type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
140/2004. (XII. 23.) OGY határozata dr. Sümeghy Csaba országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Sümeghy
Csaba országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb
Ügyészség KF. 1680/2002/72-I. számú megkeresésével
érintett ügyben felfüggeszti.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
108/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 69/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárás
kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
69/2011. (VI. 24.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és
az OVB új eljárásra utasítását kéri.
Az OVB vitatott határozatában – az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 10. § c) pontja alapján – megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére
irányuló aláírásgyűjtő ívnek a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaviszony egyoldalú megszüntetésére irányadó szabályok a 2011. január 1-jén
hatályos szabályok szerint legyenek?”
Az OVB a kérdés hitelesítését azért tagadta meg, mert az nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében előírt
egyértelműségi követelménynek.
Az OVB álláspontja szerint a kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség
követelményének, mert nem egyértelműen meghatározott, hogy egy eredményes népszavazást követő jogalkotás
milyen jogszabályokat, milyen módon és mértékben érintene.
A jogalkotó számára sem lenne egyértelmű, hogy ha egy eredményes ügydöntő népszavazáson a „nem” szavazatok
lesznek többségben, terheli-e, s ha igen milyen jogalkotási kötelezettség.
A kifogás benyújtója szerint az OVBh.-ban kifejtett indokok megalapozatlanok. A kifogás hivatkozik
az Alkotmánybíróság népszavazási kérdések egyértelműségének megítélésben kialakított gyakorlatára.
Álláspontja szerint a kérdés maradéktalanul eleget tesz, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség
Alkotmánybíróság által kialakított követelményének. A választópolgári egyértelműségnek – a kifogástevő szerint –
önmagában a kérdés tartalma tekintetében kell fennállnia, ugyanis a választópolgár a kívánt szabályozás tartalmáról
dönt, s nem arról, hogy az Országgyűlésnek az eredményes népszavazás alapján – az akkor hatályos jogszabályokkal
összefüggésben – milyen szabályozási megoldást kell választania.
A kifogásban előadottak szerint nem sérti a kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményét sem. A jogalkotói
egyértelműségnek az eredményes népszavazást követően kell fennállnia. Tekintettel arra, hogy a népszavazási eljárás
során a szabályozási környezet megváltozhat, a parlamentnek a népszavazás eredményének ismeretében kell
eldöntenie azt, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésből milyen – szabályozási, vagy a szabályozástól való
tartózkodás – kötelezettsége származik.
Az OVB álláspontja – a kifogásban kifejtettek szerint – alapvetően ellentétes a jogállamisággal és a népszavazás
intézményével. A kérdés valóban a hatályos norma szövegét idézi. „Azaz az állam elvárja az állampolgároktól, hogy
megismerjék, megértsék a rendelkezést és aszerint alakítsák jogviszonyaikat. Lehetetlen tehát, hogy ezzel az elvárással
egyidejűleg azt állítsa az állam, hogy a választópolgárok számára nem egyértelmű annyira, hogy eldönthessék,
egyetértenek-e a szabály fenntartásával vagy hasonló tartalmú szabály ismételt megállapításával.” – indokolja
álláspontját a kifogás tevő.
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg. A kifogást a Ve. 130. §
(1) bekezdésében előírt módon és határidőn belül, 2011. július 8-án nyújtották be az OVB-hez.
II. A kifogás elbírálása során az Alkotmánybíróság az alábbi jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1) Az Nsztv.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó
szabályai:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„3. § (1) Népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés, illetőleg népi kezdeményezés támogatására
a hitelesített mintapéldánnyal megegyező aláírásgyűjtő íveken lehet aláírást gyűjteni.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
2) A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó szabályai:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.
(2) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
határozatát nyolc napon belül a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (Abtv.) 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati
természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.].
A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.]
A választópolgároknak a kérdés alapján abban kell állást foglalniuk, hogy egyetértenek-e azzal, hogy a munkaviszony
egyoldalú megszüntetésére a 2011. január 1-jén hatályos szabályok legyenek az irányadók.
Az Mt. 2011. január 1-jén hatályos szövege a munkaviszony egyoldalú megszüntetésének több módját, anyagi és
eljárásjogi garanciákkal körülbástyázva szabályozza, ennek megfelelően egy szerteágazó szabályrendszert tartalmaz.
Bár a kérdés – megfogalmazása alapján – látszólag egyszerű, „igen”-nel vagy „nem”-mel megválaszolható,
a választópolgárok számára egy sok elemből álló, összetett kérdést jelent. A választópolgárok nem tudják
egyértelműen kinyilvánítani az akaratukat, mert nem tehetnek különbséget az egyes rendelkezések között aszerint,
hogy melyek fenntartásával értenek egyet és melyekkel nem.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az OVB határozata megalapozott, az aláírásgyűjtő
íven megfogalmazott kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműségi
követelménynek, így az OVB jogszerűen tagadta meg az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés hitelesítését. Ezért
a kifogást elutasította, és az OVBh.-t helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
13/2014. (XII. 23.) BVOP utasítása a bérleti, albérletidíj-hozzájárulás szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a belügyi szervek rendelkezésében
lévő, lakásnak nem minősülő szállóférőhelyek, lakóegységek használatáról, valamint a bérleti, albérleti díj hozzájárulás szabályairól
szóló 40/2000. (XII. 12.) BM rendeletre, továbbá a belügyi szervek rendelkezésében lévő, lakásnak nem minősülő szállóférőhelyek,
lakóegységek használatáról, valamint a  bérleti, albérletidíj-hozzájárulás szabályairól szóló 36/2012. (VIII. 24.) BM utasításra –
a következő utasítást adom ki:
I. fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BvOP) és valamennyi büntetés
végrehajtási intézetre, intézményre (a továbbiakban együtt: bv. szervek),
b) a bv. szervek hivatásos, közalkalmazotti és kormánytisztviselői állományára (a továbbiakban: dolgozó).
II. fejezet
A hozzájárulás feltételei 2. A jogosultsági feltételek fennállása esetén is csak akkor részesíthető a  dolgozó támogatásban, ha a  hozzájárulás
fedezete az adott bv. szerv költségvetésében rendelkezésre áll.
III. fejezet
A hozzájárulás igénylésének és folyósításának rendje
3. A kérelem igénylésének rendje:
a) a dolgozó a hozzájárulás iránti kérelmet az 1. melléklet szerint nyújtja be a szolgálati út betartásával a bv. szerv
személyügyi szakterületére,
b) a hozzájárulás feltételeinek fennállását a bv. szerv személyügyi szakterülete igazolja, és az igényt nyilvántartásba
veszi,
c) amennyiben a  dolgozó által benyújtott dokumentumok hiányosak, vagy azokból a  jogosultsági feltételek
egyértelműen nem állapíthatók meg, a bv. szerv személyügyi szakterülete – határidő tűzésével – hiánypótlásra
szólítja fel a dolgozót,
d) a bv. szerv gazdasági szakterületének vezetője – a szerződés és számla alapján – nyilatkozik a dolgozó számára
kifizethető támogatás összegéről, a folyósítás kezdetének napjáról vagy a hozzájárulás elutasításáról,
e) a munkáltatói jogkör gyakorlója a  kérelmeket beérkezésük sorrendjében bírálja el, döntéséről a  kérelem
kézhezvételétől számított 30 napon belül a  bv. szerv személyügyi szakterületének vezetője útján írásban
értesíti a dolgozót, engedélyezés esetén meghatározza a folyósítható támogatás havi összegét.
4. A hozzájárulás folyósítása átutalással, a dolgozó által megadott folyószámlára a havi illetménnyel egyidejűleg történik.
5. A dolgozó – a  számfejtés érdekében – köteles a  bérbeadó által, saját nevére az  albérleti díjról kiállított számlát
a tárgyhót követő hónap 10. napjáig leadni a gazdasági szakterület részére.
6. A dolgozó köteles minden olyan változást bejelenteni, amely a hozzájárulás jogalapját vagy kifizetését befolyásolja.
7. A bérleti, albérletidíj-hozzájárulásban bejelentett változásokat a  bv. szerv személyügyi szakterülete a  2.  melléklet
szerinti nyomtatványon rögzíti, és a BvOP Illetményszámfejtési Osztályára haladéktalanul továbbítja.
8. A hozzájárulás folyósítását meg kell szüntetni, ha a dolgozó
a) jogviszonya megszűnik, a megszűnés napján,
b) bérleti jogviszonya bármely okból megszűnik, illetőleg megszüntetésre kerül, annak időpontjával,
c) a bérleti, albérleti díjról kiállított számlát a tárgyhót követő hónap 10. napjáig nem nyújtja be,
d) a hozzájárulással kapcsolatban valótlan nyilatkozatot tesz, adatot közöl, vagy bejelentési kötelezettségét
megszegi. IV.
Záró rendelkezések 9. A pénzügyi fedezet hiányában elutasított kérelmeket a bv. szerv személyügyi szakterülete tartja nyilván. Költségvetési
feltételek realizálódása esetén a bv. szerv szociális bizottsága a nyilvántartásba vett igénylőket – a szociális helyzet,
családi körülmények és a  szolgálati érdek figyelembevételével – rangsorolja, és javaslatot tesz a  hozzájárulás
folyósítására.
10. A bv. szerv gazdasági szakterülete minden esetben köteles vizsgálni a leadott eredeti számla pénzügyi előírásoknak
történő megfelelőségét. Az  előírásoknak nem megfelelő számla alapján kifizetést nem teljesíthet, melyről
haladéktalanul – a bv. szerv személyügyi szakterülete útján – értesíti a dolgozót.
11. A hozzájárulásra vonatkozó valótlan nyilatkozattételért, bejelentési kötelezettség elmulasztásáért a  dolgozót
kártérítési, fegyelmi és/vagy büntetőjogi felelősség terheli.
12. Ez az utasítás 2015. január 1-jén lép hatályba.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
274/2018. (XII. 21.) Korm. rendelete a Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításával kapcsolatos egyes szabályokról.
A Kormány a  Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról szóló
2018. évi CIII. törvény 20. § a)–g) pontjában,
a IV., VI., VII. és IX. fejezet tekintetében a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes
személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011. CLXX. törvény 25. § a)–g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában
1. adósságkezelési program: a  Segítő Szervezet által szervezett vagy koordinált olyan program, ami a  bérlő és
az  együttköltöző háztartás tagjainak adósságkezelési és pénzügyi gazdálkodási problémáira igyekszik
megoldást nyújtani;
2. adósságkezelési és együttműködési megállapodás: a  bérbeadó és a  bérlő közötti olyan megállapodás,
amely szabályozza különösen a  tartozás megfizetésének ütemezését, a  fizetési késedelemből származó
jogkövetkezményeket, a  bérbeadóval, illetve a  Segítő Szervezettel való együttműködés formáját és
az együttműködési kötelezettség megsértéséből eredő jogkövetkezményeket;
3. bérbeadó: a lakóingatlan, a lakhatási célú ingatlan és a tartalék ingatlan tekintetében a Nemzeti Eszközkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Nemzeti Eszközkezelő);
4. bérlő: a  hiteladós, a  zálogkötelezett vagy az  a  természetes személy, akivel a  bérbeadó e  rendelet alapján
lakásbérleti szerződést köt;
5. lakásbérleti szerződés: a  bérbeadó és a  bérlő között a  lakóingatlan, a  lakhatási célú ingatlan és a  tartalék
ingatlan tekintetében megkötött határozatlan idejű vagy határozott idejű lakásbérleti szerződés;
6. lakbér: a bérlő által a  lakóingatlan, a  lakhatási célú ingatlan vagy a tartalék ingatlan használatáért, valamint
a  lakásbérleti szerződésben rögzített egyéb – a  bérbeadó által biztosított – szolgáltatásért a  bérbeadónak
havi rendszerességgel fizetendő díj;
7. Segítő Szervezet: a  bérbeadó és a  bérlő között létrejövő adósságkezelési és együttműködési megállapodás
teljesítése, valamint a  bérlő anyagi helyzetének rendezése érdekében szükséges mentorálási feladatok
ellátására e rendeletben kijelölt szervezet.
II. FEJEZET
A LAKÓINGATLAN ÉS A TARTALÉK INGATLAN EGYÖSSZEGBEN TÖRTÉNŐ MEGVÁSÁRLÁSÁNAK
RÉSZLETSZABÁLYAI
1. A vételár meghatározásának módja és az egyösszegben történő megvásárlásra irányuló adásvételi
szerződés megkötésének legkésőbbi időpontja
2. § (1) A  lakóingatlan és a  tartalék ingatlan (e fejezet tekintetében a  továbbiakban együtt: ingatlan) egyösszegben
történő megvásárlása esetén az  ingatlan vételára a  Nemzeti Eszközkezelő által a  hitelszerződésből eredő
kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011.  évi
CLXX. törvény (a továbbiakban: NET tv.) alapján meghatározott, az ingatlanért fizetett vételárnak megfelelő összeg,
csökkentve a bérlő által 2018. december 31-ig megfizetett lakbér összegével.
(2) A  Nemzeti Eszközkezelő Programban részt vevő természetes személyek otthonteremtésének biztosításáról
szóló 2018.  évi CIII.  törvény (a  továbbiakban: Törvény) 6.  §-a szerinti Vevő a  lakóingatlan vagy tartalék ingatlan
egyösszegben történő megvásárlása érdekében legkésőbb 2019. december 1-ig köti meg az adásvételi szerződést
a Nemzeti Eszközkezelővel.
2. Vételárkedvezmények 3. § A Nemzeti Eszközkezelő a 2. § (1) bekezdése szerinti vételár meghatározásakor kamatot nem számít fel.
4. § (1) Vételárkedvezménynek minősül a vételárnak a 2. § (1) bekezdésében jelölt időpontig megfizetett lakbér összegével
történő csökkentése.
(2) A  Nemzeti Eszközkezelő az  ingatlan egyösszegű megvásárlására jogosult kérelmére kedvezményt biztosít a  2.  §
(1) bekezdése szerinti vételár összegéből, amelynek mértéke, ha az ingatlan
a) Budapest vagy megyei jogú város területén helyezkedik el, tizenöt százalék;
b) Budapest agglomerációs területén helyezkedik el, tizenöt százalék;
c) vidéki város területén helyezkedik el, huszonöt százalék;
d) egyéb település területén helyezkedik el, harmincöt százalék.
3. A Magyar Állam javára szóló jelzálogjog és azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom
5. § (1) A  4.  § (2)  bekezdése szerinti kedvezmény igénybevételével az  egyösszegben vásárolt ingatlanra a  kedvezmény
igénybevételéről is szóló adásvételi szerződés megkötését követő 5 évig terjedő időszakra a  kedvezmény
mértékének megfelelő összeg erejéig az  állam javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és
terhelési tilalom kerül bejegyzésre.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jelzálogjog ranghelyét kizárólag a  kedvezménnyel érintett ingatlan vásárlása érdekében
felvett lakáscélú hitelintézeti, illetve lakás-takarékpénztári kölcsönt, illetve a használt lakás vásárlásához, bővítéséhez
igényelhető családi otthonteremtési kedvezményről szóló 17/2016. (II. 10.) Korm. rendelet szerint a  Magyar Állam
által biztosított családi otthonteremtési kedvezményt biztosító jelzálogjog előzheti meg.
(3) Ha a vevő a 4. § (2) bekezdése szerinti kedvezménynek megfelelő összeget az állam javára megfizeti, a kedvezményt
biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak a  törléséről a  Nemzeti Eszközkezelő
gondoskodik.
III. FEJEZET
A RÉSZLETVÉTEL RÉSZLETES SZABÁLYAI 4. A vételár meghatározásának módja és a vételárkedvezmény
6. § (1) A  lakóingatlanra és a  tartalék ingatlanra vonatkozó (e fejezet tekintetében a  továbbiakban együtt: ingatlan),
a  Törvény 7.  § (1)  bekezdése szerinti tulajdonváltozás esetén az  ingatlan vételára a  Nemzeti Eszközkezelő által
a  NET tv. alapján meghatározott, az  ingatlanért fizetett vételárnak megfelelő összeg csökkentve a  bérlő által
2018. december 31-ig megfizetett lakbér összegével.
(2) A Nemzeti Eszközkezelő az (1) bekezdés szerinti vételár meghatározásakor kamatot nem számít fel.
5. A részletek összegének és megfizetési határidejének meghatározása, valamint a nemteljesítés esete
7. § (1) A 6. § szerinti vételárat a részletvevő a Nemzeti Eszközkezelő által meghatározott összegű részletekben és havonta
fizeti meg a Nemzeti Eszközkezelő részére.
(2) A  Nemzeti Eszközkezelő az  (1)  bekezdés szerinti részlet összegét a  részletvevő által fizetett lakbérnek megfelelő
összeg alapulvételével határozza meg azzal, hogy a  részletek megfizetésének határideje nem haladhatja meg
a 360 hónapot.
8. § (1) A Törvény 7. § (1) bekezdése szerinti tulajdonváltozás esetén az  ingatlanra a 6. § szerinti vételár teljes összegének
megfizetéséig a vételár teljes összege erejéig az állam javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési
és terhelési tilalom kerül bejegyzésre.
(2) Ha a részletvevő a vételár hátralévő összegét az állam javára megfizeti, a vételárat biztosító jelzálogjognak, valamint
elidegenítési és terhelési tilalomnak a törléséről a Nemzeti Eszközkezelő gondoskodik.
9. § Ha a  részletvevő a  részletfizetés során hathavi késedelembe esik, a  vételár hátralévő részének megfizetése
egyösszegben esedékessé válik, amelynek megfizetése érdekében a Nemzeti Eszközkezelő intézkedik.
IV. FEJEZET
A NET TV. HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ LAKÁSBÉRLETI JOGVISZONY ÉS A TÖRVÉNY 8. § (1) BEKEZDÉSE ÉS
13. § (4) BEKEZDÉSE SZERINTI NYILATKOZATOT TEVŐ BÉRLŐ LAKÁSBÉRLETI JOGVISZONYÁNAK SZABÁLYAI
6. A bérlő által fizetendő lakbér mértéke 10. § (1) A  lakóingatlan esetében a  lakbér egy naptári hónapra számított mértéke a  lakásbérleti szerződés megkötésének
évében a jelzáloghitel-szerződés megkötésekor megállapított forgalmi érték 1,5%-ának egytizenketted része.
(2) A lakbér egy naptári hónapra számított mértéke
a) azon tartalék ingatlan esetében, amely a  lakóingatlanra vonatkozó lakásbérleti jogviszony megszűnésével
vált tartalék ingatlanná, a lakásbérleti jogviszony megszűnésének napján érvényes lakbér mértéke;
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó tartalék ingatlan esetében az 1. melléklet alapján meghatározott összeg,
amelyen felül a  lakbér részét képezi a  bérbeadó által meghatározott üzemeltetési költség is, ha a  tartalék
ingatlan önállóan bérbe adható lakrészekből és közös használatú helyiségekből áll.
(3) A bérbeadó a lakásbérleti szerződésben a lakbér (1) és (2) bekezdés szerinti összegét
a) a lakásbérleti szerződés megkötését követő év március 1. napjától,
b) a 11. § (1) bekezdése szerinti lakásbérleti szerződés esetén – ha azt a tárgyév március 1. napja előtt kötötték –
a tárgyév március 1. napjától
évente a  Központi Statisztikai Hivatal honlapján közzétett előző évi éves átlagos fogyasztói árindex mértékével
megegyező mértékben növeli.
(4) A megváltozott lakbér összegét a bérbeadó minden év február 28-ig írásban közli a bérlővel.
7. A lakásbérleti szerződés bérbeadó általi felmondása esetén kötött határozott idejű lakásbérleti
szerződésre vonatkozó rendelkezések
11. § (1) Ha a  bérbeadó a  határozatlan időre kötött lakásbérleti szerződést a  NET tv. 23.  § h)  pontja alapján felmondja,
felajánlja a bérlőnek, hogy a lakásbérleti szerződés megszűnését követően határozott idejű lakásbérleti szerződést
köt a  bérlővel a  bérlő által addig lakott ingatlanra. A  bérlő a  határozott idejű lakásbérleti szerződés megkötésére
vonatkozó nyilatkozatát a  határozatlan időre kötött lakásbérleti szerződés megszűnését követő 30 napon belül
teheti meg. A határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a nyilatkozatot a bérlő a határidő utolsó napján a bérbeadó
székhelyén átadta vagy postára adta.
(2) A  bérlői nyilatkozat kézhezvételét követő 30 napon belül a  bérbeadó időpontot határoz meg a  határozott idejű
lakásbérleti szerződés megkötésére (első időpont), és erről a  bérlőt tájékoztatja. A  bérlő egy alkalommal kérheti
a  szerződéskötési időpont módosítását azzal, hogy annak a  szerződéskötésre vonatkozóan a  bérbeadó által
meghatározott első időpontot követő 15 napon belüli időpontra kell esnie (második időpont). A második időpont
jogvesztő határidőnek minősül.
(3) A határozott idejű lakásbérleti szerződés időtartama a bérlőnek a bérbeadóval szemben fennálló és a határozatlan
időre kötött lakásbérleti szerződésből fakadó lejárt tartozás összegéhez igazodik, azzal, hogy a  bérbeadó által
rögzített összeghatártól függően a határozott idejű lakásbérleti szerződés időtartama 12, 18 vagy 24 hónap lehet.
(4) A bérlő a határozott idejű lakásbérleti szerződés hatálybalépéséig a határozatlan időre kötött lakásbérleti szerződés
megszűnése hónapjában fizetendő lakbér összegével megegyező összegű használati díjat köteles a  bérbeadónak
fizetni. Ha a  határozatlan idejű lakásbérleti szerződés a  tárgyév március 1. napja előtt szűnik meg, a  bérbeadó
a  használati díjat a  tárgyév március 1. napjától a  Központi Statisztikai Hivatal honlapján közzétett előző évi éves
átlagos fogyasztói árindex mértékével megegyező mértékben növeli.
(5) A  bérlő nem élhet a  határozott idejű lakásbérleti szerződés megkötésének lehetőségével, ha a  lakásbérleti
szerződésnek a 13. § (1) bekezdése alapján történő határozatlan idejűvé alakulásától 24 hónap még nem telt el.
12. § (1) A határozott idejű lakásbérleti szerződés megkötésének feltétele, hogy annak megkötésével egyidejűleg a bérlő
a) adósságkezelési és együttműködési megállapodást köt a bérbeadóval,
b) tartozáselismerő nyilatkozatot tesz a bérbeadóval szemben fennálló tartozásairól, és
c) hozzájárul a  lakóingatlan vonatkozásában a  javára bejegyzett visszavásárlási jog ingatlan-nyilvántartásból
való törléséhez.
 (2) Ha a  bérlő bérbeadóval szemben fennálló, lejárt tartozásainak összege az  adósságkezelési és együttműködési
megállapodás megkötésekor meghaladja a harmincezer forintot, akkor a tartozáselismerő nyilatkozatot közjegyzői
okiratba kell foglalni, amelynek költsége a bérbeadót terheli.
(3) A  határozott idejű lakásbérleti szerződés előírhatja, hogy a  bérlő köteles előre fizetésre alkalmas fogyasztásmérő
felszerelését kérelmezni a közüzemi szolgáltatónál.
(4) Ha a  megszűnt lakásbérleti szerződésben bérlőtársak szerepeltek, a  bérbeadó a  határozott idejű lakásbérleti
szerződést is a bérlőtársakkal köti meg. Ha valamelyik bérlőtárs nem kívánja megkötni a határozott idejű lakásbérleti
szerződést, a  bérbeadó azt a  fennmaradó bérlőtársakkal köti meg azzal, hogy a  nem szerződő bérlőtársnak
a megszűnt lakásbérleti szerződésből eredő, bérbeadóval szemben keletkezett, lejárt tartozásokért való felelőssége
nem szűnik meg.
(5) Az adósságkezelési és együttműködési megállapodás kötelező tartalmi eleme, hogy a bérlő
a) a  bérbeadóval szemben fennálló, lejárt esedékességű jogcímenként megjelölt tartozásainak megfizetését
a határozott idejű lakásbérleti szerződés lejártáig vállalja,
b) pénzügyi helyzetének rendezése érdekében vállalja, hogy együttműködik a  bérbeadóval, illetve a  Segítő
Szervezettel, különösen abban, hogy
ba) ha álláskeresőnek minősül, elfogadja a felajánlott közfoglalkoztatást,
bb) hozzájárul ahhoz, hogy a  Segítő Szervezet, illetve a  képviseletében eljáró személy megismerhesse
az  adósságaira vonatkozó adatokat, információkat, és azokat a  határozott idejű lakásbérleti
szerződés 13.  § (1)  bekezdése alapján történő határozatlan időtartamúvá alakulásáig vagy
az ingatlan 13. § (2) bekezdése szerinti visszaadásáig nyilvántartsa,
bc) részt vesz az adósságkezelési programban,
bd) vállalja a Segítő Szervezettel és az annak képviseletében eljáró személlyel az együttműködést,
be) hozzájárul ahhoz, hogy a  bérbeadó megismerje a  Segítő Szervezet által az  együttműködés
keretében a 14. § szerint nyilvántartott adatokat, információkat,
bf ) hozzájárul ahhoz, hogy a  területi foglalkoztatási szerv a  Segítő Szervezet által az  együttműködés
keretében nyilvántartott, a  közfoglalkoztatásba vonást elősegítő statisztikai célú adatokat,
információkat megismerje, amennyiben a  bérlő, illetve a  vele együttköltöző a  foglalkoztatás
elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. § (5) bekezdés d) pontja
szerinti álláskereső.
(6) Az  adósságkezelési és együttműködési megállapodás előírhatja, hogy a  bérlő egyéb, az  általa lakott ingatlannal
kapcsolatos, a NET tv. 23. § h) pontja alapján megszűnt lakásbérleti jogviszony fennállása alatt az általa felhalmozott,
lejárt esedékességű tartozásokat – így különösen a  társasházi közösköltség-tartozást – a  határozott idejű
lakásbérleti jogviszony fennállása alatt köteles megfizetni.
(7) Ha a  bérlő nem tesz eleget az  adósságkezelési és együttműködési megállapodás alapján fennálló fizetési
kötelezettségének és a Segítő Szervezet él a 14. §-ban foglalt jelzéssel, az a bérlő részéről súlyos szerződésszegésnek
minősül.
13. § (1) A  11.  § (1) és (2)  bekezdése alapján kötött határozott idejű lakásbérleti szerződés határozatlan időtartamú
lakásbérleti szerződéssé alakul át a  határozott idő elteltével, és a  bérbeadó nem intézkedhet a  bérlő által lakott
ingatlan kiürítése iránt, ha a bérlő a lakásbérleti idő lejárta után az általa lakott ingatlant tovább használja, valamint
lakbérfizetési és az  adósságkezelési és együttműködési megállapodásban vállalt kötelezettségének eleget tett,
vagy a  Segítő Szervezet – az  adósságkezelési és együttműködési program előrehaladásának összefoglalását is
tartalmazó  – írásbeli javaslata alapján a  bérlő méltánylást érdemlő élethelyzete az  ingatlanban való maradását
indokolja, és egyébként a  bérlő maradéktalanul eleget tett a  határozott idejű lakásbérleti szerződésből eredő
kötelezettségeinek.
(2) A  bérlő köteles – az  (1)  bekezdésben meghatározott kivétellel  – a  lakásbérleti szerződés megszűnését követő
15  napon belül az  ingatlanból kiköltözni, és azt a  bérbeadónak rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban
visszaadni. Önkéntes átadás hiányában a  bérbeadó a  20.  §-ban foglaltak alapján intézkedik az  ingatlan kiürítése
iránt.
8. A Nemzeti Eszközkezelő tevékenysége keretében a bérlőkhöz kapcsolódó mentorálási feladatok
ellátása
14. § (1) Az  e  rendeletben a  Segítő Szervezet részére meghatározott feladatokat a  Magyar Máltai Szeretetszolgálat
Egyesület és a Magyar Református Szeretetszolgálat Közhasznú Alapítvány által létrehozott konzorcium a Nemzeti
Eszközkezelővel kötött szerződés alapján látja el.
(2) A  Segítő Szervezet által ellátandó feladatok körét a  2.  melléklet határozza meg. A  Segítő Szervezet az  ellátandó
feladatokért az  (1)  bekezdés szerinti szerződésben meghatározott havi alap és az  ellátandó feladatokhoz igazodó
teljesítményalapú díjazásban részesül.
(3) A 2. melléklet 2. pontja szerinti együttműködési megállapodás tartalmazza
a) a bérlő és a vele egy háztartásban élő hozzátartozó, mint ellátást igénybe vevő problémáit,
b) az elérendő célt,
c) az elérendő cél érdekében a bérlő, valamint a Segítő Szervezet által megvalósítandó feladatokat,
d) a c) pont szerinti feladatok teljesítésére vonatkozó határidőket,
e) az együttműködés módját,
f ) a találkozások rendszerességét,
g) az  együttműködési folyamatba bevonandó szolgáltatókat, intézményeket, személyeket, szervezeteket
[a b)–f ) pont a továbbiakban együtt: adósságrendezési és cselekvési terv],
h) az együttműködés megszegésének eseteit, a hátrányos következményekre történő figyelemfelhívással,
i) a  bérlő és a  vele egy háztartásban élő hozzátartozó hozzájárulását ahhoz, hogy adatait a  Segítő Szervezet,
illetve a  képviseletében eljáró személy az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról
szóló 2011.  évi CXII.  törvényben, továbbá az  adósságkezelési és együttműködési megállapodásban
foglaltaknak megfelelően nyilvántartsa és kezelje, valamint a Nemzeti Eszközkezelő részére átadja.
(4) A Segítő Szervezet az adósságrendezési és cselekvési tervben rögzített feladatok határidőre történő megvalósulását
folyamatosan figyelemmel kíséri, és legalább háromhavonta – az együttműködési megállapodás megsértése esetén
legalább kéthavonta – értékeli, és erről beszámol a bérbeadónak, indokolt esetben – a bérlő közreműködésével –
az adósságrendezési és cselekvési tervet módosítja.
(5) Az együttműködési megállapodás bérlő általi megsértésekor a Segítő Szervezet jelzéssel él a Nemzeti Eszközkezelő
felé.
V. FEJEZET
A TÖRVÉNY 8. § (3) BEKEZDÉSE ÉS A 13. § (6) BEKEZDÉSE SZERINTI NYILATKOZATTÉTEL HIÁNYÁBAN
FENNMARADÓ LAKÁSBÉRLETI JOGVISZONY SZABÁLYAI
15. § A  lakóingatlan és a  tartalék ingatlan esetében a  lakbér egy naptári hónapra számított mértéke 2019. július 1-től
a 2018. december 1-jén hatályos lakásbérleti szerződés alapján fizetendő lakbérnek megfelelő összeg háromszorosa.
16. § (1) A  bérbeadó a  lakásbérleti szerződésben a  lakbér (1)  bekezdés szerinti összegét 2020. március 1-től évente
a Központi Statisztikai Hivatal honlapján közzétett előző évi éves átlagos fogyasztói árindex mértékével megegyező
mértékben növeli.
(2) A megváltozott lakbér összegét a bérbeadó minden év február 28-ig írásban közli a bérlővel.
VI. FEJEZET
A IV. ÉS V. FEJEZET HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ LAKÁSBÉRLETI JOGVISZONY KÖZÖS SZABÁLYAI
9. A lakásbérleti szerződés bérbeadó általi felmondására vonatkozó rendelkezések
17. § A bérbeadó a lakásbérleti szerződést a NET tv.-ben és a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre
vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993.  évi LXXVIII.  törvényben (a  továbbiakban: Lakástörvény) meghatározott
felmondásra okot adó körülmények közül a  lakbérfizetési kötelezettség 18.  § szerinti vagy a  közösköltség-fizetési
kötelezettség 19. § szerinti elmulasztása esetén írásban felmondja.
18. § (1) Ha a  bérlő a  lakbérfizetésre megállapított határidőig a  lakbért nem fizeti meg, a  bérbeadó a  bérlőt
–  a  következményekre történő figyelmeztetéssel  – a  teljesítésre írásban felszólítja és az  elmaradt lakbér
megfizetésére határidőt szab.
(2) Ha a  bérlő lakbérfizetésből eredő tartozásainak összege a  hathavi lakbér összegét eléri vagy meghaladja,
a bérbeadó a lakásbérleti szerződést felmondja. A felmondás az elmaradt lakbér megfizetésére vonatkozó legutolsó
felszólításban meghatározott és elmulasztott fizetési határidő utolsó napját követő hónap utolsó napjára szól.
19. § (1) Ha a  bérlő a  társasházi lakás esetén nem fizeti meg a  társasházi közös költséget, a  bérbeadó azzal a  határidővel
szólítja fel a  bérlőt a  közösköltség-hátralék megfizetésére, amely határidővel a  társasházi határozat, a  társasházi
közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke a bérbeadót a hátralék megfizetésére felszólította.
(2) A  bérlő a  közös képviselő vagy az  intézőbizottság elnöke által kiállított igazolással köteles igazolni a  bérbeadó
számára, hogy elmaradt fizetési kötelezettségének maradéktalanul eleget tett.
(3) Ha a bérlő hathavi mértékű közösköltség-hátralékot halmoz fel, a bérbeadó a lakásbérleti szerződést felmondhatja.
A  felmondás a  közösköltség-hátralék megfizetésére vonatkozó legutolsó felszólításban meghatározott és
elmulasztott határidő utolsó napját követő hónap utolsó napjára szól.
20. § A  lakásbérleti szerződés bérbeadó általi felmondása esetén, ha a  bérlő a  felmondásban meghatározott időben
nem üríti ki a  lakóingatlant vagy a lakhatási célú ingatlant, a bérbeadó annak kiürítése iránt, valamint a bérlő által
felhalmozott és meg nem fizetett tartozások végrehajtása iránt intézkedik.
10. A bérlő helyett elvégzett műszaki hibaelhárítás 21. § (1) A bérbeadó a NET tv. 23. § f ) pontja vagy a Törvény 10. § f ) pontja alapján, valamint a lakásbérleti szerződés alapján
a  bérlő felelősségi körébe tartozó hibaelhárítási munkákat a  bérlő költségére elvégezheti, ha a  bérlő a  bérbeadó
által tűzött határidőig a hibaelhárítási munkát nem végzi el és
a) az ingatlan műszaki állapota élet- és balesetveszélyes,
b) az ingatlan a műszaki hiba miatt lakhatásra alkalmatlanná vált,
c) a javítási munkák elvégzése nélkül az ingatlanban jelentős vagyonvesztés következik be.
(2) A  bérlő költségére az  (1)  bekezdés alapján elvégzett javítási munka ellenértékének megtérítésére –  határidő
tűzésével – a bérbeadó a bérlőt írásban felszólítja.
(3) A  fizetési határidő eredménytelen eltelte esetén a  bérbeadó a  lakásbérleti szerződést a  fizetési határidő leteltét
követő hónap végére felmondja.
11. A Nemzeti Eszközkezelő feladatainak ellátására kizárólagos jog alapján történő kijelölés
22. § (1) A  Nemzeti Eszközkezelőnek a  Lakástörvény 10.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatait kizárólagos jog
alapján – a 26. §-ban meghatározott kivétellel – a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: Kijelölt Szolgáltató) látja el.
(2) A Kijelölt Szolgáltató által ellátandó feladatok körét a 3. melléklet határozza meg.
(3) A  Kijelölt Szolgáltató feladatát a  Nemzeti Eszközkezelővel kötött, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes
vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról
szóló, 2011.  december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozatnak megfelelő szolgáltatási szerződés alapján látja el.
A  szolgáltatási szerződésben meghatározásra kerül az  e  rendelet alapján kötelezően ellátandó feladatok pontos
köre, ellátásuk részletei és a szolgáltatás ellenértéke.
(4) A Kijelölt Szolgáltató a feladatot közszolgáltatás keretében látja el.
12. A NET tv.-ből és a Törvényből eredő követelések számlázásával kapcsolatos feladatok ellátása
23. § (1) A NET tv.-ből és a Törvényből eredő követelések számlázásával és az érintettek tömeges értesítésével kapcsolatos
feladatokat kizárólagos jog alapján a  Díjbeszedő Holding Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
Díjbeszedő Holding Zrt.) látja el.
(2) A Díjbeszedő Holding Zrt. által ellátandó feladatok körét a 4. melléklet határozza meg.
 (3) A  Díjbeszedő Holding Zrt. feladatát a  Nemzeti Eszközkezelővel kötött, az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes
vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról
szóló, 2011.  december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozatnak megfelelő szolgáltatási szerződés alapján látja el.
A szolgáltatási szerződésben meghatározásra kerül az e rendelet alapján kötelezően ellátandó feladatok ellátásának
részletei és a szolgáltatás ellenértéke.
VII. FEJEZET
MEGÜRESEDETT INGATLANOKKAL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK 13. A megüresedett lakóingatlan és tartalék ingatlan Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
működő Részvénytársaság részére történő átadása
24. § A  megüresedett lakóingatlan és tartalék ingatlan (e fejezet tekintetében a  továbbiakban együtt: megüresedett
ingatlan) Nemzeti Eszközkezelő részéről a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: MNV Zrt.) részére történő átadása során az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007.
(X. 4.) Korm. rendelet 9. § (14) bekezdés c) pontja nem alkalmazható.
14. A megüresedett ingatlanra vonatkozó eljárásrend részletszabályai 25. § Az  MNV Zrt. a  Nemzeti Eszközkezelőtől átvett megüresedett ingatlanokról az  átvételtől számított 30 napon belül
tájékoztatja az  egészségügyért felelős minisztert, aki a  Törvény 15.  §-ában foglalt célok figyelembevételével
a tájékoztatás kézhezvételétől számított 90 napon belül jelzi az MNV Zrt. részére, hogy mely megüresedett ingatlan
vagyonkezelői jogának átadását kéri az általa vezetett minisztérium vagy az általa felügyelt, illetve irányítása alatt
álló költségvetési szerv részére.
VIII. FEJEZET
A NEMZETI ESZKÖZKEZELŐ MŰKÖDÉSÉVEL, FELADATAIVAL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK
15. A tájékoztató levél tartalma és kézbesítésének szabályai, valamint a tájékoztatás egyéb módja
26. § (1) A Törvény 2. § (3) bekezdése szerinti tájékoztató levél tartalmazza
a) a tulajdonszerzési lehetőségeket, ideértve
aa) az  egyösszegű vásárlás szabályait, az  annak során igénybevehető kedvezményeket és azok
feltételeit,
ab) a részletvétel szabályait; b) a lakásbérleti jogviszony fenntartásának feltételeit;
c) az  arról való tájékoztatást, hogy amennyiben a  bérlő nem él nyilatkozattételi jogával, akkor a  bérleti
jogviszonya milyen feltételek mellett marad fenn;
d) a bérlő által bérelt lakóingatlan vagy tartalék ingatlan vonatkozásában e rendelet alapján kiszámított vételár,
részlet és bérleti díj összegeket;
e) a nyilatkozattételi határidőre szóló felhívást;
f ) a nyilatkozattétel formai követelményeit.
(2) A Nemzeti Eszközkezelő az (1) bekezdés szerinti tartalmú tájékoztató levelet 2019. március 31-ig küldi meg a fizetési
kötelezettségeinek eleget tevő bérlőnek.
27. § A Törvény 13. § (2) bekezdése szerinti tájékoztató levél tartalmazza
a) a részletvétel szabályait;
b) a lakásbérleti jogviszony fenntartásának és fennmaradásának feltételeit;
c) a bérlő által bérelt lakóingatlan vagy tartalék ingatlan vonatkozásában e rendelet alapján kiszámított vételár,
részlet és bérleti díj összegeket;
d) a nyilatkozattételi határidőre szóló felhívást;
e) a nyilatkozattétel formai követelményeit.
28. § (1) A Nemzeti Eszközkezelő a tájékoztató levelet a Törvényben foglalt határidőig postai úton, a (2) és (3) bekezdésben
foglalt szabályok szerint megküldi a bérlő által bérelt lakóingatlan vagy tartalék ingatlan címére.
(2) A  tájékoztató levél akkor tekinthető közöltnek, ha azt a  címzettnek vagy az  átvételre jogosult más személynek
tértivevény többletszolgáltatással feladott küldeményként kézbesítik.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltakon túlmenően a  postai szolgáltatásokról szóló jogszabály szerint tértivevény
többletszolgáltatással feladott küldeményként kézbesített tájékoztató levél, ha
a) a címzett vagy a meghatalmazott a küldemény átvételét megtagadja,
b) „elköltözött”, „címzett ismeretlen”, „nem kereste” vagy „kézbesítés akadályozott” kézbesíthetetlenségi ok
jelzésével érkezik vissza a feladóhoz,
azon a napon tekintendő kézbesítettnek, amelyen a postai bélyegző alapján a szolgáltató a küldeményt a feladónak
visszaküldte.
29. § A  Nemzeti Eszközkezelő a  Törvény szerinti tulajdonszerzési lehetőségekről, valamint a  lakásbérleti jogviszony
fenntartásának és fennmaradásának feltételeiről általános tájékoztatót készít, amelyet közzétesz a honlapján.
16. Bérlő ideiglenes elhelyezése 30. § (1) A Nemzeti Eszközkezelő gondoskodik megyénként legfeljebb három darab ideiglenes elhelyezést biztosító ingatlan
rendelkezésre állásáról.
(2) Ha a  bérlő az  általa lakott ingatlant olyan műszaki ok vagy hiba fennállása miatt nem tudja használni, amelynek
elhárítására a  lakásbérleti szerződés alapján a  bérbeadó vagy a  bérlő köteles lenne, a  bérbeadó az  (1)  bekezdés
szerint rendelkezésére álló ingatlanban ideiglenes elhelyezést biztosíthat a  bérlő számára. Ebben az  esetben
az  addig lakott ingatlanra vonatkozó lakásbérleti jogviszony szünetel. A  bérbeadó és a  bérlő az  ideiglenes
elhelyezést biztosító ingatlanra a műszaki hiba elhárításának időpontjáig szóló lakásbérleti szerződést köt. A bérlő
köteles a  Nemzeti Eszközkezelőnek a  hiba elhárításáról szóló értesítésétől számított 15 napon belül az  ideiglenes
elhelyezést biztosító ingatlanból a korábban használt ingatlanba visszaköltözni.
(3) Ha a  bérlő ideiglenes elhelyezésére a  határozott idejű lakásbérleti szerződés hatálya alatt kerül sor, akkor
a  határozott idő lejártával mind a  korábban lakott, mind az  ideiglenes elhelyezést biztosító ingatlanra kötött
lakásbérleti szerződés megszűnik, kivéve, ha a határozott idejű lakásbérleti szerződés a 13. § (1) bekezdése alapján
határozatlan idejűvé alakul át. Ebben az esetben az (1) bekezdés rendelkezései az irányadóak.
(4) Az ideiglenes elhelyezést biztosító ingatlanra kötött lakásbérleti szerződésnek a bérlő szerződésszegő magatartása
miatt történő felmondása a műszaki hibával érintett ingatlanra kötött lakásbérleti szerződést is megszünteti.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. Hatályba léptető rendelkezés
31. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 34. § (2) bekezdése 2019. október 1-jén lép hatályba.
18. Átmeneti rendelkezések 32. § (1) A Nemzeti Eszközkezelő a 10. § (3) és (4) bekezdése alapján a lakbér összegét 2019. október 1-ig nem növeli.
 (2) A IV. fejezet rendelkezéseit
a) 2019. október 1-jét követően
aa) a Törvény 8. § (1) bekezdése és a 13. § (4) bekezdése szerint a lakásbérleti jogviszony fenntartására
irányuló nyilatkozatot tevő fizetési kötelezettségeiknek eleget tevő bérlőre;
ab) az egyösszegű vásárlásra irányuló adásvételi szerződés megkötéséig, de legkésőbb 2019. december
31-ig terjedő időszakban kizárólag az  egyösszegű vásárlásra irányuló nyilatkozatot tevő fizetési
kötelezettségeiknek eleget tevő azon bérlőre, akivel 2019. október 1-ig egyösszegű vásárlásra
irányuló adásvételi szerződés megkötésére nem került sor;
ac) kizárólag a  2020. január 1-jén határozott időtartamra szóló lakásbérleti szerződéssel rendelkező
bérlőre vonatkozóan
b) 2020. január 1-jét követően
ba) a Törvény 8. § (1) bekezdése és a 13. § (4) bekezdése szerint a lakásbérleti jogviszony fenntartására
irányuló nyilatkozatot tevő fizetési kötelezettségeiknek eleget tevő bérlőre;
bb) a  2020. január 1-jén határozott időtartamra szóló lakásbérleti szerződéssel rendelkező bérlőre
vonatkozóan
kell alkalmazni. (3) A  Nemzeti Eszközkezelő 2019. szeptember 30-ig köthet e  rendelet 7. és 8. alcíme szerinti határozott idejű
lakásbérleti szerződést, amely szerződéses jogviszonyra a  lakásbérleti szerződés megszűnéséig a  7., a  8. alcím és
a 2. melléklet rendelkezéseit kell alkalmazni.
19. Az Európai Unió jogának való megfelelés 33. § E  rendelet 22. és 23.  §-a az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános
gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági
határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
20. Hatályon kívül helyező rendelkezés 34. § (1) Hatályát veszti a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. működésével kapcsolatos egyes szabályokról szóló 128/2012. (VI. 26.)
Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti
a) a 7. alcím;
b) a 8. alcím;
c) a 2. melléklet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2007. (XI. 8.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az V/B. összeurópai közlekedési folyosó Letenye és Gorièan közötti autópálya határhídjának a Mura folyón történő építéséről szóló, Budapesten, 2004. december 16-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 208/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelet 3. §-a hatálybalépéséről.
A 208/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2007. augusztus 7-i, 105. számában kihirdetett, a
Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság
Kormánya között az V/B. összeurópai közlekedési folyosó
Letenye és Gorièan közötti autópálya határhídjának a Mura
folyón történő építéséről szóló, Budapesten, 2004. december
16-án aláírt Egyezmény 12. cikk (1) bekezdése szerint az
Egyezmény azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételét
követő 30. napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek
értesítették egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak eleget tettek.
A Horvát Fél 2005. május 31-i keltezésű jegyzékében értesítette a Magyar Felet arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásoknak eleget tett. A Magyar Fél hasonló tartalmú értesítését a Horvát Fél 2007. október 2-án vette kézhez, így az Egyezmény a 12. cikk (1) bekezdése értelmében 2007. november elsején lép hatályba.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 208/2007. (VIII. 7.)
Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság
Kormánya között az V/B. összeurópai közlekedési folyosó
Letenye és Gorièan közötti autópálya határhídjának a Mura
folyón történő építéséről szóló, Budapesten, 2004. december
16-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 208/2007.
(VIII. 7.) Korm. rendelet 3. §-a 2007. november elsején, azaz
kettőezer-hét november elsején lép hatályba.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
149/2012. (XII. 28.) VM rendelete a járási földhivatalok illetékességi területeinek kijelöléséről.
Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 90. § (3b) bekezdésében,
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.1.)
Korm. rendelet 94. § a) és f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el: 1. § Az ingatlanügyi hatósági jogkörben eljáró
a) fővárosi és megyei kormányhivatal járási hivatal járási földhivatalainak,
b) a fővárosban a Budapesti 1. Számú, illetve a Budapesti 2. Számú Földhivataloknak
az illetékessége, valamint c) a földhivatali kirendeltség működési területe
az 1. mellékletben meghatározott településekre terjed ki. 2. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
69/2017. (III. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kun Pétert
2017. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a TAKARNET adatszolgáltatás használatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdésének c)  pontja alapján a  TAKARNET földhivatali információs
rendszer által nyújtott ingatlan-nyilvántartási adatszolgáltatás bányafelügyeleti üzemeltetésének és igénybevételének szabályait
a következők szerint határozom meg:
I. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalra (a továbbiakban: MBFH) terjed ki.
II. A TAKARNET adatszolgáltatás üzemeltetése 2. A TAKARNET adatszolgáltatáshoz a Földmérési és Távérzékelési Intézettel (a továbbiakban: FÖMI) kötött 970/2/2006.
MBFH iktatószámú szerződést át kell adni a Gazdasági Főosztálynak.
3. A digitális igazolványokat tartalmazó CD-t és a  jelszót tartalmazó borítékot az  MBFH Informatikai és Adatvédelmi
Osztálya kapja meg és őrzi.
4. A digitális igazolványokat az  MBFH Informatikai és Adatvédelmi Osztály vezetője által kijelölt munkatársa
haladéktalanul telepíti az Adattári és Információs Osztály számítógépére.
5. Az Adattári és Információs Osztály vezetője kijelöli az adatkérésre jogosult személyt és helyettesét (a továbbiakban:
kijelölt személy).
6. Az Informatikai és Adatvédelmi Osztály vezetője által kijelölt munkatárs a  telepítés alkalmával kioktatja a  kijelölt
személyt a rendszer használatára.
7. Az Adattári és Információs Osztály vezetője gondoskodik arról, hogy az adatlekérés lehetőségét az érintett munkatársak
megismerjék.
8. A telepítés alkalmával a kijelölt személynek át kell adni a szolgáltatás igénybevételére vonatkozó, a FÖMI-vel kötött
Szerződés másolatát. Az Általános Szolgáltatási Feltételek a ww w. takarnet .h u honlapon találhatók.
9. Az Általános Szolgáltatási Feltételekben időközben bekövetkező és a megnevezett honlapon közzétett változásokról
a kijelölt személy tájékoztatja az Adattári és Információs Osztály vezetőjét.
10. A kijelölt személy felelős az  adatlekérés technikai részének Szerződés szerinti működéséért. Szükség esetén
az Informatikai és Adatvédelmi Osztály segítségét kéri. El nem hárítható technikai akadályok esetén az Informatikai és
Adatvédelmi Osztály a TAKARNET ügyfélszolgálati irodájához fordul segítségért.
III. Az adatigénylés rendje 11. Az adatigénylő e-mailben küldi meg adatigényét a főosztályvezetőjének.
Az adatigényen fel kell tüntetni
a) az adatigényléssel érintett ügy iktatószámát és tárgyát,
b) az adatigényléssel érintett ügy fajtáját (közigazgatási eljárás vagy egyéb hivatali ügyintézés),
c) az adatigénylés indokát.
12. A főosztályvezetők személyesen felelősek azért, hogy csak indokolt esetben legyen adatlekérés, keletkezzen
az MBFH számára fizetési kötelezettség.
13. A főosztályvezető az  adatkérés engedélyezése esetén az  adatkérést továbbítja a  kijelölt személynek, aki a  kért
adatokat e-mailben küldi meg az adatigénylőnek.
IV. A teljesített adatszolgáltatás megfizetése 14. A kijelölt személy a  hónap utolsó munkanapján összesítést készít, az  MBFH-ban főosztályonként, az  igénybevett
adatszolgáltatásokról, és azt e-mailben továbbítja a Gazdasági Főosztálynak. A Gazdasági Főosztály az összesítéseket
kinyomtatja és a számlához csatolja.
15. Az összesítések ismeretében a  Bányászati, Gázipari és Építésügyi Főosztály vezetője (távolléte esetén helyettese)
igazolja le a FÖMI által a TAKARNET adatszolgáltatások igénybevételéről készített számlát.
16. A számlák leigazolását követően a Gazdasági Főosztály intézkedik a számlák szerződés szerinti teljesítéséről.
V. Záró rendelkezések 17. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
79/2018. (VI. 18.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárja megbízásának visszavonásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetemen Barta-Eke Gyula kancellári megbízását – lemondására
tekintettel –
2018. május 2-ai hatállyal visszavonom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1337/2013. (VI. 13.) Korm. határozata a TÁMOP-6.1.3/B-12/1 azonosító számú („Népegészségügyi kommunikáció fejlesztése” című) projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-6.1.3/B-12/1 azonosító számú, „Népegészségügyi kommunikáció
fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. elfogadja az  1.  melléklet szerinti projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul, hogy
a projekt támogatási szerződését a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága
megkösse.
felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
66/2007. (IV. 4.) Korm. rendelete a közúti szállítást végző egyes járművek személyzete vezetési és pihenőidejének ellenőrzéséről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §
(3) bekezdése a) pontjának 13. alpontjában, valamint a
nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló Európai Megállapodás (AETR)
kihirdetéséről szóló 2001. évi IX. törvény 4. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Kormány a
következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya a 2001. évi IX. törvénnyel kihirdetett, a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek
személyzetének munkájáról szóló Európai Megállapodás
(AETR) (a továbbiakban: AETR Megállapodás), valamint
a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006.
március 15-ei 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) hatálya alá tartozó tevékenységet végző
a) jármű személyzetére (a továbbiakban: gépjárművezető), b) járművet üzembentartó vállalkozásra (a továbbiakban: üzembentartó), továbbá
c) a közúti vagy telephelyi ellenőrzést végző hatóságra
(a továbbiakban: ellenőrző szerv) és ennek jogkörében
eljáró személyre (a továbbiakban: ellenőr)
terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában „jármű”: az 561/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk b) pontjában
meghatározott közúti jármű.
3. § (1) Az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, az AETR Megállapodásban, valamint a közúti
közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló,
1985. december 20-ai 3821/85/EGK tanácsi rendeletben
(a továbbiakban: 3821/85/EGK tanácsi rendelet) meghatározott rendelkezések megtartását:
a) közúti ellenőrzés keretében a Nemzeti Közlekedési
Hatóság (a továbbiakban: NKH) regionális igazgatósága
(a továbbiakban: közlekedési hatóság), a rendőrség, a
Határőrség és a vámhatóság,
b) telephelyi ellenőrzés keretében az üzembentartó
telephelyén a közlekedési hatóság, valamint az Országos
Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség területi
munkaügyi felügyelősége (a továbbiakban: munkaügyi
hatóság)
ellenőrzi.
(2) Az NKH Központi Hivatala látja el az 561/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletben, valamint a
3821/85/EGK tanácsi rendeletben meghatározott rendelkezések ellenőrzéséhez kapcsolódó tagállami koordináció,
adatgyűjtés és adatszolgáltatás feladatát.
(3) Az NKH Központi Hivatala – a (2) bekezdésben
meghatározottakra is figyelemmel, az ellenőrző szervekkel egyeztetetten – a tárgyévet megelőző év november 30.
napjáig állapítja meg a 14. §-ban meghatározott közúti és
telephelyi ellenőrzési mennyiség és arány teljesítéséhez
tartozó éves tervszámot, továbbá az ellenőrzési feladatok
ellenőrző szervek közötti megosztási tervét.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott éves közúti és
telephelyi ellenőrzési tervet a gazdasági és közlekedési
miniszter – az érintett ellenőrző szerveket felügyelő
miniszterekkel, valamint a közúti áru- és személyszállító
vállalkozások szakmai szervezeteivel való egyeztetést
követően – hagyja jóvá.
(5) Amennyiben az ellenőrzési tevékenység egyidejűleg
több ellenőrző szerv hatáskörét is érinti, közös ellenőrzésre kerülhet sor (a továbbiakban: közös ellenőrzés).
(6) A közös ellenőrzés során az ellenőrzés vezetőjének
feladata
a) az ellenőrzés megszervezése,
b) az ellenőrzés technikai feltételeinek biztosítása,
valamint
c) a hatáskörébe tartozó bírságolási eljárás lefolytatása.
(7) A közös ellenőrzés során a bírságot az eljárást
lefolytató szerv szabja ki. A befolyt bírságot e szerv számlájára kell befizetni, amely összeg az ellenőrzésben részt
vett szerveket egyenlő arányban illeti meg.
4. § (1) A közúti ellenőrzés az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, illetve az AETR Megállapodásban, továbbá a 3821/85/EGK tanácsi rendeletben foglaltak megtartásának ellenőrzésére terjed ki, így különösen:
a) a gépjárművezetők azonosítására, létszámára
[az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
8. cikk (3) bekezdés előírásának ellenőrzése érdekében],
b) a 3821/85/EGK tanácsi rendeletben, illetve az
AETR Megállapodásban a tachográfra és annak üzemeltetésére előírt feltételek megtartására,
c) az adatrögzítő lapok, illetve a gépjárművezetői kártya meglétére és használatára,
d) a tachográf által rögzített vezetési és pihenőidők, továbbá szünetek tartamára.
(2) A közúti ellenőrzéseket rendszeresen változó helyszínen és időpontban kell végezni. Az ellenőrző szervek az országos és helyi közutakon az ellenőrzési pontok hálózatát
alakítják ki, amely megnehezíti az ellenőrzések elkerülését.
(3) Az ellenőrzés helyét úgy kell megválasztani, hogy
a jármű megállítása, esetleges kényszervárakoztatása forgalmi akadályt vagy balesetveszélyes helyzetet ne teremtsen, továbbá a jármű minden irányból megközelíthető,
szemrevételezhető legyen. Veszélyes árut szállító jármű
ellenőrzésekor a külön jogszabályban meghatározott előírásokat is figyelembe kell venni.
(4) A közúti ellenőrzések során az ellenőrzés alá vont
járművek és gépjárművezetők kiválasztásakor nem szabad
megkülönböztetést alkalmazni:
a) a jármű nyilvántartásba vételének országa,
b) a gépjárművezető lakóhelye szerinti ország,
c) az üzembentartó székhelye szerinti ország,
d) a szállítás felrakó- és lerakóhelye szerint (a szállítás
kezdő- és végállomása),
e) a beépített tachográf kivitele (analóg vagy digitális)
alapján. (5) Az (1) bekezdésben meghatározott ellenőrzéseket
a közúti ellenőrzés során az 1. melléklet A. részében meghatározott vizsgálati célok együttes vagy külön-külön történő vizsgálatával kell elvégezni.
(6) Az ellenőrző szerv az 1. melléklet A. részében meghatározott vizsgálati célok jegyzékét, valamint a 2. mellékletben meghatározott ellenőrző eszközöket biztosítja az
ellenőr részére. Az ellenőr részére a digitális tachográf
ellenőrzéséhez szükséges ellenőri kártyát a közlekedési
hatóság biztosítja a külön jogszabályban1 meghatározott
eljárásban.
5. § (1) A gépjárművezető az ellenőrzés során köteles a gépjárműbe beépített tachográf, valamint annak rendeltetésszerű használatát szolgáló egyéb eszközök (különösen
a vezetékek, zárjelek, biztosítékok, csatlakozók, beépítési
és hitelesítési címkék, a készülék rögzítése, átalakítók),
továbbá az adatrögzítő lapok és a gépjárművezetői kártya
vizsgálatát az ellenőr számára lehetővé tenni.
(2) Ha a gépjárművezető az ugyanazon szállítás során
végzett ellenőrzés alkalmával a korábbi ellenőrzés során
részére átadott közúti ellenőrzési okmányt bemutatja, akkor az újabb ellenőrzést ennek figyelembevételével kell
elvégezni.
1 A közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló,
1985. december 20-ai 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló
124/2005. (XII. 29.) GKM rendelet.
6. § (1) Az ellenőr az általa a tachográf készülékből kiemelt
adatrögzítő lapot a hátoldalán a kézjegyével, valamint
a számára rendszeresített „AETR Control Hungary”
bélyegzőlenyomatával látja el, valamint feltünteti az
ellenőrzés pontos időpontját (év, hó, nap, óra, perc).
(2) Az ellenőrzésre vonatkozó adatokat úgy kell az adatrögzítő lapon rögzíteni, hogy az előlapon lévő adatok ne
sérüljenek meg.
7. § (1) Amennyiben közigazgatási hatósági eljárás kezdeményezése érdekében az adatrögzítő lap helyszíni elvételére kerül sor, arról átvételi elismervényt kell adni.
(2) Az elismervény tartalmi elemei:
a) az elvétel helye (település és a közterület megneve
zése, vagy az útvonal száma és szelvénye),
b) az elvétel ideje (év, hó, nap, óra, perc),
c) a gépjárművezető neve (születési családi és utónév),
d) a gépjárművezető tevékenysége (kezdete, megszakí
tások, pihenőidő, vezetési és egyéb tevékenységi idő),
e) a gépjárművel megtett távolság az adatrögzítő lap
alapján,
f) a gépjármű rendszáma,
g) a gépjármű kilométer-számláló műszerének ellenőr
zéskori állása,
h) a gépjármű elindulásának megfelelő „km” állás,
i) az elvétel oka,
j) a közúti ellenőr „AETR Control Hungary” bélyegző
lenyomata és aláírása. (3) A tachográf készülék, illetve annak rendeltetésszerű
működését befolyásoló eszközök szabálytalan működésére utaló körülmények esetén – a közigazgatási eljárás kezdeményezése érdekében – azokról fényképet vagy videófelvételt kell készíteni.
8. § (1) Az 1. § (1) bekezdésének d) pontjában foglalt előírások megsértése esetén a közúti közlekedésről szóló
1988. évi I. törvény 44. § (3) bekezdése alapján pihenőidő
letöltése (a továbbiakban: kényszervárakoztatás) rendelhető el.
(2) A napi pihenőidő elégtelensége miatt a kényszervárakoztatás mértéke egybefüggően minimum 9 óra,
maximum 11 óra lehet.
(3) Heti pihenőidő hiánya esetén 24 óra egybefüggő
pihenőidő írható elő.
(4) Megszakítás elégtelensége miatt minimum 15 perc,
maximum 45 perc kényszervárakoztatás rendelhető el.
(5) Kényszervárakoztatás elrendelése esetén az elrendelő hatóságot a jármű és a rakománya őrzéséért, valamint
a kényszervárakoztatás következtében az üzembentartót
ért kárért felelősség nem terheli.
9. § (1) A várakozás kikényszerítése érdekében a gépjármű
és a rakomány okmánya a várakozás előírt időtartamáig
visszatarthatók.
(2) Az okmányok átvételéről elismervényt kell kiállítani. Biztosítani kell, hogy a gépkocsivezető a visszatartott
okmányt a kényszervárakoztatás elteltével – a kényszervárakoztatás kijelölt helyéhez legközelebb eső – ellenőrző
szervnél átvehesse. A kényszervárakoztatás elteltét követően az okmányok átvételéről kiállított elismervény az
okmányok átvételére és az átvétel helyére történő közlekedésre jogosít.
(3) A gépjármű okmányainak a pihenőidő letöltésének
biztosítása érdekében történő visszatartása nem minősül a
külön jogszabályban meghatározott helyszíni elvételnek.
10. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó jármű esetében a közúti ellenőrzést az erre a feladatra felkészített, eredményes
elméleti és gyakorlati vizsgát tett közúti ellenőr végezheti.
(2) Az ellenőrző szerv által önállóan végzett közúti
ellenőrzés során rendelkezésre kell állni a kézi vagy számítógépes kiértékelő eszköznek, továbbá az NKH Központi Hivatala által nyilvántartott, országosan egységesített és sorszámozott „AETR Control Hungary” bélyegzőnek. A 3. § (5) bekezdésében meghatározott közös ellenőrzés során e technikai feltételeket az ellenőrzést vezető
ellenőrző szerv biztosítja.
(3) Az ellenőrző szervnek az ellenőrzések egységes
lefolytatásához rendelkeznie kell:
a) az ellenőrzés tárgyát képező tételek jegyzékével
(ellenőrzési lista),
b) a közúti fuvarozásban használatos legfontosabb kifejezéseket tartalmazó, az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által összeállított és az NKH Központi
Hivatala által az ellenőrzést végzők részére biztosított szótárral, amely tartalmazza a szállítási műveleteknél rendszerint használt kifejezéseket és azok magyar nyelvű megfelelőjét.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott eszközök hiányában az ellenőrzés nem végezhető el.
11. § Az NKH Központi Hivatala szervezésében – az ellenőrző szervekkel történő egyeztetés alapján és részvételükkel – évente legalább hat alkalommal összehangolt közúti
ellenőrzést kell tartani az 561/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendeletben, valamint a 3821/85/EGK tanácsi
rendeletben foglaltak megtartásának ellenőrzésére. Az
összehangolt közúti ellenőrzéseket a szomszédos állomokkal összeegyeztetett időben kell végrehajtani.
12. § (1) Az üzembentartónak a Magyar Köztársaság területén lévő telephelyén végzett hatósági ellenőrzés (a továbbiakban: telephelyi ellenőrzés) az 561/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletben, valamint a
3821/85/EGK tanácsi rendeletben foglaltak megtartásának ellenőrzésére terjed ki, így különösen:
a) a munkaügyi adatok nyilvántartásai közül a gépjárművezető vezetési és pihenőidejére vonatkozó adatokra,
b) a tachográf hitelesítési dokumentumainak nyilvántartására, c) a felhasznált adatrögzítő lapok meglétére, ezek megfelelő tárolására,
d) az üzembentartó által végzett ellenőrzések dokumentumaira, az ellenőrzés alapján tett intézkedésekre és
ezek hatásaira,
e) az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkében a szállítási vállalkozás (üzembentartó)
részére meghatározott előírások megtartásának ellenőrzésére,
f) a 3821/85/EGK tanácsi rendeletben, valamint a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló,
1985. december 20-ai 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló külön jogszabályban foglaltakra.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ellenőrzéseket
a telephelyi ellenőrzés során az 1. melléklet A., valamint
B. részében meghatározott vizsgálati célok együttes vagy
külön-külön történő vizsgálatával kell elvégezni.
(3) Az ellenőrző szerv az 1. melléklet B. részében meghatározott vizsgálati célok jegyzékét, valamint a 2. mellékletben meghatározott ellenőrző eszközöket biztosítja az
ellenőr részére. Az ellenőr részére a digitális tachográf
ellenőrzéséhez szükséges ellenőri kártyát a közlekedési
hatóság biztosítja a külön jogszabályban2 meghatározott
módon.
(4) A telephelyi ellenőrzéseket a közúti áru- és személyszállító vállalkozásokkal kapcsolatos ellenőrzési tapasztalatok figyelembevételével kell megszervezni.
(5) A telephelyi ellenőrzések során figyelembe kell venni – a más ország illetékes hatósága által küldött – az
üzembentartó külföldön végzett tevékenységével kapcsolatos tájékoztatásában foglaltakat is.
2 A közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló,
1985. december 20-ai 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló
124/2005. (XII. 29.) GKM rendelet.
(6) E rendelet alkalmazásában telephelyi ellenőrzésnek
minősül az üzembentartó által az ellenőrző szerv részére
átadott okmányoknak és adatoknak az ellenőrző szerv
saját hivatalában elvégzett vizsgálata is.
13. § A közúti és a telephelyi ellenőrzés során az ellenőrző
szervek az AETR Megállapodás hatálya alá tartozó közúti
szállítás esetén az AETR Megállapodáshoz csatlakozott
országgal kötött – külön jogszabályban kihirdetett – kétoldalú megállapodásban foglalt rendelkezések végrehajtását
is ellenőrzik.
14. § (1) Az NKH Központi Hivatala minden naptári év negyedik negyedévében a következő évre szólóan elkészíti
az éves közúti és telephelyi ellenőrzési tervet, amelyben
– a 9. §-ban meghatározott adatszolgáltatás elemzésére is
figyelemmel – az ellenőrző szervek közötti koordinációs
feladatkörében gondoskodik arról, hogy az ellenőrző szervek által végzett közúti és telephelyi ellenőrzések éves
száma elérje:
a) 2007. december 31-éig az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó járművek
száma, valamint az éves munkanapok szorzataként számított összes munkanapok számának 1%-át,
b) 2008. január 1-jét követően az összes munkanapok
számának 2%-át,
c) 2010. január 1-jét követően az összes munkanapok
számának 3%-át.
(2) Az éves közúti és telephelyi ellenőrzési terv meghatározásakor – a 3. §-ban meghatározott ellenőrzési feladatkörök figyelembevételével – gondoskodni kell arról, hogy
a) 2007. december 31-éig az ellenőrzött munkanapok:
aa) legalább 15%-át közúti ellenőrzés keretében, és
ab) legalább 30%-át telephelyi ellenőrzés keretében,
valamint
b) 2008. január 1-jét követően az ellenőrzött munka
napok:
ba) legalább 30%-át közúti ellenőrzés keretében, és
bb) legalább 50%-át telephelyi ellenőrzés keretében
ellenőrizzék. (3) A 2007. évi közúti és telephelyi ellenőrzési tervet
2007. május 31-éig kell elkészíteni.
15. § (1) Az ellenőrző szervek az általuk végzett ellenőrzésekről nyilvántartást vezetnek, amely legalább a
(2)–(6) bekezdésekben meghatározott adatokat tartalmazza.
(2) A közúti ellenőrzésről vezetett nyilvántartás tartalmazza: a) az ellenőrzött járművek és gépjárművezetők számát,
b) az ellenőrzés során feltárt jogsértések számát és jel
legét,
c) a b) pont alapján kezdeményezett leggyakrabban
előforduló intézkedéseket. (3) A (2) bekezdésben meghatározott közúti ellenőrzési
nyilvántartásnak biztosítania kell a következő szempontok
szerinti adatcsoportosítást:
a) a közúti ellenőrzés helye szerint (autópálya, fő- vagy
másodrendű út), rögzítve az ellenőrzött jármű honosságát
is, az e szempont szerinti megkülönböztetés elkerülése,
illetőleg ennek kimutatása érdekében;
b) a tachográf kivitele szerint (analóg vagy digitális).
(4) A nem magyar hatósági engedéllyel és jelzéssel ellátott járművek közúti ellenőrzése során feltárt hiányosságokról államonként külön nyilvántartást is vezetni kell,
a következő adatokkal:
a) az ellenőrzött járművek és gépjárművezetők száma,
b) a gépjárművezetők által elkövetett szabálytalan
ságok jellege,
c) a szabálytalanságok miatt alkalmazott intézkedések
jellege,
d) súlyos szabálytalanság esetén a kirótt bírság összege.
(5) A telephelyi ellenőrzésekről vezetett nyilvántartás
tartalmazza: a) az ellenőrzések számát és az ellenőrzött munkanapok számát,
b) az ellenőrzött járművek és gépjárművezetők számát,
c) az ellenőrzés során feltárt jogsértések számát és jel
legét. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott telephelyi ellenőrzési nyilvántartásnak biztosítania kell a következő
szempontok szerinti adatcsoportosítást:
a) az áru- vagy személyszállító tevékenység fajtája és
jellege szerint (fuvarozás, bérmunkában végzett tevékenység vagy sajátszámlás szállítás, nemzetközi vagy belföldi
szállítás, személy- vagy áruszállítás);
b) az üzembentartó járműveinek száma;
c) a tachográf kivitele szerint (analóg vagy digitális).
(7) A (2)–(6) bekezdésben meghatározott ellenőrzési
nyilvántartások elkülönítetten tartalmazzák az adatokat az
áru- és személyszállítási tevékenységre.
(8) Az ellenőrző szervek – a közúti szállításra vonatkozó közösségi szociális előírás alapján végzett közlekedési hatósági ellenőrzés részletes szabályairól szóló rendeletben meghatározott tartalommal és részletezéssel – minden naptári negyedévet követő hónap 15. napjáig megküldik az NKH Központi Hivatala részére az előző negyedév
összesített ellenőrzési adatait.
(9) Az NKH Központi Hivatala az ellenőrző szervektől
kapott adatok alapján országos összesített ellenőrzési adatnyilvántartást készít, amelyből az 561/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkében meghatározott
adatszolgáltatást – a közúti szállításra vonatkozó egyes
szociális jogszabályok alapján végzett közlekedési hatósági ellenőrzés részletes szabályairól szóló külön jogszabályban meghatározott módon – kétévente megküldi az
Európai Bizottságnak.
(10) Amennyiben a közúti ellenőrzés során gyanú merül
fel arra, hogy a más tagállamban nyilvántartásba vett járművel megsértették az 561/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben, illetve az AETR Megállapodásban
meghatározott előírásokat, azonban a megfelelő adatok
hiányában ennek ténye nem állapítható meg, az ellenőrző
szerv a nyilvántartó tagállamot – az NKH Központi Hivatala útján – adatszolgáltatás céljából megkeresi. Az NKH
Központi Hivatala a más tagállam e célból küldött adatkérését – az adatvédelemmel kapcsolatos külön jogszabályokban foglaltak megtartásával – haladéktalanul teljesíti.
(11) Az ellenőrző szervek az általuk kezelt adatokat
csak az adatvédelemmel kapcsolatos külön jogszabályokban foglaltak szerint használhatják fel.
16. § Az üzembentartó az ellenőrzést követően egy naptári
évig köteles megőrizni a közúti ellenőrzés, valamint a
telephelyén végzett ellenőrzés alkalmával az ellenőrző
szerv által kiadott ellenőrzési jegyzőkönyveket és egyéb,
az ellenőrzés eredményét tanúsító okmányokat. Az ellenőrző szerv az ismételt ellenőrzés során figyelembe veszi
a korábban elvégzett ellenőrzés megállapításait.
17. § (1) A Magyar Köztársaság részéről az AETR Megállapodáshoz csatlakozott országok illetékes ellenőrző hatóságaival – az ellenőrzések kapcsán felmerülő kölcsönös
adatszolgáltatások teljesítése tekintetében is – közvetlen
kapcsolatot az NKH Központi Hivatala tart fenn.
(2) Az NKH Központi Hivatala az AETR Megállapodáshoz csatlakozott országok illetékes hatóságait tájékoztatja az ellenőrzések tapasztalatairól, az alkalmazott
szankciókról, intézkedésekről.
(3) Az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikk (2) bekezdésében, valamint a 3821/85/EGK
tanácsi rendelet 19. cikk (3) bekezdésében a tagállamok
számára meghatározott kölcsönös adatszolgáltatást az
NKH Központi Hivatala
a) 2007. április 1-jét követően hat havonta egyszer,
valamint
b) külön tagállami megkeresés alapján
teljesíti. 18. §
(1) A közúti áru- és személyszállítást végző vállalkozásokat az ellenőrzések eredménye alapján – kockázatértékelő rendszer alkalmazásával – az ellenőrző szervek közösen, évente értékelik. Ennek figyelembevételével gyakrabban és részletesebb módon kell telephelyi ellenőrzést
végezni az olyan üzembentartónál, amely az 561/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet, illetve a
3821/85/EGK tanácsi rendelet előírásait rendszeresen
vagy súlyosan megsérti.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott értékelés alapján
az NKH Központi Hivatala összesítést készít, amelyről az
ellenőrzés alá vont vállalkozások szakmai érdekképviseletei – megkeresés alapján – tájékoztatást kapnak.
19. § (1) Az NKH Központi Hivatala – az érintett ellenőrző
szervekkel egyetértésben – Módszertani Útmutatóban határozza meg azokat az ismereteket, amelyekkel az ellenőröknek rendelkezniük kell a közúti és telephelyi ellenőrzés szakszerű végrehajtásához.
(2) Az ellenőrző szervek biztosítják, hogy az (1) bekezdésben meghatározott ismeretekkel rendelkező ellenőrök
végezzék az e rendeletben meghatározott közúti és telephelyi ellenőrzési feladatokat.
(3) A közlekedési hatóság – az ellenőrző szerv kezdeményezése alapján – a (2) bekezdésben meghatározott ellenőröket költségtérítés mellett „AETR Control
Hungary” lenyomatú bélyegzővel látja el.
(4) Az ellenőrző szervek Együttműködési Megállapodásban rögzítik az e rendeletben foglaltak végrehajtását
biztosító, jogi szabályozást nem igénylő technikai kérdéseket, valamint elfogadják az (1) bekezdésben meghatározott Módszertani Útmutatót.
20. § (1) Ez a rendelet 2007. május 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a nemzetközi közúti fuvarozást végző egyes járművek személyzetének vezetési és pihenőidejének ellenőrzéséről szóló 54/2001. (IV. 10.) Korm. rendelet,
b) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
hatósági jogköreivel összefüggő egyes rendeletek módosításáról szóló 261/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 6. §-a,
c) egyes közlekedési tárgyú kormányrendeleteknek a
Nemzeti Közlekedési Hatóság felállításával kapcsolatos
módosításáról szóló 264/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet
13. §-a.
(3) Az ellenőrző szervek a 19. § (4) bekezdésében
meghatározott Együttműködési Megállapodást 2007. július 1-jéig kötik meg.
21. § (1) Ez a rendelet a közúti szállításra vonatkozó egyes
szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK
és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint
a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikk (1) és (2) bekezdésének,
valamint 22. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
(2) Ez a rendelet a közúti szállításra vonatkozó egyes
szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a
3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 2–9., 11. és 16. cikkének, valamint I–III. mellékletének való megfelelést
szolgálja.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1510/2014. (IX. 16.) Korm. határozata az európai uniós programok likviditási hiányának kezeléséről.
A Kormány
 1. a Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
5.  melléklet 2.  pontja alapján, a  strukturális és kohéziós támogatásokból megvalósuló európai uniós programok
finanszírozásához szükséges források biztosítása érdekében jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések
fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím 200 000,0 millió forint
összeggel történő túllépését az európai uniós támogatások Európai Bizottság általi átutalását követően a beérkező
uniós források megfelelő előirányzaton történő bevételi elszámolására és a  megnyitott előirányzat-felhasználási
keret visszarendezésére vonatkozó kötelezettség mellett,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pont szerinti előirányzat-túllépés összegét ütemezetten,
a kifizetésekhez igazodva használja fel.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1210/2018. (IV. 6.) Korm. határozata a kiépített gázhálózattal nem rendelkező települések esetében a téli rezsicsökkentés kiterjesztéséről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetének a 65. A  téli rezsicsökkentés
kiterjesztése a kiépített gázhálózattal nem rendelkező településeknél címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli 345 696 000 forint egyszeri átcsoportosítását
a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok működési célú
kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 65. A  téli
rezsicsökkentés kiterjesztése a  kiépített gázhálózattal nem rendelkező településeknél cím javára, az  1.  melléklet
szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  téli rezsicsökkentés kiterjesztése érdekében a  2.  pont szerint
átcsoportosított előirányzat terhére a  háztartások számára pénzbeli támogatás biztosítása céljából lakott
ingatlanonként 12 000 forint összegű költségvetési támogatást nyújtson a kiépített gázhálózattal nem rendelkező,
2. melléklet szerinti települési önkormányzatoknak a 2. melléklet szerinti összeg erejéig a költségvetési támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján úgy, hogy
a támogatás felhasználásának határideje 2018. szeptember 30. legyen;
4. felkéri a  2.  melléklet szerinti települési önkormányzatokat, hogy a  3.  pont szerinti költségvetési támogatás
elosztásának módját és a  támogatási összeg lakossághoz történő eljuttatásának feltételeit a  helyi viszonyok
figyelembevételével alakítsák ki;
5. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően haladéktalanul folyósítsa a 2. melléklet szerinti települési önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2010. (III. 11.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya közötti, Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) határátkelőhelyen közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról szóló, jegyzékváltás útján létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya közötti, Kiszombor–Nagycsanád
(Cenad) határátkelőhelyen közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról szóló, jegyzékváltás útján létrejött
Jegyzőkönyv (a továb biak ban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„H2/5330
Románia Külügyminisztériuma üdvözli a Magyar Köztársaság bukaresti Nagykövetségét, és tisztelettel javasolja
Románia Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között egy szóbeli jegyzékváltással történő Jegyzőkönyv
létrehozását, melyben egy közös román-magyar közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról döntenek
Nagycsanád (Cenad)–Kiszombor határátkelőhelyen, a következő tartalommal:
„Románia Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya (a továb biak ban „Szerződő Felek”),
– figye lembe véve a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Magyar Köztársaság és Románia
között a közúti és a vasúti határforgalom ellenőrzéséről szóló, Bukarestben, 2004. április hó 27. napján aláírt
Egyezmény végrehajtásáról szóló, Bukarestben, 2006. december 21-én aláírt Megállapodás (a továb biak ban:
Megállapodás) alapján a román-magyar határon, Ártánd–Bors határátkelőhelyen működő közös kapcsolattartási
szolgálati hely működése kapcsán szerzett tapasztalatokat,
– tekintettel ezen létesítmények hatékonyságára a nemzetközi együttműködés és az információcsere terén,
szükségesnek látszik egy új, közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozása a román-magyar határon,
– a Megállapodás 22. cikke értelmében, mely szerint a Szerződő Felek új közös kapcsolattartási szolgálati helyet
hozhatnak létre, és ezek működését diplomáciai jegyzékváltás útján szabályozzák,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
(1) A Szerződő Felek Románia államterületén, Nagycsanád (Cenad)–Kiszombor határátkelőhelyen közös kapcsolattartási
szolgálati helyet létesítenek, naponta 00.00 órától 24.00 óráig történő nyitva tartással.
(2) A magyar szolgálati személyek részére a működési terület a közös kapcsolattartási szolgálati helyen kiterjed:
– a közútra a közös államhatártól a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyre szolgálatba járás céljából,
– a határátkelőhelyen kijelölt szolgálati helyiségre, valamint az ehhez tartozó szociális helyiségekre,
– a kijelölt szolgálati parkolóra.
2. cikk
A Szerződő Felek az alábbi ille té kes hatóságokat jelölik ki a közös kapcsolattartási szolgálati helyen történő
együttműködés folytatására:
– a román fél részéről: Határrend őrség, Rendőrség, Nemzeti Vámhatóság.
– a magyar fél részéről: Rendőrség, Vám- és Pénzügyőrség.
3. cikk
A Megállapodásnak a „közös kapcsolattartási szolgálati hely” című IV. fejezetének rendelkezései meg fele lően
irányadóak.
4. cikk
(1) Jelen Jegyzőkönyv a Megállapodással azonos ideig marad hatályban.
(2) Jelen Jegyzőkönyv jegyzékváltás útján módosítható.
(3) A Megállapodás végrehajtásának felfüggesztése esetén jelen Jegyzőkönyv végrehajtása is szünetel.
(4) A Megállapodás hatályának megszűnése esetén a jelen Jegyzőkönyv is hatályát veszti.
Amennyiben a Magyar Köztársaság Kormánya egyetért a fentiekkel, Románia Külügyminisztériumának jelen szóbeli
jegyzéke a Magyar Köztársaság bukaresti Nagykövetségének válaszjegyzékével együtt fogja képezni a Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya közötti, Nagycsanád (Cenad)–Kiszombor határátkelőhelyen közös
kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról szóló Jegyzőkönyvet. A Jegyzőkönyv a Magyar Köztársaság bukaresti
Nagykövetsége válaszjegyzékének megérkezésével egyidejűleg lép hatályba.
Románia Külügyminisztériuma megragadja az alkalmat, hogy nagyrabecsüléséről biztosítsa a Magyar Köztársaság
Nagykövetségét.
Bukarest, 2009. december 28. ” „Szóbeli jegyzék
A Magyar Köztársaság Nagykövetsége tiszteletét fejezi ki Románia Külügyminisztériumának, és van szerencséje
igazolni a H2/5330 számú, 2009. december 28-án kelt jegyzékének kézhezvételét, melynek magyar nyelvű szövege
a következő:
„H2/5330
Románia Külügyminisztériuma üdvözli a Magyar Köztársaság bukaresti Nagykövetségét, és tisztelettel javasolja
Románia Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között egy szóbeli jegyzékváltással történő Jegyzőkönyv
létrehozását, melyben egy közös román-magyar közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról döntenek
Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) határátkelőhelyen, a következő tartalommal:
„Románia Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya (a továb biak ban „Szerződő Felek”),
– figye lembe véve a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Magyar Köztársaság és Románia
között a közúti és a vasúti határforgalom ellenőrzéséről szóló, Bukarestben, 2004. április hó 27. napján aláírt
Egyezmény végrehajtásáról szóló, Bukarestben, 2006. december 21-én aláírt Megállapodás (a továb biak ban:
Megállapodás) alapján a román-magyar határon, Ártánd–Bors határátkelőhelyen működő közös kapcsolattartási
szolgálati hely működése kapcsán szerzett tapasztalatokat,
– tekintettel ezen létesítmények hatékonyságára a nemzetközi együttműködés és az információcsere terén,
szükségesnek látszik egy új, közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozására a román-magyar határon,
– a Megállapodás 22. cikke értelmében, mely szerint a Szerződő Felek új közös kapcsolattartási szolgálati helyet
hozhatnak létre, és ezek működését diplomáciai jegyzékváltás útján szabályozzák,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
(1) A Szerződő Felek Románia államterületén, Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) határátkelőhelyen közös kapcsolattartási
szolgálati helyet létesítenek, naponta 00.00 órától 24.00 óráig történő nyitva tartással.
(2) A magyar szolgálati személyek részére a működési terület a közös kapcsolattartási szolgálati helyen kiterjed:
– a közútra a közös államhatártól a határforgalom-ellenőrző szolgálati helyre szolgálatba járás céljából,
– a határátkelőhelyen kijelölt szolgálati helyiségre, valamint az ehhez tartozó szociális helyiségekre,
– a kijelölt szolgálati parkolóra.
2. cikk
A Szerződő Felek az alábbi ille té kes hatóságokat jelölik ki a közös kapcsolattartási szolgálati helyen történő
együttműködés folytatására:
– a román fél részéről: Határrend őrség, Rendőrség, Nemzeti Vámhatóság.
– a magyar fél részéről: Rendőrség, Vám- és Pénzügyőrség.
3. cikk
A Megállapodásnak a „közös kapcsolattartási szolgálati hely” című IV. fejezetének rendelkezései meg fele lően
irányadóak.
4. cikk
(1) Jelen Jegyzőkönyv a Megállapodással azonos ideig marad hatályban.
(2) Jelen Jegyzőkönyv jegyzékváltás útján módosítható.
(3) A Megállapodás végrehajtásának felfüggesztése esetén jelen Jegyzőkönyv végrehajtása is szünetel.
(4) A Megállapodás hatályának megszűnése esetén a jelen Jegyzőkönyv is hatályát veszti.
Amennyiben a Magyar Köztársaság Kormánya egyetért a fentiekkel, Románia Külügyminisztériumának jelen szóbeli
jegyzéke a Magyar Köztársaság bukaresti Nagykövetségének válaszjegyzékével együtt fogja képezni a Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya közötti, Nagycsanád (Cenad)–Kiszombor határátkelőhelyen közös
kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról szóló Jegyzőkönyvet. A Jegyzőkönyv a Magyar Köztársaság bukaresti
Nagykövetsége válaszjegyzékének megérkezésével egyidejűleg lép hatályba.
Románia Külügyminisztériuma megragadja az alkalmat, hogy nagyrabecsüléséről biztosítsa a Magyar Köztársaság
Nagykövetségét.”
A Nagykövetség ezennel megerősíti, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya a fenti javaslattal egyetért, továbbá, hogy
fenti jegyzék, valamint ez a válaszjegyzék megállapodást képez a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia
Kormánya között Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) határátkelőhelyen közös kapcsolattartási szolgálati hely
létrehozásáról, amely jelen válaszjegyzék kézhezvételének napján lép hatályba.
A Magyar Köztársaság Nagykövetsége megragadja az alkalmat, hogy Románia Külügyminisztériumát ismételten
őszinte nagyrabecsüléséről biztosítsa.”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és 3. § a Jegyzőkönyv záró rendelkezéseiben meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, valamint a 2. és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
1180/2010. (VIII. 31.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezetbe történő előirányzat átcsoportosításáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 6. § (3) bekezdésében foglaltak alapján elrendeli a költségvetési törvény 1. számú melléklete
X. Miniszterelnökség fejezet 20. Tartalékok cím, 2. Céltartalékok alcím, 1. Különféle kifizetések jogcímcsoport terhére,
a költségvetési törvény 1. számú melléklete IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi
jövedelemadója fejezet, 5. Központosított előirányzatok címre a költségvetési törvény 5. számú mellékletében
szereplő 7. Helyi szervezési intézkedésekhez kapcsolódó többletkiadások támogatása jogcímre 3500,0 millió forint
melléklet szerinti átcsoportosítását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
497/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sinkó Zsuzsannát
a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2015. (VII. 31.) BM utasítása a Belügyminisztérium Informatikai Biztonsági Szabályzatáról.
A Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás 1. melléklet 2. függelék 2.1.5.2. pont
5. alpont d) alpontja alapján, figyelembe véve a Közigazgatási Informatikai Bizottság 25. számú ajánlását, a Magyar Informatikai
Biztonsági Ajánlásokat és a Közigazgatási Informatikai Bizottság 19. számú ajánlását, alkalmazva az ITIL (Information Technology
Infrastructure Library) módszereket, a Belügyminisztérium elektronikus információs rendszereinek védelmére kiadom az alábbi
utasítást:
1. § A Belügyminisztérium Informatikai Biztonsági Szabályzatát a jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium Informatikai Biztonsági Szabályzatáról szóló 29/2010. (XII. 31.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1547/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter, mint helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
Homoki Krisztián siófoki lakosnak, „Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök