text:
4/2010. (II. 19.) KHEM utasítása a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium fejezet 2010. egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatainak felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24. §-ának (9) bekezdésére és 49. §-a (5) bekezdésének p) pontjára
figyelemmel, a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvényben a XVII. Közlekedési, Hírközlési és
Energiaügyi Minisztérium fejezet részére megállapított egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjét –
a pénzügyminiszterrel egyetértésben – az alábbiak szerint szabályozom:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya – az Energiafelhasználási hatékonyság javítása célelőirányzat, a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése,
az Útpénztár, a Határkikötők működtetése, az EU-támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása, a
TEN-T-pályázatok, az M60 autópálya Pécs–Szentdénes közötti szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése és
az M44-es út Kecskemét–Békéscsaba közötti szakasza előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű
előirányzatok kivételével – a XVII. Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (a továbbiakban: KHEM) fejezet
részére megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra és a közúti bírságbevételek előirányzatra [a továbbiakban:
előirányzat(ok)] terjed ki. I. rész Általános rendelkezések 2. § Az előirányzatok kizárólag a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvényben
(a továbbiakban: Kötv.) meghatározott célra használhatók fel. 3. § Az előirányzatok cél szerinti és jogszerű felhasználásáért, azok kezelésének jelen utasításban meghatározott feladatai
ellátásáért az előirányzat szakmai kezelője (a továbbiakban: szakmai kezelő) felelős. A szakmai kezelők (minisztériumi
szervezeti egységek) és az előirányzatok felett felügyeletet gyakorló felsővezetők (szakállamtitkár, kabinetfőnök;
a továbbiakban: szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető) kijelölését a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének
hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló KHEM utasítás tartalmazza.
4. § Az előirányzatok terhére kötelezettség csak a jóváhagyott előirányzatok összegéig vállalható. Az előirányzatok terhére
éven túli kötelezettségvállalást a szakmai kezelő kezdeményezésére a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető,
valamint a gazdasági terület felügyeletét ellátó szakállamtitkár (a továbbiakban: gazdasági szakállamtitkár)
egyetértésével a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) engedélyezhet az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 47. §-ában és 49. § (5) bekezdésének
r) pontjában foglalt rendelkezésekre, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 117. §-ában rögzítettekre figyelemmel.
5. § A szakmai kezelő az előirányzat részfeladatokra történő tervezésével – a költségvetés tervezését támogató
informatikai rendszer segítségével – elkészíti a támogatási célok, valamint az előirányzat terhére elvégzendő feladatok
tételes felhasználási javaslatát. Az előirányzat részfeladatok szerinti felosztásának engedélyeztetésére, valamint annak
évközi módosítására vonatkozó eljárási rendet a 3. §-ban hivatkozott miniszteri utasítás tartalmazza.
6. § Az előirányzatok cél szerinti felhasználását a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető ellenőrzi. Az előirányzatok
felhasználásának ellenőrzésére a belső kontrollrendszer részét képező folyamatba épített, előzetes, utólagos és
vezetői ellenőrzési rendszer, a KHEM belső ellenőrzése, illetve külső ellenőrző szervek ellenőrzései keretében kerül sor.
7. § (1) A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzat felhasználásának megkezdése előtt a szakmai kezelő előterjesztésére
a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető az 1. számú melléklet szerint meghatározza az előirányzat a kincstári
számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes
államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 50. §
(2) bekezdése szerinti követelményeit. (2) A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó előirányzat felhasználásának megkezdése előtt a szakmai kezelő köteles
kitölteni a 2. számú mellékletet, amelyet a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető ír alá.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti dokumentumokat a szakmai kezelő legkésőbb február 28-áig megküldi a Költségvetési,
Tervezéskoordinációs és Kontrolling Főosztály (a továbbiakban: KTKF) részére.
8. § (1) Az előirányzatok terhére történő kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A szakmai
kezelő az Ámr. 200. §-a alapján – a 3. számú melléklet szerinti tartalommal – éves előirányzat-felhasználási tervet készít,
amelyet aláírva tárgyév január 6-ig meg kell küldenie a KTKF részére. A KHEM fejezetre összesített
előirányzat-felhasználási tervet – az Ámr. 243. §-ának (1) bekezdésére figyelemmel átruházott felügyeleti jogkörben –
a gazdasági szakállamtitkár írja alá. (2) A szakmai kezelőnek az előirányzat felhasználásának várható alakulásáról havonta – a PM rendelet 60. §-a alapján és a
3. számú melléklet szerint – adatszolgáltatást kell készítenie, és azt összesítés, valamint a Pénzügyminisztériumba
történő továbbítás céljából minden hónap 6. napjáig meg kell küldenie KTKF részére.
9. § A szakmai kezelő az előirányzat terhére teljesített kifizetésekhez szükséges támogatások teljesítésarányos
igénybevételéhez [Ámr. 182. § (1) bekezdés] a PM rendelet 35. § (1) bekezdésében meghatározott – a PM rendelet
21. számú melléklete szerinti tartalommal – előirányzat-finanszírozási tervet készít, amelyet összesítés, valamint a
Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére történő továbbítás céljából havonta, a tárgyhónapot
megelőző hónap 17. napjáig a KTKF részére megküld. A január hónapra vonatkozó tervet – elfogadott költségvetési
törvény hiányában a benyújtott törvényjavaslat alapján – dekádonkénti részletezésben a tárgyévet megelőző év
december 19-éig kell a KTKF részére megküldeni. Az előirányzat-finanszírozási terv soron kívüli módosítása iránti
kérelmet – az előbbiekben említett dokumentumok csatolásával – a kiadás várható teljesítésének időpontját
megelőzően soron kívül kell a szakmai kezelőnek a KTKF részére megküldenie, a módosítás iránti igény indokolásával
együtt. A központi beruházások és a feladatfinanszírozási körbe tartozó egyéb előirányzatok esetén nem készül
előirányzat-finanszírozási terv. 10. § (1) A forrás rendelkezésre állása esetén a gazdasági eseményenként bruttó 100 000 Ft-ot el nem érő kifizetésekhez,
valamint a pénzügyi szolgáltatások igénybevételéhez kapcsolódó kiadásokhoz, továbbá ha a kötelezettség
jogosultsági feltételeit, annak összegét vagy az összeg megállapításának módját, a felek valamennyi jogát és
kötelezettségét jogszabály, nemzetközi szervezetben való tagsági viszony, illetve jogerős bírósági, hatósági döntés
teljeskörűen meghatározza [Ámr. 72. § (11)–12) bekezdés] írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges. Ezeket a
kötelezettségvállalásokat legkésőbb a benyújtott számla alapján kell nyilvántartásba venni. A gazdasági
eseményenként bruttó 100 000 Ft-ot elérő, vagy azt meghaladó kötelezettségvállalásra csak a kötelezettségvállalás
ellenjegyzése után és csak írásban kerülhet sor. (2) Az előirányzatok terhére vállalt kötelezettség esetében a vonatkozó írásbeli megállapodásnak, megrendelésnek,
jognyilatkozatnak (a továbbiakban: kötelezettségvállalás) – a jogszabályban vagy egyéb vonatkozó szabályban
megkövetelt, illetőleg a felek megegyezése alapján abba foglalt általános adatokon és feltételeken túl – tartalmaznia
kell: a) a kötelezettségvállalás azonosítóját, b) az adott előirányzat megnevezését,
c) a forráséve(ke)t, d) a szakmai, műszaki teljesítés mennyiségi és minőségi jellemzőinek meghatározását, határidejét,
e) a szakmai teljesítés igazolására jogosult személy megjelölését,
f) a pénzügyi teljesítés határidejét, amely tárgyévi előirányzat terhére történő kötelezettségvállalás esetében –
kivéve a feladatfinanszírozási előirányzatok körében több évre ütemezett feladatokat – nem haladhatja meg a
tárgyévet követő év június 30-át, g) a kifizetendő összeget vagy a számlázás alapjául szolgáló egységárat, a pénzügyi teljesítés devizanemét, módját
és feltételeit, h) a kifizetés(ek) határidejét, a következő évek előirányzatai terhére vállalt kötelezettségek esetében évenkénti
ütemezésben, i) az ellenjegyző nevét és keltezéssel ellátott aláírását.
(3) Ha a kötelezettségvállaláshoz a pénzügyminiszter jóváhagyása szükséges, a kötelezettségvállalás dokumentációjához
csatolni kell ezek dokumentumait is. 11. § A kötelezettségvállalás előkészítésének, jóváhagyásának, nyilvántartásának, teljesítésének és lezárásának részletes
eljárási rendjét a KHEM szerződései megkötésének és nyilvántartásának általános szabályairól szóló KHEM utasítás
tartalmazza. 12. § (1) A kötelezettségvállalás költségvetési ellenjegyzését a KTKF végzi. A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére a KTKF
vezetője, valamint az általa az Ámr. 74. § (2) bekezdés alapján – az Ámr. 80. §-ának (1) és (2) bekezdéseire figyelemmel –
írásban kijelölt, a KHEM alkalmazásában álló vezető jogosult. Az ellenjegyzés az ellenjegyző nevének, beosztásának,
valamint az ellenjegyzés időpontjának feltüntetésével, saját kezű aláírással történik. Az ellenjegyzéshez szükséges
dokumentumok előterjesztésével kapcsolatosan a 11. §-ban hivatkozott utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az ellenjegyzésre jogosultnak az ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy:
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő
kiadási előirányzata rendelkezésre áll, illetve a befolyt vagy megtervezett és várhatóan befolyó bevétel biztosítja a
fedezetet, b) az előirányzat-felhasználási terv szerint a várható kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll,
c) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat.
(3) A fejezethez kijelölt kincstárnok megbízólevelében meghatározott összeghatárt (jelenleg 10,0 millió forint) elérő
kötelezettségvállalás dokumentumának aláírása előtt legalább három munkanappal a kincstárnokot előzetesen,
elektronikus úton a KTKF tájékoztatja. (4) A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére a kincstárnokkal lefolytatott előzetes egyeztetést követően vagy az Ámr. 163. §
(11) bekezdése szerinti egyeztetés megtörténte után kerül sor.
13. § A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzat terhére kötelezettséget vállalni, illetve a
feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzat esetén az előirányzat terhére szerződést kötni – eltérő rendelkezés
hiányában – az alábbi személyek jogosultak: a) nettó 25 millió forint értékhatárig az előirányzat szakmai kezelőjének vezetője azzal, hogy az 5 millió forintot
meghaladó kötelezettségvállaláshoz a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető egyetértése szükséges,
b) nettó 100 millió forint értékhatárig a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető azzal, hogy a 25 millió forintot
meghaladó kötelezettségvállaláshoz a gazdasági szakállamtitkár egyetértése szükséges, c) értékhatárra vonatkozó korlátozás nélkül a miniszter azzal, hogy 100 millió forintot meghaladó
kötelezettségvállalás a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető és a gazdasági szakállamtitkár véleményének
ismeretében történhet. 14. § (1) Az előirányzatok terhére támogatás nyújtása – támogatási döntés alapján – támogatói okirat kiadásával, vagy
támogatási szerződés kötésével történhet. A támogatói okiratban, támogatási szerződésben rögzíteni kell az Ámr.
112. § (6) bekezdésében foglalt kötelezettségek megtartását biztosító feltételeket.
(2) Nem adható ki támogatói okirat és nem köthető támogatási szerződés az Ámr. 114. § (1) bekezdésében meghatározott
esetekben, továbbá nem biztosítható költségvetésből nyújtott támogatás annak, aki az előző években a támogató
által azonos célra biztosított költségvetésből nyújtott támogatás felhasználásával a támogatói okiratban, támogatási
szerződésben foglalt kötelezettségét megszegve még nem számolt el.
(3) A támogatói okiratban, támogatási szerződésben rendelkezni kell a támogatói okirat visszavonása vagy a támogatási
szerződés felmondása, az attól történő elállás esetén visszafizetendő költségvetésből nyújtott támogatás
visszafizetésének biztosítékairól. (4) Az előirányzatok terhére nyújtott támogatás igénybevétele mind utólagos elszámolás melletti előfinanszírozás, mind
időszakos vagy záró beszámolót követő utó-finanszírozás formájában történhet. Támogatási előleg indokolt esetben
nyújtható, ha ezt a támogatói okirat vagy a támogatási szerződés is tartalmazza.
(5) Fel kell függeszteni az előirányzatból nyújtott támogatás folyósítását az Ámr. 124. § (9) bekezdésében foglalt
esetekben. A felfüggesztésről és annak okáról a kedvezményezettet soron kívül tájékoztatni kell.
(6) A kedvezményezettek – ideértve a költségvetési szerveket is – számára a támogatói okiratban, támogatási
szerződésben a költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról beszámolási kötelezettséget
kell előírni. A kedvezményezett a támogatói okiratban vagy a támogatási szerződésben rögzített határidőig
beszámolót készít. (7) Az Ámr. 115. § (2) bekezdése szerint nyújtott támogatás esetén – a 115. § (3) bekezdésben foglalt adatokról – a KTKF
negyedévente tájékoztatást készít a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter részére.
15. § (1) A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzat meghatározott része felett a rendelkezési jog egy-egy részfeladatra a
Finanszírozási Alapokmányban adható át. A beruházás alcímen szereplő előirányzatok esetén, amennyiben az
előirányzat feletti rendelkezési jog átadásra kerül, a jelen utasításnak a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére, a szakmai
teljesítés igazolására, az érvényesítésre, az utalványozásra és az utalvány ellenjegyzésére jogosult személyek
kijelölésére vonatkozó szabályait nem kell alkalmazni. Az utalványozási jog – részfeladatot megvalósító –
államháztartáson kívüli szervezetnek nem adható át, azonban a tilalom alól egyedi elbírálás alapján a
pénzügyminiszter felmentést adhat. A felmentés megkérése iránt – a szakmai kezelő kezdeményezésére – a KTKF
intézkedik. (2) Az utalványozási jog államháztartáson kívülre történő átadása nem ad felmentést a pénzeszközök célirányos és
jogszerű felhasználásáért viselt szakmai, pénzügyi (ellenőrzési) felelősség alól. Az előirányzat feletti rendelkezési jog
államháztartáson kívülre történő átadása esetén a szakmai kezelő a rendelkezési joggal felruházott szervezettel
(személlyel) megállapodást köt, amely biztosítja a 7–9. §-ban, a 16–17. §-ban, valamint a 22. §-ban és a 25. §-ban
meghatározott adatszolgáltatási, szabályozási és pénzügyi feladatok ellátását. 16. § A KTKF köteles a kötelezettségvállalások, valamint a követelések analitikáját a Forrás SQL integrált gazdálkodási
rendszerben vezetni. Ennek érdekében a szakmai kezelő köteles a kötelezettségvállalást [Ámr. 72. § (1) bekezdés], az
előzetes kötelezettségvállalást [Ámr. 72. § (2) bekezdés], továbbá az Áht. 12/B. §-a szerinti hosszú távú
kötelezettségvállalást, illetve azok módosítását az aláírást követően haladéktalanul, de legkésőbb 3 munkanapon
belül a KTKF rendelkezésére bocsátani. Amennyiben az előirányzat felett a rendelkezési jog a 15. § szerint átadásra
kerül, úgy a kötelezettségvállalásra vonatkozó dokumentációt a rendelkezési jog gyakorlójának kell a fentiek szerint a
KTKF részére megküldeni. 17. § (1) A KTKF a PM rendelet 64. §-a alapján, a PM rendelet 49. számú mellékletében foglalt „Kiadási kötelezettségvállalás
bejelentése” elnevezésű nyomtatvány kitöltésével – legkésőbb a kötelezettségvállalást követő 5 munkanapon belül –
gondoskodik a kötelezettségvállalásnak a Kincstár részére elektronikus úton történő bejelentéséről. Ha a bejelentett
kötelezettségvállalásban változás történik, úgy a KTKF a PM rendelet 50. számú, valamint 51. számú melléklete
kitöltésével a fentiek szerint jár el, azzal, hogy a bejelentés a kifizetést legalább 10 nappal megelőzze.
(2) A központi beruházások és a feladatfinanszírozási körbe tartozó egyéb előirányzatok esetén, a PM rendelet 34. számú
mellékletében meghatározott „Szerződésbejelentés” című formanyomtatványt kitöltve a kötelezettségvállalást
követő 8 munkanapon belül, de legkésőbb a kötelezettségvállalás dátumát követő hónap ötödik munkanapjáig
elektronikus úton a KTKF küldi meg a Kincstár részére a jelen utasítás 47. §-a (8) bekezdésében meghatározott
eljárásrendnek megfelelően. 18. § (1) Előirányzatot érintő pénzforgalmat csak a szakmai teljesítés igazolása alapján lehet érvényesíteni. A szakmai teljesítés
igazolására jogosult személyt – a kötelezettségvállalás dokumentumában – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető
jelöli ki. A szakmai teljesítést írásban kell igazolni a 11. §-ban hivatkozott utasítás mellékletét képező vonatkozó
formanyomtatvány kitöltése és aláírása útján. (2) A szakmai teljesítés igazolása során meg kell győződni arról, hogy a feladat elvégzése előírásszerűen, a
kötelezettségvállalás dokumentumában foglaltak szerint megtörtént-e, a szolgáltatást nyújtó a vállalt kötelezettségét
jó minőségben teljesítette-e, és igazolni kell a jogosságát, az összegszerűséget, a kötelezettségvállalás teljesítését.
Amennyiben a teljesítéssel szemben kifogás merül fel, úgy a szerződésszegésből eredő jogokat kell érvényesíteni.
19. § (1) A KTKF a szakmai teljesítés igazolása és a kifizetés engedélyezése alapján intézkedik a pénzügyi teljesítésről.
A pénzügyi teljesítés előtt a kifizetendő számlát érvényesíteni, ellenjegyezni (ellenőrizni), utalványozni kell a 4. számú
mellékletként csatolt, a Forrás SQL integrált gazdálkodási rendszerben előállított nyomtatvány alkalmazása útján.
(2) A szakmai teljesítés igazolása alapján az érvényesítőnek ellenőriznie kell az összegszerűséget, a fedezet meglétét, a
kötelezettségvállalás dokumentumában rögzített fizetési feltételeknek való megfelelést és azt, hogy az előírt
követelményeket betartották-e. Az érvényesítésnek – az „érvényesítve” megjelölésen kívül – tartalmaznia kell a
kifizetésre megállapított összeget, a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi számlaszámot, a kötelezettségvállalás
azonosítóját, az érvényesítés dátumát, az érvényesítő aláírását. (3) A Kincstár által vezetett fejezeti számlák pénzforgalmát érintő bevételek és kiadások érvényesítésére – eltérő
rendelkezés hiányában – a KTKF vezetője által írásban meghatalmazott személyek jogosultak.
(4) Az utalvány ellenjegyzője az érvényesítés szabályszerűségét köteles ellenőrizni. Az utalvány ellenjegyzésére jogosult
személyeket – eltérő rendelkezés hiányában – a KTKF vezetője írásban jelöli ki.
(5) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a szakmai teljesítés igazolását, az érvényesítést és az utalvány ellenjegyzését követően kerülhet sor. Az
utalványozás során meg kell győződni arról, hogy az utalványlap a kötelezettségvállalás azonosítóját, valamint a
főkönyvi számla számát tartalmazza. Utalványozásra a KTKF vezetője, valamint az általa írásban felhatalmazott
személyek jogosultak. (6) Az érvényesítési feladatot ellátó személynek, a kötelezettségvállalás és az utalvány ellenjegyzőjének a felsőoktatásban
szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel vagy legalább középfokú iskolai végzettséggel és emellett pénzügyi
számviteli képesítéssel kell rendelkeznie. 20. § (1) A kötelezettségvállaló és az ellenjegyző, illetve az utalványozó és az ellenjegyző – ugyanazon gazdasági eseményre
vonatkozóan – azonos személy nem lehet. Az érvényesítő személy nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, a
szakmai teljesítés igazolására, az utalványozásra, az utalvány ellenjegyzésére jogosult személlyel.
Kötelezettségvállalási, szakmai teljesítésigazolási, érvényesítési, utalványozási, ellenjegyzési feladatot nem végezhet
az a személy, aki ezt a tevékenységét a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója, vagy a maga javára látná el.
(2) A kötelezettségvállalásra, az ellenjegyzésre, a szakmai teljesítés igazolására, az érvényesítésre, az utalványozásra és az
utalvány ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről előirányzatonként a szakmai kezelőnek az 5. számú melléklet
szerinti nyomtatványt kell kitöltenie 2 példányban. Az aláírásminta-nyomtatvány 1 kitöltött példányát a szakmai
kezelő őrzi meg, 1 példányt pedig a KTKF részére kell megküldeni. Amennyiben az adott előirányzat
pénzügyi-számviteli feladatait közreműködő szervezet (költségvetési szerv, vagy egyéb gazdasági szervezet) végzi,
úgy az aláírásmintát 3 példányban kell kitölteni, amelyből a 3. példányt a közreműködő szervezet őrzi meg. A jogosult
kijelölése az aláírásminta-nyomtatványon is megtörténhet, ebben az esetben a nyomtatványon a kijelölésre jogosult
aláírásának szerepelnie kell. Amennyiben a jogosult kijelölése belső szabályzatban vagy egyéb dokumentumban
történik, úgy az aláírásminta-nyomtatványon e tényre utalni szükséges a vonatkozó dokumentumra történő pontos
hivatkozás útján. Amennyiben a jogosult személyében évközben változás történik, úgy a fentiek szerint 8 napon belül
intézkedni kell az aláírásminta-nyomtatvány kiállítása, módosítása iránt. 21. § (1) A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok pénzügyi műveleteinek lebonyolítására a Kincstár
10032000-00290737-50050000 számon fejezeti feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási, valamint 10032000-00290737-50030002 számon fejezeti beruházási előirányzat-felhasználási keretszámlát vezet.
A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó előirányzatok pénzügyi műveleteinek lebonyolítása a
10032000-00290737-50000005 számú fejezeti kezelésű célelőirányzat-felhasználási keretszámlán történik. A Kincstár
által felszámított, számlavezetéshez kapcsolódó díjak finanszírozása a KHEM fejezet Kincstári díjak fejezeti kezelésű
előirányzata terhére történik. (2) Amennyiben az előirányzat felhasználása során kezelési költség merül fel, annak összege éves szinten nem haladhatja
meg az aktuális kiadási előirányzat 5 százalékát. 22. § A fejezeti kezelésű előirányzatok maradványának következő évi felhasználása az Ámr. 207–214. §-aiban foglalt
rendelkezések szerint történik. Amennyiben a kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványból a
kötelezettségvállalás meghiúsul, vagy a felhasználás összege kisebb a vállalt kötelezettségnél, úgy a felszabadult
maradvány terhére újabb kötelezettség – az Ámr. 210. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével – csak a
pénzügyminiszter engedélyével vállalható. Az engedély iránti kérelmet egyedileg vagy a maradványelszámolás
keretében a KTKF készíti elő a szakmai kezelő bevonásával.
23. § Az előirányzatok számviteli, valamint számviteli szabályozási feladatait a KTKF végzi. A számviteli szabályozás
jóváhagyásának tárgyában a 3. §-ban hivatkozott utasítás rendelkezik.
24. § A KTKF a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szvt.), az Ámr., valamint az államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.) előírásai szerint időközi mérlegjelentést, valamint évközi (féléves) és éves beszámolót készít.
A számszaki adatokat alátámasztó szöveges beszámoló elkészítése – a KTKF által meghatározott időpontra – a szakmai
kezelő feladata. 25. § A kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettség teljesítéséről az elektronikus
információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvényben, az Áht. 15/A–B. §-aiban és az Ámr. 233. §-ában foglalt
közzétételi kötelezettség teljesítésének szabályairól szóló KHEM utasítás rendelkezik.
II. rész Különös rendelkezések Feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok kezelése, felhasználása
A közúti közlekedésbiztonság egyes állami feladatai (17-12-2-2) 26. § (1) Az előirányzat célja: forrás biztosítása a közúti közlekedésbiztonság javításával kapcsolatos állami feladatokról szóló
2261/2007. (XII. 29.) Korm. határozatban megállapított állami feladatok ellátásához. Az előirányzat felhasználható a
közúti közlekedésbiztonság egyes állami feladatainak teljesítéséhez szükséges pénzügyi forrásokról és azok
felhasználásának módjáról szóló 188/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott célokra, feladatokra. (2) Az előirányzat pénzügyi fedezetét a Korm. rendelet 1. §-a határozza meg. A bevétel felhasználását a közlekedésért
felelős miniszter, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter által jóváhagyott közlekedésbiztonsági
akcióprogramban és intézkedési tervben kell meghatározni a Korm. rendelet 3. §-ának (2) bekezdésében foglaltak
szerint. Az intézkedési tervnek tartalmaznia kell a részfeladatok megvalósításához szükséges finanszírozást és a forrás
felhasználásának felelőseit. (3) Az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátását a miniszter irányításával – szakállamtitkári szintű – tárcaközi bizottság
koordinálja. A közlekedésbiztonság javításában érintett tárcák vezetői felelősek a hatáskörükbe tartozó
közlekedésbiztonságot javító intézkedések kezdeményezéséért, végrehajtásáért és ellenőrzéséért. (4) A KTKF a tárgyhót követő hónap 15. napjáig havonta elektronikus úton tájékoztatja az előirányzat szakmai kezelőjét
(KHEM Közlekedési Szabályozási Főosztály) a KHEM számlájára beérkezett források összegéről.
(5) Az előirányzat felhasználásával kapcsolatos feladatok végrehajtásában a KHEM Miniszteri Kabinet Kommunikációs
Osztálya, a KHEM Államtitkárság, a Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továbbiakban: NKH) is közreműködik.
(6) Az előirányzat megosztása az intézkedési tervben meghatározott feladatok szerint az alábbi:
a) KHEM Közlekedési Szabályozási Főosztály (20%) b) KHEM Államtitkárság (32%)
c) KHEM Miniszteri Kabinet Kommunikációs Osztály (3%) d) NKH (45%)
(7) Az előirányzat terhére kötelezettséget a (6) bekezdésben megnevezett szervezeti egységek és költségvetési
intézmény az ott meghatározott arányban és a ténylegesen befolyt összeg erejéig vállalhatnak.
(8) A szakmai kezelő, a KHEM Államtitkárság és a KHEM Miniszteri Kabinet Kommunikációs Osztály – a 13. § a) pontjában
foglaltak szerint – az előirányzat terhére jelen utasítás rendelkezései szerint vállalhat kötelezettséget. A NKH az
előirányzat felhasználása során saját belső kötelezettségvállalásra vonatkozó szabályaik szerint járnak el.
(9) A bevételi előirányzat NKH-t illető részének pénzeszköz-átadás formában történő átutalásáról a tárgyhót követő
hónap 15. napjáig a KTKF intézkedik. (10) A pénzeszközök felhasználásáról szóló kormánybeszámolót a Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően kell elkészíteni. A beszámolót a szakmai kezelő koordinációjával a (6) bekezdésben meghatározott
szervezeti egységek, illetve szervezetek állítják össze. Uránércbánya hosszú távú környezeti kárelhárítása (17-12-2-4)
27. § (1) Az előirányzat célja a magyarországi uránipar megszüntetését követően, a rekultivált területeken a radioaktívan
szennyezett vizek uránmentesítése, ezen területek megfelelő karbantartása, utógondozási feladatok ellátása.
(2) Az uránércbánya környezeti kárelhárítási feladatát végző MECSEK-ÖKO Zrt. elkészíti az előirányzat terhére elvégzendő
feladatok tételes – felhasználási ütemezéssel és indokolással ellátott – felhasználási javaslatát (a továbbiakban:
Intézkedési Terv). (3) A szakmai kezelő a felhasználási javaslat felülvizsgálatát követően az Intézkedési Tervet jóváhagyásra előterjeszti
– a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető egyetértésével – a miniszter részére, és elkészíti a KHEM és a
MECSEK-ÖKO Zrt. között megkötésre kerülő támogatási szerződés tervezetét a vonatkozó hatályos jogszabályok,
belső szabályozások és jelen utasítás 14. §-ában foglalt rendelkezésekre figyelemmel.
(4) A támogatással kapcsolatos elszámolás(ok) elfogadásáról a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető dönt.
Belvízi hajózási alapprogram (17-12-2-6) 28. § Az alapprogram célja a belvízi hajózási piac Európai Bizottság által megállapított súlyos zavara esetén, a közösségi
szintű szerkezetátalakítási intézkedések rendezéséhez szükséges finanszírozási forrás biztosítása. A piac zavara esetén
a tagállamokban létrehozott alapok között átutalásokra kerül sor, amelynek keretében – a magyar belvízi hajózás
helyzetével összefüggésben – a magyar alap fogadó alapként működik. A belvízi hajózási alapprogram létrehozását a
vízi közlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 58/A. §-ának (1) bekezdése írja elő. A szakmai kezelő az Európai Bizottság
illetékes szervének határozata alapján készíti el az előirányzat terhére finanszírozandó feladatok jegyzékét.
EU-szabványok honosítása (17-12-2-12) 29. § (1) Az előirányzat célja a Magyar Szabványügyi Testület (a továbbiakban: MSZT) szabványosítási költségeihez való
hozzájárulás a KHEM által kidolgozott műszaki jogszabályokhoz kapcsolódó európai szabványok bevezetésének
elősegítésére. (2) A támogatás felhasználásának alapjául az MSZT-vel – a szakmai kezelő közreműködésével a vonatkozó hatályos
jogszabályok, belső szabályozások és jelen utasítás 14. §-ában foglalt rendelkezésekre figyelemmel – megkötött
támogatási szerződés szolgál. (3) A támogatással kapcsolatos elszámolás(ok) elfogadásáról a szakmai kezelő dönt.
Informatikai, hírközlési fejlesztési programok, támogatások, szociális telefon támogatás
(17-12-2-14) 30. § (1) A Nemzeti Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: NHH) felügyeleti tevékenysége keretében a jogszabályi előírások
alapján kiszabott bírságot átutalja a KHEM részére, mivel az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
értelmében nem képezik az intézmény bevételét. A bírságbevételt a hatályos jogszabályoknak megfelelően fejezeti
hatáskörben lehet felhasználni, illetve felhasználás hiányában az éves maradványelszámolás keretében a központi
költségvetésbe kell befizetni. (2) Az előirányzaton bonyolódik az NHH által számlázott koncessziós díj és ahhoz kapcsolódó áfabefizetési kötelezettség
teljesítése, amelyek a központi költségvetés bevételeit képezik. (3) Az NHH által kiállított számla alapján (amelyen az ellenérték megfizetését a KHEM 10032000-00290737-50000005
számú célelőirányzat-felhasználási keretszámlájára kell teljesíteni) a koncessziós társaságok – a koncessziós
szerződésben foglaltak szerint – átutalják a koncessziós díjat és annak áfáját. A nettó koncessziós díjat, tekintettel arra,
hogy az a központi költségvetés bevételét képezi, a KTKF függő, átfutó tételként továbbutalja a Kincstárnál vezetett
koncessziós díj számlára. A koncessziós díj áfatartalmát – az NHH adóbevallásával összhangban – célelőirányzat
bevételeként kell előírni, majd a KTKF átutalja az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal áfabefizetési számlájára (az NHH
adószámának feltüntetésével). Magán- és egyéb jogi személyek kártérítése (17-12-2-17)
31. § (1) Az előirányzat forrást biztosít a miniszter által képviselt magyar állam terhére fizetési kötelezettséget megállapító
jogerős bírói ítéletben, végzésben vagy peren kívüli egyezséget jóváhagyó iratban meghatározott összeg, továbbá a
vonatkozó perrel kapcsolatos eljárási költségek (ügyvédi, bírósági díjak stb.) megtérítésére, így különösen az AES és az
ELECTRABEL SA által a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja előtt – többek közt az Energiacharta
Egyezmény megsértésének vádjával – a magyar állammal szemben kezdeményezett választott bírósági eljárás
költségeire. (2) Az ügy tárgya szerint szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője a várható fizetési kötelezettségről haladéktalanul
tájékoztatja a gazdasági szakállamtitkárt. (3) Az ügy tárgya szerint szakmailag illetékes szervezeti egység vezetője a jogerős bírósági határozatot – annak
kézhezvétele után 3 napon belül – megküldi a KTKF részére, amely intézkedik a fizetési kötelezettség határidőben
történő teljesítése iránt. Szakképzési feladatok (17-12-2-19) 32. § (1) Az előirányzat nyújt fedezetet a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5–6. §-ában és a szakképzési feladatokat
meghatározó egyéb jogszabályokban megállapított feladatok elvégzésére, így a KHEM felelősségi körébe tartozó
szakképzések és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek zavartalan lebonyolítására, különösen a képzési programok,
írásbeli, interaktív és szóbeli tételek, országos szakmai tanulmányi versenyek, vizsgaelnöki kijelölések,
tételexpediálások, adatbázis-készítések, továbbképzések és felkészítők biztosítására. (2) A szakképzési feladatokat a KHEM a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Intézettel – a vonatkozó hatályos
jogszabályok és belső szabályozások rendelkezéseire figyelemmel – kötött támogatási szerződés keretében valósítja
meg. Ágazati szabályozási feladatok (hírközlés, közlekedés, infrastruktúra, energetika) (17-12-4-1)
33. § Az előirányzat célja a nemzeti érdekeket képviselő stratégia megvalósítása, a nemzetközi kötelezettségek teljesítés
érdekében forrás biztosítása az egyes ágazatokat érintő szabályozási feladatok szakmai előkészítésére, egyeztetésére,
a jogszabály-előkészítés és a kodifikáció során szükséges szakértői tevékenységre.
Postapiaci liberalizáció (17-12-4-2) 34. § Az előirányzat célja forrás biztosítása a kormányzati postastratégiát megalapozó projektek megvalósításának
előkészítésére, a postapiaci liberalizációhoz kapcsolódóan postaszabályozási területen egyes jogszabályokat érintő
szabályozási feladatok szakmai előkészítésére, egyeztetésére, szakértői tevékenységre. Autópálya rendelkezésre állási díj (17-12-5-3)
35. § (1) Az előirányzat célja pénzügyi fedezet biztosítása:
a) a magyar állam nevében eljáró miniszter, valamint az AKA Alföld Koncessziós Autópálya Zrt., az M6 Duna
Autópálya Koncessziós Zrt., a MAK Mecsek Autópálya Koncessziós Zrt. és az M6 Tolna Autópálya Koncessziós Zrt.
(továbbiakban együttesen: Koncessziós Társaságok) között létrejött, hatályos koncessziós szerződések szerint az
azokban meghatározott autópálya-szakaszok (tovább)építésével, finanszírozásával, üzemeltetésével és fenntartásával kapcsolatosan a koncessziós társaságok részére 2010. évben fizetendő rendelkezésre állási díjhoz,
valamint az esetleges egyéb, a megkötött koncessziós szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítéséhez;
b) a magyar állam nevében eljáró miniszter által a gyorsforgalmi úthálózat fejlesztésével kapcsolatosan a
magánfinanszírozói forrás bevonásával, koncessziós, illetve PPP-megállapodás keretében megkötendő
szerződések és ahhoz kapcsolódó pályázatok előkészítéséhez, valamint a megkötött szerződések teljesítése során
az állam érdekeinek érvényesítése, védelme céljából, illetve egyéb célból igénybe vett tanácsadói és egyéb
szolgáltatások és jogi képviselet finanszírozásához. (2) Az előirányzaton szereplő összeg cél szerinti felhasználása a Koncessziós Társaságokkal megkötött, hatályos
szerződésekben, illetve a fenti b) részfeladathoz kapcsolódóan kötött egyes hatályos szerződésekben foglaltak szerint
történik. (3) Az előirányzatot terhelő kötelezettségvállalásokból származó kifizetésekre a szakmai felügyeletet gyakorló
felsővezető vagy az előirányzat szakmai kezelője vezetőjének (főosztályvezető) teljesítésigazolása alapján kerül sor. Az
AKA Alföld Koncessziós Autópálya Zrt. részére havonta fizetendő előleg esetében a kifizetés a szakmai felügyeletet
gyakorló felsővezető vagy az előirányzat szakmai kezelője vezetőjének (főosztályvezető) igazolása alapján teljesíthető.
A rendelkezésre állási díjakról a Koncessziós Társaságok által kiállított havi végszámlák esetében a szakmai teljesítés
igazolása a Közlekedésfejlesztési koordinációs központ üzemeltetési és fenntartási teljesítési jelentése alapján
történik. A BKSZ működtetésének támogatása (17-12-5-10) 36. § (1) Az előirányzat célja a Budapesti Közlekedésszervező Közhasznú Nonprofit Kft. (a továbbiakban: BKSZ NKft.)
koordinálásában bevezetett Budapest Bérletekből, valamint a Budapesti Közlekedési Szövetség továbbfejlesztése
során bevezetett további hasonló díjszabási konstrukciókból eredő bevételkiesés működési támogatás formájában
történő pótlásának biztosítása az elővárosi autóbusz és vasúti szolgáltatók részére, és a Budapesti Közlekedési
Szövetség továbbfejlesztésének finanszírozása. (2) A költségvetésből történő finanszírozás összetevői:
– az érintett helyközi szolgáltatók (MÁV-START Zrt., VOLÁNBUSZ Zrt.) előző évi tényadatai alapján a kompenzáció
korrigálása, – a szolgáltatók tárgyévi kompenzációja, a Budapest Bérlet működtetéséhez kapcsolódó kompenzációs igény,
– a BKSZ NKft. közvetlen működési ráfordításainak (anyag- és bérköltségek, járulékok stb.) finanszírozása, szakmai
feladatai ellátásához kapcsolódó költségek (különösen a forgalomfelvételi, elemzési, szakértői tevékenység,
marketing, szakmai tanulmányutak költsége, szakmai szervezetek tagsági díja) fedezése,
– a Budapesti Közlekedési Szövetség továbbfejlesztésének (a közlekedési szövetség fejlesztését szolgáló projektek,
megvalósíthatósági tanulmányok és tervek) finanszírozása. (3) A forrásokat a BKSZ 2005. évi Alapszerződés szerint meghatározott arányokban – a BKSZ NKft. működési ráfordításait
és szakmai tevékenységét 50-50 %-ban, a Budapest Bérlet bevezetéséből származó bevételkiesést 2/3-1/3 arányban –
a KHEM és Budapest Főváros Önkormányzata biztosítja. A közösségi közlekedés összehangolt fejlesztése (17-12-5-14)
37. § (1) Az előirányzat célja a helyközi tömegközlekedési reform megvalósítása az 1123/2009. (VII. 23.) Korm. határozatban
rögzítettekre tekintettel, amely regionális alapon törekszik a helyközi közösségi közlekedési rendszerek – a társadalom
gazdasági, szociális és környezeti igényeinek – hatékonyabb kialakítására.
Az előirányzat finanszírozza a regionális közlekedésszervezési irodák (a továbbiakban: RKI-k) működését, az
ágazatfinanszírozási rendszer továbbfejlesztését, kontrolling- és monitoringrendszer működtetését, valamint a
1123/2009. (VII.23.) Korm. határozat végrehajtásához és a közszolgáltatási szerződésekben előírt szakmai feladatok
végrehajtását, különösen a szolgáltatási szint (SLA) rendszer kidolgozását, fejlesztését. Az RKI-k működtetésével
kapcsolatos feladatokat – a KHEM szakmai irányítása mellett – a Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft. látja el.
(2) Az előirányzat felhasználható a hajózásra alkalmas, illetőleg hajózásra alkalmassá tehető természetes és mesterséges
felszíni vizek vízi úttá nyilvánításáról szóló 17/2002. (III. 7.) KöViM rendeletben meghatározott, a Tisza és a Bodrog
folyókon a köteles kompok közlekedésbiztonságot fokozó átalakítására. A feladat finanszírozása pályázati úton
történik az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló KHEM rendeletben foglaltak szerint.
(3) A támogatási szerződéseket, valamint a szakmai feladatokkal összefüggő szerződéseket a szakmai kezelő készíti el.
A szerződéseket – összeghatártól függően – a 13. §-ban foglaltakra figyelemmel kell megkötni.
RO-LA gördülő országút (17-12-5-15) 38. § (1) Az előirányzat célja az Európai Bizottság által 2008-ban jóváhagyott RO-LA/gördülő országút közúti-vasúti kombinált
fuvarozás támogatási programja alapján üzemeltetési támogatás nyújtása a kombinált fuvarozás fenntartásához és
továbbfejlesztéséhez. (2) A támogatás folyósításának alapjául a MÁV Zrt.-vel – a szakmai kezelő közreműködésével – a vonatkozó hatályos
jogszabályok, belső szabályozások és jelen utasítás 14. §-ában foglalt rendelkezésekre figyelemmel megkötött
támogatáskezelési szerződés szolgál. (3) A támogatással kapcsolatos elszámolás(ok) elfogadásáról a szakmai kezelő dönt.
(4) A támogatás nyújtásával kapcsolatos további rendelkezéseket az egyes fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásáról szóló KHEM rendelet tartalmazza. Energia Központ Nonprofit Kft. támogatása (17-12-5-26)
39. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás nyújtása az Energia Központ Nonprofit Kft. (a továbbiakban:
EK NKft.) (3) bekezdés szerinti feladatai ellátásához. (2) A támogatás folyósításának alapjául az EK NKft.-val – a szakmai kezelő előkészítését követően – megkötött közhasznú
szerződés szolgál. (3) A közhasznú szerződés alapján a költségvetési támogatás az alábbi tevékenységeket finanszírozza:
a) az energiainformációs rendszer üzemeltetésével kapcsolatos feladatok keretében az EK NKft. a vonatkozó
kormányrendeletekben foglaltak alapján energiainformációs adatgyűjtést, adatszolgáltatást, jelentéseket készít,
b) az EK NKft. részt vesz az ország nemzetközi integrációs szervezeti tagságából származó (Nemzetközi Energia
Ügynökség, Energia Charta, EUROSTAT) kötelezettségek teljesítésében, c) az EK NKft. döntés-előkészítő és háttérintézményi feladatokat végez a KHEM számára a megújuló
energiaforrásokkal, energiahatékonysággal kapcsolatos kormányzati programokhoz, d) az EK NKft. az energiahatékonysági és megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos szakmai könyvtár üzemeltetését
végzi az államigazgatási szervek, kutatóhelyek és felsőoktatási intézmények számára.
Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján (17-12-5-34)
40. § (1) Az előirányzat célja a közlekedés, a hírközlés és az energetika területén a védelmi felkészítési és a gazdaságmozgósítási
feladatokkal kapcsolatos teendők finanszírozásának biztosítása, a minősített időszakokban az ágazatok
működőképességének, a lakosság ellátásának, az állam irányíthatóságának biztosítása, illetve a Magyar Honvédség és
a rendvédelmi szervek, továbbá a szövetséges fegyveres erők szükségleteinek kielégítése.
(2) Az előirányzat felhasználásával végrehajtandó feladatok köre: a) védelmi célú állami tartalékok fenntartása,
b) gazdaságfelkészítés ágazati szervei védelmi szakembereinek felkészítése, c) minősített időszakokra meghatározott rendkívüli intézkedések elemzése,
d) befogadó nemzeti támogatás ágazati feladatai. (3) A KHEM a minősített időszaki igények kielégítéséhez szükséges, a Kormány által meghatározott hadiipari kapacitások
biztosításához és fenntartásához – a honvédelemről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: honvédelmi törvény)
és a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatairól szóló 131/2003. (VIII. 22.) Korm. rendelet szerint
meghatározott – vissza nem térítendő támogatást nyújt. A KHEM a támogatásokra jogosultak részére az évenként
meghatározott támogatási összeget részletekben, elszámolás alapján utólag bocsátja rendelkezésre.
(4) A minősített időszakokban az (1) bekezdésben nevesített célok elérése érdekében a KHEM az ágazatok honvédelmi
törvényből fakadó feladatainak ellátására szerződést, illetve megállapodást köt.
(5) A feladatok végrehajtása érdekében a KHEM – szükség szerint – közreműködik a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági
Minisztériummal (a továbbiakban: NFGM). Amennyiben szükséges, a feladatok finanszírozására a forrást a KHEM az
NFGM részére év közben fejezetek közötti megállapodással adja át.
Katasztrófavédelmi, polgári védelmi és nukleárisbaleset–elhárítási ágazati feladatok (17-12-5-35)
41. § (1) Az előirányzat célja a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvényben, illetve a katasztrófák elleni védekezésről
szóló 1999. évi LXXIV. törvényben és más kapcsolódó jogszabályokban a miniszter számára előírt feladatok
finanszírozása: a KHEM hatáskörébe tartozó ágazatok felkészítése a természeti és civilizációs katasztrófák
megelőzésére, azok bekövetkezése esetén hatásaik csökkentésére, következményeik felszámolására, továbbá a
helyreállítással kapcsolatos feladatok végzése. (2) Az előirányzat felhasználásával végrehajtandó feladatok köre:
a) a közlekedési, hírközlési és energiaügyi katasztrófaelhárítási információs rendszer működtetése,
b) az OSJER-be kijelölt mérőállomások támogatása, c) ágazati nukleárisbaleset-elhárítási információs rendszer működtetése,
d) a KHEM Főügyelet működési feltételeinek biztosítása. (3) Az előirányzat nukleárisbaleset-elhárítással összefüggő célja vissza nem térítendő támogatás nyújtása az ágazati
nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervben és a működési utasításban meghatározott feladatok végzéséhez,
biztosításához és fenntartásához az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási rendszerről szóló 248/1997. (XII. 20.) Korm.
rendelet 20. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a miniszter által kijelölt szervezetek részére.
(4) A KHEM a támogatásra jogosultak részére az évenként meghatározott támogatást a vonatkozó hatályos jogszabályok,
belső szabályozások és jelen utasítás 14. §-ában foglalt rendelkezésekre figyelemmel megkötött támogatási
szerződésben bocsátja rendelkezésre. (5) A támogatással kapcsolatos elszámolás(ok) elfogadásáról a szakmai kezelő dönt.
(6) A feladatok végrehajtása érdekében a KHEM – szükség szerint – közreműködik az NFGM-mel. Amennyiben szükséges,
a feladatok finanszírozására a forrást a KHEM az NFGM részére év közben fejezetek közötti megállapodással adja át.
NATO-tagságból adódó ágazati feladatok (17-12-5-36) 42. § (1) Az előirányzat fedezetet biztosít a miniszter NATO-tagságból fakadó kötelezettségeinek teljesítéséhez a közlekedési,
hírközlés és energetikai ágazatokban. (2) Az előirányzat felhasználásával végrehajtandó feladatok köre:
a) a NATO és EU védelmi kérdésekkel foglalkozó ülésein képviselet ellátása, az ennek keretében keletkező
dokumentumok érkeztetésével, kezelésével összefüggő minisztériumi feltételek (NATO/EU nyilvántartó)
biztosítása, b) NATO-műveletekben részt vevő szervezetek és szakértők felkészítése,
c) NCRS (NATO Válságkezelési Rendszer) ágazati intézkedési rendszabályok kidolgozása,
d) kritikus infrastruktúra védelmi rendszerhez kapcsolódó feladatok ellátása,
e) kritikus infrastruktúra védelmi nemzeti gyakorlatban való közreműködés,
f) EPCIP CIWIN-hez kapcsolódás személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása.
(3) A feladatok végrehajtása érdekében a KHEM – szükség szerint – az NFGM-mel közreműködik. Amennyiben szükséges,
a feladatok finanszírozására a forrást a KHEM az NFGM részére év közben fejezetek közötti megállapodással adja át.
Nemzetközi tagdíjak, nemzetközi kapcsolattal összefüggő feladatok (17-12-5-37) 43. § (1) Az előirányzat a KHEM feladatkörébe tartozó közlekedési, postai és energetikai nemzetközi szervezetekben betöltött
tagsághoz kapcsolódó tagdíjfizetési, hozzájárulási kötelezettségek finanszírozására szolgál. (2) Az előirányzat szakmai kezelője felhasználási tervet készít az előirányzat terhére kifizetni tervezett, nemzetközi
kötelezettségvállalás alapján fennálló tagdíjfizetési kötelezettségek összegéről. A felhasználási tervet és a nemzetközi
tagdíjak előirányzat terhére történő finanszírozását – a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető javaslata alapján – a
miniszter hagyja jóvá. (3) A tagdíjfizetési kötelezettség felmerülésekor a szakmai kezelő kezdeményezésére a KTKF intézkedik a fizetendő
összeg átutalásáról. Kincstári díjak (17-12-7) 44. § (1) Az előirányzat a PM rendelet 15. §-a alapján
a) a fejezeti beruházási előirányzat-felhasználási keretszámlát, b) a fejezeti feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámlát,
c) a fejezeti kezelésű célelőirányzat-felhasználási keretszámlát érintően a Kincstár által 2010. évben felszámított számlavezetési díj és valamennyi fejezeti kezelésű előirányzathoz
kapcsolódó felhasználási keretszámlát érintő rendelkezésre állási díj kifizetéséhez biztosít forrást.
(2) A Kincstár az (1) bekezdésben meghatározott számlákat érintő számlavezetési díjjal az 10032000-00290737-50000005
számú KHEM fejezeti kezelésű célelőirányzat felhasználási keretszámlát terheli meg. A fejezeti kezelésű
előirányzatokat terhelő rendelkezésre állási díj havonta elszámolt összege a KHEM Igazgatás átterhelése alapján kerül
az előirányzat terhére átutalásra. (3) A KTKF a havonta felszámított kincstári díjakat – amelyek magukban foglalják a forintban végrehajtott műveletek, a
devizában végrehajtott műveletek, valamint a különdíjak tételeit a rendelkezésre állási díjjal együtt – a kincstári
bizonylat alapján ÁHT bontás nélkül számolja el az előirányzat terhére.
(4) A KHEM további kincstári keretszámláit terhelő kincstári díjak – a rendelkezésre állási díj kivételével – a keretszámlához
rendelt fejezeti kezelésű előirányzatot terhelik. Fejezeti általános tartalék (17-12-8-1)
45. § (1) Az előirányzat a fejezethez tartozó költségvetési intézményeknél év közben felmerülő, előre nem tervezhető feladatok
elvégzésére, eseti kötelezettségek teljesítésére és egyéb állami feladatok ellátásának finanszírozására szolgál. Ezen
túlmenően ez az előirányzat tartalmazza a devizában felmerülő kötelezettségekhez kapcsolódó árfolyamváltozásból
eredő esetleges többletkifizetések fedezetét. (2) A fejezeti általános tartalék felhasználására vonatkozó támogatási igényt, kérelmet az érintett szervezeti egység
vezetője – az illetékes felsővezető egyetértésével – a KTKF (szakmai kezelő) részére küldi meg. A támogatási kérelmet
részletesen indokolni és ahhoz a vonatkozó dokumentációt csatolni kell.
(3) A támogatási kérelem alapján a szakmai kezelő – az Ámr. 112. §-a figyelembevételével – támogatói okiratot készít és –
a gazdasági szakállamtitkár egyetértésével – csoportosan, havonta egy alkalommal a miniszter elé terjeszti
jóváhagyásra. Támogatási kérelem jóváhagyásra indokolt esetben soron kívül, egyedileg is előterjeszthető.
(4) A miniszteri jóváhagyást követően a szakmai kezelő értesíti az igénylőt a támogatási kérelem jóváhagyásáról, vagy
annak elutasításáról. (5) A támogatói okirat alapján a szakmai kezelő gondoskodik a szükséges előirányzatnak a feladat ellátásában érintett
intézmény, fejezeti kezelésű előirányzat javára történő átcsoportosításáról. (6) Az előirányzat további felhasználása során az átcsoportosításban érintett intézményre, fejezeti kezelésű előirányzatra
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A KHEM Igazgatáshoz átcsoportosított előirányzat felhasználása a KHEM
Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatai ellátásáról és a döntési eljárásokról szóló miniszteri utasítás
szerint történik. Állami többletfeladatok (17-12-6) 46. § (1) Az előirányzat bevétele a KHEM által felügyelt, kizárólag saját bevételből gazdálkodó költségvetési szervek részére –
ide nem értve a kormányhivatalokat – évközben a Társasági és Intézményfelügyeleti Főosztály kezdeményezésére a
miniszter által előírt és teljesített befizetésekből származik. (2) Az előirányzat a fejezetnél év közben jelentkező olyan többletfeladatok ellátásának fedezetére szolgál, amely
feladatok elvégzésére forráshiány miatt nem kerülhetne sor. (3) Az előirányzat felhasználása során a 45. § (2)–(6) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni, azzal, hogy a szakmai kezelő
a támogatói okirat alapján gondoskodik a forrásnak a feladat ellátásában érintett intézmény, fejezeti kezelésű
előirányzat javára történő átutalásáról vagy a forrás felhasználása az előirányzaton történik.
Beruházás alcímen szereplő, feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok kezelése,
felhasználása 47. § (1) Az Ámr. 108. § (1) bekezdésének a) pontja alapján feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok:
a) Kikötők fejlesztése (17-12-1-3) előirányzat, amely a Transzeurópai Közlekedési Hálózat részét képező dunai vízi út
közforgalmú kikötőinek fejlesztéséhez biztosít forrást, így 2010-ben a folyamatban lévő bajai országos
közforgalmú kikötő zöldterminál fejlesztésének befejezésére, a vízoldali csatlakozás kiépítésére a szükséges
partrendezéssel, mederkotrással, pontonnal. b) Akadálymentes közlekedés fejlesztése (17-12-1-9) előirányzat, amelynek célja a fogyatékos személyek jogairól és
esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvényben előírt feladatoknak a mindenkori középtávú
intézkedési tervnek megfelelő és a támogatás biztosította ütemben történő megvalósítása. Az előirányzat
elsősorban az indulási helytől a célállomásig történő személyszállítást nyújtó hálózat működtetésével, a vasúti
kocsik és állomások akadálymentesítésével kapcsolatos feladatok finanszírozására nyújt fedezetet.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt előirányzatokra vonatkozó közös szabályokat a következő (3)–(11) bekezdések
tartalmazzák. (3) Az előirányzatok felhasználása során a feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok felhasználásának a PM
rendeletben meghatározott rendjét kell követni. Az előirányzatok felhasználása a Finanszírozási Alapokmány
(a továbbiakban: Alapokmány) alapján valósul meg. Az előirányzatok finanszírozásának megkezdéséhez az
előirányzatokra programonként Alapokmányt kell készíteni és jóváhagyatni, folyamatosan – de legkésőbb a feladat,
részfeladat jóváhagyását követő 30 napon belül – a Kincstárhoz elektronikus úton benyújtani. A tárgyévi finanszírozási
igény esetén legkésőbb november 15-ig kell az Alapokmányt a Kincstárnak benyújtani.
(4) A KTKF értesíti a szakmai kezelőt a tárgyévi előirányzatról, az előző évi maradványról, illetve az egyéb források
összegéről. (5) A szakmai kezelő elkészíti a finanszírozás megkezdéséhez szükséges Alapokmányt minden egyes részfeladatra, majd
ellenőrzésre és a Forrás SQL-ben történő rögzítésre a KTKF-nak 2 eredeti példányban és elektronikus formában is
megküldi. Az Alapokmány ellenjegyzését a KTKF végzi a 12. § alapján. Az ellenőrzést követően a KTKF az Alapokmányt
– 8 napon belül – a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető elé terjeszti, aki azt a miniszter által átadott jogkörben
kötelezettségvállalóként aláírja. (6) A szakmai kezelő minden egyes részfeladatra külön Alapokmányt készít. Több évre ütemezett feladatok esetében a
feladatfinanszírozás okmányait évente be kell nyújtani a Kincstárnak, beleértve azt az esetet is, amikor az előirányzat
elsődleges elszámolója már nem rendelkezik eredeti előirányzattal. (7) Az Alapokmányt – annak jóváhagyását és aláírását követően – a KTKF elektronikus formában nyújtja be a Kincstárnak.
A Kincstár visszaigazolását követően a KTKF az aláírt Alapokmány 1 példányát – a kincstári visszaigazolással –
továbbítja a szakmai kezelőnek, 1 eredeti példányt pedig megőriz saját nyilvántartásában. Amennyiben nem
a szakmai kezelő a feladat megvalósítója, úgy az Alapokmány egy másolati példányát a szakmai kezelő megküldi a
megvalósítónak. (8) A PM rendelet 55. §-ának (1) bekezdése szerinti szerződésbejelentést a szakmai kezelő készíti el, és a
kötelezettségvállalást követő 5 munkanapon belül 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában is megküldi
a KTKF-nek. A szakmai kezelő a szerződésbejelentéshez csatolja a Kincstárba benyújtandó szerződéseket.
A szerződésbejelentést a KTKF 3 munkanapon belül elektronikus formában, a szerződéseket papír alapon benyújtja a
Kincstárnak. A Kincstár visszaigazolását követően a KTKF az aláírt szerződésbejelentés 1 példányát – a Kincstári
visszaigazolással együtt – a szakmai kezelőnek továbbítja, 1 példányt pedig megőriz saját nyilvántartásában. Az
előirányzat feletti rendelkezési jog 15. § szerinti átadása esetén a rendelkezésre jogosult feladata az e bekezdés szerinti
kötelezettség teljesítése a KTKF felé a szakmai kezelő bevonásával.
(9) Az előirányzatot az Alapokmány szerint és az abban megjelölt célra lehet felhasználni. Ettől csak az Alapokmány
módosítása esetén lehet eltérni. Az Alapokmány előirányzati összegének vagy a pénzügyi forrás összetételének
változása esetén a finanszírozás okmányait ismételten be kell nyújtani az (5) és a (7) bekezdésekben meghatározott
eljárás szerint. Minden egyéb módosítást levélbeli közléssel lehet kezdeményezni.
(10) A kötelezettségvállalással terhelt 2009. évi előirányzat maradványok – 2010. évben egyéb forrásként a megelőző évvel
azonos tartalmú költségvetési sorra előirányzatosítva, a kötelezettségvállalás céljával megegyezően – az Ámr. 212. §
(7)–(8) bekezdése alapján használhatóak fel. (11) Az Alapokmányban kijelölt megvalósító köteles az egyes részfeladatok befejezéséről – 30 napon belül – a szakmai
kezelőt és a Kincstárat értesíteni. A szakmai kezelő az értesítés 1 példányát a kézhezvételt követő 5 napon belül
megküldi a KTKF részére. A feladathoz tartozó valamennyi részfeladat lezárásáról a Kincstárat a KTKF értesíti a
lezárástól számított 30 napon belül. Közúti bírságbevételek (17-14-3)
48. § A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 20. §-a alapján, 2010. január 1-jétől a közúti
közlekedésről szóló törvényben, valamint külön jogszabályban és közösségi jogi aktusban meghatározott
rendelkezések megsértőitől beszedett bírság a központi költségvetés központosított bevételét képezi. A Kkt. 20. §-a
alapján az NKH által beszedett bírság a „Kincstári közúti bírságbevételek” 1003200-01031795-0000000 számú
nemzetgazdasági számlára kerül befizetésre. III. rész Záró rendelkezések
49. § (1) Jelen utasítás 2010. február 15-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium fejezet 2009. évi egyes fejezeti kezelésű előirányzatai felhasználásáról szóló 11/2009. (II. 27.) KHEM
utasítás. (2) A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium fejezet 2009. évi egyes fejezeti kezelésű előirányzatai
felhasználásáról szóló 11/2009. (II.27.) KHEM utasítás hatálya alá tartozó azon előirányzatok felhasználására és
kezelésére, amelyeknek 2010. évben nincs eredeti előirányzata jelen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a Kötv., az Áht., az Szvt., a közbeszerzésekről szóló 2003. évi
CXXIX. törvény, az Ámr., az Áhsz., a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet,
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet, az egyes fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásáról szóló KHEM rendelet, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium egyes
előirányzatai felhasználásában, kezelésében részfeladatokat ellátó közreműködő szervezetekről szóló 2/2009. (II. 10.)
KHEM rendelet, a Belvízi Hajózási Alapprogram működtetésének részletes szabályairól szóló 29/2003. (V. 8.) GKM
rendelet, a PM rendelet, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló KHEM utasítás, a fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló miniszteri
utasítás, a KHEM Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatai ellátásáról és a döntési eljárásokról szóló
miniszteri utasítás, a minisztérium közbeszerzéseinek szabályozásáról szóló miniszteri utasítás, a Közlekedési,
Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzéséről szóló miniszteri utasítás, valamint a minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának
általános szabályairól szóló miniszteri utasítás rendelkezéseit, előírásait kell alkalmazni.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
261/2018. (V. 30.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Pascale Andreani rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Francia Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. május 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1148/H/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály, valamint állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlésének a Lőverek városrész és környéke Szabályozási Tervéről és Helyi Építési Szabályzatáról szóló 9/2006. (IV. 7.) számú rendelet Ör. 14. § (3) bekezdésébe foglalt kertvárosias lakóterület (Lke 13) övezeti besorolására vonatkozó rendelkezések, továbbá 20. § (5) bekezdése „3%” szövegrésze, valamint 2. számú mellékletébe foglalt településszerkezeti terve alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozó indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság Sopron Megyei Jogú Város
Közgyűlésének a településszerkezeti tervről szóló
155/2001. (III. 29.) Kgy. számú határozat módosításáról
szóló 74/2006. (III. 30.) Kgy. határozata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozó indítványt elutasítja.
I. 1. Az indítványozó Nyugat-dunántúli Regionális Hivatal hivatalvezetője – miután a Sopron Megyei Jogú Város
Közgyűlése csak részben fogadta el törvényességi észre
vételeit – az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény 1. §-ának b) pontja és a helyi önkormányzatokról
szóló 1990. évi LXV. törvény 99. § (2) bekezdés a) pontja
alapján kezdeményezte Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlésének a Lőverek városrész és környéke szabályozási
tervéről és helyi építési szabályzatáról szóló 9/2006.
(IV. 7.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.)
14. § (3) bekezdése egyes rendelkezései, 20. § (5) bekezdése és a 2. számú mellékletét képező tervlap egyes rendelkezései, valamint a Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlésének településszerkezeti tervéről szóló 155/2001.
(III. 29.) Kgy. számú határozat (a továbbiakban: Kgy.h.1.)
alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítvány tartalma alapján megállapítható, hogy a
hivatalvezető a Kgy.h. 1. módosításáról szóló – a
Kgy.h.1.-be nem inkorporálódott – 74/2006. (III. 30.) Kgy.
közgyűlési határozat (a továbbiakban: Kgy.h.2.) alkotmányosságát vitatta, ezért az Alkotmánybíróság a Kgy.h.2.
tekintetében folytatta le a vizsgálatot.
1.1. A hivatalvezető álláspontja szerint az Ör. 14. §
(3) bekezdése és az Ör. 2. számú mellékletébe foglalt településszerkezeti terv által az Egeredi-dombon kijelölt, vasúthoz
közel eső lakóterület céljára kijelölt területek nem alkalmasak a lakóterületi besorolásra. Az indítványozó által beszerzett zajvédelmi szakvélemény szerint a zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 8/2002. (III. 22.)
KöM-EüM (a továbbiakban: R.1.) együttes rendeletnek a
közlekedéstől származó zaj terhelési határértékeit zajtól védendő területeken szabályozó 3. számú mellékletébe foglalt
előírások ezeken a területeken nem teljesülnek. A vasút közelsége miatt az éjszakai időszakban a zajterhelés mintegy
4 db-el meghaladja az R.1. által a területre előírt maximális
50 dB-es határértéket. Zajárnyékoló fal hiányában nem teljesülhet a zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT
rendelet (a továbbiakban: R.2) 4. § (1) bekezdésébe foglalt
ama szabály sem, hogy a „környezetbe zajt, illetve rezgést
kibocsátó és a zajtól, illetőleg rezgéstől védendő létesítményeket úgy kell tervezni, egymáshoz viszonyítva elhelyezni,
hogy a zaj és a rezgés ne haladja meg a megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértékeket.” Ennek következtében az Ör. idézett rendelkezései az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését sértik.
1.2. Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlésének a helyi
jelentőségű természeti értékek védelméről szóló 33/1999.
(XII. 8.) rendelete (a továbbiakban: Ör.2.) 1. számú mellékletének T 8. sorával helyi jelentőségű védett természeti
területté nyilvánította az Ör. hatálya alá tartozó Harkai plató egyes részeit. A hivatalvezető álláspontja szerint az Ör.
20. § (5) bekezdésébe foglalt K8 övezeti jelű területre vonatkozó rendelkezések, 2. számú melléklete, valamint a
Kgy.h.2. a védetté nyilvánított terület egyes részeit beépítésre szánt területként jelölte ki: „különleges terület” terület-felhasználási egységbe sorolta be, három százalékos
legnagyobb beépíthetőséget lehetővé téve. Ezzel sérül a
természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
(a továbbiakban: Tvt.) 31. §-a, 35. § (1) bekezdésének
a) pontja, továbbá a 42. § (1) és (2) bekezdései, így az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése.
Az Alkotmánybíróság eljárása során beszerezte Sopron
Megyei Jogú Város Közgyűlésének véleményét.
II. 1. Az Alkotmány rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ör. támadott rendelkezései:
„14. § (3) Övezeti előírások:
(...)
„,Lke13 SZ 30/60 7,5 18/30/700 Az építési hely Elhelyezkedése szabadonálló
előkert kialakult oldalkert kialakult hátsókert 6,0 m Beépíthetőség legnagyobb beépítettség 30%
Legkisebb zöldfelület 60% Épület legnagyobb
építménymagasság 7,5 m
Legkisebb kialakítható
telekméret utcai homlokvonala 18,0 m mélység 30,0 m
telekméret 700 m2 Egyéb Legfeljebb 1 db 6 lakásos lakóépület építhető.
Lakóhelyiségek ablakai
a vasút irányába, a vasúttól 50–100 m távolságban nem tájolhatók”
(...)
„20. § (5) Övezeti előírások:
(...) K8 SZ 3/90
4,5–10,5 15 000 Az építési hely elhelyezkedése szabadonálló
előkert 5,0 m oldalkert 3,0 m hátsókert 6,0 m
Beépíthetőség legnagyobb beépítettség 3% Legkisebb zöldfelület 90% Épület legnagyobb
építménymagasság
min. 4,5 m
max. 10,5 m Legkisebb kialakítható
telekméret
utcai homlokvonal – mélység – telekméret 15 000 m2
Egy tömegben építhető épület beépített területe max. 1000 m2”
„2. számú melléklet (...)
3. A Kgy.h.2. rendelkezése:
„Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlése a Sopron Me
gyei Jogú Város Településszerkezeti Tervéről szóló
155/2001. (III. 29.) Kgy. számú határozatát Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzatának a Lőverek városrész
és környéke Szabályozási Tervéről és Helyi Építési szabályzatáról szóló 9/2006. (IV. 7.) rendelete 2. számú mellékletébe foglalt tervlapja szerint módosítja.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése értelmében a
helyi önkormányzat képviselő-testülete feladatkörében
eljárva magasabb szintű jogszabállyal nem ellentétes rendeletet alkothat. A helyi önkormányzatokról szóló 1990.
évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése – az alkotmányi rendelkezést konkretizálva – előírja, hogy „a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot”. Az Ötv. 8. § (1) bekezdése
külön nevesíti a települési önkormányzatok helyi közszolgáltatásokkal kapcsolatban ellátandó feladatai körében – többek között – a településrendezést.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 7. §
(3) bekezdése alapján a településszerkezeti terv, a szabályozási terv és a helyi építési szabályzat a településrendezési eszközök körébe tartozik. Az Étv. 2. § 29. pontja és a
7. § (3) bekezdésének b) pontja alapján a településszerkezeti terv az a normatív képviselő-testületi határozattal
megállapított településrendezési terv, amely meghatározza a település alakításának, védelmének lehetőségeit és
fejlesztési irányait, ennek megfelelően az egyes területrészek felhasználási módját, a település működéséhez
szükséges műszaki infrastruktúra elemeinek a település
szerkezetét meghatározó térbeli kialakítását és elrendezését. Az Étv. 11. §-a szerint a településszerkezeti terv a
település közigazgatási területére készül és rajzi, valamint szöveges munkarészből áll. A településszerkezeti
tervben meg kell határozni a bel- és külterületeket, a beépítésre szánt, illetve a beépítésre nem szánt területeket,
azok tagozódását, a település szerkezetét meghatározó
műszaki infrastruktúra-hálózatokat (főútvonalakat, gyűjtőutakat, közüzemi közmű-gerincvezetékeket, hírközlő
hálózat fő elemeit), a települési szintű és a városrész szintű közparkokat, a terv léptékében ábrázolható védett, az e
tervvel védelemre tervezett és védőterületeket. A településszerkezeti tervben meg kell határozni a rehabilitációra
kijelölt, valamint a funkciójában megváltoztatásra szánt
(fejlesztési) területeket.
Az Étv. 2. §-ának 11. pontja szerint a helyi építési szabályzat az építés rendjét a helyi sajátosságoknak megfelelően megállapító és biztosító települési önkormányzati
rendelet, míg a 20. pont alapján a szabályozási terv olyan
településrendezési terv, amely a település közigazgatási
területének felhasználásával és beépítésével, továbbá a
környezet természeti, táji és épített értékeinek védelmével
kapcsolatos sajátos helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket megállapító építési előírásokat térképen,
rajz formájában ábrázolja. Az Étv. 12. § (6) bekezdése
alapján a helyi építési szabályzatot és a hozzá tartozó szabályozási tervet együtt kell alkalmazni.
2. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. hatálya
alá eső Egeredi-dombon az Ör. 2. számú melléklete által
lakóterület céljára kijelölt területek nem alkalmasak a lakóterületi besorolásra, mivel ott nem teljesülnek az R.1.
3. számú mellékletébe foglalt, továbbá az R.2. 4. § (1) bekezdésébe foglalt rendelkezések. Az Alkotmánybíróság
eljárása során észlelte, hogy az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló
2007. évi LXXXII. törvény 1. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte az R.2.-t. A 2008. január 1-jén az R.2. helyébe
lépő a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól 284/2007. (X. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R.3.) 9. § (2) bekezdése az R.1. 4. § (1) bekezdésével azonos rendelkezést tartalmaz, ezért e rendelkezés vonatkozásában vizsgálta az Ör. támadott szabályait.
3. Az Egeredi-domb területén, amelyet az Ör. 1. számú
mellékletét képező szabályozási terv 13., 17–18., 20., 21.
szelvénylapjai fednek le, az Ör. négy típusú építési övezet
jelölt ki: az Ör. 14. § (3) bekezdése szerinti kertvárosias lakóterületet (Lke 13), az Ör. 13. § (4) bekezdése kisvárosias
lakóterületet (Llk 22), az Ör. 17. § (5) bekezdése településközponti vegyes területet (Vt 10), az 20. § (5) bekezdése
pedig sportolási célra kijelölt különleges területet (K7 SP).
Az indítvány tartalmából következően az indítványozó az
Ör. 14. § (3) bekezdésébe foglalt kertvárosias lakóterület
(Lke 13) övezeti besorolását támadja.
Az R.1. 3. § (2) bekezdése szerint az R.1. 3. számú mellékletébe foglalt határértékeit új tervezésű vagy megváltozott terület-felhasználású területeken a meglévő közlekedési zajforrástól származó zajterhelésre is, új közlekedési
zajforrás létesítése esetén pedig a meglévő védendő területen is teljesülniük kell. A kérdéses területről már az R.1.
hatálybalépését, 2002. április 22-ét megelőzően rendelkezett a Sopron Megyei Jogú Város Közgyűlésének az Egeredi domb részletes rendezési tervéről szóló 26/1997.
(VI. 24.) rendelete, amely lakóterületi státuszt adott az
Egeredi-domb indítvánnyal érintett területeinek. Ebből
következően az Egeredi-domb vasúthoz közel eső területeinek lakóterületi besorolása nem minősül az R.1. 3. §
(2) bekezdése szerinti új tervezésű vagy megváltozott területfelhasználású területeknek, így az Ör. és az R.1. 3. szá-
mú melléklete – és erre tekintettel – az R.3. 9. § (2) bekezdésével való ellentét nem merülhet fel. Erre tekintettel az
Alkotmánybíróság az Ör. 14. § (3) bekezdésébe foglalt
kertvárosias lakóterületet (Lke 13) övezeti besorolását előíró szabály, valamint a 2. számú mellékletébe foglalt településszerkezeti terv tervlapjának vonatkozó rendelkezés –
az R.1. 3. számú mellékletébe, az R.3. 9. § (2) bekezdésébe, ezáltal és Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe való ütközés miatti – alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére vonatkozó indítványt elutasította.
4. Az indítványozó szerint a helyi jelentőségű védett
természeti területté nyilvánított Harkai plató egyes részeinek beépítésre szánt területként kijelölését (,,különleges
terület” terület-felhasználási egységbe sorolást) elrendelő
Ör. 20. § (5) bekezdésének „3%” szövegrésze, a 2. számú
mellékletébe foglalt településszerkezeti terv tervlapjának
egyes rendelkezései, továbbá a Kgy.h.2. ellentétes a Tvt.
31. §-ával, 35. § (1) bekezdésének a) pontjával, továbbá a
42. § (1) és (2) bekezdéseivel, így sérül az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdése.
4.1. A Harkai plató területe a Tvt. 4. § g) pontja szerinti
védett természeti terület, a védettséget a támadott normák
nem szüntették meg. A Tvt. 31. §-a alapján tilos a védett
természeti terület állapotát (állagát) és jellegét a természetvédelmi célokkal ellentétesen megváltoztatni. Az építési
tevékenységre vonatkozóan konkretizálja ezt a tilalmat a
Tvt. 35. § (1) bekezdésének a) pontja, amely alapján tilos
olyan épületet, építményt, nyomvonalas létesítményt, berendezést létesíteni vagy üzembe helyezni, amely annak
jellegét és állapotát veszélyezteti, károsítja, vagy ott a tájképi egységet megbontja. A Tvt. 42. § (1) és (2) bekezdése
pedig a védett növényfajok védelméről, továbbá a védett
növény- és állatfajok, társulások fennmaradásához szükséges természeti feltételek megőrzését írja elő. Az országos
településrendezési és építési követelményekről szóló
253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
OTÉK) 24. §-a és az Ör. 20. § (2) bekezdése alapján olyan
különleges területnek minősül, ahol a sajátos használat
szerint oktatási épület, egészségügyi létesítmények, szálláshely szolgáltató, vendéglátó épület helyezhetők el, illetve nagykiterjedésű, sportolási és rekreációs célú területként funkcionálhatnak. (A Kgyh.1. a Harkai plató területével összefüggésben arról rendelkezik, hogy „[a] jelenlegi
ÁRT-vel összhangban előirányzott terület tervezett felhasználása a Lőverek központi fekvésű területén – a szanatóriummal szemben – egy új, magas színvonalú szálloda.” A Kgy.h.1. idézett rendelkezése csak a Közgyűlés terület-felhasználási szándékát kifejező megállapítás, normatív kötelezettségvállalásnak nem tekinthető.)
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint önmagából
abból, hogy az Ör. 20. § (5) bekezdése, 2. számú melléklete, továbbá az Ör. és Kgy.h.1. közötti összhangot megteremtő és Kgyh.2. alapján a védett természetvédelmi területet – 3%-os legnagyobb beépíthetőség mellett – különleges
terület terület-felhasználási egységgé nyilvánította, nem
következik kényszerítően a védett természeti terület állapotát (állagát) és jellegét a természetvédelmi célokkal ellentétesen megváltoztató építmény létrehozása, a védett
növényfajok fennmaradásához szükséges természeti feltételek megszüntetése. A Tvt. indítványozó által felhívott
rendelkezéseinek érvényesülését az egyedi építésügyi hatósági ügyekben eljáró szerveknek – különösen a szakhatóságként eljáró természetvédelmi hatóságnak – kell biztosítaniuk. Az Alkotmánybíróság emlékeztet arra, hogy az
Ör. 20. § (4) bekezdése alapján különleges területen építési engedély csak a beépítés módját tisztázó elvi építési engedély alapján adható. Az Étv. 35. § (1) bekezdése értelmében az elvi az építési engedélyeztetési eljárás egyik célja éppen az, hogy az építtető előzetesen tisztázza a telek
beépítésére vonatkozó természet-, táj- és környezetvédelmi, talajvédelmi stb. követelményeket.
A fentiek alapján nem állapítható meg a Tvt. 31. §-ának,
35. § (1) bekezdésének a) pontjának, valamint a 42. § (1)
és (2) bekezdéseinek és így Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének megsértése, ezért az Alkotmánybíróság elutasította az Ör. 20. § (5) bekezdése „3%” szövegrésze, valamint
2. számú mellékletébe foglalt településszerkezeti terve, továbbá a Kgy.h. 2. alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére vonatkozó indítványt.
4.2. Az indítványozó – erre vonatkozó indítványi kérelem előterjesztése nélkül – felvette, hogy a támadott, legfeljebb 3%-os beépítettséget lehetővé tevő Ör.-beli szabály ellentétes az OTÉK 6. § (1) bekezdés a) pontjával, mivel e szerint a beépítésre szánt (beépített, további beépítésre kijelölt) területen levő építési övezetekben az építési telkek megengedett beépítettsége legalább 10%.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az OTÉK 111. §
(1) bekezdése azonban lehetővé teszi, hogy az OTÉK
II–III. fejezetében meghatározott településrendezési követelményeknél (ilyen a beépíthetőség mértékére vonatkozó
fent idézett szabály) szigorúbb követelményeket állapítson meg a helyi építési szabályzat és szabályozási terv.
Önmagában tehát a beépíthetőség mértékére vonatkozó
szigorúbb szabályozás nem eredményez ellentétet az
OTÉK és az Ör. 20. § (5) bekezdésébe foglalt rendelkezés
között. Indítvány hiányában az Alkotmánybíróság jelen eljárásban nem vizsgálta, hogy Sopron Megyei Jogú Város
Közgyűlése a rendeletalkotási eljárásban az OTÉK-nál
szigorúbb szabályozás egyéb követelményeinek eleget
tett-e [lásd az OTÉK 111. § (2) bekezdését].
Budapest, 2008. december 15. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
20/2016. (VII. 4.) MvM rendelete az Információs Hivatalban működő Becsületbíróságról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 341.  §
(1) bekezdés 23. pont c) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  Információs Hivatalban (a  továbbiakban: Hivatal) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 227.  § (1)  bekezdése
szerinti névjegyzékre (a továbbiakban: névjegyzék) vételre a hivatásos állomány tagjának
a) önkéntes jelentkezése vagy
b) az állományilletékes parancsnok általi jelölése
alapján kerülhet sor.
(2) A  névjegyzékre történő felvételre az  állományilletékes parancsnoknál lehet jelentkezni. Az  állományilletékes
parancsnok − a  véleményét is tartalmazó szolgálati jellemzéssel kiegészítve – a  jelentkezést továbbítja a  Hivatal
személyi állománya tekintetében humánpolitikai tevékenységet végző szervezeti elem (a  továbbiakban:
személyügyi szerv) részére.
(3) Ha az  állományilletékes parancsnok tesz javaslatot a  jelölésre, a  javasolt személynek a  jelölés elfogadásáról szóló
nyilatkozatát is csatolni kell.
(4) A névjegyzékre az vehető fel, aki a Hszt.-ben meghatározott feltételeknek megfelel és
a) legalább öt év tényleges szolgálati idővel rendelkezik,
b) nem áll büntető- vagy méltatlansági eljárás hatálya alatt, valamint
c) hivatásos szolgálati viszonyának fennállása alatt a Hszt. 179. § (1) bekezdése szerinti elismerésben részesült
vagy a minősítése legalább két alkalommal elérte a kivételes teljesítményfokozatot.
2. § (1) Az  e  rendelet szabályai szerinti jelentkezéseket és jelöléseket a  személyügyi szerv összesíti és javaslatot tesz
a névjegyzék összeállítására. A névjegyzékre kerülést a főigazgató hagyja jóvá.
(2) A névjegyzékre felvett tagok megbízatása öt évre szól. A megbízatás lejártakor az adott év december 31. napjáig
végre kell hajtani az új tagok kiválasztását.
(3) A hivatásos állomány tagját a névjegyzékből törölni kell abban az esetben, ha
a) azt kéri,
b) a megbízatásának időtartama lejárt,
c) vele szemben a Hszt. 227. § (5) bekezdés c) pontjában meghatározott kizáró ok áll fenn,
d) már nem felel meg az 1. § (4) bekezdés b) pontjában foglalt feltételnek vagy
e) hivatásos szolgálati viszonya megszűnt.
3. § (1) A  főigazgató által jóváhagyott névjegyzéket a  személyügyi szerv folyamatosan figyelemmel kíséri és
a névjegyzékből törölt tag helyett – ha az a Hszt. 227. § (1) bekezdése szerinti legalacsonyabb létszám eléréséhez
szükséges – újabb tag felvételét kezdeményezi a törléstől számított harminc napon belül.
(2) A  személyügyi szerv gondoskodik a  névjegyzék vezetéséről és az  állományilletékes parancsnokok részére
a megfelelő módon elérhetővé tételről.
4. § (1) A  Becsületbíróság összehívását annak kezdeményezője (a  továbbiakban: kérelmező) a  szolgálati út betartásával
előterjesztett írásbeli kérelmével kezdeményezheti. Szabályszerű kezdeményezés esetén a  sérelmezett elsőfokú
döntést hozó elöljáró összehívja a  Becsületbíróságot. Ha a  kezdeményezés nem szabályszerű, erről a  sérelmezett
döntést hozó elöljáró nyolc napon belül tájékoztatja a kérelmezőt.
(2) A  sérelmezett döntést hozó elöljáró a  kérelem megérkezését követő három munkanapon belül kijelöli
a  névjegyzékről a  Becsületbíróság tagjait. A  sérelmes döntést hozó elöljáró közvetlen alárendeltje nem jelölhető
ki. A  Becsületbíróság összeállítása során a  Hszt. 227.  § (4)  bekezdése alkalmazása szempontjából a  címzetes
rendfokozatot viselő esetén a címzetes rendfokozatot kell figyelembe venni.
(3) A  sérelmezett döntést hozó elöljáró a  Becsületbíróság elnökének kijelölése céljából a  kérelem megérkezését
követő három munkanapon belül megkeresi a  Magyar Rendvédelmi Kar (a  továbbiakban: MRK) Elnökségét.
A megkeresésnek tartalmaznia kell a Becsületbíróság kijelölt tagjainak nevét és rendfokozatát, a kérelmező nevét és
rendfokozatát, valamint azt, hogy milyen ügyben kérte a Becsületbíróság összehívását.
(4) Az  MRK Elnöksége a  megkeresés megérkezését követő tíz napon belül kijelöli a  Becsületbíróság elnökét és erről
tájékoztatja a  megkeresőt, aki haladéktalanul felterjeszti a  főigazgatóhoz a  Becsületbíróság kijelölt elnökének és
tagjainak nevét. A felterjesztés alapján a főigazgató az adott ügyre szóló megbízólevelet ad ki.
(5) Ha a  főigazgató a  megbízólevél kiadásának jogszabályi akadályát észleli, erre felhívja a  jelölő figyelmét, egyéb
esetben kiállítja a  megbízólevelet. A  főigazgató a  Becsületbíróság elnökével és tagjaival, valamint a  kérelmezővel
közli a  döntését. Ha kifogás előterjesztésére kerül sor és ennek következtében a  Becsületbíróság feladatának
ellátására új személyt jelölnek, a  főigazgató a  korábbi megbízólevelet visszavonja, valamint helyette újat állít ki.
A megbízatásról a megbízottat, valamint azokat kell értesíteni, akik a megbízatás ellen kifogással élhetnek.
(6) A Becsületbíróság elnöke, illetve tagja elleni kifogást – a megbízásról szóló értesítést követő két munkanapon beül –
a jelölő személynél kell előterjeszteni.
5. § (1) A főigazgató a Becsületbíróság működési feltételeit a kérelmező állományilletékes parancsnokán keresztül biztosítja.
 (2) A  Becsületbíróság elnöke és tagjai egyéb szolgálati feladatainak meghatározásakor a  Becsületbíróság munkájából
adódó feladatok elsődleges ellátását figyelembe kell venni.
 (3) A Becsületbíróság elnöke és tagjai az alakuló ülés, illetve a Becsületbíróság által lefolytatott meghallgatások és más
eljárási cselekmények időtartamára mentesülnek egyéb irányú szolgálati kötelezettségük teljesítése alól.
6. § (1) A  Becsületbíróság munkáját a  Becsületbíróság elnöke hangolja össze és szervezi meg. Ennek keretében
a  megbízásról szóló értesítést és a  kifogástételre nyitva álló határidő leteltét követően haladéktalanul beszerzi
az  ügy iratait és a  döntéshez szükséges egyéb iratokat, amelyeket az  alakuló ülésen ismertet a  Becsületbíróság
tagjaival.
(2) Az alakuló ülést a kifogástételre nyitva álló határidő leteltét követő öt munkanapon belül össze kell hívni, amelyen
a Becsületbíróság tagjain kívül csak a Becsületbíróság elnöke által jóváhagyott jegyzőkönyvvezető lehet jelen.
(3) Az ügy Hszt. 226. § (1) bekezdése szerinti átvétele az iratok alakuló ülésen történő megismerésével teljesül.
7. § (1) A Becsületbíróság tanácskozásain és eljárási cselekményein mindhárom tagnak együttesen jelen kell lennie, a tagok
megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni. Az  alakuló ülésről, továbbá valamennyi eljárási cselekményről és
tanácskozásról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) A  Becsületbíróság által foganatosított meghallgatásokon a  meghallgatott személy, a  kérelmező és képviselője,
valamint a  jegyzőkönyvvezető lehet jelen. A  kérelmező képviselőjeként az  érdek-képviseleti szerv vagy jogi
képviselő járhat el. A jogi képviselő munkadíját és költségeit a kérelmező viseli.
(3) A  Becsületbíróság a  meghallgatott személyt, a  kérelmezőt és képviselőjét a  meghallgatás időpontjáról és
helyéről értesíti, egyidejűleg a  kérelmező és képviselője figyelmét felhívja, hogy távollétük az  eljárási cselekmény
lefolytatását nem akadályozza.
(4) A  hivatásos állomány tagjának értesítése közvetlen szolgálati elöljárója útján történik. Az  értesítést úgy kell
kézbesíteni az  érintett személynek, hogy az  az eljárási cselekményről legalább három munkanappal megelőzően
tudomást szerezzen.
(5) A  meghallgatáson jelenlétre jogosultak beleegyezésével a  szóban elhangzó és jegyzőkönyvbe foglalt értesítés
kézbesítettnek minősül, a tudomásszerzés idejét nem kell vizsgálni.
8. § (1) A  Becsületbíróság zárt ülésen, szavazattöbbséggel hozza meg döntését. A  Becsületbíróság mindhárom tagja
azonos értékű szavazati joggal rendelkezik. Az  ügyintézési határidőbe nem számít bele az  az időtartam, amikor
a  Becsületbíróság elnöke vagy tagja betegsége, vagy a  kijelölésének időpontjában előre nem látható egyéb ok
folytán nem tudja ellátni a  megbízatását. A  Becsületbíróság elnökének vagy tagjának tizenöt napot meghaladó
tartamú akadályoztatása esetén az  általános szabályok szerint új elnököt, illetve tagot kell kijelölni, amelynek
időtartama nem számít bele az ügyintézési határidőbe.
(2) A  Becsületbíróság a  döntését határozatba foglalja. A  határozatnak tartalmaznia kell az  eljárás alapjául szolgáló
tényeket és körülményeket, a  Becsületbíróság ügyben hozott döntését, a  jogorvoslati lehetőségre való felhívást,
valamint a döntés rövid indokolását. A határozatot a Becsületbíróság mindhárom tagja aláírja.
9. § (1) A  határozatot annak keltétől számított öt munkanapon belül a  Becsületbíróság elnöke vagy − akadályoztatása
esetén − a  Becsületbíróság általa kijelölt tagja ismerteti a  kérelmezővel. A  határozat ismertetését követően
a kérelmező részére a határozat egy példányát át kell adni. A kézbesítés megtörténtét a határozat irattári példányára
rá kell vezetni és az átvevővel alá kell íratni.
(2) Ha a  kérelmező a  határozat átvételét annak ismertetésekor megtagadja, erről jegyzőkönyvet kell felvenni és azt
az iratokhoz kell csatolni.
(3) Ha a  kérelmező távolléte miatt a  határozat ismertetésére nem kerülhet sor, azt postai küldeményben, hivatalos
iratként kell részére megküldeni.
(4) A  hivatalos iratként megküldött határozatot kézbesítettnek kell tekinteni, ha a  címzett az  átvételt megtagadta,
vagy ha a kézbesítés azért volt eredménytelen, mert a címzett az iratot nem vette át, ennek következtében az „nem
kereste” jelzéssel érkezett vissza.
(5) Ha a  hivatalos iratként megküldött határozat átvétel nélkül érkezik vissza, a  kézbesítést a  lakcím, illetve
a tartózkodási hely pontosítását követően újra hivatalos iratként feladott postai küldeményben kell megkísérelni.
(6) Ha a  határozat minősített adatot tartalmaz, annak megismerését a  minősített adat védelmére vonatkozó
jogszabályok megtartásával, különösen minősített adatot nem tartalmazó kivonat készítése útján kell biztosítani.
(7) Az érdemi határozatot azon a napon kell közöltnek tekinteni, amikor
a) ismertették a kérelmezővel, aki a határozatot átvette és arról jegyzőkönyv készült,
b) a hivatalos irat átvételét a címzett megtagadta,
c) a „nem kereste” jelzéssel visszaérkezett hivatalos irat postai kézbesítése második megkísérlésének napját
követő ötödik munkanap eltelt vagy
d) az (5) bekezdés szerinti, újra feladott hivatalos irat visszaérkezett.
(8) A határozat egy példánya a sérelmezett döntést hozó elöljárót illeti.
10. § (1) A keletkező iratokat az alapeljárás ügyszámára kell iktatni és az eljárás befejezését követően az alapügy irataihoz kell
csatolni.
(2) A  kérelmező és képviselője a  Becsületbíróság eljárása során keletkezett iratokba előzetes egyeztetést követően
betekinthet. Ha a  sérelmezett döntés alapjául szolgáló ügyben képviselő nem járt el, a  Becsületbíróság előtti
eljárásban a  képviselő csak akkor ismerheti meg az  ügyiratot, ha az  alapul szolgáló ügy eljárásrendjében
meghatározott feltételeknek megfelel.
(3) A  kérelmező és a  képviseletében eljáró személy a  Becsületbíróság eljárása során keletkezett iratokról feljegyzést
készíthet és jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában azokról − térítésmentesen − másolatot kérhet.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § (1) Az  e  rendelet szerint kialakított névjegyzékre történő jelentkezés, illetve jelölés határideje első alkalommal
az e rendelet hatálybalépését követő tizenötödik nap.
(2) A  főigazgató a  névjegyzéket az  (1)  bekezdés szerinti határidőt követő nyolcadik napig összeállítja és a  3.  §
(2) bekezdésében meghatározott módon elérhetővé teszi.
(3) A  4–10.  §-t a  (2)  bekezdés szerinti határidőt megelőző nyolc napon belül benyújtott kérelmen alapuló eljárásra is
alkalmazni kell.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
301/2014. (HK 9.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2499 JCBRND (EDITION 3) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel, eredeti angol nyelven bevezetem a NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 41/2014. (HK 8.)
HVKFH szakutasítás 11. pontjában hatályba léptetett
STANAG 2499 JCBRND CDG (ED3) – THE EFFECT
OF WEARING CBRN INDIVIDUAL PROTECTIVE
EQUIPMENT (IPE) ON INDIVIDUAL AND UNIT
PERFORMANCE DURING MILITARY OPERATIONS
– ATP-65 EDITION B VERSION 1 címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei az egységesítési egyezményben foglalt, az egyéni ABV védőeszköz viselésének hatásai elleni védekezésre vonatkozó előírásokat kötelesek alkalmazni.
4. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a NATO egységesítési egyezmények nemzeti
bevezetéséről szóló 47/2009. (HK 4.) MH ÖHP intézkedés
2. f) pontja.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
32/2008. (HK 8.) HM utasítása a kedvezményesen számított szolgálati időre jogosító beosztások és a kedvezményes szorzó mértéke rögzítésének végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a munkaköri jegyzékek, illetve állománytáblák technikai
korrekciójának végrehajtására a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált személyügyi igazgatás és egységes
nyilvántartás rendjéről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendelet 140. § (4) bekezdésének első mondatában foglaltak
végrehajtásával kapcsolatos koordinációs tevékenységet a
Honvédelmi Minisztérium Haderőtervezési Főosztály
(a továbbiakban: HM HTF) végzi.
(2) Az 1. §-ban meghatározott szervezetek vezetői a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
262. §-ának (1) bekezdés c) pontjának első fordulata sze
rinti beosztások körére és kedvezményes szorzó mértékére
vonatkozó javaslataikat – a megfelelő munkakör-elemzést
követően, jelen utasítás hatálybalépését követő 30 napon
belül – előterjesztik a HM HTF-nek.
(3) A HM HTF összegző jelentését az állománytáblák
módosítására a (2) bekezdés szerinti előterjesztések figyelembevételével – 30 napon belül – készíti el és azt jóváhagyáshoz történő előterjesztés előtt egyezteti a HM Tervezési és Koordinációs Főosztállyal.
3. § Az egyeztetett és korrigált állománytáblákat a HM HTF
vezetőjének előterjesztése alapján a HM Honvéd Vezérkar
Főnök hagyja jóvá.
4. § A munkaköri jegyzékekről és az állománytáblákról
szóló 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 5. §-a az alábbi ponttal egészül ki:
„j) kedvezményes szolgálati idő számítására jogot adó
beosztások esetén a kedvezmény számításakor a Hjt. 262. §
(1) bekezdés c) pontjának első fordulata szerinti szorzó
mértékét.”
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
66/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Szőke László rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország prágai nagykövetségének vezetésére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. július 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1350/2013. (VI. 19.) Korm. határozata a közforgalmú gyógyszertárakban a többségi gyógyszerészi tulajdon elősegítését célzó további feladatról.
A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy 2014-től a mindenkori
éves központi költségvetésről szóló törvényben biztosítsa az  állami kamattámogatás forrását a  Magyar Fejlesztési
Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által meghirdetett Vállalkozásfinanszírozási Program keretében,
a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 74.  § (1)  bekezdése és 83/A.  § (1)  bekezdése szerinti
követelményeknek történő megfelelés elősegítése céljából meghirdetett Patika Hitelprogramhoz.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: évente folyamatosan a Patika Hitelprogramra tekintettel történő kamatfizetési időszak végéig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök