type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
96/2014. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a nemzetközi képesség-hozzájárulások
nyilvántartásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. és 18–20. pontja, valamint 11. §
(3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szervezete
vonatkozásában biztosítsa az együttes intézkedésben foglaltak végrehajtását.
3. Jelen együttes intézkedés alkalmazásában:
a) műveleti és készenléti felajánlások: a már folyamat
ban lévő NATO, EU, ENSZ és a kettő vagy többoldalú
megállapodáson alapuló egyéb műveleti hozzájárulások és
azok tervezett váltására, rotálására kijelölt katonai alegységek, valamint a NATO, illetve EU készenléti erőkhöz és
műveleti tartalékokhoz megtett felajánlások és hozzájárulások,
b) védelmi tervezési felajánlások: a NATO védelmi tervezési és az EU képességfejlesztési folyamatának keretében tett felajánlások, melyek jövőbeni műveletekben történő részvételre potenciálisan rendelkezésre állnak.
4. A védelmi tervezési felajánlásokról, valamint a műveleti és készenléti felajánlásokról (a továbbiakban együtt:
hozzájárulás) szóló elgondolások, tervek és döntési javaslatok a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM
VPVTHÁT), a HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT), a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) és a HM közigaz
gatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) útján kerülnek felterjesztésre a miniszter részére.
5. A HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban:
HM VTF) a hozzájárulásokról – a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
38. § (7) bekezdésére és 40. § (1) bekezdésére figyelemmel, a felelős szakmai szervezetek jelentéseinek, felterjesztéseinek alapján – nyilvántartást vezet, amit a 6. pontban meghatározott személyek, szervek, szervezetek rendelkezésére bocsát. A nyilvántartás tartalmazza
a) a hozzájárulás megnevezését,
b) a hozzájárulás besorolását – műveleti és készenléti
felajánlás vagy védelmi tervezési felajánlás –,
c) a mandátum kibocsátóját, számát és dátumát,
d) a hozzájárulás rendszeresített és meglévő létszámát,
e) a készenléti kategóriát,
f) a készenlét elérésének időpontját,
g) a megalakítás bázisául szolgáló katonai szervezeteket,
h) a szolgálatellátás időszakát,
i) az esetleges nemzeti korlátozásokat,
j) a hozzájárulás státuszát,
k) a hazai készenlét ellenőrzését,
l) az át-alárendeléssel kapcsolatos adatokat,
m) a hozzájárulás teljes műveleti képesség-eléréséhez
szükséges kritikus igényeket és
n) a konkrét hozzájárulással kapcsolatban kiadott veze
tői intézkedések számát. 6. Az 5. pont szerinti nyilvántartást első alkalommal
2015. január 15-ig, majd félévente, tárgyév január és július
hónapjában kell összeállítani és a megfelelő minősítéssel
megküldeni a miniszter, a HM KÁT, a HM parlamenti államtitkár, a HM VPVTHÁT, a HM VGHÁT, a HM társadalmi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár, a
HVKF, a HVKF helyettese, a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) törzsigazgató, a KNBSZ főigazgatója, a
HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) és a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK HDMCSF) részére. A HM szervek
és szervezetek részére a HM TKF, a HVK csoportfőnökségei és a HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai
szervezetek részére a HVK HDMCSF nyújt betekintést a
nyilvántartásba.
7. Az 5. pont szerinti nyilvántartás vezetéséhez a HM
VTF részére
a) a HVK HDMCSF a műveleti és a készenléti szerepvállalás tekintetében,
b) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség a védelmi
tervezési felajánlások tekintetében,
c) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság a HVK
HDMCSF-en keresztül
szolgáltat adatot.
8. A HM VTF a 7. pontban nem említett, érintett szakmai szervektől, szervezetektől adatszolgáltatást kérhet a
nyilvántartás összeállításához.
9. A 7–8. pont szerint biztosított adatokban beálló – állami vezetői vagy HVKF-i döntést követő – változásokról az
adat szolgáltatója a változásról való tudomásszerzéstől számított 5 napon belül a HM VTF-et írásban tájékoztatja. A
HM VTF a frissített nyilvántartást a változás kiemelésével a
tájékoztatástól számított 5 napon belül megküldi a 6. pontban meghatározott vezetők, szervek és szervezetek részére.
10. A nyilvántartás egységes, könnyen áttekinthető és
egyértelmű referenciaként szolgál az MH nemzetközi hozzájárulásairól és felajánlásainak helyzetéről. A nyilvántartás döntéselőkészítő, tervező tevékenység során csak háttér-információként használható, nem helyettesíti az érintett HM szervekkel való közvetlen együttműködést és a
közös tervező és kidolgozó tevékenységet.
11. A Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar
Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.)
HM utasítás felülvizsgálatával kapcsolatos javaslatát a
HM Védelempolitikai Főosztály – a HVK HDMCSF
együttműködésével – 2015. január 15-ig dolgozza ki és
terjeszti fel a HM KÁT és a HVKF részére.
12. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1669/2012. (XII. 21.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Nemzeti Közszolgálati
Egyetemen készülő tananyagok fejlesztésére 100,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli
el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 17. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2010. XXX. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok
Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a szerződést e törvénnyel kihirdeti.
3. § A szerződés hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
financial resources. A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
Sincerely yours, (signature) A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK KORMÁNYA KÖZÖTTI
TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya
(a továbbiakban: a Felek), abban a meggyőződésben, hogy a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés megszilárdítja a népeik
közötti barátságot és megértést, és hogy a tudomány és technológia előrehaladása mindkét ország javát szolgálja,
tekintetbe véve az országaik közötti, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya
között a tudományos és műszaki együttműködés tárgyában 2000. március 15-én Washingtonban kötött Egyezmény
(a továbbiakban: a 2000. évi Egyezmény) alapján végzett tudományos és technológiai együttműködés sikerét, és
meggyőződve a kölcsönösen előnyös tudományos és technológiai együttműködés folytatásának és fejlesztésének
szükségességéről, a következőkben állapodtak meg: 1. CIKK
1. A Felek fejlesztik, támogatják és elősegítik az országaik közötti tudományos és technológiai együttműködést
az egyenjogúság, a viszonosság és a kölcsönös előnyök alapján a jelen Megállapodás rendelkezései szerint.
Az együttműködés alapkutatásra, alkalmazott kutatásra, fejlesztési munkákra és innovációs tevékenységekre terjed ki.
2. Jelen Megállapodás alapján megvalósuló együttműködési tevékenységek végezhetők összehangolt programok és
közös kutatási projektek, közös tudományos műhelyek, konferenciák és szimpóziumok, az együttműködési
tevékenységek keretében keletkező tudományos és műszaki információk és dokumentációk cseréje, tudósok,
szakemberek és kutatók cseréje, felszerelések vagy anyagok cseréje vagy közös felhasználása formájában, valamint
a tudományos és technikai együttműködés mindazon más formájában, amelyekben a Felek megállapodnak.
2. CIKK
A Megállapodás alapján megvalósuló tudományos és technológiai együttműködés a Felek vonatkozó hatályos
jogszabályaival összhangban, valamint a rendelkezésre álló emberi erőforrásoktól és a biztosított pénzügyi
eszközöktől függően valósul meg. 3. CIKK
Az 1. Cikkben rögzített tudományos és technológiai együttműködés a Felek kormányzati szervei által megkötött
végrehajtási rendelkezések szerint valósul meg. A Megállapodás szerinti végrehajtási rendelkezések szabályozzák
az együttműködés tartalmát, időtartamát, a követendő eljárási szabályokat, a finanszírozás és a költségviselés
kérdéseit, a koordinációs eljárásokat és a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó technikai jellegű kérdéseket
a Megállapodásban foglaltak szerint. 4. CIKK
1. Mindkét Fél Végrehajtó Szervvel rendelkezik. A Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásáért felelős Végrehajtó
Szervek a Magyar Köztársaság Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztériuma, valamint az Amerikai Egyesült Államok
Külügyminisztériuma. 2. A Végrehajtó Szervek általános felügyeletet és irányítást gyakorolnak a Megállapodás alapján megvalósuló
együttműködési tevékenységek felett. 5. CIKK
A Megállapodás alapján megvalósuló együttműködési tevékenységeket illetően a Felek, összhangban a hatályos
törvényeikkel és jogszabályaikkal, mindent megtesznek annak érdekében, hogy elősegítsék:
1. a Megállapodás végrehajtásában érintett személyek országaik területére történő gyors és hatékony beléptetését,
illetve onnan történő kiléptetését, továbbá belföldi utazásukat és munkavégzésüket, ideértve a Megállapodás
végrehajtásában érintett földrajzi térségekhez, adatokhoz, anyagokhoz, intézményekhez és személyekhez történő
hozzáférés biztosítását és 2. a szükséges berendezések, műszerek, anyagok, kellékek, minták, kutatási adatok és a Megállapodásban szabályozott
együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos egyéb információk országaik területére történő gyors és hatékony
beléptetését, illetve onnan történő kiléptetését. 6. CIKK
A Megállapodásban szabályozott együttműködési tevékenységek alapján keletkező vagy szolgáltatott szellemi
tulajdon védelmére és továbbadására vonatkozó rendelkezéseket a Megállapodás „A” Függeléke tartalmazza.
Az információk biztonságára és a technológiák továbbadására vonatkozó rendelkezések a „B” Függelékben találhatók.
Az „A” és „B” Függelék a jelen Megállapodás szerves részét képezi.
7. CIKK
A végrehajtási rendelkezések eltérő írásbeli szabályozása hiányában a Megállapodás alapján megvalósuló
együttműködési tevékenységekből eredő nem védett jellegű tudományos és technológiai információk a megszokott
csatornákon keresztül és a Felek hatályos jogszabályaival összhangban hozzáférhetők a világ tudományos közössége
számára. 8. CIKK
1. A Megállapodás végrehajtása céljából a Felek létrehozzák a Magyar-Amerikai Tudományos és Technológiai Vegyes
Bizottságot (a továbbiakban: Vegyes Bizottság). A Vegyes Bizottság:
a) javaslatot tesz a Felek számára a Megállapodás alapján megvalósítandó általános politikára,
b) időszaki jelentéseket készít a Vegyes Bizottság tevékenységéről és a Megállapodás alapján megvalósuló
együttműködési tevékenységekről, és c) ellátja a Felek megállapodása értelmében hatáskörébe utalt további feladatokat.
2. A Vegyes Bizottság négy tagból áll. Kettőt a Magyar Köztársaság Kormánya jelöl ki, akik megbízatásuk visszavonásáig
tevékenykednek, kettőt az Amerikai Egyesült Államok Kormánya jelöl ki, akik megbízatásuk visszavonásáig
tevékenykednek. 3. A Vegyes Bizottság a Felek által meghatározott időszakonként ülésezik. A Felek eltérő megállapodása hiányában
a Vegyes Bizottság felváltva ülésezik Budapesten és Washingtonban. Mindegyik Fél maga viseli a saját utazásának és
a Vegyes Bizottság ülésein való részvételének költségeit. 4. A Vegyes Bizottság konszenzus alapján hozza határozatait.
9. CIKK
Harmadik országok és nemzetközi szervezetek tudósai, műszaki szakértői és intézményei a Felek Végrehajtó
Szerveinek egyetértése alapján meghívást kaphatnak a Megállapodás alapján megvalósuló tevékenységekben való
részvételre. 10. CIKK
A Felek megítélése szerint a jelen Megállapodás rendelkezései nem helyeznek kilátásba külföldi segítségnyújtást. Ha
egy adott tevékenységgel kapcsolatban mégis másképp döntenek, akkor a vonatkozó végrehajtási rendelkezésnek
összhangban kell állnia a Magyar Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok külföldi segítségnyújtással kapcsolatos
tevékenységeket szabályozó törvényi előírásaival. 11. CIKK
Jelen Megállapodás rendelkezései nem befolyásolják azokat az egyéb megállapodásokat, amelyek a Felek
együttműködésben részt vevő szervezetei közötti tudományos és technológiai együttműködést szabályozzák.
12. CIKK
Jelen Megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos nézeteltéréseket a Felek
tárgyalások és egyeztetések útján rendezik. 13. CIKK
1. Jelen Megállapodás akkor lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai úton írásban értesítették egymást a jelen
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárásaik befejeződéséről. Jelen Megállapodás a későbbi
értesítés keltének napját követő 30. napon lép hatályba.
2. Jelen Megállapodás hatálybalépésével a 2000. évi Egyezmény hatályát veszti. A 2000. évi Egyezményben szabályozott
és a jelen Megállapodás hatálybalépésekor még le nem járt, illetve meg nem szűnt végrehajtási rendelkezések
továbbra is hatályban maradnak, és a jelen Megállapodás rendelkezései vonatkoznak rájuk. Ha az említett végrehajtási
rendelkezések és a jelen Megállapodás rendelkezései között bármilyen ellentmondás van, akkor a jelen Megállapodás
rendelkezéseit kell irányadónak tekinteni. 3. Jelen Megállapodás tíz (10) évig marad hatályban, és újabb tíz éves időszakokkal automatikusan meghosszabbodik,
amennyiben hatályának lejárta előtt legalább 90 nappal egyik Fél sem mondja fel írásban. Bármelyik fél írásban
felmondhatja a Megállapodást kilencven (90) napos felmondási határidővel. A Felek ellenkező megállapodásának
hiányában a Megállapodás hatályának megszűnése nem befolyásolja a Megállapodás alapján megkezdett és
a Megállapodás hatályának megszűnése időpontjában még be nem fejezett együttműködési tevékenységeket.
4. Jelen Megállapodás a Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. Bármilyen módosítás hatálybalépésére
a jelen Cikk (1) bekezdésében rögzített eljárással összhangban lép hatályba.
Készült Budapest a 2010. év február hónap 4. napján két eredeti példányban magyar és angol nyelven; mindkét szöveg
egyaránt hiteles. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK
KORMÁNYA NEVÉBEN: KORMÁNYA NEVÉBEN: „A” FÜGGELÉK
SZELLEMI TULAJDONJOGOK
I. Általános kötelezettségek A Feleknek biztosítaniuk kell a jelen Megállapodás és a vonatkozó végrehajtási rendelkezések alapján keletkezett vagy
szolgáltatott szellemi tulajdon megfelelő és hatékony védelmét. Erre a szellemi tulajdonra vonatkozó jogokat
a Függelékben meghatározottak szerint fogják biztosítani. II. Hatály
A. A jelen Függelék a Megállapodás alapján végzett valamennyi együttműködési tevékenységre vonatkozik, kivéve, ha
a Felek vagy meghatalmazottaik kimondottan másképp nem állapodnak meg.
B. Jelen Megállapodás értelmezése szempontjából a „szellemi tulajdon” fogalma alatt a Szellemi Tulajdon
Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. Cikkében foglaltak a mérvadók.
C. Mindegyik Félnek biztosítania kell a saját résztvevőivel kötött szerződésekkel vagy szükség szerint más jogi
eszközökkel, hogy a másik Fél a Függeléknek megfelelően meghatározott szellemi tulajdonjogot szerezhessen. A jelen
Függelék másként nem módosítja, illetve nem érinti a szellemi tulajdonjogoknak a Fél és állampolgárai közötti
megosztását, amelyet a Fél jogszabályai és gyakorlata határoznak meg.
D. Ha a jelen Megállapodás másként nem rendelkezik, a jelen Megállapodás keretei között a szellemi tulajdonnal
kapcsolatban felmerülő vitás kérdéseket az érintett közreműködő intézmények, illetőleg szükség szerint a Felek
vagy meghatalmazottaik közötti tárgyalások útján kell megoldani. A Felek kölcsönös megállapodása esetén a vitás
kérdést választottbírósági fórum elé kell vinni, amely a nemzetközi jog alkalmazandó szabályaival összhangban
kötelező érvényű választottbírósági ítéletet hoz. Ha a Felek vagy meghatalmazottaik írásban másképpen nem
egyeznek meg, a választottbírósági eljárásra az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL)
szabályai irányadók. E. A jelen Megállapodás megszűnése vagy lejárta nem érinti azokat a jelen Függelékből eredő jogokat vagy
kötelezettségeket, amelyek a Megállapodás érvényességi ideje alatt keletkeztek.
III. A jogok meghatározása A. Mindkét Fél jogosult a jelen Megállapodásból eredő tudományos és műszaki újságcikkek, beszámolók és könyvek
nem kizárólagos, visszavonhatatlan és jogdíjmentes engedély szerint történő lefordítására, többszörözésére és
nyilvánosság számára hozzáférhetővé tételére valamennyi országban. Valamennyi, a rendelkezéseknek megfelelően
elkészített, szerzői jogi védelmet élvező, nyilvánosságra hozott alkotás másolatain fel kell tüntetni a szerző nevét,
hacsak a szerző ezzel ellentétesen nem nyilatkozik. B. A III.A bekezdésben nevesített szellemi tulajdonjogok kivételével mindenfajta szellemi tulajdonnal kapcsolatos jog
az alábbiak szerint kerül meghatározásra: (1) A vendégkutatókat a fogadó intézmény belső előírásaival összhangban illetik meg a jogok, díjak, jutalmak és jogdíjak.
(2) (a) Az egyik Fél által alkalmazott vagy támogatott személy által létrehozott, de nem a III.B (1) bekezdés szerinti
együttműködési tevékenységek körébe eső szellemi tulajdon jogosultja az azt létrehozó Fél. A mindkét Fél által
alkalmazott vagy támogatott személy által létrehozott szellemi tulajdonra a Felek közös jogosultságot szereznek.
Ezen kívül minden alkotót az őt alkalmazó vagy támogató intézmény belső előírásai szerinti jogok, díjak, jutalmak
és jogdíjak illetnek meg. (b) Ha egy végrehajtási rendelkezés másként nem szabályozza, mindegyik Fél jogosult a saját területén hasznosítani
az együttműködési tevékenységek során létrejött szellemi tulajdont, illetve engedélyezni annak hasznosítását.
(c) A Felek saját területükön kívül gyakorolható jogait közös megállapodással kell szabályozni annak
figyelembevételével, hogy a Felek és résztvevőik milyen arányban járultak hozzá az együttműködési
tevékenységekhez, milyen mértékű elkötelezettséget mutattak a szellemi tulajdon jogi védelmének megszerzése
és hasznosításának engedélyezése során, de a Felek által szükségesnek tartott egyéb tényezőket is figyelembe
lehet venni. (d) A III.B (2) (a) és (b) pontban foglaltak mellett, ha egy adott projekt során olyan szellemi tulajdon jön létre, amely
az egyik Fél jogszabályai értelmében védelmet élvez, a másik Fél jogszabályai értelmében azonban nem, akkor azt
a Felet, amelynek jogszabályai biztosítják az ilyen fajta védelmet illeti meg a szellemi tulajdon hasznosításával és
hasznosításának engedélyezésével összefüggő, az egész világra kiterjedő valamennyi jog, mindazonáltal
a szellemi tulajdon alkotóit megilletik a jelen Függelék III.B (2) (a) pontja szerint biztosítandó díjak, jutalmak és
jogdíjak. (e) Az együttműködés keretében létrejött találmányok esetében a feltaláló(ka)t alkalmazó vagy támogató Fél köteles
haladéktalanul tájékoztatni a másik Felet a találmányról, és átadni neki minden olyan dokumentumot és
információt, amely alapján a másik Fél megszerezheti az őt megillető jogokat. A találmányhoz fűződő jogai
védelme érdekében bármelyik Fél írásban kérheti a másik Felet, hogy halassza el az említett dokumentumok vagy
információk közzétételét vagy nyilvánosság számára hozzáférhetővé tételét. Ha a Felek írásban másként nem
állapodnak meg, a halasztás nem lehet több hat hónapnál attól a naptól számítva, amikor a feltaláló Fél értesítette
a találmányról a másik Felet. IV. Bizalmas üzleti információk
Amennyiben a jelen Megállapodás értelmében szolgáltatott vagy keletkezett információ időben bizalmas-üzleti
információnak minősül, valamennyi Félnek és közreműködőnek védenie kell azokat a vonatkozó jogszabályoknak,
rendeleteknek és közigazgatási gyakorlatnak megfelelően. Az információ akkor minősülhet bizalmas üzleti
információnak, ha az információval rendelkező személy gazdasági vagy versenyelőnyre tehet szert azokkal szemben,
akik nem rendelkeznek a kérdéses információval, továbbá az információ nem közismert és a köz számára hozzá nem
férhető más forrásokból, a tulajdonos korábban nem tette azt hozzáférhetővé anélkül, hogy időben titoktartási
kötelezettséget kötött volna ki. „B” FÜGGELÉK
BIZTONSÁGI KÖTELEZETTSÉGEK
I. AZ INFORMÁCIÓ VÉDELME Mindkét Fél kijelenti, hogy a jelen Megállapodás keretében nem szolgáltat ki olyan információt vagy berendezést,
amely bármelyik Fél nemzetvédelmi vagy külkapcsolati érdekeiben védelmet igényel, és az érvényben lévő nemzeti
jogszabályokkal összhangban bizalmas minősítést nyert. Abban az esetben, ha olyan információ vagy berendezés
merül fel a jelen Megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenység során, amelyről ismeretes vagy
feltételezhető, hogy ilyen védelmet igényel, arra azonnal fel kell hívni az illetékes hivatalos személyek figyelmét, és
a Feleknek konzultálniuk kell egymással az ilyen információ vagy berendezés számára biztosítandó megfelelő
védelem szükségességéről és szintjéről. II. TECHNOLÓGIA ÁTADÁSA A minősítetlen, export-ellenőrzésnek alávetett információ és berendezés Felek közötti átadását a Feleknek
a vonatkozó jogszabályaikkal összhangban kell végrehajtaniuk, hogy megakadályozzák a jelen Megállapodás
keretében szolgáltatott vagy előállított ilyen információ vagy berendezés engedély nélküli átadását vagy
továbbadását. Ha bármelyik Fél szükségesnek ítéli, akkor az ilyen információ vagy berendezés engedély nélküli
átadásának megakadályozására szolgáló részletes előírásokat bele kell foglalni a jelen Megállapodás szerinti
szerződésekbe vagy végrehajtási rendelkezésekbe. DIPLOMÁCIAI JEGYZÉK Nagyméltóságú ...................... /aláíró személy neve/
Amerikai Egyesült Államok Nagyméltóságú Asszonyom, van szerencsém hivatkozni a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a mai
napon aláírt Tudományos és Technológiai Együttműködésről szóló Megállapodásra (a „Megállapodás”), és a Magyar
Köztársaság Kormánya nevében megerősíteni a két Kormány által elért alábbi egyetértést:
A Magyar Köztársaság Kormánya tájékoztatta az Amerikai Egyesült Államok Kormányát arról, hogy értelmezése szerint
a Magyar Köztársaság jelen Megállapodásból eredő kötelezettségei összhangban vannak az Európai Uniós tagságából
származó kötelezettségeivel. Amennyiben a Magyar Köztársaság a jövőben úgy találná, hogy a jelen Megállapodásból
eredő kötelezettségei nincsenek összhangban a Magyar Köztársaság Európai Uniós tagságából származó
kötelezettségeivel, bármely Fél konzultációt kezdeményezhet a Megállapodás módosítására vonatkozó
tárgyalásokról. Van szerencsém továbbá a Magyar Köztársaság Kormányának nevében Nagyméltóságának javasolni, hogy jelen
jegyzék, és az erre Nagyméltósága által küldött megerősítő válaszjegyzék a két Kormány közötti megállapodást
képezzen, amely az Egyezménnyel egy napon lép hatályba, és annak szerves részét képezi.
Kérem Nagyméltóságát, engedje meg, hogy legmélyebb nagyrabecsülésemről biztosítsam.
2010. ........................ Tisztelettel, (aláírás) Nagyméltóságú ......................... (aláíró személy neve)
Magyar Köztársaság Nagyméltóságú Uram, van szerencsém hivatkozni a mai napon aláírt Tudományos és Technológiai Megállapodásra vonatkozó, a mai napon
kelt Jegyzékére, amelynek a szövege a következő: „Van szerencsém hivatkozni a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a mai
napon aláírt Tudományos és Technológiai Együttműködésről szóló Megállapodásra (a „Megállapodás”), és a Magyar
Köztársaság Kormánya nevében megerősíteni a két Kormány által elért alábbi egyetértést:
A Magyar Köztársaság Kormánya tájékoztatta az Amerikai Egyesült Államok Kormányát arról, hogy értelmezése szerint
a Magyar Köztársaság jelen Megállapodásból eredő kötelezettségei összhangban vannak az Európai Uniós tagságából
származó kötelezettségeivel. Amennyiben a Magyar Köztársaság a jövőben úgy találná, hogy a jelen Megállapodásból
eredő kötelezettségei nincsenek összhangban a Magyar Köztársaság Európai Uniós tagságából származó
kötelezettségeivel, bármely Fél konzultációt kezdeményezhet a Megállapodás módosítására vonatkozó
tárgyalásokról. Van szerencsém továbbá a Magyar Köztársaság Kormányának nevében Nagyméltóságának javasolni, hogy jelen
jegyzék, és az erre Nagyméltósága által küldött megerősítő válaszjegyzék a két Kormány közötti megállapodást
képezzen, amely az Egyezménnyel egy napon lép hatályba, és annak szerves részét képezi.”
Van szerencsém értesíteni arról, hogy az Amerikai Egyesült Államok Kormánya elfogadja a fenti jegyzékben foglalt
javaslatot. Az Amerikai Egyesült Államok Kormánya egyetért továbbá azzal, hogy Nagyméltósága fenti jegyzéke
a jelen válaszjegyzékkel együtt Kormányaink közötti megállapodást képez, amely az Amerikai Egyesült Államok
Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya közötti Tudományos és Technológiai Együttműködésről szóló
Megállapodással egy napon lép hatályba, és az Egyezmény szerves részét képezi.
Engedje meg, hogy Nagyméltóságát legmélyebb nagyrabecsülésemről biztosítsam. 2010. ........................
Tisztelettel, (aláírás)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2. és 3. §-a a Megállapodás 13. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a törvény 2. és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter, annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter gondoskodik.
(5) E törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépésével a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok
Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési Egyezmény kihirdetéséről szóló 142/2000. (VIII. 17.)
Korm. rendelet hatályát veszti. Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1011/2004. (II. 26.) Korm. határozata a Tanácsadó Testület a Korrupciómentes Közéletért létrehozásáról.
1. A korrupcióval szembeni kormányzati stratégiáról
szóló 1023/2001. (III.14.) Korm. határozat 20. pontja, továbbá a Miniszterelnöki Hivatalról szóló 148/2002.
(VII. 1.) Korm. rendelet 5. számú mellékletének II/f. pontja alapján a Kormány létrehozza a Tanácsadó Testületet a
Korrupciómentes Közéletért (a továbbiakban: Testület).
2. A Testület feladatai a következők:
a) a korrupcióhoz, mint társadalmi jelenséghez kapcso
lódó körülmények feltárása, b) kutatások elvégzése, valamint a már megszületett és
nyilvános korrupcióellenes eredmények értékelése,
c) alternatívák nyújtása a hatékonyabb korrupcióellenes eszközök kiválasztásához a jelenség visszaszorítása érdekében,
d) évenkénti jelentés készítése, korrupcióellenes cselekvési program kidolgozása a Kormány számára, a cselekvési program folyamatos aktualizálása,
e) kapcsolattartás az ENSZ Kábítószer-ellenőrzési és
Bűnmegelőzési Hivatalával a Testület feladatkörébe tartozó kérdésekben.
3. A Testület elnöke a közpénzek felhasználása feletti
ellenőrzéssel összefüggő feladatok ellátásával megbízott
politikai államtitkár (a továbbiakban: közpénzügyi államtitkár). A Testület állandó tagjai az Igazságügyi Minisztérium, a Belügyminisztérium, a Közpénzügyi Államtitkárság, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága, az Országos Rendőrfőkapitányság, a Nemzetbiztonsági Hivatal képviselője, valamint az OLAF (Európai Csalásellenes Hivatal) Koordinációs Iroda vezetője. A Kormány felkéri az Állami Számvevőszék elnökét, és a legfőbb ügyészt, hogy képviselőik útján a
Testület munkájában vegyenek részt. A Kormány biztosítani
kívánja, hogy a Testületben többségi arányban a civil szféra
képviselői is reprezentálva legyenek, ennek érdekében részvételre felkéri az adott területhez kapcsolódó legjelentősebb
társadalmi szervezeteket (egyetemek, Transparency International, Magyar Tudományos Akadémia, közvélemény-kutató
szervezetek stb.). A Testület elnöke eseti jelleggel a Testület
munkájában történő részvételre más szervek képviselőit, illetve független szakértőket is meghívhat az igazságügy-miniszter és a belügyminiszter képviselőjének egyetértésével. A
Testület az alakuló ülésen elfogadja ügyrendjét és meghatározza éves munkatervét.
4. A Testület működésével összefüggő titkársági teendőket a Közpénzügyi Államtitkárság látja el.
5. a) A Kormány felkéri mindazokat a társadalmi szervezeteket, amelyek a korrupcióellenes küzdelemben hasznosítható segítséget tudnak nyújtani, hogy segítsék a Testület munkáját.
b) A Kormány felhívja továbbá a minisztereket, hogy a
korrupcióellenes küzdelemmel összefüggő előterjesztéseiket, koncepcióikat a Testületnek véleményezésre
küldjék meg, illetőleg ilyen tárgyú előterjesztéseik, koncepcióik előkészítésébe a Testületet vonják be. A Testület
tevékenysége egyébként nem érinti a minisztereknek jogszabályokban, kormányhatározatokban meghatározott feladatait és hatásköreit.
6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1062/2016. (II. 25.) Korm. határozata a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonú földek földművesek részére történő értékesítésének folytatásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara, valamint a  Magyar Gazdakörök és
Gazdaszövetkezetek Szövetsége kezdeményezését mérlegelve olyan intézkedéseket hoz, amelyek – a  mező- és erdőgazdasági
földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvényben meghatározott 300 hektár mértékű földtulajdon-szerzési maximum
alkalmazásával – a  2016. évben továbbra is lehetővé teszik a  földművesek számára az  állami tulajdonú földterületek
megvásárlását.
 1. A Kormány egyetért azzal, hogy a „Földet a  gazdáknak!” Program megvalósítására a  következő irányelvek mentén
kerüljön sor:
a) az állami földbirtok-politika irányelveivel összhangban,
b) a kellő eljárási garanciák megteremtése mellett,
c) átlátható eljárások keretében,
d) az erdők és természetvédelmi területek kivételével,
e) a három hektárnál kisebb földrészletek egyszerűsített, ajánlattételi felhívással,
f ) a három hektárnál nagyobb földrészletek a 23 megyei jogú városban a fővárosi és megyei kormányhivatalok
által lebonyolított árverésen,
g) a helyben kialakult piaci ár feletti értéken,
h) a kikiáltási ár alatti értékesítés lehetőségének kizárásával,
i) 20 éves elidegenítési és terhelési tilalom, valamint a  Magyar Állam visszavásárlási jogának kikötésével,
az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által a vásárlásokhoz igénybe vehető
földvásárlási hitelprogram meghirdetésével,
j) a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 18.  § (1)  bekezdés e)  pontja
szerinti helyben lakó földművesek a  Nemzeti Földalapba tartozó földterületek értékesítése során
földtulajdont vásárolhassanak.
2. A Kormány az 1. pontban meghatározottak érdekében
a) felhatalmazza a földművelésügyi minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a földrészletek értékesítésére 2016. március 31. napjáig sor kerülhessen;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. március 31. napjáig folyamatos
b) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket, hogy a  Nemzeti
Földalapkezelő Szervezet a  fővárosi és megyei kormányhivatalokkal kösse meg, vagy szükség szerint
módosítsa az  együttműködési megállapodásokat annak érdekében, hogy azok a  Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet közreműködőjeként az árveréseket lebonyolítsák;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja az  érintett minisztereket, hogy az  1.  pontban meghatározottak végrehajtásához szükséges
valamennyi tárgyi, személyi és anyagi feltétel biztosításáról haladéktalanul intézkedjenek;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal
d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegye meg az  MFB Földvásárlási Hitelprogram
keretösszegének 4. pont szerint történő megemeléséhez szükséges intézkedéseket.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 4. Az MFB Földvásárlási Hitelprogram bevezetéséről szóló 1765/2015. (X. 16.) Korm. határozat (a  továbbiakban:
Fhp. határozat) 1. pont 1.1 alpontjában a „150 milliárd forint” szövegrész helyébe a „250 milliárd forint” szöveg lép.
 5. Az Fhp. határozat 1.  pont 1.1 alpontjának záró szövegrészében az  „a „Földet a  gazdáknak!” Program keretében
az állami tulajdonú földek földművesek részére történő értékesítéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1666/2015.
(IX. 21.) Korm. határozat” szövegrész helyébe az „a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonú földek
földművesek részére történő értékesítéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1666/2015. (IX. 21.) Korm.  határozat,
vagy a  „Földet a  gazdáknak!” Program keretében az  állami tulajdonú földek földművesek részére történő
értékesítésének folytatásához szükséges intézkedésekről szóló 1062/2016. (II. 25.) Korm. határozat” szöveg lép.
6. A Kormány visszavonja a „Földet a gazdáknak!” Program keretében az állami tulajdonú földek földművesek részére
történő értékesítéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1666/2015. (IX. 21.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2016. (VII. 21.) HM utasítása a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása és a Honvédelmi Minisztérium tagsági joggyakorlása alá tartozó közhasznú nonprofit gazdasági társaságok támogatásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt álló központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában
a) HM vagyonfelügyeleti szerv: a közhasznú nonprofit gazdasági társaságok támogatására vonatkozó
megállapodások létrejöttével és szerződésszerű teljesítésének ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat a HM
Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: HM SZMSZ) alapján ellátó HM Vagyonfelügyeleti
Főosztály, és
b) Nkft.-k: a HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság (a továbbiakban: HM Zrínyi Nkft.) és a Katonai Emlékpark Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság (a továbbiakban: KEMPP Nkft.).
3. § A HM Zrínyi Nkft. állami tulajdonban álló társasági részesedése felett a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 22/A. §-a alapján
a miniszter, míg a nem kizárólagos állami tulajdonban lévő KEMPP Nkft. állami tulajdonban álló társasági részesedése
felett a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) gyakorolja a részesedések kezelésével
kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket, mint a tulajdonosi jogok gyakorlója.
4. § Az MNV Zrt.-vel kötött megbízási szerződés keretében a KEMPP Nkft. állami tulajdonú társasági részesedéséhez
kapcsolódó tulajdonosi jogoknak a társaság felé a tag meghatalmazottjaként történő tagsági jog gyakorlására a HM
mint a tagsági jog gyakorlója jogosult.
5. § A HM és az Nkft.-k között megkötendő közhasznúsági-keretmegállapodások és támogatási szerződések
(a  továbbiakban együtt: megállapodások) létrejöttével és szerződésszerű teljesítése ellenőrzésével kapcsolatos
jogokat, feladatokat a HM SZMSZ-ben foglaltak alapján a miniszter nevében és helyett, a HM védelemgazdaságért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) kiadmányozási jogkörében eljárva a jelen utasításban
meghatározott honvédelmi szervezetek útján, az abban foglalt rendben gyakorolja és végzi.
2. A HM vagyonfelügyeleti szerv feladatai 6. § (1) A megállapodások megkötésével, teljesítése ellenőrzésével kapcsolatos koordinációs és döntés-előkészítő feladatokat
a HM vagyonfelügyeleti szerv látja el a feladat ellátásában szakmailag érintett honvédelmi szervezetek (a továbbiakban:
szakmai szervezetek) bedolgozása mellett.
(2) A HM vagyonfelügyeleti szerv e feladatai körében
a) döntésre előkészíti a megállapodásokat,
b) gyűjti, feldolgozza, rendszerezi és felhasználja a megállapodásokkal kapcsolatos adatokat és információkat
a szakmai szervezetek bedolgozása mellett, c) ellátja az Nkft.-k fejezeti támogatásához kapcsolódó utalványozási és teljesítésigazolási feladatokat, és
d) koordinálja a szakmai és egyéb honvédelmi szervezetek Nkft.-kkel kötendő megállapodásokkal kapcsolatos
tevékenységét.
 (3) A HM vagyonfelügyeleti szerv feladatkörébe tartozik különösen:
a) a HM és az Nkft.-k közötti megállapodások tervezeteinek kidolgozása az Nkft.-k létesítő okirataiban
meghatározott közhasznú feladat jellege szerint differenciáltan, a szakmai szervezetek, valamint az Nkft.-k
bevonásával,
b) a megállapodások, illetve azok módosításának véglegesítése és – a HM Védelemgazdasági Hivatal
(a  továbbiakban: HM VGH) főigazgatójának ellenjegyzésével – a HM VGHÁT részére jóváhagyásra történő
felterjesztése,
c) adatszolgáltatási, beszámoltatási rend kidolgozása az Nkft.-kkel kötött megállapodások teljesítésével
kapcsolatban,
d) javaslatok kidolgozása a megállapodások módosítására, meghosszabbítására, megszüntetésére vonatkozóan,
a szakmai szervezetek bevonásával,
e) a megállapodások teljesítésének folyamatos figyelemmel kísérése – a szakmai szervezetek útján vagy
bevonásával –, céljellegű, valamint átfogó elemzések, közgazdasági értékelések készítése a vezető
tisztségviselők adatszolgáltatásai, a felügyelőbizottságok beküldött jegyzőkönyvei vizsgálata alapján, különös
tekintettel arra, hogy az Nkft.-k működése összhangban van-e a szakfeladatra biztosított támogatás mértékével,
a részükre nyújtott támogatás megfelelően biztosítja-e az Nkft.-k által végzett szakmai tevékenység ellátásának
megállapodás szerinti színvonalát, gazdaságosságát,
f ) a felügyelőbizottságok munkájának támogatása a megállapodások végrehajtásával kapcsolatban,
g) a megállapodásokat érintő közérdekű bejelentések, panaszok kivizsgálása, kérdések megválaszolása,
h) a szakmai szervezetek tájékoztatása a szakmai területüket érintő megállapodásokkal kapcsolatos kérdésekről,
az ellenőrzések tapasztalatairól, azok felülvizsgálata után adatszolgáltatás a tárca költségvetési beszámolójához
és mérlegjelentéséhez,
i) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli törvény) szerinti beszámolók bekérése az
egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 46. § (1) bekezdése előírásainak megfelelően, az NKft.-k éves üzleti tervének
végrehajtását bemutató közhasznúsági mellékletek, szerződésszerű teljesítése ellenőrzése céljából,
j) javaslatok véleményezése – a szakmai szervezetek bevonásával – az Nkft.-k adózott eredménye alaptevékenység
szerinti visszaforgatására vonatkozó és az ezzel kapcsolatos döntések előkészítése érdekében,
k) a HM VGHÁT döntéseinek megalapozottsága érdekében folyamatos információ gyűjtése az Nkft.-k
működéséről, pénzügyi, vagyoni, jövedelmezőségi helyzetéről,
l) értékelés készítése az Nkft.-k gazdálkodásáról, valamint annak megküldése a HM VGH részére,
m) adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettségek teljesítésének koordinálása a HM vezetése és a külső
szervezetek, így különösen az Állami Számvevőszék és az MNV Zrt. részére és
n) a HM vagyonkezelésében lévő vagyonelemekkel kapcsolatos feladatok koordinálása a szakmai szervezetekkel.
3. A szakmai szervezetek feladatai 7. § (1) A szakmai szervezetek az Nkft.-k tevékenységével kapcsolatban, szakterületük vonatkozásában:
a) javaslatot tesznek az ellátandó feladatokra és azok költségvetési támogatási előirányzatának összegére,
b) véleményezik az Nkft.-kkel kötendő megállapodások tervezeteit, beszámolóit, jelentéseit,
c) figyelemmel kísérik az előírt szakmai feladatok teljesítését, szükség esetén intézkedést kezdeményeznek,
javaslatot tesznek,
d) tájékoztatást kérhetnek a HM vagyonfelügyeleti szervtől és más szakmai szervezetektől, és
e) vizsgálják a megállapodások szakmai feladatai hatékonyabb és gazdaságosabb ellátásának lehetőségeit,
megteszik az erre vonatkozó javaslataikat.
 (2) A folyamatos együttműködést igénylő szakterületi feladat végrehajtása érdekében a szakmai szervezetek az Nkft.-kkel
a lebonyolítás módjára, részleteire vonatkozó megállapodást köthetnek. A megállapodás megkötéséhez a HM VGHÁT
írásbeli hozzájárulása szükséges.
8. § Az MH Geoinformációs Szolgálat szakmailag felügyeli a térképészeti szakfeladatok, a térképészeti ellátást biztosító
feladatok, továbbá a szabályzatkiadási tevékenységgel kapcsolatos nyomdai feladatok ellátását.
9. § A Honvéd Vezérkar főnöke szakmailag irányítja a Zrínyi Nkft. sajtónyilvánossági, külső tájékoztatási és kommunikációs
tevékenységével kapcsolatos feladatait, továbbá ellátja a társaság gondozásában készülő médiatermékek
szerkesztőségének szakmai felügyeletét.
10. § A HM Társadalmi Kapcsolatok Hivatal szakmai támogatást nyújt a KEMPP Nkft. részére a kulturális, rendezvényszervezési
és protokoll, valamint a honvédelmi hagyományőrzéssel, továbbá a civil-katonai kapcsolatok erősítésével kapcsolatos
feladatok ellátáshoz.
11. § A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum szakmailag irányítja
a) a Katonai Emlékpark területén működő filiálé és más időszaki kiállítások üzemeltetésével kapcsolatos
feladatokat és
b) a magyar hadtörténelmet bemutató kiállítások, konferenciák és egyéb rendezvények megrendezésével
kapcsolatos feladatok ellátását. 4. Az egyéb honvédelmi szervezetek feladatai
12. § A HM VGH
a) kiadja az Nkft.-k támogatására jóváhagyott előirányzat-kereteket a HM vagyonfelügyeleti szerv részére,
b) visszaigazolja az Nkft.-k fejezeti támogatásának elemi költségvetéseit,
c) végrehajtja az Nkft.-k költségvetési támogatását érintő előirányzat-módosításokat,
d) véleményezi és ellenjegyzi a megkötendő megállapodásokat,
e) az előirányzat-módosításokról tájékoztatást nyújt a HM vagyonfelügyeleti szerv részére,
f ) ellátja a költségvetési támogatás biztosításához kapcsolódó finanszírozási és könyvvezetési feladatokat,
g) véleményezi az Nkft.-k számviteli törvény szerinti éves beszámolóit, és
h) figyelemmel kíséri az európai uniós pályázati lehetőségeket, és arról az Nkft.-k profiljának megfelelően
tematikus tájékoztatást ad a HM vagyonfelügyeleti szerv részére.
13. § A HM Kontrolling Főosztály szükség szerint elemzi, értékeli, hogy az Nkft.-k működése összhangban van-e
a  szakfeladatra biztosított támogatás mértékével, a részükre nyújtott támogatás megfelelően biztosítja-e az előírt
és az elvégzett szakmai tevékenység ellátásának megállapodás szerinti színvonalát, gazdaságosságát.
14. § A HM Védelmi Tervezési Főosztály a prioritások alapján és a tervezhető források keretei között a tárca védelmi tervezési
tervdokumentumaiban beállítja a képességek kialakítását és fenntartását, valamint a stratégiai feladatok végrehajtását
támogató, az Nkft.-k által végrehajtandó feladatokat.
15. § A HM Belső Ellenőrzési Főosztály ellenőrzi az Nkft.-k tevékenységére biztosított, a HM fejezet költségvetéséből
nyújtott támogatások felhasználását a HM fejezet államháztartási belső ellenőrzési rendjének szabályairól szóló
HM utasítás alapján.
16. § A Nyitott Égbolt Szerződésből eredő feladatok az Nkft.-kkel kötendő megállapodások tartalmát érintő koordinációját
az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság végzi.
5. Egyéb rendelkezések 17. § (1) A támogatási szerződés módosítását igénylő többletfeladat felmerülése esetén az érintett honvédelmi szervezet a
többletfeladat végrehajtásához szükséges előirányzat módosításra vonatkozó javaslatát a HM VGH részére megküldi.
A javaslat tartalmazza a többletfeladat
a) megjelölését,
b) végrehajtásához szükséges előirányzat módosítás összegét és
c) forrását.
(2) A honvédelmi szervezet az előirányzat-módosítási javaslatot előzetes tájékoztatás céljából a HM vagyonfelügyeleti
szervnek egyidejűleg megküldi.
(3) A HM VGH által visszaigazolt előirányzat módosítást követően a támogatási szerződés módosítására a HM
vagyonfelügyeleti szerv intézkedik.
18. § Az Nkft.-knél foglalkoztatottak jogait érintő megállapodások vonatkozásában a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórum
munkavállalói oldala számára biztosítani kell a betekintés és a véleménynyilvánítás lehetőségét.
6. Záró rendelkezések 19. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
20. § Hatályát veszti a honvédelmi miniszter által vagy részvételével alapított közhasznú társaságok és a Honvédelmi
Minisztérium között létrejött közhasznúsági-keretmegállapodásokról és az azok végrehajtására kötött támogatási
megállapodásokról szóló 40/2008. (HK 9.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2080/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a nagykanizsai sportfejlesztések megvalósítása érdekében támogatás biztosításához szükséges intézkedésekről.
A Magyarország Kormánya és Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1496/2015. (VII. 21.) Korm. határozat 3.  pont a)  alpontjának végrehajtása
érdekében a Kormány
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban:
Önkormányzat) sportlétesítmény-fejlesztési beruházási programjával, és ennek keretében az  új, 3000 fő
befogadására alkalmas városi multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok (a továbbiakban: Sport- és
rendezvénycsarnok-beruházás) és az  új, fedett, 50 méteres versenymedencét magába foglaló versenyuszoda
(a továbbiakban: Uszoda-beruházás) megvalósításával;
2. egyetért azzal, hogy a  Sport- és rendezvénycsarnok-beruházásra 8 800 000 000 forint központi költségvetési
támogatás kerüljön biztosításra az Önkormányzat mint építtető részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 115 283 000 forint,
b) a 2018. évben 3 910 020 000 forint,
c) a 2019. évben 4 774 697 000 forint;
3. egyetért azzal, hogy a fedett, 50 méteres versenymedencét magába foglaló uszodafejlesztésre 6 200 000 000 forint
összegű központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra az  Önkormányzat mint építtető részére az  alábbi
ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 82 822 000 forint,
b) a 2018. évben 2 739 903 000 forint,
c) a 2019. évben 3 377 275 000 forint;
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert mint a  Sport- és rendezvénycsarnok-beruházás és az  Uszoda-beruházás
szakpolitikai felelősét, hogy a támogatás biztosítása érdekében nyújtson be mindkét fejlesztés tekintetében külön,
a teljes beruházásra kiterjedő előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre
irányuló döntése esetén – a  Sport- és rendezvénycsarnok-beruházás megvalósításához 2017. évben szükséges
115 283 000 forint, valamint az  Uszoda-beruházás megvalósításához 2017. évben szükséges 82 822 000 forint
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a  Modern Városok Program Bizottság döntését követően, az  ott meghatározott ütemezés
szerint
 6. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján
meghozott erre irányuló döntése esetén – a  Sport- és rendezvénycsarnok-beruházás megvalósításához
2018. évben szükséges 3 910 020 000 forint, valamint az  Uszoda-beruházás megvalósításához 2018. évben
szükséges 2 739 903 000 forint a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetési törvény végrehajtása során, a támogatói okiratban foglaltak szerint,
a finanszírozási szükséglet felmerülésének időpontjában
 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
a Sport- és rendezvénycsarnok-beruházás megvalósításához 2019. évben szükséges 4 774 697 000 forint, valamint
az  Uszoda-beruházás megvalósításához a  2019. évben szükséges 3 377 275 000 forint biztosításáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 8. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.§ (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter számára, hogy – a Modern Városok
Program Bizottságnak a  Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén –
a  Sport- rendezvénycsarnok-beruházás, valamint az  Uszoda-beruházás megvalósítása érdekében a  2018. és
2019. költségvetési év kiadási előirányzata terhére éven túli kötelezettséget vállaljon a  2. és 3.  pont szerinti éves
ütemezéssel;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
9. felhívja a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Sport- rendezvénycsarnokberuházás, valamint az  Uszoda-beruházás tekintetében az  azt finanszírozó támogatások nyújtása során
gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami beruházások központi
nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére és a 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
442/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Cogoi Márkot
a 2017. december 1. napjától 2020. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2039/2015. (XII. 30.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program pénzügyi eszköz tárgyú konstrukciói végrehajtásával kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az  MFB Magyar Fejlesztési
Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság haladéktalanul megkezdje a  2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 115. § (1) bekezdése szerinti kijelölésnek megfelelően
a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program (a továbbiakban: TIOP) pénzügyi eszköz konstrukcióinak végrehajtását,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  TIOP pénzügyi eszköz rendeltetésű forrásai révén kínált pénzügyi termékek közvetítőit
pályázat útján válasszák ki,
3. egyetért azzal, hogy harmadik fél számára mindaddig a  pénzügyi eszköz végrehajtása nem kezdődhet meg,
ameddig az Európai Bizottság nem hagyja jóvá a TIOP pénzügyi eszközökkel összefüggő módosítását.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
64/2011. (VII. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Sátoraljaújhely Város Önkormányzat Képviselő-testületének a telekadóról
szóló 26/2008. (VIII. 7.) rendelete 5. §-a alkotmányellenes, ezért azt 2011. december 31. napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó jogi képviselője útján Sátoraljaújhely Város Önkormányzat Képviselő-testületének a telekadóról szóló
26/2008. (VIII. 7.) rendelete (a továbbiakban: Ör.) 5. §-ának – az Ör. hatálybalépésének időpontjára visszamenőleges
hatályú – megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. támadott rendelkezése ellentétes a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény
(a továbbiakban: Hatv.) 6. § c) pontjával, és sérti az Alkotmány 70/I. § (1) bekezdését azáltal, hogy az önkormányzat
illetékességi területén lévő beépítetlen belterületi ingatlanok rendeltetésének, értékének, az adóalanyok teherviselő
képességének mérlegelés nélkül a Hatv.-ben meghatározott adómaximum közelében állapítja meg a telekadó
mértékét. Az indítványozó a telekadó aránytalan mértékét a tulajdonában álló telek után kivetett adó összegével
szemlélteti és rámutat arra, hogy az Ör. alapján megállapított adókötelezettség a telek értékének hozzávetőlegesen
1/5-ét teszi ki, amely adóteher gyakorlatilag öt év alatt felemésztené az ingatlan piaci értékét.
A támadott rendelkezés visszamenőleges hatályú megsemmisítésére irányuló kérelmével összefüggésben az
indítványozó utal az ingatlant terhelő adókötelezettség összegszerűségére, valamint arra, hogy ilyen mértékű adó
megfizetése az indítványozó létét, rendes gazdálkodását nagymértékben veszélyeztetné, így különösen fontos érdeke
indokolja a jogszabályhely hatálybalépésének időpontjára visszamenőleges hatályú megsemmisítését.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése: „70/I. § (1) Minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles
jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. Az Ör. vizsgált szabálya: „5. § Az adó mértéke 200 Ft/m2/év.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már több ízben vizsgálta az önkormányzatok által kivetett telekadó
kérdéseit. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a helyi önkormányzatok adómegállapítási joga az Alkotmány 44/A. §
(1) bekezdés d) pontján alapul. Az Alkotmány e rendelkezése a helyi önkormányzati alapjogok között
a képviselő-testület alkotmányi védelemben részesített hatásköreként határozza meg azt, hogy a képviselő-testület
a törvény keretei között meghatározza a helyi adók fajtáit és mértékét.
A helyi önkormányzat adómegállapítási jogának kereteit a Hatv. szabályozza.
A képviselő-testületet megillető adómegállapítási jog és e tárgyban rendeletalkotási jogkörének terjedelmét a Hatv.
6. §-a állapítja meg. E szerint: „Az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjed ki, hogy:
a) az 5. §-ban meghatározott adókat vagy ezek valamelyikét bevezesse, a már bevezetett adót hatályon kívül helyezze,
illetőleg módosítsa, azonban az évközi módosítás naptári éven belül nem súlyosbíthatja az adóalanyok adóterheit,
b) az adó bevezetésének időpontját és időtartamát (határozott vagy határozatlan időre) meghatározza,
c) az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok
teherviselő képességéhez igazodóan – az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. § a) pontjában,
a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a 33. §-ának a) pontjában meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által
2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet
megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és
a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa,
d) az e törvény második részében meghatározott mentességeket, kedvezményeket további mentességekkel,
kedvezményekkel, így különösen a lakások esetében a lakásban lakóhellyel rendelkező eltartottak számától, a lakáson
fennálló, hitelintézet által lakásvásárlásra, lakásépítésre nyújtott hitel biztosítékául szolgáló jelzálogjog fennállásától,
a lakásban lakóhellyel rendelkezők jövedelmétől függő mentességekkel, kedvezményekkel kibővítse,
e) e törvény és az adózás rendjéről szóló törvény keretei között a helyi adózás részletes szabályait meghatározza.”
E rendelkezések alapján a helyi önkormányzat széleskörű döntési szabadsággal rendelkezik a helyi adók szabályozása
során. A Hatv. keretei között szabadon dönt arról, hogy vezet-e be adót, ha igen, akkor a helyi adók melyikét vezeti be,
meghatározhatja a helyi adó bevezetésének időpontját és időtartamát, a helyi adózás részletes szabályait. A 6. §
c) pontja arra hatalmazza fel az önkormányzatot, hogy a helyi sajátosságok, az önkormányzat gazdálkodási
követelményeinek, az adóalanyok teherbíró képességének figyelembevételével állapítsa meg az adómaximumon
belül az adó mértékét. A helyi önkormányzat adómegállapítási jogának részjogosítványa az adómentességek és
adókedvezmények megállapításának a joga. A törvény e szabályozásával lehetőséget kíván adni a helyi
önkormányzatoknak a helyi adópolitika kialakítására. A helyi adópolitika kialakítása jogalkotói mérlegelés kérdése,
s e mérlegelés során a helyi önkormányzat érvényre juttathat gazdaságpolitikai, szociálpolitikai és egyéb
célkitűzéseket. E mérlegelés körében hozott rendelkezésekkel kapcsolatosan az Alkotmánybíróság hatáskörébe csak
annak ellenőrzése tartozik, hogy a jogalkotó a mérlegelése során nem került-e ellentétbe az Alkotmány
rendelkezéseivel, nem eredményezik-e valamely alapvető jog alkotmányellenes korlátozását, vagy nem
tartalmaznak-e a diszkrimináció tilalmába ütköző hátrányos megkülönböztetést. (463/H/1995. AB határozat, ABH
1996, 690., 691.; 670/B/1997. AB határozat, ABH 1999, 600., 604.)
2. Az indítványozó álláspontja szerint az Alkotmány 70/I. §-át sértő alkotmányellenes helyzetet idézett elő az
önkormányzat azáltal, hogy a telekadó szabályozása során elmulasztotta a helyi sajátosságok differenciált figyelembe
vételét. Az Alkotmány 70/I. § (1) bekezdése szerint minden természetes személy, jogi személy és jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni. Az
Alkotmánybíróság korábbi határozatában e rendelkezés értelmezésével kapcsolatosan kifejtette: „ez a rendelkezés
állampolgári kötelezettségként fogalmazza meg a közteherviselés elvét. A közterhekhez való hozzájárulási
kötelezettség megállapítása tekintetében egyedül azt az általános követelményt támasztja, hogy annak meg kell
felelnie az állampolgárok jövedelmi és vagyoni viszonyainak. Azaz a közterhekhez való hozzájárulási kötelezettségnek
közvetlen összefüggésben kell állnia, arányosnak kell lennie az állampolgár jövedelmi és vagyoni viszonyaival,
helyzetével. Ebből az általános követelményből a jogalkotónak nem származik kötelezettsége arra, hogy minden
egyes adó megállapítása során az adó mértékét, az adó tárgyaként megállapított jövedelem vagy vagyon nagyságától,
illetőleg értékétől függően, differenciáltan, azzal arányosan kell szabályoznia. Nem tekinthető alkotmányellenesnek az
a szabályozás, amely valamely adó mértékét tételesen meghatározott összegben állapítja meg.” (666/B/1992.
AB végzés, ABH 1992, 735., 737.) A helyi adók esetében az arányos közteherviselés garanciáit elsősorban a Hatv. teremti meg azzal, hogy meghatározza
a helyi önkormányzat adómegállapítási jogának kereteit, a bevezethető adók fajtáit, az adóalanyok körét, az adó
tárgyát és alapját, valamint az adó mértékének maximumát.
A telekadó esetén a Hatv. alternatív módon határozza meg az adó alapját, illetőleg mértékét. A Hatv. 21–22. §-a
választási lehetőséget ad a helyi önkormányzatnak arra, hogy a telek alapterülete alapján tételes adóként vagy az
ingatlan korrigált forgalmi értéke alapján, annak 3%-áig határozza meg a telekadó mértékét. Az adó megállapításának
ez utóbbi módja minden esetben biztosítja az ingatlan értékével arányos adóztatást. Abban az esetben, ha az
önkormányzat az adót tételesen állapítja meg – mivel a tételes adó korlátozottabb lehetőséget kínál az értékarányos
adóztatásra – a Hatv. rendelkezéseinek betartása mellett is előfordulhat, hogy az önkormányzati rendeletben
meghatározott adómérték egyes adózók tekintetében súlyos méltánytalanságot eredményez. Ezért írja elő a Hatv.
a 6. § c) pontjában az önkormányzat számára, hogy az adó mértékének megállapítása során köteles figyelemmel lenni
a helyi sajátosságokra és az adóalanyok teherviselő képességére.
A Hatv. 22. §-a szerint, ha az önkormányzat a telekadó mértékét tételesen állapítja meg, az adó évi mértékének felső
határa 200 Ft/m2, amely a 6. § c) pontban foglaltak szerint a fogyasztói árszínvonal változásának megfelelően
korrigálható. 3. Az Ör.-nek az indítvány által hivatkozott rendelkezése egységesen, az érintett ingatlanok rendeltetésének, értékének,
az adóalanyok teherviselő képességének mérlegelése nélkül a Hatv. 22. § a) pontja által meghatározott összegben
állapította meg a telekadó mértékét (és nem élt az árszínvonal változáshoz kapcsolódó korrekciós lehetőséggel sem).
Az Ör. az adómentességek, adókedvezmények szabályozása során sem alkalmazott olyan megoldásokat, amelyek
a helyi sajátosságok, a telkek rendeltetésében, értékében fennálló különbségek, az adóalanyok teherviselő
képességének mérlegelését tükrözné. Az Ör. a telekadó mértékének a törvényi adómaximumban való megállapításával ugyan formálisan eleget tett a Hatv.
22. § a) pontjában foglalt tételes előírásnak, de mellőzte a Hatv. 6. § c) pontjában előírt kötelező mérlegelés
követelményét, megsértve ezzel az Alkotmány 70/I. § (1) bekezdésében szabályozott arányos közteherviselés
követelményét. [Hasonlóan foglalt állást az Alkotmánybíróság az 1531/B/1991. AB határozatában, (ABH 1993, 707.,
710.), valamint 22/2001. (VI. 29.) AB határozatában (ABH 2001, 620, 624.)]
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az Ör. 5. §-át a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette.
4. Az indítványozó az Ör. támadott rendelkezésének a hatálybalépés időpontjára visszamenőleges hatályú
megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 43. §-a a következő rendelkezéseket
tartalmazza: „43. § (1) Azt a jogszabályt vagy közjogi szervezetszabályozó eszközt, amelyet az Alkotmánybíróság a határozatában
megsemmisít, az erről szóló határozatnak a hivatalos lapban való közzététele napjától nem lehet alkalmazni.
(2) A jogszabálynak vagy a közjogi szervezetszabályozó eszköz megsemmisítése, – a (3) bekezdésben foglalt eset
kivételével – nem érinti a határozat közzététele előtt létrejött jogviszonyokat, s a belőlük származó jogokat és
kötelezettségeket.” (...) „(4) Az Alkotmánybíróság a 42. § (1) bekezdésében, valamint a 43. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott időponttól
eltérően is meghatározhatja az alkotmányellenes jogszabály hatályon kívül helyezését vagy konkrét esetben történő
alkalmazhatóságát, ha ezt a jogbiztonság, vagy az eljárást kezdeményező különösen fontos érdeke indokolja.”
Jelen ügyben az Alkotmánybíróság – éppen a jogbiztonság érdekét szem előtt tartva – nem találta lehetségesnek
a jogszabályhely visszamenőleges hatályú megsemmisítését, a megsemmisítés időpontját azonban az Abtv. 43. §
(4) bekezdése alapján – pro futuro hatállyal – úgy állapította meg, hogy a jogalkotónak megfelelő időt hagyott az Ör.
alkotmányossági követelményeknek eleget tevő módosítására. A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2011. július 11. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
139/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest Főváros XVII. kerület Önkormányzatának a tulajdonában lévő
közterületek használatáról és rendjéről szóló többször módosított 50/2001. (IX. 10.) számú rendelete 2. számú
melléklet 1. d) pontjának a mozgóboltokra vonatkozó ötödik bekezdése alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó Budapest Főváros XVII. kerület Önkormányzatának a tulajdonában lévő közterületek használatáról és
rendjéről szóló többször módosított 50/2001. (IX. 10.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) 2. számú melléklet 1.
d) pontjának az ötödik bekezdésében foglalt, a mozgóboltokra vonatkozó díjtétel alkotmányellenességének
megállapítását és e rendelkezés megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó, egy országos hálózattal rendelkező, mozgóbolti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet
indítványában kifejtette, hogy a támadott rendelkezéssel az önkormányzat „indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozza
a mozgóbolti tevékenységet végző piaci szereplőket a többi kereskedőhöz képest”. A mozgóbolt vonatkozásában
meghatározott díj ugyanis többszöröse egy hasonló területet elfoglaló épület vagy pavilon esetében fizetendő díjnak.
Az indítványozó ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében deklarált gazdasági verseny szabadságának és a 70/A. §-ban
foglalt diszkrimináció tilalmának megsértése miatt kezdeményezte az Ör. említett rendelkezése
alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó az alkotmányellenesség
alátámasztásaként hivatkozott az Alkotmánybíróság korábbi, hasonló tárgyban hozott határozataiban
megfogalmazott következetes álláspontjára is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezése:
2. számú melléklet – hatályos 2009. január 1-től
(A mellékletben feltüntetett díjtételek az ÁFA-t tartalmazzák)
Sorszám Közterület foglalás célja I. oszt kiemelt II. oszt. minősített III. oszt. normál
1. Kereskedelmi, szolgáltató és vállalkozási tevékenység
a/1) Pavilon jellegű épületben (max. 12 m2 nagyságú, egy légterű építmény)
6–12 m2-ig a 6 m2 feletti minden
további m2 után
a/2) Egyéb épületben (több légterű építmény, vagy 12 m2-nél nagyobb egylégterű építmény)
30 m2-ig
31–60 m2-ig a 30 m2 feletti minden
további m2 után
289 Ft/hó/m2 (...)
d) Alkalmi árusítás (...)
Burgonya, hagyma, alma és mirelit
termékek árusítása mozgóboltként
használt teherautóról, kipakolás nélkül
6720 Ft/nap/kocsi 6720 Ft/nap/kocsi 6720 Ft/nap/kocsi III. Az indítvány megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést,
amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok, bármely
megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek.
Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog
tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz
 való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi körben viszont kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos
szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB
határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 197, 203. ].
Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés
tilos. A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő
méltóságú személyként) kell kezelnie és az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell
a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.]. A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az, hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre
tekintettel – ne különböztethetne, feltéve, hogy ezzel az alkotmányos követelményeket nem sért.
Az Alkotmánybíróság szerint az állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége is –, hogy a jogalkotás során
figyelembe vegye az emberek között ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992,
280, 282.; 74/1995. (XII. 15.) AB határozat, ABH 1995, 369, 373–374.]. A diszkrimináció vizsgálatánál tehát az első
eldöntendő kérdés, hogy az adott szabályozás tekintetében állított megkülönböztetés egymással összehasonlítható
alanyi körre vonatkozik-e [49/1991. (IX. 27.) AB határozat, ABH 1991, 246, 249.; 432/B/1995. AB határozata, ABH 1995,
789, 792.]. Az Alkotmánybíróság ebben az ügyben megállapította, hogy az adott szabályozás tekintetében
a közterületi értékesítést végzők (a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § 14. pontja) alkotnak homogén
csoportot.
A közterület használatáért fizetendő díj, ahogyan azt az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta
„a közterület használatának ellenértéke. Ennek megfelelően a közterület-használat díjának alapvetően
a közterület-használat értékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága, a településen belüli elhelyezkedése,
a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A közterület-használók között a közterület-használati díj mértéke
tekintetében e tényezők alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető alkotmányellenesnek” [120/2009. (XI. 20.) AB
határozat, ABK 2009. november, 2015, 2016.].
A jelen ügyben az önkormányzat a közterület tényleges használatához képest jelentősen eltérő mértékben állapította
meg a közterületi értékesítés után fizetendő közterület-használati díjat. Az ugyanolyan nagyságú helyet (8 m2)
időlegesen elfoglaló mozgóbolt kb. három napi napi közterület-használatáért kell megközelítőleg ugyanannyit
(20 160 Ft-ot) fizetni, mint egy pavilon, üzlet stb. egy havi közterület használatáért (20 960 Ft, ez utóbbit
a legmagasabb díjtétellel számolva). Az Alkotmánybíróság korábban már azt is hangsúlyozta, hogy
a „közterület-használat díjának olyan szabályozása, amely a közterület-használat értékét meghatározó tényezők
azonossága esetén, a szolgáltatástól független, annak értékét nem befolyásoló szempontok alapján kirívóan magas
díjfizetési kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra és ezzel megkülönböztetést tesz a közterületet használó
vállalkozók között, önkényes, ezért alkotmányellenes” [38/1998. (IX. 23.) AB határozat, ABH 1998, 454, 456–457.].
Az Alkotmánybíróság a 21/2003. (IV. 18.) AB határozatban megerősítette, hogy alkotmányosan nem indokolható
az a szabályozás, amikor a közterület-használati díjat olyan szempontokra alapítják, amelyek a közterület használatával
nincsenek összefüggésben, s ezzel a díj mértéke tekintetében nem releváns szempont alapján, önkényesen, ésszerű
indok nélkül tesznek megkülönböztetést a közterületet azonos feltételek mellett használó kereskedelmi,
vendéglátó-ipari közterület-használók között (ABH 2003, 784, 789.).
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 2. számú melléklet 1. d) pontjának ötödik
bekezdésében foglalt díjtétel indokolatlan különbséget jelent a közterületi értékesítést végzők között, ami így
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott diszkrimináció tilalmát sérti, ezért azt megsemmisítette.
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. 2. számú melléklet 1. d) pontja ötödik bekezdése alkotmányellenességét
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközése miatt megállapította, ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdése állított
sérelmének vizsgálatát az eddigi gyakorlatát követve [31/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH 1991, 133, 136.] mellőzte.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1653/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a Szentkirályszabadja működőképességének megőrzése érdekében szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetét a  26. Szentkirályszabadja
működőképességének megőrzése címmel egészíti ki,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) Szentkirályszabadja Község Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) működőképességének
megőrzése érdekében 675,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 26. Szentkirályszabadja működőképességének
megőrzése cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont b) alpont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat
és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson 675,0 millió forint támogatást
az  Önkormányzat részére, valamint azzal, hogy a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeiről kössön támogatási szerződést az  Önkormányzattal, szerződéses feltételként rögzítve azt, hogy ha
az  Önkormányzat a  repülőtér hasznosításával vagy értékesítésével összefüggésben bevételhez jut, úgy a  bevétel
– támogatást meg nem haladó – összegét a költségvetés részére köteles visszatéríteni;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően folyósítsa
a támogatást az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1022/2019. (II. 7.) Korm. határozata az EFOP-2.2.0-16-2016-00001 azonosító számú („Egészségügyi szakellátók szállóinak fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az  EFOP-2.2.0-16-2016-00001 azonosító számú, „Egészségügyi szakellátók szállóinak fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
 2. egyetért a  projekt 1.  pont szerinti többlettámogatásának az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program
2. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1106/2003. (X. 31.) Korm. határozata a kormányzati létszámcsökkentésről.
A Kormány megtárgyalta és elfogadta a kormányzati
létszámcsökkentésről szóló előterjesztést, és a következő
határozatot hozta:
A Kormány 1. a) elrendeli a mellékletben felsorolt központi közigazgatási és területi szervek esetében az ott meghatározott
mértékű létszámcsökkentés — munkajogi szabályok betartásával történő — végrehajtását,
Felelős: illetékes miniszterek
Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: azonnal b) elrendeli, hogy a Vám- és Pénzügyőrségnél — az
európai uniós csatlakozás miatti feladatváltozásokhoz igazodva — a létszámcsökkentés 50%-át 2004. május 1-jéig, a
további 50%-át 2004. december 31-ig fokozatosan kell
végrehajtani;
Felelős: pénzügyminiszter 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy mérje fel a létszámcsökkentésből adódó kiadások mértékét annak figyelembevételével, hogy a 2003. évi kifizetéseket teljes egészében a céltartalék fedezi. 2004. évben a munkáltatót terheli
a felmentési idő (tartalékállomány) első 3 hónapjára eső
összeg, a szabadságmegváltás összege, a jubileumi jutalom,
valamint a 13. havi külön juttatás időarányos része. A
céltartalékot terheli a felmentési idő (tartalékállomány)
második 3 hónapjára eső összeg, a végkielégítés összege és
a korengedményes nyugdíj (maximum 3 évre);
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2003. november 20. 3. felhívja a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét,
hogy ellenőrizze a létszámcsökkentés végrehajtását, és arról tegyen jelentést a Kormánynak.
Felelős: Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2004. június 30.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
19/2011. (HK 16.) HVK HIICSF s z a k utasítása a Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása alá tartozó egyes szervezetek, továbbá a Honvéd Vezérkar főnökének szolgálati alárendeltségébe tartozó egyes katonai szervezetek szervezeti és létszám-racionalizálása híradó, informatikai és információvédelmi feladatainak végrehajtásáról.
A Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása alá
tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám racionalizálásának feladatairól szóló 103/2011. (IX. 23.) HM utasítással összhangban, a HM közigazgatási államtitkárának
és a Honvéd Vezérkar főnökének 56/2011. (HK 15.) HM
KÁT–HVKF együttes intézkedésében és a Honvéd Vezérkar főnökének 633/2011. (HK 16.) HVKF parancsában
meghatározottak szerint az érintett szervezetek szervezeti
és létszám-racionalizálásának híradó, informatikai és információvédelmi feladatai végrehajtására az alábbi
szakutasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) végrehajtásban érintett
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: végrehajtásban érintett szervezetek) terjed ki.
2. A végrehajtásban érintett szervezetek a vonatkozó
HM utasításban, HM KÁT-HVKF együttes intézkedésében, valamint HVKF parancsban meghatározott feladataik
maradéktalan és határidőre történő végrehajtása érdekében a jelen szakutasításban szabályozott szakmai követelmények alapján végzik tevékenységüket.
3. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői, parancsnokai felelősek a híradó és informatikai eszközök
mozgatásának megszervezéséért, azok esetleges átadásáért, az adatmentések végrehajtásáért, az információvédelmi rendszabályok betartásáért.
4. A híradó és informatikai eszközök átadás-átvétele kizárólag a szervezet anyagfelelősén, és az anyaggazdálkodón keresztül történhet.
Általános feladatok 5. A szervezési időszak előkészítése és időtartama alatt
is kiemelt figyelmet kell fordítani a tárca elektronikus
adatvagyonának hosszú távú biztosítására, melynek érdekében a végrehajtásban érintett szervezet parancsnoka (vezetője) intézkedik az elektronikus adatvagyon megfelelő
kezelésére, megőrzésére és védelmére.
6. A híradó és informatikai szolgáltatásokat a szervezési
időszak teljes ideje alatt biztosítani kell. A szolgáltatások
átcsoportosítására, csökkentésére vagy megszüntetésére
csak a szervezési feladat végrehajtásának ütemében kerülhet sor.
7. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői a szervezetükre vonatkozó szervezeti és személyi változásokat
megküldik a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (továbbiakban: HVK HIICSF) részére a híradó-informatikai szolgáltatások biztosításának
(átszervezésének) érdekében. Az adatok tartalmazzák a
változásban érintett személyek nevét, rendfokozatát, beosztását, valamint a számukra biztosítandó, módosítandó
vagy törlésre kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat.
Külön figyelmet kell fordítani azon személyek adatainak
megadására, akiknek munka vagy szolgálati viszonya
megszűnik, valamint a NIAR, EU KT és VKH hálózatok
(NATO, EU, nemzeti minősített elektronikus adatkezelésre feljogosított rendszerek) felhasználói jegyzékében bekövetkező változásokra.
8. Azon személyek, akiknek szolgálati, illetve munkaviszonya megszűnik, a használatukban lévő szolgálati rádiótelefont, SIM-kártyát, telefonkészüléket, faxberendezést,
EDR-készüléket, számítástechnikai eszközöket leadják az
őket ellátó szervezet részére. Az adathordozóval, vagy
adattárolási funkcióra alkalmas memóriával rendelkező
eszközök (különösen mobiltelefon, fényképezőgép) esetében a felhasználói adatok, valamint a további használatot
akadályozó személyes beállítások, szolgáltatások megfelelő eljárással történő törlését – a szükséges adatok mentését követően – az eszközök leadása előtt kell elvégezni.
A speciális szolgáltatást (például bérelt áramkör, egyedi
internet-hozzáférés) vagy eszközt (például egyedi router,
switch) igénybe vevő szervezet vezetőjének nyilatkoznia
kell az ellátásért felelős szervezet felé annak további szükségességéről, leadásáról.
9. A végrehajtásban érintett szervezetek objektumainak
ellátását biztosító szervezetek gondoskodnak az átvett híradó és informatikai eszközök bevételezéséről, szakszerű
tárolásáról, továbbá a mentésekhez szükséges adathordozók biztosításáról.
10. Az ellátási rend változása esetén az érintett állomány leadja híradó és informatikai eszközeit az illetékes
objektum ellátó szervezet részére.
11. Az újonnan létrehozásra kerülő szervezetek híradó
és informatikai eszközigényeit elsősorban a leadott, működőképes eszközökből kell biztosítani.
Híradó szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatok 12. Eredeti jogállásukban maradó – beosztási norma
alapján rádiótelefon használatra külön engedély nélkül jogosult – személyek rádiótelefonnal történő ellátását a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló
vonatkozó HM utasításban meghatározottak szerint, a korábbi hívószám megtartásával az ellátó szervezetek továbbra is biztosítják.
13. Egyedi engedély alapján ellátott, rádiótelefont használó személyek beosztásuk (munkakörük) megszűnésével
a rádiótelefon használatára a továbbiakban nem jogosultak. Más beosztásba történő kinevezésük esetén részükre
új engedélyezési eljárás kezdeményezése szükséges a
szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól
szóló HM utasítás alapján.
14. A szolgálati rádiótelefon használatra jogosulatlanná
váló felhasználónak a részére átadott szolgálati mobiltelefonról a hivatali tevékenységgel nem összefüggő adatokat
törölnie kell, különös tekintettel a híváslistákra, SMS-ekre, MMS-ekre, magánjellegű levelezésre és a személyes
telefonkönyvre.
15. A személyre szabott banki, illetve egyéb szolgáltatások lemondása, megszüntetése a felhasználó kötelessége.
16. Azon szolgálati rádiótelefon használatra jogosulatlanná váló felhasználók, akik hívószámuk elő- és számlafizetői jogát szeretnék átvenni, a vonatkozó kérelmet a
23/2011. (III. 2.) HM utasítás 14–15.§-ai alapján felterjesztik.
17. Az EDR eszközök leadása, kiutalása, átcsoportosítása és használata a vonatkozó HM utasítás szerint történik.
18. A HM szervezetek egyik objektumból másik objektumba történő átköltözése esetén HM hívószámhordozásra
nincs lehetőség, a központok leterheltsége miatt csak a kiemelt hívószámok átirányítása engedélyezett.
19. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői felelősek saját szervezeteik vonatkozásában a Magyar Honvéd
ség tudakozói telefonkönyv pontosításáért, amely érinti az
újonnan létrehozott hívószámokat és a törlésre kerülő felhasználókat is. A változásokat az MH Támogató Dandár
részére az érintett szervezetek megküldik.
20. Objektumon, laktanyán belül beosztást váltó személyek vezetői, parancsnokai az új beosztásnak megfelelően
megigényelik az üzemeltető szervezettől a biztosítandó
híradó szolgáltatásokat.
Informatikai szolgáltatásokkal kapcsolatos feladatok 21. A leadásra kerülő számítástechnikai eszközökről az
adatok szakszerű törlésének ellenőrzését – ha szükséges,
végleges törlését – az illetékes híradó és informatikai üzemeltető szervezet, HM KGIR eszközök esetében a HM
KPH hatáskörébe utalt informatikai üzemeltető szervezet
hajtja végre.
22. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői felelősek a megszűnő felhasználói nevek (MH intranet, MH internet) és elektronikus postafiók felhasználói nevek
(mil.hu, hm.gov.hu) megadásáért az informatikai üzemeltetést ellátó szervezetek felé a postafiókok megszüntetése
céljából.
23. A nyilvántartásba vett nyílt vagy minősített adathordozókat (pl.: pendrive, floppy, CD) az Ált/3., a MH Módosításokkal Egységes Szerkezetbe Foglalt Titokvédelmi
szabályzatában (a továbbiakban: TSZ) meghatározott módon át kell adni a szervezetileg illetékes ügyviteli szervnek.
24. A munkakört továbbiakban be nem töltő személyek
az adatfeldolgozó eszközt kizárólag a hivatali tevékenységgel össze nem függő adatok törlését, illetve hivatali tevékenységgel összefüggő adatok archiválását követően
adhatják át az üzemeltető szervezet részére.
25. Az Objektumon, laktanyán belül beosztást váltók általános szolgáltatást alkalmazó felhasználói jogosultságukkal nem, csak a hivatali tevékenységgel kapcsolatos,
részükre kiadott jogosultságokkal kötelesek elszámolni.
26. Az Objektumon, laktanyán belül beosztást váltók
azon jogosultságait, melyek az új beosztás ellátásához
nem szükségesek, törölni kell. Az eljárást a régi beosztás
szerint illetékes munkahelyi vezető kezdeményezi.
27. Az Objektumon, laktanyán belül beosztást váltók
kötelesek a beosztás megváltozásának tényét és új címtáradataikat az üzemeltető felé a kinevezését követő 10 munkanapon belül jelezni. Az üzemeltető köteles az így benyújtott adatok módosítását 3 munkanapon belül elvégezni.
Elektronikus információvédelemi feladatok 28. A NATO, EU, nemzeti minősített elektronikus adatkezelésre feljogosított rendszerek, eszközök – a kapcsolódó biztonsági dokumentációval, okmányokkal, merevle
mezes tárolóval együtt – akkor kerülhetnek átadásra, ha a
minősített adatkezelés (személyi, fizikai, adminisztratív,
elektronikus biztonsági) előírt feltételei folyamatosan biztosítottak. Az akkreditált rendszerek rendszerengedélyeivel kapcsolatos változtatásához szükséges adatokat és
kérelmet még a változtatások megkezdése előtt a HVK
HIICSF felé kell felterjeszteni.
29. Amennyiben akkreditált minősített elektronikus
adatkezelő rendszer működtetése a továbbiakban nem indokolt (hadműveleti igény megszűnt, vagy a szervezet feladatainak végrehajtásához a továbbiakban ez a szolgáltatás nem szükséges), a HVK HIICSF felé kezdeményezni
kell a hatósági eljárást a rendszer megszüntetéséről. A kezelt adatok és a biztonsági dokumentumok megőrzéséről a
rendszerspecifikus biztonsági szabályozókban meghatározott ideig és feltételek szerint kell gondoskodni.
30. Új minősített adatkezelési képesség létesítési igényét a fennálló hadműveleti igényekkel összhangban a
HVK HIICSF felé kell beterjeszteni.
31. Rejtjelző szerv létrehozása
a) Az újonnan megalakításra kerülő, vagy azoknál a ka
tonai szervezeteknél, ahol eddig rejtjeltevékenységi feladatkör nem volt, a minősített információk rejtjelzéssel
történő védelme, vagy egyéb, rejtjeltevékenységnek minősülő feladat végrehajtása válik szükségessé, rejtjelző szervet kell létrehozni és ki kell jelölni a szervezet rejtjelfelügyelőjét.
b) A rejtjeltevékenység végzéséhez előírt személyi, fizikai, adminisztratív követelmények teljesülését az elöljáró
rejtjelfelügyelet ellenőrzi.
c) A követelmények teljesülése esetén a szervezet rejtjelfelügyelője írásban kéri a rejtjeltevékenység végrehajtására vonatkozó engedélyt az elöljáró rejtjelfelügyelet útján
a MH Központi Rejtjelfelügyelettől (a továbbiakban MH
KRF).
d) A c) pontban lévő engedély megadásával egy időben
az MH KRF intézkedik a technikai eszközök kiutalására.
e) A fizikai és személyi biztonsági követelményeknek
történő megfeleltetés folyamatában a szervezet igényli
mindazon szabályzatokat, intézkedéseket, valamint a rejtjelző szakiratkezeléshez szükséges bélyegzőket, segédbélyegzőket, továbbá a szakiratkezelés nyilvántartó okmányait, nyomtatványait, amelyek szükségesek a rejtjelző
szerv létrehozásához, működéséhez.
f) Az újonnan megalakuló szervezetek rejtjelfelügyelője tervezi a szervezet rejtjeles kapcsolatait, igényli az elöljáró rejtjelfelügyelettől a kapcsolatokhoz szükséges rejtjelkulcsokat.
32. A rejtjelző szerv felszámolása
a) Azoknál a szervezeteknél, ahol a továbbiakban nincs
szükség a rejtjelző szerv működésére, fel kell számolni.
b) A rejtjelfelügyelő az elöljáró rejtjelfelügyelet útján
kéri a rejtjelző szerv megszüntetését az MH KRF-től.
c) Az engedély kézhezvétele után az elöljáró rejtjelfel
ügyelet intézkedik a rejtjelző szerv valamennyi technikai eszközének bevonására, központi tárintézetbe történő beszállítására és a szakügyvitel felszámolására.
33. A központi híradó, informatika, információvédelmi
szolgáltatásban részesülő szervezetek részére a rejtjeles
kapcsolatok rendelkezésre állásának biztosítása, illetve
megszüntetése a MH Támogató Dandár feladata.
Titokvédelmi, dokumentumvédelmi
és ügyviteli feladatok 34. A szervezet megszűnésekor végrehajtandó feladatok:
a) Adathordozók (iratok) rendezése az alábbi bontásban
történik:
1. Felterjesztésre kerülő adathordozók (hivatalos bélyegzők, személyi pecsétnyomók, szolgálati könyvek, főnökségi kiadványok, sorszámos rendelkezések).
2. Más szervezet részére átadásra kerülő adathordozók
(szervezeti egységek, technikai eszközök átadása, illetve
az ügyintézők áthelyezése során).
3. Az ügyintézők saját adathordozói (iratai), (pl.: munkafüzet, mágneslemez stb., új szolgálati helyre történő elküldésének előkészítése).
4. Egyéb átadásra kerülő adathordozók (iratok) (elintézetlen, folyamatban lévő, stb.).
5. A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Központi Irattárba leadandó levéltári, illetve irattári értékű adathordozók (iratok).
6. Megsemmisítésre kerülő adathordozók.
7. A jogutód szervezet részére átadásra kerülő adathor
dozók (iratok) és iratkezelési okmányok.
b) Adathordozók (iratok) elszámolása az alábbiak sze
rint történik:
1. Az adathordozók (iratok) rávezetése a megfelelő bi
zonylati vagy elszámolási okmányra (belső leltár, selejtítési és megsemmisítési jegyzőkönyv, futárátvételi elismervény, külön jegyzőkönyvre, iratjegyzékre).
2. A bizonylati okmányok alapján az adathordozók (iratok) kivezetése az iratkezelési okmányokból.
3. Az iratkezelési okmányok nullára zárása.
4. Az adathordozók (iratok) előkészítése leadáshoz,
megsemmisítéshez, illetve a más szervezetek számára történő megküldéshez.
c) Az ügyvitel felszámolásának egyéb eljárási szabályai: 1. Minden adathordozóval (irattal) el kell számolni az
ügyviteli szerv felé. Az ügyvitel csak szabályosan előkészített, (pl.: irattárkezelt iktatólap (gyűjtőív) szabályos lezárása, stb.) adathordozókat (iratokat) vehet át.
2. A hiányzó adathordozókat (iratokat) rendezni kell az
Ált/40, a MH Egységes Iratkezelési szabályzata (a továbbiakban: ISZ) és a TSZ előírásai szerint (pl.: az elveszett
szabályzat árát befizetni).
3. Alapelv minden érvényben lévő adathordozó (irat)
megmentése, átadása vagy megőrzésre történő leadása.
4. A felterjesztésre, illetve átadásra kerülő adathordozókat (iratokat) – a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum
Központi Irattárának, az MH Geoinformációs Szolgálatnak, valamint az MH Katonai Igazgatási Adatfeldolgozó
Központnak átadandó adathordozók (iratok) kivételével –
lehetőség szerint egyszerre kell rendezni.
5. Az azonnal megsemmisítendő és az „éves” megsemmisítési jegyzőkönyveken szereplő lejárt őrzési idejű iratokat (adathordozókat) – az érvényben lévő előírásoktól eltérően – nem lehet megsemmisíteni, azokat további
5 évig őrizni kell.
A nem lejárt, egy, kettő, három vagy négy éves őrzési
idejű, éves megsemmisítési jegyzőkönyveken szereplő
iratokat (adathordozókat) is további öt évig kell őrizni.
6. Az adathordozók (iratok) meglétének ellenőrzése, átadása, bizonylati okmányokra vétele, kivezetése, előkészítése leadásra, megsemmisítésre stb. az ISZ és a TSZ előírásai szerint történik.
d) Az adathordozók elszámolásáról, az ügyvitel felszámolásáról szóló jegyzőkönyvet a bizottság elnöke a felszámolásra kiadott intézkedésben meghatározott időre elkészíti, és a szervezet vezetőjének (parancsnokának) jóváhagyásra felterjeszti.
35. Két vagy több szervezet összevonásából létrejövő új
szervezet esetén:
a) A kijelölt jogutód átveszi az adathordozókat (iratokat).
b) A jogutód szervezet az új megnevezés felülbélyegzése után a saját nyilvántartásait tovább vezeti, vagy új nyilvántartásokat fektet fel.
c) Az adathordozókat (iratokat) a létrehozott új szervezet veszi át.
d) A megsemmisítésre előkészített iratok (adathordozók) esetében jelen szakutasítás 34.c.5. pont szerint kell
eljárni.
36. Az újonnan megalakuló, valamint átadásra kerülő
szervezet esetén:
a) A működéshez szükséges iratokat az új ügyviteli
szerven keresztül átveszik a feladatrendszert korábban ellátó szervezet ügyviteli szervétől.
37. A végrehajtásban érintett, megszüntetésre kerülő
szervezetek ügyviteli szervei indokolt esetben 2012. április 30-ig működhetnek. A megszüntetésre kerülő szervezetek legkésőbb 2012. február 28-ig végrehajtják a nyílt és a
minősített iratok tételes ellenőrzését és a minősített adatok
védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényben meghatározott szempontok alapján végrehajtják a saját készítésű minősített iratok minősítésének felülvizsgálatát.
38. Az érintett szervezet a fényképes belépési engedélyekről, a belépési engedélyek jogutód szervezet részére
történő átadásáról, a személyhez nem kötött proximity kártyákról, illetve a belépési engedélyeknek a jogutód szervezet részére történő átadásáról jegyzéket készítenek, melyet
2011. december 16-ig megküldenek a HVK HIICSF részére.
39. A minősített adat tárolására, illetve elektronikus feldolgozására biztonsági területek kerüljenek kijelölésre,
felmérésre. A kijelölt helyszínek akkreditációját kezdeményezni kell, a biztonsági szabályzatokat az új körülményeknek megfelelően át kell dolgozni.
A végrehajtásban érintett szervezetekkel kapcsolatos
feladatok 40. Az MH Támogató Dandár (MH TD) 2011. december 01-ig elgondolást terjeszt fel a készenlét fokozása időszakában Nagytarcsa helyőrségben megalakításra kerülő
50-91 törzsszámú Honvédelmi Dandár törzs és logisztikai
alegysége, valamint a szervezet vezetéséhez és irányításához szükséges híradó, informatikai és információvédelmi
szolgáltatások biztosítására, szakalegység felállítására. Az
elgondolás tartalmazza a szervezet tábori alkalmazásához
szükséges követelményeket is.
41. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság 2011. december 1-jéig elgondolást terjeszt fel a készenlét fokozása
időszakában Tata helyőrségben megalakításra kerülő
1. Honvédelmi Zászlóalj, valamint a Hajdúhadház helyőrségben megalakuló 2. Honvédelmi Zászlóalj vezetéséhez
és irányításához szükséges híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatások biztosítására, szakalegység
felállítására. Az elgondolás tartalmazza a zászlóaljak tábori alkalmazásához szükséges követelményeket is.
42. A HM KGIR keretében biztosítandó szolgáltatásokat, azok üzemeltetését, üzemeltetés-támogatását (a szükséges végberendezéseket is) a katonai szervezetek részére
átadásra kerülő Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó
Referatúrák esetében is a HM KPH biztosítja.
43. Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság a szervezeti átalakítást követően felméri a részére biztosított híradó és informatikai szolgáltatásokhoz,
valamint az Elektronikus Iratkezelő Rendszerhez való
hozzáférési igényeit, majd azokat 2011. december 16-ig
felterjeszti a HVK HIICSF csoportfőnök részére.
44. Az MH TD felkészül az MH Honvédkórház megalakításához és működéséhez szükséges katonai célú híradó,
informatikai és információvédelmi szolgáltatás-hozzáférés MH Honvédkórház által üzemletett híradó, informatikai infrastruktúra bázisán történő biztosítására az MH
Honvédkórház központi telephelyén. Az MH Honvédkórház a híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatások szervezeten belüli biztosítását saját erőforrással
valósítja meg.
45. Az MH TD felkészül az MH Altiszti Akadémia
(Szentendre) megalakításához és működéséhez szükséges
híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatások
biztosítására a MH Altiszti Akadémia (Szentendre) telephelyén. Biztosítja a MH Altiszti Akadémia (Szentendre)
részére a szükséges híradó, informatikai és információvédelmi szolgáltatásokat és megteremti azok üzemeltetésének, fenntartásának feltételeit.
46. Az MH Támogató Dandár (MH TD) végrehajtja a
szervezeti változásokból adódó budapesti futár- és táboriposta járatrend módosítását, továbbá javaslatot tesz a BM
állami futárszolgálat járatrendjének módosítására.
Záró rendelkezés 47. Az MH Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ (Budapest) megalakítása híradó, informatikai és információvédelmi feladatainak végrehajtására külön
szakutasítás kerül kiadásra.
48. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba és
2012. december 31-én hatályát veszti.
Halmai Ottó mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök