye és a helyi adókról szóló törvény szerinti telephelye szerinti önkormányzati adóhatóság
által a részére kiállított 30 napnál nem régebbi nemleges adóigazolást,
p) a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara által kiállított tanúsítványt arról, hogy a kérelmező a végrehajtási ügyek
nyilvántartásában végrehajtási eljárás adósaként nem szerepel, q) a kérelmező vezető állású személyének, természetes személy tagjának, munkavállalójának bővített tartalmú
(a foglalkozástól, a közügyektől való eltiltást is tartalmazó) hatósági erkölcsi bizonyítványát,
r) legalább egy fő mesterképzésben szerzett közgazdász szakképzettséggel rendelkező közgazdásszal, egy fő
jogi szakvizsgát tett jogásszal kötött munkaszerződést és egy fő okleveles könyvvizsgáló foglalkoztatására
kötött szerződést,
s) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozással kapcsolatban álló érintett személynek minősülő jogalany nyilatkozatát
arról, hogy hozzájárul a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás részére átadott személyes adatainak a  bizalmi
vagyonkezelő vállalkozás feletti ellenőrzés ellátása céljából történő kezeléséhez, valamint továbbításához,
t) egyéb, e törvényben meghatározott személyi feltétel teljesülésének igazolására szolgáló okiratot, és
u) a kérelem előterjesztéséért teljesítendő igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását.
11. § (1) Ha a  kérelem alapján megállapítható, hogy a  kérelmező megfelel a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás működési
feltételeinek, kérelme tartalmazza a  10.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat és a  kérelmező csatolta a  10.  §
(2) bekezdése szerinti mellékleteket, a hivatal kiadja az engedélyt.
(2) A kérelmező cégkivonatát a hivatal a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi be.
7. Az engedély visszavonása 12. § (1) A hivatal az engedélyt visszavonja, ha
a) az  engedély kiadásának feltételei nem állnak fenn, és azokat a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás felhívásra
a hivatal által tűzött megfelelő határidőn belül nem pótolta,
b) az engedélyt a hivatal megtévesztésével vagy más jogszabálysértő módon szerezték meg, vagy
c) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás azt kérte.
(2) A  hivatal az  engedélyt akkor vonja vissza, ha a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás az  általa kezelt vagyonok
hitelezőjével, ügyfelével szemben fennálló elismert kötelezettséget teljesítette, vagy azok teljesítését más bizalmi
vagyonkezelő vállalkozás átvállalta; e  kötelezettségek teljesítéséről a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozásnak
kérelmében nyilatkoznia kell.
(3) A hivatal a (2) bekezdésben foglalt feltétel teljesítésének elmaradása ellenére visszavonhatja a bizalmi vagyonkezelő
vállalkozás engedélyét, ha e feltétel teljesítésére nem lát esélyt.
(4) A  (2)  bekezdésben foglalt kötelezettség teljesítése érdekében a  hivatal meghatározhatja azokat a  feltételeket
és előírásokat, amelyek teljesítése esetén az  engedély visszavonásra kerülhet; ebben az  esetben a  bizalmi
vagyonkezelő vállalkozás a tevékenységét – az arra vonatkozó szabályok szerint – köteles folytatni.
(5) Ha a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a (4) bekezdés alapján a hivatal által meghatározott feltételeket és előírásokat
nem teljesíti, a hivatal ennek megállapítását követően haladéktalanul visszavonja a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás
engedélyét.
8. A bizalmi vagyonkezelő vállalkozások nyilvántartása 13. § (1) A hivatal a bizalmi vagyonkezelő vállalkozások ügyfeleinek és leendő ügyfeleinek tájékoztatása, a kezelt vagyonra
vonatkozó adatok felkutathatósága és a  bizalmi vagyonkezelők feletti ellenőrzés ellátása céljából nyilvántartást
vezet a bizalmi vagyonkezelő vállalkozásokról.
(2) Ha az  engedély kiadásáról szóló határozat jogerőre emelkedett, a  hivatal a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás
(3) bekezdésben foglalt adatait bejegyzi a bizalmi vagyonkezelő vállalkozások nyilvántartásába.
(3) A nyilvántartás tartalmazza:
a) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás
aa) cégnevét,
ab) székhelyének címét,
ac) telefon-, telefaxszámát, elektronikus levélcímét, honlapjának címét,
ad) ügyintézésre szolgáló helyiségének címét, ahol tevékenységet folytat,
ae) cégjegyzékszámát,
af ) nyilvántartási számát,
b) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás tevékenység-végzési engedélyét kiadó határozat jogerőre emelkedésének
napját,
c) az engedély visszavonását elrendelő határozat jogerőre emelkedésének a napját,
d) az  alkalmazott ellenőrzési intézkedések okát, típusát és alkalmazását elrendelő határozat jogerőre
emelkedésének napját.
(4) A (3) bekezdésben foglalt adatok – a d) pontjában foglalt adatok kivételével – nyilvánosak.
 (5) A  nyilvántartás a  (3)  bekezdés a)  pont af )  alpontjában és b)–d)  pontjában foglalt adatokat közhitelesen tanúsítja,
azok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. 14. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás köteles – a  módosulásra okot adó körülmény bekövetkeztétől számított nyolc
napon belül – bejelenteni a hivatalnak a nyilvántartásban szereplő adatainak megváltozását.
(2) A hivatal az adatváltozást bejegyzi a nyilvántartásba.
15. § A hivatal törli a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás adatait a nyilvántartásból, ha
a) az engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedett, vagy
b) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás megszűnt.
16. § (1) A hivatal a nyilvántartásba bejegyzett adatokat a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás adatainak a nyilvántartásból való
törlését követően tíz évig tárolja, azt követően megsemmisíti azokat.
(2) Valamely EGT-államban székhellyel rendelkező vállalkozás Magyarországon nyilvántartásba vett fióktelepe által
végzett bizalmi vagyonkezelési tevékenység vonatkozásában a  hivatal az  engedélyezési feltételek fennállásának
vizsgálata céljából együttműködik az  EGT-államban székhellyel rendelkező vállalkozás nyilvántartását,
engedélyezését vagy felügyeletét ellátó illetékes hatóságokkal, ennek keretében e  hatóságoktól a  10.  §-ban
meghatározott adatokat kérhet és részükre ezen adatokat továbbíthatja.
(3) A hivatal az együttműködés keretében kapott egyedi adatokat csak az e törvényben meghatározott engedélyezési,
nyilvántartási és ellenőrzési feladatai ellátásához használhatja fel.
9. A bizalmi vagyonkezelő vállalkozások tevékenységének engedélyezésével és nyilvántartásával
összefüggő díjak
17. § A hivatal részére
a) az engedély kiadása iránti kérelem előterjesztéséért,
b) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás nyilvántartásban szereplő adatai változásának átvezetéséért,
c) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás nyilvántartásban szereplő adatairól szóló bizonyítvány kiállításáért
a Magyar Nemzeti Bank elnöke által kibocsátott rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni,
amely a hivatal bevétele.
10. A hivatal eljárása 18. § Az engedély kiadására, visszavonására és a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás nyilvántartására irányuló eljárásban
a hivatal a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény (a továbbiakban: Ket.)
rendelkezései szerint jár el.
Iv. Fejezet
A nem üzletszerűen eljárÓ BIzAlmI vAgyOnkezelővel létrejött BIzAlmI vAgyOnkezelésI
jOgvIszOnyOk nyIlvántArtásA
11. A bizalmi vagyonkezelési jogviszony bejelentése 19. § A nem üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelő köteles bejelenteni a  vele kötött bizalmi vagyonkezelési
szerződéssel összefüggő adatokat a  hivatalnak azok bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartásába való
bejegyzése érdekében a szerződés megkötését követő 30 napon belül.
20. § (1) A bejelentést írásban a hivatalhoz kell előterjeszteni, és annak tartalmaznia kell a nem üzletszerűen eljáró bizalmi
vagyonkezelő (a  továbbiakban ezen alcímben: bejelentő), a  vagyonrendelő és a  szerződésben meghatározott
kedvezményezett
a) a jogi személy, nem jogi személy szervezet
aa) nevét, típusát,
ab) székhelyét,
ac) cégjegyzékszámát, egyéb nyilvántartási számát,
ad) telefonszámát, elektronikus levélcímét,
b) természetes személy
ba) nevét, születési nevét,
bb) anyja nevét,
bc) lakcímét,
bd) születési helyét és idejét, és
c) szerződéses jogállását.
 (2) A  bejelentőnek a  bejelentésben – legalább a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti teljes bizonyító erejű
magánokiratban – nyilatkoznia kell arról, hogy a bizalmi vagyonkezelői tevékenységét nem üzletszerűen látja el.
 (3) A bejelentéshez mellékelni kell
a) a létrejött (módosult, megszűnt) bizalmi vagyonkezelési szerződést tartalmazó okiratot,
b) a bejelentés megtételéért teljesítendő igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását.
21. § (1) Ha a  bejelentés alapján megállapítható, hogy a  bejelentett szerződés érvényesen létrejött és a  bizalmi
vagyonkezelő nem üzletszerűen jár el, a bejelentés tartalmazza a 20. § (1) bekezdése szerinti adatokat, és csatolta
a  20.  § (3)  bekezdése szerinti mellékleteket, a  hivatal az  adatokat bejegyzi a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok
nyilvántartásába.
(2) A hivatal vizsgálhatja a bejelentési feltételek – bejelentéskori, valamint a jogviszony fennállása alatti – teljesülését.
12. A bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartása 22. § (1) A  hivatal a  bizalmi vagyonkezelési szerződések alapján átruházott kezelt vagyonokra vonatkozó adatok
felkutathatósága és a  bizalmi vagyonkezelők feletti ellenőrzés ellátása céljából nyilvántartást vezet a  nem
üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelőkről, a  velük szerződő vagyonrendelőkről és a  közöttük létrejött
szerződésben meghatározott kedvezményezettekről, valamint szerződéses jogviszonyukról.
(2) A nyilvántartás tartalmazza
a) a 20. § (1) és (2) bekezdésében foglalt adatokat,
b) a bejelentés napját és a nyilvántartásba vétel napját,
c) a nyilvántartásból való törlés tényét, okát és napját,
d) az  alkalmazott ellenőrzési intézkedések okát, típusát, és alkalmazását elrendelő határozat jogerőre
emelkedésének napját.
 (3) A nyilvántartás a 20. § (1) bekezdés c) pontjában, a 20. § (2) bekezdésében és a (2) bekezdés b)–d) pontjában foglalt
adatokat közhitelesen tanúsítja, azok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
23. § Az e  fejezetben meghatározott adatok bejelentésének elmaradása – jogszabályban meghatározott esetek
kivételével – a bizalmi vagyonkezelési szerződéshez fűződő joghatásokat nem érinti.
24. § (1) A  bejelentő köteles – a  módosulásra okot adó körülmény bekövetkeztétől számított nyolc napon belül –
a hivatalnak bejelenteni a nyilvántartásban szereplő adatok megváltozását.
(2) A hivatal az adatváltozást bejegyzi a nyilvántartásba.
25. § A hivatal törli az általa nyilvántartott, bizalmi vagyonkezelési szerződésre vonatkozó adatokat a nyilvántartásból, ha
a) bejelentik, hogy a bizalmi vagyonkezelési szerződés megszűnt,
b) a hivatal megállapítja, hogy bejegyzésnek nem lett volna helye, mert a bejegyzési feltételek nem álltak fenn
a bejelentéskor,
c) a hivatal megállapítja, hogy a bejegyzési feltételek már nem állnak fenn.
26. § A hivatal a  nyilvántartásba bejegyzett adatokat a  bizalmi vagyonkezelési szerződésre vonatkozó adatoknak
a nyilvántartásból való törlését követően tíz évig tárolja, azt követően azokat megsemmisíti.
13. A bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartásával összefüggő díjak
27. § A hivatal részére
a) a  bizalmi vagyonkezelési szerződés létrejöttével kapcsolatos adatok nyilvántartásba-vétele iránti bejelentés
megtételéért,
b) a bizalmi vagyonkezelés jogviszonyok nyilvántartásában szereplő adatok változásának átvezetéséért, és
c) a bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartásában szereplő adatokról szóló bizonyítvány kiállításáért
a Magyar Nemzeti Bank elnöke által kibocsátott rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni,
amely a hivatal bevétele.
14. A bizalmi vagyonkezelési jogviszony bejelentési bizonyítványa 28. § Ha a  hivatal nyilvántartásba veszi a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyt, a  bejelentő részére a  nyilvántartásba vett
adatokról kiállítja a  bizalmi vagyonkezelési szerződés bejelentésének bizonyítványát (a  továbbiakban: bejelentési
bizonyítvány), amely a Ket. szerinti hatósági bizonyítványnak minősül.
15. Betekintés a bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartásába 29. § (1) A nyilvántartásban szereplő adatokat törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján megalkotott jogszabályban
meghatározott feladatai ellátása érdekében eljáró
a) adóhatóság,
b) Gazdasági Versenyhivatal,
c) a  központi költségvetési pénzeszközök felhasználásának szabályszerűségét és célszerűségét ellenőrző,
kormányzati ellenőrzési szerv,
d) nemzetbiztonsági szolgálat,
e) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó,
valamint terrorizmust elhárító szerv, és
f ) a pénzügyi információs egységként működő hatóság
ismerheti meg. A  felsorolt szervezetek személyes adatot csak feladataik ellátásához szükséges mértékben és ideig
kezelhetnek.
(2) A  nyilvántartásban szereplő adatokat a  szükséges mértékben, az  eljárás tárgyát képező ügyre vonatkozóan,
törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján megalkotott jogszabályban meghatározott feladatai ellátása
érdekében
a) a  feladatkörében eljáró ügyészség, továbbá a  folyamatban lévő büntetőeljárás, a  feljelentés kiegészítése
keretében a nyomozó hatóság,
b) a büntető-, valamint polgári ügyben a bíróság,
c) a bírósági végrehajtás során a bírósági végrehajtó,
d) a közigazgatási ügyben a közigazgatási hatóság, és
e) az  európai uniós támogatások felhasználásának szabályszerűségét ellenőrző Európai Csalásellenes Hivatal
(OLAF)
ismerheti meg. A  felsorolt szervezetek személyes adatot csak feladataik ellátásához szükséges mértékben és ideig
kezelhetnek.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak alapján annak a  szervnek szolgáltatható adat a  nyilvántartásból, amely törvényi
rendelkezés megjelölésével igazolja, hogy törvény az ügy elbírálásához, továbbá jogosultság, illetve kötelezettség
fennállásának ellenőrzéséhez feljogosította az adat megismerésére. Az adatigénylőnek a megkeresésben meg kell
jelölnie annak az eljárásának az ügyszámát és tárgyát, amelyben az igényelt adatok megismerésére törvény alapján
jogosult.
16. A hivatal eljárása 30. § A bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartására, és a  bejelentési bizonyítvány kiállítására, illetve
visszavonására irányuló eljárásban a hivatal a Ket. rendelkezései szerint jár el.
v. Fejezet
A BIzAlmI vAgyOnkezelésI tevékenység engedélyezésI FeltételeInek vAlÓ megFelelés
rendszeres ellenőrzése
17. Az ellenőrzés általános szabályai 31. § (1) A  hivatal a  Ket. hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályai szerint, elsősorban a  bizalmi vagyonkezelő
adatszolgáltatása alapján ellenőrzi, hogy a nyilvántartásba-vétel feltételei folyamatosan megvalósulnak-e
a) a bizalmi vagyonkezelő vállalkozások és
b) a bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok
vonatkozásában.
(2) A hivatal az e törvényben meghatározott engedélyezési, valamint nyilvántartásba-vételi feltételek fennállásáról tett
nyilatkozatok valóságnak való megfelelőségét azok valótlanságára utaló alapos ok esetén ellenőrzi.
18. Az ellenőrzési eljárás 32. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás évente – felhívás nélkül, legkésőbb az  adott év július 30. napjáig – köteles
igazolni a  hivatalnak, hogy az  engedély-kiadás feltételei fennállnak. Ennek érdekében megküldi a  hivatalnak
az  engedély-kiadási kérelemhez csatolandó – az  ismételt igazolás benyújtásától számított harminc napnál nem
régebbi – okiratokat.
(2) Ha a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás által benyújtandó mellékletek tartalma nem változott, erről elegendő
nyilatkozatot tenni.
(3) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás cégkivonatát a  hivatal a  cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen
lekérdezéssel szerzi meg.
(4) A hivatal indokolt esetben az (1) bekezdés szerinti tartalmú, illetve a hivatal által meghatározott egyéb, az ellenőrzés
ellátásához szükséges adatokat tartalmazó rendkívüli adatszolgáltatásra kötelezheti a  bizalmi vagyonkezelő
vállalkozást.
33. § (1) A  hivatal az  ellenőrzés ellátásához szükséges adatok közlése érdekében nyilatkozattételre hívhatja fel a  bizalmi
vagyonkezelő vállalkozást, a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás kiszervezés keretében szerződő partnerét, a  nem
üzletszerűen eljáró bizalmi vagyonkezelőt, a  vele szerződést kötő vagyonrendelőt vagy az  e  szerződésben
meghatározott kedvezményezettet a Ket. ügyféli nyilatkozattételre vonatkozó szabályai szerint.
(2) A hivatal által nyilatkozattételre felhívott személy köteles nyilatkozatot tenni.
34. § (1) Ha a  hivatal e  törvény, illetve a  bizalmi vagyonkezelő tevékenységére vonatkozó, egyéb jogszabály, szabályzat és
az engedélyben meghatározott feltételek megsértését vagy arra utaló körülményeket észlel, megteszi a következő
intézkedéseket:
a) a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetés mellett felhívja a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozást
az  e  törvénynek, illetve a  bizalmi vagyonkezelő tevékenységére vonatkozó, egyéb jogszabálynak
szabályzatnak és az  engedélyben meghatározott feltételeknek megfelelő működés helyreállítására, és erre
megfelelő határidőt tűz,
b) felfüggesztheti a  bizalmi vagyonkezelési tevékenység folytatását részben vagy egészben, meghatározott
időre,
c) egyszeri vagy ismételt bírságot szabhat ki.
 (2) A  bírságot a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozással szemben, ha pedig megállapítható, hogy az  ellenőrzési
intézkedésre a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás vezető tisztségviselője adott okot közvetlenül, a  vezető
tisztségviselővel szemben is ki lehet szabni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti bírság összege legfeljebb húszmillió forintig, illetve a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozással
szemben kiszabott bírság esetében, amennyiben a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozásnak a  jogsértést megállapító
határozat meghozatalát megelőző üzleti évben elért nettó árbevételének tíz százaléka ennél magasabb összeg,
akkor ezen összegig terjedhet.
35. § Ha a hivatal a bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartásába való bejegyzés feltételeinek hiányát vagy arra
utaló körülményeket észlel, megteszi a következő intézkedéseket:
a) a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetés mellett felhívja a  bizalmi vagyonkezelőt a  megfelelő
működés helyreállítására, és erre határidőt tűz,
b) az  engedély nélküli üzletszerű bizalmi vagyonkezelési tevékenység folytatását megtiltja, a  bizalmi
vagyonkezelőt a már megkötött bizalmi vagyonkezelési szerződés megszüntetésére kötelezi,
c) az  ellenőrzési intézkedésre okot adó bizalmi vagyonkezelőt terhelő, egyszeri vagy ismételt, 100 000 Ft-tól
10 millió Ft-ig terjedő felügyeleti bírságot szabhat ki, ha az a) pontban említett határidő eredménytelenül telt
el, valamint a b) pont szerinti – csekély jelentőségűnek nem minősülő – esetben,
d) törli a  nyilvántartásból a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyt, ha a  törlés feltételei fennállnak és egyéb
ellenőrzési intézkedés nem jár eredménnyel, illetve nem várható tőle eredmény és a bizalmi vagyonkezelőt
a már megkötött bizalmi vagyonkezelési szerződés megszüntetésére kötelezi.
vI. Fejezet
A BIzAlmI vAgyOnkezelő vállAlkOzás BIzAlmI vAgyOnkezelésI tevékenység végzésének
szABályAI
19. A tevékenység végzésre vonatkozó szabályok 36. § (1) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás bizalmi vagyonkezelési szerződései tartalmának megállapítása során e törvény
rendelkezéseitől akkor térhet el, ha ezt e  törvény megengedi. Nem minősül a  törvénytől való eltérésnek olyan
további rendelkezés bizalmi vagyonkezelési szerződésbe való foglalása, amelyről e  törvény nem rendelkezik, ha
a rendelkezés nem áll ellentétben a Ptk. és e törvény általános rendeltetésével, és nem sérti a joggal való visszaélés
tilalmát.
(2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy az  általa megkötött bizalmi vagyonkezelési
szerződéseket a  Ptk. és e  törvény rendelkezései szerint szerződésszerűen – különösen ügyfele számára
legkedvezőbben – teljesítette.
20. Előzetes tájékoztatás 37. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozásnak a  vagyonkezelési szerződés megkötését megelőzően az  1.  mellékletben
meghatározottakról tájékoztatnia kell azon leendő szerződő felet, aki a  szerződéskötést követően a  Ptk. alapján
fogyasztónak vagy a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény alapján kis- és
középvállalkozásnak minősül (a továbbiakban: lakossági ügyfél).
(2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozásnak az  e  törvényben előírt tájékoztatást írásban, havi rendszerességgel
kell megadnia. Amennyiben az  eredeti tájékoztatás tartalmában változás nem következett be, az  ismételt
tájékoztatásban elegendő a változatlanság tényére utalni.
(3) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozásnak a  tájékoztatás tartalmában bekövetkező, a  szerződés tárgyát képező
jognyilatkozat vagy vagyontárgy tekintetében bekövetkező lényeges változásról – az eredeti tájékoztatással azonos
módon, de a változás beálltának napjától számított legalább nyolc napon belül – kell értesítenie a lakossági ügyfelet.
21. Előzetes tájékozódási kötelezettség 38. § (1) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozásnak tájékozódnia kell a lakossági ügyfél
a) bizalmi vagyonkezelési szerződéssel szolgálni kívánt céljáról (a továbbiakban: szerződési cél),
b) kockázatviselő képességéről,
c) bizalmi vagyonkezelési szerződés tárgyát képező vagyontárggyal vagy jognyilatkozattal kapcsolatos
ismereteiről és
d) arról, hogy az a)−c) pontban foglaltak megfelelőek-e ahhoz, hogy a bizalmi vagyonkezelési szerződés egyes
lényeges feltételeinek elfogadásáról az  ügyfél megalapozott döntést hozzon (a  továbbiakban: alkalmassági
vizsgálat).
(2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás azt is értékeli az  alkalmassági vizsgálat során, hogy a  megkötendő bizalmi
vagyonkezelési szerződés
a) előreláthatóan alkalmas-e a leendő szerződő fél szerződési céljainak megvalósítására,
b) kapcsán felmerülő, a leendő szerződő fél szerződési céljaival egyébként összhangban lévő kockázat mértéke
megfelel-e az ügyfél teherviselő képességének, és
c) joghatásaihoz és a kapcsolódó kockázatok megértéséhez és értékeléséhez a  leendő szerződő fél megfelelő
tapasztalattal és ismerettel rendelkezik-e.
 (3) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás az alkalmassági vizsgálat eredményéről előzetes tájékoztatási kötelezettségére
vonatkozó rendelkezések megfelelő alkalmazásával köteles tájékoztatni a lakossági ügyfelet.
 (4) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a bizalmi vagyonkezelési jogviszony fennállása alatt évente köteles a jelen §-ban
foglalt kötelezettségét ismételten teljesíteni. 22. A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás belső nyilvántartásai
39. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyomon követhetősége, a  hatósági
ellenőrzés és hatósági vagyonkutatás elősegítése érdekében nyilvántartást köteles vezetni a bizalmi vagyonkezelési
jogviszonyokról.
(2) A nyilvántartásnak bizalmi vagyonkezelési szerződésenként elkülönülten kell tartalmaznia
a) a vagyonrendelő és a szerződésben meghatározott kedvezményezett személyazonosító adatait,
b) a szerződésben vállalt fő- és mellékszolgáltatások tárgyát,
c) a szerződésben foglalt esetleges feltételeket, időbeli, térbeli, egyéb hatálybeli korlátozást, és
d) a szerződéskötés helyét és idejét.
40. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás az  ügyfelek tájékoztatásának és ellenőrzési joggyakorlásuk elősegítésére
nyilvántartást köteles vezetni a  bizalmi vagyonkezelési szerződés teljesítése érdekében, a  kezelt vagyonra
vonatkozóan tett bizalmi vagyonkezelési jognyilatkozatokról.
(2) A nyilvántartásnak – folyamatosan és időrendben, az egyes bizalmi vagyonkezelési szerződésenként elkülönülten –
kell tartalmaznia:
a) a jognyilatkozatokat, különösen szerződéseket létrehozó, módosító, megszüntető jognyilatkozatot tevő felek
nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét (a továbbiakban: személyazonosító adatok),
b) a jognyilatkozatban vállalt fő- és mellékszolgáltatások tárgyát,
c) a jognyilatkozatban foglalt esetleges feltételt, időbeli, térbeli, egyéb hatálybeli korlátozást, és
d) a jognyilatkozat-tétel helyét és idejét.
41. § (1) Az  ügyfél a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyokról és a  bizalmi vagyonkezelési jognyilatkozatokról vezetett
nyilvántartások rá vonatkozó részébe ellenőrzési joga alapján jogosult betekinteni.
(2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyokról és a  bizalmi vagyonkezelési
jognyilatkozatokról vezetett nyilvántartásokban kezelt adatokat az érintett ügyféllel kötött bizalmi vagyonkezelési
szerződés megszűnésétől számított tíz évig köteles kezelni.
(3) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a  bizalmi vagyonkezelési jogviszonyokról és a  bizalmi vagyonkezelési
jognyilatkozatokról vezetett nyilvántartásokba történő bejegyzést megelőzően köteles beszerezni az  érintettnek
a személyes adatai kezeléséhez hozzájáruló nyilatkozatát.
23. Titoktartás 42. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás – ideértve a  kiszervezés alapján igénybe vett harmadik személyt is – Ptk.-ban
meghatározott titoktartási kötelezettsége nem áll fenn a  törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján
megalkotott jogszabályban meghatározott feladatai ellátása érdekében eljáró
a) hivatallal,
b) adóhatósággal,
c) Gazdasági Versenyhivatallal,
d) a  központi költségvetési pénzeszközök felhasználásának szabályszerűségét és célszerűségét ellenőrző,
kormányzati ellenőrzési szervvel,
e) nemzetbiztonsági szolgálattal, f ) a  rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó,
valamint terrorizmust elhárító szervvel, és
g) a pénzügyi információs egységként működő hatósággal
szemben. A  felsorolt szervezetek személyes adatot csak feladataik ellátásához szükséges mértékben és ideig
kezelhetnek.
(2) A  titoktartási kötelezettség az  eljárás tárgyát képező ügyre vonatkozóan nem áll fenn a  törvényben vagy törvény
felhatalmazása alapján megalkotott jogszabályban meghatározott feladatai ellátása érdekében
a) a  feladatkörében eljáró ügyészséggel, továbbá a  folyamatban lévő büntetőeljárás, a  feljelentés kiegészítése
keretében a nyomozó hatósággal,
b) a büntető-, valamint polgári ügyben a bírósággal,
c) a bírósági végrehajtás során a bírósági végrehajtóval,
d) a közigazgatási ügyben a közigazgatási hatósággal és
e) az európai uniós támogatások felhasználásának szabályszerűségét ellenőrző Európai Csalásellenes Hivatallal
(OLAF)
szemben. A  felsorolt szervezetek személyes adatot csak feladataik ellátásához szükséges mértékben és ideig
kezelhetnek.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak alapján annak a  szervnek adható át a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás titoktartási
kötelezettségébe tartozó adat, amely törvényi rendelkezés megjelölésével igazolja, hogy törvény az  ügy
elbírálásához, továbbá jogosultság, illetve kötelezettség fennállásának ellenőrzéséhez feljogosította az  adat
megismerésére. Az adatigénylőnek a megkeresésben meg kell jelölnie annak az eljárásának az ügyszámát és tárgyát,
amelyben az igényelt adatok megismerésére törvény alapján jogosult.
24. Önszerződés és kettős megbízás teljesítésére irányuló jognyilatkozatok korlátozása
lakossági ügyfél vonatkozásában
43. § (1) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a lakossági ügyfélnek minősülő vagyonrendelővel kötött bizalmi vagyonkezelési
szerződés teljesítése során – az  ügyfél által kifejezett, előzetes, meghatározott jognyilatkozatra vonatkozóan
adott felhatalmazás hiányában – nem tehet olyan jognyilatkozatot, amelynek hatására a  kezelt vagyonba tartozó
vagyontárgy
a) az érintett személy személyes vagyonába (önszerződés) vagy
b) más, érintett személy által kezelt vagyonba (kettős megbízás teljesítésére irányuló jognyilatkozatok)
kerül.
(2) Az  érintett személy az  engedélyezett önszerződést eredményező jognyilatkozatok megtételét haladéktalanul
köteles a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás számára bejelenteni.
(3) A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a bizalmi vagyonkezelési jognyilatkozatok nyilvántartásában külön feltünteti, ha
a jognyilatkozat önszerződést eredményez vagy kettős megbízás teljesítésére irányul, és feltünteti azt, hogy azokról
az ügyfél tudomást szerzett, ideértve az azok megtételére vonatkozó engedélyt vagy tiltást is.
25. Kiszervezés 44. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás a  bizalmi vagyonkezelési kötelezettsége hatékonyabb teljesítése érdekében
vehet igénybe harmadik személyt (a továbbiakban: kiszervezés).
(2) Kiszervezésre irányuló szerződés megkötése kötelező olyan szolgáltatás esetében, amelynek nyújtásához a bizalmi
vagyonkezelő vállalkozás nem rendelkezik megfelelő szakértelemmel vagy képességgel, illetve a  szükséges
engedéllyel.
(3) Kiszervezésre irányuló szerződés csak olyan jogalannyal köthető, amelynek érdekei nem ellentétesek a  bizalmi
vagyonkezelő vállalkozás vagy az  ügyfelek érdekeivel, aki engedélyköteles tevékenység végzésére engedéllyel
rendelkezik és aki a  szerződésben a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozásra vonatkozó szabályok szerinti titoktartási
kötelezettséget vállal.
(4) A kiszervezésre irányuló szerződés megkötése
a) nem akadályozhatja a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás felett gyakorolt ellenőrzés hatékonyságát,
b) nem érintheti a bizalmi vagyonkezelő felelősségét, és
c) nem akadályozhatja a bizalmi vagyonkezelő
ca) utasítási és ellenőrzési jogának gyakorlását a  kiszervezett tevékenységet végző tevékenysége
vonatkozásában, valamint
cb) kiszervezésre irányuló szerződés azonnali felmondására irányuló jogát a  kiszervezésre irányuló
szerződésben foglaltak megsértése esetén.
 (5) Akkor nem minősül az  (1)  bekezdés szerinti kiszervezésnek a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás által igénybevett
jogi tanácsadás, adószakértői, adótanácsadói tevékenység, kézbesítés, számítástechnikai rendszerfejlesztés,
számítástechnikai üzemeltetés és karbantartás, az  alkalmazottak képzése és továbbképzése, a  számlázás,
bérszámfejtés, könyvelés, a  bizalmi vagyonkezelő helyiségei és alkalmazottai biztonságának megteremtését célzó
tevékenység harmadik személy igénybevételével történő végzése, továbbá a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás
részére munkaviszony, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végzett tevékenység, ha a bizalmi
vagyonkezelő vállalkozás kétséget kizáróan bizonyítja, hogy annak költsége az 1. mellékletben meghatározott teljes
árba nem tartozhat bele.
26. A bizalmi vagyonkezelő vállalkozás hasznosítási kötelezettsége 45. § (1) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás hasznosítási kötelezettségének teljesítése körében – ha a  felek eltérően nem
állapodnak meg – köteles
a) tartózkodni olyan jognyilatkozat megtételétől a  kezelt vagyon hasznosítása során, amelyek alapján
a  kezelt vagyon növekedésének esélye nem haladja meg jelentősen csökkenésének, illetve károsodásának
a kockázatát (óvatos hasznosítás),
b) megfelelő időközönként vizsgálni a  hasznosításra irányuló jognyilatkozatok alapján létrejövő jogviszonyok
fenntartásának, megváltoztatásának, megszüntetésének a szükségességét,
c) a  kezelt vagyon hasznosítása érdekében tett jognyilatkozattal összefüggésben felmerülő vagyonvesztés,
károsodás kockázatait elosztani,
d) a  kezelt vagyon hasznosítására vonatkozó szakmai tanácsadást igénybe venni, ha a  kezelt vagyon mérete,
illetve jellege alapján, annak hatékony és óvatos hasznosításhoz szükséges ismerettel maga nem rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdés c) és d) pontja nem alkalmazandó,
a) ha a  kezelt vagyon olyan csekély, hogy a  jognyilatkozatok megtétele nyilvánvalóan ellentétben állna
az okszerű gazdálkodás követelményével,
b) azon kezelt vagyonba tartozó vagyontárgyak vonatkozásában, amelyek rendelkezésre tartása azok
átruházása, kedvezményezett általi használata, vagy a kezelt vagyont terhelő adósság kielégítése érdekében
szükséges, vagy amelyek hasznosítása egyébként akadályozná a  bizalmi vagyonkezelőt egyéb, kezelt
vagyonnal kapcsolatos kötelezettsége teljesítésében,
c) ha egyéb olyan körülmény áll fenn, amely alapján a  jognyilatkozatok megtétele nyilvánvalóan ellentétben
állna az okszerű gazdálkodás követelményével.
(3) A  lakossági ügyfélnek minősülő vagyonrendelő vagyonkezelési szerződést létrehozó jognyilatkozatát vita esetén
úgy kell értelmezni, hogy abban kizárta a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás jogát a  kezelt vagyonba tartozó,
Ptk.-ban meghatározott vagyontárgy elidegenítésére, megterhelésére, függetlenül az adott kezelt vagyonba tartozó
vagyontárgy természeténél fogva hasznot hajtó képességétől.
(4) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás hasznosítási kötelezettségét a  leendő lakossági ügyféllel kötött bizalmi
vagyonkezelési szerződésben érvényesen akkor zárhatja ki, térhet el attól, illetve módosíthatja annak joghatásait, ha
ennek az ügyfélre, illetve a kezelt vagyonra gyakorolt joghatásáról tájékoztatást ad, és az ügyfél azt a szerződésben
kifejezetten elfogadja.
vII. Fejezet
A BIzAlmI vAgyOnkezelő vállAlkOzás jOgUtÓd nélkülI megszűnése esetén AlkAlmAzAndÓ
egyes eljárásOk
27. A jogutód nélküli megszűnésre vonatkozó szabályok 46. § (1) A  részvénytársasági, illetve korlátolt felelősségű társasági formában működő bizalmi vagyonkezelő vállalkozás
végelszámolására és felszámolására a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló
törvény (a  továbbiakban: Ctv.), a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló törvény (a  továbbiakban: Cstv.),
a fióktelep formájában működő bizalmi vagyonkezelő vállalkozás végelszámolására és felszámolására pedig a Ctv.,
a  Cstv. és a  külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepeiről és kereskedelmi képviseleteiről szóló
törvény (a továbbiakban: Fkt.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás végelszámolójának vagy felszámolójának kizárólag a  Magyar Nemzeti Bankról
szóló törvényben meghatározott szervezetek felszámolását végző, nonprofit gazdasági társaság rendelhető ki.
(3) Bizalmi vagyonkezelő vállalkozással szemben csődeljárásnak és kényszertörlési eljárás lefolytatásának nincs helye.
vIII. Fejezet
zárÓ rendelkezések 28. Felhatalmazó rendelkezés 47. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) állapítsa meg a bizalmi vagyonkezelő vállalkozás által szolgáltatandó és fenntartandó pénzügyi biztosítékok
típusát, a  pénzügyi biztosíték kezelt vagyonok összértékéhez viszonyított arányát, a  pénzügyi biztosítékot
meghatározó szerződések egyes tartalmi elemeit, valamint azon körülményeket, amelyek beállta kiegészítő
pénzügyi biztosíték létrehozását teszik szükségessé, és a kiegészítő pénzügyi biztosíték legkisebb összegét,
b) állapítsa meg a  bizalmi vagyonkezelő vállalkozás által szolgáltatandó saját tőke emelését szükségessé tevő
körülményeket, és azok beállta esetére a kötelező saját tőke legkisebb összegét.
(2) Felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke arra, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) az  e  törvény alapján fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak mértékét, valamint azok beszedésével,
kezelésével, nyilvántartásával és visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat, valamint
b) a  hivatal által vezetett bizalmi vagyonkezelő vállalkozások nyilvántartásából és a  bizalmi vagyonkezelési
jogviszonyok nyilvántartásából történő adatszolgáltatás részletes szabályait. 29. Hatálybalépés
48. § (1) Ez a törvény – a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 70. §, 72. § (1) bekezdése, 81. §, 86. és 87. § 2014. március 14-én lép hatályba.
 (3) Az  1–52.  §, az  53.  § (1) és (2)  bekezdése, (3)  bekezdés a) és c)  pontja, az  54–58.  §, az  59.  § (1), (2), (4), (5), (6)
és (7)  bekezdése, a  60−69.  §, a  71.  §, a  72.  § (2)  bekezdése, a  73.  § (2), (4)–(14), (16) és (20)–(27)  bekezdése,
a  74.  §  a)  pontja, a  75.  §, a  76.  §, a  77.  § (1)  bekezdés b)–e)  pontja, (2)  bekezdése, a  78–80.  §, a  82–84.  §
2014. március 15-én lép hatályba.
(4) A 73. § (1), (3), (15) és (17)–(19) bekezdése 2014. április 1-jén lép hatályba.
 (5) Az 59. § (3) bekezdése 2014. május 1-jén lép hatályba.
30. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének megfelelés 49. § E törvény
a) 1. § b) pontja az Alaptörvény 41. cikk (5) bekezdése,
b) 69. §-a az Alaptörvény 4. cikk (5) bekezdése
alapján sarkalatosnak minősül.
31. Az Európai Unió jogának való megfelelés 50. § (1) E törvény
a) 3–30.  §-a a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek,
b) 83. §-a a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak
összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) 83.  §-a az  építési beruházásra, az  árubeszerzésre és a  szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési
szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek,
d) 83.  § (9) és (10)  bekezdése az  illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató
munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június
18-i 2009/52/EK irányelv 7. cikk (1) bekezdés b) pontjának
való megfelelést szolgálja.
 (2) A törvény tervezetének előzetes bejelentése a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése és 39. cikk (5) bekezdése szerint megtörtént.
32. Módosító rendelkezések 51. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény II. Fejezete a következő alcímmel és 17/D. §-sal egészül ki:
„A bizalmi vagyonkezelés keretében történő vagyonszerzés illetékkötelezettsége
17/D.  § (1) Nem tárgya az  ajándékozási illetéknek az  állami adóhatósághoz bizalmi vagyonkezelőként bejelentett
személynek, szervezetnek (a  továbbiakban: vagyonkezelő) a  Polgári Törvénykönyv szerinti bizalmi vagyonkezelési
szerződés (a  továbbiakban e  § alkalmazásában: szerződés) alapján történő vagyonszerzése – ideértve
a  vagyonkezelői tisztségben való jogutódlás formájában történő vagyonszerzést is –, kivéve a  vagyonkezelő
kedvezményezettként történő vagyonszerzését.
(2) A kezelt vagyon és annak hasznai kedvezményezett általi megszerzését az illetékkötelezettség vonatkozásában
úgy kell tekinteni, mintha a kedvezményezett a kezelt vagyont és annak hasznait közvetlenül a vagyonrendelőtől
szerezte volna. Ha a szerződést a vagyonrendelő és a kedvezményezett között, a szerződés megkötését megelőzően
létrejött visszterhes jogviszonyra tekintettel kötötték, a  kezelt vagyon és annak hasznai megszerzésekor
a  kedvezményezett e  törvény visszterhes vagyonátruházási illetékre vonatkozó szabályai szerint köteles fizetni
visszterhes vagyonátruházási illetéket.
(3) Nem tárgya az  ajándékozási illetéknek a  kezelt vagyon és annak hasznai vagyonrendelő általi megszerzése,
ideértve a vagyonrendelő kedvezményezettként történő vagyonszerzését is.”
52. § (1) A  helyi adókról szóló 1990.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Htv.) 35.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) Az  adó alanya a  vállalkozó, továbbá a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti bizalmi vagyonkezelési
szerződés alapján kezelt vagyon.”
(2) A Htv. 52. § 31. pontja a következő d) ponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában:
telephely:)
„d) a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetén a kezelt vagyonba tartozó hasznosított ingatlan;”
(3) A Htv. 52. § 41. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(e törvény alkalmazásában:)
„41. székhely: belföldi szervezet esetében az  alapszabályában (alapító okiratában), a  cégbejegyzésben (bírósági
nyilvántartásban), az  egyéni vállalkozó esetében az  egyéni vállalkozók nyilvántartásában ekként feltüntetett
hely, a  magánszemélyek esetében az  állandó lakóhely. A  külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi
fióktelepe vonatkozásában a  székhely alatt a  cégbejegyzésben a  fióktelep helyeként megjelölt helyet, a  bizalmi
vagyonkezelésbe adott vagyon esetében a bizalmi vagyonkezelő székhelyét, lakóhelyét kell érteni;”
53. § (1) A  bírósági végrehajtásról szóló 1994.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Vht.) 79/G.  § (1)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A  bank, a  takarékszövetkezet, az  adós pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt összegeinek, továbbá az  adós által
bizalmi vagyonkezelőre ruházott kezelt vagyonok, vagy bizalmi vagyonkezelővel szembeni kedvezményezettkénti
juttatáshoz való jogának a  felkutatása iránti végrehajtói intézkedések fogadása és a  végrehajtói megkeresések
megválaszolása érdekében e törvény szerinti elektronikus kapcsolattartásra köteles.”
(2) A Vht. 132/A. §-a a következő (3)–(5) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az  adós mint vagyonrendelő ellen indult végrehajtási eljárásban a  követelés fedezetéül – a  (4)  bekezdésben
foglaltak szerint – az a vagyon vagy vagyonhányad is szolgál, amely a vagyonrendelőt, vagy a kiadásra irányuló jog
jogosultját a vagyonrendelő bizalmi vagyonkezelési jogviszonya megszűnése esetére megilleti. A végrehajtást kérő
a (4) bekezdés szerint mondhatja fel a bizalmi vagyonkezelést, és ennek eredményeként a vagyonrendelőnek, vagy
jogutódjának kiadandó vagyonhányadból hajtható be a követelés.
(4) Ha az  adósnak vagy a  kiadásra irányuló jog jogosultjának a  bizalmi vagyonkezelési szerződés megszűnése
esetén vagyonra vagy vagyonhányadra lenne igénye, és a követelés az adós egyéb vagyontárgyaiból nincs teljesen
fedezve vagy csak aránytalanul hosszú idő múlva elégíthető ki, a  végrehajtó tájékoztatja a  végrehajtást kérőt
arról, hogy a  rendes felmondás jogát gyakorolhatja. Ha a  végrehajtást kérő a  felmondást tartalmazó nyilatkozatát
a  végrehajtónak átadta, a  végrehajtó megküldi azt a  bizalmi vagyonkezelőnek, egyúttal az  adósnak a  bizalmi
vagyonkezelővel szemben a  bizalmi vagyonkezelési jogviszony megszűnése miatt fennálló követelését lefoglalja
(110−113. §).
(5) Az elszámolás megtörténte nem érinti az adósnak a bizalmi vagyonkezelési jogviszonyból eredő tartozásokért
fennálló, jogszabályban megállapított felelősségét. A végrehajtást kérő az elszámolás megtörténte esetén sem felel
a kezelt vagyont terhelő tartozásokért.”
(3) A Vht.
a) 47. § (2) bekezdésében az „ingatlanügyi hatóságot” szövegrész helyébe az „ingatlanügyi hatóságot, a bizalmi
vagyonkezelő vállalkozások és a bizalmi vagyonkezelési jogviszonyok nyilvántartását vezető hivatalt”,
b) 307. § (2) bekezdés d) pontjában az „ellátására” szövegrész helyébe az „ellátására és panaszügyintézésére”,
c) 307. § (2) bekezdés m) pontjában az „okozott kár” szövegrész helyébe az „okozott kárért járó kártérítés, illetve
személyiségi jogsértésért járó sérelemdíj”
szöveg lép. 54. § (1) A  találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995.  évi XXXIII.  törvény (a  továbbiakban e  §-ban: Szt.) 54.  §
(2) bekezdése a következő m) ponttal egészül ki:
(A szabadalmi lajstromban fel kell tüntetni különösen)
„m) azt, ha a szabadalmi igény vagy a szabadalmi oltalomból eredő jogok bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló
kezelt vagyonba tartoznak.”
(2) Az Szt. 55. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Nem teljesíthető a jogutódlás tudomásulvétele iránti kérelem abban az esetben, ha a szabadalmi igényt vagy
a  szabadalmi oltalomból eredő jogokat olyan bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján ruházták át, amelyet nem
bizalmi vagyonkezelő vállalkozással mint vagyonkezelővel kötöttek, és a  kérelemhez nem mellékelték a  bizalmi
vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben meghatározott bejelentési bizonyítványt is.”
55. § A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 12. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  lajstrom igazolja a  légi jármű adatait, ezen belül a  légi jármű tulajdonjogát, az  egyéb jogokat és
kötelességeket, továbbá a bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló kezelt vagyonba tartozó tulajdonjog tényét.”
56. § (1) A  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szja tv.) 4.  §-a a  következő
(7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Ha a  bizalmi vagyonkezelési szerződésben megjelölt kedvezményezett magánszemély e  jogállását valamely
tevékenység, dolog átruházása vagy szolgáltatás nyújtása ellenértékeként, vagy azzal összefüggésben szerezte,
a  bizalmi vagyonkezelésből származó bevétel adókötelezettségének jogcímét és a  jövedelem összegét
a tevékenységre, átruházásra, szolgáltatásnyújtásra irányadó rendelkezések szerint kell megállapítani. Ha a kifizető
– kifizető hiányában a  kedvezményezett magánszemély – nyilvántartása alapján a  bevétel adókötelezettségének
jogcímét nem lehet megállapítani, a bizalmi vagyonkezelésből származó bevétel egészét egyéb jövedelemnek kell
tekinteni.”
(2) Az Szja tv. 9. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a  magánszemély az  őt megillető bevétel tárgyát képező vagyoni értékre vonatkozó rendelkezési jogát
az  (1)−(2)  bekezdésben meghatározott időpontot megelőzően gyakorolta, akkor a  bevétel megszerzésének
időpontja – az (1)−(2) bekezdésben foglaltaktól függetlenül – a rendelkezési jog gyakorlásának napja, ha azonban
a bevétel tárgyát képező vagyoni érték miatti kiadást a magánszemély a juttatónak megelőlegezi, illetve a kiadást
igazoló bizonylattal elszámolni köteles, az előzőektől eltérően az elszámolás napja. E § alkalmazásában nem minősül
a  rendelkezési jog gyakorlásának a  vagyonrendelő magánszemély vonatkozásában a  bizalmi vagyonkezelési
szerződés megkötése.”
(3) Az Szja tv. 49/B. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Vállalkozói bevételnek minősül az  egyéni vállalkozó mint vagyonrendelő által létrehozott bizalmi
vagyonkezelési szerződés keretében a vagyonkezelő tulajdonába adott készletek szokásos piaci értéke.”
(4) Az Szja tv. 66. § (1) bekezdés a) pontja a következő ae) alponttal egészül ki:
[A magánszemély osztalékból, osztalékelőlegből származó bevételének egésze jövedelem. e  törvény alkalmazásában
(azzal, hogy nem minősül osztaléknak az  a)–b)  pontban említett jogcímen szerzett bevétel, ha azt a  törvény előírásai
szerint más jövedelem megállapításánál kell figyelembe venni)
a) osztalék]
„ae) a  bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján a  kezelt vagyon hozamainak terhére a  vagyonkezelő által
a kedvezményezett vagy a vagyonrendelő magánszemély részére juttatott vagyoni érték;”
(5) Az Szja tv. 66. §-a a következő (4)−(5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Nem alkalmazható az  (1)  bekezdés a)  pont ae)  alpontja, ha a  bizalmi vagyonkezelési szerződésben megjelölt
kedvezményezett magánszemély e  jogállását valamely tevékenység, dolog átruházása vagy szolgáltatás nyújtása
ellenértékeként, vagy azzal összefüggésben szerezte.
(5) Az  (1)  bekezdés a)  pont ae)  alpontjának alkalmazása során azt kell feltételezni, hogy a  kedvezményezett
vagy a  vagyonrendelő magánszemély a  bizalmi vagyonkezelésben lévő vagyonnak először a  hozamait szerzi
meg. Ha a  kifizető – kifizető hiányában a  kedvezményezett magánszemély – nyilvántartása alapján a  bizalmi
vagyonkezelésbe adott vagyon és annak hozamai nem különíthetőek el, a magánszemély által megszerzett vagyoni
érték egészét osztaléknak kell tekinteni.”
(6) Az Szja tv. 1. számú melléklet 7. pontja a következő 7.25. alponttal egészül ki:
(egyéb indokkal adómentes:)
„7.25. bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján a  vagyonkezelő által a  kezelt vagyon (ide nem értve annak
hozamait) terhére a  kedvezményezett magánszemély részére juttatott vagyoni érték; nem alkalmazható
ez  a  rendelkezés, ha a  kedvezményezett magánszemély e  jogállását valamely tevékenység, dolog átruházása
vagy szolgáltatás nyújtása ellenértékeként, vagy azzal összefüggésben szerezte, továbbá nem alkalmazható
e  rendelkezés akkor sem, ha a  kifizető – kifizető hiányában a  kedvezményezett magánszemély – nyilvántartása
alapján a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon és annak hozamai nem különíthetőek el.”
57. § (1) A  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény (a  továbbiakban: Tao.  törvény) 2.  §-a
a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Belföldi illetőségű adózónak minősül a bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján kezelt vagyon.”
(2) A Tao. törvény 4. §-a a következő 9. ponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában)
„9. bizalmi vagyonkezelési szerződés: a Ptk. szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés;”
(3) A Tao. törvény 4. §-a a következő 10/a. ponttal egészül ki:
„10/a. bizalmi vagyonkezelő: a  Ptk. szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján átvett vagyon kezelésére
kötelezettséget vállaló belföldi személy, ideértve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
államban székhellyel rendelkező vállalkozás magyarországi fióktelepét is;”
(4) A Tao. törvény 4. §-a a következő 13. és 14. ponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában)
„13. vagyonrendelő: az a személy, amely a Ptk. bizalmi vagyonkezelési szerződésre vonatkozó rendelkezései szerint
vagyonrendelőnek minősül;
14. kezelt vagyon: a Ptk. szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján kezelt vagyon;”
(5) A Tao. törvény 6. § (6) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
[nem kell az (5) bekezdés rendelkezését alkalmaznia az adózónak]
„d) ha a 2. § (6) bekezdése alapján adóalany.”
(6) A Tao. törvény 3. számú melléklet B) része a következő 22. ponttal egészül ki:
[A 8.  § (1)  bekezdés d)  pontjának alkalmazásában a  vállalkozási tevékenység érdekében felmerült költségnek,
ráfordításnak minősül különösen:]
„22. a  vagyonrendelőnél a  bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján a  bizalmi vagyonkezelésbe adott eszközök
könyv szerinti értékére, valamint a  kezelt vagyon részbeni vagy teljes kiadásakor a  kezelt vagyonra szóló tartós
követelés kezelt vagyon csökkenésével arányos, kivezetett összegére tekintettel elszámolt ráfordítás.”
(7) A  Tao.  törvény 2.  § (1)  bekezdésében a „(2)−(4)  bekezdésben” szövegrész helyébe a „(2)−(4) és (6)  bekezdésben”
szöveg, 4. § 28/b. pontjában az „az osztalékot megállapító társaság” szövegrész helyébe az „az osztalékot megállapító
társaság (ideértve a kezelt vagyont)” szöveg, 5. § (2) bekezdésében a „keletkezik,” szövegrész helyébe a „keletkezik,
a kezelt vagyon esetében a bizalmi vagyonkezelési szerződés hatályosulásának napján,” szöveg lép.
58. § (1) A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény (a továbbiakban: Vt.) 47. § (2) bekezdése
a következő m) ponttal egészül ki:
(A védjegylajstromban fel kell tüntetni különösen)
„m) azt, ha a  védjegyoltalmi igény vagy a  védjegyoltalomból eredő jogok bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló
kezelt vagyonba tartoznak.”
(2) A Vt. 48. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Nem teljesíthető a  jogutódlás tudomásulvétele iránti kérelem abban az  esetben, ha a  védjegyoltalmi igényt
vagy a védjegyoltalomból eredő jogokat olyan bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján ruházták át, amelyet nem
bizalmi vagyonkezelő vállalkozással mint vagyonkezelővel kötöttek, és a  kérelemhez nem mellékelték a  bizalmi
vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben meghatározott bejelentési bizonyítványt is.”
59. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 17. § (1) és (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az ingatlan-nyilvántartásba csak az ingatlanhoz kapcsolódó következő, jogilag jelentős tények jegyezhetők fel:
1. a jogosult
1.1. kiskorúsága,
1.2. gondnokság alá helyezése,
2. a jogosulttal szemben megindított
2.1. felszámolási eljárás,
2.2. végelszámolás,
3. a külföldi székhelyű vállalkozás fióktelepének, kereskedelmi képviseletének cégjegyzékből történő törlése,
4. kisajátítási eljárás megindítása,
5. telekalakítási eljárás megindítása,
6. felmérési, térképezési és területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárás megindítása,
7. földminősítési eljárás megindítása,
8. az ingatlanügyi hatósági határozat elleni
8.1. jogorvoslati kérelem,
8.2. ügyészi felhívás,
8.3. ügyészi fellépés
benyújtása,
8.4. felügyeleti eljárás megindítása,
9. a bejegyzés, a feljegyzés és az adatváltozás átvezetése alapjául szolgáló vagy azzal kapcsolatos bírósági határozat
elleni felülvizsgálati kérelem benyújtása,
10. az ingatlan jogi jellege,
11. a bejegyzés, a feljegyzés és az adatváltozás átvezetése iránti kérelem vagy megkeresés elutasítása,
12. épület
12.1. létesítése,
12.2. lebontása,
13. az ingatlan-nyilvántartási eljárás felfüggesztése,
14. jogerős hatósági vagy bírósági határozattal megállapított tartós környezetkárosodás ténye, mértéke és jellege,
15. bírósági ítéleten alapuló tulajdoni korlátozás,
16. bírósági vagy hatósági határozaton alapuló telekalakítási és építési tilalom elrendelése, valamint egyéb
építésügyi korlátozás,
17. szerződésen, végintézkedésen, bírósági vagy hatósági határozaton alapuló
17.1. elidegenítési és terhelési tilalom,
17.2. elidegenítési tilalom,
18. az e törvényben meghatározott
18.1. perek,
18.2. büntetőeljárás
megindítása,
19. árverés vagy nyilvános pályázat kitűzése,
20. a  zárlat, a  zár alá vétel, a  zárlat az  Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedés
végrehajtására,
21. a tulajdonjog fenntartással történt eladás,
22. a jelzálogjog ranghelyének előzetes biztosítása,
23. a ranghely megváltoztatása,
24. a társasházakról szóló törvény szerinti,
24.1. a  közös tulajdon átruházására a  tulajdonostársak összes tulajdoni hányadának legalább kétharmadát
feljogosító alapító okirat elfogadása, módosítása,
24.2. a közös tulajdon átruházására a tulajdonostársak összes tulajdoni hányadának legalább négyötödét feljogosító
alapító okirat elfogadása, módosítása,
továbbá az elfogadás, illetve a módosítás időpontja,
25. az e törvényben meghatározott megismételt hagyatéki eljárás megindítása,
26. a földhasználati jog gyakorlása szerződéses szabályozásának ténye,
27. bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló kezelt vagyonba tartozó tulajdonjog.
(2) Az  (1)  bekezdés 1–14.  pontjában meghatározott tények feljegyzésének elmaradása az  egyébként azokhoz
fűződő joghatásokat nem érinti, a Ptk.-nak a feljegyzés visszamenőleges hatályára vonatkozó rendelkezését ennek
megfelelően kell alkalmazni. A 15–27. pontban meghatározott tények feljegyzésének elmaradása esetén a jogosult
azokat nem érvényesítheti a jóhiszemű és ellenérték fejében szerző harmadik jogszerzővel szemben.”
(2) Az Inytv. a következő 38. §-sal egészül ki:
„38.  § (1) A  bizalmi vagyonkezelési jogviszony alapján fennálló, vagy létrejövő, kezelt vagyonba kerülő ingatlanra
vonatkozó tulajdonjog bejegyzés esetén, ha a  bizalmi vagyonkezelési szerződés nem bizalmi vagyonkezelő
vállalkozással mint vagyonkezelővel került megkötésre, a  kérelemben erről nyilatkozni kell, és ahhoz csatolni
kell a  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben meghatározott bejelentési
bizonyítványt is.
(2) A  bizalmi vagyonkezelési jogviszony alapján fennálló, vagy létrejövő, kezelt vagyonba kerülő ingatlanra
vonatkozó tulajdonjog bejegyzés esetén, ha a bizalmi vagyonkezelési szerződés bizalmi vagyonkezelő vállalkozással
mint vagyonkezelővel került megkötésre, a  kérelemben erről nyilatkozni kell és ahhoz csatolni kell a  bizalmi
vagyonkezelő vállalkozás e  minőségének igazolására szolgáló, a  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük
szabályairól szóló törvényben meghatározott hivatal által kiállított hatósági bizonyítványt.
(3) Az  egyoldalú jogügylettel létesített bizalmi vagyonkezelői jogviszonyban a  vagyonkezelőre az  (1) és
(2) bekezdésben foglaltakat megfelelően kell alkalmazni.”
(3) Az Inytv. 39. § (4) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(A hiány pótlására való felhívás és érdemi vizsgálat nélkül végzéssel kell elutasítani a bejegyzés iránti kérelmet akkor is,
ha)
„g) a föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló szerződésen a mezőgazdasági igazgatási szerv törvényben előírt
jóváhagyásáról szóló záradék nem szerepel.”
(4) Az Inytv. 50. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  bizalmi vagyonkezelési jogviszony alapján fennálló, vagy létrejövő, kezelt vagyonba kerülő ingatlanra
vonatkozó tulajdonjog bejegyzéssel egyidejűleg a  vagyonrendelő és a  szerződésben név szerint feltüntetett
kedvezményezett megjelölésével a 17. § (1) bekezdés 27. pontja szerinti tényt, – külön erre irányuló kérelem nélkül
is – fel kell jegyezni.”
(5) Az Inytv. 50. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló kezelt vagyonba tartozó tulajdonjog tényét az ingatlan elidegenítése
esetén a vevő tulajdonjogának bejegyzésével egyidejűleg hivatalból törölni kell.”
(6) Az Inytv. 52. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„52.  § (1) A  jogok és tények bejegyzéséről, adatok átvezetéséről szóló határozatot – a  változás tulajdoni lapon
történő átvezetése után – kézbesíteni kell
a) a  kérelmezőnek az  eredeti aláírással ellátott okirattal, ha ezt az  okiratot nem kell az  állami adóhatóságnak
továbbítani,
b) annak, aki a bejegyzés folytán jogosulttá vált, illetőleg akinek érdekében a jogot vagy tényt bejegyezték,
c) annak, akinek bejegyzett joga módosult vagy megszűnt, illetőleg akinek érdekében a bejegyzett jog vagy tény
módosult vagy megszűnt,
d) tulajdoni hányadot érintő tulajdonjog-bejegyzés esetén valamennyi tulajdonostársnak,
e) a földrészlet tulajdonosának, ha egyéb önálló ingatlan tulajdonjogát ruházták át,
f ) az ingatlan tulajdonosának, az állam tulajdonosi jogait gyakorló szervezetnek és mindazoknak, akiknek jogát az új
bejegyzés érinti, kivéve ha az ingatlanügyi hatóság hatósági határozat alapján vagy a bíróság megkeresésére a 17. §
(1) bekezdés 1–10. pontjában meghatározott tényt jegyezte be az ingatlan-nyilvántartásba,
g) telekalakítás esetén az építésügyi hatóság részére,
h) külföldi jogi vagy magánszemély, továbbá a termőföldről szóló törvény szerinti tagállami állampolgár, valamint
az  Európai Unió tagállamában, illetve az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államban,
továbbá a  nemzetközi szerződés alapján velük egy tekintet alá eső államban bejegyzett jogi személy vagy jogi
személyiség nélküli szervezet termőföldnek nem minősülő ingatlanra vonatkozó tulajdonszerzése esetén a fővárosi
és megyei kormányhivatalnak,
i) adó- és illetéktartozás behajtására irányuló végrehajtási jog bejegyzéséről az állami adóhatóságnak,
j) ha az érdekelt kiskorú vagy gondnokság alatt áll, a gyámhatóságnak,
k) felszámolás vagy végelszámolás alatt álló jogosult esetében a felszámolónak, illetve a végelszámolónak,
l) a  termőföldről szóló törvény szerinti tagállami állampolgár termőföld tulajdonszerzése esetén – a  bejegyzés
alapját képező okirat másolatával együtt – a mezőgazdasági igazgatási szervnek.
(2) Az elutasító határozatot kézbesíteni kell
a) a kérelmezőnek az eredeti aláírással ellátott okirat egy példányával együtt,
b) annak részére, aki a kérelem teljesítése esetén a bejegyzéssel jogot szerezne, továbbá
c) annak, akinek a kérelmére (megkeresésére) valamely jogilag jelentős tényt kellene az  ingatlan-nyilvántartásban
feljegyezni.
(3) A döntést a  jogi képviselővel eljáró ügyfél részére a  jogi képviselője útján kell kézbesíteni. A kérelmet elutasító
határozatot, valamint az eljárást megszüntető végzést a kérelmezőnek is kézbesíteni kell.
(4) A  hagyatékátadó végzés alapján hozott határozatot a  közjegyző részére csak akkor kell kézbesíteni, ha
az egészben vagy részben elutasítást tartalmaz.
(5) A  jogorvoslati kérelem benyújtása tényének bejegyzését a  beadványra vezetett határozattal (záradékkal) kell
igazolni. Erről a kérelmezőt értesíteni nem kell.
(6) Hirdetményi úton kézbesíti az  ingatlanügyi hatóság a  döntését azon jogosult részére, akinek az  ingatlannyilvántartásba lakcíme nincs bejegyezve, vagy a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szereplő adattal történő
összevetés alapján megállapítható, hogy az ingatlan-nyilvántartásba felvett lakcím időközben megszűnt.
(7) Az elsőfokú döntést hozó hatóság a fellebbezés és az iratok felterjesztését követően
a) az ügyfélnek az elsőfokú eljárást lezáró döntés meghozataláig előterjesztett írásbeli kérelmére a nem fellebbező
ügyfelet, és
b) tulajdoni hányadot érintő tulajdonjog-bejegyzés esetén a nem fellebbező tulajdonostársat
tájékoztatja arról, hogy a döntés fellebbezés benyújtása folytán nem vált jogerőssé, illetve arról, hogy a fellebbezést
valamennyi fellebbező ügyfél visszavonta.
(8) Nem kell a (7) bekezdés b) pontját alkalmazni abban az esetben, ha az elővásárlási jog jogosultjával a tulajdonjog
megszerzésére irányuló szerződést, vételi ajánlatot kizárólag a  külön jogszabályban meghatározott hirdetményi
úton kell közölni.”
(7) Az Inytv.
a) 16. § g) pontjában a „valamint vételi jog,” szövegrész helyébe a „vételi, valamint eladási jog,”,
b) 32. § (3) bekezdésében a „vételi jog,” szövegrész helyébe a „vételi jog, eladási jog,”,
c) 50. § (2) bekezdés d) pontjában az „a vételi jogot” szövegrész helyébe az „a vételi jogot, az eladási jogot,”,
d) 68. § (1) bekezdésében a „4. § (2a) bekezdése” szövegrész helyébe a „68/A. §”
szöveg lép.
60. § (1) A  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999.  évi LXXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Kknyt.) 9.  §-a a  következő
(1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) A  járműnyilvántartás tartalmazza a  bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló kezelt vagyonba tartozó
tulajdonjog tényét.”
(2) A Kknyt. 19. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A nyilvántartásból igényelheti(k):]
„d) a  Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  hadkötelesek nyilvántartásához
a  8.  § (1)  bekezdés a)  pont aa), ab), af )  alpontjában, valamint a  b)  pont ba) és bc)  alpontjában meghatározott
adatokat és a  járművezető egészségi és pályaalkalmassági adatait, valamint a  Honvédség, a  rendvédelmi szervek
és a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve vagy nyomozó hatósága részére biztosított technikai eszközökkel
kapcsolatos szolgáltatás elrendelése céljából a 9. § (1)−(1b) bekezdésében, valamint a 9. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott adatokat;”
(3) A Kknyt. 19. § (1) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A nyilvántartásból igényelheti(k):]
„f ) az adóhatóság az adóigazgatási eljáráshoz a 8. §(1) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontjában, valamint a b) pont
ba) és bc) alpontjában, a 9. § (1)−(1b) bekezdésében, a 9. § (2) bekezdés a)–c) pontjában és a 9/A. § (1) bekezdés
a)–e) pontjában meghatározott adatokat;”
61. § (1) A  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény (a  továbbiakban e  §-ban: Szt.) 3.  § (1)  bekezdés 2.  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(e törvény alkalmazásában)
„2. vállalkozó: minden olyan gazdálkodó, amely a saját nevében és kockázatára nyereség- és vagyonszerzés céljából
üzletszerűen, ellenérték fejében termelő vagy szolgáltató tevékenységet (a továbbiakban: vállalkozási tevékenység)
végez, ideértve a  hitelintézetet, a  pénzügyi vállalkozást, a  befektetési vállalkozást és a  biztosítót is, továbbá
a  nonprofit gazdasági társaság, az  egyesülés, a  szociális szövetkezet, az  iskolaszövetkezet, az  európai gazdasági
egyesülés, az európai részvénytársaság, az európai szövetkezet, a vízitársulat, az erdőbirtokossági társulat, a külföldi
székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, a  kezelt vagyon, amennyiben nem tartozik a  3. és 4.  pontban
felsoroltak közé;”
(2) Az Szt. 3. §-a a következő (14) bekezdéssel egészül ki:
„(14) E törvény alkalmazásában:
1. kezelt vagyon: a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény bizalmi vagyonkezelési szerződésre vonatkozó
rendelkezései szerinti kezelt vagyon (szerződésenként külön-külön);
2. vagyonrendelő: az a személy, amely a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény bizalmi vagyonkezelési szerződésre
vonatkozó rendelkezései szerint vagyonrendelőnek minősül;
3. bizalmi vagyonkezelő: az  a  személy, amely a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény bizalmi vagyonkezelési
szerződésre vonatkozó rendelkezései szerint vagyonkezelőnek minősül;
4. bizalmi vagyonkezelés: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján
a bizalmi vagyonkezelő által végzett tevékenység.”
(3) Az Szt. a következő 7/B. §-sal egészül ki:
„7/B.  § A  kezelt vagyonra e  törvény vállalkozóra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a  kezelt vagyon beszámolási és könyvvezetési kötelezettségét a  bizalmi vagyonkezelő – kezelt vagyononként
elkülönítve – teljesíti.”
(4) Az Szt. 27. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  befektetett pénzügyi eszközök között a  mérlegben azokat az  eszközöket (részesedés, értékpapír, adott
kölcsön) kell kimutatni, amelyeket a  vállalkozó azzal a  céllal fektetett be más vállalkozónál, adott át más
vállalkozónak, hogy ott tartós jövedelemre (osztalékra, illetve kamatra) tegyen szert, vagy befolyásolási, irányítási,
ellenőrzési lehetőséget érjen el. A kezelt vagyonra szóló tartós követelést, valamint a befektetett pénzügyi eszközök
értékhelyesbítését szintén a befektetett pénzügyi eszközök között kell a mérlegben kimutatni.”
(5) Az Szt. 27. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A  kezelt vagyonra szóló tartós követelést a  vagyonrendelőnél tartósan adott kölcsönként kell kimutatni
a mérlegben.”
(6) Az Szt. a következő 40/A. §-sal egészül ki:
„40/A.  § (1) Kezelt vagyonnál a  saját tőke az  induló tőkéből, a  tartalékból, a  lekötött tartalékból, az  értékelési
tartalékból és a tárgyév mérleg szerinti eredményéből tevődik össze.
(2) Az  induló tőke a  bizalmi vagyonkezelés során a  vagyonrendelő által a  bizalmi vagyonkezelő rendelkezésére
bocsátott eszközök 50. § (9) bekezdése szerinti értéke, csökkentve azt a bizalmi vagyonkezelés során kiadott vagyon
összegével.
(3) A tartalék növekedéseként kell kimutatni:
a) a  kezelt vagyon előző üzleti évi mérleg szerinti eredményét (nyereségét), ide értve az  ellenőrzés előző üzleti
év(ek) mérleg szerinti eredményét növelő módosítását (nyereségét) is;
b) a tartalékba a lekötött tartalékból visszavezetett összeget a lekötés feloldása alapján.
(4) A tartalék csökkenéseként kell kimutatni:
a) a  kezelt vagyon előző üzleti évi mérleg szerinti eredményét (veszteségét), ide értve az  ellenőrzés előző üzleti
év(ek) mérleg szerinti eredményét csökkentő módosítását (veszteségét) is;
b) a tartalék lekötött tartalékba átvezetett összegét;
c) a bizalmi vagyonkezelés során teljesített hozamkifizetés összegét.
(5) A  tartalékból kell lekötni, és a  lekötött tartalékba átvezetni a  38.  § (3)  bekezdés c), d), g)  pontja szerinti
összegeket. A lekötött tartalék feloldását a tartalékkal szemben kell elszámolni.
(6) Értékelési tartalékként a 39. § (1) bekezdése szerinti összegeket lehet kimutatni.
(7) Bizalmi vagyonkezelés során a  tárgyévi adózott eredményből, illetve a  tartalékkal kiegészített tárgyévi adózott
eredményből akkor teljesíthető hozamkifizetés, ha a  lekötött tartalékkal, továbbá az  értékelési tartalékkal
csökkentett saját tőke összege a hozamkifizetés után sem csökken az induló tőke összege alá.
(8) Bizalmi vagyonkezelés során vagyonkiadásra csak az induló tőke (negatív tartalék, illetve tárgyévi mérleg szerinti
veszteség esetén a  tartalékkal, illetve a  tárgyévi mérleg szerinti veszteséggel csökkentett induló tőke) összegéig
kerülhet sor. Évközi vagyonkiadásnál a kiadható vagyon megállapításánál a közbenső mérlegben kimutatott negatív
adózott eredményt is figyelembe kell venni.”
(7) Az Szt. 50. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A  kezelt vagyonra szóló tartós követelés bekerülési értéke a  bizalmi vagyonkezelésbe adott eszközök bizalmi
vagyonkezelési szerződés szerinti, együttes értéke.”
(8) Az Szt. 54. §-a a következő (10) és (11) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A  kezelt vagyonra szóló tartós követelésre értékvesztést kell elszámolni annak könyv szerinti értéke és piaci
értéke közötti veszteségjellegű különbözet összegében, ha ez  a  különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős
összegű.
(11) A  (10)  bekezdés szerinti értékvesztés, illetve annak visszaírása során a  piaci érték meghatározásakor a  kezelt
vagyon üzleti év mérlegfordulónapjára kimutatott induló tőkéjének, tartalékának és mérleg szerinti eredményének
együttes összegét kell figyelembe venni.”
(9) Az Szt. 77. § (3) bekezdése a következő i) és j) ponttal egészül ki:
(Az egyéb bevételek között kell kimutatni:)
„i) a vagyonrendelőnél a bizalmi vagyonkezelésbe adott eszközök bizalmi vagyonkezelési szerződés szerinti értékét;
j) a  vagyonrendelőnél a  kezelt vagyon részbeni vagy teljes kiadásakor az  átvett vagyon vagyonrendelőnek járó
összegét.”
(10) Az Szt. 81. § (2) bekezdése a következő i) és j) ponttal egészül ki:
(Az egyéb ráfordítások között kell elszámolni:)
„i) a vagyonrendelőnél a bizalmi vagyonkezelésbe adott eszközök könyv szerinti értékét;
j) a vagyonrendelőnél a kezelt vagyon részbeni vagy teljes kiadásakor a kezelt vagyonra szóló tartós követelés kezelt
vagyon csökkenésével arányos, kivezetett összegét.”
(11) Az Szt. 84. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Kapott (járó) osztalék és részesedés a  tulajdoni részesedést jelentő befektetés után kapott, az  adózott
eredményből járó összeg (ideértve a  kamatozó részvények után kapott, illetve járó kamatot, valamint a  bizalmi
vagyonkezelés során a  vagyonrendelőnek kifizetett, illetve járó hozamot is), amennyiben az  a  mérlegkészítés
időpontjáig ismertté vált.”
(12) Az Szt. 154. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  bizalmi vagyonkezelő mentesül az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettség, valamint a  155.  § szerinti
könyvvizsgálati kötelezettség alól a kezelt vagyon éves beszámolójának, illetve egyszerűsített éves beszámolójának
könyvvizsgálata és közzététele tekintetében.”
62. § A formatervezési minták oltalmáról szóló 2001.  évi XLVIII.  törvény 34.  § (2)  bekezdése a  következő n)  ponttal
egészül ki:
(A mintaoltalmi lajstromban fel kell tüntetni különösen)
„n) azt, ha a mintaoltalmi igény vagy a mintaoltalomból eredő jogok bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló kezelt
vagyonba tartoznak.”
63. § (1) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 6. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Adózónak kell tekinteni a kezelt vagyont.”
(2) Az Art. „Az adózó képviselete” alcíme a következő 9/A. §-sal egészül ki:
„9/A. § (1) A kezelt vagyon adózása tekintetében a bizalmi vagyonkezelő jár el.
(2) A  bizalmi vagyonkezelő a  kezelt vagyon adókötelezettségeit saját nevében, a  bizalmi vagyonkezelésbe
adott vagyontömeg adószámának feltüntetésével teljesíti, továbbá gyakorolja a  bizalmi vagyonkezelésbe adott
vagyontömeget megillető jogokat.
(3) A bizalmi vagyonkezelő a kezelt vagyon adózással összefüggő iratait elkülönülten tartja nyilván.
(4) Az  adóhatóság a  kezelt vagyont megillető adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést a  kezelt vagyon adóügyeivel
összefüggésben a bizalmi vagyonkezelő által nyitott belföldi pénzforgalmi számla javára történő átutalással teljesíti.”
(3) Az Art. 16. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A  (3)  bekezdéstől eltérően a  kezelt vagyon esetében kizárólag a  (3)  bekezdés b), c), g) és l)  pontja szerinti
adatokat kell bejelenteni az állami adóhatósághoz.”
(4) Az Art. 178. §-a a következő 40. ponttal egészül ki:
(e törvény és – ha törvény másként nem rendelkezik – az adóról szóló jogszabályok alkalmazásában)
„40. kezelt vagyon: a Polgári Törvénykönyv szerint bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján kezelt vagyon.”
64. § (1) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.)
25. § (1) bekezdése a következő z) ponttal egészül ki:
(A cégjegyzék szükség szerint, valamennyi cég esetében tartalmazza)
„z) azt a tényt, hogy a cég tagja e jogállását bizalmi vagyonkezelőként szerezte meg.”
(2) A Ctv. 25. § (1) bekezdés v) pontjában a „végét.” szövegrész helyébe a „végét,” szöveg lép.
 (3) A Ctv. 2. számú melléklet I. pontja a következő 13. alponttal egészül ki:
[ha a  bejegyzési kérelem tartalmára tekintettel kötelező, valamennyi cég bejegyzéséhez (változásbejegyzéséhez)
szükséges okiratok:]
„13. ha a  cég tagja e  jogállását bizalmi vagyonkezelőként szerezte, a  bizalmi vagyonkezelési szerződés vagy
annak olyan kivonata, amely tartalmazza a  szerződést kötő felek azonosító adatait, továbbá nem üzletszerűen
eljáró bizalmi vagyonkezelő esetén a  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben
meghatározott bejelentési bizonyítvány.”
65. § (1) Az  általános forgalmi adóról szóló 2007.  évi CXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Áfa tv.) 17.  §-a a  következő
(5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Szintén nem áll be a  termék értékesítéséhez, szolgáltatás nyújtásához fűződő joghatás a  Ptk. szerinti bizalmi
vagyonkezelési szerződés alapján
a) a kezelt vagyon bizalmi vagyonkezelő részére történő átadásakor, valamint
b) a  kezelt vagyon vagy annak haszna egészének vagy egy részének a  vagyonrendelővel megegyező
kedvezményezett részére történő kiadásakor,
feltéve, hogy az  a  18.  § (1) és (2)  bekezdésében foglalt feltételek szerint történik [az a) és b)  pontban foglaltak
a továbbiakban együtt: bizalmi vagyonkezelés].”
(2) Az Áfa tv. 18. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  apport [17.  § (1)  bekezdés], a  jogutódlás [17.  § (2)  bekezdés], az  üzletág-átruházás [17.  § (4)  bekezdés],
továbbá a  bizalmi vagyonkezelés [17.  § (5)  bekezdés] útján szerzett vagyon (vagyonrész) és vagyoni értékű jog
(e § alkalmazásában a  továbbiakban együtt: vagyon) tekintetében a  szerzőnek a  következő feltételeknek kell
egyidejűleg megfelelnie:
a) a szerzéskor vagy annak közvetlen következményeként belföldön nyilvántartásba vett adóalany legyen;
b) kötelezettséget vállal arra, hogy a szerzéshez és a szerzett vagyonhoz fűződő, az e törvényben szabályozott jogok
és kötelezettségek – a (2) bekezdésben említett eltéréssel – a szerzéstől kezdődően jogutódként őt illetik és terhelik;
c) sem a szerzéskor, sem azt követően nincs olyan, e törvényben szabályozott jogállása, amely természeténél fogva
összeegyeztethetetlen lenne a  b)  pontban említett kötelezettségek teljesítésével, vagy annak csorbítására lenne
alkalmas.”
(3) Az Áfa tv. 18. § (2) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
[Az elévülési időn belül a szerzővel együtt egyetemleges felelősség terheli]
„g) a 17. § (5) bekezdés a) pontja esetén a vagyonrendelőt, b) pontja esetén pedig a bizalmi vagyonkezelőt,”
[azon e törvényben szabályozott kötelezettségek teljesítéséért, amelyek az (1) bekezdés b) pontjában említett vagyonhoz
fűződően a szerzésig bezárólag keletkeztek.]
(4) Az Áfa tv. 18. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha az  (1)−(2)  bekezdésben meghatározott, az  azok közül értelemszerűen alkalmazandó feltételek bármelyike
nem teljesül, az apportra, a  jogutódlásra, az üzletág-átruházásra, valamint a bizalmi vagyonkezelésre vonatkozóan
a  feltétel nem teljesülésekor a  termék értékesítéséhez, szolgáltatás nyújtásához fűződő joghatás haladéktalanul
beáll.”
66. § (1) A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény
(a továbbiakban: Pmt.) 1. § (1) bekezdése a következő n) ponttal egészül ki:
[e törvény hatálya – a (3)–(5) bekezdésben foglalt kivételekkel – kiterjed arra, aki a magyarország területén]
„n) bizalmi vagyonkezelési tevékenységet végez.”
(2) A Pmt. 1. § (4) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(nem tartozik e törvény hatálya alá)
„e) a  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben meghatározott nem üzletszerűen
eljáró bizalmi vagyonkezelő.”
(3) A Pmt. 5. §-a a következő h) ponttal egészül ki:
[e törvény alkalmazásában felügyeletet ellátó szerv az 1. § (1) bekezdésének]
„h) n) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában a bizalmi vagyonkezelőkről és
tevékenységük szabályairól szóló törvény szerinti hivatal (a továbbiakban: Hivatal).”
(4) A Pmt. 34. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  5.  § a)−c) és f )−h)  pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  felügyeleti tevékenység gyakorlása
során biztosítja a szolgáltató e törvény rendelkezéseinek való megfelelését.”
(5) A Pmt. 34. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  felügyelet ellátása során – az  e  törvényben meghatározott eltérésekkel – az  5.  § c) és f )−h)  pontjában
meghatározott felügyeletet ellátó szerv a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény, az 5. §
a)  pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvény és az MNBtv. rendelkezései szerint jár el.”
(6) A Pmt. 35. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E törvény rendelkezéseinek a megsértése vagy az e törvényben meghatározott kötelezettségek nem megfelelő
teljesítése esetén az  5.  § a)−c) és f )−h)  pontjában meghatározott felügyeletet ellátó szerv a  jogsértés súlyával
arányosan a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a) felhívja a  szolgáltatót, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket e  törvény rendelkezéseinek betartására,
a feltárt hiányosságok megszüntetésére;
b) javaslatot tesz a szolgáltatónak
ba) az  1.  § (1)  bekezdésében meghatározott tevékenységet ellátó alkalmazottak (vezetők) speciális képzési
programban való részvételére vagy megfelelő szakmai ismeretekkel rendelkező alkalmazottak (vezetők) felvételére;
bb) a szabályzat meghatározott határidőn belüli, meghatározott szempontok szerinti átdolgozására;
bc) vizsgálat lefolytatására a szabályzat szerint és a felelőssel szembeni eljárás kezdeményezésre;
c) figyelmezteti a szolgáltatót;
d) határozattal megállapítja a jogsértés tényét, és egyben elrendeli a jogsértő állapot megszüntetését;
e) kötelezi a szolgáltatót a jogsértés abbahagyására;
f ) az  a)−e)  pontban felsorolt intézkedések mellett vagy önállóan az  1.  § (1)  bekezdés a)−e) és l)  pontjában
meghatározott tevékenységet végző szolgáltató esetében kétszázezertől ötszázmillió forintig terjedő bírságot,
az  1.  § (1)  bekezdés f ), h)−j), k) és n)  pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató esetében
ötvenezertől húszmillió forintig terjedő bírságot szabhat ki.”
(7) A Pmt. a következő alcímmel és 38/A. §-sal egészül ki:
„A bizalmi vagyonkezelési tevékenységet végző szolgáltatókra vonatkozó eltérő rendelkezések
38/A.  § (1) E  törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a  bizalmi
vagyonkezelési tevékenységet végző szolgáltatók részére a  Hivatal egységes szabályzatot készít, amely a  bizalmi
vagyonkezelési tevékenységet végző szolgáltatók tekintetében a  33.  §-ban foglalt belső szabályzatnak minősül.
Az egységes szabályzatot a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter hagyja jóvá.
(2) Az  (1) bekezdésben meghatározott egységes szabályzatot a Hivatal köteles kétévente felülvizsgálni és szükség
esetén módosítani.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott egységes szabályzatot a  Hivatal köteles e  törvény módosításait követően
felülvizsgálni és szükség esetén módosítani.”
67. § (1) Az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007.  évi CLII.  törvény (a  továbbiakban: Vnyt.)
Mellékletének „A kötelezett személyi adatai, valamint a  jövedelmi, érdekeltségi és vagyoni viszonyaira vonatkozó
adatok.” III. rész B) pont címe helyébe a következő cím lép:
„B) Nagy értékű ingóságok (ideértve a  lízingelt, valamint a  vagyonrendelőként bizalmi vagyonkezelésbe adott
vagyontárgyakat, illetve e  vagyontárgyak vagyonkezelőjeként, kedvezményezettjeként megszerzett – előző
pontokba nem tartozó – hasznait)”
(2) A  Vnyt. Mellékletének „A kötelezett személyi adatai, valamint a  jövedelmi, érdekeltségi és vagyoni viszonyaira
vonatkozó adatok.” V. rész címe és nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„gAzdAságI érdekeltségI nyIlAtkOzAt
Gazdasági társaságban (ideértve az  állami tulajdoni részesedéssel működő gazdálkodó szervezetet is) fennálló
tisztsége vagy érdekeltsége (ideértve a  vagyonrendelőként bizalmi vagyonkezelésbe adott érdekeltséget, illetve
a részesedés vagyonkezelőjeként, kedvezményezettjeként megszerzett – előző pontokba nem tartozó – hasznát):”
(3) A  Vnyt. Mellékletének „A kötelezettel egy háztartásban élő hozzátartozó személyi adatai, valamint jövedelmi,
érdekeltségi és vagyoni viszonyaira vonatkozó adatok” III. rész B) pont címe helyébe a következő cím lép:
„B) Nagy értékű ingóságok (ideértve a  lízingelt, valamint a  vagyonrendelőként bizalmi vagyonkezelésbe adott
vagyontárgyakat, illetve e  vagyontárgyak vagyonkezelőjeként, kedvezményezettjeként megszerzett – előző
pontokba nem tartozó – hasznait)”
(4) A  Vnyt. Mellékletének „A kötelezettel egy háztartásban élő hozzátartozó személyi adatai, valamint jövedelmi,
érdekeltségi és vagyoni viszonyaira vonatkozó adatok” V. rész címe és nyitó szövegrésze helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„gAzdAságI érdekeltségI nyIlAtkOzAt
Gazdasági társaságban (ideértve az  állami tulajdoni részesedéssel működő gazdálkodó szervezetet is) fennálló
tisztsége vagy érdekeltsége (ideértve a  vagyonrendelőként bizalmi vagyonkezelésbe adott érdekeltséget, illetve
a részesedés vagyonkezelőjeként, kedvezményezettjeként megszerzett – előző pontokba nem tartozó – hasznát):”
(5) A  Vnyt. Mellékletének „A kötelezett személyi adatai, valamint a  jövedelmi, érdekeltségi és vagyoni viszonyaira
vonatkozó adatok” III. rész A)
a) 1. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg,
b) 2. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg,
c) 3. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg,
d) 4. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg
lép. (6) A  Vnyt. Mellékletének „A kötelezettel egy háztartásban élő hozzátartozó személyi adatai, valamint jövedelmi,
érdekeltségi és vagyoni viszonyaira vonatkozó adatok” III. rész A)
a) 1. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg,
b) 2. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg,
c) 3. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg,
d) 4. pont nyitó szövegrészében „a haszonélvezeti jog” szövegrész helyébe a „haszonélvezeti jog, vagyonkezelői
jog, vagyonrendelői jog, kedvezményezetti jog” szöveg
lép. 68. § (1) A  hagyatéki eljárásról szóló 2010.  évi XXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Hetv.) 28.  § (1)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a  rendelkezésre álló adatok alapján az  örökhagyó a  halálakor közjegyző, ügyvéd, önálló bírósági
végrehajtó, igazságügyi szakértő, gyám, gondnok vagy bizalmi vagyonkezelő volt, ennek tényét, valamint azoknak
a vagyontárgyaknak, iratoknak a  jegyzékét, amelyek az örökhagyó e tevékenységével kapcsolatosak és a  leltárban
nem szerepelnek, jegyzőkönyvben kell feltüntetni.”
(2) A Hetv. 28. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha a  leltározás során az  örökhagyó bizalmi vagyonkezelési szerződése a  jegyző vagy a  közjegyző birtokába
kerül, vagy egyébként adat merül fel ilyen szerződés létrejöttére, vagy arra vonatkozóan, hogy az  örökhagyó
bizalmi vagyonkezelő volt, a jegyző vagy a közjegyző haladéktalanul értesíti a halálesetről a szerződésben szereplő
vagyonrendelőt, további vagy új vagyonkezelőt és a kedvezményezettet.”
69. § Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 89. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A képviselő a házelnöknek köteles bejelenteni minden, összeférhetetlenség alá nem eső)
„b) önálló vállalkozását, gazdasági társaságban, szövetkezetben fennálló részesedését (tagsági viszonyát),
az  e  szervezetekben betöltött vezető tisztségviselői megbízatását, felügyelő bizottsági tagságát, továbbá bizalmi
vagyonkezelési jogviszony alapján fennálló vagyonrendelői, vagyonkezelői illetve kedvezményezetti jogállását,”
70. § (1) Nem lép hatályba a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.  évi V.  törvénnyel összefüggésben az  ingatlannyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény módosításáról szóló 2013.  évi CCIV.  törvény 5.  §-a, valamint
11. § d) pontja.
(2) Nem lép hatályba a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 135. § (5) bekezdése.
71. § A közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 35.  alpontjában az „a közúti ellenőri”
szövegrész helyébe az „a kezelői ellenőri” szöveg lép.
72. § (1) A  közjegyzőkről szóló 1991.  évi XLI.  törvény (a  továbbiakban: Kjtv.) 18.  §-a a  következő (4) és (5)  bekezdéssel
egészül ki:
„(4) Ha a közjegyző a közjegyzői szolgálata megszűnését megelőzően lemondását a területi kamarának is megküldi,
a kamara a megüresedő közjegyzői állásra a szolgálat megszűnésének várható időpontját megelőzően pályázatot
hirdet. Ha a pályázat kiírását követően a meghirdetett közjegyzői állás mégsem üresedik meg, a pályázatot úgy kell
tekinteni, mint amit visszavontak.
(5) A  közjegyző kinevezésére a  (3) és (4)  bekezdésben foglalt esetben csak a  közjegyzői szolgálat megszűnését
követően kerülhet sor.”
(2) Hatályát veszti a Kjtv. 29. § (4) bekezdése.
73. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 20. §-a a következő
(1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az egyezség megkötésénél a jóhiszemű joggyakorlás követelményét kell szem előtt tartani, az egyezség nem
tartalmazhat a  hitelezők összességére vagy egyes hitelezői csoportokra vonatkozóan nyilvánvalóan és kirívóan
előnytelen vagy méltánytalan rendelkezéseket. Ilyennek kell tekinteni különösen, ha az  adós vagyonához mérten
a  hitelezők összessége követeléseinek kielégítési aránya méltánytalanul alacsony mértékű, vagy ha valamely
hitelezői csoport követelése más hitelezői csoportnál kirívóan alacsonyabb arányban vagy méltánytalanul
hátrányosabb feltételekkel kerül kielégítésre.”
(2) A Cstv. 24/A. §-a a következő (2a) és (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Ha a felszámolást a bíróság nem rendeli el, az ideiglenes vagyonfelügyelő díját a hitelező viseli. A felszámolás
elrendelése esetén a  bíróság hivatalból rendelkezik a  letétbe helyezett összeg visszautalásáról, ebben az  esetben
az ideiglenes vagyonfelügyelő díját az 57. § (2) bekezdés i) pontja szerinti felszámolási költségként kell elszámolni és
kifizetni.
(2b) Ha a  felszámolási eljárást közvetlenül csődeljárás előzte meg, és a  bíróság – a  21/B.  §-ban foglaltak szerint –
hivatalból rendeli el a  felszámolást, egyidejűleg a  csődeljárásban eljáró vagyonfelügyelőt rendeli ki ideiglenes
vagyonfelügyelőnek, az ideiglenes vagyonfelügyelő díjának előlegezésére a 21/B. §-ban foglaltakat, a díj kifizetésére
és elszámolására vonatkozóan az 57. § (2) bekezdés h) pontjában foglaltakat kell alkalmazni.”
(3) A Cstv. 26. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az adós a – felszámolást elrendelő első fokú végzés kézhezvételét követően, a végzés jogerőre emelkedéséig –
köteles legalább 100 000 forint céltartalékot képezni a felszámolási költségek, így különösen
a) a vagyonára vonatkozó dokumentumok, közhiteles nyilvántartásból beszerzendő adatok összegyűjtésével,
b) a fizetési és értékpapír számláinak vezetésével és annak forgalmával,
c) az iratanyagának rendezésével, kezelésével, tárolásával és elhelyezésével,
d) a vagyontárgyainak őrzésével, állagmegóvásával
kapcsolatos kiadások fedezetére.”
(4) A Cstv. 27/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  bíróság elektronikus, véletlenszerű kiválasztás segítségével – a  külön jogszabályban meghatározott eljárási
szabályok szerint – haladéktalanul kirendeli a  felszámoló szervezetet (a  továbbiakban: felszámoló). Az  eljáró
felszámoló kirendelése átlátható, ellenőrizhető módszertan szerint és olyan elvek alapján történhet, amelyek
biztosítják az  eljárás hatékony lefolytatásához szükséges felszámolói kapacitásokat, a  felszámolók arányos
munkaterhelését, és – az  eljárás költségeinek csökkentése érdekében – figyelembe veszik a  felszámoló, valamint
az  adós gazdálkodó szervezet földrajzi elhelyezkedését. Felszámolóként – a  IV. fejezetben foglaltak kivételével –
az a gazdálkodó szervezet rendelhető ki, amely szerepel a  felszámolók névjegyzékében. A  felszámolói névjegyzék
27/C. § (4) bekezdés szerinti adatai nyilvánosak.”
(5) A Cstv. 27/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  felszámoló az  adós felszámolásának lefolytatására felszámolóbiztost jelöl ki, aki büntetlen előéletű, nem áll
felszámolóbiztosi vagy felszámolói tevékenységben való közreműködést kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt,
nem áll fel vele szemben a (4) bekezdés szerinti összeférhetetlenségi, illetve kizáró ok, és megfelel az e törvényben
meghatározott feltételeknek. Felszámolóbiztosnak csak a  27/C.  § (1)  bekezdésében említett felszámolási és
vagyonfelügyeleti szakirányú szakképzettséggel rendelkező olyan személy jelölhető ki, aki legalább egy év
időtartamú, felszámoló szervezetnél töltött szakmai gyakorlatot tud igazolni. A kijelölést megelőzően a felszámoló
számára nyilatkozatot kell tenni arról, hogy nem esik kizáró ok alá, továbbá az  adott eljárásban a  személyével
összefüggésben nem áll fenn összeférhetetlenségi ok. A  kijelölt felszámolóbiztos a  felszámolóval létesített
munkaviszonya, tagsági viszonya vagy megbízási jogviszonya alapján, annak nevében jár el.”
(6) A Cstv. 27/A. § (4) bekezdés b) pont ba) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(nem nevezhető ki felszámolóbiztosnak az a személy,)
„ba) aki az adós vagy az adós kizárólagos vagy többségi részesedésével rendelkező gazdasági társaság tulajdonosa
vagy hitelezője (ide nem értve, ha a  hitelezői követelés a  végelszámolót vagy felszámolót, vagyonfelügyelőt,
ideiglenes vagyonfelügyelőt megillető díj, költségtérítés),”
(7) A Cstv. 27/A. § (4) bekezdés b) pont bi) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(nem nevezhető ki felszámolóbiztosnak az a személy,)
„bi) akit a  felszámoló a  felszámolás elrendelését megelőzően – felmentett felszámolóbiztos helyett kijelölt új
felszámolóbiztos esetén pedig a  felszámolóbiztos kijelölését megelőzően – nem jelentett be a  felszámolói
névjegyzéket vezető szervnek,”
(8) A Cstv. 27/A. § (4) bekezdés b) pontja a következő bj) és bk) alponttal egészül ki:
(nem nevezhető ki felszámolóbiztosnak az a személy,)
„bj) aki többségi részesedéssel rendelkezik olyan – Európai Gazdasági Térségen kívüli államban bejegyzett  –
gazdasági társaságban vagy más vállalkozásban, amely államban jogszabály nem ír elő a  társasági adónak
megfelelő adókötelezettséget vagy az előírt adómérték legfeljebb 10 százalék,
bk) akit a  felszámolók névjegyzékét vezető szerv – a  bíróság (7)  bekezdés szerinti adatszolgáltatása alapján,
a jogszabálysértésre tekintettel – nyilvántartásba vett, a nyilvántartásba vételtől számított 3 évig.”
(9) A Cstv. 27/A. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  felszámoló a  kirendelését tartalmazó végzés kézhezvételétől – vagy ha a  kizárási ok később következik be,
annak bekövetkeztétől – számított két munkanapon belül köteles bejelenteni a  bíróságnak, ha vele szemben
kizárási ok áll fenn. A  felszámoló a  kirendelést kizárási ok esetén, továbbá akkor utasíthatja vissza, ha az  adós
székhelye kívül esik a  felszámolónak a  felszámolók névjegyzékébe bejegyzett működési területén. A  felszámolót
kirendelő végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. Ha a  felszámoló a  kizárási ok bejelentését elmulasztja,
a bíróság kezdeményezi a felszámolók névjegyzékéből való törlését.
(5a) A  felszámoló a  felszámolást elrendelő végzés kézhezvételétől számított két munkanapon belül köteles
az  általa kijelölt felszámolóbiztos nevét, lakóhelyét vagy a  személyi adat- és lakcímnyilvántartásban szereplő
értesítési címét, születési idejét, adóazonosító jelét, valamint anyja születési nevét bejelenteni a  bíróságnak,
és csatolja a  felszámolóbiztos azon nyilatkozatát, hogy személyével összefüggésben nem áll fenn kizáró
vagy összeférhetetlenségi ok, továbbá kötelezettséget vállal arra, hogy ha ilyen ok később bekövetkezik, azt
haladéktalanul bejelenti a felszámolónak, és kezdeményezi a felszámolótól a kijelölése visszavonását. A felszámoló
köteles bejelenteni a  bíróságnak és a  felszámolók névjegyzékét vezető szervnek, ha a  felszámolóbiztossal
szemben kizáró vagy összeférhetetlenségi ok merül fel, vagy pedig a  felszámolóbiztos munkaviszonya, megbízási
jogviszonya, vagy – tagsági jogviszony esetén a  felszámolóbiztosi tevékenység végzésére irányuló személyes
közreműködésre jogosító megbízatása – megszűnt, vagy a  kijelölését visszavonta, külön megjelölve azt, ha erre
a  27/B.  § (5)  bekezdésében meghatározott okból került sor. A  felszámoló két munkanapon belül köteles az  új
felszámolóbiztos nevét, lakóhelyét vagy a  személyi adat- és lakcímnyilvántartásban szereplő értesítési címét,
születési idejét, adóazonosító jelét, valamint anyja születési nevét bejelenteni.”
(10) A Cstv. 27/A. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha a  kirendelést követően a  bíróság megállapítja, hogy a  felszámolóval vagy a  felszámolóbiztossal szemben
kizárási ok áll fenn, illetve a  felszámolót a  felszámolók névjegyzékéből törölték, vagy a  felszámoló szervezet ellen
felszámolás, kényszer-törlési eljárás indult, vagy végelszámolás alatt áll, a bíróság a felszámolót hivatalból felmenti.
A  névjegyzékből való törlést a  nyilvántartó szerv jogszabályban meghatározott módon közzéteszi, továbbá
elektronikus úton, haladéktalanul értesítést küld minden ítélőtáblának, törvényszéknek.
(6a) Ha e  törvény másképpen nem rendelkezik, nem kell felmenteni a  folyamatban lévő eljárásban azt
a  vagyonfelügyelőt vagy felszámolót, amely megfelelt a  (2)  bekezdés szerinti feltételeknek, de a  pályázati
keretszám miatt nem került be a  felszámolók névjegyzékébe. Az  e  bekezdés hatálya alá tartozó felszámolókról
a felszámolók névjegyzékét vezető szerv közhiteles hatósági nyilvántartást vezet, ugyanolyan adattartalommal, mint
a  névjegyzékbe felvett felszámolókról, továbbá ellátja a  szakmai beszámoltatásukkal és hatósági ellenőrzésükkel
összefüggő feladatokat is. Ezekre a  felszámolókra és az  e  törvényben meghatározott végzettséggel, képesítéssel,
szakképesítéssel rendelkező tagjaikra foglalkoztatottaikra (ide értve az  általuk kinevezett felszámolóbiztosokat
is) az  e  törvényben és a  felszámolók névjegyzékéről szóló kormányrendeletben meghatározott követelmények
irányadók. A  nyilvántartó szerv a  27/C.  § (5)  bekezdésben foglaltak esetén az  e  bekezdés szerinti felszámoló
szervezetet az  ott meghatározott mértékű bírsággal sújthatja. Ha az  e  bekezdésben említett felszámolókat súlyos
vagy ismétlődő jogszabálysértés miatt a  csődeljárásban vagy felszámolás eljárásban eljáró bíróság egy naptári
éven belül legalább két ügyben vagy két éven belül legalább három ügyben felmentette, akkor – a nyilvántartást
vezető szerv értesítése alapján – a többi folyamatban lévő eljárásból is az eljáró bíróság által felmentésre kerülnek.
A  felmentésről szóló végzést a  névjegyzéket vezető szerv értesítésének kézhezvételétől számított 15 napon belül
kell meghozni. Törölni kell a hatósági nyilvántartásból az e bekezdés hatálya alá tartozó felszámolót, ha valamennyi
folyamatban lévő csődeljárás, felszámolási eljárás jogerősen lezárult. Az  erről szóló adatot a  felszámolónak
kell bejelentenie a  névjegyzéket vezető szervnek, a  jogerős végzés kézhezvételétől számított 8 napon belül.
Az adatszolgáltatás késedelmes teljesítése vagy elmulasztása esetén a bíróság a felszámoló vezetőjére 50 000 Ft-tól
100 000 forintig terjedő bírságot szabhat ki.”
(11) A Cstv. 27/A. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  bíróság – erre irányuló kifogás hiányában is – felmenti a  felszámolót, ha az  eljárás adataiból végzésében
megállapítja, hogy a  felszámoló súlyosan vagy ismétlődően megsérti a  jogszabályokat, ide értve azokat
az  eseteket is, amikor a  felszámoló felmentését e  törvény – jogszabálysértés esetén – a  bíróság számára
kötelezővé teszi. A  bíróság akkor is felmenti a  felszámolót, ha az  a  székhelyén vagy fióktelepén nem található,
vagy ha az e törvényben meghatározott kizáró vagy összeférhetetlenségi ok alá eső felszámolóbiztost nevezett ki.
A felszámolót felmentő végzésben a bíróság új felszámolót is kirendel. A felszámoló felmentését az említett okokra
hivatkozva a hitelezői választmány (hitelezői választmány hiányában a hitelezői képviselő vagy bármelyik hitelező) is
indítványozhatja. A bíróság a kérelem tárgyában annak beérkezésétől számított 8 napon belül dönt, és felmentésről
rendelkező végzés meghozatala esetén egyidejűleg új felszámolót rendel ki. A bíróság a felszámoló jogszabálysértés
miatt történő felmentéséről, valamint az  eljáró felszámolóbiztosnak az  (5a)  bekezdés szerinti adatairól
5 munkanapon belül elektronikus úton adatot szolgáltat a felszámolók névjegyzékét vezető szervnek. A felszámolók
névjegyzékét vezető szerv ezekről a  felszámolóbiztosokról és azoknak az  e  bekezdésben hivatkozott adatairól
hatósági nyilvántartást vezet. A  nyilvántartásból a  bíróságok és a  felszámolók elektronikus úton adatszolgáltatást
kérhetnek.”
(12) A Cstv. 27/C. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  (1)  bekezdésben említett szakirányú szakképzettséggel rendelkező személynek legalább 2 évenként
szakmai továbbképzésen kell részt vennie, és az erről szóló igazolást a felszámolónak be kell mutatnia.”
(13) A Cstv. 28. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az  adós felszámolását elrendelő végzés jogerőre emelkedett, a  bíróság a  jogerőre emelkedést követően
haladéktalanul kirendeli a  felszámolót, majd elrendeli a  felszámolást elrendelő és a  felszámolót kirendelő végzés
kivonatának a  Cégközlönyben való közzétételét. A  Cégközlönyben történő közzétételre a  Cégközlöny honlapján
napi feltöltéssel kerül sor.”
(14) A Cstv. a következő 30. §-sal egészül ki:
„30.  § A  felszámoló köteles az  adós vagyonára vonatkozó adatok beszerzése érdekében a  közhiteles
nyilvántartásokat, a pénzügyi intézményeket, az értékpapírszámlát vezető és az egyéb pénzpiaci eszközöket kezelő
szolgáltatókat megkeresni.”
(15) A Cstv. 31. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet vezetője köteles)
„i) a  26.  § (5)  bekezdése alapján a  felszámolási költségekre céltartalékolással elkülönített összeget a  felszámoló
rendelkezésére bocsátani.”
(16) A Cstv. 38. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A felszámoló haladéktalanul gondoskodik az adós iratanyagának – ideértve az adós vezetője által a 31. § alapján
átadott iratokat is – rendezéséről és megőrzéséről.”
(17) A Cstv. 46. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A felszámoló az adós vagyontárgyait csak a hitelezői választmány, illetve a hitelezők képviselője jóváhagyásával
adhatja bérbe vagy engedheti át használatba olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely
a) az adós felszámolás elrendelésekor vagy azt megelőző egy éven belül vezető tisztségviselője vagy
b) az adós kizárólagos vagy többségi befolyással rendelkező tulajdonosa
volt.”
(18) A Cstv. 48. §-a a következő (2)–(2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A  felszámoló az  értékesítés megkezdéséről értesíti azokat a  személyeket és szervezeteket, akik (amelyek)
az adós értékesítésre kerülő vagyontárgyán közhiteles nyilvántartásba bejegyzett joggal rendelkeznek vagy az adós
értékesítésre kerülő vagyontárgyára vonatkozóan elővásárlási joggal rendelkeznek.
(2a) A felszámoló az értékesítéskor ellenőrzi, hogy a vevő nem esik-e az e törvényben meghatározott kizáró ok alá.
(2b) A  felszámoló a  (2)−(2a)  bekezdés szerinti személyek, szervezetek azonosítására és az  őket megillető jogokra
vonatkozóan nyilvántartást vezet az értékesítés megkezdéséről történő tájékoztatásuk, továbbá annak érdekében,
hogy ne vehessen részt az értékesítésben olyan személy vagy szervezet, amely kizáró ok alá esik. Ezeket az adatokat
a felszámoló a felszámolási eljárás jogerős lezárásáig jogosult kezelni.”
(19) A Cstv. 49. §-a a következő (3b) bekezdéssel egészül ki:
„(3b) Az  értékesítés során – kivéve a  jogszabályon alapuló elővásárlási jog gyakorlását – nem szerezhet tulajdont
olyan személy vagy szervezet sem, aki vagy amely az  adós kizárólagos vagy többségi befolyással rendelkező
tulajdonosa, vagy olyan gazdálkodó szervezet, amely az  adóssal együtt elismert vagy tényleges vállalatcsoport
tagja.”
(20) A Cstv. 57. § (2) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A felszámolási költségek a következők:)
„i) a h) pontban nem említett esetekben az ideiglenes vagyonfelügyelő díja.”
(21) A Cstv. 65. § (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
[A kormány az (1) bekezdés szerinti rendeletet]
„c) többségi állami befolyással működő gazdálkodó szervezet, továbbá az  olyan egyesület, alapítvány esetében,
ahol az alapítói jogokat, a  tagokat megillető szavazati jogokat központi költségvetési szerv vagy más állami szerv
gyakorolja,
ca) csődeljárás esetén legkésőbb az egyezség megkötéséig,
cb) felszámolási eljárás esetén ha egyezségi tárgyalásra kerül sor, az  egyezség megkötéséig, egyezségkötés
hiányában pedig legkésőbb a felszámolási záró mérleg bíróságnak történő benyújtásáig”
(hirdetheti ki.)
(22) A Cstv. a következő 83/K. §-sal egészül ki:
„83/K.  § (1) A  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló 2014.  évi XV.  törvénnyel
(a  továbbiakban: 2014.  évi XV.  törvény) megállapított 26.  § (5)  bekezdésben az  adós számára a  felszámolási
költségekre vonatkozóan előírt céltartalékképzési kötelezettség azokban az  eljárásokban irányadó, amelyekben
a felszámolást első fokon elrendelő végzést 2014. április 1-jét követően hozta meg a bíróság.
(2) A  2014.  évi XV.  törvénnyel módosított 27/A.  § (5) és (5a)  bekezdést a  2014. március 15-ét követően hozott
kirendelő végzésekre kell alkalmazni.
(3) A  2014. március 15-én folyamatban lévő ügyekben a  2014.  évi XV.  törvénnyel módosított 28.  § (1)  bekezdést
akkor kell alkalmazni, ha 2014. március 15-én
a) a felszámolás elrendelésére első fokon még nem került sor, vagy
b) a felszámolást elrendelő első fokú végzés még nem emelkedett jogerőre, és olyan felszámoló került kirendelésre,
amely nem szerepel a 2014. évben hivatalosan közzétett új felszámolói névjegyzékben vagy
c) a  felszámolást elrendelő első fokú végzés még nem emelkedett jogerőre, azonban olyan ideiglenes
vagyonfelügyelő került kirendelésre, amely nem szerepel a  2014. évben hivatalosan közzétett új felszámolói
névjegyzékben.
(4) A  (3)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti esetekben az  első fokú bíróság az  ideiglenes vagyonfelügyelőt
vagy a  felszámolót hivatalból felmenti, és ideiglenes vagyonfelügyelő felmentése esetén másik ideiglenes
vagyonfelügyelőt rendel ki hivatalból a  27/A.  § (1)  bekezdés szabályai szerint. Az  első fokú bíróság a  felmentett
ideiglenes vagyonfelügyelő díjazását a  felmentésről rendelkező végzésében az  addig elvégzett tevékenység és
munkateher alapján, arányosan határozza meg.
(5) A  2014.  évi XV.  törvénnyel módosított 27/C.  § (1)  bekezdés szerinti követelménynek 2015. október 1-jéig kell
eleget tenni, és a 27/C. § (1) bekezdése, továbbá a 83/B. § (3) bekezdése szerinti követelmény teljesüléséről szóló
nyilatkozatot és dokumentumokat 2015. november 1-jéig kell a névjegyzéket vezető szervnek megküldeni.
(6) A  2014.  évi XV.  törvénnyel módosított 27/C.  § (1a)  bekezdés szerinti szakmai továbbképzési kötelezettségnek
először 2015. december 31-éig kell eleget tenni, és a  továbbképzésen való részvételről kiállított dokumentumot
2016. január 31-éig kell a névjegyzéket vezető szervnek megküldeni.
(7) A  2014.  évi XV.  törvénnyel módosított 27/C.  § (2)  bekezdés f )  pontjában a  vagyonfelügyelői tevékenységért
felelős személy kinevezésére vonatkozó szabályt a  2014. április 1-jét követően elrendelt csődeljárásokra kell
alkalmazni.
(8) A  2014.  évi XV.  törvénnyel módosított 27/A.  § (3)  bekezdése szerinti legalább egy éves szakmai gyakorlatot
először 2016. január 1-jétől kell igazolni a felszámolóbiztosi kijelöléshez.
(9) A  2014.  évi XV.  törvénnyel beiktatott 46.  § (4a)  bekezdésében említett bérleti vagy használati szerződések
fenntartásához 2014. június 30-áig be kell szerezni a hitelezői választmány, illetve a hitelezők képviselője, vagy ha
ilyen sincs, akkor az összes hitelező jóváhagyását. Ha a jóváhagyásra további 2014. augusztus 1-jéig nem kerül sor,
akkor az említett szerződéseket a felszámoló köteles felmondani.
(10) A 2014. évi XV. törvénnyel megállapított 65. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltakat a 2014. március 15-e előtt
már elrendelt csődeljárások és felszámolások esetében is alkalmazni kell, ha a  kormányrendelet kihirdetésére
vonatkozó – 2014. március 14-én hatályos – 65.  § (2)  bekezdése szerinti határidő letelt, de még nem került sor
csődeljárásban az egyezségi tárgyalás lezárására, felszámolási eljárásban pedig egyezségkötésre vagy a felszámolási
zárómérleg bírósághoz történő benyújtására. Ha a  2014.  évi XV.  törvénnyel megállapított 65.  § (2)  bekezdés
c) pontja szerinti rendelet kihirdetésére 2014. március 15-én már folyamatban lévő csődeljárásban vagy felszámolási
eljárásban kerül sor, a  bíróságnak a  rendelet hatályba lépését követő 3 munkanapon belül fel kell mentenie
a  korábbi felszámolót. A  66.  § (3)  bekezdésében foglaltakat azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  felmentett
felszámoló díjazását a  bíróság az  addig elvégzett tevékenységével, munkaterhével arányosan határozza meg,
az  állami felszámoló díját pedig ezzel arányosan csökkenti. A  felmentett felszámolót megilleti továbbá az  általa
lefolytatott értékesítések után a 49/D. § szerinti díjbevétel és az 59. § (1) bekezdése és (4) bekezdése szerinti arányos
díjhányad.”
(23) A Cstv. 84/A. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„c) a  felszámolói névjegyzékbe való felvétel és az  onnan való törlés részletes feltételeit és eljárásrendjét,
a  névjegyzék adatainak változásával összefüggő szabályokat, a  felszámolók adatszolgáltatásának, szakmai
beszámoltatásának, hatósági ellenőrzésének részletes szabályait, valamint azoknak a  vagyoni biztosítékoknak
a körét, mértékét és rendelkezésre bocsátásának módját, amelyekkel a felszámolónak rendelkeznie kell,”
(24) A Cstv. 84/A. § (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„d) a felszámolók, vagyonfelügyelők, ideiglenes vagyonfelügyelők eljárására és tevékenységére vonatkozó részletes
szabályokat,”
(25) A Cstv. 84/A. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„e) a  felszámolók névjegyzékébe nem került – de a 27/A. § (6) bekezdésében foglaltak szerint a  folyamatban lévő
csődeljárásokban, felszámolási eljárásokban vagyonfelügyelőként, ideiglenes vagyonfelügyelőként, felszámolóként
való közreműködésre jogosult – felszámoló tevékenységével, nyilvántartásával, szakmai beszámoltatásával,
adatszolgáltatásával és hatósági ellenőrzésével összefüggő részletes szabályokat.”
(26) A Cstv.
a) 21/B. §-ában a „vagyonfelügyelő megbízatása” szövegrész helyébe a „vagyonfelügyelő kirendelése” szöveg,
b) 27/A. § (2) bekezdésében a „kijelölhetők” szövegrész helyébe a „kirendelhetők” szöveg,
c) 27/A. § (4) bekezdés b) pontjának nyitó szövegrészében a „nevezhető ki” szövegrész helyébe a „jelölhető ki”
szöveg,
d) 27/C. § (1) bekezdésében a „legfeljebb öt” szövegrész helyébe a „legfeljebb három” szöveg,
e) 27/C.  § (2)  bekezdés f )  pontjában a  „dátumával együtt” szövegrész helyébe a  „dátumával, továbbá
az  általa felszámolóbiztosként illetve vagyonfelügyelői tevékenység ellátásáért felelős, az  e  törvényben
meghatározott szakirányú szakképzettséggel rendelkező személy nevével, hivatali levelezési címével együtt,”
szöveg,
f ) 27/C.  § (4)  bekezdés a)  pontjában a „nevét,” szövegrész helyébe a „nevét, postai és elektronikus levelezési
címét,” szöveg,
g) 27/C. § (2) bekezdés f ) pontjában a „nyolc napon belül” szövegrész helyébe az „öt napon belül” szöveg,
h) 27/C. § (4) bekezdés f ) pontjában a „lakcímét.” szövegrész helyébe a „lakcímét, szakképzettségét, a szakirányú
szakképzettséggel rendelkezők szakmai gyakorlatát.” szöveg,
i) 27/C.  § (5)  bekezdésében a  „(2)  bekezdés f )  pontja szerinti kötelezettségét” szövegrész helyébe
a „(2) bekezdés f ) pontja szerinti kötelezettségét, a kormányrendeletben előírt adatszolgáltatási vagy szakmai
beszámolókészítési kötelezettségét” szöveg,
j) 31.  § (1)  bekezdés g)  pontjában a „felszámolás előtti tevékenységével” szövegrész helyébe a „felszámolás
előtti tevékenységével, a vagyontárgyak elhelyezésével” szöveg,
k) 49/B.  § (1)  bekezdés d)  pontjában az „ingóság árverése esetén” szövegrész helyébe az „ingóság árverése
esetén az árverési előleg összegét és” szöveg,
l) 83/B.  § (3)  bekezdésében a „2012. június 1-jétől legfeljebb öt” szövegrész helyébe a „2015. október 1-jétől
legfeljebb három” szöveg
lép.
 (27) Hatályát veszti a Cstv. 24/A. § (2) bekezdés c) pontjában a „ha a felszámolási eljárást közvetlenül csődeljárás előzte
meg, és a bíróság hivatalból rendeli el a  felszámolást, a csődeljárásban eljáró vagyonfelügyelőt jelöli ki ideiglenes
vagyonfelügyelőnek, és ebben az esetben az ideiglenes vagyonfelügyelő díját az 57. § (2) bekezdés h) pontja szerinti
felszámolási költségként kell elszámolni” szövegrész.
74. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
a) 29.  § (4)  bekezdésében a  „korlátozottan cselekvőképes kiskorú” szövegrész helyébe a  „korlátozottan
cselekvőképes kiskorú és a cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú”,
b) 29. § (9) bekezdésében a „betöltött” szövegrész helyébe a „be nem töltött”
szöveg lép.
75. § A tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996.  évi LVIII.  törvény
34/D. § (1) bekezdés a) pontjában a „[Ptk. 685. § b) pont],” szövegrész helyébe a „[Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 2. pont],”
szöveg lép.
76. § A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
a) 175. § (3) bekezdésében
aa) a „kárt” szövegrész helyébe a „kárt, illetve sérelemdíjat”,
ab) a „kártérítésről” szövegrész helyébe a „kártérítésről, illetve a sérelemdíj megfizetéséről”,
ac) az „a kárigény” szövegrész helyébe az „az ezek iránti igény”,
b) 175. § (4) bekezdésében a „kárról” szövegrész helyébe a „kárról, illetve személyiségi jogsértésről”,
c) 175. § (5) bekezdésében a „kár” szövegrész helyébe a „kár, illetve sérelemdíj iránti igény”,
d) 601.  § (4)  bekezdésében a  „Polgári Törvénykönyvről szóló 1959.  évi IV.  törvény 685.  § c)  pontjában
felsoroltakat” szövegrész helyébe a „polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezetet”
szöveg lép.
77. § (1) A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény (a továbbiakban: MFB tv.)
a) 1.  § (5)  bekezdésében az „a hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996.  évi CXII.  törvény”
szövegrész helyébe az „a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII.  törvény”
szöveg,
b) 4. § (4) bekezdésében és 4. § (6) bekezdésében a „bankgaranciát” szövegrész helyébe a „garanciát” szöveg,
c) 5. § (1) bekezdés b) pontjában a „bankgaranciából” szövegrész helyébe a „garanciából” szöveg,
d) 5. § (3) bekezdés b) pontjában a „bankgarancia” szövegrész helyébe a „garancia” szöveg,
e) 18/B.  §-ában az  „a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959.  évi IV.  törvény (a  továbbiakban: Ptk.) 81.  §
(2)  bekezdésében” szövegrész helyébe az  „a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.  évi V.  törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 2:47. § (1) bekezdésében” szöveg
lép.
 (2) Hatályát veszti az MFB tv. 18/B. §-ában az „és a Ptk. 81. § (3) bekezdésében” szövegrész.
78. § (1) A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) 37. § (1) és (6) bekezdésében, 38. § (1) és
(7) bekezdésében, valamint 45. § (1) bekezdés a) pontjában a „közüzemi” szövegrészek helyébe a „közszolgáltatási”
szöveg lép.
(2) A Tszt. 39. §-ának nyitó szövegrészében és 39. § c) pontjában a „közüzemi” szövegrész helyébe a „közszolgáltatási”
szöveg lép.
79. § Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 21. § (2) bekezdésében az „a Ctv. mellékletét
képező szerződésminta” szövegrész helyébe a „szerződésminta” szöveg lép.
80. § (1) A  civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011.  évi
CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Cnytv.) 63. § a) és b) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(Az egyesület nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez a 21. és 22. §-ban foglaltakon kívül csatolni kell a következőket is)
„a) ha alakuló ülés tartására került sor, az  egyesület alakuló ülésének jegyzőkönyvét és jelenléti ívét, valamint
az alapító tagok nevével, lakóhelyével (székhelyével) és aláírásával ellátott, az alapszabály – nem nyilvános részeként
elkülönítetten kezelt – mellékletét képező tagjegyzéket, vagy
b) ha alakuló ülés tartására nem került sor, az  alapító tagoknak az  alapszabályt elfogadó egybehangzó
akaratnyilatkozatát tartalmazó okiratot és az  alapszabály – nem nyilvános részeként elkülönítetten kezelt –
mellékletét képező tagjegyzéket és”
(2) A Cnytv. 98. § (4) bekezdésében a „2014. július 1-jén” szövegrész helyébe a „2015. január 1-jén” szöveg lép.
 (3) Hatályát veszti a Cnytv. 22. alcíme és 50. §-a.
81. § Nem lép hatályba a  temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999.  évi XLIII.  törvény módosításáról szóló 2013.  évi
CXXXVIII. törvény 1. §-a.
82. § Az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008.  évi XLV.  törvény 36/K.  §-a a  következő (10)  bekezdéssel
egészül ki:
„(10) A  hagyatéki ügyben eljáró közjegyző az  örökhagyó esetleges vagyonjogi szerződése iránti tudakozódás
céljából elektronikus úton megkeresi a nyilvántartást, valamint a bejegyzett adatok alapján a vagyonjogi szerződést
beszerzi.”
83. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 4. §-a a következő 8a. ponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában:)
„8a. gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet;”
(2) A Kbt. 4. § 9. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(e törvény alkalmazásában:)
„9. gazdasági szereplő: bármely természetes személy, jogi személy, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes
szervezet, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, illetve építmények építését, áruk szállítását
vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;”
(3) A Kbt. 4. §-a a következő 11a. ponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában:)
„11a. „Írásbeli” vagy „írásban”: a  közbeszerzési eljárás során tett nyilatkozatok, illetve eljárási cselekmények
tekintetében bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd
közölhető, ideértve az elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;”
(4) A Kbt. 4. § 16. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(e törvény alkalmazásában:)
„16. meghatározó befolyást képes gyakorolni az  a  szervezet, amely az  alábbi feltételek közül legalább eggyel
rendelkezik egy másik szervezet tekintetében:
a) vagyoni hozzájárulása, illetve részvénytársaság esetében a tulajdonában lévő részvények névértéke meghaladja
a jegyzett tőke felét,
b) a  tagok szavazatának többségével egyedül rendelkezik, vagy más tagok a  befolyással rendelkezővel kötött
megállapodás alapján a  befolyással rendelkezővel azonos tartalommal szavaznak, vagy a  befolyással rendelkezőn
keresztül gyakorolják szavazati jogukat, feltéve hogy együtt a szavazatok több mint felével rendelkeznek,
c) jogosult arra, hogy a  vezető tisztségviselők (döntéshozók, ügyvezetők) vagy a  felügyelőbizottság (felügyeleti,
ellenőrző szerv, testület) tagjainak többségét megválassza (kijelölje) vagy visszahívja;”
(5) A Kbt. 9. § (1) bekezdés k) pont ka) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[e törvényt nem kell alkalmazni:
k) azokra a megállapodásokra, amelyeket]
„ka) a  6.  § (1)  bekezdés a)−d)  pontja szerinti ajánlatkérő és olyan gazdálkodó szervezet köt egymással, amelynek
egyedüli tagja az  ajánlatkérő, és amely felett az  ajánlatkérő – tekintettel a  közfeladat, illetve a  közszolgáltatás
ellátásával vagy ellátásának megszervezésével összefüggő feladatára – az  ügyvezetési jellegű feladatok ellátását
illetően teljes körű ellenőrzési jogokkal rendelkezik és képes a  gazdálkodó szervezet stratégiai céljainak és fontos
döntéseinek alapvető befolyásolására, feltéve hogy a szerződéskötést követően a gazdálkodó szervezet adott üzleti
évben elért nettó árbevételének legalább 80%-a az egyedüli tag ajánlatkérővel kötendő szerződések teljesítéséből
származik,”
(6) A Kbt. 36. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ahol e  törvény vagy e  törvény, illetve a  felhatalmazása alapján megalkotott külön jogszabály alapján
az  ajánlatkérő a  közbeszerzési eljárás során valamely dokumentum benyújtását írja elő, a  dokumentum – ha
jogszabály eltérően nem rendelkezik – egyszerű másolatban is benyújtható. Az  ajánlatkérő előírhatja az  olyan
nyilatkozat eredeti vagy hiteles másolatban történő benyújtását, amely közvetlenül valamely követelés
érvényesítésének alapjául szolgál (különösen: garanciavállaló nyilatkozat vagy kezességvállalásról szóló nyilatkozat).
Nem elektronikus úton történő ajánlattétel esetén az  ajánlat 61.  § (1)  bekezdése szerint benyújtott egy eredeti
példányának a  60.  § (3)  bekezdése szerinti nyilatkozat eredeti aláírt példányát kell tartalmaznia. Az  ajánlatkérő
a nem magyar nyelven benyújtott dokumentumok ajánlattevő általi felelős fordítását is köteles elfogadni.”
(7) A Kbt. 45. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi vagy részvételi határidőt meghosszabbítja, ha a  kiegészítő tájékoztatást
legkésőbb a  (2) bekezdésben foglalt válaszadási határidőt megelőző negyedik, gyorsított vagy hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárásban harmadik napon kérték, az  ajánlatkérő azonban nem tudja a  tájékoztatást a  (2)  bekezdés
szerinti határidőben megadni. A  határidő meghosszabbításáról haladéktalanul és egyidejűleg értesíteni kell
valamennyi gazdasági szereplőt, amely az  eljárás iránt érdeklődését az  ajánlatkérőnél jelezte, a  több szakaszból
álló eljárások ajánlattételi szakaszában, valamint a nem hirdetménnyel induló közbeszerzési eljárás esetében pedig
valamennyi ajánlattételre vagy részvételre közvetlenül felhívott gazdasági szereplőt. A  hirdetményben közzétett
határidő meghosszabbítására nem kell alkalmazni a 41. § (2)–(3) bekezdését, ha az ajánlatkérő az eljárást megindító
felhívásban előírta, hogy a  dokumentáció (ismertető) vagy a  részvételi jelentkezés elkészítéséhez rendelkezésre
bocsátott kiegészítő iratok átvétele az  eljárásban való részvétel feltétele. Azokat a  gazdasági szereplőket, akik
a  határidő meghosszabbításakor még nem vettek át dokumentációt (kiegészítő iratokat), a  dokumentáció
(kiegészítő iratok) átadásával egyidejűleg kell erről a körülményről írásban tájékoztatni.”
(8) A Kbt. 55. § (6) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az  alkalmasság igazolása során az  (5)  bekezdés szerint más szervezet
kapacitására a következő esetekben támaszkodhat:]
„c) a  gazdasági és pénzügyi alkalmasság igazolása során – az  a)  pontban foglalt esetektől eltérően – akkor is, ha
az  adott alkalmassági követelmények nem a  teljesítéskor ténylegesen rendelkezésre bocsátható erőforrásokra
vonatkoznak. Ebben az  esetben az  a  szervezet, amelynek adatait az  ajánlattevő vagy részvételre jelentkező
az  alkalmasság igazolásához felhasználja, a  Ptk. 6:419.  §-ában foglaltak szerint kezesként felel az  ajánlatkérőt
az ajánlattevő teljesítésének elmaradásával vagy hibás teljesítésével összefüggésben ért kár megtérítéséért.”
(9) A Kbt. 56. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(Az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó, és nem vehet részt az  alkalmasság
igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki)
„g) harmadik országbeli állampolgár Magyarországon engedélyhez kötött foglalkoztatása esetén a  munkaügyi
hatóság által a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996.  évi LXXV.  törvény 7/A.  §-a alapján két évnél nem régebben
jogerőre emelkedett közigazgatási vagy annak felülvizsgálata esetén bírósági határozatban megállapított és
a  központi költségvetésbe történő befizetésre kötelezéssel, vagy az  idegenrendészeti hatóság által a  harmadik
országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti közrendvédelmi bírsággal sújtott
jogszabálysértést követett el;”
(10) A Kbt. 56. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az eljárásban nem lehet ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az a gazdasági szereplő, amelyben közvetetten
vagy közvetlenül több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati joggal rendelkezik olyan jogi személy vagy
személyes joga szerint jogképes szervezet, amelynek tekintetében az  (1)  bekezdés k)  pontjában meghatározott
feltételek fennállnak. Amennyiben a  több, mint 25%-os tulajdoni résszel vagy szavazati hányaddal rendelkező
gazdasági társaság társulásként adózik, akkor az  ilyen társulás tulajdonos társaságaira vonatkozóan kell
az (1) bekezdés k) pont ka) alpontja szerinti feltételt megfelelően alkalmazni.”
(11) A Kbt. 57. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az ajánlatkérő az  eljárást megindító felhívásban előírhatja, hogy az  eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre
jelentkező, alvállalkozó, illetve nem vehet részt az alkalmasság igazolásában olyan gazdasági szereplő, aki)
„c) korábbi közbeszerzési eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségét súlyosan megszegte, és
a szerződésszegést két éven belül kelt jogerős közigazgatási vagy bírósági határozat megállapította;”
(12) A Kbt. 62. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az  ajánlatkérő az  ajánlatok – tárgyalásos eljárásban a  végleges ajánlatok – bontásának megkezdésekor,
az  ajánlatok felbontása előtt közvetlenül ismerteti a  közbeszerzés – a  18.  § (2)  bekezdésének alkalmazása nélkül
számított – becsült értékét és a szerződés teljesítéséhez rendelkezésre álló anyagi fedezet összegét, részajánlattétel
biztosítása esetén részenként. Ha tárgyalásos eljárásban csak egy ajánlattevő tett ajánlatot és végleges ajánlat
írásbeli benyújtása a 92. § (7) bekezdése alapján nem kötelező, akkor a közbeszerzés becsült értékét és a szerződés
teljesítéséhez rendelkezésre álló anyagi fedezet összegét – részajánlattétel biztosítása esetén részenként – az utolsó
tárgyalás alkalmával azt követően kell ismertetnie, hogy az  ajánlattevő megtette végleges ajánlatát. E  bekezdés
rendelkezései nem zárják ki, hogy a becsült értékre és a szerződés teljesítéséhez rendelkezésre álló anyagi fedezet
összegére vonatkozó adatokat az ajánlatkérő az e bekezdésben foglalt időpontokat megelőzően is az ajánlattevők
vagy részvételre jelentkezők rendelkezésére bocsássa.”
(13) A Kbt. 67. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A  (7) bekezdés b) pontjától eltérően a hiánypótlás vagy felvilágosítás megadása során javítható az ajánlatban
előforduló olyan nem jelentős, egyedi részletkérdésre vonatkozó hiba, amelynek változása a  teljes ajánlati
árat vagy annak értékelés alá eső részösszegét, az  ajánlattevők közötti verseny eredményét és az  értékeléskor
[63.  §  (4)  bekezdése] kialakuló sorrendet nem befolyásolja. Ennek keretében átalánydíjas kivitelezési szerződés
esetén a  szakmai ajánlat részeként benyújtott árazott költségvetés tételei és egységárai pótolhatóak,
módosíthatóak, kiegészíthetőek vagy törölhetőek, feltéve hogy a  javítás a  teljes ajánlati ár vagy annak értékelés
alá eső összege változását nem eredményezi. Az  ily módon javított árazott költségvetés tekintetében a 68. § nem
alkalmazható.”
(14) A Kbt. 80. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az ajánlattevő és a részvételre jelentkező az ajánlatában, illetve a részvételi jelentkezésben, valamint a 69–70. §
szerinti indokolásban elkülönített módon elhelyezett, üzleti titkot (ide értve a  védett ismeretet is) [Ptk. 2:47.  §]
tartalmazó iratok nyilvánosságra hozatalát megtilthatja. Az  üzleti titkot tartalmazó iratokat úgy kell elkészíteni,
hogy azok az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011.  évi CXII.  törvény
27.  §  (3)  bekezdésére figyelemmel kizárólag olyan információkat tartalmazzanak, amelyek nyilvánosságra
hozatala  az  üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna, továbbá ne tartalmazzanak
a (2)–(3) bekezdés szerinti elemeket.”
(15) A Kbt. 92. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az  ajánlatkérőnek – amennyiben az  ajánlattételi felhívás erre vonatkozóan nem adott pontos információt  –
egyértelműen előzetesen az  ajánlattevők tudomására kell hoznia, hogy mikor fogja a  tárgyalásokat lezárni.
A  tárgyalások lezárásaként az  ajánlatkérő – amennyiben a  változások nagyságrendje indokolja, új dokumentáció
rendelkezésre bocsátásával – az  ajánlattevőket egy végleges ajánlat írásban és zártan történő beadására hívja
fel. Amennyiben az  eljárásban csak egy ajánlattevő tett ajánlatot, a  végleges ajánlat a  tárgyaláson is megtehető,
feltéve hogy azt az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívásban vagy a  dokumentációban lehetővé tette. Építési
beruházás esetében az ajánlati ár változásakor az azt alátámasztó árazott költségvetést is be kell nyújtani a végleges
ajánlatban. Az ajánlatkérőnek a végleges ajánlatok beadásának határidejét is meg kell adnia.”
(16) A Kbt. 124. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Az  ajánlatkérő a  nyertes szervezettel (személlyel) szemben csak abban az  esetben mentesül a  közbeszerzési
szerződés megkötésének kötelezettsége alól, valamint a nyertes szervezet a 124. § (5) bekezdésében meghatározott
időtartam alatt akkor mentesül szerződéskötési kötelezettsége alól (szabadul ajánlati kötöttségétől), ha az ajánlatok
elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldését követően – általa előre nem látható és elháríthatatlan ok
következtében – beállott lényeges körülmény miatt a közbeszerzési szerződés megkötésére vagy teljesítésére nem
képes.”
(17) A Kbt. 125. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az  ajánlatkérőként szerződő fél jogosult és egyben köteles a  szerződést felmondani – ha szükséges olyan
határidővel, amely lehetővé teszi, hogy a szerződéssel érintett feladata ellátásáról gondoskodni tudjon –, ha
a) a nyertes ajánlattevőben közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez valamely
olyan jogi személy vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, amely tekintetében fennáll az 56. § (1) bekezdés
k) pontjában meghatározott valamely feltétel;
b) a  nyertes ajánlattevő közvetetten vagy közvetlenül 25%-ot meghaladó tulajdoni részesedést szerez valamely
olyan jogi személyben vagy személyes joga szerint jogképes szervezetben, amely tekintetében fennáll
az 56. § (1) bekezdés k) pontjában meghatározott valamely feltétel.”
(18) A Kbt. 126. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„126.  § (1) Amennyiben az  ajánlatkérő a  szerződésben biztosítékot köt ki, ezt a  tényt, továbbá a  biztosíték(ok)
körét és mértékét az  eljárást megindító felhívásban közölni kell. E  §, valamint a  38.  § (3)  bekezdés s)  pontjának
rendelkezései nem alkalmazandóak a  Ptk. Hatodik Könyvének XXVI. Fejezetében szabályozott, a  szerződést
megerősítő biztosítékokra.
(2) A  szerződés teljesítésének elmaradásával kapcsolatos igények biztosítékaként legfeljebb a  szerződés szerinti,
tartalékkeret és áfa nélkül számított ellenszolgáltatás öt százalékát elérő biztosíték köthető ki.
(3) A szerződés hibás teljesítésével kapcsolatos igények biztosítékaként legfeljebb a szerződés szerinti, tartalékkeret
és áfa nélkül számított ellenszolgáltatás öt százalékát elérő biztosíték köthető ki.
(4) A biztosítéknak a szerződésben foglalt feltételek szerint kell rendelkezésre állnia, nem írható elő azonban, hogy
a  szerződés teljesítésének elmaradásával kapcsolatos igényekre kikötött biztosíték a  szerződés hatálybalépését,
a  hibás teljesítéssel kapcsolatos igények teljesítésére kikötött biztosíték a  szerződés teljesítésének időpontját
megelőzően álljon rendelkezésre. Bármely egyéb célból kikötött biztosíték esetében a  biztosíték rendelkezésre
állása attól az  időponttól követelhető meg, amelytől kezdve a  biztosítékkal biztosított esemény bekövetkezhet,
de legkorábban a szerződéskötés időpontjától.
(5) A (4) bekezdés szerinti biztosíték határidőre történő nyújtásáról az ajánlattevőnek az ajánlatban nyilatkoznia kell,
egyéb igazolás, nyilatkozat a biztosítékokról a közbeszerzési eljárásban nem kérhető.
(6) Biztosíték kikötése esetén az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban
a) előírja, hogy a  biztosítékok az  ajánlattevőként szerződő fél választása szerint nyújthatóak óvadékként az  előírt
pénzösszegnek az  ajánlatkérőként szerződő fél fizetési számlájára történő befizetésével (átutalásával), bank vagy
biztosító által vállalt garancia vagy banki készfizető kezesség biztosításával, vagy biztosítási szerződés alapján
kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvénnyel, vagy
b) megjelöl egy vagy több – az a) pontban nem szereplő – biztosítéki formát, illetve biztosíték nyújtási módot, és
előírja, hogy a  biztosíték az  ajánlattevőként szerződő fél választása szerint teljesíthető bármelyik megjelölt, vagy
az a) pontban meghatározott formában, illetve módon.
(7) A  hibás teljesítéssel kapcsolatos igények teljesítésére kikötött biztosíték vonatkozásában az  ajánlatkérő
a  szerződésben lehetővé teheti, hogy a  biztosíték vagy annak meghatározott része az  ajánlattevőnek a  (rész)
teljesítésért járó ellenértékből visszatartás útján kerüljön biztosításra, amelyre az óvadék szabályait kell megfelelően
alkalmazni.
(8) A  nyertes ajánlattevőként szerződő fél a  (6)–(7)  bekezdésben foglalt egyik biztosítéki formáról a  másikra
áttérhet, a  biztosítéknak azonban a  szerződésben foglalt összegnek és időtartamnak megfelelően folyamatosan
rendelkezésre kell állnia.”
(19) A Kbt. 127. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„127. § (1) Semmis az e törvény hatálya alá tartozó szerződés, ha
a) azt a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével kötötték meg;
b) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredményeként úgy kötötték meg, hogy nem álltak fenn a  hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazhatóságának feltételei;
c) a  felek a  szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályok [79.  § (5)  bekezdése, 124.  § (6)–(7)  bekezdése]
megsértésével kötöttek szerződést, és ezzel megfosztották az ajánlattevőt a szerződéskötést megelőző jogorvoslat
lehetőségétől, egyben olyan módon sértették meg a közbeszerzésekre vonatkozó szabályokat, hogy az befolyásolta
az ajánlattevő esélyét a közbeszerzési eljárás megnyerésére.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  szerződés nem semmis, ha az  ajánlatkérő azért nem folytatott le hirdetmény
közzétételével induló közbeszerzési eljárást, vagy kötött közbeszerzési eljárás mellőzésével megállapodást
[9.  §  (1)  bekezdés k)  pontja], mert úgy ítélte meg, hogy a  hirdetmény nélkül induló közbeszerzési eljárás
alkalmazásával, vagy a  közbeszerzési eljárás mellőzésével történő szerződéskötésre e  törvény szerint lehetősége
volt, valamint szerződéskötési szándékáról külön jogszabályban meghatározott minta szerinti hirdetményt tett
közzé, továbbá a szerződést (megállapodást) nem kötötte meg a hirdetmény közzétételét követő naptól számított
tizedik napon belül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint megkötött szerződés esetében az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása
során a  bíróság a  szerződést megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilváníthatja, ha
kiemelkedően fontos közérdek fűződik a  szerződés teljesítéséhez. A  szerződéshez közvetlenül kapcsolódó
gazdasági érdek (így különösen a  késedelmes teljesítésből, az  új közbeszerzési eljárás lefolytatásából, a  szerződő
fél esetleges változásából vagy az érvénytelenségből következő kötelezettségekből eredő költség) nem tekinthető
kiemelkedően fontos közérdeknek, a szerződés érvényességéhez fűződő további gazdasági érdekek pedig kizárólag
akkor, ha a szerződés érvénytelensége aránytalan következményekkel járna.
(4) Semmis – a  késedelmi kamat tekintetében a  Ptk. 6:155.  § (4)  bekezdésében lehetővé tett eset kivételével –
a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés azon rendelkezése, amely kizárja vagy korlátozza az ajánlatkérő
szerződésszegése esetére irányadó jogkövetkezmények alkalmazását.
(5) E törvény rendelkezései nem zárják ki a Ptk. 6:95. §-ának alkalmazását a közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési
eljárásra vonatkozó jogszabályokba ütköző módon megkötött szerződés semmisségének megállapítása
tekintetében. Az  (1)  bekezdésben foglalt eseteken kívül a  közbeszerzési eljárás szabályainak (ide nem értve
a  szerződés tartalmi elemeit szabályozó rendelkezéseket) megsértése abban az  esetben eredményezi a  szerződés
érvénytelenségét, amennyiben az adott jogsértés súlyára és jellegére tekintettel a szerződés érvényessége a törvény
céljaival és alapelveivel összeegyeztethetetlen lenne.”
(20) A Kbt. 128. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az  (1)–(2)  bekezdés szerinti teljesítési kötelezettséget teljesítheti az  ajánlattevőként szerződő fél vagy a  nem
természetes személy alvállalkozó jogutódja, ha ezek valamelyike mint jogi személy átalakul, szétválik, más jogi
személlyel egyesül vagy a rá vonatkozó szabályok szerint más módon jogutódlással megszűnik.”
(21) A Kbt. 129. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A projekttársaság csak a közbeszerzési szerződés teljesítése érdekében szükséges tevékenységet végezhet, ilyen
szerződéseket köthet, más gazdálkodó szervezetben részesedést nem szerezhet, valamint nem alakulhat át, nem
válhat szét és nem egyesülhet más jogi személlyel.”
(22) A Kbt. 130. § (2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Építési beruházás megvalósítására kötött kivitelezési szerződés esetében az  ajánlatkérőként szerződő fél,
amennyiben az ajánlattevőként szerződő fél írásbeli értesítésére (készre jelentés) a szerződésben az átadás-átvételi
eljárás megkezdésére meghatározott határidőt követő tizenöt napon belül nem kezdi meg az  átadás-átvételi
eljárást, vagy megkezdi, de a  szerződésben – a  Ptk. 6:247.  § (2)  bekezdésére figyelemmel – meghatározott
határidőben nem fejezi be, az ajánlattevőként szerződő fél kérésére a teljesítésigazolást köteles kiadni.
(3) Építési beruházások esetében a  szerződésben foglalt ellenérték kifizetésére kormányrendelet a  Ptk. 6:130.  §
(1)–(3) bekezdésétől eltérő sajátos szabályokat állapíthat meg.
(4) Támogatásból megvalósuló közbeszerzés esetén szállítói kifizetés során a  kifizetésre köteles szervezet
is az  ajánlatkérőként szerződő félre irányadó, a  Ptk. 6:130.  § (1)–(3)  bekezdésében foglaltak szerint köteles
az ellenszolgáltatást teljesíteni.”
(23) A Kbt. 163. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a  bíróság a  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződést a  127.  § (3)  bekezdése alapján érvényessé
nyilvánítja, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb
a  szerződés értékének tizenöt százaléka. Ha az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásakor a  bíróság
az  ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését rendeli el, bírságot köteles
kiszabni, amelynek összege – az  eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a  szerződés értékének tíz
százaléka.”
(24) A Kbt. 163. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  (2) bekezdésben foglaltak szerint szab ki a bíróság bírságot akkor is, ha a minősített beszerzési eljárás vagy
a  védelmi beszerzési eljárás alapján, illetve annak mellőzésével megkötött szerződést arra tekintettel nyilvánítja
érvényessé, hogy az  érvénytelenség súlyosan veszélyeztetné az  állam biztonsági érdekei szempontjából alapvető
fontosságú, szélesebb körű védelmi vagy biztonsági programot.”
(25) A Kbt. 164. § (4) és (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(4) Ha a bíróság az  (1) bekezdés szerinti perben megállapítja a szerződés 127. § (1) bekezdés a)−c) pontja szerint
meghatározott okok miatti érvénytelenségét, az érvénytelenség jogkövetkezményeit a Ptk.-ban és az e törvényben
foglaltak szerint alkalmazza.
(5) Ha a  bíróság a  közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződést a  127.  § (3)  bekezdése alapján érvényessé
nyilvánítja, bírságot köteles kiszabni, amelynek összege – az eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb
a  szerződés értékének tizenöt százaléka. Ha az  érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásakor a  bíróság
az  ellenszolgáltatás nélkül maradt szolgáltatás ellenértékének pénzbeni megtérítését rendeli el, bírságot köteles
kiszabni, amelynek összege – az  eset összes körülményét figyelembe véve – legfeljebb a  szerződés értékének tíz
százaléka.”
(26) A Kbt. 164. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  (6)  bekezdés szerinti egységes perben a  Pp. XX. Fejezetét a  161.  § (2)  bekezdésében, a  162.  §
(1)−(3) bekezdésében, valamint a 163. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. Az (5) bekezdésben foglaltak szerint
szab ki a bíróság bírságot akkor is, ha a minősített beszerzési eljárás vagy a védelmi beszerzési eljárás alapján, illetve
annak mellőzésével megkötött szerződést arra tekintettel nyilvánítja érvényessé, hogy az érvénytelenség súlyosan
veszélyeztetné az  állam biztonsági érdekei szempontjából alapvető fontosságú, szélesebb körű védelmi vagy
biztonsági programot.”
(27) A Kbt. 165. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdésben foglaltakat, ha a szerződés érvénytelenségével kapcsolatos polgári jogi
igény érvényesítése – illetve a  szerződés érvénytelenségére történő hivatkozás – e  törvénynek vagy végrehajtási
rendeleteinek a szerződés tartalmi elemeit meghatározó rendelkezéseinek megsértésén alapul.”
(28) A Kbt. 172. § (7) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(nem lehet hivatalos közbeszerzési tanácsadó, aki)
„a) cselekvőképtelen vagy cselekvőképességében részlegesen korlátozott;”
(29) A Kbt. 181. §-a a következő (8)−(10) bekezdéssel egészül ki:
„(8) E  törvénynek a  bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló 2014.  évi XV.  törvénnyel
(a  továbbiakban: Mód3. tv.) megállapított 4.  § 2.  pont b) és c)  alpontja, 8a., 9., 11a., valamint 16.  pontja,
9. § (1) bekezdés k) pont ka) alpontja és (2) bekezdése, 36. § (3) bekezdése, 45. § (4) bekezdése, 49. § (6) bekezdése,
50. § (3) bekezdése, 55. § (6) bekezdés c) pontja, 56. § (1) bekezdés g) pontja és (2) bekezdése, 57. § (1) bekezdés
c)  pontja, 59.  § (2)  bekezdése, 62.  § (4)  bekezdése, 67.  § (8)  bekezdése, 80.  § (1)  bekezdése, 92.  § (7)  bekezdése,
125. § (5) bekezdése, 126. §-a, 127. §-a, 163. § (2) bekezdése, 163. § (4) bekezdése, 164. § (4)−(5) és (7) bekezdése,
165.  § (3)  bekezdése a  Mód3. tv. hatálybalépését követően megkezdett beszerzésekre, közbeszerzési eljárásokra,
közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésekre és az azokkal kapcsolatban indított jogorvoslati eljárásokra
alkalmazandó.
(9) E  törvénynek a  Mód3. tv.-nyel megállapított 56.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti kizáró ok alkalmazásakor
csak a  Mód3. tv. hatálybalépését követően indult hatósági ügyekben feltárt jogsértések vehetőek figyelembe.
A hatóságok az 56. § (1) bekezdés g) pontjában foglalt jogsértést elkövető gazdasági szereplőkre vonatkozó, külön
jogszabályban megállapított közzétételi kötelezettségüknek a Mód3. tv. hatálybalépését követően indult hatósági
ügyekben feltárt jogsértések esetén a  Kbt. 2013. július 1-je előtt hatályos szabályaival összhangban korábban
közzétett adatoktól elkülönítetten tesznek eleget.
(10) E  törvénynek a  Mód3. tv.-nyel megállapított 3.  §-át, 128.  § (5)  bekezdését, 129.  § (4)  bekezdését, 130.  §
(2)–(4) bekezdését abban az esetben kell alkalmazni, ha a szerződés, az átalakulás, egyesülés vagy szétválás a Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről
szóló 2013. évi CLXXVII. törvény (a továbbiakban: Ptké.) értelmében a Ptk. hatálya alá tartozik. Amennyiben a Ptké.
értelmében a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződésre a  Ptk. szabályait kell alkalmazni,
de a  közbeszerzési eljárás a  Mód3. tv. hatálybalépését megelőzően kezdődött meg, amennyiben a  módosult
rendelkezés a  (8)  bekezdés szerint az  adott közbeszerzési eljárásban még nem alkalmazandó, az  e  törvényben
a  szerződésre vonatkozó, az  1959.  évi IV.  törvény hivatkozott rendelkezései helyett a  Ptk. rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni. A  Ptk. 6:7.  §-a nem alkalmazandó a  közbeszerzési eljárásban a  Mód3. tv. hatálybalépése
előtt tett jognyilatkozatokra. Amennyiben a  Ptké. értelmében a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött
szerződésre a  Ptk. szabályait kell alkalmazni, de a  közbeszerzési eljárás 2013. december 31-ét megelőzően
kezdődött meg és az  eljárás szabályai szerint a  szerződés feltételeinek változtatására már nincs lehetőség, a  felek
módosíthatják szerződésüket – kizárólag az  ahhoz szükséges mértékben, amennyiben azt a  Ptk. szabályainak
alkalmazása megkívánja.”
(30) A Kbt.
a) 3. §-ában az „1959. évi IV. törvény” szövegrész helyébe a „2013. évi V. törvény” szöveg,
b) 4.  § 2.  pont b)  alpontjában az „alkatrész- vagy alapanyag szállítót” szövegrész helyébe az „alkatrész vagy
alapanyag eladóját” szöveg,
c) 4. § 2. pont c) alpontjában az „építőanyag-szállítót” szövegrész helyébe az „építőanyag-eladót” szöveg,
d) 9. § (2) bekezdésében a „tulajdonosa az állam” szövegrész helyébe a „tagja az állam” szöveg,
e) 59.  § (2)  bekezdésében a „bankgarancia” szövegrész helyébe a „bank vagy biztosító által vállalt garancia”
szöveg,
f ) 181. § (5) bekezdésében az „a Ptk.” szövegrész helyébe az „az 1959. évi IV. törvény” szöveg
lép.
(31) Hatályát veszti a Kbt.
a) 49. § (6) bekezdésében a „meg kell vásárolnia vagy” szövegrész,
b) 50. § (3) bekezdésében a „ ,feltéve, hogy annak ellenértékét megfizették” szövegrész,
c) 92. § (8) bekezdése.
84. § Hatályát veszti az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L.  törvény
1. § (1) bekezdés
a) 3., 5., valamint 45. pontjában a „ , jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság”,
b) 43. pontjában a „jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság , ”
szövegrész.
85. § Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
a) 8/A. § (1) bekezdésében az „autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díj”
szövegrész, és a 8/B. § (1) bekezdésében a „használati díj” szövegrész helyébe az „útdíj”,
b) 8/B. § (2) bekezdésében az „a használati díj” szövegrész helyébe az „az útdíj”
szöveg lép.
86. § (1) Az  egyes törvényeknek agrár- és környezetügyi tárgyban történő módosításáról szóló 2013.  évi CCL.  törvény
(a továbbiakban: Agrtv.) 222. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A 2. és 3. § 2014. május 1-jén lép hatályba.”
(2) Az Agrtv. 222. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A 39. § (1) bekezdése, a 141. §, a 145. § és a 146. § 2014. november 1-jén lép hatályba.”
87. § (1) Az  egyes törvényeknek az  új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013.  évi
CCLII. törvény (a továbbiakban: Módtv.)
a) 131.  § (1)  bekezdésének a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény 31.  § (3)  bekezdését
módosító rendelkezése a  „Ha a  sértett korlátozottan cselekvőképes, a  magánindítványt önállóan
terjesztheti elő, kivéve ha a  cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorút a  személyes
ügyei vitelében vagy a  bírósághoz, hatósághoz fordulás jogában a  bíróság korlátozta, ebben az  esetben
a  magánindítvány előterjesztéséhez a  törvényes képviselő hozzájárulása szükséges. A  magánindítványt
a  korlátozottan cselekvőképes kiskorú sértett törvényes képviselője is előterjesztheti.” szövegrész helyett
az  „A  magánindítványt a  korlátozottan cselekvőképes kiskorú sértett önállóan is előterjesztheti, és erre
törvényes képviselője is jogosult. Ha a  sértett a  személyes ügyei vitelében vagy a  bírósághoz, hatósághoz
fordulás joga tekintetében cselekvőképességében részlegesen korlátozott nagykorú, a  magánindítvány
előterjesztéséhez a törvényes képviselő hozzájárulása szükséges.”,
b) 118.  § (4)  bekezdésének az  egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008.  évi XLV.  törvény
38. § g) pontját megállapító rendelkezése a „bejegyzésért” szövegrész helyett a „bejegyzésért és az abból való
lekérdezésért”
szöveggel lép hatályba.
 (2) A Módtv. 191. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) A 100. § (4), (5), valamint (7) bekezdése 2014. november 1-jén lép hatályba.”
 (3) Nem lép hatályba a Módtv.
a) 29. § (4) bekezdés e) pontja,
b) 32. § (2) bekezdés g) pontja,
c) 73. § c) pontja,
d) 92. §-a,
e) 94. § (20) bekezdés i) pontja,
f ) 130. § (18) bekezdése.
(4) Hatályát veszti a Módtv.
a) 77. § (5) bekezdése,
b) 191. § (2) bekezdése,
c) 191. § (4) bekezdésében az „ , a 100. § (4), (5), valamint (7) bekezdése” szövegrész.
áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke