text:
38/2011. (X. 5.) NGM rendelete a gyermekjátékok biztonságáról.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 56. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § h) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya a 14 év alatti gyermekek részére játék céljára tervezett, gyártott és forgalmazott termékek
(a továbbiakban: játék) alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeire terjed ki.
(2) A rendelet alkalmazásában az 1. mellékletben felsorolt termékek nem minősülnek játéknak.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. forgalmazás: a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 2. cikk
1. pontjában meghatározott fogalom; 2. forgalomba hozatal: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott
fogalom; 3. gyártó: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott fogalom;
4. meghatalmazott képviselő: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 4. pontjában
meghatározott fogalom; 5. importőr: az EGT-megállapodásban részes államban letelepedett természetes vagy jogi személy, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely harmadik országból származó játékot a belső
piacon forgalomba hoz; 6. forgalmazó: a gyártótól vagy importőrtől elkülönült, az EGT-megállapodásban részes államban letelepedett azon
természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy amely
játékot forgalmaz; 7. gazdasági szereplő: a gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr és a forgalmazó;
8. megfelelőségértékelés: értékelési eljárás, amely bizonyítja, hogy egy játékkal kapcsolatos, meghatározott
követelmények teljesültek; 9. bejelentett szervezet: a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 2. §
a) pontjában meghatározott szervezet; 10. EK-megfelelőségi nyilatkozat: a gyártó írásbeli nyilatkozata arról, hogy a játék megfelel a jogszabályban előírt
biztonsági előírásoknak; 11. EK-típusvizsgálati tanúsítvány: a bejelentett szervezet által kiadott dokumentum annak igazolására, hogy a játék
típusmintája a jogszabályban előírt biztonsági előírásoknak megfelel; 12. CE-jelölés: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 20. pontjában meghatározott jelölés;
13. visszahívás: minden olyan intézkedés, amelynek célja egy végfelhasználók számára már forgalmazott játék
visszaadása; 14. kivonás a forgalomból: minden olyan intézkedés, amelynek célja egy játék forgalmazásának megakadályozása az
értékesítési láncban; 15. piacfelügyeleti hatóság: fogyasztóvédelmi hatóság; 16. funkcionális termék: a felnőttek általi használatra tervezett termékekkel, berendezésekkel vagy készülékekkel
megegyező módon használatos termékek, amelyek ezek kicsinyített másai is lehetnek;
17. funkcionális játék: a felnőttek általi használatra tervezett termékekkel, berendezésekkel vagy készülékekkel
megegyező módon használatos játékok, amelyek azok kicsinyített másai is lehetnek;
18. vízijáték: sekély vízben való használatra tervezett játék, amely képes egy gyermeket hordozni vagy a víz felszínén
tartani; 19. tervezett sebesség: a játék tervezése által meghatározott lehetséges működési sebesség;
20. tevékenységet igénylő játék: otthoni használatra szánt játék, melynek tartó eleme a tevékenység alatt mozdulatlan
marad, és amelyen a gyermek az alábbi tevékenységeket végezheti: mászás, ugrálás, hintázás, csúszás,
himbálódzás, forgás, mászkálás, kúszás vagy ezek kombinációja; 21. kémiai játék: kémiai anyagok és keverékek közvetlen kezelését célzó játék, amely az életkornak megfelelő módon,
felnőtt felügyelete mellett használandó; 22. szagláson alapuló társasjáték: olyan játék, amely segít a gyermeknek a különböző szagok és illatok felismerésének
megtanulásában; 23. kozmetikai készlet: az illatosítók, szappanok, krémek, samponok, fürdőhabok, szájfények, rúzsok, egyéb
arcfestékek, fogkrémek és kondicionálók használatára oktató játék; 24. ízlelésen alapuló játék: olyan játék, melynek célja lehetővé tenni a gyermekek számára édességek vagy más ételek
készítését különböző élelmiszer-összetevők – például édességek, folyadékok, porok és aromák – segítségével;
25. sérülés: fizikai sérülés vagy bármely más egészségkárosodás, ideértve az egészségre gyakorolt hosszú távú
hatásokat is; 26. veszély: potenciális sérülésforrás; 27. kockázat: a sérülést okozó veszély bekövetkeztének valószínűsége és a sérülés súlyosságának valószínű mértéke;
28. számára ajánlott: a játék működése, mérete és jellemzői alapján a szülő vagy felügyelő ésszerűen feltételezheti,
hogy a játék a megjelölt korcsoportba tartozó gyermekek általi használatra készült.
3. A gazdasági szereplők kötelezettségei 3. § (1) A gyártó a játékok forgalomba hozatalakor biztosítja, hogy azokat az e rendeletben meghatározott követelményekkel
összhangban tervezték és gyártották. (2) A gyártó a 16. §-nak megfelelően elkészíti a szükséges műszaki dokumentációt, és a 14. §-nak megfelelően
alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárást is elvégzi. (3) Amennyiben megfelelőségértékelési eljárás keretében igazolta, hogy egy játék megfelel az alkalmazandó
követelményeknek, a gyártó elkészíti a 11. § (6) bekezdés szerinti EK-megfelelőségi nyilatkozatot, és elhelyezi a 11. §
(2) bekezdése szerinti CE-jelölést. (4) A gyártó a játék forgalomba hozatalát követően a műszaki dokumentációt és az EK-megfelelőségi nyilatkozatot
10 évig köteles megőrizni. (5) A gyártó biztosítja azon eljárások működését, amelyek sorozatgyártás esetében a megfelelőséget fenntartják.
A gyártónak gyártás során figyelembe kell vennie a játék tervezésének és jellemzőinek változásait, valamint azon
honosított harmonizált szabványok változásait, amelyek alapján a játék megfelelőségét bejelentették.
(6) A gyártó köteles az általa forgalmazott játékkal kapcsolatos fogyasztói panaszokat kivizsgálni és nyilvántartani,
továbbá a játékkal járó kockázatok miatt köteles a fogyasztók egészségének és biztonságának védelme érdekében
elvégezni a forgalmazott játékok mintájának vizsgálatát, és a vizsgálat alapján nem megfelelőnek minősülő játékról és
játék visszahívásáról, és erről az ellenőrzésről folyamatosan tájékoztatni a forgalmazót.
(7) A gyártó biztosítja, hogy a játékokon az azonosításukat lehetővé tevő típus-, tétel-, sorozat- vagy modellszámot
helyeznek el, illetve, ha a játék mérete vagy jellege nem teszi ezt lehetővé, a szükséges információt a játék
csomagolásán vagy a játék kísérő dokumentációján feltünteti. (8) A gyártó feltünteti a játékon, vagy ha ez nem lehetséges, a játék csomagolásán vagy a játék kísérő dokumentációján
a nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és azt a címét, amelyen kapcsolatba lehet lépni
vele. A megadott címnek a gyártó egyetlen kapcsolattartási címét kell jeleznie.
(9) A gyártó gondoskodik arról, hogy a játékhoz mellékeljék a magyar nyelvű használati utasítást és a biztonsági
tájékoztatót. (10) Abban az esetben, ha a gyártó által forgalomba hozott játék nem felel meg az e rendelet követelményeinek, a gyártó
köteles a szükséges korrekciós intézkedéseket haladéktalanul megtenni, valamint a nem biztonságos játékot a
forgalomból kivonni vagy visszahívni. (11) Amennyiben a játék a fogyasztókra kockázatot jelent, a gyártó erről haladéktalanul tájékoztatja a piacfelügyeleti
hatóságot és megadja az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedést.
(12) A gyártó a piacfelügyeleti hatóság kérésére a hatóságnak átadja a játék megfelelőségének megállapításához
szükséges összes információt és dokumentációt magyar nyelven. A hatóság kérésére a gyártó együttműködik az általa
forgalomba hozott játékokkal járó kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedésekben.
4. § (1) A gyártó írásbeli megbízással kinevezhet egy meghatalmazott képviselőt.
(2) A 3. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségek és a műszaki dokumentáció elkészítése nem képezheti a meghatalmazott
képviselő megbízásának részét. (3) A meghatalmazott képviselő a gyártótól kapott megbízásban meghatározott feladatokat látja el. A megbízásnak
legalább az alábbiak elvégzésére kell engedélyt adnia a meghatalmazott képviselő számára:
a) a játék forgalomba hozatalát követően 10 évig elérhetővé teszi a hatóságok számára az EK-megfelelőségi
nyilatkozatot és a műszaki dokumentációt, b) a piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére átadja a játék megfelelőségének igazolásához szükséges összes
információt és dokumentációt, c) a piacfelügyeleti hatóság kérésére együttműködik velük a megbízása körébe tartozó játékkal járó kockázatok
megszüntetése érdekében tett intézkedések terén. 5. § (1) Az importőr kizárólag az e rendelet szerinti követelményeknek megfelelő játékot hozhat forgalomba.
(2) Az importőr kizárólag olyan játékot hozhat forgalomba, amellyel kapcsolatban a gyártó elvégezte
a megfelelőségértékelést. Köteles gondoskodni arról, hogy a gyártó elkészítse a műszaki dokumentációt, a játékon
elhelyezze az előírt megfelelőségi jelölést és mellékelje hozzá a szükséges dokumentációt, valamint, hogy betartsa a
3. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott követelményeket.
(3) Amennyiben egy játék nem felel meg az e rendeletben meghatározott követelményeknek, akkor addig az importőr
nem hozhatja forgalomba, amíg a játékot megfelelővé nem tették. Amennyiben a játék a fogyasztóra kockázatot
jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságot.
(4) Az importőrnek fel kell tüntetnie a játékon, vagy ha ez nem lehetséges, a játék csomagolásán vagy a játék kísérő
dokumentációján a nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és azt a címét, amelyen vele
kapcsolatba lehet lépni. (5) Az importőr gondoskodik arról, hogy a játékhoz mellékeljék a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót magyar
nyelven. (6) Az importőr által végzett raktározás vagy szállítás nem veszélyeztetheti a játéknak az e rendelet követelményeinek
való megfelelőségét. (7) Az importőr köteles az általa forgalmazott játékkal kapcsolatos fogyasztói panaszokat kivizsgálni és nyilvántartani,
továbbá a játékkal járó kockázatok miatt köteles a fogyasztók egészségének és biztonságának védelme érdekében
elvégezni a forgalmazott játékok mintájának vizsgálatát, és a vizsgálat alapján nem megfelelőnek minősülő játékról és
játék visszahívásáról, és erről az ellenőrzésről folyamatosan tájékoztatni a forgalmazót.
(8) Abban az esetben, ha az importőr által forgalomba hozott játék nem felel meg az e rendelet követelményeinek, az
importőr köteles haladéktalanul megtenni a szükséges korrekciós intézkedéseket, valamint a nem biztonságos játékot
a forgalomból kivonni vagy visszahívni. (9) Amennyiben a játék a fogyasztókra kockázatot jelent, az importőr erről haladéktalanul tájékoztatja a piacfelügyeleti
hatóságot és megadja az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedést.
(10) Az importőr a játék forgalomba hozatalát követően 10 évig elérhetővé teszi a piacfelügyeleti hatóság számára az
EK-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítja, hogy a műszaki dokumentáció kérésre, e hatóság
rendelkezésére bocsátható legyen. (11) Az importőr a piacfelügyeleti hatóság kérésére köteles a hatóságnak átadni a játék megfelelőségének
megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt magyar nyelven. A hatóság kérésére az importőr
együttműködik az általa forgalomba hozott játékkal járó kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedésekben.
6. § (1) A játék forgalmazása előtt a forgalmazó ellenőrizni köteles, hogy a játékon elhelyezték-e az előírt szükséges CE-jelölést,
mellékelték-e hozzá a szükséges dokumentációt, valamint a használati utasítást és a biztonsági tájékoztatót magyar
nyelven, valamint azt, hogy a gyártó betartotta-e a 3. § (7) és (8) bekezdésében, az importőr az 5. § (3) bekezdésében
meghatározott követelményeket. (2) Amennyiben egy játék nem felel meg az e rendelet követelményeinek, a forgalmazó addig nem forgalmazhatja
a játékot, amíg a játékot megfelelővé nem tették. Amennyiben a játék a fogyasztóra kockázatot jelent, a forgalmazó
tájékoztatja erről a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságot.
(3) A forgalmazó által végzett raktározás vagy szállítás nem veszélyeztetheti a játéknak az e rendeletben meghatározott
követelményeknek való megfelelőségét. (4) Abban az esetben, ha a forgalmazó által forgalomba hozott játék nem felel meg az e rendelet követelményeinek,
a forgalmazó köteles haladéktalanul megtenni a szükséges korrekciós intézkedéseket, valamint a nem biztonságos
játékot a forgalomból kivonni vagy visszahívni. (5) Amennyiben a játék a fogyasztókra kockázatot jelent, a forgalmazó erről haladéktalanul tájékoztatja a piacfelügyeleti
hatóságot és megadja az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedést.
(6) A forgalmazó a piacfelügyeleti hatóság kérésére a hatóságnak átadja a játék megfelelőségének megállapításához
szükséges összes információt és dokumentációt magyar nyelven. A hatóság kérésére a forgalmazó együttműködik az
általa forgalomba hozott játékokkal járó kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedésekben.
7. § Amennyiben egy importőr vagy forgalmazó a saját nevében vagy védjegye alatt hozza forgalomba a játékot, illetve
olyan módon módosít egy már piacon forgalmazott játékot, ami befolyásolhatja a játék alkalmazandó
követelményeknek való megfelelőségét, ezen rendelet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni és a gyártó 3. §-ban
rögzített kötelezettségei terhelik. 8. § (1) A gyártó köteles a játék forgalomba hozatalától számított 10 évig a piacfelügyeleti hatóság kérésére megnevezni azon
gazdasági szereplőt, amely részére a játékot értékesítette. (2) Az importőr, a forgalmazó és a meghatalmazott képviselő köteles a játék megszerzésétől számított 10 évig
a piacfelügyeleti hatóság kérésére megnevezni azon gazdasági szereplőt, amely neki a játékot értékesítette.
4. Alapvető biztonsági követelmények 9. § (1) A játék akkor forgalmazható, ha az a rendeltetésszerű és a gyermekek szokásos viselkedését figyelembe vevő,
előrelátható használata során a használók vagy más személyek biztonságát és egészségét nem veszélyezteti, és
megfelel a 2. mellékletben meghatározott különleges biztonságossági követelményeknek.
(2) A 3 év alatti vagy egyéb meghatározott korcsoportba tartozó gyermekek számára ajánlott játékok esetében a tervezés
során a gyermek – korának megfelelő – adottságait és a felügyelő személy képességét is figyelembe kell venni.
(3) A 10. § (3) bekezdés értelmében feltüntetett feliratoknak és a játékokhoz mellékelt használati utasításnak fel kell hívni
figyelmet a játékok használata során esetlegesen felmerülő veszélyekre, a sérülések kockázatára és ezek elkerülésének
módjaira. (4) A játéknak az első alkalommal történő forgalmazásától az előrelátható és szokásos használati időtartam végéig meg
kell felelnie a rendeletben foglalt biztonságossági és egészségügyi követelményeknek.
5. Figyelmeztetések 10. § (1) A 9. § (2) bekezdésben megfogalmazott figyelmeztetéseknek a használati korlátozásokat pontosan meg kell
határozniuk az 5. melléklet A. részének megfelelően. (2) Az 5. melléklet B. részében szereplő figyelmeztetések közül a játékon a játék funkciójának, méretének és jellemzőinek
megfelelő figyelmeztetést kell feltüntetni. A játékon nem szerepelhet egy vagy több olyan figyelmeztetés, amely
a játék funkciója, mérete és jellemzői által meghatározott szándék szerinti használatát tiltaná.
(3) A játékkal kapcsolatos figyelmeztetéseket a játékon, a játékon feltüntetett címkén vagy a csomagoláson, és szükség
esetén a játékhoz mellékelt használati utasításon jól láthatóan kell feltüntetni. A csomagolás nélkül értékesített kis
méretű játék esetében a megfelelő figyelmeztetéseket a játékon kell elhelyezni.
(4) A figyelmeztető szöveg előtt értelemszerűen fel kell tüntetni a „Figyelmeztetés" vagy „Figyelmeztetések” szót.
(5) A játék megvásárlására irányuló döntést meghatározó figyelmeztetéseket – a használók minimális és maximális
életkorát meghatározó figyelmeztetéseket és egyéb, az 5. mellékletben meghatározott alkalmazandó
figyelmeztetéseket – a fogyasztói csomagoláson kell feltüntetni, vagy más módon a fogyasztók részére jól láthatón és
olvashatón kell a játékon feltüntetni. (6) A figyelmeztetéseket magyar nyelven kell megadni.
6. CE megfelelőségi-jelölés és az EK-megfelelőségi nyilatkozat 11. § (1) A forgalomba hozatal előtt a játékot CE-jelöléssel kell ellátni. A CE-jelölést különleges kockázatokat vagy felhasználást
jelölő piktogram vagy bármilyen egyéb jelölés követheti. (2) A CE-jelölés a „CE” kezdőbetűkből áll a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletében foglalt
mintának megfelelően. (3) A CE-jelölést a játékon jól láthatóan, olvashatóan és maradandóan kell feltüntetni. Amennyiben ez a játékon nem
lehetséges, a CE-jelölést maradandóan a csomagoláson, a játékot kísérő címkén kell feltüntetni. Kis méretű és kis
méretű részekből álló játékok esetében a CE-jelölést címkén vagy a játékhoz tartozó tájékoztatón is fel lehet tüntetni.
Ha ez a kínáló kartonban árusított játékok esetében technikailag nem oldható meg, és a kínáló karton eredetileg a játék
csomagolására szolgált, az információt a kínáló kartonon kell feltüntetni. Ha a CE-jelölés a csomagoláson keresztül
nem látható, azt a csomagoláson kell feltüntetni. (4) Az (1)–(2) bekezdés szerinti CE-jelöléssel ellátott játékot úgy kell tekinteni, hogy az megfelel a harmonizációs
szabályozásban foglalt rendelkezéseknek. A CE-jelöléssel ellátott játék forgalomba hozatala, használatbavétele nem
tiltható meg, és nem korlátozható, ha az megfelel e rendelet követelményeinek.
(5) A kiállításokon, bemutatókon és hasonló rendezvényeken olyan játék is kiállítható, amely nincs ellátva CE-jelöléssel,
vagy nem felel meg az e rendelet szerinti követelményeknek, ha az erről szóló figyelmeztetést, valamint az, hogy a
játék nem hozható forgalomba jól láthatón és egyértelműn jelzik.
(6) A gyártó vagy meghatalmazott képviselője EK-megfelelőségi nyilatkozatot tesz, amelyben kijelenti, hogy a játék
megfelel e rendeletben meghatározott rá vonatkozó követelményeknek. (7) Az EK-megfelelőségi nyilatkozat a 3. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
(8) A honosított harmonizált szabványnak megfelelően gyártott játékot úgy kell tekintetni, hogy az megfelel a szabvány
által lefedett az e rendeletben meghatározott követelményeknek. 12. § Ha a piacfelügyeleti hatóság véleménye alapján a Magyar Szabványügyi Testület törvényességi felügyeletét ellátó
miniszter úgy ítéli meg, hogy egy megfelelést biztosító honosított harmonizált szabvány nem felel meg
maradéktalanul az alkalmazandó az e rendeletben meghatározott rendelkezéseknek, ezt indokolással ellátva
a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom
szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 5. cikke alapján létrehozott állandó bizottság elé terjeszti.
7. Megfelelőségértékelés 13. § A gyártónak kötelező a játék forgalomba hozatala előtt a játékkal kapcsolatos vegyi, fizikai, mechanikai, elektromos,
gyúlékonysági, higiénikus és radioaktivitási veszélyekről elemzést készíteni, valamint felmérni az ezeknek való
potenciális kitettség mértékét. 14. § (1) A gyártó választhat a (2) vagy (3) bekezdés szerinti megfelelőségértékelési eljárás között az e rendeletben
meghatározott követelményeknek való megfelelés igazolása céljából. (2) Amennyiben a gyártó alkalmazta a honosított harmonizált szabványokat, akkor a játékon a termékek forgalomba
hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló,
2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: 768/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi határozat) II. melléklet A. moduljában meghatározott belső gyártásellenőrzési megfelelőségértékelési
eljárást kell elvégeznie. (3) Amennyiben a) nem léteznek honosított harmonizált szabványok,
b) ha léteznek az a) pontban említett honosított harmonizált szabványok, de a gyártó nem vagy csak részben
alkalmazta őket, c) ha az a) pontban említett honosított harmonizált szabványokat vagy azok valamelyikét korlátozással tették közzé,
d) ha a gyártó úgy véli, hogy a játék természete, kialakítása, felépítése vagy célja szükségessé teszi a harmadik fél
általi ellenőrzést, akkor a játékon a 15. §-ban meghatározott EK-típusvizsgálatot és a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat II. melléklet C. moduljában meghatározott típusmegfelelési eljárást kell elvégeznie.
8. EK-típusvizsgálat 15. § (1) Ha a játékot nem vagy nem teljes mértékben a honosított harmonizált szabványok szerint gyártották,
EK-típusvizsgálatot kell végezni. Az EK-típusvizsgálat az az eljárás, amelynek során a bejelentett szervezet megállapítja
és tanúsítja, hogy a játék mintadarabja kielégíti a 9. § (1) bekezdése szerinti lényeges biztonságossági
követelményeket. (2) Az EK-típusvizsgálat alkalmazását, elvégzését és az EK-típusvizsgálati bizonyítvány kiadását a 768/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat II. melléklet B. moduljában meghatározott eljárásoknak megfelelően kell elvégezni.
(3) Az EK-típusvizsgálatot a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat II. melléklet B. modul 2. pont második
francia bekezdésében meghatározott módon kell elvégezni. (4) Az EK-típusvizsgálatra irányuló magyar nyelvű kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a játék leírását, b) a gyártás helyét és címét.
(5) Amikor a bejelentett szervezet elvégzi az EK-típusvizsgálatot, a gyártóval együtt értékelnie kell – a gyártó által a 13. §
alapján készített – a játékkal járó veszélyekről szóló jelentést.
(6) Az EK-típusvizsgálati bizonyítványnak utalnia kell e rendeletre, ezen kívül tartalmaznia kell:
a) a játékról készült színes fényképet, b) a játék részletes leírását, méreteit,
c) az elvégzett vizsgálatokat a releváns vizsgálatok jelentéseinek hivatkozásával.
(7) Az EK-típusvizsgálati bizonyítványt a bejelentett szervezet ötévente felülvizsgálja. Szükség esetén, különösen
a gyártási folyamatok módosítása, illetve a játék nyersanyagainak vagy összetevőinek megváltozása esetén
a felülvizsgálatot a bejelentett szervezet köteles elvégezni. (8) Amennyiben a játék nem felel meg az e rendeletben meghatározott követelményeknek, az EK-típusvizsgálati
bizonyítványt vissza kell vonni. 9. Műszaki dokumentáció 16. § (1) A műszaki dokumentáció tartalmazza a 4. mellékletben meghatározott dokumentumokat, valamint az összes olyan
eszközre vonatkozó adatot, amelyet a gyártó annak érdekében használt, hogy biztosítsa, hogy a játékok megfeleljenek
az e rendeletben meghatározott követelményeknek. (2) A műszaki dokumentációt magyar nyelven kell elkészíteni.
(3) Más tagállam piacfelügyeleti hatóságának megalapozott kérését követően a gyártónak a műszaki dokumentáció
releváns részeiről fordítást kell készíttetnie a kérést benyújtó tagállam nyelvére.
(4) A műszaki dokumentáció vagy annak egy részének gyártótól történő kérelmezésekor a piacfelügyeleti hatóság
30 napos határidőt szabhat meg, hacsak valamilyen komoly és közvetlen kockázat miatt nem indokolt a rövidebb
határidő. (5) Ha a gyártó nem tartja be az (1), (2) és (3) bekezdésben előírt kötelezettségeket, a piacfelügyeleti hatóság kötelezheti
arra, hogy meghatározott időn belül a honosított harmonizált szabványok és az alapvető biztonsági követelmények
betartásának ellenőrzése érdekében saját költségen vizsgálatot végeztessen a bejelentett szervezettel.
10. Bejelentett szervezet kijelölése 17. § (1) Az iparügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: kijelölő hatóság) jelöli ki a bejelentett szervezeteket az
EK-típusvizsgálatra. (2) A bejelentett szervezetek kijelölése a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi
CXXXIII. törvényben előírt feltételek alapján történik. (3) A kijelölő hatóság bejelenti az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) és az EGT-államoknak az (1) bekezdés
szerinti eljárások lefolytatására kijelölt szervezeteket. 18. § (1) A megfelelőségértékelő szervezet kijelölés iránti kérelmet nyújt be a kijelölő hatósághoz.
(2) A kérelemhez mellékelni kell a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek
tevékenységének részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottakon túl azon játékok leírását,
amelyekre vonatkozóan a szervezet a kijelölését kérelmezi. 19. § (1) A bejelentett szervezet a piacfelügyeleti hatóság kérésére a hatóságot tájékoztatja a kiadott, vagy visszavont
EK-típusvizsgálati bizonyítványról, illetve, ha megtagadta az EK-típusvizsgálati bizonyítvány kiadását, annak okáról és
a hozzátartozó dokumentációkról. (2) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a játék nem felel meg a 9. §-ban és a 2. mellékletben meghatározott
követelményeknek, utasítja a bejelentett szervezetet a játékra általa kiadott EK-típusvizsgálati bizonyítvány
visszavonására. (3) A piacfelügyeleti hatóság a 15. § (7) bekezdésében meghatározott esetekben utasíthatja a bejelentett szervezetet az
EK-típusvizsgálati bizonyítvány felülvizsgálatára. 11. Piacfelügyelet 20. § (1) A piacfelügyeleti hatóság ellenőrzi az e rendeletben meghatározott követelmények betartását.
(2) Ha a piacfelügyeleti hatóság feltételezi, hogy a játék veszélyeztetheti az emberek és állatok életét, egészségét vagy
anyagi javak biztonságát, piacfelügyeleti eljárást folytat le. (3) A piacfelügyeleti eljárást az érintett gazdasági szereplők bevonásával kell lefolytatni.
(4) Amennyiben a piacfelügyeleti eljárás során a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a játék nem felel meg az
e rendeletben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítja a gazdasági szereplőt valamennyi
szükséges kiigazító intézkedés megtételére. A piacfelügyeleti hatóság intézkedéséről tájékoztatja azt a bejelentett
szervezetet, amely a játék EK-típusvizsgálatát végezte. (5) Ha a gazdasági szereplő nem teszi meg a megfelelő kiigazító intézkedéseket, a piacfelügyeleti hatóság 30 napon belül
megtiltja, vagy korlátozza a játék forgalmazását, illetve kivonja a játékot a forgalomból vagy azt visszahívja.
(6) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a játékon
a) a megfelelőségi jelölést nem a 11. §-ban foglaltaknak megfelelően tüntették fel,
b) a megfelelőségi jelet nem tüntették fel, c) az EK-megfelelőségi nyilatkozatot nem vagy nem megfelelően készítették el,
d) a műszaki dokumentáció nem elérhető vagy hiányos,
kötelezi az érintett gazdasági szereplőt a jogsértés megszüntetésére és a játék megfelelőségének biztosítására.
(7) A piacfelügyeleti hatóság mindaddig jogosult a szükséges intézkedéseket fenntartani és a forgalomba hozatalt
megtiltani, amíg a játék nem felel meg a rendelet követelményeinek.
(8) A piacfelügyeleti hatóság a (4)–(6) bekezdés szerinti intézkedéséről értesíti a Bizottságot, valamint a többi tagállamot,
megjelölve döntésének indokait, különösen, ha a követelményeknek való nem megfelelés oka
a) az adott játékra vonatkozó rendelkezések be nem tartása,
b) a honosított harmonizált szabvány hiányossága. (9) A (8) bekezdés szerinti értesítésben a piacfelügyeleti hatóság megadja az összes rendelkezésre álló adatot, különösen
a nem megfelelő játék azonosításához szükséges adatokat, a játék származási helyét, a feltételezett nem megfelelőség
és a felmerülő kockázatok jellegét, a meghozott intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági
szereplő által felhozott szempontokat. (10) A (4)–(6) bekezdés alapján hozott jogerős és a Bizottsággal közölt határozatokat a piacfelügyeleti hatóság honlapján
közzéteszi. 21. § (1) A piacfelügyeleti hatóság 2014. július 20-ig, azután ötévente jelentést küld a Bizottságnak a 2009/48/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról. (2) A jelentésnek tartalmaznia kell a játékok biztonságával kapcsolatos helyzet értékelését, a 2009/48/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásának hatékonyságáról készített értékelést, valamint a végzett
piacfelügyeleti tevékenységek bemutatását. 12. Átmeneti rendelkezések 22. § (1) E rendelet hatálybalépése előtt a gyermekjátékszerek biztonsági követelményeiről, vizsgálatáról és tanúsításáról szóló
24/1998. (IV. 29.) IKIM–NM együttes rendelet alapján forgalomba hozott játékok továbbra is forgalmazhatók.
(2) Az e rendeletnek – a 2. melléklet III. részében előírt követelmények kivételével – és a gyermekjátékszerek biztonsági
követelményeiről, vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 24/1998. (IV. 29.) IKIM–NM együttes rendelet 2. számú melléklet
II. fejezet 3. pontjában foglalt követelményeknek megfelelő játékok 2013. július 20-ig forgalomba hozhatók.
13. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
24. § Hatályát veszti a) a gyermekjátékszerek biztonsági követelményeiről, vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 24/1998. (IV. 29.)
IKIM–NM együttes rendelet 1. §-a, 2. § (2) bekezdése, 3–10. §-a, 1. számú melléklete, 2. számú melléklet I. fejezete
és II. fejezet 1–2. pontja, 4–6. pontja, 3–4. számú melléklete,
b) a gyermekjátékszerek biztonsági követelményeiről, vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 24/1998. (IV. 29.)
IKIM–NM együttes rendelet 2013. július 20-án. 14. Az Európai Unió jogának való megfelelés
25. § Ez a rendelet a játékok biztonságáról szóló, 2009. június 18-i 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja. 26. § Az öngyújtók forgalomba hozatalának egyes követelményeiről szóló 28/2007. (III. 7.) GKM rendelet 8. § (3) bekezdése
a következő f) ponttal egészül ki: (Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„f) a Bizottság 2011/176/EU határozata (2011. március 21.) a kizárólag gyermekbiztos öngyújtók forgalomba hozatalát
biztosító és az újszerű öngyújtók forgalomba hozatalát tiltó, tagállamok által meghozandó intézkedések előírásáról
szóló 2006/502/EK határozat érvényességének meghosszabbításáról.” Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2003. (II. 12.) ME határozata kormányzati főtisztviselő áthelyezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/C. §-ának (4) bekezdésében foglalt jogkörömben
dr. Csepregi István kormányzati főtisztviselőt a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Jogi Főcsoportfőnökségére, főosztályvezetői teendők ellátására
2002. november 19-i hatállyal — határozatlan időre —
áthelyezem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
68/2007. (XII. 28.) IRM rendelete a katonai alakulatok és szállítmányok államhatáron történő átléptetéséről, a nemzetközi forgalom számára ideiglenesen megnyitott repülőtéren közlekedő légi járművek határforgalmi ellenőrzéséről, valamint a menet közbeni ellenőrzésre kijelölt vasútvonalakról és víziutakról.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
101. §-a (2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a honvédelemért felelős miniszterrel, c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a közlekedésért, valamint
az adópolitikáért felelős miniszterrel, d) pontjában kapott
felhatalmazása alapján az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben, az igazságügyi és rendészeti miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A katonai alakulatok és szállítmányok államhatáron
történő átléptetésének rendje
1. § (1) Külföldi vagy magyar katonai alakulat és szállítmány államhatáron történő átlépésekor – nemzetközi szerződés vagy jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – ellenőrizni kell a külföldi vagy magyar fegyveres szerv által
kiadott arcképes igazolványt, egyéni vagy csoportos menetparancsot.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben ellenőrizni kell a
katonai alakulat polgári állományú tagjának úti okmányát.
(3) Ha nemzetközi szerződés vagy jogszabály a katonai
szállítmány hazai biztosítására rendőri kísérést határoz
meg, a katonai alakulat beléptetése csak a kísérő rendőri
erők megérkezését követően hajtható végre.
A nemzetközi forgalom számára ideiglenesen megnyitott
repülőtéren a nemzetközi forgalomban közlekedő légi
járművek határforgalom-ellenőrzésének szabályai 2. § (1) A nemzetközi határforgalom számára ideiglenesen
megnyitott repülőtéren a nemzetközi forgalomban közlekedő légi jármű elhagyását, a légi járműbe való beszállást,
valamint áru ki- és berakodását a Rendőrség illetékes szerve és – az Európai Unió valamely tagállamába irányuló
légi járat kivételével – a vámhatóság illetékes szerve
ellenőrzi.
(2) A nemzetközi határforgalom számára ideiglenesen
megnyitott repülőtéren a nemzetközi forgalomban közlekedő belső légi járat elhagyása, a légi járműbe való beszállás, valamint áru ki- és berakodása esetén az ellenőrzés
mellőzhető.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott repülőtérről történő légi jármű indítása esetén a határforgalmi és – az
Európai Unió valamely tagállamába irányuló légi járat kivételével – a vámellenőrzést követően ellenőrizni kell a
szükséges hatósági engedélyt.
Menet közbeni ellenőrzés 3. § (1) A nemzetközi forgalomban közlekedő vasúti és vízijárműveken menet közbeni ellenőrzés a rendelet mellékletében felsorolt vasútvonalakon és víziutakon végezhető.
(2) A szomszéd állam területén lévő vasútvonalon a menet közbeni ellenőrzést – nemzetközi szerződés alapján – a
nemzetközi szerződés rendelkezései szerint kell végrehajtani.
(3) Nem menetrend szerint közlekedő autóbuszon, vasúti és vízijárművön történő menet közbeni ellenőrzés kérelemre engedélyezhető.
(4) A schengeni vívmányokat nem teljes körűen alkalmazó Európai Uniós tagállammal közös határszakaszon
történő menet közbeni ellenőrzést az illetékes megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány engedélyezi.
(5) A nem Európai Uniós tagállammal közös határszakaszon történő menet közbeni ellenőrzést az illetékes megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány a vámhatóság illetékes
szervének parancsnokával együttesen engedélyezi.
(6) A kérelmet a menet közbeni ellenőrzés tervezett időpontja előtt legalább nyolc munkanappal az illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitánysághoz kell benyújtani.
A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság a benyújtott kérelemről az (5) bekezdésben foglalt esetekben – a kérelem
másolati példányának megküldésével – haladéktalanul
értesíti a vámhatóság illetékes szervét.
(7) A menet közbeni ellenőrzés költségeit a kérelmezőnek meg kell térítenie.
4. § (1) A menet közbeni ellenőrzésre irányuló – a 3. §
(3) bekezdése szerinti – kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező természetes személy nevét, lakcímét, állampolgárságát, úti okmányának számát, jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén annak megnevezését, székhelyét, a bírósági bejegyzés
vagy nyilvántartásba vétel számát, a képviselő nevét és
lakcímét;
b) a jármű útvonalát, a határátlépés tervezett helyét,
idejét;
c) a jármű típusát, forgalmi rendszámát, színét, vízijármű esetén lajstromozását és nevét;
d) a járművezető nevét, születési helyét, idejét, lakcímét, állampolgárságát, úti okmányának számát;
e) az utasok számát, állampolgárságát; f) az értesítési címet (postai cím, telefon/telefaxszám).
(2) Az eljáró hatóság határozathozatal helyett a kérelmezővel hatósági szerződést köthet.
(3) A menet közbeni ellenőrzés akkor engedélyezhető,
ha
a) az nem veszélyezteti a Rendőrség – és a 3. § (5) bekezdésében foglalt esetben a vámhatóság – jogszabályban
meghatározott feladatainak ellátását;
b) előzetesen megállapodásban rögzítik a menet közbeni ellenőrzés rendjét, valamint a kérelmező kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy a menet közbeni ellenőrzéssel járó többletköltségeket a menet közbeni ellenőrzést követő nyolc napon belül a Rendőrség – és a 3. §
(5) bekezdésében foglalt esetekben a vámhatóság – részére, a megállapodásban rögzített számlájára átutalja.
Hatásköri szabályok 5. § (1) Nemzetközi szerződés alapján a határátkelőhelyen
kívüli munkavégzés céljából történő határátlépést – a
schengeni vívmányokat nem teljes körűen alkalmazó
Európai Uniós tagállammal közös határszakaszon – az
illetékes megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány engedélyezi.
(2) Nemzetközi szerződés alapján a határátkelőhelyen
kívüli munkavégzés céljából történő határátlépést – nem
Európai Uniós tagállammal közös határszakaszon – az
illetékes megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány a vámhatóság illetékes szervének parancsnokával együttesen engedélyezi.
(3) A kérelemnek – nemzetközi szerződés eltérő rendelkezésének hiányában – tartalmaznia kell a határátlépés tervezett helyét, idejét, a munkavégzés helyét, célját, időtartamát, a munkát végző személyek nevét, lakcímét, úti okmányának számát, a visszalépés tervezett helyét, várható
időpontját.
(4) A szomszéd állam illetékes határrendészeti szerveinek hozzájárulását az illetékes megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság szerzi be.
6. § (1) A kényszerleszállást végrehajtó – nemzetközi forgalomban közlekedő vagy külföldi – légi jármű továbbhaladását, az Európai Unió tagállamai közötti légi járat esetén
az illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitány önállóan,
más légi járat esetén – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a vámhatóság illetékes szervének parancsnokával
együttesen engedélyezi.
(2) Külső légi járat továbbhaladását Pest megyében, Budapesten vagy olyan megyében, amelynek területe az államhatárt nem érinti a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság
igazgatója a vámhatóság illetékes szervének parancsnokával együttesen engedélyezi.
(3) A nemzetközi forgalomban közlekedő vízijármű
kényszerkikötése esetén az (1) bekezdésben foglaltakat
kell alkalmazni.
7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 2. §-ának (2) bekezdése 2008. március
30-án lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a katonai alakulatok és szállítmányok államhatáron
történő átlépéséről, a határterületnek minősülő repülőterekről, kikötőkről és vasútállomásokról, a menet közbeni
ellenőrzésre kijelölt vasútvonalakról és víziutakról, a nemzetközi forgalom számára ideiglenesen megnyitott repülőtéren közlekedő légi járművek határforgalmi ellenőrzéséről szóló 34/2001. (XII. 22.) BM rendelet, valamint a módosításáról szóló 30/2004. (VI. 19.) BM rendelet.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 8. §
E rendelet a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határellenőrzési
kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i
562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
VI. számú mellékletének 1.2.1., 3.1.1., valamint 4.3. pontja végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja
meg.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1137/2016. (III. 21.) Korm. határozata az Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer fővárosi és megyei kormányhivatalokban történő megvalósításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány – figyelemmel az egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer megvalósításával kapcsolatos
feladatokról szóló 1245/2010. (XI. 17.) Korm. határozatban foglaltakra, továbbá az elektronikus közigazgatási célokra – az Egységes
központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer megvalósítása érdekében:
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  belügyminisztert, hogy Budapest Főváros Kormányhivatala,
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala, valamint a NISZ Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt. útján – az  infrastruktúra biztosításával és a  szükséges szerződések megkötésével – készítse elő
az Egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer (a továbbiakban: EKEIDR) állami licencének
kiterjesztését és a rendszer bevezetését a fővárosi és megyei kormányhivatalok vonatkozásában;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2016. június 30.
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a belügyminisztert, hogy a használati mutatók alapján, az érintett
miniszterek bevonásával határozzák meg az  állampolgárok által jelentős számban igénybe vett és informatikai
szakrendszerrel nem vagy nem megfelelően támogatott közigazgatási ügyeket, és készítsenek intézkedési tervet
ezek, az EKEIDR rendszer munkafolyamat (workflow) kezelésével történő, országosan egységes megvalósítására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2016. szeptember 30.
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a belügyminisztert, hogy gondoskodjanak az EKEIDR ütemezett
és egységesen szabályozott folyamatokkal történő kiterjesztéséről, a  szakrendszerek esetében az  érintett
miniszterek bevonásával a  lehetséges integrációk megvalósításáról, ezt követően gondoskodjanak az  EKEIDR
alkalmazó szervek közötti elektronikus kapcsolat folyamatos működtetéséről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2017. július 1.
4. Hatályát veszti az  egységes központi elektronikus irat- és dokumentumkezelési rendszer megvalósításával
kapcsolatos feladatokról a fővárosi és megyei kormányhivatalokban szóló 1430/2015. (VI. 30.) Korm. határozat.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1103/2013. (III. 7.) Korm. határozata a Felsőoktatási Struktúraátalakítási Alap létrehozásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján az állami felsőoktatási intézmények
strukturális átalakítását elősegítő Felsőoktatási Struktúraátalakítási Alap (a továbbiakban: Alap) létrehozásához
2013. évben 2000,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Felsőoktatási feladatok támogatása alcím,
4. Felsőoktatási Struktúraátalakítási Alap jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az államháztartásért való felelősségi körében eljáró nemzetgazdasági
miniszter bevonásával készítse elő az Alap terhére biztosítandó támogatásoknak a struktúraátalakítási feltételeit
tartalmazó, az érintett állami felsőoktatási intézményekkel kötendő megállapodásokat, és gondoskodjon
a megállapodásban foglaltak folyamatos nyomon követéséről, valamint a szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Alap forrásainak felhasználásáról szóló szabályozást úgy készítse el,
hogy az Alapból történő kifizetésre a nemzetgazdasági miniszter egyetértésével kerülhessen sor.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1862/2016. (XII. 27.) Korm. határozata a Sopron-Fertő kiemelt turisztikai fejlesztési térség meghatározásáról és a térségben megvalósítandó egyes fejlesztések megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. elfogadja a részére bemutatottak szerint a Sopron-Fertő térség fejlesztési stratégiáját,
 2. egyetért a  Sopron-Fertő kiemelt turisztikai fejlesztési térség tekintetében az  1.  mellékletében foglalt táblázat
B  oszlopában meghatározott fejlesztések megvalósításának szükségességével és azokra a  táblázat C oszlopában
meghatározott forrásoknak a táblázat D oszlopa szerinti biztosításával,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és
szakpolitikai felelősöket, hogy a 3. pontban meghatározottak érdekében
a) készítsék elő és terjesszék a  Kormány elé az  általuk vezetett minisztériumban működő irányító hatóság
által végrehajtott operatív programok éves fejlesztési keretére vonatkozó olyan módosítás javaslatát,
amely az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztések szerepeltetésére irányuló szükség szerinti javaslatokat
tartalmazza,
b) gondoskodjanak az  éves fejlesztési keretről szóló kormányhatározatokban már meghatározott,
1.  mellékletben felsorolt fejlesztések esetében a  felhívások mielőbbi meghirdetéséről és a  támogatási
szerződések mielőbbi megkötéséről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2017–2020. költségvetési évekre gondoskodjon
az  1.  mellékletben meghatározott, hazai forrásból megvalósuló fejlesztések forrásainak biztosításáról, a  nemzeti
fejlesztési miniszter által a 6. pont szerint jelzett következő évi forrásigénynek megfelelően,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. évben: a felmerülés ütemében
 2018. évtől: az egyes költségvetési évek központi költségvetésének tervezése során
5. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy készítsék elő a  projektek megvalósításának támogatást
igénylőkkel egyeztetett ütemezéséhez illeszkedően a források biztosításának tervezett ütemezését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a belügyminiszterrel, valamint a külgazdasági és külügyminiszterrel
együttműködve – az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztések megvalósításának nemzetközi jogi és vízügyi
engedélyezési feltételeit vizsgálja meg, és gondoskodjon arról, hogy a fejlesztések a nemzetközi szerződésekben és
a vízügyi jogszabályokban meghatározottaknak megfelelően kerüljenek megvalósításra,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. január 31.
7. felhívja a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztost, hogy a  Sopron-Fertő
kiemelt turisztikai fejlesztési térség területét érintő, e  határozatban foglalt, több kormányzati szerv
együttműködését igénylő feladatok megvalósítását a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság bevonásával koordinálja,
Felelős: turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával 2016. második félévétől 2020. második félévéig évente készítsen jelentést a  Kormány számára
az e határozatban előírt feladatok teljesítésről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: tárgyfélévet követő egy hónapon belül, első alkalommal 2017. január 31-ig
 utolsó alkalommal 2021. január 31-ig
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy e  határozatban rögzített feladatok összehangolt megvalósítása érdekében a  támogatási konstrukciók
előkészítésébe vonják be Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzatát, és véleményét vegyék figyelembe,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
10. egyetért a  jelen határozat szerinti fejlesztési feladatok szakmai koordinációját ellátó, az  állam kizárólagos
részesedésével működő nonprofit gazdasági társaság létrehozásával, amelyben az  államot megillető társasági
részesedés felett a  tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét az  állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszter által rendeletben kijelölt személy gyakorolja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
11. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a közúti és kötöttpályás közlekedési infrastrukturális fejlesztésekkel
kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos egyetértésével – tegyen javaslatot a  Kormány részére
a  Sopron–Sopronkőhida–Fertőrákos–Balf és a  Sopronkőhida–államhatár (Szentmargitbánya) útszakaszok
felújításához szükséges pénzügyi fedezet mértékére és forrására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1539/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata az EUNAVFOR Med Sophia katonai művelet keretében a líbiai parti őrség kiképzéséhez történő pénzügyi hozzájárulásról.
A Kormány
 1. megerősíti elkötelezettségét az Európát fenyegető illegális migrációs hullám megfékezése iránt, továbbá fenntartja
álláspontját, miszerint a migráció kiváltó okait Európa határain kívül kell kezelni;
 2. elismeri a  Földközi-tengeren működő EUNAVFOR Med Sophia katonai művelet tevékenységének eredményeit,
amelynek további támogatása céljából, a  művelet keretében a  líbiai parti őrség kiképzéséhez egyszeri
50 000 euró összegű nemzeti támogatást ajánl fel, amely Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Nemzetközi tagdíjak és kötelező jellegű, önkéntes hozzájárulások, 1. Nemzetközi tagdíjak és
kötelező jellegű, önkéntes hozzájárulások jogcímcsoporton rendelkezésre áll;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  EUNAVFOR Med Sophia katonai művelet
keretében a líbiai parti őrség kiképzéséhez felajánlott támogatási összegnek a kialakított nemzetközi eljárás szerint
történő kifizetéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. augusztus 31.
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  3.  pontban meghatározott kifizetés megtörténtéről készítsen
elszámoló jelentést, és azt nyújtsa be a Kormánynak.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. szeptember 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
111/2009. (XII. 18.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 57. §
(2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva Kiss Tibort a Külügyminisztérium szakállamtitkárává
– 2010. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1165/2019. (III. 27.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2., 3. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásainak növelésével,
 2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1.,
2., 3 és 4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1188/2009. (XI. 10.) Korm. határozata a fejezeti bevételek és kiadások 2009. I–III. negyed teljesüléséről, a fejezetek zárolt egyensúlyi tartaléka és a stabilitási tartalék felhasználásáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 50. §-ának
(3)–(5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – nem kezdeményezi a zárolt fejezeti egyensúlyi tartalékok felszabadítását,
– nem hajt végre átcsoportosítást a stabilitási tartalék terhére.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1645/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a vízügyi ágazat irányításának átalakítása érdekében a vízvédelmi feladatok ellátásához szükséges, a Belügyminisztérium és a Földművelésügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli
a) 4235 ezer forint tartós átcsoportosítását a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
1. Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára,
b) 85 891 ezer forint tartós átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
13. Nemzeti Környezetügyi Intézet cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
278/2008. (XII. 19.) KE határozata vezérkari főnöki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Tömböl László mérnök altábornagyot 2009. január
16-ai hatállyal a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnökévé kinevezem.
Budapest, 2008. december 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
93/2011. (XII. 14.) OGY határozata a Magyar Köztársaság 2011. költségvetéséről szóló 2010. CLXIX. törvényben előírt egyes tartalékok felhasználásáról.
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 29. §
(4)–(5) bekezdésében meghatározott fejezeti tartalékok és Média tartalék felhasználását nem engedélyezi.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1188/2015. (III. 30.) Korm. határozata a TIOP-3.4.1.A-11/1-2012-0003 azonosító számú projekt közbeszerzési eljárásának megindításához való hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul a  TIOP-3.4.1.A-11/1-2012-0003 azonosító számú, „A szakolyi Szent Lukács Görögkatolikus
Szeretetszolgálat Ápoló- Gondozó Otthonának kiváltása” elnevezésű projekt keretében az  építési beruházás
megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárás 2015. február 1-jét követő megindításához az 1. melléklet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2015. (VI. 19.) MvM rendelete egyes ingatlanok műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés n)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 11.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 9356/1976. számú határozatával védetté nyilvánított, Budapest III. kerület
17824/9 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel a  műemléki érték (lakóház)
megsemmisülésére – megszüntetem.
2. § (1) Az  egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról szóló 8/2002. (III. 8.) NKÖM rendelet (a továbbiakban: R1.)
1.  §  (1)  bekezdésében védetté nyilvánított Budapest XII. kerület 7805/1 helyrajzi számú földrészleten álló, egykori
Erzsébet Kórház pavilonos, eklektikus épületegyütteséből az  egykori Machlup Adolf üdülőház és az  egykori
kazánház műemléki védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A  Budapest XII. kerület 7805/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  földrészleten
megtalálható egykori Erzsébet Kórház pavilonos, eklektikus épületegyüttese további épületei fennállására
tekintettel – fenntartom.
3. § (1) Az  egyes műemlékek védetté nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettség megszüntetéséről szóló
12/1999.  (VIII.  18.) NKÖM rendelettel védetté nyilvánított Budapest XIII. kerület, a  telekalakításokat követően
a  25896/1 helyrajzi számú földrészleten álló rézműves-műhely műemléki védettségét – a  műemléki érték
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A  Budapest XIII. kerület 25896/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  földrészleten
megtalálható Eisele-gépgyár eredeti épületegyüttese további épületei fennállására tekintettel – fenntartom.
4. § (1) Az  egyes műemlékek védetté nyilvánításáról szóló 21/1997. (VII. 29.) KTM–MKM együttes rendelettel
(a  továbbiakban: R2.) védetté nyilvánított Budapest XIV. kerület 29753 helyrajzi számú földrészleten álló
Barlangvasút és Céllövölde hátfala műemléki védettségét – tekintettel, hogy a műemlékké nyilvánítás céljának nem
felelnek meg – megszüntetem.
(2) A  Budapest XIV. kerület 29753 helyrajzi számú földrészleten nyilvántartott Dodgem, Hullámvasút és Mesecsónak
együttese, Körhinta építményei és a hozzájuk tartozó technikai berendezések műemléki védettségét fenntartom.
5. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Budapest
XIV.  kerület 31566/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit (ház) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
6. § A Budapest XXI. kerület 210012/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki
érték (volt távíróállomás) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
7. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 10155/1975. számú határozatával védetté nyilvánított, Abasár (Heves
megye) 756 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (lakóház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
8. § Az Ajka (Veszprém megye) 4665 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték
(népi lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
9. § Az Ajka (Veszprém megye) 4695 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték
(népi lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
10. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/35/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye) 2482/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték
(présház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
11. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/88/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye) 2034/3 helyrajzi számú ingatlan (présház) műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a műemlék szakmai ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
12. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/92/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye) 2554 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit (présház) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
13. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/10/1990. számú határozatával védetté nyilvánított Balatonberény
(Somogy megye), a  telekalakítást követően a  2392/2, 2392/3, 2392/4 és 2392/5 helyrajzi számokon nyilvántartott
ingatlanok műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit (présház)
helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
14. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/49/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye) 2100 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (présház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
15. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/28/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye), a telekalakítást követően a 2042/1 és 2042/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok műemléki
védettségét – a műemléki érték (présház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
16. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/108/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye) 2284 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (présház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
17. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/109/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye) 2285 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (présház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
18. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/111/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonberény
(Somogy megye) 2171 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (présház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
19. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Balatongyörök
(Zala megye) 086/3 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit (Rhédey-féle népi présház) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
20. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Balatonkenese
(Veszprém megye) 1227 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi
lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
21. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/112/1990. számú határozatával védetté nyilvánított Balatonkeresztúr
(Somogy megye), a  telekalakítást követően a  1402/5 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki
védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit (présház) helyreállíthatatlanul
elvesztette – megszüntetem.
22. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/9/1990. számú határozatával védetté nyilvánított Balatonkeresztúr
(Somogy megye) 1394 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit (présház) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
23. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/84/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonkeresztúr
(Somogy megye), a  telekalakításokat követően az  1399/1, 1399/2, 1399/3, 1399/4 és 1399/5 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanok műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a védelem alapját képező értékeit (présház)
helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
24. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/96/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonkeresztúr
(Somogy megye) 1305 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit (présház) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
25. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5261/74/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Balatonkeresztúr
(Somogy megye) 1443/3 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték
(présház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
26. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 561/1987. számú határozatával védetté nyilvánított, Békéscsaba (Békés megye)
4291 helyrajzi számú ingatlan (népi lakóház) műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  műemlék szakmai
ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
27. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 819/1979. számú határozatával védetté nyilvánított Bugac (Bács-Kiskun
megye), a  telekalakítást követően a  0395/5 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét
– tekintettel arra, hogy a védelem alapját képező értékeit (tanya) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
28. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 13740/1983. számú határozatával védetté nyilvánított, Dég (Fejér
megye) 39 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten állt magtár műemléki védettségét – a  műemléki érték
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A Dég 39 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét fenntartom a földrészleten megtalálható
borpince fennállására tekintettel.
29. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12313/1977. számú határozatával védetté nyilvánított, Emőd (Borsod-AbaújZemplén megye), a  telekalakításokat követően az  567/2, 567/3 és az  567/5 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit (lakóház)
helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
30. § A Felsőpáhok (Zala megye) 260 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték
(présház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
31. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12716/1973. számú határozatával védetté nyilvánított, Felsőszentmárton
(Baranya megye) 277 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (lakóház és
gazdasági épületek) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
32. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 459/1966. számú határozatával védetté nyilvánított, Füzesgyarmat (Békés
megye) 1604/1 és 1604/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit (népi gazdaház) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
33. § (1) Az  egyes műemlékek védetté nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettség megszüntetéséről szóló
19/1999.  (XII.  20.) NKÖM rendelet (a továbbiakban: R3.) 10.  § (1)  bekezdésben védetté nyilvánított
Jászfelsőszentgyörgy (Jász-Nagykun-Szolnok megye) 072/23 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét
– a műemléki érték (présház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) Műemléki környezetként jelölöm ki a Jászfelsőszentgyörgy 072/23 helyrajzi számú ingatlant.
34. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Karancskeszi
(Nógrád megye) 203 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (Haan Júlia
sírköve) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
35. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12716/1973. számú határozatával védetté nyilvánított, Kémes (Baranya
megye) 151 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi lakóház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
36. § (1) Országos Műemléki Felügyelőség 16591-I/1971. számú határozatával védetté nyilvánított Kölesd (Tolna megye),
a telekalakítást követően a 090/4 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten álló volt Jeszenszky-kastélyhoz, illetve
a  hozzá tartozó egykori majorsági gazdasági épületek műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem
alapját képező értékeiket helyreállíthatatlanul elvesztették – megszüntetem.
(2) A  Kölesd 090/4 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét fenntartom a  földrészleten
megtalálható volt Jeszenszky-kastély és a  hozzá tartozó park, a  parkban lévő emlékoszlop és a  Nepomuki Szent
János kápolna fennállására tekintettel.
37. § A Magyarpolány (Veszprém megye) 411, 412, 413 és 414 helyrajzi számú ingatlanok műemléki
védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit (népi lakóház) helyreállíthatatlanul
elvesztette – megszüntetem.
38. § (1) A  Magyarpolány (Veszprém megye) 454, 455, 456 és 457 helyrajzi számú ingatlanok műemléki
védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit (népi lakóház) helyreállíthatatlanul
elvesztette – megszüntetem.
(2) A  Magyarpolány 408, 409, 410, 454, 455, 456, 457 és 463 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a  423 helyrajzi
számú közterületnek a  454, 462 és a  463 helyrajzi számú ingatlanokkal határos szakaszát a  Magyarpolány
462 helyrajzi számú ingatlan műemléki környezeteként jelölöm ki.
39. § A Magyarpolány (Veszprém megye) 425 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (népi
lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
40. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12716/1973. számú határozatával védetté nyilvánított, Magyarsarlós (Baranya
megye) 172 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi lakóház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
41. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 17003/1981. számú határozatával védetté nyilvánított, Mezőhegyes (Békés
megye), a telekalakítást követően a 056/25 és 056/26 helyrajzi számon nyilvántartott, a 28-as majorból áthelyezett
fa harangláb műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a műemlék elpusztult – megszüntetem.
42. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Mezőkövesd
(Borsod-Abaúj-Zemplén megye) 4823 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki
érték (népi lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
43. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12716/1973. számú határozatával védetté nyilvánított, Mindszentgodisa
(Baranya megye) 248/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték
(kovácsműhely) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
44. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 10155/1975. számú határozatával védetté nyilvánított, Nagyréde (Heves
megye) 642 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi lakóház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
45. § (1) Az egyes műemlékek védetté nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettség megszüntetéséről szóló 15/2000. (IX. 15.)
NKÖM rendelet (a továbbiakban: R4.) 10. § (1) bekezdésében védetté nyilvánított Neszmély (Komárom-Esztergom
megye) 432 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten álló gazdasági épület és ól műemléki védettségét
– a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A  Neszmély 432 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan védettségét továbbra is fenntartom tekintettel
a földrészleteken álló lakóház és kukoricagóré műemléki értékeire.
46. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Nézsa (Nógrád
megye) 94/1 helyrajzi számon nyilvántartott gótikus mérművek műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a műemlék szakmai ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
47. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 11223/1989. számú határozatával védetté nyilvánított, Pamlény (Borsod-AbaújZemplén megye) 19 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi
lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
48. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Pápa (Veszprém
megye) 409 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (Vörös híd)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
49. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Pápa (Veszprém
megye), a telekalakítások után az 57/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki
érték (lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A  Pápa 57/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki jelentőségű terület és műemléki környezet
védettsége továbbra is fennáll.
50. § A Perkupa (Borsod-Abaúj-Zemplén megye) 177 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki
védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit (népi lakóház) helyreállíthatatlanul
elvesztette – megszüntetem.
51. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 9740/1979. számú határozatával védetté nyilvánított Pécsely (Veszprém
megye), a  telekalakításokat követően 1082/1 és 1082/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül
a  1082/1  helyrajzi számú ingatlan védettségét – tekintettel arra, hogy a  műemlék szakmai ismérveinek nem felel
meg, mert a földrészleten műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A  Pécsely 1081/7, 1082/1, 1083/1, 1625, 1626, 1628, 1630 helyrajzi számú ingatlanokat, valamint a  1060 helyrajzi
számú közterületnek a  1083/1, 1081/7 és 1082/2 helyrajzi számú ingatlanokkal határos szakaszát műemléki
környezetként jelölöm ki.
(3) A Pécsely 1082/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan (présház) műemléki védettsége továbbra is fennáll.
52. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 5138/15/1984. számú határozatával védetté nyilvánított, Pula
(Veszprém megye) 98/5 helyrajzi számon nyilvántartott pajta műemléki védettségét – megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
(2) A Pula 98/5 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan védettsége – a  lakóház, gazdasági épület, nyárikonyha
vonatkozásában – továbbra is fennáll.
53. § A Rönök (Vas megye), a  telekalakítások után az 54/3 és 54/4 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok műemléki
védettségét – a műemléki érték (lakóház és pajta) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
54. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Sárszentlőrinc
(Tolna megye) 327 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (Hajdúház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A Sárszentlőrinc 327 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki környezet védettsége továbbra is fennáll.
55. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Sümeg (Veszprém
megye) 7121 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan (Bajomy-pince) műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
56. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 11223/1989. számú határozatával védetté nyilvánított, Szászfa (Borsod-AbaújZemplén megye) 19 helyrajzi számú ingatlan (népi lakóház) műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a műemlék szakmai ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
57. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 11223/1989. számú határozatával védetté nyilvánított, Szászfa (Borsod-AbaújZemplén megye) 120 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi
lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
58. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 7255/1979. számú határozatával védetté nyilvánított, Szeghalom (Békés
megye) 511 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi lakóház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
59. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 10093/1970. számú határozatával védetté nyilvánított, Táp
(Győr-Moson-Sopron megye) 216 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra,
hogy a  földrészleten műemléki érték (Varga Katalin népi lakóháza) nem található, mivel azt szabadtéri néprajzi
múzeumba szállították – megszüntetem.
60. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 776/1975. számú határozatával védetté nyilvánított, Táp (Győr-Moson-Sopron
megye) 341 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan (népi lakóház) műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
61. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 776/1975. számú határozatával védetté nyilvánított, Táp (Győr-Moson-Sopron
megye) 343 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (népi lakóház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
62. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 776/1975. számú határozatával védetté nyilvánított, Táp (Győr-Moson-Sopron
megye) 345 helyrajzi számú ingatlan (népi lakóház) műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  műemlék
szakmai ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
63. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 7255/1979. számú határozatával védetté nyilvánított, Tunyogmatolcs
(Szabolcs-Szatmár-Bereg megye) 1002 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki
érték (népi lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
64. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 5138/12/1984. számú határozatával védetté nyilvánított, Varászló (Somogy
megye) 50 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan (vízimalom) műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
(2) A Varászló 50 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét fenntartom, a  földrészleten
megtalálható molnárlakás fennállására tekintettel.
65. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5166/1980. számú határozatával védetté nyilvánított, Vászoly (Veszprém
megye) 1021 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem
alapját képező értékeit (présház-pince) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
66. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 776/1975. számú határozatával védetté nyilvánított Velem (Vas
megye), a  telekalakítást követően a  1107/1 és a  1107/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok műemléki
védettségét –  tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit (présház) helyreállíthatatlanul
elvesztette – megszüntetem.
67. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 623/1975. számú határozatával védetté nyilvánított Velem (Vas megye)
835 helyrajzi számon nyilvántartott Pieta-szobor műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a műemlék szakmai
ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
68. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Veszprém
(Veszprém megye) 580 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték (lakóház)
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A  Veszprém 580 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki környezet és műemléki jelentőségű terület
védettsége továbbra is fennáll.
69. § (1) A 1620-111/1951. KM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Veszprém (Veszprém megye), a telekalakítást
követően 9 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték (egyemeletes
lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A Veszprém 9 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki környezet védettsége továbbra is fennáll.
70. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Veszprém
(Veszprém megye), a  telekalakítást követően az  1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét
– a műemléki érték (lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
71. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Veszprém
(Veszprém megye), a telekalakítást követően a 2544 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét
– a műemléki érték (lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
72. § A Veszprém (Veszprém megye) 2800/1 helyrajzi számú ingatlan (lakóház) műemléki védettségét – tekintettel arra,
hogy a műemlék szakmai ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
73. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Vonyarcvashegy
(Zala megye), a telekalakítást követően, az egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté
nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 21/2004. (X. 12.) NKÖM rendelet
(a  továbbiakban: R5.) 31.  § (2)  bekezdésében meghatározott 391/3 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan
műemléki védettségét – a műemléki érték (népi lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) Az  R5. 31.  § (3)  bekezdésében meghatározott Vonyarcvashegy 391/1 és 391/4 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok műemléki környezet védettségét megszüntetem.
74. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 2948/1987. számú határozatával védetté nyilvánított, Zádorfalva
(Borsod-Abaúj-Zemplén megye) 162 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki
érték (népi lakóház) megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
75. § (1) Országos Műemléki Felügyelőség 2362/1987. számú határozatával védetté nyilvánított Zalalövő (Zala megye),
a telekalakítást követően a 1307/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra,
hogy a védelem alapját képező értékeit (népi lakóház) helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
(2) A  Zalalövő 1307/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét fenntartom a  földrészleten
megtalálható Nepomuki Szent János szobor fennállására tekintettel.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott műemlék műemléki környezeteként a Zalalövő 1277, 1278 és a 1307/1 helyrajzi
számon nyilvántartott ingatlanokat, valamint a  1296, a  1276/29 és a  1279/1 helyrajzi számú közterületek ezen
ingatlanokkal határos szakaszát jelölöm ki.
76. § (1) A 863-0246/1952. KM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Zirc (Veszprém megye) 216 helyrajzi számú
földrészleten álló Nepomuki Szent János szobor műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a műemlék szakmai
ismérveinek nem felel meg – megszüntetem.
(2) A  Zirc 216 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki és műemléki környezet védettségét fenntartom,
tekintettel a földrészleteken álló volt ciszterci apátsági épületek (magtár épület és virágház) műemléki értékeire.
Záró rendelkezések 77. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
78. § (1) Az R1. 1. § (1) bekezdésében a „7085/1” szövegrész helyébe a „7805/1” szöveg,
 (2) Az R2. 1. § (2) bekezdésében az „épületek” szövegrész helyébe az „építmények” szöveg,
 (3) Az R3. 10. § (2) bekezdésében a „061/23; 072/38;” szövegrész helyébe a „061/23; 072/23; 072/38;” szöveg,
 (4) Az R4. 10. § (5) bekezdésében a „lakóház és gazdasági épületek (kukoricagóré, ól)” szövegrész helyébe a „lakóház és
kukoricagóré” szöveg
lép. 79. § Hatályát veszti
a) az R2. 1. § (1) bekezdésében a „ , Barlangvasút, Céllövölde hátfala” szövegrész,
b) az R2. 1. § (2) bekezdésében az „ , épületrészek” szövegrész,
c) az R3. 10. § (1) bekezdésében a „ ; 072/23” szövegrész,
d) az R5. 31. §-a,
e) az egyes építmények műemlékké nyilvánítása, illetőleg műemlék jellegük megszüntetéséről szóló
14297/1960. ÉM miniszteri határozat II. számú melléklete „B” részében az „Uj u. 6. /Kolostor u. 3.-al azonos/” és
az „Uj u. 10. /Kolostor u. 7.-el azonos/”, valamint
f ) az egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról,
illetve műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 53/2011. (VIII. 25.) NEFMI rendelet 97.  §
(2) bekezdésében a „449, 450,” szövegrész.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter