text:
52/2004. (IV. 24.) FVM rendelete az állati eredetű termékek Európai Unión belüli kereskedelmének állategészségügyi ellenőrzéséről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az 1. számú mellékletben felsorolt jogszabályok hatálya alá tartozó, illetve a 11. § szerinti, kereskedelmi forgalmazásra szánt állati eredetű termékek (a továbbiakban:
termék) állategészségügyi ellenőrzését — a 6. §-ban foglaltak kivételével — az e rendeletben foglaltak szerint, nem
az állategészségügyi határállomásokon kell lefolytatni.
(2) Az e rendelet szerinti állategészségügyi ellenőrzéseket — az e rendeletben foglaltak szerint — az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény 23. §-ának
(2) bekezdése szerinti állategészségügyi hatóság hajtja végre.
(3) Az Európai Unió tagállamainak (a továbbiakban:
tagállam) ellenőrző hivatalaival — az e rendeletben foglaltakkal összefüggésben — a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
működik együtt.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) állategészségügyi ellenőrzés: termékek fizikális ellen
őrzése, illetve az azokra vonatkozó adminisztratív tevékenység, amely közvetlenül vagy közvetve közegészségügyi, illetve állategészségügyi célt szolgál,
b) kereskedelem: a Magyar Köztársaság és más tagállamok között az Európai Közösséget létrehozó Szerződés
(a továbbiakban: Szerződés) 23. cikke szerinti kereskedelem,
c) létesítmény: termékek előállítását, tárolását, csomagolását vagy feldolgozását végző üzem,
d) illetékes hatóság: más tagállam állategészségügyi
ellenőrzések végrehajtásáért felelős központi hatósága,
illetve az ilyen központi hatóság által ezen feladat végrehajtásával megbízott hatóság,
e) hatósági állatorvos: más tagállam központi hatósága
által kinevezett állatorvos, valamint a Magyar Köztársaság
tekintetében az állategészségügyről szóló 1995. évi
XCI. törvény 23. §-a (1) bekezdésének d) pontja, valamint
(2) és (3) bekezdése szerinti állatorvos.
Ellenőrzés a származási helyen 3. § (1) Csak azok a termékek hozhatók forgalomba, amelyeket a külön jogszabályokban előírtaknak megfelelően
állítottak elő, ellenőriztek, jelöltek meg és láttak el felirattal.
(2) A termékeket a címzettig fogyaszthatósági bizonyítványnak, állategészségügyi bizonyítványnak vagy egyéb,
állategészségügyi jogszabályban előírt okiratnak kell kísérnie.
(3) A származási létesítménynek folyamatos önellenőrzésse l kell gondoskodnia arról, hogy a termékek az (1) és
(2) bekezdésben foglalt követelményeknek megfeleljenek.
(4) A megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás (a továbbiakban: állomás) — a hatósági
állatorvos ellenőrzési kötelezettségétől függetlenül —
rendszeresen ellenőrzi a származási létesítményeket, és
meggyőződik arról, hogy a kereskedelemi forgalmazásra
szánt termékek megfelelnek-e a külön jogszabályok előírásainak, illetve a (8)—(10) bekezdés és a 11. § szerinti
esetekben a rendeltetési tagállam által meghatározott
követelményeknek.
(5) Ha valószínűsíthető, hogy e § szerinti követelményeket nem teljesítették, az állomás elvégzi a szükséges ellenőrzést. Jogszabálysértés esetén az állomás a külön jogszabályban foglaltak szerint intézkedik.
(6) Ha a szállítás több rendeltetési helyre történik, a
terméket a rendeltetési helyek száma szerint tételenként
kell csoportosítani, valamint valamennyi rendeltetési helyre szánt tételt külön-külön el kell látni a (2) bekezdés
szerinti bizonyítvánnyal, illetve az egyéb külön jogszabály
szerinti okirattal.
(7) Ha a terméket valamely harmadik országba exportálják, a szállítmánynak vámhatósági felügyelet alatt kell
maradnia addig, amíg el nem hagyja az Európai Unió
területét.
(8) Amennyiben a Magyar Köztársaság területére harmadik országból olyan terméket hoznak be, amely országgal kapcsolatban az adott termék kereskedelmének állategészségügyi szabályait nem határozták meg közösségi
szinten, a minisztérium értesíti az Európai Bizottságot és
a többi tagállamot.
(9) Ha a Magyar Köztársaság területén keresztül hoznak
be az Európai Unió területére olyan, a (8) bekezdés szerinti terméket, amelyet egy másik tagállam valamely harmadik
országból importált, a származási és rendeltetési helyre
vonatkozó okiratok ellenőrzését a 6. § (1) bekezdésnek
megfelelően a Magyar Köztársaság államhatárán kell elvégezni.
(10) Amennyiben a (8) bekezdés szerinti szállítmány
rendeltetési helye a Magyar Köztársaság területe, a minisztérium megtiltja az érintett termék más tagállamba történő
kivitelét a Magyar Köztársaság területéről, ha a termék
kivitele nem olyan tagállamba irányul, amely az adott termék behozatalával kapcsolatban azonos feltételeket
támaszt.
4. § (1) Ha valamely másik tagállamba történik a szállítás, az
állomás az e rendeletben, illetve a külön jogszabályban
foglaltak szerint intézkedik annak biztosítására, hogy az
érdekeltek a termék előállításának, tárolásának, értékesítésének és szállításának valamennyi szakaszában betartsák
az állategészségügyi követelményeket.
(2) Az állomás gondoskodik arról, hogy
a) az 1. számú melléklet szerinti termékek, függetlenül
attól, hogy azokat az Európai Unión belüli kereskedelembe, vagy a Magyar Köztársaságon belüli forgalomba hozatalra szánták, ugyanazon állategészségügyi ellenőrzés alá
essenek,
b) a 2. számú melléklet szerinti termékeket ne szállítsák
másik tagállamba, amennyiben azok a Szerződés 30. cikkében meghatározott valamely ok miatt belföldi forgalomba
nem kerülhetnének.
(3) Az állategészségügyi és az egyéb külön jogszabályok
megsértése esetén az állomás megteszi a külön jogszabály
által meghatározott intézkedéseket, különösen akkor, ha
bizonyítható, hogy a kiállított okiratok a termék tényleges
állapotának nem felelnek meg, illetve a jogszabályi követelményeknek nem megfelelő terméket látnak el fogyaszthatósági jelöléssel.
Ellenőrzés a rendeltetési helyen 5. § (1) A hatósági állatorvos — a mintavételre is kiterjedően — megkülönböztetés és részrehajlás nélkül (nem
diszkriminatív módon) az áru rendeltetési helyén állategészségügyi szempontból ellenőrizheti a 3. § szerinti
követelmények betartását.
(2) Ha az állategészségügyi hatóságnak jogszabálysértésre utaló adat vagy tény jut tudomására valamely olyan
szállítmánnyal kapcsolatban, amelynek rendeltetési helye
a Magyar Köztársaság területén van, vagy azon keresztül
átszállítják, az állategészségügyi hatóság szállítás közben is
végezhet ellenőrzést. Az ellenőrzés a szállítóeszköz alkalmasságának vizsgálatára is kiterjed.
(3) Amennyiben a valamely más tagállamból származó
termék rendeltetési helye a hatósági állatorvos állandó
ellenőrzése alatt álló létesítmény, a hatósági állatorvosnak
meg kell bizonyosodnia arról, hogy a létesítmény a terméket csak akkor veszi át, ha az az árumegjelölés és a kísérőokiratok tekintetében a 3. § (1)—(5) bekezdése szerinti
rendelkezéseknek megfelel, illetve azt a 2. számú mellékletben megnevezett termékek esetében a külön jogszabály
által meghatározott okirattal ellátták.
(4) Amennyiben a valamely tagállamból származó termék címzettje olyan nagykereskedelmi tevékenységet folytató természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság, amely a küldeményeket részegységekre osztja, vagy olyan kereskedelmi tevékenységet végző természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság, amely több telephellyel rendelkezik, vagy olyan létesítmény, amelyre nem vonatkozik
állandó ellenőrzési kötelezettség, akkor annak minden
szétosztás vagy értékesítés előtt meg kell vizsgálnia, hogy a
szükséges jelölések, igazolások vagy egyéb, külön jogszabály által meghatározott okiratok rendelkezésre állnak-e.
A termék címzettje az illetékes kerületi főállatorvos részére köteles jelenteni minden eltérést, illetve hiányosságot.
(5) Ha a valamely tagállamból származó terméknek több
címzettje is van, a tételt — különösen a szállítás közben
történő részleges kirakodás esetén — a 3. § (1)—(5) bekezdésének megfelelően a (3) bekezdésben meghatározott
eredeti bizonyítványnak vagy okiratnak kell kísérnie.
(6) Az olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi
személyiség nélküli gazdasági társaságnak, amely egy másik tagállamból szerez be terméket vagy ilyen termék szétosztását végzi,
a) tevékenysége megkezdését megelőzően be kell
jegyeztetnie magát az állomásnál, amely bejegyzéshez
szükséges a kerületi főállatorvos 3. számú melléklet szerinti
igazolása,
b) a szállítmányokról nyilvántartást kell vezetnie,
c) amennyiben ez az (1)—(5) bekezdés szerinti ellenőr
zés végrehajtásához szükséges, az állomás felszólítására a
másik tagállamból behozott termék érkezését be kell jelentenie,
d) az állomás által megállapított időtartamig, de legalább egy évig meg kell őriznie a 3. § szerinti okiratot annak
érdekében, hogy azt az ellenőrzést végző hatósági állatorvosnak, illetve a kerületi főállatorvosnak bemutathassák.
(7) A (6) bekezdés a) pontja szerinti előzetes bejegyzés
alkalmával a (4) és (5) bekezdés szerinti címzettnek és az
állomásnak szerződést kell kötnie, amelyben megállapítják
a címzett által teljesítendő követelményeket. A hatósági
állatorvos a szerződésben foglalt előírások betartását
szúrópróbaszerűen ellenőrzi.
(8) Amennyiben valamely másik tagállamból olyan terméket hoznak be, amely termék kereskedelmének állategészségügyi szabályait nem határozták meg közösségi
szinten, illetve a 11. § szerinti eset áll fenn, a minisztérium
a 4. §-ban foglaltak figyelembevételével — a Szerződés
általános rendelkezéseinek betartása mellett — megkövetelheti, hogy a származási létesítmény a külön jogszabályban meghatározott előírásokat alkalmazza. A származási
tagállamnak biztosítania kell, hogy az érintett termékek
megfelelnek ezeknek a követelményeknek.
(9) Az e §-ban foglaltakkal kapcsolatos részletes szabályokat külön jogszabály állapítja meg.
6. § (1) Olyan állategészségügyi határállomáson, amelyen
keresztül harmadik országból lehet terméket az Európai
Unió — a harmadik országokból az Európai Unió területére behozni kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet által meghatározott —
területére beszállítani, így kikötőkben, repülőtereken és
harmadik országokkal szomszédos közúti és vasúti határátkelőhelyeken, okiratok alapján ellenőrizni kell a meghatározott termékek származását azzal, hogy az Európai
Unióból származó termékekre az 5. § szerinti rendelkezéseket, a harmadik országból származó termékekre pedig a
harmadik országokból a Magyar Köztársaság területére
behozott termékek állategészségügyi ellenőrzéséről szóló
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszteri rendelet szerinti előírásokat kell alkalmazni.
(2) A Magyar Köztársaság és más tagállam területének
meghatározott pontjai között rendszeres és közvetlen kapcsolatot biztosító szállítóeszközzel szállított terméket az
5. § szerint kell ellenőrizni.
7. § (1) Ha a hatósági állatorvos a rendeltetési helyen vagy a
szállítás közben végzett ellenőrzés során megállapítja:
a) az egyes állatbetegségek Európai Közösségnek történő bejelentési szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti, az Európai Unióban bejelentési kötelezettség alá
tartozó állatbetegség jelenlétét,
b) valamely zoonózis vagy betegség kórokozójának előfordulását, c) valamely közegészségügyi, illetve állategészségügyi
szempontból veszélyes egyéb ok jelenlétét, vagy
d) hogy a termék állatjárvány sújtotta területről származik,
az olyan termék kivételével, amelyet a Tanács 80/215/EGK
irányelve 4. cikke szerinti kezelésnek vetnek alá, elrendeli
a szállítmány megsemmisítését vagy bármely más, külön
jogszabályban előírt felhasználását.
(2) A szállítmány megsemmisítésének költségei a feladót terhelik.
(3) Az (1) bekezdés szerinti esetben a rendeltetési hely
szerint illetékes állomásnak értesítenie kell a minisztériumot, amely haladéktalanul, elektronikus úton levélben
közli a többi tagállam illetékes hatóságával és az Európai
Bizottsággal a megállapításokat, a meghozott döntéseket
és azok indokait.
(4) Indokolt esetben a minisztérium a 9. § szerinti megelőző intézkedéseket is alkalmazhatja.
(5) Ha a hatósági állatorvos a rendeltetési helyen vagy a
szállítás közben végzett ellenőrzés során megállapítja,
hogy a termék nem felel meg a vonatkozó külön jogszabályok előírásainak — amennyiben a fogyaszthatóság, illetve
az állategészségügyi feltételek azt megengedik —, a feladó
választhat a termék megsemmisítése vagy a termék más
célra történő felhasználása között. A termék más célra
történő felhasználása jelentheti annak a származási létesítmény helye szerinti állam illetékes hatóságának engedélyével a feladóhoz történő visszaküldését.
(6) Ha az állategészségügyi hatóság valamely okirat
hiányosságát állapítja meg, az (5) bekezdés szerinti intézkedés valamelyikének végrehajtása előtt a feladónak határidőt szabhat a hiányosság megszüntetésére.
(7) Az (5) bekezdés szerinti intézkedések végrehajtásával összefüggésben felmerülő költségek a feladót terhelik.
8. § (1) A 7. § (1) és (5) bekezdése szerinti esetekben a
minisztérium
a) haladéktalanul felveszi a kapcsolatot a feladás helye
szerinti állam illetékes hatóságával,
b) ha a termék a Magyar Köztársaságból származik,
megteszi az e rendelet, továbbá a külön jogszabály által
meghatározott intézkedéseket, és közli a rendeltetési tagállam illetékes hatóságával az elvégzett vizsgálat fajtáját, a
meghozott döntéseket és azok indokait,
c) amennyiben úgy ítéli meg, hogy a feladás helye szerinti tagállam intézkedései nem kielégítőek, akkor a tagállam illetékes hatóságával együtt megkeresi az eszközöket
és módokat, hogy segítséget nyújtson, akár helyszíni szemle
útján is,
d) ismételt jogszabálysértés megállapítása esetén ezt
közli az Európai Bizottsággal és a tagállamok központi
állategészségügyi hatóságával.
(2) Ha a 7. § (1) és (5) bekezdése szerinti esetben a
termék a Magyar Köztársaságból származik és az Európai
Bizottság a rendeltetési tagállam illetékes hatóságának kérésére vagy hivatalból, a megállapított jogszabálysértés jellegének figyelembevételével
a) ellenőröket küld az érintett létesítménybe,
b) megbíz egy olyan, az érintett felek által elfogadott
hatósági állatorvost, aki a tagállamok javaslatára az
Európai Bizottság által elkészítendő jegyzékben szerepel,
hogy végezzen ellenőrzést az érintett létesítményben,
c) felszólítja a minisztériumot, hogy az érintett létesítmény termékeiből — az illetékes állomáson vagy intézeten
keresztül — gyakrabban vegyen mintát,
akkor a felsorolt intézkedések végrehajtásával kapcsolatban az érintett létesítmény köteles együttműködni.
(3) Ha a 7. § (1) és (5) bekezdése szerinti esetben a
termék a Magyar Köztársaságból származik, az Európai
Bizottság végső állásfoglalásáig a rendeltetési tagállam
indítványára a minisztérium az érintett létesítményből
származó termékek ellenőrzését megszigorítja, és ha
súlyos, az állategészségügyet vagy közegészségügyet érintő
okok állnak fenn, a létesítmény működési engedélyét felfüggeszti.
(4) A 7. § (1) és (5) bekezdése szerinti esetben a minisztérium az érintett létesítményből származó termékek
ellenőrzését megszigoríthatja.
(5) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti szakértői ellenőrzés megerősíti a jogszabálysértés tényét, a minisztérium
kérheti az Európai Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő
intézkedéseket. Amennyiben ennek eredményeként a minisztérium felhatalmazást kap, átmenetileg megtilthatja az
érintett létesítményből a termékek behozatalát.
(6) A minisztérium döntéséről — az indokokra is kiterjedően — tájékoztatja a feladót vagy annak meghatalmazottját, illetve a származási tagállam illetékes hatóságát.
(7) A feladó kérésére a minisztérium a hozott döntéseket és annak indoklását írásban közli, továbbá ismerteti,
hogy milyen jogorvoslati lehetőségek állnak rendelkezésre, és azokat milyen formában és milyen határidőn belül
kell benyújtani.
(8) A minisztérium, ha erre vonatkozóan az érintett
tagállam illetékes hatóságával megegyezik, egy hónapon
belül benyújthatja a vitás esetet elbírálásra egy olyan szakértőnek, aki az Európai Bizottság által összeállított, az
Európai Unió szakértőit tartalmazó szakértői jegyzékben
szerepel, azzal hogy a szakértői vélemény költségeit
az Európai Unió állja. A minisztérium a közösségi állategészségügyi előírások betartása mellett aláveti magát a
szakértő által 72 órán belül elkészített szakvéleménynek.
(9) Az áru visszaküldésének, tárolásának, más célra történő felhasználásának vagy megsemmisítésének költségei
a címzettet terhelik.
Az ellenőrzésekre vonatkozó közös szabályok 9. § (1) A minisztérium haladéktalanul értesíti a többi tagállamot és az Európai Bizottságot, ha a Magyar Köztársaság területén az egyes állatbetegségek Európai Közösségnek történő bejelentési szabályairól szóló miniszteri
rendelet szerinti járványos betegségen kívüli bármely
zoonózis, betegség vagy egyéb olyan ok lép fel, amely állategészségügyi, illetve közegészségügyi szempontból komoly
veszélyt jelenthet. Ez esetben haladéktalanul meg kell tenni a külön jogszabályban előírt óvintézkedéseket, az abban
előírt területi korlátozás meghatározásával vagy egyéb,
külön jogszabály által meghatározott intézkedést kell
foganatosítani.
(2) Amennyiben a Magyar Köztársaság területére érkező vagy az azon áthaladó szállítmány 5. § szerinti ellenőrzése során az (1) bekezdésben foglaltak szerinti betegséget vagy egyéb okot állapítanak meg, az állategészségügyi
hatóság a külön jogszabályok szerinti megelőző intézkedéseket tehet.
(3) Járványos állatbetegség, vagy a közegészségügyet,
illetve az állategészségügyet veszélyeztető egyéb súlyos ok
fennállása esetén az Európai Bizottság állásfoglalásáig a
minisztérium az érintett létesítményekre vonatkozóan,
illetve a külön jogszabályokban meghatározott területi
korlátozás bevezetése tekintetében előzetes intézkedéseket tehet.
(4) A minisztérium intézkedéseiről haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bizottságot és a tagállamok központi
állategészségügyi hatóságait.
(5) A minisztérium felkérésére, illetve az Európai
Bizottság kezdeményezésére az (1) bekezdés szerinti esetben az Európai Bizottságot képviselő egy vagy több személy a minisztériummal együttműködve a helyszínen megvizsgálhatja a megtett intézkedéseket.
10. § (1) Az állomás, szükség esetén más, arra hatáskörrel
rendelkező hatósággal együttműködve
a) ellenőrzi a termékek előállítására és kezelésére,
valamint a termékek jelölésére, címkézésére és csomagolására szolgáló helyiségeket, irodákat, laboratóriumokat,
telephelyeket, szállítóeszközöket, berendezéseket és anyagokat, tisztító- és karbantartási eszközöket, eljárásokat,
b) ellenőrzi az 1. számú melléklet szerinti irányelvek
átvételét megvalósító jogszabályok személyzetre vonatkozó előírásainak betartását,
c) mintát vesz a raktározásra, értékesítésre, forgalomba
hozatalra vagy szállításra szánt termékekből, valamint
d) vizsgálja a 3. § szerinti ellenőrzések elvégzéséhez
szükséges informatikai adatokat és okiratokat.
(2) Az érintett létesítmény köteles az állomás (1) bekezdés szerinti eljárása során a szükséges mértékben együttműködni.
11. § (1) A 2. számú melléklet szerinti termékeknek a Magyar
Köztársaság területére történő behozatala esetén, különös
tekintettel az 5. § (8) bekezdés szerinti esetben, az e rendeletben meghatározott ellenőrzéseket kell végrehajtani.
(2) A minisztérium az Európai Bizottságot és a tagállamok központi állategészségügyi hatóságát tájékoztatja a
2. számú melléklet szerinti termékek Magyar Köztársaság
területére történő behozatalának feltételeiről és módjáról.
12. § Az e rendelet alapján elvégzett ellenőrzésekről szóló,
külön jogszabály által meghatározott módon elkészített
jelentést a minisztérium évente megküldi az Európai
Bizottság számára.
Tájékoztatási kötelezettség zoonózis vagy közegészségügyi
veszélyt jelentő ok fennállása esetén
13. § Zoonózis vagy közegészségügyi veszélyt jelentő ok fennállása esetén az állategészségügyi hatóság a külön jogszabályokban foglaltak figyelembevételével tájékoztatja az
Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatalát.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a harmadik
országból származó termékek és az Európai Unión belüli
kereskedelem állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól szóló 47/2003. (IV. 29.) FVM rendelet hatályát veszti.
(3) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, az azt kihirdető 1994. évi
I. törvény 3. §-ával összhangban a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, a Tanács
89/662/EGK irányelvével, valamint a Tanács azt módosító
90/675/EGK, 91/67/EGK, 91/492/EGK, 91/493/EGK,
91/494/EGK, 91/495/EGK, 91/496/EGK, 92/45/EGK,
92/46/EGK, 92/67/EGK és 92/118/EGK irányelvével és a
Bizottság 806/2003/EK rendeletével összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2015. (XII. 23.) NVI utasítása a Nemzeti Választási Iroda reprezentációs szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés e) pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő
utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya kiterjed a Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: Iroda) közszolgálati vagy egyéb
jogviszonyban foglalkoztatott azon munkatársaira, akik a  reprezentációs juttatásokra jogosultak, illetve akik
a reprezentációval kapcsolatban szervezési, lebonyolítási, elszámolási feladatokat látnak el.
(2) A kötelezettségvállalások előkészítésére, aláírására, elszámolására és teljesítésigazolására – ezen utasítás eltérő
rendelkezése hiányában – az Iroda gazdálkodási, valamint a közbeszerzési szabályzatáról szóló normatív utasításokban
foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. reprezentáció: az Iroda tevékenységével összefüggő üzleti, hivatali, szakmai, diplomáciai esemény keretében,
továbbá a  nemzeti és állami ünnepek, illetve kitüntetések, elismerések adományozása alkalmával
(a  továbbiakban együtt: hivatali esemény) ellenérték nélkül nyújtott vendéglátás és az  ahhoz közvetlenül
kapcsolódó szolgáltatás (a továbbiakban együtt: vendéglátás);
2. személyi reprezentáció: a hivatali, szakmai tárgyalásokon, értekezleteken, találkozókon biztosított vendéglátás,
amelyet – az ezen utasításban meghatározott vezetői munkakört betöltő munkatárs – keretösszeghez kötötten
használhat fel;
3. üzleti ajándék: az Iroda tevékenységével összefüggő üzleti, hivatali vagy szakmai kapcsolatok keretében adott
ajándék (ingyenesen vagy kedvezményesen adott termék, nyújtott szolgáltatás, valamint a kizárólag erre szóló
utalvány).
3. Általános rendelkezések 3. § (1) A reprezentációs célú kiadások elszámolására utólag, a számla Gazdálkodási Főosztályra történő leadását követően
kerül sor.
(2) Személyi reprezentáció, illetve az elnök engedélye alapján, az elnököt megillető személyi reprezentáció keretösszegét
meghaladó értékű beszerzés vagy szolgáltatás igénybevétele esetén a házipénztárból előleg vehető fel. A kifizetett
előleggel az  igénylő a  felvételtől számított 30 napon belül – december hónapban legkésőbb december 20-áig –
köteles a Gazdálkodási Főosztály felé elszámolni.
(3) Nem minősülnek reprezentációs kiadásoknak azon ellátások, szolgáltatások költségei, amelyek a  rendezvény
lebonyolításának feltételeit képezik, így különösen
a) a terembérleti díj,
b) a bemutatóeszközök használati díja,
c) a közreműködők, egyéb résztvevők, kiküldetésben lévők utazási és szállásköltségei,
d) a hangosítás díja,
e) a tolmácsfülke biztosításának költsége, valamint
f ) a mikrofonszolgáltatás díja.
4. Személyi reprezentáció 4. § (1) Személyi reprezentációra jogosult az elnök, az elnökhelyettesek és a főosztályvezetők (a továbbiakban együtt: vezető).
 (2) A személyi reprezentációs keret mértéke az adott évi intézményi költségvetés terhére – a gazdasági elnökhelyettes
javaslatára – az éves elemi költségvetés indokolásában kerül meghatározásra. Az elnök az éves elemi költségvetés
elfogadásával dönt az egyes vezetők részére tárgyévben rendelkezésre álló keretekről. A döntés kötelezettségvállalásnak
minősül. Az adott évi keretek meghatározásáig az előző évi keretfelosztás az irányadó.
(3) A személyi reprezentációs keret felhasználásáról a Gazdálkodási Főosztály nyilvántartást vezet.
 (4) Ha
a) a vezetői munkakörből nem vezetői munkakörbe történő helyezésre,
b) a vezető közszolgálati jogviszonya megszüntetésére vagy
c) a vezetői kinevezésre
hó közben kerül sor, a vezetőt a személyi reprezentációs keret – a vezetői megbízatásban töltött munkanapokra eső –
időarányos része illeti meg.
(5) Vezetői munkakör betöltetlensége vagy a  vezető 30 napot meghaladó távolléte esetén a  személyi reprezentációs
keret felhasználásáról a  helyettesítésre kijelölt vagy helyettesítését munkaköre szerint ellátó munkatárs jogosult
rendelkezni.
(6) Ha a (4) bekezdés szerinti helyettesítésre hó közben kerül sor, a helyettesítésre kijelölt vagy helyettesítést munkaköre
szerint ellátó munkatársat a személyi reprezentációs keret – a helyettesítéssel érintett munkanapokra eső – időarányos
része illeti meg.
(7) A személyi reprezentációs keret fel nem használt része a tárgyév végéig felhasználható. A személyi reprezentációs
keret előző évi maradványát a vezető a következő évben nem használhatja fel.
5. § (1) A személyi reprezentációs keret terhére személyes, illetve éttermi vendéglátást lehet elszámolni. Szeszesital nem
számolható el a  személyi reprezentációs keret terhére. A  személyi reprezentációs keret egyéni beszerzéssel
használható fel.
(2) A vezető az  Iroda nevére és címére kiállított szabályszerű számla és a szabályszerűen kitöltött 1. melléklet szerinti
számlaösszesítő (a továbbiakban: számlaösszesítő) nyomtatvány alkalmazásával számolhat el az egyéni beszerzéssel.
(3) A számlákat, illetve a számlaösszesítőt a Gazdálkodási Főosztályon a tárgyhót követő 10. napig kell leadni.
 (4) A Gazdálkodási Főosztály ellenőrzi, hogy az  elszámolt tételek megfelelnek-e az  (1)  bekezdésben meghatározott
feltételeknek. A szabályszerűen leadott számla ellenértéke – a 6. § (2) bekezdésben meghatározott esetben – a vezető
bankszámlájára a leadást követő 10 munkanapon belül kerül átutalásra.
(5) Ha a személyi reprezentációs keret felhasználása az Iroda bankkártyájával történt, akkor a vezető köteles a tranzakciót
követő 3 munkanapon belül a teljesítésigazolással ellátott számlát a Gazdálkodási Főosztályon leadni.
6. § (1) A Gazdálkodási Főosztály a  személyi reprezentációs keret összegét a  vezető kérésére előlegként a  házipénztáron
keresztül is rendelkezésre bocsáthatja. Ebben az esetben a vezető az  Iroda nevére és címére kiállított szabályszerű
számla és a szabályszerűen kitöltött 2. melléklet szerinti nyomtatvány alkalmazásával számolhat el a felvett előleggel.
(2) A számlákat, illetve a  szabályszerűen kitöltött 2.  melléklet szerinti nyomtatványt a  Gazdálkodási Főosztályon kell
leadni az előleg felvételét követő 30 napon belül.
(3) Ha a költségelszámolás a (2) bekezdés szerinti határidőig nem történik meg, úgy a következő időszakra járó keret nem
adható ki.
5. Az Iroda székházában történő reprezentáció 7. § (1) Az Iroda székházában lebonyolításra kerülő vendéglátás megtartását a  reprezentáció tárgya szerinti feladatkör
ellátását biztosító önálló szervezeti egység vezetője vagy az elnök kezdeményezi. A reprezentációs eseményt az elnök
által kijelölt önálló szervezeti egység készíti elő.
(2) A kijelölt önálló szervezeti egység vezetője felel
a) a reprezentáció biztosításáért,
b) a szolgáltatást nyújtó fél kiválasztásáért,
c) a kötelezettségvállalások előkészítéséért,
d) a teljesítésigazolás kiállításáért,
e) a szabályszerű elszámolásért és
f ) a költségtúllépés indokolásáért és annak elnök általi engedélyeztetéséért.
(3) A (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott feladat teljesítése során a  kijelölt önálló szervezeti egység vezetője
köteles egyeztetni a  reprezentációt kezdeményező önálló szervezeti egység vezetőjével, vagy ha a  reprezentációt
az elnök kezdeményezte, az elnökkel.
(4) A költségkeret maximális mértéke bruttó 5000 Ft lehet személyenként.
 (5) A (4) bekezdésben meghatározott költségkeret mértékétől az elnök egyedi utasítással eltérhet.
 (6) A számlákat és a számlaösszesítőt a Gazdálkodási Főosztályon a reprezentációs esemény megtartását követő 10 napon
belül kell leadni.
 (7) A szabályszerűen, a számlaösszesítővel együtt leadott számla ellenértéke a vezető bankszámlájára a leadást követő
10 munkanapon belül kerül átutalásra. 6. Az Iroda székházán kívül történő vendéglátás
8. § (1) Az Iroda székházán kívül lebonyolításra kerülő reprezentáció megtartására az  5. alcímben foglalt szabályokat
a (2) és (3) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A költségkeret maximális mértéke bruttó 10 000 Ft lehet személyeként.
 (3) Éttermi reprezentáció teljesítésének igazolásán fel kell tüntetni a résztvevők névsorát és munkahelyét.
7. Kiemelt rendezvények és díszétkezések 9. § (1) Belföldi állami vezető, magas rangú delegáció vagy vendég, továbbá külföldi állami vezető, illetve magas rangú
delegáció vagy vendég vagy küldöttségvezető és közvetlen munkatársaik fogadásakor magyarországi tartózkodásuk
időtartama alatt egy díszebéd vagy vacsora vagy egy állófogadás és egy kulturális program szervezhető. A kiemelt
rendezvények és díszétkezések megtartására az  5. és 6. alcímben foglalt szabályokat a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Kulturális program szervezése esetén a kulturális programról a reprezentációt kezdeményező önálló szervezeti egység
vezetője, vagy ha azt az elnök kezdeményezte, az elnök dönt.
(3) A költségkeret maximális mértékét az elnök egyedileg határozza meg.
8. Üzleti ajándék 10. § (1) Az Iroda egyes reprezentatív feladatainak ellátása során biztosított a  lehetőség ügyfeleinek, partnereinek
alkalmankénti, az alkalomnak megfelelő megajándékozására.
(2) Külföldi vezető részére ajándék a szokásoknak, illetve a nemzetközi protokollgyakorlatnak megfelelően, a viszonosság
figyelembevételével adható.
(3) Üzleti ajándék adására az Iroda elnöke és elnökhelyettesei jogosultak.
 (4) Az üzleti ajándék kiadásának napjáról, az ajándéktárgy fajtájáról, a megajándékozott nevéről a Gazdálkodási Főosztályt
tájékoztatni kell, amely ezen adatokról naprakész nyilvántartást vezet.
9. A reprezentáció bonyolításához kapcsolódó adóügyi feladatok 11. § (1) A reprezentációval kapcsolatos adóügyi elszámolásokat a Gazdálkodási Főosztály végzi el.
 (2) A reprezentációs célú kiadások után fizetendő adó- és járulékterhek nem érintik a vezetők rendelkezésére álló személyi
reprezentációs keretet, azok a Gazdálkodási Főosztály központi kerete terhére kerülnek elszámolásra.
10. Záró és átmeneti rendelkezések 12. § (1) Ha a személyi reprezentációs keret mértékének meghatározására a 2016. évi éves elemi költségvetés elfogadásával
ezen utasítás hatálybalépéséig nem kerül sor, akkor az ezen utasítás hatálybalépése előtt hatályos utasításban
meghatározott személyi reprezentációs keret mértékére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
13/2019. (IX. 25.) NVTNM rendelete a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter által adományozható elismerésekről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 24.  §
(6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V.  22.)
Korm. rendelet 144. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által alapított elismerés
a  miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó szakterületen végzett kimagasló színvonalú tevékenység elismerése
céljából adományozható.
(2) Miniszteri elismerésként a 2. § szerinti díjak és Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható.
2. § A miniszter által adományozható díjak a következők:
a) Lánczy Leó-díj;
b) Állami Vagyongazdálkodásért Érdemérem.
3. § (1) A miniszteri elismerés adományozását a miniszter által irányított szervezet államtitkára, a miniszter kabinetfőnöke,
valamint a miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó szerv vezetője és a miniszter tulajdonosi joggyakorlása
alá tartozó állami tulajdonú gazdasági társaság vezetője kezdeményezheti a miniszternél az adományozási alkalmat
legalább 90 nappal megelőzően, a  jelölt életútjának és szakmai tevékenységének rövid ismertetését is tartalmazó
indokolt javaslattal.
(2) A javaslat tartalmi és formai követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A miniszteri elismerés adományozására vonatkozó javaslatokat a Kitüntetési Bizottság a javaslatban foglalt indokok,
valamint a  jelölt életútja, szakmai tevékenysége alapján rangsorolja és terjeszti fel a miniszter részére. A miniszter
a  Kitüntetési Bizottság javaslatainak figyelembevételével dönt az  elismerések adományozásáról és dönthet
pénzjutalom ezzel egyidejű nyújtásáról.
(4) A Kitüntetési Bizottság tagjai:
a) a nemzeti vagyonnal kapcsolatos parlamenti ügyekért felelős államtitkár;
b) az állami vagyongazdálkodásért felelős államtitkár;
c) a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért és közműszolgáltatásokért felelős államtitkár.
(5) A  Kitüntetési Bizottság tagját akadályoztatása esetén az  akadályoztatás megszűnéséig vagy ha az  államtitkári
tisztség nincs betöltve, az államtitkár kinevezéséig a miniszter által felkért személy helyettesíti.
(6) A Kitüntetési Bizottság működését ügyrend szabályozza. 4. § (1) A miniszteri elismerés adományozásához szükséges az elismerésre javasolt személy 2. melléklet szerinti hozzájáruló
nyilatkozata a személyes adatai kezeléséhez.
(2) A Miniszterelnöki Kormányiroda a 2. melléklet szerinti adatokat az e rendelet szerinti eljárások lefolytatása céljából
kezeli.
(3) Nem lehet miniszteri elismerésben részesíteni azt a személyt,
a) akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen elítéltek, és az elismerésre történő felterjesztéskor még nem
mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól;
b) aki az elismerésre történő felterjesztéskor jogerős fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
c) aki a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) alapján a lemondási vagy
felmentési idejét tölti, kivéve a kormányzati szolgálati jogviszonynak a Kit. 107. § (1) bekezdés e) pontjában
foglalt felmentési okból történő megszüntetését;
d) aki a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján felmondási idejét tölti, kivéve, ha a felmondás
azért következik be, mert a munkavállaló nyugdíjasnak minősül; vagy
e) aki legkésőbb az elismerésre történő felterjesztéskor az (1) bekezdés szerinti hozzájárulást nem adja meg.
 (4) Méltatlanná válik a miniszter által adományozott díjra az a személy, akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen
szabadságvesztésre ítéltek, jogerős bírói ítélettel a  közügyektől vagy – ha az  elismerésben a  foglalkozással
összefüggő tevékenységére tekintettel részesült – a  foglalkozásától eltiltottak. A  méltatlanná vált személytől
a  miniszter – a  méltatlanság okának fennállásáról történő tudomásszerzést követően haladéktalanul – a  díjat
visszavonja.
(5) Elismerésben ugyanaz a  személy az  előző elismerés adományozásától számított két éven belül ismételten csak
kivételesen, legfeljebb egy alkalommal és csak abban az esetben részesíthető, ha az előző elismerés adományozását
követően szerzett, kimagasló érdemek azt indokolják.
5. § (1) A miniszteri elismerést ünnepélyes keretek között a miniszter vagy az általa megbízott személy adja át.
 (2) A  miniszter döntése esetén a  miniszteri elismerés átadására az  e  rendeletben meghatározott időponttól eltérő
időpontban is sor kerülhet. 6. § A  miniszter az  elismerések adományozásáról és a  díjak visszavonásáról szóló miniszteri közleményt a  Hivatalos
Értesítőben közzéteszi.
7. § (1) A  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével a  miniszter által adományozható elismerésekkel összefüggő kiadások
fedezetét a Miniszterelnöki Kormányiroda igazgatási költségvetésében kell előirányozni.
(2) A miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó szerv vagy a miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó állami
tulajdonú gazdasági társaság vezetője által miniszteri elismerésre jelölt személy jutalmazásának fedezetét annak
a szervnek vagy gazdasági társaságnak a költségvetése biztosítja, amelynek vezetője a jutalmazást kezdeményezi.
2. Egyes elismerésekre vonatkozó rendelkezések 8. § (1) Lánczy Leó-díj a hosszú időn át kimagasló szakmai munkát végző vagy valamely kiemelt fontosságú szakmai feladat
végrehajtásában közreműködő személynek, továbbá kiemelkedő életmű elismeréséért adományozható.
(2) Évente legfeljebb két Lánczy Leó-díj adományozható a miniszter irányítása alá tartozó szervezet politikai szolgálati,
biztosi, kormányzati szolgálati jogviszonyban, valamint munkaviszonyban álló munkatársai részére.
(3) Évente további legfeljebb két Lánczy Leó-díj adományozható
a) a  miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó szerv kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy
munkaviszonyban,
b) a miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó állami tulajdonú gazdasági társaság munkaviszonyban
álló munkatársai részére.
(4) A Lánczy Leó-díj átadására a március 15-i és az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából kerül sor.
 (5) A  Lánczy Leó-díj díszdobozban elhelyezett ezüstérem, amelyhez az  adományozást igazoló oklevél kapcsolódik.
Az ezüstérem átmérője 80 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján középen a névadó mellképe látható, mely körül a díj
elnevezése szerepel, hátlapján Magyarország címere és az adományozás éve helyezkedik el.
(6) A Lánczy Leó-díjhoz 1 000 000 Ft nettó összegű pénzjutalom adható.
9. § (1) Állami Vagyongazdálkodásért Érdemérem (a  továbbiakban: Érdemérem) annak a  személynek adományozható, aki
a díjazást megelőző időszakban kiemelkedő teljesítményt nyújtott az állami vagyongazdálkodási területen.
(2) Évente legfeljebb tíz Érdemérem adományozható a  miniszter irányítása alá tartozó szervezet politikai szolgálati,
biztosi, kormányzati szolgálati jogviszonyban, valamint munkaviszonyban álló munkatársai részére. Évente további
legfeljebb tíz Érdemérem adományozható a  miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó állami tulajdonú
gazdasági társaság munkaviszonyban álló munkatársai részére.
(3) Az Érdemérem átadására a március 15-i és az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából kerül sor.
 (4) Az  Érdemérem díszdobozban elhelyezett ezüstérem, melyhez az  adományozást igazoló oklevél kapcsolódik.
Az ezüstérem átmérője 80 mm, vastagsága 3 mm. Előlapján középen az „Állami Vagyongazdálkodásért Érdemérem”
felirat, felette Magyarország címere, alatta az  adományozás éve, hátlapján az  állami vagyongazdálkodást
szimbolizáló ábra látható.
(5) Az Érdeméremhez 600 000 Ft nettó összegű pénzjutalom adható.
10. § (1) Miniszteri Elismerő Oklevél a  miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó szakterületen eredményes, példamutató
tevékenységet végző személy részére adományozható.
(2) Évente legfeljebb húsz Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható a  miniszter irányítása alá tartozó szervezet
politikai szolgálati, biztosi, kormányzati szolgálati jogviszonyban, valamint munkaviszonyban álló munkatársai
részére. Évente további legfeljebb húsz Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható a  miniszter irányítása vagy
felügyelete alá tartozó szerv vagy a  miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó állami tulajdonú gazdasági
társaság kormányzati szolgálati jogviszonyban, valamint munkaviszonyban álló munkatársai részére.
(3) A Miniszteri Elismerő Oklevél átadására a március 15-i és az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából kerül sor.
 (4) A Miniszteri Elismerő Oklevélhez 300 000 Ft nettó összegű pénzjutalom adható.
3. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § A  2019.  évben a  miniszteri elismerés adományozására vonatkozó javaslatait a  miniszter által irányított szervezet
államtitkára, a miniszter kabinetfőnöke, valamint a miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó szerv vezetője
és a  miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó állami tulajdonú gazdasági társaság vezetője – a  Kitüntetési
Bizottság útján – legkésőbb az átadás napját 15 nappal megelőzően terjeszti fel a miniszterhez.
Bártfai-Mager Andrea s. k.,
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős
 tárca nélküli miniszter


text:
1087/2011. (IV. 12.) Korm. határozata a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanácsról.
1. A Kormány a magas szintű közbiztonság megteremtése és fenntartása, a bűnözés visszaszorítása, a bűnözést kiváltó
jelenségek, a bűnalkalmak és a bűnelkövetők ellen történő következetes fellépés érdekében tett intézkedéseinek
erősítésére, továbbá a bűnmegelőzés új modelljének hatékony működtetésére, valamint a bűnmegelőzés érdekében
szükséges cselekvési tervek kidolgozásának és végrehajtásának koordinálására a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján
létrehozza a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanácsot. 2. A Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács (a továbbiakban: NBT) feladatai:
a) a legújabb tudományos eredményekre figyelemmel kidolgozza és a Kormány elé terjeszti a társadalmi
bűnmegelőzés új nemzeti stratégiájának a tervezetét; b) összehangolja a társadalmi bűnmegelőzés új nemzeti stratégiájának a megvalósítását, ennek keretében
közreműködik a társadalmi bűnmegelőzést megvalósítani hivatott cselekvési tervek kidolgozásában és
figyelemmel kíséri azok gyakorlati megvalósulását; c) javaslatokat dolgoz ki a Kormány számára a társadalmi bűnmegelőzési programok és feladatok megvalósítását
szolgáló erőforrások elosztására és felhasználására; d) kezdeményezi és ösztönzi a bűnözést gerjesztő folyamatok és a bűncselekmények elkövetését elősegítő okok,
körülmények ellen ható intézkedéseket; e) kezdeményezi a társadalmi bűnmegelőzés különböző területeit érintő jogszabályok megalkotását, valamint
véleményezi az e tárgykört érintő jogszabályok és más kormányzati intézkedések tervezeteit, azok
hatálybalépését követően közreműködik a végrehajtás folyamatos ellenőrzésében; f) összehangolja a központi közigazgatási, valamint a rendvédelmi szervek társadalmi bűnmegelőzéssel
összefüggő tevékenységét, segíti a helyi bűnmegelőzési szervezetek szakmai tevékenységét;
g) együttműködik a külföldi és a nemzetközi bűnmegelőzési szervezetekkel;
h) közreműködik a magyarországi közigazgatási, valamint rendvédelmi szervek, illetve a helyi bűnmegelőzési
szervezetek külföldi és nemzetközi bűnmegelőzési szervezetekkel történő együttműködésének a
koordinációjában; i) közreműködik az egységes országos bűnmegelőzési felvilágosító és tájékoztatási rendszer, valamint a társadalmi
bűnmegelőzési képzés szakmai követelményei kialakításában; j) tevékenyen közreműködik a társadalmi és a rendészeti bűnmegelőzés magyarországi és külföldi legjobb
gyakorlatainak elterjesztésében, segíti a társadalmi bűnmegelőzés szakmai ismereteinek, valamint
magyarországi és külföldi legjobb gyakorlatainak a rendészeti oktatásban és a képzésekben történő
hasznosítását; k) részt vesz a Kormány társadalmi bűnmegelőzési programjának, valamint a társadalmi bűnmegelőzés és a
bűnözés előző évi helyzetét értékelő jelentésének az elkészítésében;
l) közreműködik a rendészeti bűnmegelőzés és áldozatsegítés, valamint a rendészeti szervek, illetve a rendészeti
oktatási és tudományos tevékenységet végző intézmények bűnmegelőzési munkájának a támogatásában;
m) a büntetőpolitika és a bűnmegelőzés elvi megalapozását segítő hatékonysági vizsgálatokkal és módszertani
tanulmányokkal támogatja a Kormány közbiztonsági célkitűzéseinek a megvalósítását;
n) közreműködik a társadalmi bűnmegelőzés szakmai törekvései érdekében szükséges és indokolt projekteknek az
erre a célra rendelkezésre álló forrásokból pályázati úton elnyerhető támogatásban történő részesítésében.
3. Az NBT létszáma és tagjainak kinevezése: a) Az NBT létszáma – az NBT elnökét és társelnökeit is beleértve – legfeljebb tizennyolc fő.
b) Az NBT elnöke a miniszterelnök által kinevezett személy.
c) Az NBT társelnökei a belügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter.
d) Az NBT további egy-egy tagjára da) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazságügyért felelős államtitkára,
db) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium oktatásért felelős államtitkára,
dc) a Nemzetgazdasági Minisztérium foglalkoztatáspolitikáért felelős államtitkára, dd) a Belügyminisztérium helyi önkormányzatokért felelős államtitkára,
de) a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka, df) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálatának vezetője,
dg) az országos rendőrfőkapitány, dh) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium infrastruktúráért felelős államtitkára,
di) a vidékfejlesztési miniszter tesz javaslatot. e) A Kormány felkéri
ea) a Magyar Önkormányzatok Szövetségének elnökét, eb) a Megyei Jogú Városok Szövetségének elnökét,
ec) a Megyei Önkormányzatok Országos Szövetségének elnökét, ed) az Országos Polgárőr Szövetség elnökét,
ee) a Fehér Gyűrű Közhasznú Egyesület elnökét, ef) az Országos Roma Önkormányzat elnökét
az NBT további egy-egy tagjára történő javaslat megtételére.
f) Az NBT tagjának javasolt személyt a belügyminiszter határozatlan időre nevezi ki az NBT tagjává.
g) Az NBT elnökének személyére a belügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter együttesen tesz
javaslatot a miniszterelnöknek. 4. Az NBT tagság megszűnése:
a) Az NBT-ben fennálló tagság megszűnik az NBT tagjának
aa) lemondásával, ab) kinevezése visszavonásával. b) A belügyminiszter az NBT tagjának kinevezését a tagra javaslatot tevővel történt egyeztetést követően a tag
szakmai alkalmatlansága vagy a tagsággal járó kötelezettségek legalább 90 napig történő elhanyagolása esetén
vonhatja vissza. A kinevezés visszavonása azonnali hatályú. c) Ha ez a határozat mást nem ír elő, a lemondás az NBT tagjának a belügyminiszterhez intézett nyilatkozatával
történik, ami bármikor, indokolás nélkül előterjeszthető. A lemondás azonnali hatályú.
d) Az NBT elnöke a lemondását a belügyminiszteren keresztül a miniszterelnökhöz nyújtja be. A belügyminiszter az
NBT elnökének lemondásáról haladéktalanul tájékoztatja a közigazgatási és igazságügyi minisztert. Egyebekben
az NBT elnökének lemondására a c) alpontban írtakat kell alkalmazni.
e) Az NBT-ben viselt tagság bármely okból történő megszűnése esetén a belügyminiszter haladéktalanul, de
legkésőbb a megszűnéstől számított 30 napon belül felkéri a javaslattételre jogosultat az NBT új tagjára
vonatkozó javaslat megtételére. Az NBT tagja kinevezésének visszavonása esetén a belügyminiszter a
visszavonással egyidejűleg kéri fel a javaslattételre jogosultat az NBT új tagjára vonatkozó javaslat megtételére.
f) Az NBT elnökének lemondása esetén a belügyminiszter a lemondás miniszterelnöknek történő megküldésével
egyidejűleg, ha ez nem lehetséges, akkor legkésőbb a lemondás megküldését követő 30 napon belül, a
közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttesen tesz javaslatot az NBT új elnökének a kinevezésére. Az NBT
elnöke tagságának más okból történő megszűnése esetén a belügyminiszter haladéktalanul, de legkésőbb a
megszűnéstől számított 30 napon belül a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttesen javaslatot tesz a
miniszterelnöknek az NBT új elnökének a kinevezésére. 5. Az NBT tagja az NBT-ben ellátott tevékenységért nem részesül díjazásban, vagy költségtérítésben.
6. Az NBT maga állapítja meg és fogadja el az ügyrendjét, amit a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben
a belügyminiszter hagy jóvá. 7. Az NBT ülései:
a) Az NBT szükség szerint, de évente legalább négy alkalommal ülést tart. Az NBT üléseit az NBT elnöke hívja össze és
vezeti. b) Az NBT ülésein az NBT elnökének meghívására tanácskozási joggal részt vehet olyan személy is, aki nem tagja az
NBT-nek. c) Az NBT ülésein tanácskozási joggal állandó meghívottként részt vesz
ca) az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökének képviselője, cb) a bűnmegelőzés, az áldozatsegítés, valamint a közbiztonság fenntartása területén működő, e feladatokat az
ország egész területére kiterjedő illetékességgel alaptevékenységként ellátó, az NBT tagjára vonatkozó
javaslattételi joggal nem rendelkező, e határozatban előírtaknak megfelelően regisztrált társadalmi
szervezeteket képviselő egy-egy fő. d) A belügyminisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert az NBT ülésein az általa meghatalmazott,
állásfoglalásra jogosult személy képviselheti. 8. Az NBT igazgatási és adminisztratív feladatait az NBT titkársága (a továbbiakban: titkárság) látja el. A titkárság
működtetéséről a Belügyminisztérium gondoskodik. A titkárság vezetője (a továbbiakban: titkárságvezető)
tanácskozási joggal állandó meghívottként részt vesz az NBT ülésein.
9. A titkárságvezető az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) létrehozásáról és a 2001/427/IB határozat hatályon kívül
helyezéséről szóló 2009. november 30-i 2009/902/IB tanácsi határozattal létrehozott európai bűnmegelőzési hálózat
helyettes nemzeti képviselője, a titkárság az európai bűnmegelőzési hálózat egyik nemzeti kapcsolattartó pontja.
10. A titkárság működteti az NBT honlapját és regisztrálja a 7. pont cb) alpontjában meghatározott társadalmi
szervezeteket, ennek érdekében a honlapon a regisztrációra irányuló kérelemre vonatkozó felhívást tesz közzé.
A titkárság a regisztrációt követően felhívja a társadalmi szervezetet arra, hogy jelölje ki az NBT ülésein részt vevő, a
képviseletére feljogosított személyt. 11. Az NBT elnöke képviseli az NBT-t, gondoskodik a társadalmi bűnmegelőzés érdekében a hatékony társadalmi és
szakmai együttműködési kapcsolatokról, valamint biztosítja a rendszeres tájékoztatást.
12. Az NBT munkáját a belügyminiszter a titkárság útján szervezi meg és hangolja össze.
13. A belügyminiszter évente beszámol a Kormánynak az NBT működéséről és tájékoztatást ad a bűnözés előző évi
alakulásáról, valamint a bűnözéskezelési intézkedések hatékonyságáról. 14. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
15. Hatályát veszti a) a bűnmegelőzés hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes kormányzati feladatokról szóló
1002/2003. (I. 8.) Korm. határozat, b) a bűnmegelőzés hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes kormányzati feladatokról szóló
1002/2003. (I. 8.) Korm. határozat módosításáról szóló 1066/2003. (VII. 18.) Korm. határozat,
c) a bűnmegelőzés hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes kormányzati feladatokról szóló
1002/2003. (I. 8.) Korm. határozat módosításáról szóló 1051/2004. (V. 25.) Korm. határozat.
16. Átmeneti és záró rendelkezések: a) A belügyminiszter az NBT tagjának javasolt személyeket e határozat hatálybalépését követő 30 napon belül
kinevezi az NBT tagjának, ennek érdekében e határozat hatálybalépését követő 10 napon belül felkéri a
javaslattételre jogosultakat az NBT tagjára vonatkozó javaslat 10 napon belül történő megtételére.
b) A belügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter e határozat hatálybalépését követő 30 napon belül
együttesen javaslatot tesznek a miniszterelnöknek az NBT elnökének kinevezésére.
c) Az NBT alakuló ülését az NBT elnöke a kinevezését követően haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belül
összehívja. d) A Kábítószerügyi Koordinációs Bizottságról szóló 1002/2007. (I. 18.) Korm. határozat 13. pont c) alpontjában az „az
Országos Bűnmegelőzési Bizottság” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
250/2008. (XII. 17.) KE határozata Csillag Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Csillag
Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
dohai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2008. június 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2012. (XII. 18.) Miniszterelnökségi utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(5) bekezdésének f) pontja alapján – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a fejezeti kezelésű előirányzatok
kezelésének és felhasználásának szabályait az alábbiak szerint állapítom meg.
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Az utasítás hatálya a) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 2. címe alatti fejezeti kezelésű előirányzatokra,
valamint b) az eredeti költségvetési előirányzattal nem rendelkező fejezeti kezelésű előirányzatokra,
[az a) és b) pont szerinti fejezeti kezelésű előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § A jelen utasítás alkalmazásában
a) kötelezettségvállaló: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár (a továbbiakban: államtitkár), vagy a Miniszterelnökség
alkalmazásában álló személy vagy miniszterelnöki biztos, vagy a Corvin-lánc Iroda vezetője, amennyiben az
államtitkár erre írásban felhatalmazza; b) teljesítést igazoló: az államtitkár, vagy a Miniszterelnökség alkalmazásában álló személy vagy miniszterelnöki
biztos, vagy a Corvin-lánc Iroda vezetője, amennyiben az államtitkár erre írásban felhatalmazza;
c) kötelezettségvállalás jogi ellenjegyzése: a kötelezettségvállalásnak – a Miniszterelnökség gazdálkodásának egyes
kérdéseiről szóló miniszterelnökségi utasításban meghatározott – jogi és közbeszerzési szempontú vizsgálata;
d) kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 37. § (1) bekezdésében foglaltak ellenőrzése és írásban történő igazolása;
e) utalvány ellenőrzése: az utalványozás feltétele az Igazgatási Főosztály (a továbbiakban: IFO) vezetője által írásban
kijelölt ellenőr egyetértése, melyet az utalványon szignójával igazol. Az ellenőr feladata annak vizsgálata, hogy a
kifizetés időpontjában a fedezet a megfelelő előirányzaton rendelkezésre áll, a kifizetés nem sérti a gazdálkodásra
vonatkozó szabályokat, valamint a teljesítés igazolása és az érvényesítés megtörtént;
f) kötelezettségvállalás jogi ellenjegyzője: a Miniszterelnökség államtitkár által írásban felhatalmazott jogtanácsosa;
g) kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzője: a gazdasági vezető vagy a gazdasági vezető által írásban
felhatalmazott, a Miniszterelnökség alkalmazásában álló személy; h) érvényesítő: a gazdasági vezető vagy a gazdasági vezető által írásban felhatalmazott, a Miniszterelnökség
alkalmazásában álló személy; i) utalványozó: az államtitkár által írásban felhatalmazott, a Miniszterelnökség alkalmazásában álló személy;
j) utalvány ellenőr: az IFO vezetője által írásban felhatalmazott, a Miniszterelnökség alkalmazásában álló személy.
3. Összeférhetetlenségi szabályok 3. § (1) Nem láthat el ugyanazon gazdasági esemény tekintetében kötelezettségvállalási, kötelezettségvállalás-ellenjegyzési,
teljesítésigazolási, érvényesítési, valamint utalványozási feladatot az a személy, akivel szemben az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 60. §-ában foglalt
valamely összeférhetetlenségi ok fennáll. (2) Ugyanazon gazdasági esemény során az utalvány ellenőre nem lehet azonos az utalványozó személyével.
II. Fejezet Az előirányzatok módosítása és átcsoportosítása 4. Általános rendelkezések
4. § (1) A fejezeti hatáskörben végrehajtott előirányzat-módosítások és átcsoportosítások elrendelésére az államtitkár vagy
az államtitkár által írásban felhatalmazott, a Miniszterelnökség állományába tartozó személy jogosult.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jogkör gyakorlása kizárólag írásban történhet, feljegyzés vagy az előirányzat
átcsoportosításról szóló megállapodás alapján. (3) Az előirányzatokat érintő fejezeti és kormány hatáskörben elrendelt előirányzat-átcsoportosítások végrehajtásáról az
IFO Költségvetési Osztálya gondoskodik. (4) A végrehajtott előirányzat-módosításokról az IFO Költségvetési Osztálya naprakész nyilvántartást vezet.
5. Előirányzatok módosítása 5. § (1) Az előirányzatok kiadási, bevételi és támogatási előirányzatainak módosítására az Áht. és az Ávr. vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelően van lehetőség. (2) Az eredeti bevételi előirányzatok túlteljesítése miatti, fejezetet irányító szervi engedélyezésről, vagy az államháztartásért
felelős miniszter engedélyének beszerzéséről az IFO Költségvetési Osztálya intézkedik.
6. Előirányzatok átcsoportosítása 6. § (1) Az előirányzatok átcsoportosítása történhet más fejezet fejezeti kezelésű előirányzata vagy címe javára, fejezeten
belül más fejezeti kezelésű előirányzat részére, valamint fejezeten belül a Miniszterelnökség cím javára.
(2) Amennyiben az átcsoportosításhoz a Kormány egyedi határozatában foglalt döntése szükséges, úgy a kapcsolódó
kormány-előterjesztést az IFO Költségvetési Osztálya készíti elő. (3) Amennyiben az átcsoportosításhoz az államháztartásért felelős miniszter engedélye szükséges, annak beszerzéséről
az IFO Költségvetési Osztálya gondoskodik. (4) Fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításra – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – megállapodás alapján
kerülhet sor. A kapcsolódó megállapodást az IFO Költségvetési Osztálya készíti elő. A megállapodás
kötelezettségvállalásnak minősül, ezért azt pénzügyi és jogi szempontú ellenjegyzéssel kell ellátni az utasítás
4. § (1) bekezdése szerinti személy aláírását megelőzően.
(5) A Miniszterelnökség cím javára átcsoportosított előirányzat felhasználása során az intézmény a saját gazdálkodására
vonatkozó szabályokat veszi figyelembe. III. Fejezet Az előirányzatok felhasználása
7. Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai 7. § (1) Az előirányzatok felhasználási céljait, a pénzügyi teljesítésekben érintettek körét, valamint a lebonyolításban részt
vevő szakmai szervezeti egységeket az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A tárgyévi előirányzatok terhére az Ávr. 46. §-ában foglaltak szerint vállalható kötelezettség.
8. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény alapján kötött szerződésekhez kapcsolódó, havi nettó 200 ezer
forintot meghaladó kifizetésnél az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 36/A. §-ában foglaltak szerint kell
eljárni. (2) Az együttes adóigazolás szerződő féltől történő beszerzéséről, vagy a köztartozásmentes adózói adatbázisban való
szereplés ellenőrzéséről az IFO Költségvetési Osztálya gondoskodik. 9. § (1) Az előirányzatok felhasználásával kapcsolatban jelentkező díjakkal, jutalékokkal és a fizetési számlák vezetésével
kapcsolatos költségeket az érintett fejezeti kezelésű előirányzat terhére kell elszámolni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazása alól a gazdálkodási terület irányítási jogkörét gyakorló helyettes
államtitkár adhat felmentést. 8. Kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, teljesítésigazolás 10. § (1) A kötelezettségvállalás dokumentumának egy eredeti (aláírt) példányát az IFO Számviteli Osztálya a pénzügyi
kifizetéshez kapcsolódó iratként kezeli. (2) A kötelezettségvállalásokról év közben az IFO Költségvetési Osztálya a FORRÁS SQL programmal analitikus
nyilvántartást vezet. (3) Ha a kötelezettségvállalás nem felel meg az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak, az érintett
ellenjegyzésre jogosult az ellenjegyzést akadályozó körülményekről írásban tájékoztatást köteles adni a
kötelezettségvállaló, az államtitkár, a gazdasági vezető és a másik ellenjegyzésre jogosult részére. Ha az államtitkár a
tájékoztatás ellenére írásban utasítást ad az ellenjegyzésre, az ellenjegyző az Ávr. 54. § (4) bekezdésében foglaltak
szerint köteles eljárni. (4) Ha a kötelezettségvállalást tartalmazó szerződés vagy megállapodás jogszabályba, az államtitkár által kiadott
normatív utasításba vagy egyéb közjogi szervezetszabályozó eszközbe ütközne, és ezért nem látható el jogi
ellenjegyzéssel, a jogi ellenjegyzésre jogosult köteles erre a kötelezettségvállaló, az államtitkár és a gazdasági vezető
figyelmét felhívni, továbbá részükre az ellenjegyzést akadályozó körülményekről írásban tájékoztatást adni.
(5) Az IFO az ellenjegyzés(eke)t követően a kötelezettségvállalás dokumentumát felterjeszti a kötelezettségvállaló részére
aláírásra. 11. § (1) A kiadás teljesítésének elrendelése előtt az Ávr. 57. § (1) bekezdése szerint el kell végezni a teljesítés igazolását.
Az esetleges hiányosságok megszüntetésére intézkedést kell kezdeményezni, és érvényesíteni kell a szerződésben,
megrendelésben, megállapodásban rögzített szankciókat. A szerződésszegésen alapuló igények érvényesítésére
irányuló felszólítást jogi-pénzügyi szempontú véleményezésre meg kell küldeni az IFO részére.
(2) A teljesítés elfogadását megalapozó okmányok, bizonylatok és egyéb dokumentumok megőrzése a teljesítés
igazolására jogosult személy feladata tekintettel arra, hogy azok közérdekből nyilvános adatként való kiadása
– az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben foglaltaknak
megfelelően – bárki által igényelhető. (3) A támogatási szerződés esetében a teljesítést igazoló személy felelőssége, hogy dokumentált módon ellenőrizze a
szakmai és pénzügyi beszámoló megfelelőségét, különös tekintettel a támogatásban részesülő (a továbbiakban:
kedvezményezett) által vállalt feladatok teljes körű elvégzésére, a feladatellátás színvonalára, a feladatok határidőre
történő befejezésére. (4) Támogatási szerződés esetében a teljesítést igazoló – teljesítésigazolásával egyidejűleg – aláírásával nyilatkozik a
szakmai és pénzügyi beszámoló elfogadásáról, annak a támogatási szerződésben foglaltaknak való megfelelőségéről.
9. Utalványozás, utalvány ellenőrzése, érvényesítés 12. § Az érvényesítés során az Ávr. 58. §-ában foglaltak szerint kell eljárni.
13. § Az utalvány ellenőrzésére jogosult személy a rendelkezésére álló dokumentumok alapján köteles ellenőrizni, hogy az
érvényesítés az Ávr. 58. §-ában foglaltak alapján történt meg.
14. § (1) Utalványozni a FORRÁS SQL rendszerből előállított utalványlapon vagy külön írásbeli rendelkezéssel lehet.
(2) A külön írásbeli rendelkezésként elkészített utalványon fel kell tüntetni az Ávr. 59. § (3) bekezdésében meghatározott
adatokat. (3) Az érvényesítőnek az utalványt – ha nem ért vele egyet – akkor kell aláírnia, ha erre az utalványozó írásban utasítja.
Ebben az esetben az Ávr. 54. § (4) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
IV. Fejezet Költségvetési támogatások 10. Általános rendelkezések 15. § (1) Költségvetési támogatás egyedi döntés alapján és pályázati rendszerben, támogatási szerződés keretében nyújtható.
(2) Költségvetési támogatások odaítélésénél az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 53. § (2) bekezdésében foglaltakat is figyelembe kell
venni. 16. § (1) A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvényben meghatározott
adatszolgáltatások www.kozpenzpalyazat.gov.hu weboldalon történő közzétételéről – szükség esetén az 5. mellékletben
foglalt adatlap felhasználásával – az IFO Költségvetési Osztálya gondoskodik.
11. A pályázati rendszer keretében nyújtott költségvetési támogatások különleges szabályai
17. § (1) Amennyiben a költségvetési támogatás biztosítására pályázati úton kerül sor, úgy előzetesen a pályázati rendszer
működéséről pályázati eljárásrendben kell rendelkezni. (2) A pályázati eljárásrendet a pályázat kiírásában érintett szervezeti egység készíti elő és az államtitkár hagyja jóvá.
A pályázati eljárásrendet jóváhagyás előtt pénzügyi-jogi szempontú véleményezésre meg kell küldeni az IFO-nak.
(3) A pályázati eljárásrendben be kell mutatni legalább
a) a pályázat célját és címét, b) a rendelkezésre álló források összegét és címrendjét,
c) a kedvezményezettek körét, d) a bíráló bizottság összetételét,
e) a pályázatok benyújtásának, elbírálásának rendjét és határidejét,
f) a döntés-előkészítés menetét, g) az esetleges kifogási kérelmek elbírálásának rendjét, valamint
h) a hiánypótlások eseteit és határidejét. (4) A pályázati eljárásrendhez mellékelni kell a pályázati kiírás tervezetét is.
18. § A pályázati kiírásnak legalább az Ávr. 66. § (2) bekezdésében felsorolt adatokat tartalmaznia kell.
19. § A pályázati úton nyújtott támogatások esetében a Kincstári Monitoring Rendszer részére történő, az Ávr. 92. §
(2) bekezdése szerinti adatok megküldéséről az IFO Költségvetési Osztálya gondoskodik.
20. § A pályázati eljárásrend és a pályázati kiírás jóváhagyását követően a pályázati kiírást legalább a www.kormany.hu
weboldalon közzé kell tenni. 12. Támogatási kérelem 21. § (1) Egyedi támogatási kérelem vagy pályázat esetén a kérelmezőnek a részletes támogatási igényen túl
a) a 2. és 3. mellékleteket, b) a 6. és 7. mellékleteket, valamint
c) az Áht. 50. §-ában meghatározott feltételeknek való megfelelést igazoló, a támogató által előírt egyéb
dokumentumokat kell megküldenie a Miniszterelnökség részére. (2) Ha a kérelmező úgy nyilatkozik, hogy a támogatásra irányuló eljárásban érintett, a kérelemhez mellékelnie kell a
4. melléklet szerinti közzétételi kérelmet is. Ha az érintettséget magalapozó körülmény a kérelem benyújtása után,
de a támogatási döntés előtt következik be, a kérelmező köteles a tudomásszerzéstől számított 10 napon belül
kezdeményezni a körülmény közzétételét. Ha a kérelmező a közzétételt határidőben nem kezdeményezi, támogatásban
nem részesülhet, támogatási döntés nem hozható. (3) A támogatási kérelem akkor minősül befogadottnak, ha a kérelem mellett az (1) és – érintettség esetén – a (2) bekezdések
szerinti, hiánytalanul kitöltött iratok rendelkezésre állnak. Ezek hiányában a kérelem nem bírálható el.
13. A támogatói döntés 22. § (1) Támogatói döntés meghozatalára az államtitkár, vagy az általa írásban felhatalmazott személy jogosult.
(2) Amennyiben a költségvetési támogatás a kérelemben megjelölt összeghez képest kisebb összegben került
meghatározásra, úgy a kedvezményezett írásban nyilatkozni köteles, hogy a meghatározott költségvetési támogatási
összeggel a támogatandó tevékenységet, feladatot el tudja-e látni, vagy sem.
(3) Amennyiben a kedvezményezett úgy nyilatkozik, hogy a kisebb költségvetési támogatásból is megvalósítja
tevékenységét, úgy a nyilatkozathoz csatolni köteles a módosított költségvetést is.
23. § (1) A támogatásról szóló döntést az Ávr. 71. § (1) bekezdésében foglaltak szerint kell közölni a kedvezményezettel.
(2) Amennyiben a támogatási igény vagy a pályázat keretében nem került benyújtásra, az (1) bekezdés szerinti
értesítésben a kedvezményezettet határidő kitűzésével fel kell hívni a szerződés megkötéséhez szükséges alábbi,
valamint az Ávr. 72. § (2)–(3) bekezdéseiben felsorolt nyilatkozatok, dokumentumok benyújtására:
a) gazdálkodó szervezet kedvezményezett esetén a létezését jogszabályban meghatározottak szerint igazoló
hiteles okirat, különösen cégkivonat, nyilvántartásba vételről szóló igazolás hiteles másolata,
b) közjegyző, vagy ügyvéd által hitelesített aláírási címpéldány, vagy eredeti, vagy bank által hitelesített
aláírás-bejelentő karton (aláírás minta), c) beruházások esetében a szükséges jogerős hatósági engedélyek,
d) a kedvezményezett bankszámláira vonatkozó, 8. melléklet szerinti nyilatkozata,
e) előleg, előfinanszírozás, valamint több részletben történő utófinanszírozás esetén az Ávr. 77. § (2) bekezdésében
szereplő biztosíték, így különösen ea) a kedvezményezett azonnali beszedési megbízás benyújtására vonatkozó, kizárólag a Miniszterelnökség
hozzájárulásával visszavonható nyilatkozata a pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési megbízás
esetére a követelés legalább 35 napra való sorba állítására vonatkozó rendelkezéssel együtt;
eb) zálogjog; ec) bankgarancia; ed) óvadék, f) ha azt jogszabály előírja, a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyek.
14. A költségvetési támogatás folyósítása 24. § Amennyiben a támogatási szerződés a költségvetési támogatás előlegként, vagy előfinanszírozásként történő
kifizetéséről rendelkezik, úgy a kifizetésről – amennyiben a szerződéses feltételek maradéktalanul fennállnak – az IFO
Költségvetési Osztálya külön utasítás nélkül intézkedik. 15. Költségvetési támogatás felhasználásának elszámolása
25. § (1) A teljesítésigazoló a támogatási szerződés teljesítését figyelemmel kíséri és a kedvezményezett esetleges
szerződésellenes eljárása esetén köteles a kedvezményezett figyelmét a szerződésszerű teljesítésre haladéktalanul
felhívni, az eset körülményeit tisztázni, az ehhez szükséges egyeztetést a kedvezményezettel lefolytatni.
(2) Amennyiben az elszámolás során a támogatási szerződéshez mellékelt költségvetéshez képest a kedvezményezett
kevesebb önrész, vagy egyéb forrás felhasználását igazolja, úgy a költségvetési támogatás összegét arányosan
csökkenteni kell. V. Fejezet Záró és hatályon kívül helyező rendelkezések
26. § (1) Az utasításban nem szabályozott kérdésekben az Áht., valamint az Ávr. szerint kell eljárni, és be kell tartani a
költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó egyéb jogszabályokat. Az utasítás rendelkezéseit a Miniszterelnökség
gazdálkodásának egyes kérdéseiről, valamint a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Beszerzési Szabályzatáról szóló
Miniszterelnökségi utasításokkal összhangban kell alkalmazni. (2) Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésével és felhasználásával kapcsolatos eljárási rendről és
hatáskörökről szóló 9/2011. (VII. 29.) Miniszterelnökségi utasítás. (3) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár


text:
1401/2018. (VIII. 30.) Korm. határozata a Nyíregyháza megyei jogú város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Nyíregyháza megyei jogú város közigazgatási területén fekvő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerint Nyíregyháza külterület 0696/49, 0696/50, 0696/51, 0696/52, 0696/53, 0696/54,
0696/56, 0696/57, 0696/58, 0696/59, 0696/60, 0696/61, 0696/62, 0696/63, 0696/64, 0696/84, 0696/85, 0696/86,
0696/87, 0696/88, 0696/89, 0696/90, 0696/91, 0696/92, 0696/93, 0696/94, 0696/95, 0696/96, 0696/97, 0696/98,
0696/99, 0696/100, 0696/101, 0696/102, 0696/103, 0696/104, 0696/185, 0696/186, 0696/187, 0696/188, 0696/189
helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások végleges befejezését
követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
431/2009. (XI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép
Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. október 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
– az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
szerinti – hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés olyan törvényt alkosson, amely megtiltja a homoszexualitást népszerűsítő
rendezvényeket?” A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 62. § (1) bekezdése
szerint a Magyar Köztársaság elismeri a békés gyülekezés jogát és biztosítja annak szabad gyakorlását.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés alkotmányos alapjogot
érint, ugyanis eredményes népszavazás esetén a kérdésben hozott országgyűlési döntésnek korlátoznia kellene az
Alkotmány 62. § (1) bekezdésében megfogalmazott és biztosított békés gyülekezés jogát.
Az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására
csak az alaptörvény 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon
sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok]. Tekintettel a kezdeményezés
alkotmánymódosító jellegére, mely miatt arról nem lehet országos népszavazást tartani, ezért az Nsztv. 10. § b) pontja
alapján az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A Bizottság álláspontja szerint a kérdés megfogalmazása továbbá egyértelműségi problémát is felvet, mivel annak
eldöntése, hogy valaki homoszexuális-e vagy sem, az a törvényalkotótól és a jogalkalmazóktól sem várható el.
Továbbá mind jogalkotói, mind jogalkalmazói részről egyértelműségi problémát vet fel a „homoszexualitást
népszerűsítő” kifejezés is, amelyből nem állapítható meg, hogy beadványozó mely tevékenységeket kívánná
a megalkotandó törvénnyel megtiltani. Az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
ezért az Országos Választási Bizottság a fentiek szerint döntött.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, a 62. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontjain és a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
160/2017. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ódor Évát a
2017. május 15. napjától 2020. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
392/2016. (X. 14.) KE határozata altábornagy szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81.  §-a alapján – a  belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy Csóti András büntetés-végrehajtási
altábornagy hivatásos szolgálati viszonya 2016. október 31-ei hatállyal, a  szolgálat felső korhatárának elérésével
megszűnik.
Budapest, 2016. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1253/2010. (XI. 19.) Korm. határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán
légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1497/2013. (VII. 29.) Korm. határozata a TÁMOP-3.1.12-12/1-2013-0001 azonosító számú („GEOMATECH – A GeoGebra program által támogatott korszerű, a felülvizsgált Nemzeti Alaptantervhez illeszkedő matematikai és természettudományos digitális tananyagfejlesztés és képzők képzése” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-3.1.12-12/1-2013-0001 azonosító számú, „GEOMATECH – A  GeoGebra
program által támogatott korszerű, a  felülvizsgált Nemzeti Alaptantervhez illeszkedő matematikai és
természettudományos digitális tananyagfejlesztés és képzők képzése” című,   egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. melléklet szerinti projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését, és
 3. hozzájárul, hogy a  projekt támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok
Irányító Hatósága megkösse. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (I. 31.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos és munkavállalói állományának választható béren kívüli juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörben eljárva – figyelemmel
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 116/A. §-ában, valamint a
személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ában foglaltakra – a 2013. évre vonatkozóan a személyi juttatás
terhére teljesítendő egyes kifizetésekkel kapcsolatban kiadom az alábbi utasítást.
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Belügyminisztérium költségvetési fejezeten belül a belügyminiszter irányítása alatt álló
fegyveres szervekre, és az azokkal hivatásos szolgálati viszonyban, valamint munkaviszonyban állókra a rájuk
vonatkozó jogszabályban meghatározott eltérésekkel. 2. Választható béren kívüli juttatások
2. § A választható béren kívüli juttatások éves összege – figyelemmel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény 53. § (2) bekezdésére – 2013. évben bruttó 200 000 forint/fő.
3. § A cafetéria választható juttatásai: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. § (1) bekezdés
a)–f) pontjában és (3) bekezdésében, valamint az 1. számú melléklet 8. cím 8.28. pont b) alpontjában meghatározott
juttatások. 4. § A cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás érvényessége egy naptári évre szól, évente egyszer lehetőség van a
Cafetéria Nyilatkozat módosítására. 3. Egyéb költségtérítés 5. § Az illetménynek hitelintézetnél nyitott bankszámlára történő – törvény által kötelezően előírt – átutalásából adódó
többletköltséget a munkáltató évi bruttó 4000 forint összegben köteles megtéríteni az érintettnek legkésőbb a
2013. november havi illetmény kifizetésével egyidejűleg. 4. Záró rendelkezések
6. § A fegyveres szerv vezetője a jelen utasítás végrehajtására az utasítás közzétételét követő nyolc napon belül belső
szabályzatot ad ki. 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
8. § Hatályát veszti a belügyminiszter irányítása alatt álló költségvetési szervek választható béren kívüli juttatásairól,
valamint a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekről szóló 2/2012. (I. 17.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
109/2011. (XII. 21.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről és főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) és b) pontjában foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – dr. Véghseő Tamást – 2012. január 1-jei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem, és a Szent Atanáz Görög Katolikus Hittudományi Főiskolán – a 2012. január 4-étől 2017. január 3-áig terjedő
időtartamra – a rektori teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1215/2009. (XII. 18.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 2500,0 millió forint 1. számú melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2009. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére. Felelős: pénzügyminiszter érintett fejezetek irányítását ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal 2. A Kormány felhatalmazza a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli minisztert, hogy a 2177/2008.
(XII. 18.) Korm. határozattal a Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok, Nemzetbiztonsági Hivatal részére
átcsoportosított 2340,0 millió forintból legfeljebb 1041,6 millió forintot a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat működési
többletkiadásaira használjon fel. Felelős: polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal 3. A 2009. évi központi költségvetési általános tartalékának felhasználásáról szóló 1042/2009. (IV. 8.) Korm. határozat
melléklete helyébe e határozat 2. számú melléklete lép.
Határidő: azonnal 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1055/2015. (II. 16.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a 2014. évi költségvetési maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §-ában
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 681 616 ezer
forint, valamint a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 16 000 ezer forint összegű
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványnak a felhasználását és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
165/2015. (IV. 9.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/5083-1/2015. számú előterjesztésére – Csekmarov Valentin (születési neve:
Csekmarov Valentin Vitaljevics, más átírással: Chekmarov Valentyn, születési hely, idő: Nyikolajev [Szovjetunió],
1986. július 15.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2017. (VII. 19.) KKM közleménye a Szlovén Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. XXVII. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi XXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. március 26-i 41. számában kihirdetett, a Szlovén Köztársaság
Kormánya, Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi Kötelékről
szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 13. cikk 3. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Megállapodás az utolsó megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésének dátumát követő
harmincadik napon lép hatályba.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2017. február 10.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. március 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XXVII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Szlovén
Köztársaság Kormánya, Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya között a Többnemzeti Szárazföldi
Kötelékről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2015. évi XXVII. törvény 2–3. §-a 2017. március 12-én, azaz
kettőezer-tizenhét március tizenkettedikén lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
399/2013. (IX. 26.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Kiss zoltán László alezredest, a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem egyetemi docensét 2013. október 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
341/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/846/3/2019. számú előterjesztésére –
Barnak Roman (névmódosítás előtti neve: Barnak Roman Antonovics; születési hely, idő: Ilosva [Szovjetunió],
1982. február 15.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1794/2016. (XII. 19.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2016. novemberi és decemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2016. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1376/2019. (VI. 25.) Korm. határozata a Tállya községi sporttelep komplex fejlesztésének támogatásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Tállya Községi Sportegyesület (nyilvántartási szám: 05-02-0001494, székhely: 3907 Tállya, Rákóczi u. 34.,
a továbbiakban: Tállya KSE) Tállya községi sporttelep komplex fejlesztésére irányuló programjának (a továbbiakban:
Beruházás) megvalósításával;
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás mindösszesen 308 000 000 forint összegű költségvetési támogatással valósuljon
meg az alábbi ütemezéssel:
a) a 2019. évben 84 600 000 forint,
b) a 2020. évben 178 400 000 forint,
c) a 2021. évben 45 000 000 forint;
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a  Beruházás
megvalósításához
a) 84 600 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása
jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára,
b) 178 400 000 forint biztosításáról a  2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetében,
c) 45 000 000 forint biztosításáról a  2021. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b) alpont tekintetében 2020. január 31.
 a c) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Beruházás megvalósítása érdekében
– a 3. pontban meghatározott forrás terhére – a Tállya KSE-vel támogatási jogviszony létesítéséről oly módon, hogy
a Tállya KSE-t elszámolási és a fel nem használt támogatás kapcsán visszatérítési kötelezettség terhelje.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont a) alpontja szerinti forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (IV. 28.) FVM utasítása a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek időarányos havi ütemezéstől eltérő finanszírozásának (előrehozás), valamint tartozásállományának jelentésével, keletkezésének megelőzésével, rendezésével kapcsolatos szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 100/D. §-a (2) bekezdésében, valamint a kincstári
számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási
adatszolgáltatások rendjéről 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 34. §-a (2) és (5) bekezdései alapján
meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 234. §-a alapján
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek (a továbbiakban:
költségvetési szervek) a PM rendelet 63. §-a szerint, a tárgyhónap 25-ei állapotának megfelelő tartozásállományukról
szóló adatszolgáltatásuknak, a tárgyhónap utolsó munkanapjáig, a 48. számú melléklet szerinti formában és
adattartalommal kötelesek eleget tenni. (2) A költségvetési szervek tartozásállományáról készített havonkénti adatszolgáltatást a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: MÁK) részére az általa kért e-adat rendszeren keresztül, valamint a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) részére a minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási
Főosztálya által rendszeresített http:\\tartozas.abc.hu webcímen keresztül kell megküldeni.
(3) A megyei földhivataloknak a (2) bekezdésben megjelölt adatszolgáltatáson kívül a minisztérium részére a fenti
webcímen keresztül megküldött jelentésükben a költségvetési törvényben előírt és a minisztérium által megyei
földhivatalonként meghatározott befizetési kötelezettséggel kapcsolatos tartozásuk aktuális összegét külön kell
megjelentetniük az erre a célra kialakított adathelyen. A befizetési kötelezettséggel kapcsolatos tartozás összege nem
számít bele a megyei földhivatal (2) bekezdés szerint megküldött tartozásállományának összegébe.
(4) A költségvetési szerveknek a tartozásállományáról szóló adatszolgáltatásukban minden, az adatszolgáltatás
időpontjában még fennálló, nem teljesített fizetési kötelezettségüket meg kell jeleníteniük függetlenül a forrás
rendelkezésre állásától. (5) A megküldött tartozásadatok valóságnak megfelelő tartalmáért, illetve annak határidőben történő megküldéséért a
költségvetési szerv vezetője felelős. 2. § (1) A költségvetési szerv vezetője a 60 napot meghaladó tartozásállomány keletkezésének megelőzése érdekében, a
minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztályát az 1. § (1) bekezdése szerint megküldött adatszolgáltatással
egy időben írásban tájékoztatni köteles a két egymást követő hónapban fennálló, lejárt, elismert 30 napot meghaladó
lejárt tartozásállományának összetételéről, keletkezésének okáról, tervezett kezelésének módjáról.
(2) A minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya, a költségvetési szervek szakmai felügyeletét ellátó
szakfőosztályok bevonásával – a megküldött tájékoztató alapján – megvizsgálja a 30 napon túli tartozásállomány
összetételét, keletkezésének okát, tervezett kezelésének módját, amelynek elfogadásáról, elutasításáról az érintett
költségvetési szervet a tájékoztató kézhezvételét követő 15 munkanapon belül, a közgazdasági szakállamtitkár
felülvizsgálatát követően értesíti. (3) A minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya a költségvetési szervek által jelentett tartozásállomány,
illetve a megküldött tájékoztató alapján a minisztériumhoz tartozó költségvetési szervek tartozásállományának
alakulásáról, kezeléséről, valamint a 60 napot meghaladó tartozásállomány keletkezésének megelőzése érdekében
javasolt szükséges intézkedésekről havonta – az FVM költségvetési szerveinek pénzügyi helyzetét bemutató részletes
elemzés részeként – tájékoztatót készít, a közgazdasági szakállamtitkár részére.
3. § (1) Ha a költségvetési szerv, két egymást követő hónapban fennálló 30 napon túli lejárt elismert tartozást jelentett,
a rendeltetésszerű működés kiadásain kívül, az aktuális kiemelt kiadási előirányzata 2%-át, vagy bruttó 10 millió
forintot meghaladó egyedi kötelezettséget csak a minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya, valamint a
költségvetési szervet felügyelő szakfőosztály előzetes felülvizsgálata és a közgazdasági szakállamtitkár egyetértésével
vállalhat. (2) A 3. § (1) bekezdésében fennálló tartozásállomány esetén a költségvetési szerv köteles meglévő forrásait, a
rendeltetésszerű működés kiadásainak kiegyenlítését követően, a 30 napon túli tartozásállomány rendezésére
fordítani. (3) Jutalom, céljuttatás kifizetésre nincs lehetőség a költségvetési szervnél, ha két egymást követő hónapban fennálló
30 napot meghaladó lejárt tartozásállománnyal rendelkezik, kivéve a köztisztviselői teljesítményértékelés és
jutalmazás szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) jogszabályban meghatározott esetet.
4. § (1) Ha a minisztérium a költségvetési szerv tartozásállományának rendezésére fejezeti forrást hagyott jóvá, a
költségvetési szerv abból legelőször kizárólag a 60 napon túli tartozás, majd annak teljes körű kiegyenlítését követően
a 30–60 nap közötti, ezt követően pedig a 30 napot meg nem haladó tartozásának rendezésére fordíthatja. A fejezeti
forrás más célra és módon való felhasználása céltól eltérő felhasználásnak minősül és visszafizetési kötelezettség
terheli. (2) A fejezeti forrás bizonyíthatóan céltól eltérő felhasználása esetében további működési célú pótelőirányzat nyújtása a
költségvetési szerv számára a tárgyévben nem lehetséges. 5. § (1) Az Áht. 102. § (2) bekezdése alapján az időarányos havi ütemezéstől eltérő finanszírozást (előrehozást) a PM rendelet
34. § (2) és (5) bekezdése szabályozza. (2) A PM rendelet 34. § (2) bekezdése alapján előrehozást a költségvetési szerv a minisztérium Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztályára benyújtott, a PM rendelet 19. számú mellékletében meghatározott adatlap kitöltésével
kérheti. (3) Az előrehozási kérelem benyújtására az alábbi esetekben van lehetőség:
a) a költségvetési szerv időarányos havi keretnyitása nem nyújt fedezetet a rendeltetésszerű működési kiadások
(személyi juttatás és járulékai, dologi kiadások) finanszírozására; b) a minisztérium által tartozásállomány rendezésre átadott tárgyévi pótelőirányzat időarányos havi ütemezése
nem teszi lehetővé a tartozás időben való kiegyenlítését;
c) a minisztérium által meghatározott feladat elvégzésére átadott tárgyévi pótelőirányzat időarányos havi
ütemezése nem teszi lehetővé a feladat határidőben való pénzügyi teljesítését.
(4) Az előrehozási kérelemhez a PM rendelet 19. számú melléklete szerint kitöltött és a minisztérium Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztálya részére megküldött adatlapon túl minden esetben írásbeli indokolást kell csatolni, amely
részletesen bemutatja a kért előrehozás indokait. (5) A (3) bekezdés a) pontja szerinti előrehozás esetén az igénylő költségvetési szervnek minden esetben a
(4) bekezdésben foglalt írásbeli indokoláson túlmenően intézkedési tervet kell készítenie. Az intézkedési tervet meg
kell küldenie a minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya részére a költségvetési szerv időarányos
finanszírozásának további biztosítására, illetve nyilatkoznia kell arról is, hogy az előrehozást követően a visszapótlással
csökkentett havi támogatási keret a költségvetési szerv működésében fennakadást nem fog okozni.
6. § (1) Az 5. § (4) és (5) bekezdésben foglalt feltételek elmulasztása esetén a költségvetési szerv előrehozási kérelmét el kell
utasítani. (2) Az 5. § (3) bekezdés c) pontja szerinti előrehozás esetében, amennyiben a feladat teljesítésének ütemezése
megkívánja, lehetőség van a PM rendelet 18. számú melléklete alapján történő előrehozást kezdeményeznie a
költségvetési szervnek. (3) A (2) bekezdés szerinti előrehozási kérelem esetében a feladat végrehajtását, teljesítését igazoló szerződések
másolatát a költségvetési szervnek csatolnia kell az előrehozási kérelméhez.
7. § (1) A minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya a költségvetési szerv által a PM rendelet 19. számú melléklete
alapján benyújtott előrehozást, amennyiben azt formai és tartalmi szempontból megfelelőnek találja, aláírásával
ellátva – a PM rendelet által előírt 17. számú melléklet kitöltésével egyidejűleg – a MÁK részére 5 munkanapon belül
megküldi, a közgazdasági szakállamtitkár felülvizsgálatát követően. (2) A 6. § (2) és (3) bekezdésében szereplő előrehozási kérelem esetében a PM rendelet 18. számú mellékletét a
minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya tölti ki és küldi meg a MÁK részére.
(3) A MÁK-hoz benyújtott előrehozás kincstár általi elfogadásáról, illetve elutasításáról a minisztérium Költségvetési és
Gazdálkodási Főosztálya 5 munkanapon belül a kérelmező költségvetési szervet, illetve a költségvetési szerv
felügyeletét ellátó szakfőosztályt írásban értesíti. 8. § (1) Az előrehozott támogatás visszapótlása a PM rendelet 34. § (5) bekezdése alapján időarányosan, vagy a benyújtott
adatlapon rögzített havi részletezésben történik. (2) Az előrehozott támogatás felhasználásáról – különösen az 5. § (3) bekezdés a) pontja alapján előrehozott támogatás
esetében – az Áht. 102. § (2) bekezdése alapján a költségvetési szerv elszámolási kötelezettséggel tartozik. Az
előrehozott támogatás felhasználásáról legkésőbb az előrehozást követő 30 naptári napon belül, illetve pótelőirányzat
esetében a feladat ellátásáról szóló megállapodásban rögzített határidőnek megfelelően a minisztérium Költségvetési
és Gazdálkodási Főosztály felé írásban el kell számolni.
(3) Céltól eltérő felhasználás esetében a minisztérium Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya a MÁK-nál kezdeményezi
az előrehozott támogatás következő havi támogatásból való egyösszegű visszavonását.
9. § Ezen utasítás 2010. május 1-jén lép hatályba.
Budapest, 2010. április 22. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter