text:
14/2010. (II. 23.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Majorosné dr. Köck Ildikót 2010. február 28-ai hatállyal,
dr. Poremba Juditot 2010. április 30-ai hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Bartháné dr. Csiszár Máriát 2010. augusztus 31-ei hatállyal,
dr. Gesztessy Veronikát 2010. szeptember 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Lukács Ivettet és dr. Surányi Józsefet 2010. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Csonka Balázst, dr. Pólya Gábor Jánost, dr. Püsök Évát és
dr. Ristyák Dórát a 2010. március 1. napjától 2013. február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2010. február 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
41/2011. (V. 18.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bahreini Királyság, az Egyiptomi Arab Köztársaság, az Iraki Köztársaság, India, Szingapúr, a Szíriai Arab Köztársaság, a Török Köztársaság, valamint az Ománi Szultanátus Kormánya közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bahreini Királyság, az Egyiptomi Arab Köztársaság, az Iraki
Köztársaság, India, Szingapúr, a Szíriai Arab Köztársaság, a Török Köztársaság, valamint az Ománi Szultanátus
Kormánya közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások (a továbbiakban: megállapodások) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodások létrehozását követően a
megállapodások szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1074/2016. (II. 25.) Korm. határozata a Nemzeti Táncszínház Nonprofit Kft. 2016. működésének támogatásáról.
A Kormány egyetért a  Nemzeti Táncszínház Nonprofit Kft. – ideiglenes játszóhelyi működés többletkiadásaihoz
kapcsolódó – 2016. évi működésének kiegészítő támogatásával és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve gondoskodjon 150,0 millió forint egyszeri támogatás
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
611/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.)
Korm. rendelet 2. § c)–e) pontjai, a 2. § fa) alpontjának a
„6. és 65. életév közötti” szövegrésze, a 2. § g) pontja, a
4. § (1) bekezdésének „a 65. életévet be nem töltött” szövegrésze, a 4. § (7) bekezdés „azon” szavából a „zon” rész,
és az „akik az utalvány kiküldése évének április 1. napját
megelőzően még nem töltötték be a 65. életévüket” szövegrésze, továbbá az 1. melléklet 3–7. és 9. sora, valamint
a 8. sorból a „6–65 év közötti”szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.)
Korm. rendelet 2. § fb) alpontja alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti.
I. Az indítványozó a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.r.) 2. § c)–e) pontjai, a 2. § fa)
alpontjának a „6. és 65. életév közötti” szövegrésze, a 2. §
g) pontja, a 4. § (1) bekezdésének „a 65. életévet be nem
töltött” szövegrésze, a 4. § (7) bekezdés „azon” szavából a
„zon” rész, és az „akik az utalvány kiküldése évének április 1. napját megelőzően még nem töltötték be a 65. életévüket” szövegrésze, továbbá az 1. melléklet 3–7. és 9. sora, valamint a 8. sorból a „6–65 év közötti”szövegrésze alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
A Korm.r. ingyenes utazást biztosít más kedvezményezettek mellett a 65. életévüket betöltött személyeknek is.
Az indítványozó ezt – a 65 év felettieknek biztosított utazási kedvezményt – vitatja, azt alkotmányellenesnek, az
Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése rendelkezésébe ütközőnek tartja. Álláspontja szerint a 65 év felettiek kedvezményének – a privilegizáló különbségtételnek – nincsen alkotmányjogilag elfogadható indoka, a megkülönböztetés
önkényes, ezért alkotmányellenes.
Az indítványozó utalt arra, hogy a 6 év alatti gyermekek
is részesülnek utazási kedvezményben, de véleménye szerint esetükben „társadalompolitikai célként meghúzódhat
a magyar társadalom alacsony termékenységi rátája elleni
küzdelem (függetlenül az anyagi helyzettől)”. Álláspontja
szerint ilyen társadalompolitikai cél a 65 év felettiek esetében nem fedezhető fel.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a terüle
tén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Korm.r. kifogásolt rendelkezései:
„2. § Az életkora alapján az 1. mellékletben meghatáro
zott utazási kedvezményre jogosult:
a) (…)
b) (…)
c) 65. életéve betöltése napjától a magyar állampolgár, a
letelepedett jogállású személy, a külön törvény szerint a
szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy
(a továbbiakban: a szabad mozgás és tartózkodás jogával
rendelkező személy), valamint nemzetközi szerződés rendelkezése esetén a szerződés hatálya alá tartozó külföldi
állampolgár a 2. kocsiosztályon, személyi igazolványa
vagy bármely más személyi azonosításra alkalmas okmány felmutatásával;
d) a külön jogszabályok alapján a nyugdíjfolyósító
szerv által megállapított nyugellátásban részesülő 65 éven
felüli külföldi állampolgár, a nyugdíjfolyósító szerv igazolása és bármely, a személyi azonosításra alkalmas okmány
felmutatásával;
e) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Szátv.) hatálya
alá tartozó 65. életévet betöltött külföldi állampolgár és a
65. életévét betöltött hozzátartozója a nevére kiállított
„Magyar igazolvány”, illetve „Magyar hozzátartozói igazolvány” felmutatásával;
f) évente 4 alkalommal menettérti utazásra
fa) a Szátv. 8. § (3) bekezdés a) pontjában meghatáro
zott 6. és 65. életév közötti külföldi állampolgár a nevére
kiállított „Magyar igazolvány”, illetve „Magyar hozzátartozói igazolvány” felmutatásával;
fb) a 6. és 65. életév közötti szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy személyi igazolványa
vagy bármely más személyi azonosításra alkalmas okmány felmutatásával;
g) a 65 éven felüli menekült.”
„4. § (1) A „Nyugdíjasok utazási utalványa” alapján
évente 16 alkalommal az 1. mellékletben meghatározott
kedvezményes menetjegy igénybevételére jogosult a
65. életévét be nem töltött:
a) saját jogú nyugellátásban, illetve azzal azonos elbírálás alá eső ellátásban részesülő személy [1997. évi
LXXXI. törvény 4. §-ának f) pontja], munkaképtelenségi
járadékban, növelt összegű öregségi járadékban, növelt
összegű munkaképtelenségi járadékban részesülő személy
(a továbbiakban együtt: saját jogú nyugdíjas), valamint a
hozzátartozói nyugellátásban [1997. évi LXXXI. törvény
6. § (2) bekezdése], özvegyi járadékban, növelt összegű
özvegyi járadékban, rendszeres szociális járadékban, átmeneti járadékban, rokkantsági járadékban, nemzeti gondozási díjban, nemzeti helytállási pótlékban részesülő személy,
b)–d) (…)
(2)–(6) (…)
(7) A „Nyugdíjasok utazási utalványát” a nyugdíjfolyó
sító szerv állítja ki, és minden év március 31. napjáig megküldi azon jogosultaknak, akik az utalvány kiküldése évének április 1. napját megelőzően még nem töltötték be a
65. életévüket. A külföldről hazatelepült magyar állampolgár utazási utalványát a hazatelepülés, valamint a nyugellátás tényének hitelt érdemlő igazolása mellett a nyugdíjfolyósító szerv adja ki. Az utazási utalvány a rajta feltüntetett érvényességi idő kezdete előtt is felhasználható.”
„1. melléklet a 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelethez
Kedvezmények a helyközi közlekedésben Kedvezmények a helyi
közlekedésben
jegykedvezmény bérletkedvezmény bérletkedvezmény (vasúti személyszállítás,
HÉV, helyközi autóbusz
közlekedés, kompés révközlekedés) (helyi közúti és kötöttpályás közlekedés)
[%] [%]
Életkor alapján járó utazási kedvezmények 1. felnőtt kíséretében utazó gyermek
6 éves korig
2. § a) 100 – 100 2. gyermek 6–14 éves kor között
2. § b) 50 –
a Fát. mellékletében
meghatározott mértékű kedvezmény
3. 65 évnél idősebb magyar állampolgár 2. § c) 100 – 100
4. 65 évnél idősebb EU tagállam polgára 2. § c) 100 – 100
5. 65 évnél idősebb magyar nyugellátású
külföldi
2. § d) 100 – 100 6. a Szátv. hatálya alá tartozó 65 évnél
idősebb külföldi állampolgár
2. § e) 100 – 100 7. 65 évnél idősebb külföldi nemzetközi
szerződés alapján
2. § c) 100 – 100 8. a Szátv. hatálya alá tartozó, 6–65 év közötti külföldi állampolgár (évente 4 alkalommal menettérti utazásra)
2. § f) 90 – – 9. A 65 évnél idősebb menekült 2. § g) 100 100
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság több alkalommal vizsgálta a
közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről
szóló korábban hatályos kormányrendeletek egyes rendelkezései alkotmányosságát. [1326/B/1990. ABH 1991, 779,
781.; 7/1993. (II. 15.) AB határozat, 1993, 418, 420.;
1482/B/1995. AB határozat, ABH 1996, 602, 605.;
339/B/1999. AB határozat, ABH 2001, 1317, 1320.;
531/B/1999. AB határozat, 2001, 1335, 1338.; 9/2003.
(IV. 3.) AB határozat, ABH 2003, 89, 129.]
Az Alkotmánybíróság az eljárás idején hatályos Korm.r.
7. § (1) bekezdés b) pontja tekintetében is végzett már vizsgálatot. (1137/E/2007. AB határozat, ABH 2008, 3288,
3292.) Tekintettel arra, hogy jelen indítvány más jogszabályt, illetve az utóbbi vizsgálat tekintetében a Korm.r.-nek
nem ugyanazon rendelkezéseit érinti, res iudicata nem áll
fenn, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt érdemben
bírálta el, a korábbi határozataiban foglaltakat azonban
jelen ügyben is irányadónak tekintette.
2. Az Alkotmánybíróság 1482/B/1995. AB határozatában megállapította, hogy a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezmények többsége a szociális ellátás állami
rendszerébe illeszkedik. Ebben a feladatkörében a Kormánynak önálló, külön törvényi felhatalmazástól független
rendeletalkotási joga és kötelessége is van. „Abban a széleskörű mérlegelési jogkörben, amely a jogalkotónak a
mentességek és kedvezmények meghatározásánál rendelkezésre áll, tekintettel lehet bizonyos, az Alkotmányban is
nevesített jogra – pl. az egészséges környezethez vagy a
szociális biztonsághoz való jogra – de ezen túlmenően érvényre juttathat az Alkotmányból közvetlenül le nem vezethető, esetenként rövid távra irányadó gazdaságpolitikai,
életszínvonal-politikai, szociálpolitikai és egyéb célkitűzéseket.” (ABH 1996, 602, 605.) „Az utazási kedvezményekre való jogosultság nem alapjog, hanem az állam által biztosított juttatás.” (531/B/1999. AB határozat, ABH 2001,
1335, 1338.) A kedvezményekre vonatkozó jogszabályi
rendelkezések alkotmányossági felülvizsgálata során az
Alkotmánybíróság hatáskörébe kizárólag annak ellenőrzése tartozik, hogy a jogalkotó mérlegelési jogának gyakorlása során nem került-e ellentétbe az Alkotmány valamely
rendelkezésével. Az Alkotmánybíróság nem jogosult a jog-
alkotói mérlegelés célszerűségi – pl. gazdaságpolitikai –
szempontú felülbírálatára. [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992. 281.]
3. Az indítványozó az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének sérelmét állította, ezért az Alkotmánybíróság vizsgálata a hátrányos megkülönböztetés tilalmának alkotmányos követelményére terjedt ki.
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szerint a Magyar
Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat,
bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem,
nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy
társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
Az Alkotmánybíróság kialakult gyakorlata szerint az
Alkotmánynak e rendelkezése a jogegyenlőség általános
elvét megfogalmazó alkotmányi követelmény. A hátrányos megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy az állam részéről minden megkülönböztetés tilos lenne. Ez a tilalom kifejezetten arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és kedvezmények elosztása
szempontjait meghatározni. A hátrányos megkülönböztetés tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésre terjed ki. Ha a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok
nélkül tett különbséget a jogalanyok között. Hátrányos
megkülönböztetés akkor áll fenn, ha a szabályozás lényegi
eleme tekintetében nem azonos az alanyok elbírálása, jogaik és kötelezettségeik meghatározása. Nem lehet viszont
hátrányos megkülönböztetésről beszélni akkor, ha a jogi
szabályozás eltérő jogalanyi körre állapít meg eltérő rendelkezéseket. [9/1990. (IV. 25.) ABH 1990, 46, 48;
21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77-78.;
61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280–282.;
881/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 474, 477.;
191/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 592, 593.] Az Alkotmánybíróság számos határozatában rámutatott arra,
hogy „a diszkrimináció vizsgálatánál központi elem annak
meghatározása, hogy kiket kell egy csoportba tartozóknak
tekinteni. (…) A diszkrimináció alkotmányos tilalma csak
a szabályozás szempontjából egy csoportba tartozókra
vonatkozik. A diszkrimináció vizsgálatának ennek megfelelően csak az egycsoportba tartozók közötti különbségtétel vizsgálata a tárgya.” (1009/B/1991. AB határozat,
ABH 1992, 479, 480.]
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint nem
minősül hátrányos megkülönböztetésnek, ha a jogi szabályozás egymástól eltérő jogalanyi körre vonatkozóan állapít meg eltérő rendelkezéseket, alkotmányellenes megkü
lönböztetés csak összehasonlítható jogosultak és kötelezettek között vethető fel. [21/1990. (X. 4.) AB határozat,
ABH 1990, 73, 79.; 881/B/1991. AB határozat, ABH
1992, 474, 477.; 4/1993. (II. 12.) AB határozat, ABH
1993, 48, 65.]
4. Jelen indítvány alapján az Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy az azonos szabályozási körbe tartozó
kedvezményre jogosultak a 65 éven felüliek. A kedvezményezettek homogén csoportján belül a jogalkotó nem tett
megkülönböztetést, az azonos kedvezményi körön belül
eltérő szempontokat nem érvényesített, valamennyi 65
éven felülit ugyanolyan kedvezményben részesítette, ezért
az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése rendelkezésének sérelme nem áll fenn.
Az Alkotmánybíróság a 1482/B/1995. AB határozatában, – a 70 éven felülieknek adott utazási kedvezményeknek az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközését állító
indítvány vizsgálata során – szintén azt állapította meg,
hogy a 70 éven felülieknek adott kedvezmények az Alkotmányban meghatározott jogi korlátokba nem ütköznek.
(ABH 1996, 602, 605.)
Tekintettel arra, hogy a kifogásolt rendelkezések az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe nem ütköznek, ezért az
indítványt az Alkotmánybíróság elutasította.
5. Az indítvány benyújtását követően a Korm.r. 2. §
fb) alpontját a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 227/2009. (X. 16.) Korm. rendelet
1. §-a hatályon kívül helyezte. A rendelkezés 2009. október 19. napjától nincs hatályban.
Az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll keretében csak hatályban lévő jogszabály vizsgálatát végzi el.
Hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezés esetében
a vizsgálat lefolytatására csak az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény 48. §-a által szabályozott
alkotmányjogi panasz, illetve a 38. §-a szerinti bírói
kezdeményezés alapján van lehetőség.
Miután az indítvány utólagos normakontrollra irányult,
az Alkotmánybíróság a Korm.r. hatályon kívül helyezett
2. § fb) alpontja tekintetében az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
9/2011. (IX. 26.) HM rendelete a szolgálati célú belépésről és tartózkodásról szóló értesítés egyes eljárási szabályairól és iratmintájáról.
A Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság területén
felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes
rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény 17. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. §
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni, ha a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők,
valamint a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk
nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény
(a továbbiakban: Küfetv.) 3. § (2) bekezdés b) pontja szerinti feltételek fennállnak és a küldő állam illetékes hatósága
a külföldi fegyveres erő állománya vonatkozásában a Küfetv. szerinti kedvezményeket érvényesíteni kívánja.
(2) E rendeletet nem kell alkalmazni a külföldi fegyveres erő állománya tagjának
a) tevékenységére, ha a Magyar Köztársaság területére akkreditált diplomáciai képviselethez – ideértve a katonai
attaséhivatalokat is – tartozik,
b) a Küfetv. 3. § (1) bekezdés alapján engedélyezett látogatására,
c) a Magyar Köztársaság területére történő kizárólag magáncélú látogatására,
d) a Honvédelmi Minisztérium vagy a Magyar Honvédség objektumait és hazai katonai rendezvényeket nem érintő
tevékenységére,
e) átutazására, ha hivatalos célállomása nem a Magyar Köztársaság területén található, vagy
f) három hónapot el nem érő tervezett tartózkodására.
(3) A Küfetv. 3. § (2) bekezdés b) pontja szerinti értesítést a küldő állam illetékes hatósága az 1. melléklet szerint kitöltött
értesítés (a továbbiakban: értesítés) megküldésével teljesíti.
(4) A belépés tervezett időpontjáról, a tartózkodás tervezett időtartamáról, valamint a külföldi fegyveres erő
állományának tagja elérhetőségeiről szóló értesítést a küldő állam illetékes hatósága katonadiplomáciai úton a
Honvédelmi Minisztérium Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-ellenőrzési Hivatala (a továbbiakban:
HM NEFEH) részére postai úton – valamint egyúttal a HM NEFEH által megjelölt faxszámra és elektronikus levélcímre –
küldi meg. A Küfetv. 3. § (2) bekezdés b) pontja szerinti 3 napos értesítési határidő kezdőnapja a postai értesítés
HM NEFEH részére történő kézbesítésének napja.
2. § A HM NEFEH a beérkező értesítést egy munkanapon belül tájékoztatás céljából továbbítja a Magyar Köztársaság
Katonai Biztonsági Hivatala, valamint a Magyar Honvédség központi adatfeldolgozó szerve irányába.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
151/2011. (VIII. 10.) Korm. rendelete a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásában és felszámolási eljárásában közreműködő állami felszámoló kijelöléséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek csődeljárásában és
felszámolási eljárásában vagyonfelügyelőként, illetve felszámolóként a Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaságot jelöli ki. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
260/2015. (HK 10.) HVKF szakutasítása a Környezetvédelmi Doktrína 1. kiadás kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
10. § (1) bekezdés h) pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter
irányítása alá tartozó központi hivatalokra, és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar dékánját, hogy tegye
lehetővé szakterületén a szakutasításban foglaltak végrehajtását. 3. A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom a Környezetvédelmi Doktrína 1. kiadás című kiadványt.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feltölti az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
314/2011. (HK 15.) MH GEOSZ intézkedése egyes szolgálati könyvek hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a
szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján, tekintettel a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §-ában
foglaltakra egyes szolgálati könyvek hatályon kívül helyezéséről az alábbi
intézkedést adom ki: Jelen intézkedés hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti az:
– Ált/16 cikkszámú „Katonai tereptan tankönyv I. Tisztek, Tiszti Iskolák (tanfolyamok) részére Elméleti rész”,
– Ált/17 „Katonai tereptan tankönyv II. Tisztek, Tiszti
Iskolák (tanfolyamok) részére Gyakorlati rész”,
– Ált/28 „Olaszország katonaföldrajzi leírása”,
– Ált/30 „A terep értékelése térkép alapján (Tereptani
segédlet tisztek részére)”,
– Ált/32 „Katonai tereptan Példatár”,
– Ált/33 „Katonai tereptan tankönyv III. Honvédek,
tisztesek, tiszthelyettesek részére”,
– Ált/35 „Ausztria katonaföldrajzi leírása”,
– Ált/36 „A Magyar Népköztársaság katonaföldrajzi le
írása (ideiglenes kiadás)”, – Ált/44 „Általános katonaföldrajz”,
– Ált/78 „Jugoszlávia katonaföldrajzi leírása” című
szolgálati könyv. Jelen intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
Tóth László okleveles mérnök ezredes s. k.,
MH geoinformációs szolgálatfőnök


text:
1069/2018. (III. 7.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból és a Központi Maradványelszámolási Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 8 700 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32.  Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az  1.  melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. október 15.
2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva 20 730 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi Maradványelszámolási
Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
178/2019. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Zsuzsannát
2019. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2016. (II. 23.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdésének c) pontja alapján – a nemzeti
fejlesztési miniszter javaslatára –
dr. Becsey Zsolt Lászlót, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2016. február 15-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2003. LXXVIII. törvény az Európa Tanács keretében Strasbourgban, 1989. november 16-án létrejött, a tiltott teljesítményfokozó szerek és módszerek használata elleni Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés az Európa Tanács keretében
Strasbourgban, 1989. november 16-án létrejött, a tiltott
teljesítményfokozó szerek és módszerek használata elleni
Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
(Az Egyezmény aláírása 1990. január 29-én megtörtént.
Az Egyezmény a Magyar Köztársaság vonatkozásában 1990.
március 1-jén lépett hatályba.)
2. § Az Egyezmény angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülésnapján fogadta el.
,,A tiltott teljesítményfokozó szerek és módszerek
használata elleni Egyezmény
Bevezető Az Európa Tanács tagállamai, az Európai Kulturális
Egyezmény tagállamai, valamint az ennek az Egyezménynek az egyéb aláíró államai,
tekintetbe véve az Európa Tanács azon célját, hogy szorosabb egységbe fogja tagjait közös örökségükből fakadó
eszméik és elveik megóvása és megvalósítása, továbbá gazdasági és társadalmi fejlődésük előmozdítása érdekében,
tudatában annak, hogy a sport az egészség megóvásában,
az erkölcsi és fizikai nevelésben és a nemzetek közötti
megértés előmozdításában fontos szerepet kell játszon,
Az Egyezmény hiteles szövege magyar fordításában az egyszerűség
kedvéért a továbbiakban: ,,dopping’’.
aggódva a doppingszerek és -módszerek sportolók által
a sport egész területén való növekvő használata és ennek a
résztvevők egészségére és a sport jövőjére vonatkozó következményei miatt,
tudatában annak, hogy ez a probléma kockára teszi az
Olimpiai Kartában, az UNESCO sportra és testnevelésre
vonatkozó Nemzetközi Kartájában, valamint az Európa
Tanács Miniszterek Bizottsága (76) 41 számú, a ,,Sport
Mindenkinek Európai Kartája’’ néven ismert határozatában foglalt etikai elveket és képzési értékeket,
figyelembe véve a nemzetközi sportszervezetek által elfogadott dopping-ellenes szabályozásokat, politikákat és
nyilatkozatokat,
tudatában annak, hogy a közhatalmi szervek és az önkéntes sportszervezetek egymást kiegészítő felelősséget
viselnek a sportbeli dopping leküzdésében, nevezetesen a
sporteseményeknek a fair play jegyében történő megfelelő
lebonyolítása biztosításában, valamint az azokon résztvevők egészsége védelmében,
felismerve, hogy e szerveknek és szervezeteknek minden
megfelelő szinten együtt kell működniük e célok érdekében,
emlékeztetve a sportért felelős európai miniszterek
1989-ben, Reykjavíkban tartott 6. konferenciáján a doppinggal kapcsolatban elfogadott határozatokra, különösen
az 1. számú határozatra,
emlékeztetve arra, hogy az Európa Tanács Miniszterek
Bizottsága már elfogadta (67) 12 számú határozatát az
atléták doppingjáról, az R (79) 8 számú ajánlását a sportbeli doppingról, az R (84) 19 számú ajánlását a ,,Sportbeli
dopping elleni Európai Kartáról’’, valamint az R (88)
12 számú ajánlását a versenyen kívüli, előzetes figyelmeztetés nélküli dopping-ellenőrzés bevezetéséről,
emlékeztetve a testnevelésért és a sportért felelős
miniszterek és vezető tisztviselők Moszkvában (1988) az
UNESCO által szervezett 2. nemzetközi konferenciáján
elfogadott, a doppinggal kapcsolatos 5. számú ajánlásra,
eltökélve mindazonáltal arra, hogy folytatják és tovább
erősítik együttműködésüket a sportbeli dopping csökkentése és majdani felszámolása céljából, alapul véve az ezekben az okmányokban foglalt etikai értékeket és gyakorlati
intézkedéseket,
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk Az Egyezmény célja
A Felek, abból a célból, hogy csökkentsék s majdan
felszámolják a sportbeli doppingot, vállalják, hogy alkotmányos kereteiken belül megteszik a jelen Egyezmény végrehajtásához szükséges intézkedéseket.
2. Cikk Meghatározások és az Egyezmény alkalmazási területe
1. A jelen Egyezmény céljai szempontjából:
a) a ,,sportbeli dopping’’ a gyógyszertanilag osztályo
zott doppingszerek vagy dopping-módszerek sportolóknak
ezekkel való kezelését vagy azoknak az általuk való használatát jelenti;
b) a ,,gyógyszertanilag osztályozott doppingszerek vagy
dopping-módszerek’’, a 2. bekezdésben foglaltak fenntartásával, azokat a doppingszereket és dopping-módszereket
jelentik, amelyeket az illetékes nemzetközi sportszervezetek betiltottak, s amelyek a megfigyelő csoport által a
11. Cikk 1. b) bekezdés értelmében jóváhagyott listán szerepelnek;
c) a ,,sportolók (férfiak és nők)’’ kifejezés alatt azokat
a személyeket kell érteni, akik szervezett sporttevékenységben rendszeresen részt vesznek.
2. Mindaddig, amíg a gyógyszertanilag osztályozott
doppingszerek és dopping-módszerek listájának a megfigyelő csoport által a 11. Cikk 1. b) bekezdés szerinti
jóváhagyására nem kerül sor, a jelen Egyezmény mellékletében található lista kerül alkalmazásra.
3. Cikk Nemzeti szintű koordináció 1. A Felek kormányzati szerveik és egyéb, a sportbeli
doppingolásban illetékes közintézményeik politikáját és
tevékenységét összehangolják.
2. A Felek gondoskodnak arról, hogy a jelen Egyezményt a gyakorlatban alkalmazzák, különösen, hogy a
7. Cikkben foglalt követelmények, ha szükséges, a jelen
Egyezmény egyes rendelkezései végrehajtására kijelölt
kormányzati vagy nem-kormányzati, avagy egy sportszervezet révén, megvalósuljanak.
4. Cikk A tiltott doppingszerek és dopping-módszerek
hozzáférhetőségének és használatának megszorítására
vonatkozó intézkedések 1. A Felek, szükség szerint, törvényhozási, egyéb szabályozási vagy igazgatási rendelkezéseket hoznak (ideértve e
szerek forgalmazására, birtokban tartására, behozatalára,
a terítésére és az eladására vonatkozó rendelkezéseket) a
tiltott doppingszerek és dopping-módszerek sportban való
hozzáférhetősége és alkalmazása visszaszorítása céljából,
különösen az anabolikus szteroidok tekintetében.
2. A Feleknek vagy az adott esetben az illetékes nemkormányzati szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy a
sportszervezeteknek nyújtott, közpénzekből történő
támogatás feltétele az legyen, hogy e szervezetek hatékonyan alkalmazzák a dopping-ellenes szabályozásokat.
3. A Felek ezen túl kötelezik magukat arra, hogy
a) támogatják sportszervezeteiket a dopping-ellenőr
zés és -vizsgálat finanszírozásában, akár közvetlen anyagi
juttatással vagy adományokkal, akár úgy, hogy e tevékenységek költségeit figyelembe veszik az e szervezetek részére
juttatandó általános támogatás vagy adomány meghatározásánál;
b) megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében,
hogy azok a sportolók, akik sportbeli dopping miatt tevékenységükben fel lettek függesztve, a felfüggesztésük időtartama alatt közpénzekből ne kaphassanak támogatást
vagy adományt;
c) bátorítják és szükség esetén megkönnyítik sportszervezeteik számára az illetékes nemzetközi sportszervezetek
által előírt, verseny alatti vagy azon kívüli dopping-vizsgálatok elvégzését; továbbá
d) bátorítják és megkönnyítik a sportszervezeteik olyan
nemzetközi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásait, hogy lehetővé tegyék tagjaiknak a megfelelően felhatalmazott dopping-ellenőrző csoportok általi vizsgálatát
más országokban.
4. A Felek fenntartják a jogukat arra, hogy saját kezdeményezésükre és felelősségükre dopping-ellenes rendelkezéseket hozzanak és dopping-ellenőrzéseket szervezzenek,
feltéve, hogy azok összhangban állnak a jelen Egyezmény
megfelelő elveivel.
5. Cikk Laboratóriumok 1. A Felek vállalják, hogy
a) területükön létrehoznak egy vagy több, a nemzetközi
sportszervezetek által meghatározott és a megfigyelő csoport által a 11. Cikk 1. b) bekezdésben foglaltak szerint
jóváhagyott kritériumoknak megfelelő dopping-ellenőrző
laboratóriumot vagy megkönnyítik létrehozásukat, avagy
b) támogatják sportszervezeteiket abban, hogy igénybe
vehessék a valamely más Fél területén lévő ilyen laboratóriumokat.
2. Ezeket a laboratóriumokat bátorítani kell arra, hogy
a) megfelelő lépéseket tegyenek szakképzett személy
zet alkalmazására, folyamatos alkalmazására, kiképzésére
és továbbképzésére; b) a sportbeli dopping céljaira használt, vagy feltehetően használatra kerülő doppingszerekre és dopping-módszerekre vonatkozó, megfelelő analitikai biokémiai és
gyógyszertani kutatási és fejlesztési programokat fogana
tosítsanak abból a célból, hogy a különböző hatóanyagoknak az emberi testre és a sportteljesítményre gyakorolt
hatása jobban megismerhető legyen;
c) az új kutatási eredményeket haladéktalanul tegyék
közzé és köröztessék.
6. Cikk Oktatás 1. A Felek vállalják, hogy, ha szükséges, az érintett
sportszervezetekkel összhangban és a tömegtájékoztatás
eszközeivel, oktatási programokat dolgoznak ki és hajtanak végre, hogy felhívják a figyelmet a dopping egészséget
fenyegető veszélyeire és a sport erkölcsi értékeit károsító
voltára. E programoknak és kampányoknak egyrészt az
oktatási intézményekben, a sportklubokban lévő fiatalokat
és szüleiket, másrészt a felnőtt atlétákat, a sportvezetőket,
csapatvezetőket és edzőket kell megcélozniuk. A gyógyítás
területén dolgozók számára ezen oktatási programok az
orvosi etika tiszteletben tartását hangsúlyozzák.
2. A Felek vállalják, hogy bátorítják és elősegítik, az
érintett regionális, nemzeti és nemzetközi sportszervezetekkel együttműködésben, a tudományosan megalapozott,
az ember személyiségének integritását tiszteletben tartó
fiziológiai és pszichológiai edzésprogramok kidolgozására
irányuló kutatásokat.
7. Cikk Együttműködés a sportszervezetekkel
azokkal az intézkedésekkel kapcsolatban,
amelyeket ez utóbbiaknak kell meghozniuk 1. A Felek vállalják, hogy bátorítják sportszervezeteiket, s rajtuk keresztül a nemzetközi sportszervezeteket
arra, hogy a sportbeli dopping elleni harcban az illetékességükbe tartozó minden intézkedést dolgozzanak ki és
alkalmazzanak.
2. E célból bátorítják sportszervezeteiket, hogy tisztázzák és hangolják össze jogaikat, kötelezettségeiket és feladataikat, ezen belül különösen:
a) a nemzetközi sportszervezetek által elfogadott dopping-ellenes szabályozások alapján létrejött doppingellenes szabályzatokat;
b) az illetékes nemzetközi sportszervezetek megállapodása alapján felállított, a tiltott, gyógyszertanilag osztályozott doppingszerek vagy dopping-módszerek listáját;
c) a dopping-ellenőrzési módszereket;
d) azokat a fegyelmi eljárásokat, amelyek során a nem
zetközileg elismert általános jogelveket alkalmazzák, biztosítva azon sportolók alapvető jogait, akikre a gyanú árnyéka vetődik, s amely elvek a következők:
(i) a kivizsgáló szerv és a fegyelmi vizsgálatot elrendelő
szerv nem lehet azonos,
(ii) a szóban forgó személyeknek méltányos eljáráshoz,
valamint ahhoz van joguk, hogy segítséget, illetve képviseletet kaphassanak,
(iii) világos és a gyakorlatban alkalmazható jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani számukra minden meghozott
döntéssel szemben;
e) dopping-ellenes rendelkezéseknek a soprtolók általi
megsértésével összefüggésbe hozható felelős tisztviselők,
orvosok, állatorvosok, csapatvezetők, edzők és más hivatalos személyek vagy tettestársaik megbüntetésére irányuló
hatékony eljárásokat;
f) az azonos vagy egyéb országbeli más sportszervezetek
által elrendelt felfüggesztések vagy más büntetések kölcsönös elismerésére vonatkozó eljárásokat.
3. A Felek ezen túlmenően bátorítják sportszervezeteiket arra, hogy
a) a hatékonyságukhoz szükséges számban doppingellenőrzést folytassanak nem csupán a versenyeken, hanem
előzetes figyelmeztetés nélkül bármilyen, versenyen kívüli
megfelelő időpontban; az ellenőrzések során valamennyi
sportoló és sportolónő számára egyenlő esélyt biztosítsanak, s hogy a vizsgálatokra és újravizsgálatokra jelölt személyek kiválasztása véletlenszerűen történjék;
b) megállapodásokat kössenek más országok sportszervezeteivel annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az
ott edző sportolóik és sportolónőik ezen ország kellően
felhatalmazott dopping-ellenőrző csoportja általi vizsgálatát;
c) tisztázzák és hangolják össze a sporteseményeken
való részvételre vonatkozó, dopping-ellenes kritériumokat
magukban foglaló szabályozásokat;
d) ösztönözzék a sportolókat, hogy maguk is aktívan
részt vegyenek a nemzetközi sportszervezetek doppingellenes munkájában;
e) teljes mértékben és hatékonyan hasznosítsák az
5. Cikkben előirányzott laboratóriumokban rendelkezésre
álló dopping-elemző berendezéseket mind a verseny folyamán, mind az azon kívüli időszakokban;
f) tanulmányozzák a tudományos edzési módszereket
és dolgozzanak ki a sportolókat az egyes sportágaknak
megfelelően óvó elveket minden korosztály számára.
8. Cikk Nemzetközi együttműködés 1. A Felek szorosan együttműködnek a jelen Egyezmény által szabályozott területeken és hasonló együttműködésre bátorítják sportszervezeteiket.
2. A Felek vállalják, hogy
a) bátorítják sportszervezeteiket arra, hogy minden
olyan nemzetközi sportszervezet keretében, amelynek tag jai, a jelen Egyezmény előírásai megvalósításán munkálkodjanak, ideértve azt, hogy elutasítsák olyan világ- vagy
regionális rekordok elismerését, amelyekhez nem csatoltak hitelesített negatív eredményű dopping-ellenőrzési jelentést;
b) előmozdítják az 5. Cikknek megfelelően létesített
vagy működő dopping-ellenőrző laboratóriumaik személyzete közötti együttműködést; továbbbá
c) illetékes szerveik, hatóságaik és szervezeteik között
kétoldalú és sokoldalú együttműködést hoznak létre a
4. Cikk 1. bekezdésében meghatározott célok nemzetközi
szinten is történő megvalósítása érdekében.
3. A Felek vállalják, hogy az 5. Cikknek megfelelően
létrehozott vagy működtetett laboratóriumok révén segítséget nyújtanak más Feleknek abban, hogy a saját laboratóriumaik létesítéséhez szükséges tapasztalatokat, szakismereteket és gyakorlatot elsajátíthassák.
9. Cikk Információnyújtás A Felek az Európa Tanács hivatalos nyelveinek egyikén
tájékoztatják az Európa Tanács Főtitkárát minden arra
vonatkozó megfelelő jogalkotási vagy egyéb intézkedéseikről, amelyeket a jelen Egyezmény rendelkezései végrehajtása céljából hoztak.
10. Cikk A megfigyelő csoport 1. Az Egyezmény céljai elérése végett ezennel egy megfigyelő csoportot kell felállítani.
2. Minden Fél képviseltetheti magát a megfigyelő csoportban egy vagy több taggal. Minden Félnek egy szavazata
van.
3. Bármely, a 14. Cikk 1. bekezdésében említett, a jelen
Egyezményben nem részes állam jogosult megfigyelővel
képviseltetni magát a megfigyelő csoportban.
4. A megfigyelő csoport egyhangú határozattal bármely, az Egyezményben nem részes nem Európa Tanácstagállamot vagy bármely érintett sport- vagy más szakmai
szervezetet meghívhat avégből, hogy megfigyelővel képviseltesse magát a csoport egy vagy több ülésén.
5. A megfigyelő csoportot a Főtitkár hívja össze. Első
ülését a lehető legrövidebb, gyakorlatilag megfelelő időpontban kell megtartani, mindenesetre az Egyezmény
hatálybalépését követő egy éven belül. Ezt követően a
csoport a szükséghez képest ülésezik, a Főtitkár vagy valamely Fél kezdeményezésére.
6. Annak eldöntésére, hogy a megfigyelő csoport tartson-e ülést, a Felek többsége képezi a határozatképes csoportot.
7. A megfigyelő csoport ülései nem nyilvánosak. 8. A jelen Egyezmény rendelkezési fenntartásával a
megfigyelő csoport konszenzussal alkotja meg és fogadja
el saját eljárási szabályzatát.
11. Cikk 1. A megfigyelő csoport feladata, hogy figyelemmel kísérje a jelen Egyezmény végrehajtását. Ezen belül különösen:
a) folyamatosan figyelemmel kísérheti az Egyezmény
rendelkezéseinek alkalmazását és megvizsgálhatja azok
esetleges módosításának szükségességét;
b) jóváhagyhatja az illetékes nemzetközi sportszervezetek által betiltott, a 2. Cikk 1. és 2. bekezdésében említett
gyógyszertanilag osztályozott doppingszerek és doppingmódszerek listáját és azok mindenkori módosításait, valamint a laboratóriumok 5. Cikk 1. a) bekezdésében említett
engedélyezéséhez szükséges, a szóban forgó szervezetek
által elfogadott kritériumokat és azok mindenkori módosításait, továbbá meghatározhatja a meghozott határozatok hatálybalépésének időpontját;
c) megbeszéléseket folytathat az érintett sportszervezetekkel; d) ajánlásokat tehet a Feleknek a jelen Egyezmény végrehajtását célzó intézkedések meghozatalára;
e) megfelelő intézkedések meghozatalára vonatkozó
ajánlásokat tehet az illetékes nemzetközi sportszervezeteknek és a közvéleménynek a jelen Egyezmény keretében
folytatott tevékenységről való tájékoztatása céljából;
f) ajánlásokat tehet a Miniszterek Bizottságának a nem
Európa Tanács-tagállamoknak a jelen Egyezményhez való
csatlakozásra történő meghívására;
g) bármilyen javaslatot tehet a jelen Egyezmény hatékonysága fokozására.
2. A megfigyelő csoport, megbízatásának teljesítése érdekében, saját kezdeményezésére szakértői csoport-üléseket szervezhet.
12. Cikk A megfigyelő csoport minden ülését követően jelentést
terjeszt az Európa Tanács Miniszterek Bizottságához tevékenységéről és az Egyezmény végrehajtásáról.
13. Cikk Az Egyezmény rendelkezéseinek a módosítása 1. A jelen Egyezmény rendelkezéseinek módosítását az
Egyezményben részes valamely Fél, az Európa Tanács Miniszterek Bizottsága vagy a megfigyelő csoport javasolhatja.
2. Az Európa Tanács Főtitkára minden módosító javaslatról tájékoztatja a 14. Cikkben említett államokat, továbbá mindazon államokat, amelyek csatlakoztak vagy felkérést kaptak a jelen Egyezményhez való csatlakozásra, a
16. Cikk előírásainak megfelelően.
3. Minden, a valamely Fél vagy a Miniszterek Bizottsága által javasolt módosítást ismertetni kell a megfigyelő
csoporttal, legalább két hónappal azon ülése előtt, amelyen azt meg kell vizsgálnia. A megfigyelő csoport, ha
szükséges, az illetékes sportszervezetekkel való konzultációt követően, benyújtja véleményét a módosítással kapcsolatban a Miniszterek Bizottságának.
4. A Miniszterek Bizottsága megtárgyalja a javasolt
módosítást, valamint a megfigyelő csoport véleményét és
elfogadhatja a módosítást.
5. A Miniszterek Bizottsága által a 4. bekezdés szerint
elfogadott minden módosítást meg kell küldeni a Feleknek
elfogadás végett.
6. Minden, a 4. bekezdés szerint elfogadott módosítás
az azt az egy hónapos időszak lejártát követő hónap első
napján lép hatályba, amikor valamennyi Fél tájékoztatta a
Főtitkárt arról, hogy a módosítást elfogadta.
Záró rendelkezések 14. Cikk 1. A jelen Megállapodást az Európa Tanács tagállamai,
az Európai Kulturális Egyezmény és olyan nem-tagállamok írhatják alá, amelyek részt vettek az Egyezmény kidolgozásában, s amelyek a következő módokon fejezhetik ki
az Egyezmény iránti elkötelezettségüket:
a) megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása
nélküli aláírással, vagy
b) megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával történt aláírással, melyet megerősítés, elfogadás vagy
jóváhagyás követ.
2. A megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási okiratokat
az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
15. Cikk 1. Ez az Egyezmény az azt az egy hónapos időszakot
követő hónap első napján lép hatályba, amikor öt állam,
beleértve az Európa Tanács legalább négy tagállamát, a
14. Cikk rendelkezéseivel összhangban kifejezésre juttatta, hogy magára nézve kötelezőnek ismeri el az Egyezmény
rendelkezéseit.
2. Mindazon aláíró államok vonatkozásában, amelyek
ezt követően ismerik el magukra nézve kötelezőnek az
Egyezmény rendelkezéseit, az Egyezmény az azt az időpontot követő egy hónapos időszak lejárta utáni hónap első
napján lép hatályba, amikor aláírták az Egyezményt vagy
letétbe helyezték megerősítő, elfogadási vagy jóváhagyási
okiratukat.
16. Cikk 1. A jelen Egyezmény hatálybalépését követően az
Európa Tanács Miniszterek Bizottsága, a Felekkel való
konzultáció után, és az Európa Tanács Alapszabálya
20. Cikkének d) bekezdésében előírt többség által meghozott döntés alapján, valamint a tagállamoknak a Bizottságban való részvételre felhatalmazott képviselői által
hozott egyhangú szavazatával bármely nem-tagállamot
meghívhat az Egyezményhez való csatlakozásra.
2. Az Egyezmény valamely csatlakozó állam tekintetében az azt az időpontot követő egy hónapos időszak lejárta
utáni hónap első napján lép hatályba, amikor csatlakozási
okiratát az Európa Tanács Főtitkáránál letétbe helyezte.
17. Cikk 1. Az aláíráskor vagy a megerősítésről, elfogadásról
vagy a csatlakozásról szóló okirat letétbe helyezésének
időpontjában bármely Fél meghatározhatja azt a területet,
illetve azokat a területeket, amelyeken a jelen Egyezményt
alkalmazni kívánja.
2. Bármelyik Fél egy bármilyen későbbi időpontban, az
Európa Tanács Főtitkárához intézett nyilatkozatában kiterjesztheti ezen Megállapodás alkalmazását az említett
nyilatkozatában foglaltakon túli bármely területre. E terület vonatkozásában az Egyezmény az azt az időpontot követő egy hónapos időszak lejárta utáni hónap első napján
lép hatályba, amikor a Főtitkár a szóban forgó nyilatkozatot kézhezvette.
3. Az előző két bekezdés alapján az adott területek
vonatkozásában tehető minden nyilatkozat bármikor
visszavonható a Főtitkárhoz intézett értesítéssel. A visszavonás az azt az időpontot követő egy hónapos időszak
lejárta utáni hat hónap első napján lép hatályba, amikor a
Főtitkár a szóban forgó értesítést kézhezvette.
18. Cikk 1. A jelen Egyezményt bármelyik Fél az Európa Tanács
Főtitkárához intézett értesítéssel bármikor felmondhatja.
2. A felmondás az értesítésnek a Főtitkár általi kézhezvételét követő hat hónapos időszak lejárta utáni első hónap első napján lép érvénybe.
19. Cikk Az Európa Tanács Főtitkára értesíti a Feleket, az Európa Tanács egyéb tagállamait, az Európai Kulturális Egyezmény más tagállamait, azokat az egyéb államokat, amelyek
részt vettek a jelen Egyezmény kidolgozásában, vagy amelyet meghívtak az ahhoz való csatlakozásra:
a) minden, a 14. Cikk szerinti aláírásról;
b) minden megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy
csatlakozási okirat 14. vagy 16. Cikk szerinti letétbe helyezéséről;
c) a jelen Egyezmény 15. és 16. Cikke szerint történt
hatálybalépések időpontjairól;
d) a 9. Cikk szerinti értesítések továbbításáról;
e) a 12. Cikk alkalmazása során készített jelentésekről;
f) minden módosító javaslatról, valamint a 13. Cikk
értelmében elfogadott módosításokról s ezek hatálybalépésének időpontjáról; g) a 17. Cikkben foglalt rendelkezések szerinti nyilatkozatokról;
h) a 18. Cikk alkalmazásával kapcsolatban tett minden
értesítésről és a felmondás hatálybalépésének időpontjáról;
i) a jelen Egyezménnyel kapcsolatos minden egyéb
lépésről, értesítésről vagy közlésről.
Ennek hiteléül a jogszerűen meghatalmazott alulírottak
aláírták ezt az Egyezményt.
Készült Strasbourgban, az 1989. évi november hó 16.
napján, angol és francia nyelven, melyből mindkettő egyaránt hiteles, egyetlen példányban, amelyet az Európa
Tanács levéltárában helyeznek letétbe. Az Európa Tanács
Főtitkára hiteles másolatokat küld az Európa Tanács tagállamainak, az Európai Kulturális Egyezmény más tagállamainak, azoknak a nem-tagállamoknak, amelyek részt
vettek a jelen Egyezmény kidolgozásában, valamint minden olyan államnak, amelyet meghívtak az ahhoz való csatlakozásra.
(Aláírások) A tiltott szerek osztályai és a tiltott módszerek új
referencialistája1 és magyarázó dokumentuma
Hatálybalépés napja: 2003. január 1. A TILTOTT SZEREK OSZTÁLYAI
ÉS A TILTOTT MÓDSZEREK
2003 I. Tiltott szerek osztályai A) Stimulánsok a) Az A) a) osztály tiltott szerei magukban foglalják az
alábbi példákat L- és D-izomereikkel együtt:
amifenazol, amfetaminok, bromantán, koffein,
karfedon, kokain, efedrinek, fenkamfamin, mezokarb,
pentetrazol, pipradrol, ... és hasonló szerek.
Megjegyzés: Minden imidazol készítmény elfogadható
helyi használatra. A vazokonstriktorok/érszűkítők kiadhatók helyi érzéstelenítőszerekkel együtt. Az adrenalin helyi
használatra szánt készítményei (pl. orrcsepp, szemcsepp,
végbélkenőcs, illetve végbélkúp) megengedettek. A bupropion, szinefrin és fenilefrin megengedett.
b) Az A) b) osztály tiltott szerei közé tartoznak az
alábbi példák L- és D-izomereikkel együtt:
formoterol, szalbutamol, szalmeterol és terbutalin, ... valamint a hasonló szerek.
A mérkőzés megkezdése előtt az illetékes orvosi hatóságnak át kell adni a légzőszervi vagy csapatorvos írásbeli
értesítését, mely szerint a sportolónak asztmája és/vagy
testgyakorlás által kiváltott asztmája van. Az olimpiai játékokon független orvoscsoport vizsgálja azokat a sportolókat, akik engedélyezett beta-2 agonista belégzésének engedélyezését kérik.
B) Kábítószerek A B) osztályban a tiltott szerek közé tartoznak például
a következők:
1 Korábban módosult 1990. szeptember 1-jén, 1992. január 24-én,
1993. augusztus 1-jén, 1996. július 1-jén, 1997. július 1-jén, 1998. március
15-én, 1999. március 15-én, 2000. március 31-én és 2001. szeptember
1-jén.
A koffein esetében a pozitív jelzés meghatározása: a vizeletben
12 mikrogramm/ml-nél nagyobb töménység.
Az efedrin és a metilefedrin esetében a pozitív jelzés meghatározása: a vizeletben 10 mikrogramm/ml-nél nagyobb töménység. A katin
esetében a pozitív jelzés meghatározása: a vizeletben 5 mikrogramm/ml-nél
nagyobb töménység. A fenilpropanolamin és a pszeudoefedrin esetében a
minta pozitívnak minősül: a vizeletben 25 mikrogramm/ml-nél nagyobb
töménység.
Csak az asztma és a testgyakorlás által kiváltott asztma megelőzésére és/vagy kezelésére, belégzésre engedélyezett.
Megjegyzés: a kodein, dextrometorfán, dextropropoxifen, dihidrokodein, difenoxilát, etilmorfin, folkodin, propoxifen és tramadol engedélyezett.
C) Anabolikus szerek
A C) osztályban a tiltott szerek közé tartoznak például
az alábbiak: 1. Anabolikus androgén szteroidok
a) klosztebol, fluoximeszteron, metandienon, meteno
lon, nandrolon, 19-norandrosztendiol, 19-norandrosztendion, oxandrolon, stanozolol, ... valamint a hasonló szerek;
b) androsztendiol, androsztendion, dehidroepiandroszteron (DHEA), dihidrotesztoszteron, tesztoszteron,
... valamint a hasonló szerek.
A metabolikus profilokból és/vagy izotópikus aránymérésekből szerzett bizonyítékokat fel lehet használni végleges következtetések levonásához.
Amennyiben a T/E arány nagyobb 6-nál, kötelezően elő
van írva, hogy az illetékes orvosi hatóság vizsgálatot folytasson le, mielőtt a mintát pozitívnak nyilvánítanák. Teljes
körű jelentést kell írni, amely tartalmazza az előző tesztek
és a későbbi tesztek áttekintését, valamint az endokrin
vizsgálatok eredményét. Amennyiben az előző tesztek nem
állnak rendelkezésre, a sportolót bejelentés nélkül legalább havonta egyszer tesztelni kell 3 hónapon keresztül.
E vizsgálatok eredményét szerepeltetni kell a jelentésben.
A vizsgálattal való együttműködés hiánya a minta pozitívvá
nyilvánítását vonja maga után.
2. Egyéb anabolikus szerek
klenbuterol, szalbutamol D) Vízhajtók
A D) osztályban a tiltott szerek például a következők:
acetazolamid, bumetanid, klórtalidon, etakrinsav, furo
szemid, hidroklórtiazid, mannit, merzalil, spironolakton, triamteren, ... és a hasonló szerek.
E) Peptid hormonok, mimetikumok és analógok
Az E) osztályban a tiltott szerek közé tartoznak az alábbi
példák, valamint azok analógjai és mimetikumai: 1. Korion Gonadotropin (hCG), amely csak férfiaknál
tiltott;
2. Agyalapi mirigy eredetű és szintetikus gonadotropinok (LH), amelyek csak férfiaknál tiltottak;
Amennyiben a tesztoszteron (T) epitesztoszteronhoz (E) viszonyított aránya nagyobb, mint hat (6) az egyhez (1) valamelyik versenyző
vizeletében, ez vétséget képez, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy ez az arány
fiziológiás vagy patológiás állapot, pl. alacsony epitesztoszteron kiválasztás, tumort előidéző androgén, enzimhiány következménye.
A szalbutamol esetében a kénezetlen szalbutamolnak a vizeletben
1000 nanogramm/ml-nél nagyobb töménysége doppingvétséget képez.
Intra-artikuláris, azaz ízületbe adott injekciózás tiltott. 3. Kortikotropinok (ACTH, tetrakoszaktid);
4. Növekedési hormon (hGH);
5. Inzulinhoz hasonló növekedési faktor (IGF-1);
továbbá valamennyi felszabadító faktor és azok analógjai;
6. Eritropoetin (EPO)
7. Inzulin
Az ,,inzulinfüggő’’ kifejezést itt azon emberek jelölésére
alkalmazzuk, akik diabétesze esetében inzulinkezelés
szükséges megfelelően képzett orvos megítélése szerint. Ez
az 1. típusnál és néha a 2. típusnál a diabetes mellitus esetét
jelenti. Az inzulinfüggő diabéteszről szóló írásbeli igazolást belgyógyásztól vagy a csapatorvostól kell beszerezni.
Az E) osztályba tartozó endogén hormon abnormális
töménységének vagy diagnosztikai jelzőanyagának (jelzőanyagainak) a versenyző vizeletében való jelenléte vétséget
képez, kivéve, ha bizonyítást nyert, hogy ez valamilyen
fiziológiás vagy patológiás állapot következménye.
F) Antiösztrogén hatású szerek
Az aromás inhibitorok, klomifen, ciklofenil, tamoxifen
csak férfiaknál tiltottak. G) Maszkírozó anyagok
A G) osztályban a tiltott szerek közé tartoznak például
a következők:
vízhajtók, epitesztoszteron, probenecid, plazmatágí tók (pl. hidroxietil keményítő).
A maszkírozó anyagok tilosak. Ezek olyan termékek,
amelyek lehetővé teszik a tiltott szerek kiválasztásának
gátlását, vagy elfedik azoknak a vizeletben vagy a doppingellenőrzésre használt egyéb mintákban való jelenlétét.
II. Tiltott módszerek Az alábbi eljárások tiltottak: A) Az oxigéntranszfer fokozása
a) Vérdopping. A vérdopping autológ, homológ vagy
heterológ vér vagy bármilyen eredetű vörösvérsejt-termékek bejuttatását jelenti, eltekintve a jogszerű orvosi kezeléstől.
b) Az oxigénfelvételt, -szállítást vagy -bevitelt fokozó
termékek, pl. módosított hemoglobin termékek (ideértve
egyebek között a marha eredetű és keresztkötésben lévő
hemoglobinokat, mikrokapszulázott hemoglobin termékeket, perfluor vegyületeket és az RSR13-at) bejuttatása.
Csak azon sportolók kezelésére engedélyezett, akiknél igazolt az
inzulinfüggő diabétesz.
Ha az epitesztoszteron töménysége a vizeletben meghaladja a
200 ng/ml-t, ez a doppingtilalom megszegését jelenti, kivéve, ha bizonyított, hogy ez valamilyen fiziológiai állapot következménye. A stabil izotóparányú tömegspektrometriát (Isotopic Rate Mass Spectometry, IRMS)
lehet felhasználni végleges következtetések levonására. Ha az IRMS eredményei nem döntők, az illetékes orvosi hatóságnak vizsgálatot kell folytatnia, mielőtt a mintát pozitívnak nyilvánítanák.
B) Farmakológiai, vegyi és fizikai beavatkozás
A farmakológiai, vegyi és fizikai beavatkozás olyan sze
rek és módszerek — ideértve a maszkírozó anyagokat is
[hiv. I. G) ] — használatát jelenti, amelyek megkísérlik
megváltoztatni vagy ésszerű várakozás szerint megváltoztatják a doppingellenőrzés során gyűjtött minták sértetlenségét és érvényességét. Ez egyebek között magában foglalja
a katéterezést, a vizelet kicserélését és/vagy meghamisítását, a vizeletkiválasztás gátlását és a tesztoszteron, valamint epitesztoszteron [hiv. I. G) ] mérések megváltoztatását.
C) Géndopping
A gén- vagy sejtdopping meghatározása: a gének, gene
tikus elemek és/vagy sejtek olyan nem terápiás célú felhasználása, amely alkalmas a sportteljesítmény fokozására.
III. A tiltott szerek osztályai bizonyos
sportágakban A) Alkohol
Ha az irányító szerv szabályai előírják, etanolteszteket
kell lefolytatni. B) Kannabisz-származékok
Ha az irányító szerv szabályai elrendelik, a kannabisz
származékokra (pl. marihuána, hasis) vonatkozó teszteket
kell lefolytatni. Az Olimpiai Játékokon kannabisz-származékokra vonatkozó teszteket folytatnak. Ha a vizeletben a
11-nor-delta 9-tetrahidrokannabinol-9-karboxilsav (karboxi-THC) szintje meghaladja a 15 nanogramm/ml-t, ez
doppingnak számít.
C) Helyi érzéstelenítők
Az injekció útján beadható helyi érzéstelenítők az alábbi
feltételek mellett engedélyezhetők:
a) bupivakain, lidokain, mepivakain, prokain és a ha
sonló szerek használhatók, a kokain kivételével. Az érszűkítő szereket használni lehet a helyi érzéstelenítőkkel
együtt;
b) csak helyi vagy intra-artikuláris, azaz ízületbe adott
injekciót lehet beadni;
c) csak akkor, ha orvosilag indokolt. Ha az irányító szerv szabályai elrendelik, a készítmény
alkalmazásáról szóló igazolás szükséges lehet.
D) Glükokortikoszteroidok
A glükokortikoszteroidok szisztémás használata tilos, ha szájon át, végbélen keresztül, intra-artikuláris, azaz ízületbe adott vagy intramuszkuláris injekcióban adják be.
Ha orvosilag szükséges, a glükokortikoszteroidok helyi
és intra-artikuláris, azaz ízületbe adott injekciói engedélyezettek. Ha az irányító szerv szabályai előírják, a beadásról szóló értesítés szükséges lehet.
E) Béta blokkolók
Az E) osztályba tartozó tiltott szerek például a követke
zők: acebutolol, alprenolol, atenolol, labetalol, metoprolol,
nadolol, oxprenolol, propranolol, sotalol, ... és a hasonló
szerek.
Ha az irányító szerv szabályai előírják, a béta blokkolókra vonatkozó teszteket le kell folytatni.
IV. A vizeletben előforduló azon töménységek
összefoglalása, amelyek fölött a doppingtilalom
V. Versenyen kívül tiltott szerek
és módszerek I. C) Anabolikus szerek
I. D) Vízhajtók I. E) Peptidhormonok, mimetikumok és analóg szerek
I. F) Antiösztrogén hatású szerek I. G) Maszkírozó anyagok
II. Tiltott módszerek A tiltott szerek és tiltott módszerek példáinak jegyzéke
Figyelmeztetés: Ez nem jelenti a tiltott szerek kimerítő
listáját. A jelen jegyzékben nem szereplő számos szer tiltottnak tekintendő, az ,,és hasonló szerek’’ kifejezés alkalmazása folytán.
A sportolóknak meg kell győződniük arról, hogy az
általuk használt gyógyszerek, táplálékkiegészítők, vény
nélküli készítmények vagy bármely egyéb szerek nem tartalmaznak Tiltott Szereket.
Hiv.: I. C) b) és I. G). Stimulánsok:
amfepramon, amifenazol, amfetamin, bambuterol, bro
Anabolikus szerek:
androsztendiol, androsztendion, bambuterol, bolaszte ron, boldenon, klenbuterol, klosztebol, danazol, dehidroklórmetiltesztoszteron, dehidroepiandroszteron (DHEA),
dihidrotesztoszteron, drosztanolon, fenoterol, fluoximeszteron, formebolon, formoterol, gesztrinon, meszterolon,
metandienon, metenolon, metandriol, metiltesztoszteron,
miboleron, nandrolon, 19-norandrosztendiol, 19-norandrosztendion, norboleton, noretandrolon, oxandrolon, oximeszteron, oximetolon, reproterol, szalbutamol, szalmeterol, sztanozol, terbutalin, tesztoszteron, trenbolon.
Vízhajtók
amilorid, acetazolamid, bendroflumetiazid, bumetanid, kanrenon, klórtalidon, etakrinsav, furoszemid, hidroklórtiazid, indapamid, mannit (intra-artikuláris, azaz ízületbe
adott injekcióban), merzalil, spironolakton, triamteren.
Maszkírozó anyagok
vízhajtók (lásd fent), epitesztoszteron, probenecid, hid
roxietil keményítő. Peptid hormonok, mimetikus és analóg szerek
ACTH, eritropoetin (EPO), hCG, hGH, inzulin, LH,
IGF-1. Antiösztrogén hatású szerek
klomifen, ciklofenil, tamoxifen Béta blokkolók
acebutolol, alprenolol, atenolol, betaxolol, bizoprolol,
A SZEREK TILTOTT OSZTÁLYAINAK
ÉS A TILTOTT MÓDSZEREKNEK
A JEGYZÉKE — 2003 I. A szerek tiltott osztályai
A) Stimulánsok
A stimulánsok osztályát a) és b) csoportra osztották,
hogy jobban azonosítani lehessen a beta-2 agonistákat. Csak férfiaknál tiltott.
Az amineptint, bupropiont, szinefrint és fenilefrint levették a listáról.
B) Kábítószerek ()
Az IOC ,,Dopping és biokémia a sportban’’ albizottsága,
a WADA tudományos igazgatója és a WAADS képviselői
2002. december 9-én összeültek. A felek megállapodtak, hogy
a tiltott szerek és tiltott módszerek 2003. évi listájához, amely
2003. január 1-jén lép hatályba, hozzáfűzik az alábbi információkat.
A morfin egy mikrogramm/milliliternél nagyobb
töménységben doppingvétséget képez, kivéve, ha ezt olyan
engedélyezett szer, mint pl. a kodein beadása idézte elő.
A laboratóriumoknak figyelembe kell venniük más egyéb
olyan szerek jelenlétét, amelyek bizonyítékot szolgáltatnak
a kodein és hasonló szerek szervezetbe való bevitelére.
C) Anabolikus szerek
Az anabolikumok osztályában a 2. pont átírásra került a
következők szerint: ,,egyéb anabolikus hatóanyagok’’.
Világosan kifejezésre jutott a szalbutamol anabolikus
jellege, 1000 ng/ml töménység fölött. E) Peptid hormonok, mimetikus és analóg szerek
Az ,,Inzulin’’ szakaszban a megjegyzés változott.
F) Antiösztrogén hatású szerek
Létrejött a szerek F) osztálya, amelynek neve: ,,antiöszt
rogén hatású szerek’’. G) Maszkírozó anyagok
Külön osztály jött létre, amelynek neve: ,,maszkírozó
anyagok’’. II. Tiltott módszerek A ,,Tiltott módszerek’’ című szakaszban különböző osztályok jöttek létre az alábbiakra vonatkozólag:
— A vérdopping meghatározása.
— Az oxigén-vivőanyagok meghatározása.
A farmakológiai, vegyi és fizikai beavatkozásról szóló
szakasz kibővült.
Létrejött a C) Géndopping osztály. III. A tiltott szerek osztályai bizonyos sportágakban
A ,,Tiltott szerek osztálya bizonyos sportágakban’’ című
pontban a ,,felelős hatóság’’ kifejezés ,,irányító szerv’’-re
változott.
Az IOC/WADA-ra vonatkozó frissített () magyarázó megjegyzés. IV. A vizeletben lévő azon töménységek összegezése,
amelyek fölött a doppingszabályok megsértésére
került sor Ebben a pontban csak az >1000 ng/ml-es szalbutamoltöménységet tekintjük továbbra is anabolikumnak. Így
1000 ng/ml alatt terápiás indokolásra és/vagy orvosi bizottság általi vizsgálatra van szükség; míg 1000 ng/ml fölött
anabolikus hatásúnak tekintendő.
V. Versenyen kívül tiltott szerek
és módszerek Az V. fejezet megváltozott a fenti módosítás figyelembevétele érdekében.
A példák listájában néhány módosítás történt. 1. Stimulánsok
Az amineptin, bupropion és fenilefrin kikerült a listá
ból.
A klobenzorex, fenproporex, metilenedioximetamfeta min és fenmetrazin bekerült a listába.
2. Anabolikus szerek
A bolaszteron és a norboleton felvételre került a listára.
3. Vízhajtók
Az amilorid felvételre került a listára.
4. Maszkírozó anyagok
A bromantánt levették a listáról, a hidroxietil keményí
tőt pedig felvették. 5. Az antiösztrogén hatású szerek
Ez az osztály kibővült; felvették a klomifent, ciklofenilt
és tamoxifent. 6. Béta blokkolók
A karvedilol felvételre került.’’
3. § (1) A törvény a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba, rendelkezéseit azonban 1990. március 1-jétől kell
alkalmazni.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az Egyezmény
11. Cikk 1. bekezdés b) pontja szerinti listát, illetőleg
annak módosításait külön jogszabályban hirdesse ki.
Mádl Ferenc s. k., Mandur László s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés alelnöke


text:
51/2014. (XII. 17.) OGY határozata a Kúria 2013. tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Kúria elnökének a Kúria 2013. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati
normakontroll körében címmel benyújtott beszámolóját elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1328/2019. (VI. 5.) Korm. határozata a 2024. FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Nemzeti Sportügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság)
a  Magyar Úszó Szövetség közreműködésével megrendezze a  2024. évi FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokságot
(a továbbiakban: Világbajnokság), és egyetért azzal, hogy a  rendezési jogdíj központi költségvetési forrásból
kerüljön megfizetésre;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az 1. pont
szerinti cél érdekében 92 800 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 39. Kültéri
sportparkok fejlesztése jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere gondoskodjon a  Világbajnokság megrendezéséhez
a 2020. évben szükséges legfeljebb 330 000 USD-nek megfelelő forintösszegű rendezési jogdíj fedezetéül szolgáló
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a 2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása
jogcímcsoporton;
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  Világbajnokság
megrendezése érdekében gondoskodjon
a) a 2021. évben szükséges legfeljebb 330 000 USD-nek megfelelő forintösszegű rendezési jogdíj fedezetéül
szolgáló központi költségvetési forrás biztosításáról a 2021. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében,
b) a 2022. évben szükséges legfeljebb 330 000 USD-nek megfelelő forintösszegű rendezési jogdíj és legfeljebb
28 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi költségvetési forrás biztosításáról
a 2022. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében,
c) a 2023. évben szükséges legfeljebb 330 000 USD-nek megfelelő forintösszegű rendezési jogdíj és legfeljebb
197 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi költségvetési forrás biztosításáról
a 2023. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében,
d) a 2024. évben szükséges legfeljebb 350 000 USD-nek megfelelő forintösszegű rendezési jogdíj legfeljebb
1 192 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi költségvetési forrás biztosításáról
a 2024. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2021–2024. években az adott évi központi költségvetés tervezése során
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott cél megvalósítása
érdekében a Társasággal támogatási jogviszony létesítéséről, akként, hogy a fel nem használt központi költségvetési
támogatás vonatkozásában a kedvezményezettet visszatérítési kötelezettség terhelje;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2–4. pont szerinti költségvetési támogatás rendelkezésre állását követően azonnal
6. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján a Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a Világbajnokság szervezésével és lebonyolításával egyidejűleg, folyamatosan
7. egyetért azzal, hogy a rendezvényszervezési szerződés módosításának előkészítésével és megkötésével kapcsolatos
kormányzati feladatokat az emberi erőforrások minisztere lássa el;
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – vizsgálja meg
a  Világbajnoksággal kapcsolatos kormányzati kommunikációs és rendezvényszervezési feladatok Nemzeti
Kommunikációs Hivatal közreműködésével történő megvalósításának lehetőségét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a Világbajnokság szervezésével és lebonyolításával egyidejűleg, folyamatosan
9. visszavonja a  2022/2024. évi FINA Rövidpályás Úszó Világbajnokság megrendezésére benyújtandó pályázat
érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről szóló 1423/2017. (VI. 29.) Korm. határozat 4. pont b) alpontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2012. (VII. 19.) ME határozata miniszterelnöki biztos felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
32. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva dr. Nyitrai Zsolt miniszterelnöki biztost e tisztségéből
– 2012. július 16-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
101/2008. (VII. 11.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének a
Budapest II. Kerületi Önkormányzat tulajdonában lévő
közterületek használatának és rendjének helyi szabályozásáról szóló 18/2004. (VI. 23.) rendelete 15. § (1) bekezdés
b. pontja, a 15. § (2) bekezdése és a 15. § (3) bekezdésének „ , és b)” szövegrésze alkotmányellenes, ezért e rendelkezéseket megsemmisíti.
A 15. § (3) bekezdése a megsemmisítést követően az
alábbi szöveggel marad hatályban:
„(3) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szabálysértések miatt a közterület-felügyelő helyszíni bírságot szabhat ki.”
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető) törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva megállapította, hogy
Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének a Budapest II. Kerületi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületek használatának és rendjének
helyi szabályozásáról szóló 18/2004. (VI. 23.) rendelete
(a továbbiakban: Ör.) 15. § (1) bekezdés b. pontja törvénysértő, ezért törvényességi észrevételt tett. Az Ör. 15. §
(1) bekezdés b. pontja szerint szabálysértést követ el és
30.000,- Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható, aki közterületen lévő, vagy közterületről látható építményen, épületen, műtárgyon, közterületi berendezési tárgyon, valamint
művészeti alkotáson falfirkát, graffitit helyez el. Az indítványozó szerint ez a rendelkezés ellentétes a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban:
Szabs.tv.) 169. § (2) bekezdésével, amely kimondja, hogy
az önkormányzatok 2000. március 1-jéig kötelesek felülvizsgálni az önkormányzati rendeletekben meghatározott
szabálysértési rendelkezéseket, és azokat, amelyek e törvény, illetve az egyes szabálysértésekről szóló kormányrendelet rendelkezéseivel nincsenek összhangban, vagy
csak megismétlik a magasabb szintű jogszabályokban
meghatározott szabálysértési tényállást, hatályon kívül
kell helyezniük. A Szabs.tv. 157. § (1) bekezdés b) pontja
és (3) bekezdése értelmében, aki a tulajdon ellen szándékos vagy gondatlan rongálást követ el százezer forintig
terjedő pénzbírsággal sújtható. Mivel az Ör. 15. § (1) bekezdés b. pontja – az indítványozó álláspontja szerint – a
Szabs.tv. hivatkozott rendelkezéseivel – vagyis magasabb
szintű jogszabállyal – ellentétes szabályozást tartalmaz,
így sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
A hivatalvezető – miután az e tárgyban tett törvényességi észrevételét Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) nem fogadta el – a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján fordult az Alkotmánybírósághoz és kezdeményezte az
Ör. részbeni megsemmisítését.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következőkre alapozta:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. A Szabs.tv. indítvánnyal érintett rendelkezése:
„157. § (1) Aki
(…)
b) húszezer forintot meg nem haladó kárt okozva kész
pénz-helyettesítő fizetési eszközzel visszaélést, csalást,
szándékos rongálást, (…)
követ el, úgyszintén, aki e cselekmények elkövetését megkísérli, százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.”
„157. § (3) Aki műemléket, muzeális tárgyat, az államhatárt, a megye-, város-, községhatár vagy a birtokhatár
megjelölésére szolgáló hivatalos jelet, tömegközlekedési
vagy távközlési eszközt, közúti jelzést, továbbá parkot
vagy az ahhoz tartozó felszerelést gondatlanul megrongálja, százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.”
„169. § (2) Az önkormányzatok 2000. március 1-jéig
kötelesek felülvizsgálni az önkormányzati rendeletekben
meghatározott szabálysértési rendelkezéseket, és azokat,
amelyek e törvény, illetve az egyes szabálysértésekről szóló kormányrendelet rendelkezéseivel nincsenek összhangban, vagy csak megismétlik a magasabb szintű jogszabályokban meghatározott szabálysértési tényállást, hatályon
kívül kell helyezniük.”
3. Az Ör. indítvánnyal érintett és vizsgált rendelkezése:
„15. § (1) Szabálysértést követ el és 30.000,- Ft-ig terje
dő pénzbírsággal sújtható.
(…)
b. aki közterületen lévő, vagy közterületről látható építmé
nyen, épületen, műtárgyon, közterületi berendezési tárgyon
valamint művészeti alkotáson falfirkát, graffitit helyez el.
(…)
(2) A szabálysértési törvény alkalmazásával el kell ko
bozni azt a dolgot, amellyel a 15. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt szabálysértést elkövették.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az indítványozó szerint az Ör. 15. § (1) bekezdés
b. pontja ellentétes a Szabs.tv. 169. § (2) bekezdésével és
ebből következően az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakkal. A Szabs.tv. 169. § (2) bekezdése alapján
az önkormányzatok 2000. március 1-jéig kötelesek voltak
felülvizsgálni az önkormányzati rendeletekben meghatározott szabálysértési rendelkezéseket, és azokat, amelyek
a Szabs.tv., illetve az egyes szabálysértésekről szóló
218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet rendelkezéseivel nem
voltak összhangban, vagy csak megismételték a magasabb
szintű jogszabályokban meghatározott szabálysértési
tényállást, hatályon kívül kellett helyezniük.
A Szabs.tv. 157. § (1) bekezdés b) pontja alapján húszezer forintot meg nem haladó kárt okozva szándékos rongálást követ el, úgyszintén, aki e cselekmények elkövetését megkísérli, százezer forintig terjedő pénzbírsággal
sújtható. A Szabs.tv. 157. § (3) bekezdése alapján, aki
műemléket, muzeális tárgyat, az államhatárt, a megye-, város-, községhatár vagy a birtokhatár megjelölésére szolgáló hivatalos jelet, tömegközlekedési vagy távközlési eszközt, közúti jelzést, továbbá parkot vagy az ahhoz tartozó
felszerelést gondatlanul megrongálja, százezer forintig
terjedő pénzbírsággal sújtható.
Az Ör. 15. § (1) bekezdésében meghatározott falfirka,
graffiti közterületen lévő, vagy közterületről látható építményen, épületen, műtárgyon, közterületi berendezési tárgyon, valamint művészeti alkotáson történő elhelyezése
olyan szándékosan vagy gondatlanságból elkövetett cselekmény, amely idegen tárgy megrongálásával kárt okoz,
és az okozott kár mértékétől függően az elkövető személy
a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
324. §-ában meghatározott rongálás bűncselekményét
vagy a Szabs.tv. 157. § (1) bekezdés b) pontjában, illetve
a 157. § (3) bekezdésében meghatározott rongálás szabálysértését követi el. A rongálás szabálysértése a
Szabs.tv. alapján 100.000.- Ft-ig terjedő pénzbírsággal
sújtható. Ezzel szemben az Ör. 15. § (1) bekezdés b. pontjában meghatározott falfirka, graffiti elhelyezésével elkövetett rongálás csak 30.000.- Ft pénzbírsággal sújtható. Az
Ör. indítvánnyal támadott rendelkezése nincs összhangban
a Szabs.tv. 157. § (1) bekezdés b) pontjának és (3) bekezdésének rendelkezéseivel, ezért a Képviselő-testületnek
2000. március 1-jéig az Ör. 15. § (1) bekezdés b. pontját
hatályon kívül kellett volna helyeznie. Mivel ezt a Képviselő-testület – még a törvényességi észrevétel ellenére – sem tette meg, ezért az Ör. 15. § (1) bekezdés b. pontja ellentétes a Szabs.tv. 169. § (2) bekezdésével, s ez sérti
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, amely szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat,
amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság az
Ör. 15. § (1) bekezdés b. pontját alkotmányellenesség
miatt megsemmisítette.
2. Az Ör. 15. § (2) bekezdése alapján a szabálysértési
törvény alkalmazásával el kell kobozni azt a dolgot,
amellyel a 15. § (1) bekezdés b. pontjában foglalt szabálysértést elkövették, illetve az Ör. 15. § (3) bekezdése alap
ján az Ör. 15. § (1) bekezdés b. pontjában meghatározott
szabálysértés miatt a közterület-felügyelő helyszíni bírságot szabhat ki. Az Ör. 15. § (2) bekezdésének rendelkezése és a (3) bekezdés „ , és b)” szövegrésze az Ör. 15. §
(1) bekezdés b. pontjának megsemmisítésével önmagában értelmetlenné vált, mivel olyan önkormányzati rendeletben megállapított szabálysértési tényállás esetére biztosítja az elkobzás lehetőségét, illetve a helyszíni bírság kiszabását, amely önkormányzati rendeletben megállapított
szabálysértési tényállás az Alkotmánybíróság e határozata
alapján megszűnt. Az Alkotmánybíróság a 26/1992.
(IV. 30.) AB határozatában elvi éllel mutatott rá, hogy „a
világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság – amely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság fontos eleme – megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a
jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon.” (ABH 1992, 135, 142.) Ezért az Alkotmánybíróság
az Ör. 15. § (1) bekezdés b. pontja megsemmisített rendelkezésével való szoros összefüggése okán az Ör. 15. §
(2) bekezdését és a (3) bekezdés „ , és b)” szövegrészét is
megsemmisítette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
20/2019. (V. 27.) AM rendelete a szárítmány-előállítók által igénybe vehető költségtámogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) felhasznált hőenergia-mennyiség: az  1.  mellékletben foglalt képlet alapján meghatározott, a  szárítmányt
előállító üzem által a tárgyidőszakban szárítmány-előállításra felhasznált és igazolt tüzelőanyag-mennyisége
és a tüzelőanyag havi átlagos fűtőértéke szorzatának összege, kWh mértékegységben kifejezve,
b) havi átlagos fűtőérték: a  tárgyidőszakban szárítmány előállítására felhasznált tüzelőanyagra vonatkozó
számlákon kWh mértékegységben feltüntetett fűtőértékadatok számtani átlaga vagy az ezen adatok szerinti
számlán szereplő, adott hónapra vonatkozó fűtőérték,
c) szárítmány: a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I.  melléklet IX. részében felsorolt zöldség- és
gyümölcsfélékből, a  közvetlen lakossági fogyasztásra szánt hagyományos gyógynövény-drogokról és
azok kiskereskedelemben szokásos kiszerelési egységeiről szóló 81/2003. (XII. 23.) ESZCSM rendelet
Melléklete szerinti, illetve a  2.  mellékletben felsorolt gyógynövényekből vagy a  3.  mellékletben felsorolt
fűszernövényekből forró levegővel mesterségesen szárított, illetve aszalt termény,
d) tárgyév: az e rendelet szerinti támogatás iránti kérelem benyújtásának éve,
e) tárgyidőszak: a tárgyévet megelőző év július 1-jétől tárgyév június 30-áig tartó időszak,
f ) tüzelőanyag: földgáz, tartályos vagy palackos propán-bután gáz.
2. § (1) E  rendelet alapján a  (2)  bekezdés szerinti vállalkozás a  szárítmány-előállításhoz felhasznált hőenergia-mennyiség
után – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1407/2013/EU
bizottsági rendelet) alapján nyújtott támogatásként – vissza nem térítendő támogatásra jogosult.
(2) Támogatás igénybevételére az  az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 23.  §
(1) bekezdésének hatálya alá nem tartozó, szárítmány-előállító tevékenységet folytató vállalkozás (a továbbiakban:
igénylő) jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 28. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba
vételi kötelezettségének eleget tett;
b) a  feldolgozandó termény megnevezését és mennyiségét, a  végtermék megnevezését és mennyiségét,
valamint a  feldolgozáshoz felhasznált tüzelőanyag mennyiségét napi bontásban tartalmazó, belső
nyilvántartást vezet;
c) a tárgyidőszakra vonatkozóan igazolja a szárítmány-előállítás céljára felhasznált tüzelőanyag mennyiségét;
d) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
da) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt,
db) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményeinek, valamint ugyanezen törvény
c) pontja alapján átlátható szervezetnek minősül;
e) a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik a d) pontban foglaltakról, valamint a tárgyévben
és az azt megelőző két évben igénybe vett általános csekély összegű támogatás összegéről;
f ) a  támogatási kérelméhez csatolja az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában
meghatározott nyilatkozatokat.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti belső nyilvántartást a tárgyévben szigorú számadású bizonylatként kell kezelni.
3. § (1) A  támogatási kérelem a Kormány által biztosított elektronikus azonosítási szolgáltatással elérhető, az elektronikus
ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvényben foglaltaknak megfelelőn, a  Magyar
Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) által az  erre a  célra rendszeresített elektronikus űrlapkitöltő felületen
nyújtható be tárgyév július 15. és augusztus 15. között a Kincstár honlapján közzétett közleményben foglaltaknak
megfelelően.
(2) A támogatási kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az igénylő azonosító adatai (név, ügyfél-azonosító szám, székhely vagy telephely címe),
b) a  szárítmány-előállítás céljára a  tárgyidőszakban felhasznált tüzelőanyag mennyiségére, az  átlagos
fűtőértékre és a felhasznált hőenergia mennyiségére vonatkozó adatok havi bontásban feltüntetve,
c) a  tárgyidőszakban előállított szárítmány mennyiségére vonatkozó adatok termékenként és havi bontásban
feltüntetve,
d) az igényelt támogatás összege,
e) a 2. § (2) bekezdés e) és f ) pontja szerinti nyilatkozatok.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) telephelyi és havi bontásban a  szárítmány-előállításra felhasznált tüzelőanyag mennyiségéről és
a fűtőértékről szóló elszámoló számlákat,
b) a  belső nyilvántartás alapján készített, a  Kincstár honlapján közleményben közzétett nyomtatvány szerinti
elszámoló kivonat elektronikus változatát és
c) a telephely érvényes működési engedélyét.
(4) A  felhasznált hőenergia-mennyiség éves felhasználását igazoló, (3)  bekezdés a)  pontja szerinti számlának
tartalmaznia kell az  igénylő nevét, címét vagy fogyasztói azonosító számát, az  elszámolási időszakot, az  átadási
pont/fogyasztási hely címét és azonosító számát, az átadott-átvett mennyiséget (m3), az égéshőt (kWh/m3), valamint
az energiamennyiséget (kWh).
(5) Ha a  támogatási kérelem elektronikus úton történő benyújtása során az  igénylő helyett és nevében
a  meghatalmazottja jár el, akkor a  meghatalmazott saját, a  Kormány által biztosított elektronikus azonosítási
szolgáltatással elérhető elektronikus felületét használja az  eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez.
A  meghatalmazott útján történő eljárásra az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló
FM  rendeletben foglalt, a  meghatalmazásra – kivéve kamarai meghatalmazásra – vonatkozó szabályok
alkalmazandóak.
(6) Az  eljárás során – a  jogorvoslati, a  bírósági felülvizsgálati és a  felügyeleti eljárásokhoz kapcsolódó kérelmek
kivételével – kötelező az elektronikus kapcsolattartás. A kötelező elektronikus kapcsolattartásra tekintettel a Kincstár
az értesítéseket, döntéseket elektronikus úton közli az igénylővel vagy meghatalmazottjával.
(7) A támogatási kérelem a benyújtására nyitva álló időszak utolsó napjáig elektronikus úton módosítható. Módosítás
esetén az  utolsó benyújtott kérelem kerül elbírálásra, a  kérelem benyújtásának időpontját az  utolsó módosító
kérelem benyújtásának időpontja jelenti.
(8) A támogatási kérelem benyújtását követően hiánypótlásnak nincs helye.
4. § (1) A  támogatás mértéke támogatásra jogosult igénylőnként a  tárgyévben legfeljebb 66 666 eurónak megfelelő
forintösszeg.
(2) A  támogatási összeg a  szárítmány-előállítás céljára a  tárgyidőszakban felhasznált hőenergia mennyiségétől
függően, a  4.  mellékletben foglalt táblázat alapján – az  (5)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel – sávosan kerül
megállapításra.
(3) A felhasznált hőenergia mennyiségének számításakor
a) a  tárgyidőszaknak csak azon hónapjait kell figyelembe venni, amelyek során ténylegesen szárítmány
előállítás történt,
b) kizárólag az a tüzelőanyag-mérő berendezés által mért tüzelőanyag-mennyiség fogadható el, amely kizárólag
az igénylő vonatkozásában méri a szárítmány-előállításra felhasznált tüzelőanyag mennyiségét.
 (4) Ha az igénylő a tárgyidőszakban az adott telephelyen a szárítmány mellett egyéb terméket is előállított, akkor annak
a napnak a tüzelőanyag-felhasználása, amely során egyéb termék előállítása is történt, a támogatás alapjaként nem
vehető figyelembe.
(5) A támogatás összege az igénylő, illetve a vele – az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti –
egy és ugyanazon vállalkozás rendelkezésére álló szabad általános csekély összegű támogatási keret alapján kerül
megállapításra.
(6) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás részére az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt általános csekély
összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
A támogatási kérelemben feltüntetett igénynek az ezen összeget meghaladó részét a Kincstár elutasítja.
(7) Az  általános csekély összegű támogatás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletnek (a  továbbiakban: 360/2012/EU
bizottsági rendelet) megfelelően nyújtott csekély összegű támogatással a  360/2012/EU bizottsági rendeletben
meghatározott felső határig halmozható.
(8) Az  általános csekély összegű támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott
felső határig halmozható, feltéve, ha a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén
az  igénylő biztosítja, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelési tevékenység ne részesüljön az  1407/2013/EU
bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
5. § (1) A támogatás finanszírozására a 2019. évben 700 millió forint keretösszeg áll rendelkezésre.
 (2) A Kincstár tárgyév november 15-éig dönt a támogatás odaítéléséről, valamint összegéről, és a forrás rendelkezésre
állását követően intézkedik a támogatás igénylő részére történő folyósításáról.
 (3) Az euróban meghatározott összegek forintra történő átszámításánál a  támogatási kérelem benyújtási hónapjának
első napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott
devizaárfolyamot kell alkalmazni.
(4) Ha a  benyújtott támogatási kérelmekben foglalt összes jogos igény meghaladja az  (1)  bekezdés szerinti
keretösszeget, akkor az  igénylő részére megállapítható legmagasabb támogatás összege a  túllépés mértékével
arányosan csökken.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti támogatást tartalmaz.
8. § (1) A  fűszerpaprika-termelők mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatásáról szóló 37/2014. (IV. 4.)
VM rendelet [a továbbiakban: 37/2014. (IV. 4.) VM rendelet] 7/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) E  rendeletnek a  szárítmány-előállítók által igénybe vehető költségtámogatásról szóló 20/2019. (V. 27.)
AM  rendelettel megállapított 2.  § (2)  bekezdését a  2019. május 1-jétől benyújtott támogatási kérelmekre indult
eljárásokban kell alkalmazni.”
(2) A 37/2014. (IV. 4.) VM rendelet 2. § (2) bekezdésében a „30 000 forint” szövegrész helyébe a „100 000 forint” szöveg lép.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1671/2015. (IX. 21.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya között a jövedelem- és a vagyonadók
területén a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök