text:
2004. V. törvény az 1992. március 24-én, Helsinkiben aláírt Nyitott Égbolt Szerződés kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Nyitott Égbolt Szerződést
(a továbbiakban: Szerződés) jelen törvénnyel kihirdeti.
(A Szerződés hatálybalépéséhez szükséges utolsó megerősítő okirat letétbe helyezése 2001. november 2. napján megtörtént, ezért a Szerződés 2002. január 1. napján hatályba
lépett.)
A törvényt az Országgyűlés a 2004. február 16-i ülésnapján
fogadta el.
2. § A Szerződés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
,,Nyitott Égbolt Szerződés A jelen Szerződést létrehozó államok, a továbbiakban
együtt részes államok vagy egyenként részes állam,
emlékeztetve az Európai Biztonsági és Együttműködési
Értekezleten kinyilvánított elkötelezettségükre, hogy növeljék katonai tevékenységeik nyitottságát és átláthatóságát, és bizalom- és biztonságerősítő intézkedésekkel fokozzák a biztonságot,
üdvözölve azokat az európai történelmi eseményeket,
amelyek átformálták a biztonsági helyzetet Vancouvertől
Vlagyivosztokig,
arra törekedve, hogy a nyitott égbolt rendszer légi megfigyelésre történő létrehozásával hozzájáruljanak a béke, a
stabilitás és a biztonsági együttműködés továbbfejlesztéséhez és megerősítéséhez az adott térségben,
felismerve egy ilyen típusú légi megfigyelési rendszer
lehetséges hozzájárulását más térségek biztonságához és
stabilitásához,
megállapítva, hogy az ilyen rendszer alkalmazásának
lehetősége javíthatja a nyitottságot és az átláthatóságot,
elősegítheti a meglévő vagy jövőbeli fegyverzetellenőrzési
megállapodások betartásának ellenőrzését, és erősítheti az
Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet keretében és más vonatkozó nemzetközi intézményekben a konfliktusmegelőző és válságkezelő képességet,
számításba véve a nyitott égbolt rendszer további területekre, így a környezetvédelemre való kiterjesztésének
lehetőségét,
törekedve a részes államok teljes területének légi megfigyelését biztosító egyeztetett módszerek kialakítására, az
egyes részes államok vagy a részes államok csoportja megfigyelésének szándékával, a méltányosság és a hatékonyság
elve alapján, fenntartva a repülési biztonságot,
megállapítva, hogy a nyitott égbolt rendszer működése
nem érintheti hátrányosan a nem részes államokat,
megállapodtak az alábbiakban: I. cikk ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Jelen Szerződés létrehozza a nyitott égbolt rendszert
a részes államok által más részes államok területe feletti
megfigyelő repülések végrehajtására, és rögzíti a részes
államok ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit.
2. Valamennyi melléklet és azok kapcsolódó függelékei
a Szerződés szerves részét képezik.
II. cikk MEGHATÁROZÁSOK A Szerződés alkalmazásában:
1. A megfigyelt fél az a részes állam vagy a részes államok azon csoportja, vagy az adott részes állam vagy a részes
államok adott csoportja nevében tevékenykedő személyzet, amelynek területe felett megfigyelő repülést hajtanak végre,
vagy terveznek végrehajtani, attól az időponttól kezdve, amikor az erre vonatkozó bejelentést a megfigyelő féltől
megkapta, egészen az adott repüléshez kapcsolódó eljárások befejezéséig.
2. A megfigyelő fél az a részes állam vagy a részes államok azon csoportja, vagy az adott részes állam vagy a részes
államok adott csoportja nevében tevékenykedő személyzet, amely egy másik részes állam vagy a részes államok csoportja
területe felett megfigyelő repülést hajt végre, vagy szándékozik végrehajtani, attól az időponttól kezdve, amikor
megküldte a megfigyelő repülés végrehajtására vonatkozó szándékának bejelentését, egészen az adott repüléshez
kapcsolódó eljárások befejezéséig.
3. A részes államok csoportja az a két vagy több részes állam, amelyek megegyeztek, hogy jelen Szerződés céljaira
csoportot alakítanak.
4. A megfigyelő repülőgép fegyvertelen, merevszárnyú, megfigyelő repülésre kijelölt, az adott részes állam illetékes
hatósága által nyilvántartásba vett, és engedélyezett érzékelő műszerekkel felszerelt repülőgép. A ,,fegyvertelen’’ azt
jelenti, hogy a jelen Szerződés céljaira használt megfigyelő repülőgépet nem szerelték fel fegyverek szállítására és
alkalmazására.
5. A megfigyelő repülés a megfigyelő repülőgép repülési tervben meghatározottaknak megfelelő, az adott megfigyelő
fél által végrehajtott repülése az adott megfigyelt fél területe felett, a belépési ponttól vagy a nyitott égbolt repülőtérről
a kilépési pontig vagy a nyitott égbolt repülőtérig.
6. Az átrepülés a megfigyelő repülőgéppel vagy szállító repülőgéppel a megfigyelő fél által vagy annak nevében
végrehajtott repülés a megfigyelt fél területére vagy területéről vezető útvonalon egy harmadik részes állam területe
felett.
7. A szállító repülőgép olyan megfigyelő repülőgéptől eltérő repülőgép, amely a megfigyelő fél nevében hajt végre
repülést a megfigyelt fél területére vagy területéről kizárólagosan a jelen Szerződés céljaira.
8. A terület az a szárazföldi terület, beleértve a szigeteket, valamint bel- és területi vizeket, amelyek felett egy részes
állam szuverenitást gyakorol.
9. A passzív kvóta azoknak a megfigyelő repüléseknek a száma, amelyeket az egyes részes államok megfigyelt félként
kötelesek fogadni.
10. Az aktív kvóta azoknak a megfigyelő repüléseknek a száma, amelyeket az egyes részes államok megfigyelő félként
jogosultak végrehajtani.
11. A legnagyobb repülési távolság a megfigyelt fél területe feletti megfigyelő repülés lehetséges kezdőpontja és
lehetséges végpontja közötti legnagyobb távolság a Szerződés ,,A’’ mellékletében meghatározottak szerint.
12. Az érzékelő műszer a IV. cikk 1. bekezdésében meghatározott kategóriákba tartozó, a megfigyelő repülések
végrehajtása során történő alkalmazás céljából a megfigyelő repülőgépre felszerelt eszköz.
13. A terepi felbontás a terepen egymáshoz közel elhelyezett két tárgy közötti legkisebb távolság, amelynél azok még
külön tárgyként észlelhetők.
14. Az infravörös vonalas letapogató berendezés olyan érzékelő műszer, amely mesterséges megvilágítás híján képes
felfogni és láthatóvá tenni a tárgyak hőmérsékletének megfelelően a tárgyak által az optikai spektrum láthatatlan
infravörös hőtartományában kibocsátott elektromágneses hősugárzást.
15. A megfigyelési időszak a megfigyelő repülésnek az a meghatározott időszaka, amikor a megfigyelő repülőgépre
felszerelt adott érzékelő műszer működik.
16. A repülőszemélyzet bármely részes államnak azokat a személyeit jelenti — a részes állam döntése értelmében ebbe
beletartozhatnak a tolmácsok is — akik a megfigyelő repülőgép vagy szállító repülőgép működtetésével és kiszolgálásával kapcsolatos feladatokat látják el.
17. A repülőgép-parancsnok az a megfigyelő repülőgép fedélzetén lévő pilóta, aki felelős a megfigyelő repülőgép
működéséért, a repülési terv végrehajtásáért és a megfigyelő repülőgép biztonságáért.
18. A repülési megfigyelő az a személy, aki a megfigyelt fél képviseletében a megfigyelő fél által használt megfigyelő
repülőgép fedélzetén tartózkodik a megfigyelő repülés során, és aki a Szerződés ,,G’’ mellékletének megfelelően hajt
végre feladatokat.
19. A repülési képviselő az a személy, aki a megfigyelő fél képviseletében a megfigyelt fél által biztosított megfigyelő
repülőgép fedélzetén tartózkodik a megfigyelő repülés során, és aki a Szerződés ,,G’’ mellékletének megfelelően hajt
végre feladatokat.
20. A képviselő az a személy, akit a megfigyelő fél jelöl ki, és aki a megfigyelő félen és a megfigyelt félen kívüli harmadik
részes állam által kijelölt megfigyelő repülőgép fedélzetén a megfigyelő fél érdekében a ,,G’’ melléklettel összhangban
végez tevékenységet a megfigyelő repülés során.
21. Az érzékelő műszer kezelője bármely részes állam azon személye, aki a megfigyelő repülőgép érzékelő műszerei
működéséhez, kezeléséhez és karbantartásához kapcsolódó feladatokat lát el.
22. Az ellenőr bármely részes állam azon személye, aki egy másik részes állam érzékelő műszereinek vagy megfigyelő
repülőgépének az ellenőrzését hajtja végre.
23. A kísérő bármely részes állam azon személye, aki a másik részes állam ellenőreit kíséri.
24. A feladatterv az a dokumentum, amelyet a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság által kialakított formátumban a
megfigyelő fél nyújt be, és tartalmazza az útvonalat, a tevékenység jellegét, a végrehajtás rendjét és a megfigyelő repülés
végrehajtásához szükséges szolgáltatásokat, amelyet a megfigyelt fél jóváhagy, és amely a repülési terv kidolgozásának
alapját képezi.
25. A repülési terv az elfogadott feladatterv alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet, a továbbiakban ICAO,
által rögzített formában és tartalommal kidolgozott dokumentum, amelyet a légiforgalom-irányító hatóságoknak
nyújtanak be, és amely alapján a megfigyelő repülést végrehajtják.
26. A feladatjelentés olyan, a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság által kialakított formátumú dokumentum, amelyben a megfigyelő fél a végrehajtott megfigyelő repülés befejezését követően leírja annak tapasztalatait, és amelyet mind
a megfigyelő, mind a megfigyelt fél aláír.
27. A nyitott égbolt repülőtér az a megfigyelt fél által kijelölt repülőtér, ahol a megfigyelő repülés megkezdődhet vagy
befejeződhet.
28. A belépési pont a megfigyelt fél által a megfigyelő fél személyzetének megérkezésére kijelölt pont a megfigyelt fél
területén.
29. A kilépési pont a megfigyelt fél által a megfigyelő fél személyzetének távozására kijelölt pont a megfigyelt fél
területén.
30. Az utántöltő repülőtér a megfigyelt fél által kijelölt, a megfigyelő és szállító repülőgépek üzemanyag feltöltésére
és kiszolgálására használt repülőtér.
31. A tartalék repülőtér olyan, a repülési tervben meghatározott repülőtér, amelyet a megfigyelő repülőgép vagy
szállító repülőgép akkor vesz igénybe, amikor a leszállás a leszállásra tervezett repülőtérre nem tanácsos.
32. A veszélyes légtér a Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény 2. melléklete alapján meghatározott tiltott, korlátozott és veszélyes légtereket jelenti, amelyeket a Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény 15. mellékletével összhangban határoznak meg a repülés biztonsága, a közbiztonság és a környezetvédelem érdekében, és amelyekről az ICAO
előírásoknak megfelelően adatokat szolgáltatnak.
33. A tiltott légtér olyan meghatározott méretű légtér a részes állam területe felett, amelyen belül repülőgép repülése
tilos.
34. A korlátozott légtér olyan meghatározott méretű légtér a részes állam területe felett, amelyen belül a repülőgépek
repülése adott feltételek alapján korlátozott.
35. A veszélyes terület olyan meghatározott méretű légtér, amelyen belül adott időben a repülőgép repülését
veszélyeztető tevékenységek folyhatnak.
III. cikk KVÓTÁK I. Fejezet Általános rendelkezések 1. Mindegyik részes állam jogosult jelen Szerződés rendelkezéseivel összhangban megfigyelő repüléseket végrehajtani.
2. Mindegyik részes állam köteles jelen Szerződés rendelkezéseivel összhangban megfigyelő repüléseket fogadni
területe felett.
3. Mindegyik részes állam jogosult annyi megfigyelő repülést végrehajtani bármely más részes állam területe felett,
mint ahány megfigyelő repülést a másik részes állam jogosult végrehajtani az ő területe felett.
4. Azoknak a megfigyelő repüléseknek a száma, amelyeket minden részes állam köteles fogadni a területe felett, az
adott részes állam teljes passzív kvótája. A teljes passzív kvóták részes államok közötti felosztását a Szerződés
,,A’’ mellékletének I. fejezete tartalmazza.
5. Azoknak a megfigyelő repüléseknek a száma, amelyek végrehajtására egy részes állam a többi részes állam
valamelyikének területe felett egy év alatt jogosult, a részes állam adott másik részes államra vonatkozó egyéni aktív
kvótája. Az egyéni aktív kvóták összege a részes állam teljes aktív kvótája. Adott részes állam teljes aktív kvótája nem
lehet nagyobb teljes passzív kvótájánál.
6. Az aktív kvóták első elosztását a Szerződés ,,A’’ mellékletének II. fejezete rögzíti.
7. A Szerződés hatálybalépését követően az aktív kvóták következő naptári évre vonatkozó elosztása évenkénti
felülvizsgálat tárgyát képezi a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság keretében. Abban az esetben, ha nem lehetséges az
évenkénti felülvizsgálat során három héten belül megállapodásra jutni az aktív kvóták egy adott részes államot illető
elosztásáról, az aktív kvóták adott részes államra vonatkozó előző évi elosztása változatlan marad.
8. A VIII. cikk rendelkezéseiben rögzítettek kivételével a részes állam által végrehajtott minden megfigyelő repülést
be kell számolni az adott részes állam egyéni és teljes aktív kvótájába.
9. Tekintet nélkül jelen fejezet 3. és 5. bekezdésének rendelkezéseire az aktív kvótával rendelkező részes állam a
megfigyelő repülést fogadó részes állammal történő megállapodás alapján teljes aktív kvótáját vagy annak egy részét
átadhatja más részes államoknak, és erről haladéktalanul értesíti mindegyik részes államot és a Nyitott Égbolt
Konzultatív Bizottságot. Jelen fejezet 10. bekezdése megfelelően alkalmazandó.
10. Egyetlen részes állam sem hajthat végre több megfigyelő repülést adott másik részes állam területe felett, mint
saját teljes aktív kvótájának vagy a másik részes állam teljes passzív kvótájának a legközelebbi egész számra felkerekített
50%-a. A kettő közül a kisebb érték az irányadó.
11. A részes államok területe feletti megfigyelő repülések legnagyobb repülési távolságát a Szerződés ,,A’’ mellékletének III. fejezete tartalmazza.
II. Fejezet A részes államok csoportjára vonatkozó rendelkezések
1. (A) Szerződés szerinti jogaik és kötelezettségeik sérelme nélkül, két vagy több, kvótával rendelkező részes állam
a Szerződés aláírásakor és azt követően csoportot alakíthat. A részes államoknak a Szerződés aláírása után alakított
csoportjára jelen fejezet rendelkezései az összes többi részes államnak megküldött értesítést követő hat hónap letelte
után és jelen fejezet 6. bekezdésének rendelkezései szerint alkalmazhatók.
(B) A részes államok csoportja az aktív és passzív kvóták tekintetében jelen fejezet 2. vagy 3. bekezdésének
rendelkezései szerint működik együtt.
2. (A) A részes államok csoportja tagjainak joguk van maguk között újra elosztani folyó évi aktív kvótáikat egyéni
passzív kvótáik megtartása mellett. Az újraelosztást haladéktalanul bejelentik valamennyi érintett harmadik részes
államnak.
(B) A megfigyelő repülés annyi megfigyelő repülésnek számít a megfigyelő fél egyéni és teljes aktív kvótájában, ahány,
a csoporthoz tartozó megfigyelt fél felett átrepült. A repülés egy megfigyelő repülésnek számít mindegyik megfigyelt fél
teljes passzív kvótájában.
(C) Mindegyik részes állam, amely a részes államok csoportjának egy vagy több tagját tekintve aktív kvótákkal
rendelkezik, jogosult a csoport bármely tagjának területe felett a legközelebbi egész számra felkerekítve 50%-kal több
megfigyelő repülést végrehajtani, mint ahány egyéni aktív kvótával rendelkezik a csoport adott tagját tekintve, vagy két
ilyen repülést végrehajtani, ha a csoport adott tagját tekintve nem rendelkezik aktív kvótával.
(D) Abban az esetben, ha ezt a jogát gyakorolja, az érintett részes állam oly módon csökkenti a csoport többi tagjánál
rendelkezésre álló aktív kvótáját, hogy a megfigyelő repülések összesített mennyisége, amelyet azok területe felett
végrehajt, ne haladja meg az egyéni aktív kvóták összegét, amellyel a részes állam az adott évben a csoport valamennyi
tagját tekintve rendelkezik.
(E) A csoport valamennyi tagjának területe feletti megfigyelő repülésekre meghatározott legnagyobb repülési
távolságok érvényesek. Több tag területe feletti megfigyelő repülés végrehajtásakor az egyik tag legnagyobb repülési
távolságának lerepülését követően az összes érzékelő műszert kikapcsolják addig, amíg a megfigyelő repülőgép eléri a
részes államok csoportja következő tagjának területe felett azt a pontot, ahonnan a megfigyelő repülés megkezdését
tervezik. Ilyen folytatólagos megfigyelő repülés esetén az ehhez a ponthoz legközelebb eső nyitott égbolt repülőtérhez
tartozó legnagyobb repülési távolságot alkalmazzák.
3. (A) A részes államok csoportja, saját kérésére, jogosult közös teljes passzív kvótára, amit számára utalnak ki, és
a közös egyéni és teljes aktív kvótákat ennek megfelelően osztják el.
(B) Ebben az esetben a teljes passzív kvóta azoknak a megfigyelő repüléseknek az összesített mennyisége, amelyeket
a részes államok csoportja minden évben fogadni köteles. A teljes aktív kvóta azoknak a megfigyelő repüléseknek az
összesített mennyisége, amelyeket a részes államok csoportja minden évben jogosult végrehajtani. A csoport teljes aktív
kvótája nem haladhatja meg teljes passzív kvótáját.
(C) A részes államok csoportjának teljes aktív kvótájából származó megfigyelő repülést a csoport nevében hajtják
végre.
(D) A megfigyelő repülések, amelyeket a részes államok csoportja fogadni köteles, végrehajthatók egy vagy több
tagjának területe felett.
(E) A részes államok mindegyik csoportjának legnagyobb repülési távolságát az ,,A’’ melléklet III. fejezetének
megfelelően határozzák meg, és a nyitott égbolt repülőtereket a Szerződés ,,E’’ mellékletének megfelelően jelölik ki.
4. A X. cikk 3. bekezdésében rögzített általános elvekkel összhangban bármely harmadik részes állam, amely úgy
gondolja, hogy a jelen cikk I. fejezete 3. bekezdésében meghatározott jogait a részes államok adott csoportjának
működése jogtalanul korlátozza, felvetheti ezt a problémát a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság előtt.
5. A részes államok csoportja biztosítja olyan eljárások létrehozását, amelyek lehetővé teszik a tagjai területe feletti
megfigyelő repülések végrehajtását az egyes feladatok során, beleértve az üzemanyag feltöltést, ha szükséges. A részes
államoknak jelen fejezet 3. bekezdése szerint létrehozott csoportja esetében a megfigyelő repülések nem haladhatják
meg az azokhoz a nyitott égbolt repülőterekhez tartozó legnagyobb repülési távolságot, amelyekről a megfigyelő
repülések megkezdődnek.
6. A döntés összes többi részes államnak történt bejelentését követő hatodik hónap letelte után:
(A) a részes államoknak jelen fejezet 2. bekezdésének rendelkezései szerint létrehozott csoportja átalakulhat a részes
államoknak jelen fejezet 3. bekezdésének rendelkezései szerinti csoportjává;
(B) a részes államoknak e fejezet 3. bekezdésének rendelkezései szerint létrehozott csoportja átalakulhat a részes
államoknak e fejezet 2. bekezdésének rendelkezései szerinti csoportjává;
(C) a részes állam kiléphet a részes államok csoportjából; vagy
(D) a részes államok csoportja felvehet kvótákkal rendelkező további részes államokat.
7. A Szerződés hatálybalépését követően, a részes államok jelen fejezet 3. bekezdése szerinti csoportjának létrehozásából, az abba való belépéstől, vagy az abból való kilépésből adódó kvóta kiutalás vagy elosztás változások a hat
hónapos bejelentési időszak utáni Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belüli első éves áttekintést követő január
elsején lépnek hatályba. Amikor szükséges, ennek megfelelően új nyitott égbolt repülőtereket jelölnek ki, és meghatározzák a legnagyobb repülési távolságokat.
IV. cikk ÉRZÉKELŐ MŰSZEREK 1. Kivéve, ha jelen cikk 3. bekezdése másképpen rendelkezik, a megfigyelő repülőgépek csak a következő kategóriákba tartozó érzékelő műszerekkel szerelhetők fel:
(A) optikai panoráma és sorozatfelvevő fényképezőgépek;
(B) videokamerák valós idő megjelenítéssel;
(C) infravörös vonalas letapogató berendezések; és
(D) oldalra néző szintetikus nyílású lokátor.
2. A részes állam a megfigyelő repülések végrehajtása céljából a fenti 1. bekezdésben felsorolt érzékelő műszerek
bármelyikét használhatja, feltéve, ha az ilyen érzékelő műszerek a kereskedelemben minden részes állam számára
hozzáférhetők, a következő teljesítménykorlátozásokkal:
(A) optikai panoráma és sorozatfelvevő fényképezőgépek esetén a ,,D’’ melléklet 1. függelékének rendelkezései
szerint meghatározott legkisebb föld feletti magasságon a terepi felbontás nem lehet jobb 30 centiméternél, amit
legfeljebb egy panoráma fényképezőgéppel, egy függőleges tengelyű sorozatfelvevő fényképezőgéppel és két, a repülőgép egy-egy oldalán elhelyezkedő ferde tengelyű sorozatfelvevő fényképezőgéppel érnek el, biztosítva a terep nem
szükségszerűen folyamatos lefedését a repülőgép repülési útvonalának mindkét oldalán 50 kilométerig;
(B) videokamerák esetén a terepi felbontás nem lehet jobb 30 centiméternél, amit a ,,D’’ melléklet 1. függeléke
rendelkezéseinek megfelelően határoznak meg;
(C) infravörös vonalas letapogató berendezések esetén az egyetlen eszközzel elért terepi felbontás nem lehet jobb
50 centiméternél a legkisebb föld feletti magasságon, amelyet a ,,D’’ melléklet 1. függeléke rendelkezéseinek megfelelően
határoznak meg; és
(D) az oldalra néző szintetikus nyílású lokátor esetén a céltárgy-szétválasztás módszerét használó impulzus válaszfüggvényből számított terepi felbontás nem lehet jobb három méternél, ami megfelel két, a repülőgép bármely oldalán
elhelyezhető, de egy időben csak az egyik oldalról üzemeltethető, középpontjával 5 méternél nem közelebbi sarokreflektor 25 kilométernél nem szélesebb sáv felett működő, egyetlen lokátor képén való megkülönböztethetőségének.
3. További kategóriák bevezetésével és az érzékelő műszerek jelen cikkben meghatározott kategóriái teljesítményének növelésével a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság foglalkozik a Szerződés X. cikkének megfelelően.
4. Valamennyi érzékelő műszert ellátnak érzékelő felületfedővel vagy más, az érzékelő műszerek működését akadályozó eszközzel, ami meggátolja az adatok gyűjtését az átrepülések, vagy a megfigyelt fél területe felett a belépési pontig
vagy a kilépési ponttól történő repülés során. Az ilyen fedőknek vagy más eszközöknek csak a megfigyelő repülőgépen
kívülről kell levehetőnek vagy működtethetőnek lenniük.
5. A megfigyelő repülőgépen a ,,B’’ melléklet II. fejezetének megfelelően elhelyezhetők olyan eszközök, amelyek
képesek az érzékelő műszerek által gyűjtött adatok rögzítésére. A megfigyelő repülésre megfigyelő repülőgépet biztosító
részes állam rögzíti az érzékelő műszerek által gyűjtött adatokat a Szerződés ,,B’’ mellékletének II. fejezetében
meghatározott információkkal együtt.
6. A megfigyelő repülés folyamán az érzékelő műszerek működésének és üzemelésének figyelemmel kísérése
érdekében a megfigyelő repülőgépen elhelyezhetők olyan eszközök, amelyek az érzékelő műszerek által gyűjtött
adatokat valós időben képesek megjeleníteni.
7. Kivéve, ha az elfogadott érzékelő műszer működéséhez vagy a megfigyelő repülőgép tevékenységéhez szükséges,
vagy a jelen cikk 5. és 6. bekezdésének rendelkezéseit, a megfigyelő repülőgép fedélzetén tilos elektromágneses
hullámokból származó elektronikus jelek gyűjtése, feldolgozása, átjátszása vagy rögzítése, és ilyen tevékenységekre
alkalmas eszközök nem lehetnek a megfigyelő repülőgépen.
8. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél biztosítja a megfigyelő repülőgépet, a megfigyelő félnek joga van olyan
megfigyelő repülőgép használatára, amelyet minden egyes érzékelő műszer kategóriában a jelen cikk 2. bekezdésében
meghatározott képességet meg nem haladó műszerekkel szereltek fel.
9. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél biztosítja a megfigyelő repülésre használt megfigyelő repülőgépet, a
megfigyelt fél köteles olyan megfigyelő repülőgépet biztosítani, amelyet a jelen cikk 1. bekezdésében rögzített minden
egyes érzékelő műszer kategóriában a jelen cikk 2. bekezdésében meghatározott legnagyobb képességű és számú
érzékelő műszerrel szereltek fel, figyelembe véve a XVIII. cikk II. fejezetének rendelkezéseit, amennyiben a megfigyelő
és a megfigyelt fél nem állapodik meg másképpen. Az ilyen érzékelő műszerek készletét és összetételét úgy kell beállítani,
hogy biztosítsa a jelen cikk 2. pontjában meghatározott terep lefedését. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél biztosítja
a megfigyelő repülőgépet, biztosítania kell egy oldalra néző szintetikus nyílású lokátort, amelynek terepi felbontása nem
rosszabb 6 méternél, amit a céltárgy szétválasztás módszerével határoznak meg.
10. Amikor adott repülőgépet a Szerződés V. cikkének megfelelő megfigyelő repülőgépnek jelölnek ki, mindegyik
részes állam tájékoztatja az összes többi részes államot az ilyen repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszer
technikai adatairól a Szerződés ,,B’’ mellékletének megfelelően.
11. Mindegyik részes állam jogosult a megfigyelő repülőgépre felszerelt érzékelő műszerek hitelesítésén részt venni
a ,,D’’ melléklet rendelkezéseivel összhangban. Egy adott típusba tartozó egyetlen megfigyelő repülőgép sem használható megfigyelő repülés végrehajtására mindaddig, amíg az adott megfigyelő repülőgép típust és érzékelő műszereit
nem hitelesítették a Szerződés ,,D’’ melléklete rendelkezéseinek megfelelően.
12. Egy adott repülőgépet megfigyelő repülőgépnek kijelölő részes állam jogosult, az összes többi részes állam
számára 90 nappal korábban megküldött értesítés esetén és a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezéseit figyelembe
véve, érzékelő műszerek eltávolítására, cseréjére vagy újak elhelyezésére, vagy a cikk 10. bekezdésével és a Szerződés
,,B’’ mellékletével összhangban általa rendelkezésre bocsátott technikai információk módosítására. A kicserélt, valamint
a további érzékelő műszereket a megfigyelő repülés során történő felhasználásukat megelőzően a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezéseivel összhangban hitelesítik.
13. Abban az esetben, ha a részes állam vagy a részes államok csoportja egy adott megfigyelő repülőgép használata
során szerzett tapasztalatai alapján úgy véli, hogy a repülőgépre felszerelt bármely érzékelő műszer vagy az ahhoz tartozó
felszerelések nem felelnek meg a ,,D’’ melléklet rendelkezései szerinti hitelesítésnek, az érdekelt részes államok értesítik
aggodalmukról az összes többi részes államot. A repülőgépet kijelölő részes állam:
(A) megteszi a szükséges lépéseket, hogy biztosítsa a megfigyelő repülőgépre felszerelt érzékelő műszer és az ahhoz
tartozó felszerelések összhangját a ,,D’’ melléklet rendelkezései szerinti hitelesítéssel, beleértve az adott érzékelő műszer
és az ahhoz tartozó felszerelések javítását, beállítását vagy cseréjét, miként az szükséges; és
(B) az érdekelt részes állam kérésére a fent említett megfigyelő repülőgép legközelebbi alkalmazásához kapcsolódó
bemutató repülés során az ,,F’’ melléklet rendelkezéseinek megfelelően igazolja, hogy a megfigyelő repülőgépre
felszerelt érzékelő műszer és az ahhoz tartozó felszerelések megfelelnek a ,,D’’ melléklet rendelkezései szerinti
hitelesítésnek. Más részes államok, amelyek aggodalmukat fejezték ki a megfigyelő repülőgépre felszerelt érzékelő
műszert és az ahhoz tartozó felszereléseket illetően, jogosultak személyzetet küldeni, hogy részt vegyenek az ilyen
bemutató repülésen.
14. Abban az esetben, ha a jelen cikk 13. bekezdésében említett lépéseket követően a részes államoknak megmaradt
az aggodalmuk, hogy a megfigyelő repülőgépre felszerelt érzékelő műszer vagy az ahhoz tartozó felszerelések megfelelnek-e a ,,D’’ melléklet rendelkezései szerinti hitelesítésnek, a kérdés a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság elé
terjeszthető.
V. cikk A REPÜLŐGÉPEK KIJELÖLÉSE 1. Mindegyik részes állam jogosult a részes állam illetékes hatóságai által nyilvántartott repülőgépek egy vagy több
típusát vagy modelljét megfigyelő repülőgépnek kijelölni.
2. Mindegyik részes állam jogosult a repülőgépek típusait vagy modelljeit megfigyelő repülőgépnek kijelölni, vagy
repülőgépek új típusaival vagy modelljeivel kiegészíteni az általa korábban kijelölteket, feltéve, ha erről 30 nappal
korábban értesíti az összes többi részes államot. Egy repülőgép típus vagy modell kijelölése bejelentésének tartalmaznia
kell a Szerződés ,,C’’ mellékletében meghatározott információkat.
3. Mindegyik részes állam jogosult az általa korábban kijelölt repülőgépek típusait vagy modelljeit törölni, feltéve,
ha erről 90 nappal korábban értesíti az összes többi részes államot.
4. Azonos érzékelő műszerekkel felszerelt repülőgépek adott típusának és modelljének csak egy példányát szükséges
a jelen Szerződés ,,D’’ melléklete rendelkezéseinek megfelelő hitelesítésre felajánlani.
5. Mindegyik megfigyelő repülőgépnek képesnek kell lennie a repülőszemélyzet és a VI. cikk III. fejezetében
meghatározott személyzet szállítására.
VI. cikk A MEGFIGYELŐ REPÜLŐGÉPEK KIVÁLASZTÁSA, A MEGFIGYELŐ REPÜLÉSEK LEFOLYTATÁSÁRA
VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK ÉS A FELADAT TERVEZÉSÉNEK KÖVETELMÉNYEI
I. Fejezet A megfigyelő repülőgépek kiválasztása és a megfigyelő repülések lefolytatására vonatkozó általános rendelkezések
1. A megfigyelő repüléseket a részes állam által az V. cikknek megfelelően kijelölt megfigyelő repülőgépekkel hajtják
végre. Amennyiben a megfigyelt fél nem él a saját maga által kijelölt megfigyelő repülőgép biztosításának jogával, a
megfigyelő fél jogosult megfigyelő repülőgépet biztosítani. Amennyiben a megfigyelő fél biztosítja a megfigyelő
repülőgépet, jogosult olyan repülőgépet biztosítani, amelyet saját maga vagy egy másik részes állam jelölt ki. Amenynyiben a megfigyelt fél biztosítja a megfigyelő repülőgépet, a megfigyelő félnek joga van olyan repülőgépet kapni, amely
képes olyan minimális utántöltés nélküli távolságot megtenni, beleértve a szükséges üzemanyag tartalékot, amely
megfelel jelen fejezet 5. bekezdés (G) albekezdése szerint bejelentett repülési távolság felének.
2. Mindegyik részes állam jogosult jelen fejezet 1. bekezdése szerint megfigyelő repülésekre másik részes állam által
kijelölt megfigyelő repülőgépet használni. Az ilyen repülőgépek használatára vonatkozó megállapodásokat az érintett
részes államok dolgozzák ki, hogy lehetővé tegyék a nyitott égbolt rendszerben való aktív részvételt.
3. A megfigyelő repülések végrehajtására jogosult részes államok a Szerződés ,,H’’ mellékletével összhangban
egyeztethetik a megfigyelő repülések végrehajtására vonatkozó terveiket. Egyetlen részes állam sem köteles a jelen
fejezet 9. bekezdésében meghatározott 96 órás időszak bármely részében egynél több megfigyelő repülést fogadni,
kivéve, ha maga a részes állam kér a Szerződés ,,F’’ melléklete szerinti bemutató repülést. Ebben az esetben a megfigyelt
fél köteles egy legfeljebb 24 órás átfedést elfogadni a megfigyelő repülésekkel. Mindegyik részes állam, amelynek területe
felett megfigyelő repüléseket hajtanak végre, miután értesítették a megfigyelő repülések végrehajtására vonatkozó
tervek egyeztetésének eredményeiről, a ,,H’’ melléklet rendelkezéseivel összhangban tájékoztatja a többi részes államot
arról, hogy az egyes konkrét megfigyelő repüléseket tekintve gyakorolja-e saját megfigyelő repülőgép biztosításának
jogát.
4. A Szerződés aláírását követő 90 napnál nem később mindegyik részes államnak be kell jelentenie:
(A) az összes többi részes államnak a nyitott égbolt megfigyelő repülések, a szállító repülőgéppel történő repülések
és az átrepülések állandó diplomáciai engedélyszámát; és
(B) a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságnak, hogy e Szerződés ,,L’’ melléklete I. fejezetének 7. bekezdésében
meghatározottak közül melyik nyelvet vagy nyelveket fogja a személyzet használni a területe feletti megfigyelő repülések
végrehajtásához kapcsolódó minden tevékenység, illetve a feladatterv és a jelentés elkészítése során, amennyiben a
használt nyelv nem egyezik meg a Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény 10. melléklete II. kötetének 5.2.1.1.2. bekezdésében ajánlottal.
5. A megfigyelő fél legalább 72 órával a megfigyelt fél belépési pontjára való érkezésének tervezett időpontját
megelőzően értesíti a megfigyelt felet a megfigyelő repülés végrehajtásának szándékáról. Az ilyen értesítést küldő részes
államok mindent elkövetnek annak érdekében, hogy elkerüljék a minimális előzetes bejelentési idő hétvégeken történő
alkalmazását. Az ilyen értesítés tartalmazza:
(A) a kívánt belépési pontot, és szükség esetén, a nyitott égbolt repülőteret, ahol a megfigyelő repülés elkezdődik;
(B) a megfigyelő fél belépési pontra érkezésének dátumát és várható időpontját, és a belépési pontról a nyitott égbolt
repülőtérre való indulás dátumát és várható időpontját, amennyiben szükséges, jelezve a konkrét elhelyezési igényeket;
(C) az ,,E’’ melléklet 1. függelékében meghatározott helyet, ahol a repülés előtti ellenőrzést végre kívánják hajtani,
és az ilyen, ,,F’’ melléklet rendelkezéseinek megfelelő, repülés előtti ellenőrzés dátumát és kezdési időpontját;
(D) a szállítás módját és, ha szükséges, a belépési pontra való utazáshoz használt szállító repülőgép típusát és
modelljét abban az esetben, ha a megfigyelő repülésre használt repülőgépet a megfigyelt fél biztosítja;
(E) a megfigyelő repülés vagy a megfigyelő repülést végrehajtó személyzetnek a megfigyelt fél területére be- és onnan
kiszállításra használt szállító repülőgép repülésének diplomáciai engedélyszámát;
(F) a megfigyelő repülőgép ,,C’’ mellékletben meghatározottak szerinti jellemzőit;
(G) a megfigyelő repülés hozzávetőleges távolságát; és
(H) a személyzet tagjainak nevét, nemét, születési dátumát és helyét, útlevelének számát és az azt kibocsátó részes
államot, és feladataikat. 6. A jelen fejezet 5. bekezdésének megfelelően értesített megfigyelt fél 24 órán belül visszaigazolja az értesítés vételét.
Abban az esetben, ha a megfigyelt fél gyakorolja a megfigyelő repülőgép biztosítási jogát, a visszaigazolás tartalmazza
a jelen fejezet 5. bekezdésének (F) albekezdésében a megfigyelő repülőgéppel kapcsolatban meghatározott információkat. A megfigyelő fél a jelen fejezet 5. bekezdésének megfelelően bejelentett várható érkezési időben kap engedélyt
a belépési pontra való érkezésre. A megfigyelt fél megerősíti a belépési pontról a megfigyelő repülés kezdőpontját jelentő
nyitott égbolt repülőtérre történő repülés várható indulási időpontját és a repülés előtti ellenőrzés helyét, dátumát és
kezdési idejét.
7. A megfigyelő fél személyzetében helyet kaphat más részes államok által a XIII. cikknek megfelelően kijelölt
személyzet is.
8. A megfigyelő fél a megfigyelt fél jelen fejezet 5. bekezdésének megfelelő értesítésekor egyidejűleg értesíti az összes többi részes államot a megfigyelő repülés végrehajtásának szándékáról.
9. A belépési pontra való érkezés várható időpontjától a megfigyelő repülés befejezéséig tartó időszak nem haladhatja meg a 96 órát, amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél a
Szerződés ,,F’’ melléklete szerinti bemutató repülést kér, akkor az ,,F’’ melléklet III. fejezete 4. bekezdésének megfelelően kiterjeszti a 96 órás időszakot, ha a megfigyelő félnek további időre van szüksége feladatterve maradéktalan
végrehajtásához.
10. A megfigyelő repülőgép belépési pontra érkezésekor a megfigyelt fél ellenőrzi az érzékelő műszerek érzékelő
felületeinek fedőit vagy más, az érzékelő műszerek működését akadályozó eszközöket, hogy meggyőződjön: azok az
,,E’’ melléklet szerint a megfelelő helyzetben vannak, amennyiben mindegyik érintett részes állam nem állapodik meg
másképpen.
11. Abban az esetben, ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelő fél biztosítja, a megfigyelő repülőgép belépési pontra
vagy a megfigyelő repülés kezdőpontját jelentő nyitott égbolt repülőtérre való érkezésekor a megfigyelt fél jogosult a
repülőgép repülés előtti ellenőrzését végrehajtani az ,,F’’ melléklet I. fejezetének megfelelően. Abban az esetben, ha
jelen fejezet 1. bekezdésével összhangban a megfigyelt fél biztosít megfigyelő repülőgépet, a megfigyelő fél jogosult az
érzékelő műszerek repülés előtti ellenőrzését végrehajtani az ,,F’’ melléklet II. fejezetének megfelelően. Amennyiben a
felek nem állapodnak meg másképpen, az ilyen ellenőrzések a megfigyelő repülés repülési tervben meghatározott
megkezdése előtt legalább négy órával befejeződnek.
12. A megfigyelő fél biztosítja, hogy repülőszemélyzetében legalább egy olyan személy legyen, aki rendelkezik a
szükséges nyelvtudással, hogy szabadon kommunikáljon a megfigyelt fél személyzetével és légiforgalom-irányító hatóságaival a megfigyelt fél által a jelen fejezet 4. bekezdésének megfelelően bejelentett nyelven vagy nyelveken.
13. A megfigyelt fél a belépési pontra vagy a megfigyelő repülés kezdőpontját jelentő nyitott égbolt repülőtérre
érkezéskor ellátja a repülőszemélyzetet a legfrissebb időjárási előrejelzéssel, légi navigációs információkkal és a
repülésbiztonsággal kapcsolatos információkkal, beleértve a pilóták számára szolgáló utasításokat (NOTAM). Kérésre
biztosítják ezeknek az információknak a frissítését. A jelen cikk II. fejezete követelményeinek megfelelő feladatterv
elfogadásakor rendelkezésre kell bocsátani a műszeres le- és felszállással kapcsolatos eljárásokat és a repülési útvonal
mentén lévő tartalék repülőterekkel kapcsolatos információkat.
14. A Szerződés szerinti megfigyelő repülések végrehajtása során minden megfigyelő repülőgépet a Szerződés
rendelkezéseivel és az elfogadott repülési tervvel összhangban működtetnek. Jelen cikk II. fejezete 2. bekezdése
rendelkezéseinek sérelme nélkül, a megfigyelő repülések végrehajtása során ugyancsak betartják:
(A) az ICAO által kiadott normákat és ajánlott gyakorlati eljárásokat; és
(B) az átrepült területtel rendelkező részes állam által kiadott nemzeti légiforgalom-irányítási szabályokat, repülés
biztonsági eljárásokat és irányelveket. 15. A megfigyelő repülések elsőbbséget élveznek mindennemű rendszeres légi forgalommal szemben. A megfigyelt
fél biztosítja, hogy légiforgalom-irányító hatóságai elősegítsék a Szerződés szerinti megfigyelő repülések végrehajtását.
16. A repülőgép fedélzetén a repülőgép parancsnok egy személyben felelős a repülés biztonságos lebonyolításáért
és a repülési terv betartásáért.
17. A megfigyelt fél biztosítja:
(A) a megfigyelő repülés során alkalmazásra kerülő valamennyi érzékelő műszer képességeinek megerősítésére
alkalmas kalibráló célt a Szerződés ,,D’’ melléklete III. fejezetében rögzített eljárásoknak megfelelő hitelesítésére,
amelyet bármely fél kérésére a bemutató repülés vagy a megfigyelő repülés során átrepülnek. A kalibráló célt annak a
repülőtérnek a közelében helyezik el, amelyen a Szerződés ,,F’’ melléklete szerinti repülés előtti ellenőrzést végrehajtják;
(B) a polgári repülők esetében szokásos üzemanyag-utántöltést és kiszolgálást a megfigyelő repülőgép vagy a szállító
repülőgép számára a belépési ponton, a nyitott égbolt repülőtéren, bármely utántöltő repülőtéren és a repülési tervben
meghatározott kilépő ponton, a kijelölt repülőtérrel kapcsolatban kiadott előírások szerint;
(C) étkezést és elhelyezés igénybevételét a megfigyelő fél személyzete számára; és
(D) a megfigyelő fél kérésére további szolgáltatásokat, a megfigyelő és megfigyelt felek közötti megállapodás szerint,
a megfigyelő repülés végrehajtásának elősegítése érdekében. 18. A megfigyelő repülés végrehajtásával kapcsolatos valamennyi költséget, beleértve az adatrögzítő készülékek és
az érzékelő műszerek által gyűjtött adatok kidolgozásának költségeit, a Szerződés ,,L’’ melléklete I. fejezetének
9. bekezdésével összhangban térítik meg.
19. A megfigyelő repülőgép kilépési pontról való elindulása előtt a megfigyelt fél meggyőződik arról, hogy az érzékelő
műszerek érzékelő felületének fedői vagy más, az érzékelő műszerek működését akadályozó eszközök a Szerződés
,,E’’ melléklete szerinti megfelelő helyzetben vannak.
20. Amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen, a megfigyelő fél legkésőbb a megfigyelő repülés befejezése
után 24 órával elhagyja a kilépési pontot. Amennyiben az időjárási feltételek, vagy a megfigyelő vagy a szállító repülőgép
repülési képessége ezt nem teszi lehetővé, abban az esetben a repülésnek a lehető legkorábbi kivitelezhető időpontban
kell kezdődnie.
21. A megfigyelő fél a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság által kialakított megfelelő formátum felhasználásával
összeállítja a megfigyelő repülés feladatjelentését. A feladatjelentés tartalmazza a megfigyelő repülés dátumára és
időpontjára, útvonalára és jellegére, az időjárási feltételekre és valamennyi érzékelő műszer minden egyes megfigyelési
időszakának idejére és helyére vonatkozó megfelelő adatokat, az érzékelő műszerek által gyűjtött adatok megközelítő
mennyiségét, valamint az érzékelő műszerek érzékelő felületének fedői és az érzékelő műszerek működését gátló más
eszközök ellenőrzésének eredményét a VII. cikk és az ,,E’’ melléklet szerint. A feladatjelentést a megfigyelő és a
megfigyelt fél írja alá a kilépési ponton, és a megfigyelő fél juttatja azt el az összes többi részes államhoz a megfigyelő
fél kilépési pontról való távozását követő hét napon belül.
II. Fejezet A feladattervezés követelményei 1. Amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen, a megfigyelő fél a nyitott égbolt repülőtérre történő
megérkezést követően átadja a megfigyelt félnek a megfigyelő repülés javasolt, jelen fejezet 2. és 4. bekezdése követelményeinek megfelelő feladattervét.
2. A feladatterv olyan megfigyelő repülést irányozhat elő, amely lehetővé teszi a megfigyelt fél teljes területén bármely
pont megfigyelését, beleértve a megfigyelt fél által az ,,I’’ mellékletben eredetileg veszélyes légtérnek minősített
területeket. A megfigyelő repülőgép repülési útvonala nem lehet közelebb 10 kilométernél olyan szomszédos ország
határához, amely nem részes állam, de elérheti ezt a távolságot.
3. A feladatterv lehetővé teszi, hogy a nyitott égbolt repülőtér, ahol a megfigyelő repülés befejeződik, csakúgy, mint
a kilépési pont, ne legyen azonos azzal a nyitott égbolt repülőtérrel, ahol a megfigyelő repülés megkezdődik vagy a
belépési ponttal. A feladatterv meghatározza, amennyiben ez alkalmazható, a megfigyelő repülés kezdési időpontját, a
tervezett utántöltési megállás vagy pihenési időszakok kívánt időpontját és helyét, és a megfigyelő repülés folytatásának
időpontját az utántöltési megállást vagy pihenési időszakot követően a jelen cikk I. fejezetének 9. bekezdésében előírt
96 órás időszakon belül.
4. A feladatterv tartalmazza a repülési terv összeállításához szükséges valamennyi információt, és biztosítja, hogy
(A) a megfigyelő repülés ne haladja meg az ,,A’’ melléklet I. fejezetében meghatározott vonatkozó legnagyobb
repülési távolságot;
(B) a megfigyelő repülés útvonala és jellege megfeleljen a repülés biztonsági feltételeinek, összhangban az ICAO
normáival és az általa ajánlott gyakorlati eljárásaival, figyelembe véve a nemzeti repülési szabályok egymástól való
eltéréseit, jelen fejezet 2. bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül;
(C) a feladatterv vegye figyelembe a veszélyes légteret érintő ,,I’’ mellékletnek megfelelően biztosított információkat;
(D) a megfigyelő repülőgép föld feletti repülési magassága ne tegye lehetővé a megfigyelő fél számára, hogy túllépje
a IV. cikk 2. bekezdésében valamennyi érzékelő műszerre előírt terepi felbontási korlátozást;
(E) a megfigyelő repülés megkezdésének becsült időpontja a feladatterv átadását követő 24 óránál ne legyen
hamarabb, amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen;
(F) a megfigyelő repülőgép a feladattervben kijelölt koordináták és navigációs pontok közötti legrövidebb útvonalon
a bejelentett sorrendben repüljön; és
(G) a repülési útvonal ne érintse egynél többször ugyanazt a pontot, amennyiben a felek nem állapodnak meg
másképpen, és a megfigyelő repülőgép ne körözzön egy pont körül, amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen.
Ennek az albekezdésnek a rendelkezései nem vonatkoznak a megfigyelő repülőgép felszállására, kalibráló célok feletti
repülésére és leszállására.
5. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél által összeállított feladatterv veszélyes légtéren való átrepüléseket irányoz
elő, a megfigyelt fél:
(A) meghatározza a megfigyelő repülőgép veszélyeztetettségét;
(B) elősegíti a megfigyelő repülés végrehajtását a jelen bekezdés (A) albekezdése szerint meghatározott tevékenység
koordinálásával vagy megszüntetésével; vagy
(C) alternatív repülési magasságot, útvonalat vagy időpontot javasol.
6. A feladatterv átadását követő négy órán belül a megfigyelt fél elfogadja a feladattervet, vagy változtatásokat javasol
abban a VIII. cikk I. fejezete 4. bekezdésével és jelen fejezet 5. bekezdésével összhangban. Az ilyen változtatások nem
zárhatják ki egyetlen pont megfigyelését sem a megfigyelt fél teljes területén, beleértve a megfigyelt fél által a Szerződés
,,I’’ mellékletében eredetileg veszélyes légtérként jelölt területeket. Megállapodás esetén a megfigyelő és a megfigyelt
fél aláírja a feladattervet. Abban az esetben, ha a felek az eredeti feladatterv átadását követő 8 órán belül nem állapodnak
meg a feladattervről, a megfigyelő fél jogosult elállni a megfigyelő repülés végrehajtásától a Szerződés VIII. cikkének
rendelkezései szerint.
7. Ha a megfigyelő repülés tervezett útvonala megközelíti más részes államok vagy más államok határát, a megfigyelt
fél tájékoztathatja azt az államot vagy azokat az államokat a megfigyelő repülés várható útvonaláról, dátumáról és
időpontjáról.
8. Az elfogadott feladatterv alapján a megfigyelő repülőgépet biztosító részes állam, a másik részes állammal
együttműködve, haladéktalanul összeállítja a repülési tervet, amely a Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény 2. mellékletében meghatározottakat tartalmazza az ICAO 4444-RAC/501/12. számú, a ,,Légi és légiforgalmi szolgálatok
szabályai’’ című dokumentuma által meghatározott formátumban, annak felülvizsgált vagy módosított változatai
alapján.
III. Fejezet Különleges rendelkezések 1. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél biztosítja a megfigyelő repülőgépet, a megfigyelt fél jogosult a megfigyelő
repülőgép fedélzetén két repülési megfigyelővel és egy tolmáccsal képviseltetni magát, a megfigyelő repülőgép fedélzetén elhelyezett minden egyes érzékelő műszer ellenőrző pontján lévő repülési megfigyelőin felül, amennyiben a felek
nem állapodnak meg másképpen. A repülési megfigyelőknek és tolmácsoknak a Szerződés ,,G’’ mellékletében előírt
jogai és kötelezettségei vannak.
2. Jelen fejezet 1. bekezdésére tekintet nélkül, abban az esetben, ha a megfigyelő fél olyan megfigyelő repülőgépet
használ, amelynek a legnagyobb felszálló bruttó súlya nem több 35 000 kilogrammnál a jelen cikk I. fejezete 5. bekezdése
(G) albekezdésének megfelelően bejelentettek szerint 1500 kilométernél nem hosszabb megfigyelő repülési távolságra,
a megfigyelő fél csak két repülési megfigyelőt és egy tolmácsot köteles fogadni a megfigyelő repülőgép fedélzetén,
amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen.
3. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél biztosítja a megfigyelő repülőgépet, a megfigyelt fél a megfigyelő fél
személyzetének lehetővé teszi, hogy a lehető leggyorsabb módon jusson el a megfigyelt fél belépési pontjára. A megfigyelő fél személyzete választhat, hogy szárazföldi, vízi vagy légi szállítást vesz igénybe a belépési pontra való utazáshoz,
beleértve bármely részes állam által birtokolt repülőgéppel történő szállítást. Az ilyen utazással kapcsolatos eljárásokat
a Szerződés ,,E’’ melléklete rögzíti.
4. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél biztosítja a megfigyelő repülőgépet, a megfigyelő fél jogosult arra, hogy két
repülési képviselője és egy tolmácsa legyen a megfigyelő repülőgép fedélzetén, a repülőgépen elhelyezett minden egyes
érzékelő műszer ellenőrző pontján lévő repülési képviselőjén felül, amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen.
A repülési képviselőknek és a tolmácsoknak a Szerződés ,,G’’ mellékletében előírt jogaik és kötelezettségeik vannak.
5. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél olyan megfigyelő repülőgépet biztosít, amelyet nem a megfigyelő és nem a
megfigyelt fél, hanem valamely más részes állam jelölt ki, a megfigyelő fél jogosult arra, hogy két képviselője és egy
tolmácsa legyen a megfigyelő repülőgép fedélzetén, a repülőgépen elhelyezett minden egyes érzékelő műszer ellenőrző
pontjánál lévő képviselőjén felül, amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen. Ebben az esetben jelen fejezet
1. bekezdésének repülési megfigyelőkről szóló rendelkezései is érvényesek. A képviselőknek és a tolmácsoknak a
Szerződés ,,G’’ mellékletében előírt jogaik és kötelezettségeik vannak.
VII. cikk ÁTREPÜLÉSEK 1. A megfigyelő fél által a megfigyelt fél területére és területéről a Szerződés céljaira végrehajtott átrepülések a
megfigyelő fél vagy másik részes állam területéről indulnak.
2. Minden részes állam köteles elfogadni átrepüléseket. Az ilyen átrepüléseket a nemzetközileg elismert ATS légi
útvonalakon végzik, amennyiben az érintett részes államok nem állapodtak meg másképpen, és mindegyik részes állam,
amelynek légterét átrepülik, nemzeti légiforgalom-irányító hatóságainak szabályaival összhangban hajtják végre.
A megfigyelő fél a megfigyelt félnek a VI. cikkel összhangban történő értesítésével egyidejűleg értesíti mindegyik részes
államot, amelynek légterét átrepüli.
3. Az átrepülések során tilos az érzékelő műszerek működtetése a megfigyelő repülőgépen. Abban az esetben, ha az
átrepülés során a megfigyelő repülőgép egy részes állam területén leszáll, ez a részes állam a leszálláskor és a felszállást
megelőzően megvizsgálja az érzékelő műszerek érzékelő felületének fedőit vagy más, az érzékelő műszerek működését
akadályozó eszközöket, hogy meggyőződjön: azok megfelelő helyzetben vannak.
VIII. cikk LETILTÁSOK, ELTÉRÉSEK A REPÜLÉSI TERVEKTŐL ÉS VESZÉLYHELYZETEK
I. Fejezet A megfigyelő repülések letiltása és a feladattervek változtatása
1. A megfigyelt fél jogosult letiltani az olyan megfigyelő repülést, amely nem felel meg a Szerződés rendelkezéseinek.
2. A megfigyelt fél jogosult letiltani a megfigyelő repülést annak kezdete előtt, abban az esetben, ha a megfigyelő fél
nem érkezik meg a belépési pontra a VI. cikk I. fejezete 5. bekezdésének megfelelően küldött bejelentésben meghatározott várható érkezési időt követő 24 órán belül, amennyiben az érintett részes államok nem állapodnak meg
másképpen.
3. Abban az esetben, ha a megfigyelt részes állam letiltja a megfigyelő repülést jelen cikknek vagy az ,,F’’ mellékletnek
megfelelően, haladéktalanul rögzíti a tiltás tényállását a feladattervben. A megfigyelt fél hét napon belül mindegyik
részes államhoz diplomáciai csatornákon eljuttatja a letiltásról szóló írásos magyarázatot a VI. cikk I. fejezete 21. bekezdésének megfelelően biztosított feladatjelentésben. A letiltott megfigyelő repülést nem számítják be egyik részes
állam kvótájába sem.
4. A megfigyelt fél jogosult változtatásokat javasolni a feladattervben az alábbi körülmények bármelyikének következtében:
(A) az időjárási feltételek befolyásolják a repülés biztonságát;
(B) a tervezett nyitott égbolt repülőtér, a tartalék repülőterek vagy az utántöltő repülőterek állapota nem teszi
lehetővé használatukat; vagy
(C) a feladatterv nem felel meg a VI. cikk II. fejezete 2. és 4. bekezdésének.
5. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél nem ért egyet a feladattervben javasolt változtatásokkal, jogosult alternatívákat előterjeszteni a javasolt változtatásokhoz. Abban az esetben, ha az eredeti feladatterv benyújtását követő nyolc
órán belül nem jutnak megegyezésre a feladattervről, és ha a megfigyelő fél szerint a feladatterv megváltoztatása sérti a
megfigyelő repülés végrehajtására a Szerződésben meghatározott jogait, a megfigyelő fél jogosult elállni a megfigyelő
repülés végrehajtásától, amelyet így egyik részes állam kvótájával szemben sem számítanak be.
6. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél jelen cikknek vagy az ,,F’’ mellékletnek megfelelően eláll egy megfigyelő
repülés végrehajtásától, haladéktalanul magyarázatot kell adnia döntésére a feladattervben a megfigyelt féltől való
távozása előtt. A megfigyelő fél távozása utáni hét napon belül a megfigyelő fél diplomáciai csatornákon eljuttatja
döntése írásos magyarázatát az összes többi részes államnak a VI. cikk I. fejezete 21. bekezdésének megfelelően
biztosított feladatjelentésben.
II. Fejezet Eltérések a repülési tervtől 1. A megfigyelő repülés során a repülési tervtől való eltérések akkor engedhetők meg, ha azt szükségessé teszik:
(A) a repülési biztonságot befolyásoló időjárási feltételek;
(B) a megfigyelő repülőgéppel kapcsolatos technikai nehézségek;
(C) a fedélzeten lévő bármely személy egészségügyi veszélyhelyzete; vagy
(D) a külső, el nem hárítható ok (force majeure) esetén kiadott repülésirányítási utasítások.
2. Ezen felül, ha az időjárási feltételek nem teszik lehetővé az optikai érzékelő műszerek és az infravörös vonalas
letapogató berendezések hatékony használatát, megengedhetők eltérések, feltéve, hogy
(A) a repülésbiztonsági követelményeket betartják;
(B) olyan esetekben, ahol a nemzeti szabályok azt megkövetelik, a repülésirányító hatóságok adják meg az enge
délyt; és
(C) az érzékelő műszerek teljesítménye nem haladja meg a IV. cikk 2. bekezdésében meghatározott képességeket,
amennyiben a felek nem állapodtak meg másképpen. 3. A megfigyelt félnek jogában áll megtiltani egy adott érzékelő műszer használatát olyan eltérés során, amely a
megfigyelő repülőgépet az adott érzékelő műszer használatára vonatkozó megengedett minimális föld feletti magassági
szint alá viszi a IV. cikk 2. bekezdésében meghatározott terepi felbontási korlátozásnak megfelelően. Abban az esetben,
ha az eltérés a megfigyelő repülőgép repülési tervben rögzített repülési útvonaltól több mint 50 kilométeres eltérést
követel meg, a megfigyelt fél jogosult megtiltani a megfigyelő repülőgépre szerelt valamennyi érzékelő műszer használatát az 50 kilométeres határon túl.
4. A megfigyelő fél jogosult a megfigyelő repülést annak végrehajtása során lerövidíteni az érzékelő műszer működési
hibája esetén. A repülőgép parancsnoka jogosult a megfigyelő repülést lerövidíteni a megfigyelő repülőgép biztonságát
érintő technikai nehézségek esetén.
5. Abban az esetben, ha a jelen fejezet 1. bekezdése szerint a repülési tervtől való megengedett eltérés a megfigyelő
repülés rövidítését eredményezi, vagy a repülés lerövidítése jelen fejezet 4. bekezdésével összefüggésben következik be,
a megfigyelő repülést mindkét részes állam kvótájánál be kell számítani, amennyiben a megrövidítés oka nem:
(A) a megfigyelt fél által biztosított megfigyelő repülőgép érzékelő műszerének hibája;
(B) a megfigyelt fél által biztosított megfigyelő repülőgép technikai nehézségei;
(C) a megfigyelt fél repülőszemélyzete tagjának vagy a repülési megfigyelők egészségügyi veszélyhelyzete; vagy
(D) külső, el nem hárítható okból (force majeure) kiadott repülésirányítási utasítások.
Ilyen esetekben a megfigyelő fél jogosult eldönteni, hogy a repülést beszámítsák-e mindkét részes állam kvótájába.
6. Az érzékelő műszerek által gyűjtött adatok csak akkor maradnak a megfigyelő fél birtokában, ha a megfigyelő
repülést mindkét részes állam kvótájába beszámítják.
7. Abban az esetben, ha repülési tervtől való eltérésre kerül sor, a repülőgép parancsnoka a megfigyelt fél kiadott
nemzeti repülési szabályai szerint cselekszik. Amint az eltérést kiváltó tényezők megszűnnek létezni, a megfigyelő
repülőgép a légiforgalom-irányító hatóságok engedélyével folytathatja a megfigyelő repülést a repülési terv szerint.
A megfigyelő repülőgép eltéréséből eredő többletrepülés távolsága nem számít bele a legnagyobb repülési távolságba.
8. A megfigyelő repülőgép fedélzetén lévő mindkét részes állam személyzetét haladéktalanul tájékoztatni kell a
repülési tervtől való minden eltérésről.
9. Jelen cikk rendelkezéseiből adódó minden többletköltséget a Szerződés ,,L’’ melléklete I. fejezetének 9. bekezdése
szerint térítenek meg.
III. Fejezet Veszélyhelyzetek 1. Veszélyhelyzet kialakulása esetén a repülőgép parancsnokának ,,A légi navigációs szolgálati eljárások — A légi és
légiirányító szolgálat szabályai’’ című, 4444 — RAC/501/12. számú ICAO-dokumentum, annak felülvizsgált vagy módosított változatai, a megfigyelt fél nemzeti repülési szabályai és a megfigyelő repülőgép repülési kézikönyve szolgál
útmutatóul.
2. Minden veszélyhelyzetet bejelentő megfigyelő repülőgépet a megfigyelt fél valamennyi veszélyelhárító és navigációs létesítménye segít annak érdekében, hogy biztosítsa a repülőgép leggyorsabb eljutását a legközelebbi alkalmas
repülőtérre.
3. A megfigyelő repülőgép megfigyelt fél területén történő repülési balesete esetén a megfigyelt fél kutatási és
mentési műveletet folytat az ilyen műveletekre vonatkozó belső szabályai és eljárásai szerint.
4. A megfigyelő repülőgép légi balesete vagy légi incidense esetén a megfigyelt fél folytatja a vizsgálatot a megfigyelő
fél részvételével az ICAO Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény (,,Repülési balesetek vizsgálata’’) 13. mellékletében
meghatározott ajánlásai, annak felülvizsgált vagy módosított változatai, és a megfigyelt fél nemzeti szabályai szerint.
5. Abban az esetben, amikor a megfigyelő repülőgépet nem a megfigyelt fél tartja nyilván, a vizsgálat befejeztével a
megfigyelő repülőgép és az érzékelő műszerek minden roncsát és maradékát, ha találtak és kimentettek ilyeneket, a
megfigyelő félnek vagy, kérés esetén, annak a félnek juttatják vissza, amelyhez a repülőgép tartozik.
IX. cikk A MEGFIGYELŐ REPÜLÉSEK SORÁN ÉRZÉKELŐ MŰSZEREKKEL GYŰJTÖTT ADATOK
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. A megfigyelő repülés során adatok rögzítésének céljából az alábbi adathordozók használhatók:
(A) optikai panoráma és sorozatfelvevő fényképezőgépek esetében fekete-fehér fotófilm;
(B) videokamerák esetében mágnesszalag; (C) infravörös vonalas letapogató berendezések esetében fekete-fehér fotófilm vagy mágnesszalag; és
(D) oldalra néző szintetikus nyílású lokátorok esetében mágnesszalag.
Az elfogadott formátumról, amelyben az ilyen adatokat rögzítik és más adathordozóra átviszik, a Nyitott Égbolt
Konzultatív Bizottságon belül határoznak a Szerződés ideiglenes alkalmazási időszaka során.
2. A megfigyelő repülések során az érzékelő műszerek által gyűjtött adatok a megfigyelő repülőgép fedélzetén
maradnak a megfigyelő repülés befejezéséig. Az érzékelő műszerek által gyűjtött adatok továbbítása tilos a megfigyelő
repülőgépről a megfigyelő repülés során.
3. A megfigyelő repülés során az érzékelő műszerek által az adatgyűjtésre használt valamennyi filmtekercset és
kazettát vagy mágnesszalag-orsót az érzékelő műszerekből való kivételt követően, amilyen gyorsan lehetséges, konténerben helyezik el, és a részes államok jelenlétében lepecsételik.
4. Az érzékelő műszerek által megfigyelő repülések során gyűjtött adatokat jelen cikk rendelkezéseinek megfelelően
hozzáférhetővé teszik a részes államok számára és kizárólag a Szerződés céljainak megvalósítására használják.
5. Abban az esetben, ha a Szerződés ,,B’’ mellékletének I. fejezete szerint biztosított adatok alapján egy részes állam
által a megfigyelő repülés során alkalmazni kívánt valamely adathordozó anyag nem kompatibilis egy másik részes állam
adathordozó kezelésére szolgáló berendezésével, az érintett részes államok olyan eljárásokat alakítanak ki, amelyek
biztosítják, hogy a megfigyelő repülés során gyűjtött valamennyi adat általuk kezelhető, azaz előhívható, másolható és
tárolható legyen.
II. Fejezet Fotófilmre rögzítő érzékelő műszerek által nyert adatok
1. Abban az esetben, ha kettős optikai fényképezőgéppel készített adatokat cserélnek ki, a fényképezőgépeknek, a
filmnek és a film előhívónak azonos típusúnak kell lennie.
2. Feltéve, hogy egyetlen optikai fényképezőgéppel gyűjtött adatokat cserélnek ki, a részes államok a Nyitott Égbolt
Konzultatív Bizottságon belül a Szerződés ideiglenes alkalmazási időszaka során mérlegelik a kérdést, hogy az eredeti
negatív film előhívásáért a megfigyelő fél vagy a megfigyelő repülőgépet biztosító részes állam viseli-e a felelősséget. Az
eredeti negatív filmet előhívó részes állam felelős az eredeti negatív film előhívási minőségéért és a negatív vagy pozitív
másolatok elkészítéséért. Abban az esetben, ha a részes államok megállapodnak, hogy a megfigyelő repülés végrehajtása
során a megfigyelt fél által biztosított megfigyelő repülőgépen használt filmet a megfigyelő fél hívja elő, a megfigyelt fél
nem visel felelősséget az eredeti negatív film előhívási minőségéért.
3. Minden, megfigyelő repülés során használt filmet előhívnak:
(A) abban az esetben, ha az eredeti negatív előhívása a megfigyelt fél által biztosított előhívó helyiségben történik,
amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen, a megfigyelő repülőgép kilépési pontra érkezését követő három
napon belül; vagy
(B) abban az esetben, ha az eredeti negatív előhívása a megfigyelő fél által biztosított előhívó helyiségben történik,
amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen, a megfigyelő repülőgép megfigyelt fél területéről való távozását
követő tíz napon belül.
4. Az a részes állam, amely az eredeti negatív filmet előhívja, köteles fogadni a másik részes állam legfeljebb két
hivatalos személyét a filmelőhívó helyiségben, hogy ellenőrizzék a filmkazetta vagy konténer felnyitásának és az eredeti
negatív film tárolásának, előhívásának, másolásának és kezelésének minden lépését a Szerződés ,,K’’ melléklete
II. fejezetének rendelkezései szerint. A film előhívását és másolását ellenőrző részes állam jogosult ezeket a hivatalos
személyeket azon állampolgárai közül kijelölni, akik azon a területen tartózkodnak, amelyen a másik részes állam által
biztosított film kidolgozó helyiség található, feltéve, hogy az ilyen személyek szerepelnek a Szerződés XIII. cikke
I. fejezetének megfelelően kijelölt személyzet listáján. A filmet előhívó részes állam a lehető legnagyobb mértékben
segíti a másik részes állam hivatalos személyeit jelen bekezdésben meghatározott feladataik végrehajtásában.
5. A megfigyelő repülés befejezésekor az a részes állam, amely előhívja az eredeti negatív filmet, a filmhez egy
21 lépcsős szenzitometriai próbacsíkot csatol a megfigyelő repülés során használt filmtípusból, vagy egy 21 lépcsős
optikai éket exponál minden, a megfigyelő repülés során használt eredeti negatív filmtekercs kép nélküli részére vagy
befűző szalagjára. Miután az eredeti negatív filmet előhívták, és a másolt negatív vagy pozitív filmet elkészítették, a
részes államok értékelik a 21 lépcsős szenzitometriai próbacsík képminőségét vagy a 21 lépcsős optikai ék képét az
eredeti negatív vagy másolt negatív vagy pozitív filmtípus számára a Szerződés ,,K’’ melléklete I. fejezetének rendelkezései értelmében meghatározott érzékenységi jellemzőkhöz viszonyítva.
6. Abban az esetben, ha csak egy eredeti negatív filmet hívnak elő:
(A) a megfigyelő fél jogosult megtartani, vagy megkapni az eredeti negatív filmet; és
(B) a megfigyelt fél jogosult kiválasztani és megkapni az eredeti negatív film pozitív vagy negatív teljes első generációs
másolatát, vagy annak egy részét. Amennyiben a felek nem állapodnak meg másképpen, a másolat:
(1) megegyezik az eredeti negatív film filmméretével és formájával;
(2) az eredeti negatív film előhívását követően azonnal elkészül; és
(3) elkészülte után azonnal átadják a megfigyelt fél képviselőinek.
7. Abban az esetben, ha két eredeti negatív filmet hívnak elő:
(A) ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelő fél biztosítja, a megfigyelt fél jogosult a megfigyelő repülés befejezésekor kiválasztani a két eredeti negatív film egyikét, és a másik eredeti negatív filmet a megfigyelő fél tartja meg; vagy
(B) ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelt fél biztosítja, a megfigyelő fél jogosult kiválasztani az eredeti negatív
filmek egyikét, és a másik eredeti negatív filmet a megfigyelt fél tartja meg.
III. Fejezet Egyéb adathordozókat használó érzékelő műszerek által nyert adatok
1. A megfigyelő repülőgépet biztosító részes állam az egyéb adathordozókat használó érzékelő műszerek által
gyűjtött adatoknak legalább egy eredeti készletét rögzíti.
2. Abban az esetben, ha csak egy eredeti készlet készül:
(A) ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelő fél biztosítja, a megfigyelő fél jogosult az eredeti készlet megtartására,
és a megfigyelt fél jogosult egy első generációs másolati példányra; vagy
(B) ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelt fél biztosítja, a megfigyelő fél jogosult az eredeti készletet megkapni,
és a megfigyelt fél jogosult egy első generációs másolati példányra.
3. Abban az esetben, ha két eredeti készlet készül:
(A) ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelő fél biztosítja, a megfigyelt fél jogosult a megfigyelő repülés befejezé
sekor kiválasztani az adathordozók két készletének egyikét, és a ki nem választott készletet a megfigyelő fél tartja meg;
vagy
(B) ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelt fél biztosítja, a megfigyelő fél jogosult kiválasztani az adathordozók
két készletének egyikét, és a ki nem választott készletet a megfigyelt fél tartja meg.
4. Abban az esetben, ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelő fél biztosítja, a megfigyelt fél jogosult az oldalra néző
szintetikus nyílású lokátor által gyűjtött adatokat, választása szerint, akár nyers fázisinformáció, akár lokátorkép
formájában megkapni.
5. Abban az esetben, ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelt fél biztosítja, a megfigyelő fél jogosult az oldalra néző
szintetikus nyílású lokátor által gyűjtött adatokat, választása szerint, akár nyers fázisinformáció, akár lokátorkép
formájában megkapni.
IV. Fejezet Az érzékelő műszerek által nyert adatokhoz való hozzáférés
Mindegyik részes állam jogosult a megfigyelő féltől a megfigyelő repülés során az érzékelő műszerek által nyert
adatokról másolatokat kérni és kapni. Az ilyen másolatok a megfigyelő repülés alatt az érzékelő műszerek által gyűjtött
eredeti információkról készült elsőgenerációs másolatokat jelentenek. A másolatokat kérő részes állam értesíti a
megfigyelt felet is. Az adatmásolatokra vonatkozó kérés a következő információkat tartalmazza:
(A) megfigyelő fél;
(B) megfigyelt fél;
(C) a megfigyelő repülés dátuma;
(D) az érzékelő műszer, amellyel az adatokat gyűjtötték;
(E) a megfigyelési időszak azon része vagy részei, amelyek alatt az adatokat gyűjtötték; és
(F) az adathordozó-másolat típusa és formája, akár negatív vagy pozitív film, vagy mágnesszalag.
X. cikk NYITOTT ÉGBOLT KONZULTATÍV BIZOTTSÁG 1. A Szerződés céljainak elősegítése és rendelkezései végrehajtásának megkönnyítése érdekében a részes államok
ezennel létrehozzák a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságot.
2. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság konszenzussal hoz döntéseket és tesz ajánlásokat. A konszenzus azt jelenti,
hogy egy döntés meghozatala vagy egy ajánlás elfogadása során egyetlen részes állam sem tesz ellenvetést.
3. Mindegyik részes állam jogosult a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság előtt felvetni, és napirendjére felvetetni
bármely a Szerződéshez kapcsolódó kérdést, beleértve bármely, ahhoz az esethez kapcsolódó ügyet, amikor a megfigyelt
fél biztosítja a megfigyelő repülőgépet.
4. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság keretén belül a Szerződéshez tartozó részes államok:
(A) mérlegelik a Szerződés rendelkezéseinek betartására vonatkozó kérdéseket;
(B) törekednek a Szerződés végrehajtása során esetleg felmerülő tisztázatlan helyzetek és értelmezési különbségek
megoldására; (C) mérlegelik és eldöntik a Szerződéshez való csatlakozási kérelmeket; és
(D) megállapodnak azokban a Szerződés rendelkezéseiből következő technikai és adminisztratív intézkedésekben,
amelyeket szükségesnek ítélnek más államoknak a Szerződéshez való csatlakozását követően.
5. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság javasolhatja mérlegelésre és elfogadásra a Szerződés módosításait a
XVI. cikknek megfelelően. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság megállapodhat a Szerződés életképességének és
hatékonyságának javításáról is, annak rendelkezéseivel összhangban. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság állapodik
meg az aktív kvóták III. cikk és ,,A’’ melléklet szerinti éves elosztásának módosításában, a megfigyelő műszerek IV. cikk
szerinti kategóriáinak vagy képességeinek felülvizsgálatában és bővítésében, a költségek megosztásának az ,,L’’ melléklet
I. fejezete 9. bekezdése szerinti felülvizsgálatában, az adatok megosztására és hozzáférhetőségére vonatkozó IX. cikk
III. és IV. fejezete szerinti megállapodásokban és a feladatjelentések VI. cikk I. fejezet 21. bekezdése szerinti kezelésében, valamint kisebb adminisztratív és technikai jellegű ügyekben végrehajtott javításokban, és ezek nem minősülnek e
Szerződés módosításának.
6. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság kéri az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet Konfliktusmegelőző Központja létesítményeinek és adminisztratív támogatásának vagy más meglévő bécsi létesítményeknek az
igénybevételét, amennyiben nem határoz másképpen.
7. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság működésére vonatkozó rendelkezéseket a Szerződés ,,L’’ melléklete
rögzíti.
XI. cikk BEJELENTÉSEK ÉS JELENTÉSEK A Szerződés által előírt bejelentéseket és jelentéseket a részes államok írásos formában továbbítják. A részes államok
az ilyen bejelentéseket és jelentéseket diplomáciai csatornákon, vagy választásuk szerint, más hivatalos csatornákon,
mint például az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet hírhálózatán továbbítják.
XII. cikk FELELŐSSÉG A nemzetközi jognak és a nemzetközi gyakorlatnak megfelelően egy részes állam köteles kártérítést fizetni más részes
államoknak, azok természetes vagy jogi személyeinek, vagy azok tulajdonában a Szerződés végrehajtása során általa
okozott kárért.
XIII. cikk A SZEMÉLYZET KIJELÖLÉSE ÉS KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK
I. Fejezet A személyzet kijelölése 1. Mindegyik részes állam megerősítő okiratának bármelyik letéteményesnél történő letétbe helyezésével egy időben
megküldi az összes többi részes államnak áttekintésre a kijelölt személyzet listáját, akik elvégzik az adott részes állam
megfigyelő repüléseinek végrehajtásával kapcsolatos valamennyi feladatot, beleértve az érzékelő műszerek által nyert
adatok kidolgozásának ellenőrzését. A kijelölt személyzet száma nem haladhatja meg a 400 főt. Tartalmaznia kell a
listán lévő miden egyes személy nevét, nemét, születési idejét, születési helyét, útlevélszámát és beosztását. Mindegyik
részes állam jogosult módosítani a kijelölt személyzet listáját a Szerződés hatálybalépését követő 30 napon belül, majd
azt követően hathónaponként egyszer.
2. Abban az esetben, ha az eredeti vagy bármely módosított listán szereplő bármely személy elfogadhatatlan a listát
áttekintő valamely részes állam számára, az adott részes állam a lista kézhezvételét követő 30 napon belül értesíti a listát
küldő részes államot, hogy az adott személy nem elfogadható a kifogást tévő részes állam számára. A 30 napos időszakon
belül elfogadhatatlannak nem minősített személyek elfogadottnak tekintendők. Abban az esetben, ha egy részes állam
később határoz úgy, hogy valamely személy elfogadhatatlan számára, az adott részes állam értesíti erről az adott személyt
kijelölő részes államot. Az elfogadhatatlannak minősített személyeket törölni kell a kifogást emelő részes államnak
előzőleg elküldött listáról.
3. A megfigyelt fél vízumokat és bármely más szükséges okmányt biztosít, hogy lehetővé tegye minden elfogadott
személy belépését a részes állam területére és ott tartózkodását abból a célból, hogy a megfigyelő repülés végrehajtásával
összefüggő feladataikat elvégezzék, beleértve az érzékelő műszerekből nyert adatok kidolgozásának ellenőrzését. Az
ilyen vízumokat és bármely más szükséges okmányt biztosítják:
(A) a személy elfogadottnak ítélését követő 30 napon belül, amely esetben a vízum legalább 24 hónapig érvényes;
vagy
(B) a személy belépési pontra érkezését követő egy órán belül, amely esetben a vízum a személy megfigyelő feladatának
időtartamára érvényes; vagy
(C) bármely más időpontban, az érintett részes államok kölcsönös megállapodása esetén.
II. Fejezet Kiváltságok és mentességek 1. Annak érdekében, hogy hatékonyan végezhessék a Szerződés végrehajtására irányuló feladataikat, és nem személyes előnyükre, a jelen cikk I. fejezete 1. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban kijelölt személyzetet a diplomáciai
képviselők által élvezett kiváltságok és mentességek illetik meg az 1961. április 18-án elfogadott A Diplomáciai
Kapcsolatokról szóló Bécsi Szerződés (a továbbiakban: Bécsi Szerződés) 29. cikke; 30. cikke 2. bekezdése; 31. cikke
1., 2. és 3. bekezdése; és 34. és 35. cikke szerint. Ezen felül a kijelölt személyzet számára biztosítani kell a Bécsi Szerződés
36. cikke 1. bekezdése (B) albekezdése szerinti, a diplomáciai képviselők által élvezett kiváltságokat, kivéve olyan
tárgyakat illetően, amelyek kivitelét vagy behozatalát a jogszabályok tiltják vagy amelyek vesztegzárra vonatkozó
rendelkezések alá esnek.
2. Az ilyen kiváltságok és mentességek megilletik a kijelölt személyzetet a megfigyelt fél területére érkezés és az
onnan történő távozás közötti teljes időszakra és azt követően is minden korábbi tevékenységükre, amelyet hivatalos
megbízatásuk gyakorlása során hajtottak végre. Az ilyen személyzet más részes állam területén történő áthaladás során
is élvezi a diplomáciai képviselőket a Bécsi Szerződés 40. cikke 1. bekezdése szerint megillető kiváltságokat és mentességeket.
3. A joghatóság alóli mentességről a megfigyelő fél lemondhat olyan esetekben, amikor a mentesség akadályozná az
igazságszolgáltatást, és a lemondás a Szerződés sérelme nélkül történik. Olyan személyzet mentességéről, aki nem a
megfigyelő fél polgára, csak az a részes állam mondhat le, amelynek polgára a személyzet tagja. A lemondásnak mindig
kifejezettnek kell lennie.
4. Saját kiváltságainak és mentességeinek vagy a megfigyelő fél jelen Szerződésben rögzített jogainak sérelme nélkül,
a kijelölt személyzet köteles tiszteletben tartani a megfigyelt fél törvényeit és rendelkezéseit.
5. A személyzet szállító eszközeit ugyanazok a kutatás, igénybevétel, foglalás vagy végrehajtás alóli mentességek
illetik meg, mint amelyek a Bécsi Szerződés 22. cikke 3. bekezdése szerint a diplomáciai képviseletre vonatkoznak,
kivéve, ha a Szerződés másként rendelkezik.
XIV. cikk BENELUX 1. Kizárólag a Szerződés II—IX. és XI. cikkei és ,,A—I’’ és ,,K’’ mellékletei tekintetében a Belga Királyság, a
Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság egyetlen részes államnak tekintendő, a továbbiakban Benelux
elnevezéssel.
2. A Szerződés XV. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, a fent említett részes államok felmondhatják ezt a
megállapodást, ha erről az összes többi részes államot értesítik. Ez a megállapodás megszűntnek tekintendő az ilyen
bejelentést követő 60 napos időszakot követő december 31-ével.
XV. cikk IDŐTARTAM ÉS FELMONDÁS 1. Jelen Szerződés határozatlan időre szól.
2. Bármely részes állam jogosult felmondani a Szerződést. A felmondani szándékozó részes állam a felmondás
tervezett időpontjáról legalább 6 hónappal azt megelőzően jegyzékben értesíti felmondásra vonatkozó döntéséről
valamelyik letéteményest és az összes többi részes államot. A letéteményesek azonnal tájékoztatják az összes többi részes
államot az ilyen jegyzékről.
3. Abban az esetben, ha adott részes állam a Szerződés felmondására vonatkozó döntéséről értesítést küld jelen cikk
2. bekezdése szerint, a letéteményesek az ilyen értesítés kézhez vételét követő 30 napnál nem korábban és 60 napnál
nem később összehívják a részes államok konferenciáját annak érdekében, hogy áttekintse a felmondás jelen Szerződésre
gyakorolt hatását.
XVI. cikk MÓDOSÍTÁSOK ÉS IDŐSZAKOS FELÜLVIZSGÁLAT 1. Mindegyik részes állam jogosult módosításokat javasolni a Szerződéshez. Minden javasolt módosítás szövegét
valamelyik letéteményesnek nyújtják be, aki megfontolásra eljuttatja azt mindegyik részes államhoz. Ha legalább három
részes állam a javasolt változtatás köröztetését követő 90 napos időszakon belül kéri, a letéteményesek összehívják a
részes államok konferenciáját, hogy megfontolja a javasolt módosítást. Az ilyen konferenciát a harmadik ilyen kérés
beérkezését követő 30 napnál nem korábban és 60 napnál nem később nyitják meg.
2. A Szerződéshez benyújtott módosítást mindegyik részes államnak jóvá kell hagynia, akár a javasolt módosítás
köröztetését követő 90 napos időszakon belül egy letéteményesnek megküldött írásos jóváhagyó jegyzékben, akár a jelen
cikk 1. bekezdése értelmében összehívott konferencián tett jóváhagyó nyilatkozatban. Az így elfogadott módosítást
ezután a XVII. cikk 1. bekezdésének rendelkezései szerint ratifikálják, és 60 nappal azt követően lép hatályba, hogy a
részes államok letétbe helyezték a megerősítő okiratokat.
3. Amennyiben legalább három részes állam korábban nem kéri, a letéteményesek 3 évvel a Szerződés hatálybalépését
követően, majd azt követően 5 évenként hívják össze a részes államok konferenciáját, hogy áttekintse a Szerződés
végrehajtását.
XVII. cikk LETÉTEMÉNYESEK, HATÁLYBALÉPÉS ÉS CSATLAKOZÁS 1. A Szerződést mindegyik részes állam alkotmányos eljárásainak megfelelően erősíti meg. A megerősítő okiratokat
és a csatlakozási okiratokat a kijelölt letéteményeseknél, Kanada Kormányánál vagy a Magyar Köztársaság Kormányánál
vagy mindkettőnél helyezik letétbe. A letéteményesek a Szerződést az ENSZ Alapokmányának 102. cikke értelmében
bejegyeztetik.
2. A Szerződés 20 megerősítő okirat, közöttük a letéteményeseké és azon részes államoké, amelyeknek az ,,A’’ melléklet szerinti egyéni passzív kvótája nyolc vagy ennél több, letétbe helyezését követő 60 nap után lép hatályba.
3. A Szerződés aláírásra nyitva áll Örményország, Azerbajdzsán, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Tadzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán számára, akik megerősítik azt. Ezen államok bármelyike, amely a Szerződést
jelen cikk 2. bekezdése rendelkezései szerinti hatálybalépése előtt nem írja alá, csatlakozási okmány valamely letéteményesnél történő elhelyezésével bármikor csatlakozhat ahhoz.
4. A Szerződés hatálybalépését követő hat hónapon belül, bármely más, az Európai Biztonsági és Együttműködési
Értekezleten részt vevő állam folyamodhat csatlakozásért valamely letéteményesnek benyújtott írásos kérelemmel. Az
ilyen kérelmet megkapó letéteményes azonnal körözteti azt valamennyi részes állam között. A Szerződéshez csatlakozásért folyamodó államok, ha úgy kívánják, kérhetik passzív kvóta kiutalását és a kvóta szintjét.
Az ügyet a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság következő rendes ülésén megvizsgálja, és megfelelő időn belül döntést
hoz róla.
5. A Szerződés hatálybalépését követő hat hónap után a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság megvizsgálhatja
bármely állam jelen Szerződéshez való csatlakozását, amely, a Bizottság megítélése szerint, képes és hajlandó a Szerződés
céljaihoz hozzájárulni.
6. Minden olyan állam számára, amely nem helyezett letétbe megerősítő okiratot a hatálybalépés idejéig, de amely
később megerősíti azt, vagy csatlakozik hozzá, a Szerződés a megerősítő vagy a csatlakozási okirat letétbe helyezése után
60 nappal lép hatályba.
7. A letéteményesek haladéktalanul tájékoztatják a részes államokat:
(A) minden egyes megerősítő okirat letétbe helyezésének idejéről és a Szerződés hatálybalépésének idejéről;
(B) a csatlakozási kérelem idejéről, a kérelmező állam nevéről és az eljárás eredményéről;
(C) minden egyes csatlakozási okirat letétbe helyezésének és a Szerződés minden egyes később csatlakozó állam
számára történő hatálybalépésének idejéről;
(D) a XV. és XVI. cikk szerinti konferencia összehívásáról;
(E) a XV. cikk szerinti bármely felmondásról és annak hatálybalépése idejéről;
(F) a Szerződés bármely módosítása hatálybalépésének idejéről; és
(G) bármely más olyan kérdésről, amelyről a Szerződés értelmében a letéteményeseknek a részes államokat tájékoz
tatniuk kell. XVIII. cikk IDEIGLENES ALKALMAZÁS ÉS A SZERZŐDÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK SZAKASZOLÁSA
A Szerződés végrehajtásának elősegítése érdekében bizonyos rendelkezéseket ideiglenesen alkalmaznak és más
rendelkezéseket szakaszosan hajtanak végre.
I. Fejezet Ideiglenes alkalmazás 1. A XVII. cikk sérelme nélkül, az aláíró államok ideiglenesen alkalmazzák a Szerződés következő rendelkezéseit:
(A) VI. cikk, I. fejezet, 4. bekezdés;
(B) X. cikk, 1., 2., 3., 6. és 7. bekezdés;
(C) XI. cikk;
(D) XIII. cikk, I. fejezet, 1. és 2. bekezdés;
(E) XIV. cikk; és
(F) ,,L’’ melléklet, I. fejezet.
2. Az ideiglenes alkalmazás 12 hónapos időszakra érvényes attól az időponttól kezdődően, amikor a Szerződést
megnyitják aláírásra. Abban az esetben, ha a Szerződés az ideiglenes alkalmazási időszak lejárta előtt nem lépne
hatályba, az időszak meghosszabbítható, ha mindegyik aláíró állam úgy határoz. Az ideiglenes alkalmazási időszak
mindenképpen lejár, amikor a Szerződés hatályba lép. A részes államok azonban ekkor dönthetnek az ideiglenes
alkalmazás meghosszabbításáról azoknak az aláíró államoknak a tekintetében, amelyek nem erősítették meg a Szerződést.
II. Fejezet A végrehajtás szakaszolása 1. A hatálybalépést követően a Szerződést szakaszosan hajtják végre a jelen fejezetben rögzített rendelkezésekkel
összhangban. Jelen fejezet 2—6. bekezdésének rendelkezéseit a Szerződés hatálybalépésétől a hatálybalépés évét követő
harmadik év december 31-ig terjedő időszakban alkalmazzák.
2. A IV. cikk 1. bekezdése ellenére egyetlen részes állam sem használhat a fenti 1. bekezdésben megjelölt időszakban
infravörös vonalas letapogató berendezést, ha ilyet a megfigyelő repülőgépre felszereltek, amennyiben a megfigyelő és
a megfigyelt fél nem állapodik meg másképpen. Az ilyen érzékelő műszerek nem képezik a ,,D’’ melléklet szerinti
hitelesítés tárgyát. Ha az ilyen műszer eltávolítása a megfigyelő repülőgépről nehézséget okoz, akkor azokat lefedik vagy
más, működésüket akadályozó eszközzel látják el a IV. cikk 4. bekezdése szerint a megfigyelő repülés végrehajtása során.
3. A IV. cikk 9. bekezdése ellenére egyetlen részes állam sem köteles jelen fejezet 1. bekezdésében megjelölt
időszakban olyan megfigyelő repülőgépet biztosítani, amelyet valamennyi érzékelőműszer-kategóriában a IV. cikk
2. bekezdésében meghatározott maximális képességű és számú érzékelő műszerrel szereltek fel. Feltéve, hogy a megfigyelő repülőgépet felszerelték:
(A) egyetlen optikai panoráma fényképezőgéppel; vagy
(B) legalább egy pár optikai sorozatfelvevő fényképezőgéppel.
4. Tekintet nélkül a Szerződés ,,B’’ melléklete II. fejezete 2. bekezdése (A) albekezdésének rendelkezéseire, az
adatrögzítő anyagokat a jelen fejezet 1. bekezdésében megjelölt időszakban a részes államok tényleges gyakorlatával
összhangban lévő adatokkal jelölik.
5. Tekintet nélkül a VI. cikk I. fejezete 1. bekezdésének rendelkezéseire, az I. fejezet 1. bekezdésében megjelölt
időszakban egyetlen részes állam sem jogosult olyan repülőgépet alkalmazni, amely képes bármely meghatározott
utántöltés nélküli hatósugár elérésére.
6. A jelen fejezet 1. bekezdésében megjelölt időszakban az aktív kvóták elosztását a Szerződés ,,A’’ melléklete
II. fejezete 2. bekezdése rendelkezéseinek megfelelően hajtják végre.
7. További érzékelőműszer-kategóriák szakaszos bevezetésére vagy a jelenlegi érzékelő műszer kategóriák teljesítményének javítására való tekintettel a további szakaszolást a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság végzi a IV. cikk
3. bekezdése új eszközök bevezetésével és fejlesztésével foglalkozó rendelkezéseivel összhangban.
XIX. cikk HITELES SZÖVEGEK A Szerződés eredeti példányait, amelyek angol, francia, német, olasz, orosz és spanyol nyelven egyaránt hitelesek, a
letéteményesek archívumában helyezik el. A Szerződés megfelelően hitelesített példányait a letéteményesek minden
részes államnak eljuttatják.
Ennek hiteléül alulírottak teljes felhatalmazással írták alá a Szerződést.
Készült Helsinkiben, ezerkilencszázkilencvenkettő március huszonnegyedikén:
a Németországi Szövetségi Köztársaság részéről
az Amerikai Egyesült Államok részéről
a Belarusz Köztársaság részéről
a Belga Királyság részéről
a Bolgár Köztársaság részéről
Kanada részéről
a Dán Királyság részéről
a Spanyol Királyság részéről
a Francia Köztársaság részéről
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága részéről
a Görög Köztársaság részéről
a Magyar Köztársaság részéről
az Izlandi Köztársaság részéről
az Olasz Köztársaság részéről
a Luxemburgi Nagyhercegség részéről
a Norvég Királyság részéről
a Holland Királyság részéről
a Lengyel Köztársaság részéről
a Portugál Köztársaság részéről
Románia részéről
az Oroszországi Föderáció részéről
a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság részéről
a Török Köztársaság részéről
Ukrajna részéről
a Grúz Köztársaság részéről.
A. MELLÉKLET Kvóták és maximális repülési távolságok I. Fejezet
Passzív kvóták kiutalása 1. Az egyéni passzív kvóták kiutalása az alábbiak szerint történik, és csak azokra a részes államokra hatályos, amelyek
a Szerződést jóváhagyták:
a Németországi Szövetségi Köztársaságnak 12 az Amerikai Egyesült Államoknak 42
a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportjának 42
a Benelux államoknak 6 a Bolgár Köztársaságnak 4
Kanadának 12 a Dán Királyságnak 6 a Spanyol Királyságnak 4
a Francia Köztársaságnak 12 Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának 12
a Görög Köztársaságnak 4 a Magyar Köztársaságnak 4
az Izlandi Köztársaságnak 4 az Olasz Köztársaságnak 12
a Norvég Királyságnak 7 a Lengyel Köztársaságnak 6
a Portugál Köztársaságnak 2 Romániának 6 a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaságnak 4
a Török Köztársaságnak 12 Ukrajnának 12 2. Abban az esetben, ha további állam megerősíti, vagy csatlakozik a Szerződéshez a XVII. cikk és a X. cikk
4. bekezdése (C) albekezdésének megfelelően, és figyelembe véve a X. cikk 4. bekezdésének (D) albekezdését, az ilyen
állam számára passzív kvóta kiutalását a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság rendszeres ülésén határozzák meg a
megerősítő vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követően.
II. Fejezet A megfigyelő repülések aktív kvótáinak első elosztása
1. Az aktív kvóták első elosztása a Szerződés III. cikke I. fejezete 6. bekezdésének megfelelően olyan, hogy mindegyik
részes állam köteles fogadni a saját területe felett az ,,A’’ melléklet I. fejezete 1. bekezdésben rögzített egyéni passzív
kvótája 75%-ánál nem nagyobb számú megfigyelő repülést, lekerekítve azt a legközelebbi egész számra. Ezen az alapon,
és azoknak a részes államoknak, amelyek a Nyitott Égbolt Konferencia keretében Bécsben tárgyalásokat folytattak, az
első egymásra vonatkozó elosztás a Szerződés hatálybalépése idejétől a hatálybalépés évét követő év december 31-ig
érvényes, és csak azokra a részes államokra hatályos, amelyek megerősítették a Szerződést. Ez az első elosztás az
alábbiakat rögzíti:
a Németországi Szövetségi Köztársaság jogosult végrehajtani három megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportjának területe felett és egy megfigyelő repülést Ukrajna területe felett;
az Amerikai Egyesült Államok jogosult végrehajtani nyolc megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi
Föderáció alkotta részes államok csoportjának területe felett és egy megfigyelő repülést Kanadával megosztva Ukrajna
területe felett;
a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportja jogosult végrehajtani két megfigyelő
repülést a Szerződés XIV. cikkében meghatározott Benelux államok területe felett, két megfigyelő repülést Kanada
területe felett, két megfigyelő repülést a Dán Királyság területe felett, három megfigyelő repülést a Francia Köztársaság
területe felett, három megfigyelő repülést a Németországi Szövetségi Köztársaság területe felett, egy megfigyelő repülést
a Görög Köztársaság területe felett, két megfigyelő repülést az Olasz Köztársaság területe felett, két megfigyelő repülést
a Norvég Királyság területe felett, két megfigyelő repülést a Török Köztársaság területe felett, három megfigyelő repülést
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának területe felett és négy megfigyelő repülést az Amerikai
Egyesült Államok területe felett;
a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság, mint Benelux államok, jogosultak végrehajtani egy megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportjának területe felett
és egy megfigyelő repülést a Lengyel Köztársaság területe felett;
a Bolgár Köztársaság jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Görög Köztársaság területe felett, egy megfigyelő repülést az Olasz Köztársaság területe felett és egy megfigyelő repülést a Török Köztársaság területe felett;
Kanada jogosult végrehajtani két megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok
csoportjának területe felett, egy megfigyelő repülést a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság területe felett, egy
megfigyelő repülést a Lengyel Köztársaság területe felett és az Amerikai Egyesült Államokkal megosztva egy megfigyelő
repülést Ukrajna területe felett;
a Dán Királyság jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes
államok csoportjának területe felett és egy megfigyelő repülést a Lengyel Köztársaság területe felett;
a Spanyol Királyság jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság területe
felett;
a Francia Köztársaság jogosult végrehajtani három megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció
alkotta részes államok csoportjának területe felett és egy megfigyelő repülést Románia területe felett;
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága jogosult végrehajtani három megfigyelő repülést a Belarusz és
az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportjának területe felett és egy megfigyelő repülést Ukrajna
területe felett;
a Görög Köztársaság jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Bolgár Köztársaság területe felett és egy
megfigyelő repülést Románia területe felett;
a Magyar Köztársaság jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést Románia területe felett és egy megfigyelő repülést
Ukrajna területe felett;
az Olasz Köztársaság jogosult végrehajtani két megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta
részes államok csoportjának területe felett, egy megfigyelő repülést a Magyar Köztársaság területe felett és egy
megfigyelő repülést a Török Köztársasággal megosztva Ukrajna területe felett;
a Norvég Királyság jogosult végrehajtani két megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta
részes államok csoportjának területe felett és egy megfigyelő repülést a Lengyel Köztársaság területe felett;
a Lengyel Köztársaság jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Németországi Szövetségi Köztársaság területe
felett, egy megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportjának területe
felett és egy megfigyelő repülést Ukrajna területe felett;
Románia jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Bolgár Köztársaság területe felett, egy megfigyelő repülést
a Görög Köztársaság területe felett, egy megfigyelő repülést a Magyar Köztársaság területe felett és egy megfigyelő
repülést Ukrajna területe felett,
a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Németországi Szövetségi
Köztársaság területe felett és egy megfigyelő repülést Ukrajna területe felett;
a Török Köztársaság jogosult végrehajtani két megfigyelő repülést a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta
részes államok csoportjának területe felett, egy megfigyelő repülést a Bolgár Köztársaság területe felett és két megfigyelő
repülést Ukrajna területe felett, ebből egyiket az Olasz Köztársasággal megosztva;
Ukrajna jogosult végrehajtani egy megfigyelő repülést a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság területe felett, egy
megfigyelő repülést a Magyar Köztársaság területe felett, egy megfigyelő repülést a Lengyel Köztársaság területe felett,
egy megfigyelő repülést Románia területe felett és két megfigyelő repülést a Török Köztársaság területe felett.
2. Az első elosztást követően és a Szerződés aktív kvóták kihasználása szerinti teljes végrehajtásának a XVIII. cikkben
szereplő időpontjáig, az éves elosztások a jelen fejezet 1. bekezdésben létrehozott egyéni passzív kvóták kiutalására
vonatkozó 75%-os szabályon alapulnak.
3. A Szerződés teljes végrehajtásának időpontjától a területe feletti aktív kvóták azt követő elosztásai során
mindegyik részes állam egyéni passzív kvótája teljes mennyiségét elérő számú megfigyelő repülést fogad, amennyiben
ezt kérik tőle. Bármikor, ha lehetséges vagy kérik, és ha nem állapodnak meg másképpen, az elosztások az első
elosztásban elosztott aktív kvóták arányos növelésén alapulnak.
4. Abban az esetben, ha további állam megerősíti vagy csatlakozik a Szerződéshez a XVII. cikk rendelkezéseinek
megfelelően, az ilyen állam aktív kvótáinak elosztását a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság rendszeres ülésén vitatják
meg a ratifikációs vagy a csatlakozási okirat letétbe helyezését követően, az alábbi rendelkezéseknek megfelelően:
(A) a megerősítő vagy csatlakozó állam jogosult megfigyelő repüléseket igényelni a részes államok területe felett az
adott állam számára jelen melléklet I. fejezete 3. bekezdése értelmében kiutalt passzív kvótán belül és a megfigyelő
repülésekre felkért részes államok passzív kvótáján belül, amennyiben az érintett részes államok nem állapodnak meg
másképpen; és
(B) ugyanakkor mindegyik részes állam jogosult az aláíró vagy csatlakozó állam területe felett megfigyelő repüléseket
igényelni a saját aktív kvótáján belül és az adott állam kiutalt passzív kvótáján belül.
III. Fejezet A megfigyelő repülések legnagyobb repülési távolságai
A megfigyelő repüléseknek a megfigyelt fél területe feletti legnagyobb repülési távolságai mindegyik nyitott égbolt
repülőtérről kezdődően az alábbiak:
Németországi Szövetségi Köztársaság Wunstorf 1200 kilométer
Landsberg-Lech 1200 kilométer
Amerikai Egyesült Államok Washington-Dulles 4900 kilométer
Travis légitámaszpont 4000 kilométer
Elmendorf légitámaszpont 3000 kilométer
Lincoln-Municipal 4800 kilométer A Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportja
Kubinka 5000 kilométer Ulan Ude 5000 kilométer
Vorkuta 6500 kilométer
Magadan 6500 kilométer
Benelux Zaventem/Melsbroek 945 kilométer Bolgár Köztársaság Szófia 660 kilométer
Burgasz 660 kilométer Kanada Ottawa 5000 kilométer Iqaluit 6000 kilométer
Yellowknife 5000 kilométer
Dán Királyság Metropolitan 800 kilométer
Feröer-szigetek 250 kilométer
Grönland 5600 kilométer Spanyol Királyság Getafe 1300 kilométer
Gando 750 kilométer
Valencia 1300 kilométer
Valladolid 1300 kilométer
Moron 1300 kilométer Francia Köztársaság
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Brize Norton 1150 kilométer
Scampton 1150 kilométer
Leuchars 1150 kilométer
 Scilly-szigetekkel 1500 kilométer
 Shetland-szigetekkel 1500 kilométer
Görög Köztársaság Thessaloniki 900 kilométer
Elefsis 900 kilométer
 Kréta, Karpathosz, Rhodosz és Kos szigetével 1100 kilométer
Magyar Köztársaság Budapest-Ferihegy 860 kilométer Izlandi Köztársaság 1500 kilométer
Olasz Köztársaság Milano-Malpensa 1130 kilométer
Palermo-Punta Raisi 1400 kilométer
Norvég Királyság Oslo-Gardermoen 1700 kilométer Tromsoe-Langnes 1700 kilométer
Lengyel Köztársaság Varso-Okecie 1400 kilométer Portugál Köztársaság Lisszabon 1200 kilométer
Sta. Maria 1700 kilométer
Porto Santo 1030 kilométer
Románia Bukarest-Otopeni 900 kilométer
Temesvár 900 kilométer Bacau 900 kilométer
Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság Prága 600 kilométer
Pozsony 700 kilométer
Kassa 400 kilométer Török Köztársaság Eskisehir 1500 kilométer
Diyarbakir 1500 kilométer
Ukrajna Borispol 2100 kilométer B. MELLÉKLET Információk az érzékelő műszerekről
I. Fejezet Technikai információ 1. A IV. cikk 10. bekezdésének megfelelően mindegyik részes állam tájékoztatja az összes többi részes államot a
részes állam által a Szerződés V. cikkének megfelelően kijelölt megfigyelő repülőgépre felszerelt minden érzékelő
műszerrel kapcsolatos, jelen fejezetben felsorolt technikai információkról.
2. Az alábbi technikai információkat biztosítják az optikai panoráma és sorozatfelvevő fényképezőképekről:
(A) típus és modell;
(B) látómező a repülési útvonal irányában és arra merőlegesen, vagy letapogatási szög, fokban;
(C) képméret, milliméterszer milliméterben;
(D) exponálási idő, másodpercben;
(E) a használt színszűrők típusa, színe, és szűrőtényezőjük;
(F) minden objektívhez:
(1) név;
(2) fókusztávolság, milliméterben;
(3) a lencse legnagyobb relatív nyílása;
(4) képfelbontás 1000:1 kontraszt aránynál vagy az ennek megfelelő 1,0-es modulációnál a legnagyobb relatív
nyílásnál, vonal/milliméterben;
(G) a legkisebb és legnagyobb fényképezési ciklusidő, másodpercben, vagy felvételi sebesség, képkocka/másodperc
ben, ha alkalmazható;
(H) a legnagyobb sebesség/magasság viszony, ha alkalmazható;
(I) optikai sorozatfelvevő fényképezőgépek esetén a horizonttól mért legnagyobb vagy a függőlegestől mért legkisebb
szög, fokban; és
(J) a működés legnagyobb repülési magassága méterben, ha alkalmazható.
3. Az alábbi technikai információkat biztosítják a videokamerákról:
(A) típus és modell;
(B) látómező a repülési útvonal irányában és arra merőlegesen, fokban;
(C) az objektívhez:
(1) fókusztávolság, milliméterben;
(2) a legnagyobb relatív nyílás;
(3) képfelbontás 1000:1 kontraszt aránynál, vagy az annak megfelelő 1,0-es modulációnál a legnagyobb relatív
nyílásnál, vonal/milliméterben;
(D) a detektorelemek mérete, mikrométerben, vagy ennek megfelelő információ a képcsőről;
(E) a detektorelemek száma;
(F) a rendszer fényérzékenysége, luxban vagy watt/négyzetcentiméterben; és
(G) a színkép sávszélessége, nanométerben.
4. Az alábbi technikai információkat biztosítják az infravörös vonalas letapogató berendezésekről:
(A) típus és modell;
(B) látómező vagy letapogatási szög, fokban;
(C) a legkisebb pillanatnyi látómező, a repülés irányában és arra merőlegesen, milliradiánban;
(D) a színkép sávszélesség, mikrométerben;
(E) a legkisebb hőmérsékleti különbség-felbontás, Celsius fokban;
(F) a detektor hőmérséklete működés közben, Celsius fokban;
(G) a bekapcsolástól a rendszer beindításáig és a normál működési hőmérsékletre történő lehűtéséig szükséges idő,
percben;
(H) a legnagyobb működési időtartam, órában és percben, ha alkalmazható;
(I) a legnagyobb sebesség/magasság viszony; és
(J) a legnagyobb működési magasság, méterben, ha alkalmazható.
5. Az alábbi technikai információkat biztosítják az oldalra néző szintetikus nyílású lokátorról:
(A) típus és modell;
(B) lokátor frekvenciasávok, a jellemző működési frekvencia, megahertzben;
(C) polarizációk;
(D) lokátor impulzusok száma, méterenként vagy másodpercenként;
(E) a leképzett terület közelebbi szélének a függőlegestől mért szöge, fokban;
(F) sáv szélesség, kilométerben;
(G) terepi felbontás térben és azimutban, ferde síkban, méterben;
(H) a legnagyobb működési magasság, méterben, ha alkalmazható; és
(I) az adóteljesítmény, wattban.
6. Az alábbi technikai információkat biztosítják az adatokat fotófilmre rögzítő berendezésekről:
(A) az egyes érzékelő műszerek által használható filmtípusok;
(B) a film szélessége, milliméterben;
(C) a film felbontóképessége 1000:1 kontraszt aránynál, vagy az ennek megfelelő 1,0-es modulációnál, vonal/milli
méterben; és
(D) minden filmtípus kazettájának befogadó képessége, méterben.
7. Az alábbi technikai információkat biztosítják azokról az érzékelő műszerekről, amelyek az adatokat más eszközökre rögzítik:
(A) az adatokat rögzítő eszköz típusa és modellje;
(B) az adatrögzítő anyag típusa és formája;
(C) sávszélesség, hertzben, ha alkalmazható;
(D) az adatrögzítés sebessége, megabit per másodpercben, ha alkalmazható;
(E) az adatrögzítő eszköz kapacitása, percben vagy megabitben;
(F) az érzékelő műszer által szerzett adatok tárolásának módja és az adatok nyilvántartása.
II. Fejezet Az adatok nyilvántartása 1. A megfigyelési időszak során az érzékelő műszerek által gyűjtött adatokra az alábbi információkat rögzítik
valamennyi eredeti negatív filmtekercs befűző részére vagy bármely más rögzítő eszköz elejére jelen melléklet 1. függelékének rendelkezései szerint:
(A) a megfigyelő repülés hivatkozási száma;
(B) a megfigyelő repülés dátuma;
(C) az érzékelő műszer azonosító jele;
(D) az érzékelő műszer helyzete; és
(E) fókusztávolság, ha alkalmazható.
2. A megfigyelő repülőgép navigációs és repülőelektronikai rendszeréből az alábbi információkat rögzítik kézi vagy
elektronikus úton és tartják nyilván a megfigyelési időszakban az érzékelő műszerekkel gyűjtött adatokon jelen melléklet
1. függelékének rendelkezései szerint olyan módon, ami nem teszi értelmezhetetlenné a részleteket:
(A) optikai fényképezőgépeknél:
(1) a megfigyelési időszak kezdetén és a megfigyelési időszak bármely közbeeső helyén, ahol jelentős föld feletti
magasság, irány vagy sebesség változásra kerül sor, és a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság által az
ideiglenes alkalmazás időszakában meghatározott időnként:
a) föld feletti magasság;
b) helyzet;
c) valós irány; és
d) letapogatási szög;
(2) a fotófilm minden kockáján:
a) a felvétel száma;
b) idő; és
c) dőlési szög;
(B) videokameráknál és infravörös vonalas letapogató berendezéseknél a megfigyelési időszak kezdetén és a megfigyelési időszak bármely közbeeső helyén, ahol jelentős föld feletti magasság, irány vagy sebesség változásra kerül sor, és
a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság által az ideiglenes alkalmazás időszakában meghatározott időnként:
(1) dátum és idő;
(2) föld feletti magasság;
(3) helyzet;
(4) valós irány; és
(5) letapogatási szög;
(C) oldalra néző szintetikus nyílású lokátornál:
(1) a megfigyelési időszak kezdetén és a megfigyelési időszak bármely közbeeső helyén, ahol jelentős föld feletti
magasság, irány vagy sebesség változásra kerül sor, és a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság által az
ideiglenes alkalmazás időszakában meghatározott időnként:
a) dátum és idő;
b) föld feletti magasság;
c) helyzet;
d) valós irány;
e) látószög a lefedett sávszélesség legközelebbi pontjára;
f) letapogatási sávszélesség; és
g) polarizáció;
(2) a helyes képkidolgozás biztosítása érdekében minden időben mérik:
a) föld feletti sebesség;
b) oldalazás;
c) bólintási szög; és
d) dőlési szög.
3. Egyedi filmkockákról vagy az eredeti negatív filmről vagy más rögzítő eszközökről készített képcsíkok másolatain
a jelen fejezet 1. és 2. bekezdésben felsorolt adatokat minden pozitív másolaton feltüntetik.
4. A részes államok jogosultak a megfigyelő repülés során gyűjtött adatokat akár alfanumerikus, akár kódolt
formában megjelölni, amiről a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság megállapodik az ideiglenes alkalmazás időszakában.
B. melléklet 1. függelék A megfigyelő repülés során gyűjtött adatok nyilvántartása
1. A megfigyelő repülés hivatkozási számát hat elemből álló alfanumerikus csoporttal jelölik az alábbi megállapodás
szerint:
(A) ,,OS’’ betűk;
(B) a naptári év utolsó számjegye, amelyre az egyéni aktív kvóta érvényes; és
(C) egy háromjegyű szám, amely minden egyes egyéni megfigyelő repülést jelöl, és magába foglalja a Nyitott Égbolt
Konzultatív Bizottság keretében az éves felülvizsgálat során a naptári évre adott részes állam számára egy másik részes
állam területe feletti repülésre kiutalt aktív kvótát.
2. Az érzékelő műszer azonosító jelét legfeljebb hatelemes, különálló alfanumerikus csoporttal jelölik, amely két
csoportot foglal magába, az alábbi megállapodás szerint:
(A) az érzékelő műszer kategóriáját legfeljebb négy betűből álló csoport jelzi az alábbi megállapodás szerint:
(1) OP — optikai panoráma fényképezőgép;
(2) OF — optikai sorozatfelvevő fényképezőgép;
(3) TV — videokamera;
(4) IRLS — infravörös vonalas letapogató berendezés; vagy
(5) SAR — oldalra néző szintetikus nyílású lokátor.
(B) az adatrögzítő eszköz típusát két betűből álló csoport jelzi az alábbi megállapodás szerint:
(1) BI — fekete-fehér, infravörös érzékeny;
(2) BM — fekete-fehér, monochromatikus;
(3) BP — fekete-fehér, panchromatikus;
(4) BR — fekete-fehér, fordítós;
(5) TA — szalag, analóg; vagy
(6) TD — szalag, digitális.
3. A megfigyelő műszer elhelyezését legfeljebb kilencelemes, különálló alfanumerikus csoporttal jelölik, amely
három csoportot foglal magába, az alábbi megállapodás szerint:
(A) az érzékelő műszer megfigyelő repülőgépre történő felszerelését négyelemes alfanumerikus csoporttal jelölik, mint:
(1) az ,,INT’’ kóddal jelölt belső felszerelést, amit egy szám követ, amely az érzékelő műszer felszerelésének
relatív helyét jelöli a megfigyelő repülőgépen a megfigyelő repülőgép orrától a farkáig folyamatosan
számozva; vagy
(2) a ,,POD’’ kóddal jelölt külső felszerelést, amit a következő három betű egyike követ:
a) L — bal szárny alatti felfüggesztés;
b) R — jobb szárny alatti felfüggesztés; vagy
c) C — felfüggesztés a gép tengelyvonalában;
(B) a felszerelés módját legfeljebb háromelemes alfanumerikus csoport jelzi az alábbi megállapodás szerint:
(1) a függőleges felszerelést, amelynél az érzékelő műszer tengelye nem tér el 5 foknál jobban a függőlegestől,
,,V’’ betű jelzi;
(2) a ferde tengelyű felszerelést, amelynél az érzékelő műszer tengelye 5 foknál jobban eltér a függőlegestől, az
alábbi két betű egyikével jelölik, amit a fokban megadott elhajlási szög követ:
a) L — bal irányú;
b) R — jobb irányú;
(3) a kettő vagy több érzékelő műszer szárnyra történő felszerelését ,,F’’ betű jelzi;
(C) szárnyra történő felszerelésnél az érzékelő műszerek számát és helyzetét egy legfeljebb két számból álló csoport
jelöli az alábbiak szerint:
(1) az első szám az érzékelő műszerek összesített számát jelöli az adott felszerelésben;
(2) a második szám az egyes érzékelő műszerek helyzetét jelöli a megfigyelő repülőgép menetirányához
viszonyítva balról jobbra haladva. 4. Az objektív fókusztávolságát milliméterben adják meg.
5. A dátumot és az időpontot a koordinált egységes időben (CUT) perc pontossággal adják meg.
6. A megfigyelő repülőgép föld feletti átlagos magasságát ötjegyű szám jelöli, amit a mértékegységet jelző kód követ,
lábban F betűvel vagy méterben M betűvel jelölve.
7. A megfigyelő repülőgép helyzetét szélességi és hosszúsági fokban adják meg századfok pontossággal dd.dd.
(É vagy D) ddd.dd. (K vagy NY), vagy fokban és percben perc pontossággal dd.mm. (É vagy D) ddd.mm. (K vagy Ny)
formában.
8. A megfigyelő repülőgép valós haladási irányát fokokban adják meg fok pontossággal.
9. A megfigyelő repülőgép fordulószögét fokokban adják meg, amit egy kód követ, amely jelzi, hogy a forduló balra,
L betűvel jelölve, vagy jobbra, R betűvel jelölve, történik.
10. A megfigyelő repülőgép emelkedési szögét fokokban adják meg, amit egy kód követ, amely jelzi, hogy a hajlás a
horizonthoz viszonyítva felfelé, U betűvel jelölve, vagy lefelé, D betűvel jelölve, történik.
11. A megfigyelő repülőgép oldalazási szögét fokokban adják meg, amit egy kód követ, amely jelzi, hogy az eltérés
balra, L betűvel jelölve, vagy jobbra, R betűvel jelölve, történik a repülőgép repülési irányához viszonyítva.
12. A megfigyelő repülőgép föld feletti sebességét háromjegyű számmal jelölik, amit két betűs kód követ, amely jelzi
a mértékegységet, tengeri mérföld/órában, NM betűkkel jelölve, vagy kilométer/órában, KM betűkkel jelölve.
13. A tevékenységi sáv legközelebbi pontját kilométerben adják meg.
14. A lefelé néző szöget a függőlegestől mért fokban adják meg.
15. A tevékenységi sávszélességet kilométerben adják meg. 16. A megfigyelő repülés során az azonos érzékelő műszerben használt fotófilm minden egyes kazettáját egytől
kezdődően sorszámozzák. Az eredeti negatív film minden egyes érzékelő műszer által exponált minden egyes kockáját
egyenként sorszámozzák az érzékelő műszer kazettájának első képétől az utolsóig. Minden egyes esetben, amikor a film
számozása során egy vagy két számot használnak filmkockánként, az egyes kockákat egyértelműen megjelölik, vagy a
kocka közepéhez legközelebb eső számmal, vagy, ha a számok egyforma távolságra vannak a kocka közepétől, a kisebb
egész számmal.
C. MELLÉKLET Információk a megfigyelő repülőgépről A Szerződés V. cikke 2. bekezdésének rendelkezései értelmében a részes államok, amikor egy repülőgépet megfigyelő
repülőgépnek jelölnek ki, az összes többi részes államot értesítik az alábbiakban kifejtett információkról.
1. Azonosítás:
(A) típus és modell; és
(B) a megfigyelő repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszer száma, kategóriája, típusa és elhelyezése a
Szerződés ,,B’’ melléklete rendelkezéseinek megfelelően; 2. Feladattervezés:
(A) a megfigyelő repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszer típusára és elhelyezésére:
(1) azokra, ahol a föld feletti magasságtól függ a terepi felbontás, azt a föld feletti magasságot méterben, amelyen
az adott érzékelő műszer eléri a kategóriájára vonatkozóan a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésben meghatározott terepi felbontást;
(2) azokra, ahol a terepi felbontás nem függ a föld feletti magasságtól, a legnagyobb hatótávolsághoz tartozó
magasságot;
(B) optimális utazósebesség kilométer/órában, minden egyes magasságon a jelen bekezdés (A) albekezdésében
meghatározottak szerint;
(C) üzemanyag fogyasztás kilogramm/órában optimális utazósebességen minden egyes magasságon a jelen bekezdés
(A) albekezdésében meghatározottak szerint.
3. Navigációs, híradó és leszállító műszerek:
(A) a megfigyelő repülőgépre szerelt valamennyi típusú navigációs berendezés, beleértve azok helymeghatározási
pontosságát, méterben; és
(B) a megfigyelő repülőgépre szerelt rádióösszeköttetési, megközelítő és leszállító segédeszközök, az ICAO szabvá
nyoknak megfelelően. 4. A repülőgép földi kezelése:
(A) hossz, szárnyfesztávolság, legnagyobb magasság, keréktávolság és fordulási sugár;
(B) legnagyobb felszálló súly és leszálló súly;
(C) a legnagyobb felszálló és leszálló súlyhoz szükséges repülőtéri kifutó hossza és a burkolat szilárdsága, beleértve
bármilyen burkolat nélküli pályán történő leszállóképességet;
(D) üzemanyag, olaj, hidraulikai folyadék és oxigén típusai és mennyisége;
(E) az elektromos karbantartó berendezések és indító egységek típusai; és
(F) egyéb különleges követelmények.
5. Elhelyezési létesítmények:
(A) a repülőszemélyzet száma;
(B) az érzékelő műszerek kezelőinek száma;
(C) a repülési képviselők, a repülési megfigyelők, vagy más, a fedélzeten leültethető képviselők száma; és
(D) hálóhelyek.
D. MELLÉKLET A megfigyelő repülőgép és az érzékelő műszerek hitelesítése
I. Fejezet Általános rendelkezések 1. Mindegyik részes állam jogosult részt venni egy másik részes állam által a Szerződés V. cikke értelmében kijelölt
valamennyi típus és modell egy megfigyelő repülőgépe és a hozzá tartozó érzékelőműszer-készlet hitelesítésében,
amelynek során a megfigyelő repülőgépet és műszereit a földön és repülés közben egyaránt megvizsgálják.
2. Minden hitelesítést azért hajtanak végre, hogy megállapítsák:
(A) a repülőgép a Szerződés V. cikke értelmében kijelölt típushoz és modellhez tartozik;
(B) a megfigyelő repülőgépére felszerelt érzékelő műszerek a Szerződés IV. cikke 1. bekezdésében meghatározott
kategóriába tartoznak, és kielégítik a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésében meghatározott követelményeket;
(C) a technikai információkat a Szerződés ,,B’’ melléklete I. fejezetének rendelkezéseivel összhangban biztosították;
(D) abban az esetben, ha az érzékelő műszer terepi felbontása függ a föld feletti magasságtól, a legkisebb föld feletti
magasságot, amelyről az adott típusú és modellű megfigyelő repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszert
működtetni lehet egy megfigyelő repülés során, a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésében kifejtett terepi felbontást
korlátozó előírásoknak megfelelően;
(E) abban az esetben, ha a terepi felbontás nem függ a föld feletti magasságtól, az adott típusú és modellű megfigyelő
repülőgépre felszerelt minden ilyen érzékelő műszer terepi felbontása megfelel a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésében
kifejtett terepi felbontást korlátozó előírásoknak; és
(F) az érzékelő műszerek érzékelő felületének fedői, vagy más, az érzékelő műszerek működését akadályozó eszközök
a Szerződés IV. cikke 4. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megfelelő helyzetben vannak.
3. Minden hitelesítést végrehajtó részes állam értesíti az összes többi részes államot legalább 60 nappal a hétnapos
időszakot megelőzően, amelynek során a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszereinek hitelesítésére sor kerül. Az
ilyen bejelentés meghatározza:
(A) a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszereinek hitelesítését végző részes államot;
(B) a belépési pontot, amelyre a hitelesítésen részt vevő részes államok személyzetének érkeznie kell;
(C) a helyet, ahol a hitelesítést végrehajtják;
(D) a hitelesítés kezdetének és befejezésének dátumát;
(E) mindegyik hitelesítésre kerülő megfigyelő repülőgép számát, típusát és modelljét; és
(F) a hitelesítésre kerülő megfigyelő repülőgépre felszerelt minden egyes érzékelő műszer típusát és modelljét,
leírását és formáját a Szerződés ,,B’’ melléklete 1. függelékében meghatározott formátumnak megfelelően.
4. Jelen fejezet 3. bekezdése rendelkezéseinek megfelelő bejelentés kézhezvételét követő 10 napnál nem később
mindegyik részes állam tájékoztatja az összes többi részes államot részvételi szándékáról adott repülőgép és érzékelő
műszereinek a Szerződés IV. cikke 11. bekezdése rendelkezéseinek megfelelő hitelesítésén. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül határozzák meg a hitelesítésen részt vevő személyek számát a részvételi szándékot bejelentő
részes államokból. Amennyiben nem állapodnak meg másképpen, a személyek száma együttesen nem haladja meg a
40 főt, egyetlen részes államból pedig a négy főt. Abban az esetben, ha két vagy több részes állam jelenti be azonos
időszakra a hitelesítés végrehajtási szándékát, a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül döntik el, hogy melyikük
hajtja végre a hitelesítést abban az időszakban.
5. Mindegyik, hitelesítésen részt vevő részes állam bejelenti a hitelesítést végrehajtó részes államnak legalább
30 nappal a megfigyelő repülőgép jelen fejezet 3. bekezdésének megfelelően bejelentett hitelesítésének kezdő napja
előtt a következőket:
(A) a hitelesítésben részt vevő személyek nevét, és abban az esetben, ha nem kereskedelmi repülőgépet használnak
a belépési pontra történő utazáshoz, a repülőgép személyzet névsorát, minden esetben feltüntetve a nemet, születési
időt, születési helyet és útlevélszámot. Minden ilyen személy szerepel a Szerződés XIII. cikke 1. fejezete szerint kijelölt
személyek listáján;
(B) az ilyen személyek belépési pontra érkezésének dátumát és várható időpontját; és
(C) a belépési pontra érkezéshez használt szállítási módot.
6. Legalább 14 nappal a megfigyelő repülőgép hitelesítésének jelen fejezet 3. bekezdése szerint bejelentett kezdőnapja előtt, a hitelesítést végrehajtó részes állam a hitelesítésben részt vevő részes államok számára az alábbi informá
ciókat szolgáltatja a megfigyelő repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszerről és a műszerek által gyűjtött adatok
nyilvántartására használt felszerelésekről:
(A) az érzékelő műszer valamennyi alkotó elemének leírása, beleértve célját és bármilyen kapcsolatát az adatok
nyilvántartására használt felszerelésekhez;
(B) valamennyi érzékelő műszer önálló, a megfigyelő repülőgépből kiemelten készített fényképe az alábbi feltételek
szerint:
(1) mindegyik érzékelő műszer legalább 80%-ban töltse ki a fényképet függőleges vagy vízszintes formában;
(2) az ilyen fényképek lehetnek színesek vagy fekete-fehérek, és a szélek nélkül 18 × 24 centiméter méretűek
lesznek;
(3) mindegyik fényképen feltüntetik az érzékelő műszer kategóriáját, típusát és modelljét, és az érzékelő
műszert hitelesítésre bemutató részes állam nevét;
(C) valamennyi érzékelő műszer repülés közbeni működésére vonatkozó utasítások.
7. Abban az esetben, ha egyetlen részes állam sem jelzi jelen fejezet 5. bekezdése meghatározásai szerinti részvételi
szándékát a hitelesítésen, a részes állam maga hajt végre repülés közbeni vizsgálatot jelen melléklet III. fejezetének
rendelkezései szerint, és készít hitelesítési jelentést jelen melléklet IV. fejezetének rendelkezései szerint.
8. A Szerződés XIII. cikke II. fejezetének rendelkezései érvényesek mindegyik, hitelesítésben részt vevő részes állam
személyzetére a hitelesítést végrehajtó részes állam területén való tartózkodásuk teljes időszaka alatt.
9. Mindegyik, hitelesítésen részt vevő részes állam személyzete a hitelesítési jelentés aláírását követően haladéktalanul elhagyja a hitelesítést végrehajtó részes állam területét.
II. Fejezet Földi vizsgálat 1. A hitelesítést végrehajtó részes állam beleegyezésével földi vizsgálatokat egynél több részes állam is végrehajthat
egyidejűleg. A részes államok jogosultak a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszereinek földi vizsgálatát közösen
végrehajtani. A hitelesítést végrehajtó részes állam jogosult meghatározni bármely időszakban a bevonható személyzet
számát a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszereinek földi vizsgálatába.
2. Amennyiben nem állapodnak meg másképpen, az egyes megfigyelő repülőgépek és érzékelő műszereik földi
vizsgálata nem lehet hosszabb három nyolcórás időszaknál.
3. A földi vizsgálat megkezdése előtt a hitelesítést végrehajtó részes állam a földi vizsgálatban részt vevő részes
államok számára az alábbi információkat biztosítja:
(A) optikai panoráma és sorozatfelvevő fényképezőgépek esetén:
(1) az objektív modulációs átviteli függvénye, ami megfelel az objektív térbeli felbontási értékének (frekven
cia/kontraszt jellemzők) az objektív legnagyobb relatív nyílásánál, vonal/milliméterben;
(2) a fekete-fehér légi film jellemzői, amelyet a megfigyelő repülés során adatgyűjtésre vagy az ilyen adatok
másolására használnak a Szerződés ,,K’’ melléklete I. fejezete 2. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban;
(3) az eredeti negatív film előhívására használt filmelőhívók, és a negatív film vagy pozitív másolat készítéséhez
használt másoló berendezések jellemzői a Szerződés ,,K’’ melléklete I. fejezete 1. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban; és
(4) ellenőrző repülési adatok, amelyek megmutatják valamennyi optikai fényképezőgépben használatos légifilm-típus terepi felbontását a föld feletti magasság függvényében;
(B) videokamerák esetén az ellenőrző repülési adatokat valamennyi műszer eredményéről, amelyek a föld feletti
magasság függvényében mutatják a terepi felbontást;
(C) infravörös vonalas letapogató berendezések esetén az ellenőrző repülési adatokat valamennyi műszer eredményéről, amelyek a föld feletti magasság függvényében mutatják a terepi felbontást; és
(D) oldalra néző szintetikus nyílású lokátornál az ellenőrző repülési adatokat valamennyi műszer eredményéről,
amelyek a repülőgéptől való ferde távolság függvényében mutatják a terepi felbontást.
4. A földi vizsgálat megkezdése előtt a hitelesítést végrehajtó részes állam tájékoztatja a hitelesítésben részt vevő
részes államot vagy részes államokat:
(A) a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszerei földi vizsgálatának végrehajtási tervéről;
(B) a megfigyelő repülőgépről, valamint érzékelő műszereiről, a csatlakozó felszerelésekről és a műszerek érzékelő
felületeinek fedőiről vagy más, a műszerek működését akadályozó eszközökről, vázlatok, térképek, diák és más vizuális
anyagok segítségével jelezve helyüket a megfigyelő repülőgépen;
(C) valamennyi szükséges biztonsági előírásról, amelyeket a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszerei földi
vizsgálata során betartanak; és
(D) a leltározási eljárásokról, amelyeket a hitelesítést végrehajtó részes állam kísérői használni szándékoznak jelen
fejezet 6. bekezdésének megfelelően.
5. A földi vizsgálat megkezdése előtt mindegyik, hitelesítésen részt vevő részes állam eljuttatja a hitelesítést
végrehajtó részes államnak a földi vizsgálat vagy a légi vizsgálat során alkalmazni kívánt valamennyi eszközének a listáját.
A vizsgálatot végrehajtó részes államok számára engedélyezik, hogy a megfigyelő repülőgép fedélzetére vigyenek és
használjanak videokamerákat, kézi hangrögzítőket és kézi elektronikus számítógépeket. A hitelesítésben részt vevő
részes államok számára engedélyezik más eszközök használatát, a hitelesítést végrehajtó részes állam jóváhagyásával.
6. A hitelesítésben részt vevő részes államok a hitelesítést végrehajtó részes állammal együtt tételesen leltárba veszik
a jelen fejezet 5. bekezdésében biztosított valamennyi eszközt, és áttekintik a leltározási eljárásokat, amelyeket azért
folytatnak, hogy meggyőződjenek: minden egyes eszközt, amit a hitelesítésen részt vevő részes államok a megfigyelő
repülőgép fedélzetére vittek, a vizsgálat befejezésekor eltávolítottak a megfigyelő repülőgépről.
7. Mindegyik, hitelesítésben részt vevő részes állam személyzete jogosult a megfigyelő repülőgép és a megfigyelő
repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszer földi vizsgálata során az alábbi tevékenységeket folytatni:
(A) meggyőződni arról, hogy a megfigyelő repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszer száma és helye
megfelel a jelen melléklet I. fejezete 6. bekezdése, a ,,C’’ melléklet és a ,,B’’ melléklet I. fejezete rendelkezéseivel
összhangban biztosított információknak;
(B) megismerkedni a megfigyelő repülőgépen lévő valamennyi érzékelő műszer elhelyezésével, beleértve azok
minden alkotó elemét, kapcsolódásukat egymáshoz és bármely más, hozzájuk tartozó felszereléshez, amelyet az
információk nyilvántartására használnak;
(C) bemutatót kapni minden egyes érzékelő műszer kezeléséről és működéséről; és
(D) megismerkedni a jelen fejezet 3. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban biztosított próbarepülési adatmintákkal.
8. Bármely, hitelesítésen részt vevő részes állam kérésére a hitelesítést végrehajtó részes állam fényképet készít a
megfigyelő repülőgépre felszerelt bármely érzékelő műszerről, a megfigyelő repülőgépen lévő, hozzájuk tartozó felszerelésekről, vagy a műszerek érzékelő felületéről fedőikkel, vagy az érzékelő műszerek működését akadályozó eszközökről. Az ilyen fényképek kielégítik a jelen melléklet I. fejezete 6. bekezdése (B)(1), (2) és (3) albekezdésében meghatározott követelményeket.
9. A hitelesítést végrehajtó részes állam jogosult személyzetet kijelölni a hitelesítésen részt vevő részes államok
személyzetének kísérésére a teljes földi vizsgálat során, hogy megerősítsék jelen fejezet rendelkezéseinek betartását.
A hitelesítést végrehajtó részes állam személyzete nem avatkozik a hitelesítésen részt vevő részes államok tevékenységébe, amennyiben az ilyen tevékenység nem mond ellent a jelen fejezet 4. bekezdése (C) albekezdésében meghatározott
biztonsági előírásoknak.
10. A hitelesítést végrehajtó részes állam hozzáférést biztosít a hitelesítésen részt vevő részes államok számára a
teljes megfigyelő repülőgéphez, érzékelő műszereihez és a hozzájuk tartozó felszerelésekhez, és megfelelő áramforrást
biztosít érzékelő műszerei és a hozzájuk tartozó felszerelések működéséhez. A hitelesítést végrehajtó részes állam
kinyitja a fülkéket, vagy eltávolítja az elemeket vagy akadályokat, hogy a szükséges mértékben lehetővé tegye bármely,
a hitelesítés tárgyát képező érzékelő műszer és hozzá tartozó felszerelés vizsgálatát.
11. Jelen fejezet rendelkezéseinek betartásával a földi vizsgálatot olyan módon hajtják végre, ami nem
(A) korlátozza, sérti, vagy akadályozza meg a megfigyelő repülőgép vagy érzékelő műszereinek későbbi működését;
(B) alakítja át a megfigyelő repülőgép vagy érzékelő műszereinek elektromos vagy mechanikus szerkezetét; vagy
(C) rontja a megfigyelő repülőgép repülési képességét. 12. A hitelesítésen részt vevő részes államok jogosultak az jelen fejezet 5. bekezdésében felsorolt eszközök használatával méréseket végezni, jegyzeteket, vázlatokat és hasonló okmányokat és felvételeket készíteni a megfigyelő
repülőgépről érzékelő műszereiről és a hozzájuk tartozó felszerelésekről. Az ilyen munkaokmányokat a hitelesítésen
részt vevő részes állam megtarthatja, és a hitelesítést végrehajtó részes állam nem tekinti át vagy vizsgálja meg azokat.
13. A hitelesítést végrehajtó részes állam mindent elkövet, hogy válaszoljon a hitelesítésen részt vevő részes államok
földi vizsgálattal összefüggő kérdéseire.
14. A földi vizsgálat befejezésekor a hitelesítésen részt vevő részes államok elhagyják a megfigyelő repülőgépet, és a
hitelesítést végrehajtó részes állam jogosult a jelen fejezet 6. bekezdésében rögzítettekkel összhangban saját leltározási
eljárásainak alkalmazására, hogy meggyőződjön: a földi vizsgálat során a jelen fejezet 5. bekezdésével összhangban
használt valamennyi eszközt eltávolították a megfigyelő repülőgépről.
III. Fejezet Repülés közbeni vizsgálat 1. A megfigyelő repülőgép és érzékelő műszerei földi vizsgálata végrehajtásának kiegészítéseként a hitelesítést
végrehajtó részes állam végrehajtja érzékelő műszerei repülés közbeni vizsgálatát, amely elegendő ahhoz, hogy
(A) lehetővé tegye a megfigyelő repülőgépre felszerelt összes érzékelő műszer működésének megfigyelését;
(B) abban az esetben, ha az érzékelő műszer terepi felbontása függ a föld feletti magasságtól, annak a legkisebb föld
feletti magasságnak a megállapításához, amelyen egy adott típusú és modellű megfigyelő repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszert működtetnek bármely megfigyelő repülés során a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésében
meghatározott terepi felbontási korlátozásnak megfelelően; és
(C) abban az esetben, ha az érzékelő műszer terepi felbontása nem függ a föld feletti magasságtól, egy adott típusú
és modellű megfigyelő repülőgépen elhelyezett minden egyes érzékelő műszer terepi felbontásának megállapításához,
a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésében meghatározott terepi felbontási korlátozásnak megfelelően.
2. Az érzékelő műszerek repülés közbeni vizsgálatának megkezdése előtt a hitelesítést végrehajtó részes állam
ismerteti a hitelesítésben részt vevő részes államokkal a repülés közbeni vizsgálat végrehajtására vonatkozó tervét. A
tájékoztató az alábbi információkat foglalja magába:
(A) a kalibráló célok vázlatát, amelyet jelen melléklet 1. függeléke I. fejezete 5. bekezdésének rendelkezései szerint
a repülés közbeni vizsgálathoz használni kíván;
(B) a várható időtartamot, az időjárási feltételeket, az összes hitelesíteni kívánt érzékelő műszerre vonatkozóan a
kalibráló célok feletti valamennyi átrepülés számát, irányát és föld feletti magasságát; és
(C) az összes biztonsági előírást, amelyet a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszerei repülés közbeni vizsgálata
során betartanak.
3. A repülés közbeni vizsgálat végrehajtása előtt és alatt a hitelesítésen részt vevő részes államok jogosultak
megtekinteni a kalibráló célok elhelyezését. A hitelesítést végrehajtó részes állam biztosítja a szükséges eszközöket,
hogy meggyőződjenek: a kalibráló célok megfelelnek a jelen melléklet 1. függeléke I. fejezetében rögzített előírásoknak.
4. A repülés közbeni vizsgálatot tiszta légköri, nappali viszonyok mellett hajtják végre, ha nem állapodnak meg
másképpen, a kalibráló célok felett a megfigyelő repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszer kategóriájára
vonatkozóan jelen melléklet 1. függeléke II. fejezete rendelkezéseinek megfelelően, hogy meghatározzák valamennyi
érzékelő műszer terepi felbontását.
5. A hitelesítést végrehajtó részes állam olyan adatokat biztosít az időjárási feltételekről a kalibráló célok elhelyezési
térségében az érzékelő műszerek repülés közbeni vizsgálatának időszakára, amelyek a jelen melléklet 1. függeléke
III. fejezetében meghatározott módszerek szerinti számításokhoz szükségesek.
6. Mindegyik részes állam jogosult személyzetet kijelölni a repülés közbeni vizsgálatában való részvételre. Abban az
esetben, ha az így kijelölt személyek száma meghaladja a megfigyelő repülőgép szállítókapacitását, a hitelesítésben részt
vevő részes államok megállapodnak, hogy a kijelölt személyzet mely tagjai vesznek részt a repülés közbeni vizsgálaton.
7. A részes államok jelen fejezet 6. bekezdése szerint kijelölt személyzete jogosult figyelemmel kísérni a hitelesítést
végrehajtó részes állam személyzete által működtetett érzékelő műszerek munkáját.
8. A hitelesítésben részt vevő részes állam személyei jogosultak figyelemmel kísérni a repülés közbeni vizsgálat során
exponált eredeti negatív film kazettáinak kinyitását, tárolását, előhívását és kezelését a Szerződés ,,K’’ melléklete
II. fejezetének rendelkezéseivel összhangban.
IV. Fejezet Hitelesítési jelentés 1. A földi és a repülés közbeni vizsgálat befejezésekor az érzékelő műszerek által rögzített adatokat és a kalibráló
célok adatait a hitelesítést végrehajtó részes állam és a hitelesítésben részt vevő részes államok közösen vizsgálják meg.
Ezek a részes államok hitelesítési jelentést készítenek, amely megállapítja:
(A) hogy a kijelölt megfigyelő repülőgép a Szerződés V. cikkének megfelelően kijelölt típusba és modellbe tartozik;
(B) hogy a megfigyelő repülőgépre felszerelt érzékelő műszerek a Szerződés IV. cikke 1. bekezdésében meghatározott kategóriába tartoznak, és kielégítik a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésének követelményeit;
(C) hogy az érzékelő műszerekről szolgáltatott technikai információk összhangban vannak a Szerződés ,,B’’ melléklete I. fejezetével;
(D) abban az esetben, ha az érzékelő műszer terepi felbontása függ a föld feletti magasságtól, azt a legkisebb föld
feletti magasságot, ahol egy adott típusú és modellű megfigyelő repülőgép valamennyi érzékelő műszere működtethető
egy megfigyelő repülés során a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésében meghatározott terepi felbontási korlátozásnak
megfelelően;
(E) abban az esetben, ha a terepi felbontás nem függ a föld feletti magasságtól, egy adott típusú és modellű megfigyelő
repülőgépre felszerelt valamennyi érzékelő műszer terepi felbontását a Szerződés IV. cikke 2. bekezdésében meghatározott terepi felbontási korlátozásnak megfelelően;
(F) hogy az érzékelő műszerek érzékelő felületének fedői és más, a műszerek működését akadályozó eszközök
összhangban vannak a Szerződés IV. cikke 4. bekezdésének rendelkezéseivel.
2. Az egyes érzékelő műszerekről jelen melléklet I. fejezete 6. bekezdésének és II. fejezete 3. és 8. bekezdésének
megfelelően biztosított információk egy példányát csatolják a hitelesítési jelentéshez.
3. A hitelesítési jelentés példányait a hitelesítést végrehajtó részes állam eljuttatja az összes többi részes államhoz.
Azok a részes államok, amelyek nem vettek részt a hitelesítésben, nem jogosultak a hitelesítési jelentésben szereplő
következtetéseket elutasítani.
4. A megfigyelő repülőgép és a hozzá tartozó érzékelő műszerkészlet hitelesítettnek számít, kivéve, ha a hitelesítésben részt vevő részes államok nem képesek megállapodásra jutni a hitelesítési jelentés tartalmáról.
5. Abban az esetben, ha a hitelesítést végrehajtó részes állam és a hitelesítésben részt vevő részes államok nem
képesek megállapodásra jutni a hitelesítési jelentés tartalmáról, a megfigyelő repülőgép nem alkalmazható megfigyelő
repülésekre, ameddig a kérdést meg nem oldják.
D. melléklet 1. függelék A megfigyelő repülőgépekre felszerelt érzékelő műszerek teljesítménye ellenőrzésének módszerei
A megfigyelő repülőgépre felszerelt minden egyes érzékelő műszer terepi felbontását és, ha az függ a föld feletti
magasságtól, azt a legkisebb föld feletti magasságot, amelyen egy megfigyelő repülés során az érzékelő műszer működhet,
meghatározzák és megerősítik a kalibráló célok felett, az egyes érzékelőműszer-kategóriáknak megfelelően az I. fejezet
meghatározásaival összhangban gyűjtött adatok alapján, és a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül meghatározott számítási módszereknek megfelelően számítják ki.
I. Fejezet A kalibráló célok jellemzői 1. A kalibráló célokat a hitelesítést végrehajtó részes állam biztosítja a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezései
szerint. Az ilyen kalibráló célokat az érzékelő műszerek, valamennyi érzékelőműszer-kategória egy adott típusa, terepi
felbontásának meghatározására használják, és az alábbi jellemzőknek megfelelően tervezik azokat.
2. Az optikai fényképezőgépek terepi felbontásának megállapítására a kalibráló célok váltakozó fekete és fehér sávok
csoportjának sorozatából állnak. Minden sávcsoport legalább két fekete sávból áll, amelyeket egy fehér sáv választ el.
Egy sávcsoporton belül a fekete és fehér sávok szélessége állandó marad. A kalibráló célon a különböző sávcsoportokban
a sávok szélessége olyan mértékben változik, hogy lehetővé tegye a terepi felbontás pontos mérését. Minden egyes
csoportban a sávok hossza állandó marad. A fekete és a fehér sávok kontrasztaránya a célon belül nem változhat, és
legalább 5:1-hez arányú (ami 0,66-os modulációval egyenértékű).
3. Az infravörös vonalas letapogató berendezések terepi felbontásának megállapítására szolgáló kalibráló célokat a
Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül az ideiglenes alkalmazási időszakban határozzák meg.
4. Az oldalra néző szintetikus nyílású lokátor terepi felbontásának megállapítására szolgáló kalibráló célok olyan
háromlapú sarokreflektor-csoportok, amelyek elrendezése összhangban van a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon
belül az ideiglenes alkalmazási időszakban meghatározott módszerekkel.
5. Mindegyik részes állam biztosítja az összes többi részes állam számára a kalibráló célok vázlatát, amelyeket
hitelesítő repülések céljára szándékozik felhasználni. Ezeken a vázlatokon feltüntetik a kalibráló célok általános
méreteit, elhelyezésüket és a terep típusát, ahová telepítették őket, valamint minden egyes kalibráló céltípusra vonatkozó további információkat, ahogy azt a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül az ideiglenes alkalmazás időszaka
alatt meghatározták.
II. Fejezet Repülés közbeni vizsgálat végrehajtása 1. Panoráma vagy függőlegesen felfüggesztett sorozatfelvevő fényképezőgépek terepi felbontásának megállapítása
érdekében a megfigyelő repülőgép repülési útvonala közvetlenül a kalibráló cél felett és azzal párhuzamosan vezet. A
ferde tengelyű sorozatfelvevő fényképezőgépek terepi felbontásának megállapítása érdekében a megfigyelő repülőgép
repülési útvonala a kalibráló céllal párhuzamosan vezet olyan távolságra, hogy a kalibráló cél képe az optikai fényképezőgép látómezejének előterében jelenjen meg, a vízszintestől számított legnagyobb látószög vagy a függőlegestől
számított legkisebb látószög esetén.
2. Az infravörös vonalas letapogató berendezés terepi felbontásának megállapítása érdekében a megfigyelő repülőgép repülési útvonala közvetlenül a kalibráló cél felett, azzal párhuzamosan vezet egy meghatározott föld feletti
magasságban.
3. Az oldalra néző szintetikus nyílású lokátor terepi felbontásának megállapítása érdekében a megfigyelő repülőgép
repülési útvonala a sarokreflektor-csoport mellett halad el.
III. Fejezet A repülés közbeni vizsgálat során gyűjtött adatok értékelése
1. A repülés közbeni vizsgálatot követően a hitelesítést végző részes állam és a hitelesítésben részt vevő részes
államok közösen értékelik a repülés közbeni vizsgálat során gyűjtött adatokat a Szerződés ,,D’’ melléklete IV. fejezete
1. bekezdésének megfelelően.
2. A legkisebb föld feletti magasság kiszámítási módszerét, amelyen minden, a megfigyelő repülőgépre felszerelt
optikai fényképezőgép működtethető a megfigyelő repülés során — beleértve az ebben a számításban használatos
kontrasztarány-értéket vagy azzal egyenértékű modulációt, amely nem kevesebb, mint 1,6:1-hez (ami 0,23-nak felel meg),
és nem nagyobb, mint 4:1-hez (ami 0,6-nek felel meg) — a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül az ideiglenes
alkalmazási időszakban, 1992. június 30. előtt határozzák meg. Az optikai fényképezőgépek terepi felbontását a kalibráló
cél eredeti negatív filmen lévő képének vizuális értékeléséből határozzák meg. A terepi felbontás számszerű értéke
megegyezik a kalibráló cél azon legkisebb sávjának értékével, amely önálló sávként még megkülönböztethető.
3. A legkisebb föld feletti magasság kiszámítási módszerét, amelyen minden, a megfigyelő repülőgépre felszerelt
videokamera működtethető a megfigyelő repülés során, a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül az ideiglenes
alkalmazási időszakban határozzák meg.
4. A legkisebb föld feletti magasság kiszámítási módszerét, amelyen a megfigyelő repülőgépre felszerelt infravörös
vonalas letapogató berendezés működtethető a megfigyelő repülés során — beleértve az ebben a számításban használatos legkisebb meghatározható hőmérsékletkülönbség értékét — a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságon belül az
ideiglenes alkalmazási időszakban határozzák meg.
5. Az oldalra néző szintetikus nyílású lokátor terepi felbontásának kiszámítási módszerét — beleértve az impulzusválaszfüggvény és a céltárgy-szétválasztáson alapuló módszer közötti kapcsolat meghatározását — a Nyitott Égbolt
Konzultatív Bizottságon belül az ideiglenes alkalmazási időszakban határozzák meg.
E. MELLÉKLET Érkezési és távozási eljárások 1. Mindegyik részes állam kijelöl a területén egy vagy több belépési pontot, egy vagy több kilépési pontot, és egy vagy
több nyitott égbolt repülőteret. A belépési pontok és a kilépési pontok lehetnek azonosak a nyitott égbolt repülőterekkel, és lehetnek azoktól eltérőek. Amennyiben nem állapodtak meg másképpen, ha egy nyitott égbolt repülőtér nem
belépési pont, a nyitott égbolt repülőteret úgy jelölik ki, hogy a megfigyelő fél a belépési pontról 5 órán belül elérhesse
a nyitott égbolt repülőteret saját megfigyelő repülőgépén vagy a megfigyelt fél által biztosított szállítással. A megfigyelő
fél a belépési pontra vagy a nyitott égbolt repülőtérre való megérkezés után pihenési időszakra jogosult a Szerződés
VI. cikkének rendelkezései szerint.
2. Mindegyik részes állam jogosult légi belépési és légi kilépési pontokat kijelölni. Ha egy adott részes állam légi
belépési és légi kilépési pontok kijelölése mellett dönt, az ilyen pontok elősegítik a megfigyelő fél területéről a megfigyelt
fél belépési pontjáig történő repülést. A légi belépési pontok és a belépési pontok közötti, és a kilépési pontok és a légi
kilépési pontok közötti tervezett repüléseket az ICAO által kiadott szabványoknak és gyakorlati ajánlásoknak és a
nemzeti szabályoknak megfelelően hajtják végre. Abban az esetben, ha a légi belépési pontok és a belépési pontok
közötti vagy a kilépési pontok és a légi kilépési pontok közötti repülések egyes részei nemzetközi légtérben történnek,
a nemzetközi légtérben történő repülést az érvényben lévő nemzetközi szabályokkal összhangban hajtják végre.
3. A belépési pontokra és kilépési pontokra, a nyitott égbolt repülőterekre, a légi belépési pontokra és légi kilépési
pontokra, az utántöltő repülőterekre és kalibráló célokra vonatkozó információk kezdetben a jelen melléklet 1. függelékében meghatározottaknak felelnek meg.
4. A részes állam jogosult változtatásokat eszközölni jelen fejezet 1. függelékében. Az ilyen változtatásokat írásban
közli az összes többi részes állammal legalább 90 nappal a változás hatálybalépését megelőzően.
5. Mindegyik részes állam az alábbiak szerint biztosítja teljes területe hatékony megfigyelését:
(A) a szárazföldi területein: a nyitott égbolt repülőtereket olyan módon jelöli ki, hogy a területén ne legyen egy vagy
több ilyen repülőtértől az adott részes állam számára a Szerződés ,,A’’ mellékletével összhangban meghatározott
legnagyobb repülési távolság vagy távolságok 35%-ánál távolabbi pont.
(B) a szárazföldtől elválasztott területrészein:
(1) a részes állam jelen bekezdés (A) albekezdésének rendelkezéseit alkalmazza; vagy
(2) abban az esetben, ha területének egy része vagy egyes részei a szárazföldi területtől 600 kilométernél
messzebb vannak, vagy ha az adott részes állam és a megfigyelő fél egymás között megállapodik, vagy ha az
,,A’’ melléklet másként rendelkezik, az adott részes állam különleges eljárásokat biztosít, beleértve utántöltő
repülőterek lehetséges használatát; vagy
(3) abban az esetben, ha területének egy része vagy részei a szárazföldi területhez 600 kilométernél közelebb
vannak, és a terület ilyen része vagy részei nem esnek jelen bekezdés (A) albekezdésének rendelkezései alá,
az adott részes állam külön legnagyobb repülési távolságot határozhat meg az ,,A’’ mellékletben, hogy lefedje
területének ilyen részét vagy részeit.
6. Közvetlenül a megfigyelő repülőgép belépési pontra történő megérkezésekor és közvetlenül a megfigyelő repülőgép kilépési pontról történő elindulása előtt mind a megfigyelt, mind a megfigyelő fél ellenőrzi a IV. cikk 4. bekezdésével
összhangban felszerelt érzékelő műszerek érzékelő felületeinek fedőit vagy más, az érzékelő műszerek működését
akadályozó eszközöket. Abban az esetben, ha a belépési pont nem azonos a nyitott égbolt repülőtérrel, ahonnan a
megfigyelő repülés megkezdődik, mind a megfigyelt, mind a megfigyelő fél ellenőrzi az érzékelő műszerek érzékelő
felületének fedőit vagy más, az érzékelő műszerek működését akadályozó eszközöket, közvetlenül a megfigyelő repülő
gép belépési pontról a nyitott égbolt repülőtérre való indulása előtt, amelyről a megfigyelő repülés megkezdődik. Abban
az esetben, ha a kilépési pont nem azonos a nyitott égbolt repülőtérrel, amelyen a megfigyelő repülés befejeződik, mind
a megfigyelt, mind a megfigyelő fél ellenőrzi az érzékelő műszerek érzékelő felületeinek fedőit vagy más, az érzékelő
műszerek működését akadályozó eszközöket közvetlenül a megfigyelő repülőgépnek az ilyen repülőtérről a kilépési
pontra történő indulása előtt.
7. A részes állam jogosult megvizsgálni és leltárba venni azokat a felszerelési tárgyakat, amelyeket a másik részes
állam az érzékelő műszerek és, ha alkalmazható, a megfigyelő repülőgép repülés előtti ellenőrzésének végrehajtása
céljából használni kíván, valamint azokat a tárgyakat, amelyeket a repülési képviselők a megfigyelő repülőgép fedélzetére kívánnak vinni. Ezt a vizsgálatot és leltárt:
(A) az ilyen eszközök belépési pontra vagy nyitott égbolt repülőtérre, a leltározást végrehajtó részes állam választása
szerint, való megérkezését követő egy órán belül megkezdik, és egy órán belül befejezik; és
(B) a másik részes állam egy vagy több kijelölt személyének jelenlétében hajtják végre.
8. Ha az érzékelő műszerek és, ha alkalmazható, a megfigyelő repülőgép ellenőrzéséhez a berendezések leltározása
és vizsgálata során használni kívánt felszerelési tárgyakról, valamint a repülési képviselők által a megfigyelő repülőgép
fedélzetére vinni kívánt eszközökről a vizsgálatot és a leltárt végrehajtó részes állam megállapítja, hogy az eszközök nem
felelnek meg az engedélyezett felszerelések listájának, amit a ,,D’’ melléklet II. fejezete 5. bekezdése tartalmaz, vagy a
,,G’’ melléklet I. fejezete 4. bekezdésében leírt eszközöknek, jogosult megtagadni az ilyen eszközök használatának
engedélyezését. A megfigyelő fél által a megfigyelt fél területére vitt, és így minősített eszközöket, ha nem állapodnak
meg másképpen:
(A) lepecsételt konténerben helyezik el biztonságos megőrzésre; és
(B) ezt követően a legkorábbi alkalommal elviszik a megfigyelt fél területéről, de nem később a megfigyelő fél
megfigyelt fél területéről történő eltávozásánál.
9. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél jelen Szerződés VI. cikke I. fejezete 5. bekezdésének megfelelően biztosított
bejelentésében meghatározott belépési pontra történő utazásához a megfigyelő fél vagy más részes állam nyilvántartásában szereplő szállító repülőgépet használ, a szállító repülőgépnek engedélyezik:
(A) a megfigyelt fél területéről történő indulást; (B) abban az esetben, ha a belépési pont azonos a kilépési ponttal, a belépési ponton tartózkodást a megfigyelő félnek
a megfigyelt fél területéről történő indulásáig; vagy
(C) abban az esetben, ha a belépési pont nem azonos a kilépési ponttal, a kilépési pontra történő repülést, kellő időt
biztosítva a repülőgép személyzetének pihenésére a megfigyelő fél teljes személyzetének a megfigyelt fél területéről
történő indulása előtt.
10. Abban az esetben, ha a megfigyelő repülőgépet a megfigyelt fél biztosítja, és a megfigyelő fél nem a saját szállító
repülőgépét használja személyzete szállítására a belépési pontról a nyitott égbolt repülőtérre, a megfigyelt fél biztosítja
a megfigyelő fél személyzetének a belépési pontról a nyitott égbolt repülőtérre és a nyitott égbolt repülőtérről a kilépési
pontra történő szállítását.
E. melléklet 1. függelék I. Fejezet Helyek kijelölése
A belépési pontokként, kilépési pontokként, nyitott égbolt repülőterekként, utántöltő repülőterekként, kalibráló
célokként és, ha alkalmazható, légi belépési pontokként és légi kilépési pontokként használt helyeket kezdetben jelen
függelék II. fejezete rögzíti. A kijelölés magába foglalja:
(A) Hely: a belépési pont, a kilépési pont, a nyitott égbolt repülőtér, a légi belépési pont, a légi kilépési pont, az
utántöltő repülőtér és a kalibráló cél neve;
(B) Helyzet: a vonatkozó hely földrajzi szélességi és hosszúsági foka másodpercre kerekítve; és
(C) Ellenőrzés: ezen a helyen végrehajtható vagy nem a repülőgép vagy az érzékelő műszerek repülés előtti
ellenőrzése.
II. Fejezet Belépési pontok, kilépési pontok, nyitott égbolt repülőterek, légi belépési pontok, légi kilépési pontok, utántöltő
repülőterek és kalibráló célok
Részes állam: Németországi Szövetségi Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Köln/Bonn É 50—52—02 igen
(EDDK) K 007—08—37
Nyitott égbolt repülőterek Wunstorf É 52—27—48 nem
(EDNW) K 009—25—70
Landsberg/Lech É 48—04—28 nem
(EDSA) K 010—54—42 Légi belépési / kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek Kalibráló célok Köln/Bonn Később határozzák meg.
Részes állam: Amerikai Egyesült Államok Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Washington Dulles É 38—56—36 igen
nemzetközi, D.C. NY 077—27—24
Travis légitámaszpont É 38—15—48 igen
Californa NY 121—55—48
Nyitott égbolt repülőterek Washington Dulles É 38—56—36 igen
nemzetközi, D.C. NY 077—27—48
Travis légitámaszpont É 38—15—48 igen
California NY 121—55—48
Elmendorf légitámaszpont É 61—15—12 igen
Alaska NY 149—47—30
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Lincoln Municipal É 40—51—00 nem
Nebraska NY 096—45—30
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Honolulu nemzetközi É 21—19—06
Hawaii NY 157—55—24
Malmstrom légitámaszpont É 47—30—18
Montana NY 111—11—00 Phoenix-Sky Harbor É 33—26—12
nemzetközi, Arizona NY 112—00—24
General Mitchell É 42—56—48
nemzetközi, Wisconsin NY 087—53—36
McGhee Tyson É 35—48—48
Tennessee NY 083—59—36 Kalibráló célok
Washington Dulles Később határozzák meg. Travis légitámaszpont Később határozzák meg.
Elmendorf légitámaszpont Később határozzák meg. Részes állam: a Belarusz és az Oroszországi Föderáció alkotta részes államok csoportja
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Belépési / kilépési pontok
Nyitott égbolt repülőterek Kubinka É 55—36—30 igen
K 036—39—10
Ulan Ude É 51—48—00 igen
K 107—27—00 Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Magadan É 59—54—06 nem
K 150—03—01 Vorkuta É 67—29—00 nem
K 063—59—00
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Kalibráló célok Részes állam: Benelux Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Zaventem/Melsbroek É 50—54—01 igen
K 004—59—09
Nyitott égbolt repülőterek Zaventem/Melsbroek É 50—54—01 igen
K 004—59—09
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Kalibráló célok Volkel É 54—39—03
K 005—42—02
Részes állam: Bolgár Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési/kilépési pontok Szófia É 42—41—07 igen
K 023—24—05
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Nyitott égbolt repülőterek
Szófia É 42—41—07 igen
K 023—24—05 Burgasz É 42—34—00 nem
K 027—30—00
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Szófia É 42—41—07
K 023—24—05 Burgasz É 42—34—00
K 027—30—00
Kalibráló célok Részes állam: Kanada Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Ottawa (CYOW) É 45—19—21 igen
NY 075—40—10
Nyitott égbolt repülőterek Ottawa É 45—19—21 igen
NY 074—40—10
Iqaluit É 63—45—22 nem
NY 068—33—25 Yellowknife É 62—27—45 nem
NY 114—26—20
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Edmonton É 52—18—35
NY 113—34—43 Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Halifax É 44—52—51
NY 063—30—33 Winnipeg É 49—54—39
NY 097—14—35
Churchill É 58—44—13
NY 094—03—26 Kalibráló célok Ottawa térsége Később határozzák meg.
Részes állam: Dán Királyság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Kopenhágai nemzetközi É 55—37—07 nem
repülőtér (EKCH) K 012—39—26
Katonai repülőtér É 55—46—09 igen
Vaerloese (EKVL) K 012—19—34
Nyitott égbolt repülőterek Katonai repülőtér É 55—46—09 igen
Vaerloese K 012—19—34
Légi belépési/kilépési pontok Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek
Vagar repülőtér É 62—03—51
(EKVG) NY 007—16—26 Soendre Stroemfjord É 67—01—05
nemzetközi repülőtér (BGSF) NY 050—41—39
Kalibráló célok Katonai repülőtér É 55—46—09
Vaerloese K 012—19—34
Részes állam: Spanyol Királyság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Getafe É 40—17—43 igen
NY 003—43—21
Belépési / kilépési pontok a Kanári-szigetekre Gando É 27—55—49 igen
NY 015—23—05
Nyitott égbolt repülőterek Getafe É 40—17—43 igen
NY 003—43—21
Valencia É 39—29—26 nem
NY 000—28—50 Valladolid É 41—42—26 nem
NY 004—51—02
Moron É 37—10—34 nem
NY 005—36—53 Légi belépési / kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek Nincs Kalibráló célok
Részes állam: Francia Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Orleans-Bricy É 47—59—12 igen
K 001—45—43
Nyitott égbolt repülőterek Orleans-Bricy É 47—59—12 igen
K 001—45—43
Toulouse-Blagnac É 43—37—26 nem
K 001—22—53 Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Nice-Cote d’Azur É 43—39—47 nem
K 007—12—09 Légi belépési / kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek Nincs Kalibráló célok
Részes állam: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Brize Norton É 51—44—97 igen
NY 001—34—93
Heathrow É 51—28—72 nem
NY 000—27—47 Megjegyzés: Heathrow menetrend szerinti járatokkal érkező személyzet részére szolgál. Megfigyelő vagy szállító
repülőgépek számára nem.
Nyitott égbolt repülőterek Brize Norton É 51—44—97 igen
NY 001—34—93
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Nincs Hely Helyzet Kalibráló célok Boscombe Down É 51—09—10
NY 001—44—76
Részes állam: Görög Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Thessaloniki É 40—27—22 igen
nemzetközi K 022—59—21
Nyitott égbolt repülőtér Thessaloniki É 40—27—22 igen
nemzetközi K 022—59—21
Elefsis É 38—04—00 igen
K 023—33—38 Légi belépési / kilépési pontok
Chouchouligovo É 41—24—40
K 023—22—02 Utántöltő repülőterek Kalibráló célok
Részes állam: Magyar Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Budapest/Ferihegy É 47—26—18 igen
(LHBP) K 019—15—48
Tököl É 47—21—14 igen
(LHTL) K 018—58—08 Nyitott égbolt repülőterek
Budapest/Ferihegy É 47—26—18 igen
(LHBP) K 019—15—48 Tököl É 47—21—14 igen
(LHTL) K 018—58—08
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Légi belépési / kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek Nincs Kalibráló célok
Később határozzák meg. Részes állam: Izlandi Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Keflavik É 63—59—48 igen
NY 022—36—30
Nyitott égbolt repülőterek Keflavik É 63—59—48 igen
NY 022—36—30
Légi belépési/kilépési pontok Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek
Kalibráló célok Részes állam: Olasz Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Milano-Malpensa É 45—38—00 igen
K 008—44—00
Palermo-Punta Raisi É 38—10—40 igen
K 013—05—20 Nyitott égbolt repülőtér
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Légi belépési / kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek A fent említett nyitott égbolt repülőterek.
Kalibráló célok Részes állam: Norvég Királyság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési/kilépési pontok Oslo-Gardermoen É 60—12—10 igen
(ENGM) K 011—05—08
Nyitott égbolt repülőterek Oslo-Gardermoen É 60—12—10 igen
(ENGM) K 011—05—08
Tromsoe-Langnes É 69—40—53 igen
(ENTC) K 018—55—10 Légi belépési / kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek Trondheim-Vaernes É 63—27—29
(ENVA) K 010—55—33
Kalibráló célok Részes állam: Lengyel Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési/kilépési pontok Varsó-Okecie É 52—13—10 igen
K 021—01—10
Nyitott égbolt repülőterek Varsó-Okecie É 52—13—10 igen
K 021—01—10
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Légi belépési / kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek Kalibráló célok Részes állam: Portugál Köztársaság
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Belépési / kilépési pontok
Lisszabon É 38—46—22 igen
nemzetközi NY 009—07—58 Nyitott égbolt repülőterek
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Lisszabon É 38—46—22
nemzetközi NY 009—07—58
Sta. Maria É 36—58—22
nemzetközi NY 025—10—17 Porto Santo É 33—04—01
NY 016—20—44
Kalibráló célok Lisszabon Később határozzák meg.
nemzetközi Részes állam: Románia
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Belépési / kilépési pontok
Bukarest-Otopeni É 44—34—30 igen
nemzetközi repülőtér K 026—05—10
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Temesvár É 45—48—37 igen
repülőtér K 021—20—22
Nyitott égbolt repülőterek Bukarest-Otopeni É 44—34—30 igen
nemzetközi repülőtér K 026—05—10
Temesvár É 45—48—37 igen
repülőtér K 021—20—22 Bacau É 46—31—19 nem
repülőtér K 026—54—41
Légi belépési / kilépési pontok Később határozzák meg.
Utántöltő repülőterek Bukarest-Otopeni É 44—34—30
nemzetközi repülőtér K 026—05—10
Temesvár É 45—48—37
repülőtér K 021—20—22 Kalibráló célok
Részes állam: Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési / kilépési pontok Prága É 50—06—10 igen
nemzetközi K 014—15—40
Nyitott égbolt repülőterek Prága É 50—06—10 igen
nemzetközi K 014—15—40
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Pozsony É 49—10—10 nem
nemzetközi K 017—12—50
Kassa É 48—40—10 nem
nemzetközi K 021—14—40 Légi belépési/kilépési pontok
Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek Pozsony É 49—10—10
nemzetközi K 017—12—50
Kassa É 48—40—10
nemzetközi K 021—14—40 Kalibráló célok
Prága Később határozzák meg.
nemzetközi Részes állam: Török Köztársaság
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Belépési/kilépési pontok Eskisehir É 39—47—00 igen
K 030—35—00
Diyarbakir É 30—50—00 igen
K 040—05—00 Nyitott égbolt repülőterek
Légi belépési/kilépési pontok Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek
Később határozzák meg. Kalibráló célok Később határozzák meg.
Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés Eskisehir Később határozzák meg.
Diyarbakir Később határozzák meg.
Részes állam: Ukrajna Hely Helyzet Repülőgép/érzékelő
műszer ellenőrzés
Belépési/kilépési pontok Borispol/Kijev É 50—20—07 igen
K 030—53—07
Nyitott égbolt repülőterek Borispol/Kijev É 50—20—07 igen
K 030—53—07
Légi belépési/kilépési pontok Később határozzák meg. Utántöltő repülőterek
Lvov É 49—48—07
K 023—57—03 Ogyessza É 46—25—06
K 030—40—07
Kalibráló célok F. MELLÉKLET Repülés előtti ellenőrzések és bemutató repülések
I. Fejezet A megfigyelő fél megfigyelő repülőgépének és érzékelő műszereinek repülés előtti ellenőrzése
1. A megfigyelő fél által biztosított megfigyelő repülőgép és érzékelő műszerek repülés előtti ellenőrzésének célja
meggyőződni arról, hogy a megfigyelő repülőgép, érzékelő műszerei és a hozzájuk tartozó felszerelések megfelelnek a
Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezéseivel összhangban hitelesítetteknek. A megfigyelt fél jogosult a megfigyelő fél
által biztosított megfigyelő repülőgép és érzékelő műszerei repülés előtti ellenőrzésének végrehajtására, hogy meggyőződjön:
(A) a megfigyelő repülőgép, érzékelő műszerei és a hozzájuk tartozó felszerelések, beleértve, ahol alkalmazható, az
objektíveket és a fotófilmeket, megfelelnek a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezéseivel összhangban hitelesítetteknek; és
(B) a megfigyelő repülőgép fedélzetén nincs más felszerelési tárgy a Szerződés IV. cikkében engedélyezetteken kívül.
2. A megfigyelő repülőgép belépési pontra érkezésekor a megfigyelt fél:
(A) átadja az ellenőrök listáját, akiknek a száma nem lehet tíznél több, amennyiben nem állapodnak meg másképpen,
amely tartalmazza valamennyi ellenőr általános feladatát;
(B) átadja azoknak az eszközöknek a listáját, amelyeket az ellenőrök a repülés előtti ellenőrzés során használni
kívánnak a Szerződés ,,D’’ melléklete II. fejezete 5. bekezdése szerint; és
(C) tájékoztatja a megfigyelő felet a megfigyelő repülőgép és érzékelő műszereinek repülés előtti ellenőrzési tervéről.
3. A repülés előtti ellenőrzés megkezdését megelőzően a megfigyelő fél kijelölt személye:
(A) röviden tájékoztatja a megfigyelt felet a leltározási eljárásról, amelyet azért folytatnak le, hogy meggyőződjenek:
az ellenőrök által a megfigyelő repülőgép fedélzetére vitt valamennyi ellenőrző eszközt, valamint jelen fejezet 7. bekezdése szerinti passzív vizsgáló eszközöket, a repülés előtti ellenőrzés befejezésekor eltávolították a megfigyelő repülőgépről;
(B) az ellenőrökkel együtt végrehajtja a repülés előtti ellenőrzés során használni kívánt valamennyi eszköz vizsgálatát
és leltárát; és
(C) röviden tájékoztatja az ellenőröket minden biztonsági előírásról, amelyet a megfigyelő repülőgép és érzékelő
műszerei repülés előtti ellenőrzése során betartanak.
4. A repülés előtti ellenőrzés nem kezdődik el a formális érkezési eljárások befejezése előtt, és nem tart tovább nyolc
óránál.
5. A megfigyelő fél jogosult saját kísérőit biztosítani az ellenőrök kíséretére a megfigyelő repülőgép és érzékelő
műszerei repülés előtti ellenőrzésének teljes idejére, hogy meggyőződjön: az ellenőrzést jelen fejezet rendelkezéseivel
összhangban hajtják végre. A megfigyelő fél elősegíti az ellenőrzést a Szerződés ,,D’’ melléklete II. fejezete 7. és
8. bekezdésében rögzített eljárásokkal összhangban.
6. A repülés előtti ellenőrzés végrehajtása során az ellenőrök jogosultak hozzáférni a megfigyelő repülőgéphez,
érzékelő műszereihez és a hozzájuk tartozó felszerelésekhez a ,,D’’ melléklet II. fejezete 10. bekezdésében meghatározott módon, és eleget tesznek a Szerződés ,,D’’ melléklete II. fejezete 11. és 12. bekezdése rendelkezéseinek.
7. Ennek az ellenőrzésnek a céljaira a megfigyelt fél jogosult a fedélzetre vinni és használni az alábbi passzív vizsgáló
eszközöket:
(A) videó vizsgáló; (B) röntgensugár és visszaszórt röntgensugár képalkotó eszköz;
(C) ultrahangos képalkotó eszköz; (D) logikai/adat analizátor; (E) passzív infravörös érzékelő műszer; és
(F) 35 milliméteres fényképezőgép. Ezen felül a megfigyelt fél jogosult a fedélzetre vinni és használni olyan más passzív vizsgáló eszközt, ami szükséges
lehet annak megállapításához, hogy a megfigyelő repülőgép fedélzetén kizárólag olyan eszközök vannak, amelyeket a
Szerződés IV. cikke engedélyez, ahogyan erről a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság 1992. június 30-ig megállapodhat.
8. A repülés előtti ellenőrzés befejezésekor az ellenőrök elhagyják a megfigyelő repülőgépet, és a megfigyelő fél
jogosult saját leltározási eljárásai használatára, hogy meggyőződjön: valamennyi, a repülés előtti ellenőrzés során
használt ellenőrző eszközt eltávolítottak a megfigyelő repülőgépről. Ha a megfigyelt fél nem képes ezt a megfigyelő fél
számára elfogadhatóan igazolni, a megfigyelő fél jogosult a megfigyelő repülést végrehajtani, vagy törölni azt, és amikor
a megfigyelő fél meggyőződött, hogy biztonságosan teheti, elhagyni a megfigyelt fél területét. Utóbbi esetben egyik részes
állam kvótájába sem számítanak be megfigyelő repülést.
9. Az ellenőrök haladéktalanul tájékoztatják a megfigyelő felet, ha megállapítják, hogy a megfigyelő repülőgép,
érzékelő műszerei vagy a hozzájuk tartozó felszerelések nem felelnek meg a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezései
szerint hitelesítetteknek, vagy hogy a megfigyelő repülőgép fedélzetén a Szerződés IV. cikkében engedélyezettektől
eltérő eszközök vannak. Ha a megfigyelő fél nem képes igazolni, hogy a megfigyelő repülőgép, érzékelő műszerei és a
hozzájuk tartozó felszerelések megfelelnek a Szerződés ,,D’’ melléklete rendelkezései szerint hitelesítetteknek, és hogy
a megfigyelő repülőgép fedélzetén nincs a Szerződés IV. cikkében engedélyezettektől eltérő eszköz, és ha a megfigyelő
és a megfigyelt fél nem egyezik meg másképpen, a megfigyelt fél jogosult a Szerződés VIII. cikkének megfelelően
megtiltani a megfigyelő repülést. Ha a megfigyelő repülést megtiltják, a megfigyelő repülőgép haladéktalanul elhagyja
a megfigyelt fél területét, és egyik részes állam kvótájába sem számítanak be megfigyelő repülést.
10. A megfigyelő repülőgép és érzékelő műszerei repülés előtti ellenőrzésének befejezésekor a megfigyelt és a
megfigyelő fél a repülés előtti ellenőrzésről jelentést készít, amely megállapítja, hogy
(A) a megfigyelő repülőgép, érzékelő műszerei és a hozzájuk tartozó felszerelések megfelelnek a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezései szerint hitelesítetteknek; és
(B) a repülőgép fedélzetén nincs a Szerződés IV. cikkében engedélyezettektől eltérő eszköz.
11. A repülés előtti ellenőrzési jelentés aláírása a megfigyelt fél hozzájárulását jelzi ahhoz, hogy a megfigyelő fél
használhatja az adott repülőgépet a megfigyelt fél területe feletti megfigyelő repülés végrehajtásához.
II. Fejezet A megfigyelt fél megfigyelő műszereinek repülés előtti ellenőrzése
1. A megfigyelt fél által biztosított megfigyelő repülőgépen lévő érzékelő műszerek repülés előtti ellenőrzésének
célja meggyőződni arról, hogy az érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó felszerelések a Szerződés ,,D’’ melléklete
rendelkezéseinek megfelelően hitelesítettek. A megfigyelő fél jogosult a megfigyelt fél által biztosított megfigyelő
repülőgépre felszerelt érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó felszerelések repülés előtti ellenőrzésének végrehajtására, hogy meggyőződjön: az érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó felszerelések megfelelnek a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezéseivel összhangban hitelesítetteknek.
2. A megfigyelő fél ellenőreinek a repülés előtti ellenőrzés helyére történő érkezésekor a megfigyelő fél:
(A) átadja az ellenőrök listáját, akiknek a száma nem lehet ötnél több, amennyiben nem állapodnak meg másképpen,
amely tartalmazza valamennyi ellenőr általános feladatát;
(B) átadja azoknak az eszközöknek a listáját, amelyeket az ellenőrök a repülés előtti ellenőrzés során használni
kívánnak; és
(C) tájékoztatja a megfigyelt felet a megfigyelő repülőgép fedélzetén lévő érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó
felszerelések repülés előtti ellenőrzési tervéről. 3. A repülés előtti ellenőrzés megkezdését megelőzően a megfigyelt fél kijelölt személye:
(A) röviden tájékoztatja a megfigyelő felet a leltározási eljárásról, amelyet azért folytatnak le, hogy meggyőződjenek:
az ellenőrök által a megfigyelő repülőgép fedélzetére vitt valamennyi eszközt a repülés előtti ellenőrzés befejezésekor
eltávolították a megfigyelő repülőgépről;
(B) az ellenőrökkel együtt végrehajtja a repülés előtti ellenőrzés során használni kívánt valamennyi eszköz vizsgálatát
és leltárát; és
(C) röviden tájékoztatja az ellenőröket minden szükséges biztonsági előírásról, amelyet a megfigyelő repülőgépre
felszerelt érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó felszerelések repülés előtti ellenőrzése során be kell tartaniuk.
4. A repülés előtti ellenőrzés nem kezdődik el a formális érkezési eljárások befejezése előtt, és nem tart tovább nyolc
óránál.
5. A megfigyelt fél jogosult saját kísérőit biztosítani az ellenőrök kíséretére a megfigyelő repülőgép fedélzetén lévő
érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó felszerelések repülés előtti ellenőrzésének teljes idejére, hogy meggyőződjön:
az ellenőrzést jelen fejezet rendelkezéseivel összhangban hajtják végre. A megfigyelt fél elősegíti a megfigyelő repülőgép
fedélzetén lévő érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó felszerelések ellenőrök általi ellenőrzését a Szerződés ,,D’’ melléklete II. fejezete 7. bekezdésében rögzített eljárásokkal összhangban.
6. A repülés előtti ellenőrzés végrehajtása során az ellenőrök jogosultak hozzáférni a megfigyelő repülőgép fedélzetén lévő érzékelő műszerekhez és a hozzájuk tartozó felszerelésekhez a ,,D’’ melléklet II. fejezete 10. bekezdésében
meghatározott módon, és eleget tesznek a Szerződés ,,D’’ melléklete II. fejezete 11. és 12. bekezdése rendelkezéseinek.
7. A repülés előtti ellenőrzés befejezésekor az ellenőrök elhagyják a megfigyelő repülőgépet, és a megfigyelt fél
jogosult saját leltározási eljárásai használatára, hogy meggyőződjön: valamennyi eszközt eltávolították a megfigyelő
repülőgépről. Ha a megfigyelő fél nem képes ezt a megfigyelt fél számára elfogadhatóan igazolni, a megfigyelt fél jogosult
megtiltani a megfigyelő repülést a Szerződés VIII. cikkének megfelelően, és egyik részes állam kvótájába sem számítanak
be megfigyelő repülést.
8. Az ellenőrök haladéktalanul tájékoztatják a megfigyelt felet, ha megállapítják, hogy a megfigyelő repülőgép
fedélzetén lévő bármely érzékelő műszer vagy a hozzá tartozó felszerelés nem felel meg a Szerződés ,,D’’ mellékletének
rendelkezései szerint hitelesítettnek. Ha a megfigyelt fél nem képes igazolni, hogy a megfigyelő repülőgép fedélzetén
lévő érzékelő műszerek vagy hozzájuk tartozó felszerelések megfelelnek a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezései
szerint hitelesítettnek, a megfigyelő fél jogosult:
(A) elfogadni a megfigyelt fél által javasolt alternatív típusú vagy képességű érzékelőműszer-csomag használatát;
(B) az eredeti feladatterv szerint eljárni;
(C) elfogadni a megfigyelő repülés megkezdésének elhalasztását, hogy lehetővé tegye a megfigyelt fél számára a
megfigyelő fél által jelen bekezdés alapján fennállónak minősített probléma helyreigazítását. Abban az esetben, ha a
problémát a megfigyelő fél számára elfogadhatóan megoldják, a repülést a feladatterv szerint végrehajtják, szükség
esetén a halasztásnak megfelelő módosítással. Abban az esetben, ha a problémát nem igazították helyre a megfigyelő
fél számára elfogadható módon, a megfigyelő fél elhagyja a megfigyelt fél területét; vagy
(D) törölni a megfigyelő repülést, és haladéktalanul elhagyni a megfigyelt fél területét.
9. Ha a megfigyelő fél megfigyelő repülés végrehajtása nélkül hagyja el a megfigyelt fél területét jelen fejezet
8. bekezdése (C) és (D) albekezdésének megfelelően, egyik részes állam kvótájába sem számítanak be megfigyelő
repülést.
10. A megfigyelő repülőgépre felszerelt érzékelő műszerek és a hozzájuk tartozó felszerelések repülés előtti ellenőrzésének befejezésekor a megfigyelt fél és a megfigyelő fél a repülés előtti ellenőrzésről jelentést készít, amely
megállapítja, hogy az érzékelő műszerek megfelelnek a Szerződés ,,D’’ mellékletének rendelkezései szerint hitelesítetteknek. A repülés előtti ellenőrzési jelentés aláírása a megfigyelő fél hozzájárulását jelzi a megfigyelő repülőgépnek a
megfigyelt fél területe feletti megfigyelő repülés végrehajtására való használatához.
III. Fejezet Bemutató repülések 1. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél biztosítja a repülőgépet, a megfigyelő fél, a megfigyelt fél kérésére, a repülés
előtti ellenőrzést követően bemutató repülést hajt végre, hogy az ellenőrök számára lehetővé tegye a megfigyelő repülés
során használni kívánt érzékelő műszerek működésének megfigyelését és elegendő adat gyűjtését, amely lehetővé teszi
számukra, hogy meggyőződjenek: az adott érzékelő műszerek képessége összhangban van a Szerződés IV. cikke
8. bekezdésének rendelkezéseivel.
2. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél biztosítja a repülőgépet, a megfigyelt fél, a megfigyelő fél kérésére, a repülés
előtti ellenőrzést követően bemutató repülést hajt végre, hogy az ellenőrök számára lehetővé tegye a megfigyelő repülés
során használni kívánt megfigyelő műszerek működésének megfigyelését és elegendő adat gyűjtését, amely lehetővé teszi
számukra, hogy meggyőződjenek: az adott megfigyelő műszerek képessége összhangban van a Szerződés IV. cikke
9. bekezdésének rendelkezéseivel.
3. Abban az esetben, ha akár a megfigyelt, akár a megfigyelő fél él a bemutató repülés kérésének jogával:
(A) a bemutató repülést a ,,D’’ melléklet III. fejezetének követelményeivel összhangban hajtják végre;
(B) a bemutató repülés nem tart két óránál tovább;
(C) a megfigyelt fél biztosítja a kalibráló célokat a Szerződés ,,D’’ melléklete 1. függeléke meghatározásaival
összhangban annak a repülőtérnek a közelében, amelyen végrehajtják a repülés előtti ellenőrzést;
(D) egy bemutató repülés kérésének végrehajtásában az időjárási feltételek, vagy a megfigyelt fél repülőgépével vagy
műszereivel kapcsolatos problémák miatti bármilyen késedelem nem számít bele az ilyen repülésekre biztosított időbe,
amennyiben nem állapodnak meg másképpen;
(E) a megfigyelt fél előhívja az érzékelő műszerek által gyűjtött adatokat annak a repülőtérnek a közelében lévő
létesítményben, amelyen a repülés előtti ellenőrzést végre kívánják hajtani, a megfigyelő fél személyzetének jelenlétében, a Szerződés IX. cikke II. és III. fejezete rendelkezéseivel összhangban; és
(F) a bemutató repülés költségét, beleértve az adatrögzítő eszközök és az adatelőhívás biztosítását, a Szerződés
,,L’’ melléklete I. fejezete 9. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban osztják el.
4. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél él bemutató repülés kérési jogával, a megfigyelő fél jogosult egy legfeljebb
24 órás időszakot hozzáadni a VI. cikk I. fejezete 9. bekezdése szerint a megfigyelő repülés végrehajtására engedélyezett
96 órához. Ez nem befolyásolja hátrányosan a többi részes állam megfigyelő repülés végrehajtási jogát az eredeti 96 órás
időszakot követően, ahogy ezt a Szerződés VI. cikke I. fejezetének 3. bekezdése rögzíti.
5. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél él bemutató repülés kérési jogával, a bemutató repülést a Szerződés VI. cikke
I. fejezetének 9. bekezdése szerint a megfigyelő repülés végrehajtására biztosított 96 órás időszakon belül kell végrehajtani.
6. Abban az esetben, ha a megfigyelt fél nem fogadja el, hogy a megfigyelő fél által biztosított megfigyelő repülőgépre
felszerelt bármely érzékelő műszer képessége megfelel a Szerződés IV. cikke 8. bekezdése rendelkezéseinek, a megfigyelt
fél jogosult:
(A) olyan érzékelő műszer esetében, amelynek terepi felbontása függ a föld feletti magasságtól, javasolni egy
alternatív legkisebb föld feletti magasságot, amelyen az adott érzékelő műszer működését engedélyezik a megfigyelő
repülés során;
(B) olyan érzékelő műszerek esetében, amelynek terepi felbontása nem függ a föld feletti magasságtól, megtiltani az
ilyen érzékelő műszer megfigyelő repülés alatti működést; vagy
(C) megtiltani a megfigyelő repülést a Szerződés VIII. cikkének rendelkezései szerint.
7. Abban az esetben, ha a megfigyelő fél nem fogadja el, hogy a megfigyelt fél által biztosított megfigyelő repülőgépre
felszerelt bármely érzékelő műszer képessége megfelel a Szerződés IV. cikk 9. bekezdése rendelkezéseinek, a megfigyelő
fél jogosult:
(A) beleegyezni a megfigyelt fél által javasolt alternatív típusú és képességű érzékelőműszer-csomag használatába;
(B) olyan érzékelő műszer esetében, amelynek terepi felbontása függ a föld feletti magasságtól, javasolni egy
alternatív legkisebb föld feletti magasságot, amelyen az adott érzékelő műszer működését engedélyezik a megfigyelő
repülés során;
(C) olyan érzékelő műszerek esetében, amelynek terepi felbontása nem függ a föld feletti magasságtól, végrehajtani
a megfigyelő repülést a terv szerint, és az adott érzékelő műszer adatrögzítési költségét a megfigyelt fél fedezi;
(D) elfogadni a megfigyelő repülés megkezdésének elhalasztását, hogy lehetővé tegye a megfigyelt fél számára a
megfigyelő fél által fennállónak minősített probléma helyreigazítását. Abban az esetben, ha a problémát a megfigyelő
fél számára elfogadhatóan megoldják, a repülést a feladatterv szerint végrehajtják, szükség esetén a halasztásnak
megfelelő módosítással; vagy
(E) törölni a megfigyelő repülést a Szerződés VIII. cikke szerint, és haladéktalanul elhagyni a megfigyelt fél területét.
8. Abban az esetben, ha a bemutató repülést kérő részes állam megtiltja vagy törli a megfigyelő repülést, egyik részes
állam kvótájába sem számítanak be megfigyelő repülést, és a bemutató repülést kérő részes állam továbbítja az ügyet a
Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságnak.
G. MELLÉKLET Repülési megfigyelők, repülési képviselők és képviselők
I. Fejezet Repülési megfigyelők és repülési képviselők 1. A jelen mellékletben rögzített rendelkezések vonatkoznak a XIII. cikknek megfelelően kijelölt személyzetre.
Mindegyik részes állam jogosult bármikor a VI. cikk III. fejezetében rögzítetteknek megfelelő számú repülési megfigyelővel és repülési képviselővel jelen lenni a megfigyelő repülőgép fedélzetén. A VI. cikk III. fejezetének rendelkezései
határozzák meg a megfigyelő repülések szervezésével és végrehajtásával összefüggő tevékenységüket. Mindegyik részes
állam elősegíti a repülési megfigyelők és repülési képviselők tevékenységét a jelen mellékletben foglaltak szerint.
2. A megfigyelt fél a repülési megfigyelők egyikét vezető repülési megfigyelővé nevezi ki. A vezető repülési megfigyelő
a megfigyelt fél állampolgára. A megfigyelő fél a repülési képviselők egyikét vezető repülési képviselővé nevezi ki. A
vezető repülési képviselő a megfigyelő fél állampolgára.
3. A megfigyelő repülésre való felkészülés során a repülési megfigyelők és a repülési képviselők jogosultak:
(A) megismerkedni az érzékelő műszerek működésére és kezelésére vonatkozó műszaki leírásokkal és a megfigyelő
repülőgép műszaki paramétereivel; és
(B) megismerkedni a megfigyelő repülőgép repülési előírások ellenőrzésére vonatkozó berendezéseivel és a megfi
gyelő repülőgépre felszerelt érzékelő műszerek működésével és kezelésével.
4. A repülési megfigyelők és a repülési képviselők jogosultak:
(A) a megfigyelő repülőgépen tartózkodni a teljes megfigyelő repülés során, beleértve bármilyen utántöltés és
vészhelyzet miatti megállást; (B) a megfigyelő repülőgép fedélzetére vinni és használni térképeket, repülési vázlatokat, kiadványokat és működési
kézikönyveket;
(C) akadálytalanul mozogni a megfigyelő repülőgépen, beleértve a pilótafülkét, a megfigyelő repülés során, kivéve,
ha ezt repülésbiztonsági okok kizárják. Jogaik gyakorlása során a repülési megfigyelők és repülési képviselők nem
avatkoznak be a repülőszemélyzet tevékenységébe;
(D) ellenőrizni a repülési terv betartását, és megfigyelni a repülőgép repülési szabályait és az érzékelő műszerek
működését és kezelését;
(E) hallgatni a rádión történő belső és külső érintkezést a repülőgép fedélzetén, és belső rádióbeszélgetést folytatni; és
(F) rögzíteni a repülési szabályok paramétereit és az érzékelő műszerek működését és kezelését térképeken,
vázlatokon és jegyzeteken.
5. A jelen fejezet 4. bekezdésében meghatározott jogain túlmenően a vezető repülési megfigyelő jogosult:
(A) konzultálni a repülőszemélyzettel a nemzeti repülési szabályoknak és a Szerződés rendelkezéseinek a betartá
sáról;
(B) megfigyelni a repülőszemélyzet tevékenységét a megfigyelő repülés során, beleértve a pilótafülkében végzett
tevékenységet, valamint ellenőrizni a megfigyelő repülőgép repülési és navigációs műszereinek működését és kezelését;
(C) ajánlásokat adni a repülő személyzetnek a repülési terv betartása tekintetében;
(D) információt kérni a repülőszemélyzettől a repülési szabályokról, tevékenységükbe való beavatkozás nélkül; és
(E) kapcsolatot tartani a légiforgalom-irányító hatóságokkal, ha szükséges, és segíteni a légiforgalom-irányító
hatóságoktól a repülőszemélyzethez és a repülőszemélyzettől a légiforgalom-irányító hatóságokhoz intézett, a megfigyelő repülés végrehajtásáról szóló közlések továbbítását és fordítását; ebből a célból a vezető repülési megfigyelő
számára lehetővé teszik a külső rádióösszeköttetést a megfigyelő repülőgép rádióberendezésének használatával.
6. Abban az esetben, ha a vezető repülési megfigyelő úgy véli, hogy a megfigyelő repülőgép eltér a repülési tervétől,
a vezető repülési megfigyelő jelzi ezt a repülőszemélyzetnek és tájékoztathatja a légiforgalom-irányító hatóságokat a
megfigyelő repülőgép repülési tervtől való eltéréseiről, amelyek a vezető repülési megfigyelő véleménye szerint veszélyeztethetik a repülés biztonságát.
7. Jelen fejezet 5. bekezdésében meghatározott jogain túlmenően a vezető repülési képviselő rendelkezik:
(A) a jelen fejezet 5. bekezdése (A), (B) és (D) albekezdésében a repülőszemélyzet tekintetében meghatározott
jogokkal; és
(B) azzal a joggal, hogy a repülési tervtől való eltérés esetén magyarázatot kapjon a repülőszemélyzettől az eltérés
okairól. 8. A repülési képviselők jogosultak az érzékelő műszerek működését irányítani a megfigyelő repülés során. Ezen
felül, a megfigyelt fél megfigyelő repülés előtti tájékoztatása esetén, a repülési képviselők jogosultak az érzékelő
műszerek megfigyelő repülés során történő működtetésére. Abban az esetben, ha a repülési képviselők élnek az érzékelő
műszerek működtetésének jelen bekezdés szerinti jogával, a megfigyelt fél nem felelős az érzékelő műszerekkel gyűjtött
adatoknak az érzékelő műszerek repülési képviselők által történő működtetése miatti minőségbeli hibáiért és elégtelenségeiért.
II. Fejezet Képviselők 1. Harmadik részes állam által kijelölt megfigyelő repülőgépet használó megfigyelő fél jogosult bármikor a Szerződés
VI. cikke III. fejezetében rögzített számú képviselővel jelen lenni a megfigyelő repülőgép fedélzetén.
2. A megfigyelő fél az egyik képviselőjét vezető képviselőnek jelöli ki. A vezető képviselő a vezető repülési képviselő
jogaival rendelkezik a jelen melléklet I. fejezetében meghatározottak szerint. Ezen túlmenően a vezető képviselő:
(A) tanácsot ad a repülőgép parancsnoknak a Szerződés rendelkezéseinek betartása tekintetében;
(B) jogosult megfigyelni a Szerződés rendelkezéseinek a megfigyelt fél általi betartását; és
(C) jogosult, a repülési tervtől való eltérések esetén, magyarázatot kapni a repülőgép parancsnoktól az eltérés okaira.
3. A képviselők a repülési képviselők jelen melléklet I. fejezete szerinti jogaival rendelkeznek.
H. MELLÉKLET A tervezett megfigyelő repülések összehangolása 1. Annak érdekében, hogy elkerüljék az esetleges időbeli ütközéseket ugyanazon részes állam feletti megfigyelő
repülések végrehajtásakor, az aktív kvóták éves elosztása szerint megfigyelő repülések végrehajtására jogosult mindegyik részes állam bejelentheti az összes többi részes államnak minden év november 1-jéig teljes aktív kvótájának vagy
aktív kvótája egy részének következő év során történő felhasználási tervét. A bejelentés jelzi azoknak a megfigyelő
repüléseknek a számát, amelyeket a bejelentő részes állam tervez végrehajtani más részes államok területe felett az adott
év egyes negyedéveiben.
2. Jelen melléklet 1. bekezdése szerint tervezett és bejelentett megfigyelő repülések összesített mennyisége egy részes
állam területe felett egy adott negyedévben nem haladhatja meg a 16-ot. A VI. cikk I. fejezet 3. bekezdésének kivételével
egyetlen részes állam sem köteles egynél több megfigyelő repülést fogadni bármely időben a Szerződés VI. cikk I. fejezete
9. bekezdésében meghatározott időszakban.
3. Azok a részes államok, amelyek jelen melléklet 1. bekezdésének megfelelően bejelentették tervüket egy vagy több
aktív kvótájuk adott negyedévben vagy negyedévekben, ugyanazon részes állam területe feletti megfigyelő repülésekre
történő felhasználására, konzultációkat tartanak, ha szükséges, hogy elkerüljék tervezett megfigyelő repüléseik bármilyen időbeli ütközését. Abban az esetben, ha az érintett részes államok közötti konzultáción nem születik megállapodás
az ütközés elkerülésére, az ügyet az érintett részes államok közötti sorshúzással oldják meg. Az első ilyen konzultációt
a következő év január 1-jén kezdődő negyedévre eső megfigyelő repülések tekintetében a jelen melléklet 1. bekezdésének megfelelően szolgáltatott bejelentés kézhezvételét követően haladéktalanul megkezdik. Az ezt követő konzultációkat az érintett részes államok az április 1-jén kezdődő negyedévre február 1. és február 15. között; a július 1-jén kezdődő
negyedévre május 1. és május 15. között; és az október 1-jén kezdődő negyedévre augusztus 1. és augusztus 15. között
tartják meg. Az érintett részes államok a megfigyelő repülések konzultációk eredményeként megállapított időrendjét
bejelentik az összes részes államnak külön-külön november 15-ig, február 15-ig, május 15-ig és augusztus 15-ig.
4. Jelen melléklet 3. bekezdése szerint megállapított megfigyelő repülési időrend bejelentését követő hét napnál nem
később mindegyik részes állam bejelenti az összes részes államnak, amely megfigyelő repülést tervez végrehajtani az
adott negyedévben a területe felett, azokat a repüléseket, amelyek esetében élni kíván saját megfigyelő repülőgép
biztosítási jogával.
5. Mindegyik részes állam, amely nem szolgáltatott a jelen melléklet 1. bekezdése szerinti bejelentést, vagy nem
jelentette valamennyi aktív kvótája felhasználási tervét, vagy nem hajtott végre egy adott megfigyelő repülést a
negyedévre bejelentett és tervezett repülések közül, jogosult az így fennmaradó aktív kvótái felhasználására, feltéve,
hogy az ilyen megfigyelő repülések illeszkednek a jelen melléklet 3. bekezdése szerint elért, érvényben lévő megállapodásba.
I. MELLÉKLET Információk a légtérről és a veszélyes légtérben történő repülésekről
1. Nem korábban, mint 90 nappal a Szerződés hatálybalépése után egy adott részes állam, bármelyik részes állam
kérésére, az ilyen kérés kézhezvételét követő 30 napon belül biztosítja az alábbi információkat az ICAO rendelkezéseivel
összhangban:
(A) légterének szerkezete a Légiforgalmi Tájékoztató Kiadvány (AIP) sorozatban közzétettek szerint;
(B) részletes információ valamennyi veszélyes légtérről; és
(C) repülőtéri információk és érkezési és indulási eljárások mindegyik:
(1) belépési pontra és kilépési pontra;
(2) nyitott égbolt repülőtérre; és
(3) belépési pontjaihoz, kilépési pontjaihoz és nyitott égbolt repülőtereihez tartozó tartalék repülőterére és
utántöltő repülőterére. 2. Mindegyik részes állam haladéktalanul tájékoztatja a részes államokat, amelyek jelen melléklet 1. bekezdésének
rendelkezéseivel összhangban információt kértek, a jelen melléklet 1. bekezdése szerint biztosított információk bármilyen változásáról. Tekintet nélkül jelen bekezdés rendelkezéseire, az ,,Utasításokat a pilóták számára’’ (NOTAM)
nem kell biztosítani.
3. A Szerződés hatálybalépését követő 90 napnál nem később mindegyik részes állam bejelenti az összes részes
államnak a jelen melléklet 1. bekezdése szerint biztosítandó információk forrását.
J. MELLÉKLET A Montreux-i Egyezmény 1. A Szerződésnek a részes államok teljes területe feletti megfigyelésről szóló rendelkezései értelmében végrehajtott
megfigyelő repülések nem sértik az 1936. július 20-i Montreux-i Egyezményt.
2. A Szerződés céljából a Montreux-i Egyezmény 23. cikkének hatálya alá eső átrepülést végrehajtó repülőgép
útvonalát és bejelentését az említett cikk rendelkezései szerint szabályozzák.
K. MELLÉKLET Információk a filmelőhívókról, másolókról és fotófilmekről, és a fotófilmek előhívásának ellenőrzési eljárásai
I. Fejezet Információk a filmelőhívókról, másolókról és fotófilmekről
1. A Szerződés ,,D’’ melléklete II. fejezete 3. bekezdése (A) (3) albekezdésének megfelelően mindegyik részes
állam, amikor bejelenti a többi részes államnak azokat a filmelőhívó vagy másoló eszközöket, amelyeket használni kíván
az eredeti negatív filmek előhívásához, vagy negatív vagy pozitív film másolatok készítéséhez, az alábbi gyártói
információkat biztosítja:
(A) az előhívó vagy másoló megnevezése;
(B) a legnagyobb és legkisebb előhívható és másolható film szélessége és hosszúsága, ha alkalmazható;
(C) valamennyi filmtípus, amely az adott film előhívóval előhívható vagy másolható; és
(D) minden lépés az előhívási folyamatban, beleértve a megvilágítási értékeket, a hőmérsékletet, az időtartamot, a
javasolt filmtovábbítási sebességet, a vegyszereket és vegyi anyagokat valamennyi filmfajtához.
2. A Szerződés ,,D’’ melléklete II. fejezete 3. bekezdése (A) (2) albekezdésének megfelelően mindegyik részes
állam, amikor információt szolgáltat azokról a fekete-fehér légifilm-típusokról, amelyeket a repülés közbeni vizsgálat
vagy a megfigyelő repülés során történő adatgyűjtésre, vagy az ilyen adatok másolására kíván használni, az alábbi gyártói
információkat biztosítja valamennyi légifilm-típushoz, amelyek a jelen fejezet 1. bekezdésében felsorolt filmelőhívók
vagy másolók segítségével előhívhatók vagy másolhatók, szükség szerint a film képességeinek igazolásához. A filmgyártók nemzeti gyakorlatától függően az ilyen információk tartalmazhatják:
(A) a tényleges filmérzékenységet;
(B) a felbontást/modulációt;
(C) a spektrális érzékenységet; és
(D) az alapfátyol értékét vagy a szenzitometriai jellemzőket.
3. Azért, hogy saját nemzeti módszerüknek megfelelően meghatározzák a légifilm-anyagok szenzitometriai jellemzőit, mindegyik részes állam jogosult, saját kérésére, exponálatlan mintákat kapni az adatrögzítő anyagként alkalmazni
kívánt valamennyi típusú fotófilmből, az előhívásukra szolgáló vegyszerekből, és utasításokat kapni az ilyen fotófilmek
előhívásához és másolásához. Az ilyen mintákat és utasításokat a kérés kézhezvételét követő 30 napnál nem később
biztosítják.
II. Fejezet A filmelőhívás és másolás ellenőrzése 1. A megfigyelő repülőgép és érzékelő műszereinek hitelesítésében részt vevő részes államok jogosultak ellenőrizni
a repülés közbeni vizsgálat során használt légifilm előhívását és másolását. A megfigyelt és a megfigyelő fél személyzete
jogosult ellenőrizni a bemutató és a megfigyelő repülés során használt légifilm előhívását és másolását.
2. A légifilm előhívásának és másolásának ellenőrzésekor a részes államok jogosultak magukkal vinni és használni
oly módon, hogy az ne szakítsa meg a film előhívását vagy másolását, az alábbi eszközöket:
(A) lakmuszpapírt;
(B) hőmérőket;
(C) kémiai tesztelő eszközöket, beleértve a pH meghatározókat és fajsúlymérőket;
(D) stopperórákat;
(E) szenzitométereket;
(F) denzitométereket; és
(G) 21 fokozatú szenzitometriai próbacsíkokat és optikai ékeket.
3. A repülés közbeni vizsgálat, a megfigyelő repülés és a bemutató repülés során exponált filmek előhívása előtt a
részes államok ellenőrzik a filmelőhívó berendezést és a vegyszereket egy 21 fokozatú exponált próbacsík előhívásával
vagy egy 21 fokozatú optikai ék exponálásával és előhívásával, hogy megerősítsék: az adott típusú film előhívásához
megadott szenzitometriai adatok az adott filmhívó használata esetén megfelelnek a jelen melléklet I. fejezete szerint
biztosított technikai adatoknak. Amennyiben nem állapodtak meg másképpen, az eredeti vagy a másolt negatív vagy
pozitív légifilmet nem hívják elő vagy másolják addig, ameddig a 21 fokozatú szenzitometriai próbacsík előhívása vagy
egy 21 fokozatú optikai ék exponálása és előhívása nem felel meg az adott típusú légifilmre és filmhívóra vagy másolóra
a jelen melléklet I. fejezete rendelkezéseinek megfelelően biztosított technikai adatoknak.
4. A repülés közbeni vizsgálat, a megfigyelő repülés és a bemutató repülés során exponált filmek előhívása előtt a
részes államok jogosultak a repülés közbeni vizsgálat, a megfigyelő repülés és a bemutató repülés során használt filmmel
azonos típusú próbafilm exponálásával és előhívásával ellenőrizni a filmelőhívó-berendezést és a vegyszereket, hogy
meggyőződjenek: a mosó és a fixáló eljárás alkalmas az állandó archív tárolás céljaira.
L. MELLÉKLET Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság I. Fejezet
Általános rendelkezések A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságot érintő eljárásokat és más rendelkezéseket a Szerződés X. cikkének
megfelelően jelen melléklet határozza meg.
1. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság a részes államok által kijelölt képviselőkből tevődik össze. Egy részes állam
helyettesítő személyei, tanácsadói és szakértői részt vehetnek a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság ülésein, amennyiben az adott részes állam ezt szükségesnek tartja.
2. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság első ülésszakát a Szerződés aláírását követő 60 napon belül nyitják meg.
A megnyitó ülés elnöke Kanada képviselője lesz.
3. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság naptári évenként nem kevesebb, mint négy rendes ülésszakot tart,
amennyiben nem határoz másképpen. Rendkívüli ülésszakokat egy vagy több részes állam kérésére a Nyitott Égbolt
Konzultatív Bizottság elnöke hív össze, aki haladéktalanul tájékoztatja az összes többi részes államot a kérésről. Az
ilyen ülésszakokat a kérésnek az elnökhöz érkezését követő 15 napnál nem később nyitják meg.
4. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság ülésszakai nem tartanak négy hétnél tovább, amennyiben a Bizottság nem
határoz másképpen.
5. A részes államok a francia ábécé sorrendjének megfelelően váltakozva töltik be a Nyitott Égbolt Konzultatív
Bizottság elnöki tisztét. Mindegyik elnök az ülésszak megnyitásától a következő ülésszak megnyitásáig látja el feladatait,
amennyiben nem állapodnak meg másképpen.
6. A képviselők az üléseken a részes államok francia ábécé szerinti ülésrendjében foglalnak helyet.
7. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság munkanyelvei: az angol, a francia, a német, az olasz, az orosz és a spanyol.
8. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság ülései bizalmasak, amennyiben nem állapodnak meg másképpen. A Nyitott
Égbolt Konzultatív Bizottság megállapodhat, hogy üléseit és határozatait nyilvánossá teszi.
9. Az ideiglenes alkalmazás időszaka során és 1992. június 30. előtt a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság rendezi
a Szerződés alapján felmerülő költségek elosztását. Ugyancsak a lehető leghamarabb rendezi a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság működésével összefüggő közös költségek elosztási skáláját.
10. A Szerződés ideiglenes alkalmazási időszaka során a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság kidolgozza a Szerződés
által előírt bejelentésekre és jelentésekre vonatkozó dokumentumot. Ez a dokumentum felsorolja az összes ilyen
bejelentést és jelentést, és tartalmazza a megfelelő formátumot, ahol szükséges.
11. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság kidolgozza vagy, ahol szükséges, átdolgozza eljárási szabályait és munkamódszereit.
II. Fejezet Az aktív kvóták éves áttekintése Az aktív kvóták éves felülvizsgálatára vonatkozó eljárások a Szerződés III. cikke I. fejezete 7. bekezdésében kifejtettek
szerint a következők:
1. Azok a részes államok, amelyek aktív kvótájuk előző évi elosztása vagy annak egy része tekintetében módosítást
kívánnak, minden év október 1-jéig bejelentik az összes többi részes államnak és a Nyitott Égbolt Konzultatív
Bizottságnak azokat a részes államokat, amelyek felett a következő naptári évben megfigyelő repülést kívánnak
végrehajtani. A részes államok az ilyen javasolt módosításokat a felülvizsgálat során megfontolják a jelen fejezet alábbi
bekezdéseiben meghatározott szabályoknak megfelelően.
2. Ha bármely adott részes állam területe feletti megfigyelő repülési kérelmek nem haladják meg annak passzív
kvótáját, akkor az elosztást a kéréseknek megfelelően hajtják végre, és a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság elé
terjesztik jóváhagyásra.
3. Ha bármely adott részes állam területe feletti megfigyelő repülési kérelmek meghaladják annak passzív kvótáját,
akkor az elosztást az érdekelt részes államok közötti általános megállapodásnak megfelelően hajtják végre, és a Nyitott
Égbolt Konzultatív Bizottság elé terjesztik jóváhagyásra.
III. Fejezet Rendkívüli megfigyelő repülések 1. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság megfontolja az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet konfliktusmegelőzés és válságkezelés tekintetében illetékes szervei és más megfelelő nemzetközi szervezetek felkéréseit,
hogy elősegítse rendkívüli megfigyelő repülések megszervezését és végrehajtását egy részes állam területe felett annak
hozzájárulásával.
2. Az ilyen megfigyelő repülésekből származó adatokat az érintett szervek és szervezetek számára hozzáférhetővé teszik.
3. Tekintet nélkül a Szerződés bármely más rendelkezésére, a részes államok kétoldalú és önkéntes alapon megállapodhatnak egymás területe feletti megfigyelő repülések végrehajtásáról a megfigyelő repülések végrehajtására vonatkozó eljárások betartásával. Amennyiben az érintett részes államok nem állapodtak meg másképpen, az ilyen megfigyelő
repülésekből származó adatokat a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság számára hozzáférhetővé teszik.
4. A jelen fejezet rendelkezései szerint végrehajtott megfigyelő repüléseket nem számítják be az érintett részes
államok aktív vagy passzív kvótájába.
IV. Fejezet A nyitott égbolt rendszer alkalmazása további területeken
1. A részes államok javaslatokat tehetnek a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottságban megfontolásra a nyitott égbolt
rendszer további meghatározott területeken, mint például a környezetvédelemben való alkalmazására.
2. A Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság döntéseket hozhat az ilyen javaslatokról, vagy, szükség esetén, a Szerződés
végrehajtásának felülvizsgálatára összehívott első, illetve soron következő konferencia elé utalhatja azokat a Szerződés
XVI. cikke 3. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.’’
(2) A Szerződés angol nyelvű szövege a következő:
3. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A törvény végrehajtásáról a külügyminiszter, a honvédelmi miniszter, a belügyminiszter, a pénzügyminiszter,
valamint a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke