text:
10/2013. (IV. 11.) NFM utasítása a jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítéséről, a más tárcák hatáskörébe tartozó előterjesztések véleményezésének koordinációjáról és a felkészítés rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Jelen utasításban foglaltakat a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) felelősségébe tartozó
jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök (a továbbiakban együtt: normatív rendelkezések), kormányelőterjesztések és jelentések (a továbbiakban együtt: kormány-előterjesztések) előkészítésére, a más minisztériumok
hatáskörébe tartozó ilyen tervezetek véleményezésének koordinációjára, valamint a kormányzati döntés-előkészítő
és döntéshozó fórumokra történő felkészítésre kell alkalmazni.
(2) Jelen utasításban foglaltakat a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságra nem kell alkalmazni.
2. A jogalkotási program 2. § (1) Az NFM jogalkotási feladatait – naptári félévenként – a jogalkotási program tartalmazza. A jogalkotási feladatok
meghatározásánál elsőbbséget élveznek az Európai Unió jogából, a hazai jogszabályokból, az Országgyűlés, a
Kormány és az Alkotmánybíróság határozataiból, valamint az alapvető jogok biztosa és a Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság elnökének ajánlásaiból eredő kötelezettségek.
(2) A jogalkotási program az NFM jogalkotási feladatait – a jogszabályi hierarchiának megfelelően, főosztályok szerinti
bontásban – táblázatos formában határozza meg, megjelölve
a) az előkészítendő jogszabály (törvény, kormányrendelet, miniszteri rendelet) címét,
b) az előkészítésért felelős főosztályt,
c) a jogszabály előkészítését előíró jogszabályt, uniós jogi aktust, országgyűlési vagy kormányhatározatot,
alkotmánybírósági határozatot,
d) a szabályozással elérni kívánt célt és a szabályozás indokát,
e) az előkészítés egyes szakaszaira előírt határidőket, valamint
f ) a jogszabály előkészítésének megvalósulására vonatkozó információkat.
(3) A jogalkotási programot a Jogi Főosztály állítja össze, amelyhez az NFM főosztályai – szükség szerint más főosztállyal
egyeztetett és az adott főosztály vezetőjének tevékenységét közvetlenül irányító felettes vezető (a továbbiakban:
felettes vezető) által jóváhagyott – javaslatot tesznek.
(4) A Jogi Főosztály felelős azért, hogy az NFM jogalkotási programja összhangban álljon a Kormány munkatervével.
 (5) Az NFM jogalkotási programját – valamennyi felettes államtitkár egyetértését követően – a közigazgatási államtitkár
felterjesztése alapján a miniszter hagyja jóvá. A jóváhagyott programot a Jogi Főosztály a jóváhagyást követően
haladéktalanul elektronikus úton az NFM intranetén történő közzététellel az NFM önálló szervezeti egységei részére
hozzáférhetővé teszi.
3. § (1) A Jogi Főosztály minden hónap utolsó napjára vonatkozóan tájékoztatást ad a jogi és igazgatási ügyekért felelős
helyettes államtitkárnak a jogalkotási program teljesüléséről.
(2) A tájékoztató összeállítása érdekében a jogalkotási programban feladattal rendelkező főosztályok a felettes vezető
jóváhagyásával a Jogi Főosztály részére minden hónap 24. napjáig beszámolót adnak a jogalkotási programban
foglalt feladatok állásáról. Amennyiben a jogalkotási programban előírt feladatok tekintetében nem következett
be változás és egyik megállapított részhatáridő sem járt le, elegendő ennek elektronikus úton a Jogi Főosztály felé
történő közlése. A beszámolónak minden esetben ki kell terjednie a feladatok késedelme esetén a késés okára.
(3) A jogalkotási program módosítását (például új feladat, határidő-átütemezés, feladat törlése, felelős változása) az
adott jogszabály előkészítéséért a jóváhagyott program szerint felelős főosztály – a felettes vezető jóváhagyásával –
kezdeményezheti a Jogi Főosztálynál.
(4) A jogalkotási program módosítására egyebekben a jóváhagyására vonatkozó előírásokat kell megfelelően alkalmazni,
azzal, hogy a Kormány munkatervében foglalt feladatok módosítására a Kormány ügyrendjében foglaltak szerint
kerülhet sor.
3. Az NFM jogszabály-előkészítési felelősségébe tartozó jogszabálytervezetek,
illetve kormány-előterjesztések egyeztetése
4. § (1) Az NFM jogszabály-előkészítési felelősségébe tartozó jogszabálytervezetek szakmai tartalmáért és a jogalkotási
program szerinti határidők megtartásáért főfelelősként a jogalkotási programban szakmai felelősként meghatározott,
a jogalkotási programban nem szereplő jogszabálytervezet esetén a szabályozás tárgya szerint feladatkörrel bíró
főosztály (a továbbiakban: szakmai főosztály) a felelős. A szakmai főosztály a szabályozásban érintett önálló szervezeti
egységeket bevonja a szakmai előkészítésbe.
(2) A jogszabályok előkészítése során a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvényben, a jogszabályok előkészítésében
való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvényben, valamint az Európai Unió jogának való megfelelés
érdekében szükséges jogszabály-előkészítési feladatok teljesítéséről szóló 302/2010. (XII. 23.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 302/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet] foglaltakat a következőkre figyelemmel kell alkalmazni:
a) a jogszabály megalkotása előtt elemezni kell a szabályozni kívánt társadalmi-gazdasági viszonyokat, továbbá
meg kell vizsgálni a szabályozás várható hatásait és a végrehajtás feltételeit,
b) a belső jogalkotást igénylő uniós jogi aktusok vonatkozásában – az NFM első helyi jogalkotási felelősségébe
tartozó esetekben – a szakmai főosztály a 302/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet szerint – jogharmonizációs
javaslatot készít és azt – az egységes tárcaálláspont kialakítása érdekében – a tárcán belül az érintettekkel
egyezteti. A szakmai főosztály az egyeztetésbe az Európai Uniós Főosztályt, valamint a Jogi Főosztályt minden
esetben bevonja.
(3) Az NFM-en belül egyeztetett jogharmonizációs javaslatot a szakmai főosztály a Jogi Főosztály részére küldi meg, amely
azt a 302/2010. (XII. 23.) Korm. rendeletben megjelölt tárcáknak egyeztetésre megküldi. Az egyeztetést követően
véglegesített jogharmonizációs javaslatot a Jogi Főosztály a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár
által aláírt levélben küldi meg a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: KIM) részére.
5. § A jogszabályok előkészítése során
a) a szakmai főosztály felelős a tervezet szakmai tartalmának meghatározásáért, e szakmai főosztály dönti el,
hogy melyik szervezeti egységet vonja be az előkészítő munkába,
b) az előírt hatásvizsgálatok elvégzéséért a szakmai főosztály felelős,
c) a jogi szabályozás szintjéről a Jogi Főosztály nyilvánít véleményt.
6. § (1) A jogszabálytervezet elkészítése során gondoskodni kell az alkotmányos követelmények, a nemzetközi jog által
elismert jogelvek érvényesítéséről, a jogalkotási eljárásra vonatkozóan jogszabályban, a Kormány ügyrendjében vagy
egyéb formában meghatározott tartalmi és formai követelményekben foglaltak megtartásáról és az előterjesztés
elkészítéséről. Amennyiben az indokolt, ebben az előkészítő szakaszban kell lefolytatni a külső szakmai egyeztetést is.
A jogszabálytervezet előkészítése során az európai uniós jogszabályokkal való összhang biztosításáról is gondoskodni
szükséges, amennyiben a szabályozás célja az uniós jogszabályokkal való megfelelés biztosítása.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint előkészített jogszabálytervezet minisztériumi belső egyeztetését a szakmai
főosztály irányítását ellátó helyettes államtitkár jóváhagyását követően az előkészítésért felelős szakmai főosztály
folytatja le.
(3) A tervezet előkészítésébe és belső véleményezésébe a Jogi Főosztályt be kell vonni. A Jogi Főosztály felelős a
jogszabálytervezet előírások szerinti szerkesztéséért, a jogalkotási eljárás szabályainak érvényesítéséért, a jogrendszeri
illeszkedés biztosításáért.
7. § (1) A belső egyeztetés során beérkezett véleményeket a szakmai főosztály – szükség szerint a Jogi Főosztállyal
együtt – áttekinti, az indokolt átvezetéseket a tervezetbe beépíti, véleményeltérés esetén a szakfőosztályokkal
munkaértekezleten rendezik a nézetkülönbséget, ennek sikertelensége esetén felsőszintű vezetői döntést kérnek.
(2) A tervezethez kapcsolódó kommunikációs tervet a Kommunikációs Főosztállyal egyeztetve a szakmai főosztály készíti
el. Amennyiben kommunikációs terv nem készül, annak indokait az ügyiratban rögzíteni kell.
(3) Az áruk és egyes szolgáltatások szabad áramlásának biztosításával összefüggésben egyes európai uniós jogi
aktusokban előírt bejelentési, értesítési, tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 102/2009.
(V.  11.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet] előírt bejelentési kötelezettség
maradéktalan teljesítése érdekében a vezetői összefoglaló „Európai uniós vagy egyéb nemzetközi kapcsolódások”
rovatában a szakmai főosztálynak rövid indokolással együtt nyilatkoznia kell arról, hogy a tervezett szabályozás
a 102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet vagy a Kereskedelem Technikai Akadályairól szóló Megállapodásban előírt
bejelentési és tájékoztatási kötelezettségek teljesítéséről szóló 103/2009. (V. 11.) Korm. rendelet hatálya alá tartozik-e,
és ha igen, az előterjesztő milyen lépéseket tett, illetve tervez a bejelentési kötelezettség teljesítése érdekében.
8. § (1) A belső egyeztetés alapján a szakmai főosztály a kommunikációs tervvel és az Európai Unió jogát érintő tervezet
esetén megfelelési táblázattal is kiegészített tervezetet, a Kormány ügyrendjében foglaltak szerinti KIM előzetes
jóváhagyásra bocsátása érdekében a tervezet lényegi tartalmát ismertető levéllel megküldi a Jogi Főosztálynak.
(2) A tervezethez a szakmai főosztály által készített kísérőlevélben a tervezet lényegi tartalmát érintő észrevételeket
összesítve kell bemutatni, és a beérkezett véleményeket az ügyirathoz kell csatolni.
(3) A tervezetet a Jogi Főosztály nyújtja be előzetes jóváhagyásra.
9. § (1) Amennyiben a KIM a tervezet változatlan tartalommal történő közigazgatási egyeztetésre bocsátásával egyetértett,
a Jogi Főosztály azt változatlan tartalommal és formában közigazgatási egyeztetésre megküldi.
(2) Amennyiben a tervezettel kapcsolatban az előzetes jóváhagyás során a KIM észrevételt tesz, a tervezetet a szakmai
főosztály a Jogi Főosztállyal, szükség esetén az Európai Uniós Főosztállyal együttesen véglegesíti.
10. § (1) A tervezet közigazgatási egyeztetésének megszervezése, a tervezet véleményeztetés céljából más tárcák, egyéb
jelentős szervek, szervezetek részére történő megküldése, továbbá az általános egyeztetés céljából a honlapon való
megjelenítés kezdeményezése a Jogi Főosztály feladata.
(2) A közigazgatási egyeztetés során beérkezett észrevételeket a Jogi Főosztály a szakmai főosztály részére továbbítja
a szakmai álláspont kialakítása céljából. A beérkezett észrevételek feldolgozására, egyeztetésére és érvényesítésére
a  7.  § (1) bekezdésében foglaltak az irányadók azzal, hogy ha az észrevételek érvényesítése a tervezet lényeges
változtatását eredményezi, a közigazgatási egyeztetést meg kell ismételni.
(3) A beérkezett észrevételek alapján a tervezet véglegesítése a szakmai főosztály és a Jogi Főosztály együttes feladata.
 (4) Amennyiben a tervezettel kapcsolatban kapott észrevétellel szemben a minisztériumnak szakmai ellenvéleménye
van, azt a szakmai főosztály, a KIM által tett észrevételeket, valamint a más tárcától kapott észrevétel esetén kialakított
kodifikációs ellenvéleményt a Jogi Főosztály a véleményezővel munkatársi kapcsolatban (előadói szint) egyezteti.
A véleményezővel történt egyeztetést megelőzően a szakmai főosztály és a Jogi Főosztály együttesen alakítja ki
véleményét az észrevétel tekintetében. Amennyiben munkatársi kapcsolatban az egyeztetés nem vezet eredményre,
azt az érintett tárcák nyilatkozattételre jogosult képviselőivel főosztályvezetői, ha ez sem vezet eredményre,
felsővezetői szinten kell lefolytatni (az NFM részéről az érintett helyettes államtitkár, ennek hiányában az érintett
államtitkár). Az egyeztetésre meg kell hívni mindazon szerveket, szervezeteket, amelyekkel a tervezet közigazgatási
egyeztetése során nem jött létre megegyezés, továbbá mindazon egyéb szerveket, szervezeteket, amelyek részvételét
a szakmai főosztály vagy a Jogi Főosztály indokoltnak tartja.
(5) Abban az esetben, ha a (4) bekezdés szerinti felsővezetői egyeztetés sem vezet eredményre, vagy ha az ügy jelentősége
vagy kivételes sürgőssége indokolja, közigazgatási államtitkári szintű egyeztető értekezletet kell összehívni.
(6) Amennyiben a tervezet vezetői szintű közigazgatási egyeztetését követő egyeztetések (vezetői egyeztető értekezletek)
során is maradtak fenn észrevételek, az egyeztetés és az egyet nem értés tényét, valamint azt, hogy a véleményező
észrevételét fenntartotta, továbbá a fenntartott észrevételre vonatkozó tárcaálláspontot a tervezethez kapcsolódó
előterjesztésben döntéshozatalra alkalmas módon szerepeltetni kell. Ha a megalapozott állásfoglalás ezt szükségessé
teszi, két vagy több azonos részletességgel kidolgozott változatot kell ismertetni.
(7) A főosztályvezetői, felsővezetői és államtitkári szintű egyeztetést a Jogi Főosztály a szakmai főosztály, szükség esetén
az Európai Uniós Főosztály bevonásával szervezi. A felsővezetői és államtitkári egyeztetésekről a Jogi Főosztály
– a szakmai főosztály bevonásával – emlékeztetőt készít, és azt jóváhagyás céljából az egyeztetés vezetőjének bemutatja.
A jóváhagyott emlékeztetőt a szakmai főosztályt irányító felsővezető részére meg kell küldeni. Az  észrevételekről
folytatott közigazgatási egyeztetés keretében lehetőség szerint minden szakmai, jogi és kodifikációs kérdést le kell
zárni, és a lehetséges mértékig egyetértésre kell jutni.
11. § A tervezetnek a beérkezett észrevételek és az egyeztetések alapján átdolgozott változatát – a közigazgatási
egyeztetésen résztvevők erre irányuló kifejezett kérésére, vagy ha annak tartalma jelentősen megváltozott – a Jogi
Főosztálynak ismételt közigazgatási egyeztetésre (a továbbiakban: visszamutatás) kell bocsátania. A visszamutatásra
a közigazgatási egyeztetés szabályait kell alkalmazni azzal, hogy az átdolgozott jogszabálytervezetet a kormányzati
honlapon nem kell közzétenni.
12. § (1) A jogszabálytervezetek véleményezési határidejét belső egyeztetés esetén a tervezetet készítő szakmai főosztály,
a közigazgatási egyeztetés, és a közigazgatási egyeztetés során érkezett vélemények tervezetbe beépítésének
határidejét a Jogi Főosztály – a szakmai főosztály javaslatát figyelembe véve – határozza meg és kéri számon.
(2) A belső egyeztetés időpontját a szakmai főosztály a jogalkotási törvény és egyéb jogszabályok, a Kormány ügyrendje,
illetve a munkatervek figyelembevételével úgy köteles meghatározni, hogy az adott jogszabály kihirdetésére
megjelölt időponttól visszaszámítottan a Jogi Főosztálynak kellő időt biztosítson a tárcavéleményezést megelőző,
jogszabályban meghatározott feladatai elvégzéséhez, a jogszabály-egyeztetésbe kötelezően bevonandók
véleményének kikéréséhez, a beérkezett vélemények feldolgozásához, szükség esetén egyeztetések lefolytatásához,
vezetői aláíratásokhoz.
4. Miniszteri aláírásra való előkészítés, közigazgatási államtitkári értekezletre
és kormányülésre történő benyújtás
13. § (1) A kormány-előterjesztés tervezetének és a miniszteri rendelet tervezetének – a közigazgatási egyeztetést, az
esetlegesen szükséges külön egyeztetéseket, valamint visszamutatást követően – véglegesített változatát a Jogi
Főosztály az NFM Szervezeti és Működési Szabályzatában (a továbbiakban: SzMSz) meghatározott aláírási rendnek
megfelelően terjeszti a miniszter elé azzal, hogy az európai uniós jogharmonizációs célú tervezetet az európai uniós
és nemzetközi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár részére is be kell mutatni.
(2) Az aláírásra való felterjesztésre irányuló feljegyzésben minden esetben döntést megalapozóan, röviden be kell
mutatni
a) a kívánt szabályozás célját, hatásait;
b) a tervezet egyeztetése során felmerült észrevételeket és azok megoldását;
c) a véleményező által fenntartott észrevételeket, valamint az azokkal kapcsolatos tárcaálláspontot;
d) a kihirdetésre javasolt jogszabály végrehajtására való felkészülést, a végrehajtás megszervezését, az alkalmazott
eljárási módozatokat, a szabályozás várható jövőbeni hatásait, különösen azt, hogy
da) a tervezett jogszabállyal összefüggésben jelentkezik-e új feladat az NFM irányítása, felügyelete alatt
működő költségvetési szerveknél, illetve gazdálkodó szervezeteknél,
db) amennyiben a tervezett jogszabállyal összefüggésben új feladat jelentkezik, biztosítottak-e az érintett
szerveknél a feladat végrehajtásához szükséges költségvetési és egyéb pénzügyi, személyi és tárgyi
feltételek,
dc) melyek az érintett szerveknél várható többletköltségek biztosításának forrásai,
dd) rendelkezésre áll-e a megfelelő felkészülési idő a hatálybalépés tervezett időpontjáig;
e) a tervezet soron kívüli kihirdetésének szakmai indokait abban az esetben, ha a kormányrendelet vagy a
miniszteri rendelet soron kívüli kihirdetése szükséges.
(3) A minisztérium által benyújtani kívánt kormány-előterjesztés tervezetek közigazgatási államtitkári értekezletre,
valamint a kormányülésre történő bejelentése, az összeállított lista e-mailben történő megküldése a KIM Kormányiroda
részére napirendre vétel céljából, továbbá a kormány-előterjesztések beterjesztésének szervezése a Személyügyi és
Igazgatási Főosztály feladata.
(4) A szakmai főosztályok legkésőbb a közigazgatási államtitkári értekezlet és a kormányülés munkatervben rögzített
napját megelőző második héten csütörtökön 12.00 óráig a Személyügyi és Igazgatási Főosztály részére megküldik a
benyújtani kívánt kormány-előterjesztés tervezetek címeit.
(5) A minisztérium által a közigazgatási államtitkári értekezletre és a kormányülésre benyújtani kívánt kormányelőterjesztés tervezetek a KIM Kormányiroda részére napirendre vétel céljából kizárólag a miniszter döntése
– kormányzati döntéshozatali fórumok, Politikai Államtitkári Értekezlet döntése, kormányhatározat előírása – alapján
küldhetők meg.
(6) A közigazgatási államtitkári értekezletre és a kormányülésre benyújtani kívánt kormány-előterjesztés tervezetét
a szakmai főosztály az SzMSz-ben meghatározott aláírási rendnek megfelelően küldi meg a Jogi Főosztály részére
legkésőbb az ülést megelőző héten csütörtök 10.00 óráig elektronikus úton és papír alapon egyaránt. A szakmai
főosztály ezen határidőn túl kizárólag a szakmai főosztály vezetője által a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes
államtitkár részére személyesen bemutatott, valamint a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár
jóváhagyó rájegyzésével ellátott kormány-előterjesztést küldhet a Jogi Főosztály részére miniszteri aláíratás céljából.
(7) Azon kormány-előterjesztés tervezet, amely belső egyeztetésen, előzetes egyeztetésen, közigazgatási egyeztetésen
nem járt, közigazgatási államtitkári értekezletre, valamint a kormányülésre kizárólag a jogi és igazgatási ügyekért
felelős helyettes államtitkár jóváhagyó rájegyzésével küldhető meg a Jogi Főosztály részére intézkedésre. A szakmai
főosztály vezetője személyesen és írásban egyaránt köteles bemutatni a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes
államtitkár részére a beterjesztés soronkívüliségének, a Kormány ügyrendjében foglalt jogalkotási eljárásrend
megsértésének, így a szükséges egyeztetések elmaradásának és a feladatot meghatározó utasítás indokait, továbbá
a kormány-előterjesztés tervezetét legkésőbb az ülést megelőző héten csütörtökön 10.00 óráig köteles megküldeni a
Jogi Főosztály részére elektronikus úton és papíralapon egyaránt.
(8) A Jogi Főosztály a szakmai főosztály irányítását ellátó felettes helyettes államtitkár, a felettes államtitkár – amennyiben
az irat miniszteri biztos feladat- és hatáskörét érinti, a miniszteri biztos –, a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes
államtitkár és a közigazgatási államtitkár felülvizsgálata mellett terjeszti fel minden esetben a miniszterhez a kormányelőterjesztés tervezetét. Az ügyiratot az előadói ív felzetén aláírással és dátummal kell ellátnia a felülvizsgálat előtti
szignálást végző személynek.
14. § (1) A miniszteri rendeletet és kormány-előterjesztést a Jogi Főosztály
a) a nemzeti fejlesztési miniszter rendelete esetében a Magyar Közlönyben való kihirdetés érdekében két eredeti
példányban,
b) a miniszter által egyedül előterjesztendő kormány-előterjesztés esetén két eredeti aláírt példányban,
c) amennyiben a kormány-előterjesztést a miniszter más miniszterrel együttesen nyújtja be a Kormányhoz,
eggyel több aláírt példányban, mint ahány aláírója van az előterjesztésnek,
d) amennyiben a miniszteri rendeletet más miniszter egyetértésével adja ki a miniszter, eggyel több aláírt
példányban, mint ahány miniszter jóváhagyása szükséges a miniszteri rendelet kiadásához
terjeszti fel miniszteri aláírásra.
(2) A Magyar Közlöny kiadásáról, valamint a jogszabály kihirdetése során történő és a közjogi szervezetszabályozó eszköz
közzététele során történő megjelöléséről szóló 32/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 7. §-a szerinti egyetértő nyilatkozatot
a közigazgatási egyeztetés lezárását követően, a kihirdetési kérelem benyújtása előtt a KIM igazságügyért felelős
államtitkárától a Jogi Főosztály szerzi be.
(3) Az együttes kormány-előterjesztésnek és a más miniszter egyetértésével kiadott miniszteri rendeletnek a
szabályozásban részt vevő miniszterekkel való aláíratásáról vagy egyetértésük beszerzéséről a Jogi Főosztály
gondoskodik.
(4) A kihirdetés KIM Kormányirodát irányító helyettes államtitkáránál történő kezdeményezése a Jogi Főosztály feladata.
15. § A közigazgatási államtitkári értekezlet által elrendelt egyeztetést vagy a Kormány által elrendelt utóegyeztetést,
valamint annak megfelelően a tervezet átdolgozását és az előterjesztés ismételt benyújtásra történő előkészítését a
Jogi Főosztály végzi el a szakmai főosztály bevonásával.
16. § A Jogi Főosztály – az Európai Bizottság számára való bejelentés (notifikáció) céljából – a jogi és igazgatási ügyekért
felelős helyettes államtitkár által aláírt levélben értesíti a Külügyminisztériumot a jogharmonizációt megvalósító
jogszabály kihirdetéséről, jelzi, hogy a kihirdetett jogszabály mely uniós jogi aktusokkal teremt teljes harmonizációt,
valamint továbbítja a megfelelési táblázatot és a notifikációs adatlapot.
5. A más tárcák által egyeztetésre küldött előterjesztések véleményezése
17. § (1) A más, jogalkotási hatáskörrel felruházott szervek által közigazgatási egyeztetésre bocsátott előterjesztések
minisztériumon belüli véleményezésének lebonyolításáért a Jogi Főosztály felelős.
(2) A Jogi Főosztály az előterjesztések véleményezésre történő kiadása során az SzMSz-ben meghatározott feladatkörökre
tekintettel megjelöli azt a főosztályt (a továbbiakban: összefogó), amelynek feladatkörét az adott tervezet
elsődlegesen érinti, és amelynek feladata az NFM álláspont kialakításához szükséges szakmai álláspont kialakítása.
A Jogi Főosztály az előterjesztéseket egyidejűleg valamennyi főosztály részére is megküldi. Az összefogó a főosztályok
szakmai véleménye alapján köteles a minisztérium szakmai szempontú összegző álláspontját kialakítani.
(3) Az összefogó a szakmai álláspontot a szervezeti egységektől beérkezett észrevételek, javaslatok alapján készíti el és a
Jogi Főosztálynak megküldi. A Jogi Főosztály a tervezetet és az összefogó által megküldött szakmai álláspontot jogi
szempontból felülvizsgálja, majd a válaszlevél tervezetét a jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkár
általi kiadmányozásra – szükség esetén az ügyiratnak az összefogó főosztály, és az annak vezetőjét közvetlenül
irányító felsővezető részére felülvizsgálat előtt történő bemutatásával – felterjeszti.
(4) Ha a tervezet véleményezése során az összefogó és más főosztály között vitás kérdés merült fel, az egyeztetést az
összefogó kezdeményezi.
(5) Ha a tervezet véleményezése során felmerült vitás kérdés főosztályi szinten nem rendezhető, az ügy súlyától függően
a felettes helyettes államtitkár vagy államtitkár dönt a minisztériumi állásfoglalás tartalmáról.
(6) A tervezetekkel kapcsolatos eltérő vélemények egyeztetésére kitűzött megbeszéléseken a minisztérium álláspontjának
képviseletére – ha a miniszter vagy az őt helyettesítő államtitkár másként nem rendelkezik – a tárgykörrel érintett
államtitkár, helyettes államtitkár, főosztályvezető, illetőleg ügyintéző jogosult.
6. A kormányzati döntés-előkészítő és döntéshozó testületek üléseire való vezetői felkészítés rendje
18. § (1) A kormányülésre, a közigazgatási államtitkári értekezletre, a Kormány kabinetjei üléseinek (a továbbiakban együtt:
ülések) napirendjére felvett és az ülés előtt megküldött előterjesztések véleményezése szervezésének, az ülésekre
való vezetői felkészítés koordinálásának (a továbbiakban: felkészítés) első helyi felelőse a Személyügyi és Igazgatási
Főosztály.
(2) Az ülésanyagokat – beérkezésüket követően haladéktalanul – a Személyügyi és Igazgatási Főosztály megküldi
a  véleményezés során a 18. § (2) bekezdése szerint főfelelősként kijelölt részére, ennek hiányában a 17. §
(2)  bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával kijelöli a főfelelőst a felkészítő elkészítésére meghatározott
határidő megjelölésével. Az előterjesztés előzményeit, tartalmát és a minisztérium álláspontját bemutató felkészítőt
két példányban a főfelelős készíti el és a Személyügyi és Igazgatási Főosztály terjeszti fel az ülésen részt vevő
minisztériumi vezető részére.
(3) Ha más szerveknek a minisztérium előterjesztésére, vagy a minisztériumnak más szervek előterjesztésére tett
észrevétele felsőbb szintű egyeztetés során sem volt tisztázható, és az előterjesztést így nyújtották be, a vitás
kérdésekben elfoglalt minisztériumi álláspontról a felkészítőben teljes körű tájékoztatást kell adni az ülésen részt vevő
minisztériumi vezető részére.
(4) Az ülésekről készült emlékeztetőt és egyéb, a KIM-ből az ülésekkel kapcsolatban érkezett anyagokat tájékoztatás
céljából a Személyügyi és Igazgatási Főosztály megküldi az érintett felsővezetők és főosztályvezetők részére.
7. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jogszabály-előkészítésről, a más tárcák hatáskörébe tartozó előterjesztések véleményezésének
koordinációjáról és a felkészítés rendjéről szóló 19/2011. (III. 29.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1659/2018. (XII. 6.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Veszprém Aréna bővítésének és korszerűsítésének megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 4. pont a) alpontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Modern Városok Program keretében a  Veszprém Aréna – legalább 8000 fő
befogadóképességre történő – bővítése és a  hozzá kapcsolódó munkacsarnok kialakítása (a  továbbiakban:
Beruházás) állami beruházás keretében valósuljon meg;
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás építtetője a Nemzeti Sportközpontok (a továbbiakban: NSK) legyen és a szakmai
szempontok és a városi érdekek érvényesülése érdekében az NSK kössön együttműködési megállapodást a Magyar
Kézilabda Szövetséggel, valamint Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzatával (a továbbiakban: Önkormányzat);
3. a Beruházáshoz szükséges Veszprém külterület 0213/85/A és 0213/85 helyrajzi számú ingatlanok, valamint
a Veszprém külterület 0213/85/A helyrajzi számú ingatlan rendeltetésszerű üzemeléséhez szükséges ingóságok per-,
teher- és igénymentes állami tulajdonba kerülésének érdekében, továbbá a Beruházás előkészítéséhez, engedélyes
és kiviteli terveinek elkészítéséhez legfeljebb 5 321 278 125 forint központi költségvetési forrást biztosít a 2018. és
2019. években az 5. és 10. pontban meghatározott megbontás szerint;
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 80. Egyes
települési önkormányzatok működési és fejlesztési támogatása címen belül új, 12. Veszprém megyei jogú város
sport célú fejlesztésének támogatása alcímmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 5. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Beruházás megvalósításához szükséges,
3. pont szerinti ingatlanok és ingóságok per-, teher- és igénymentes tulajdoni helyzetének megvalósítása érdekében
3 600 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport
terhére, a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 80. Egyes települési
önkormányzatok működési és fejlesztési támogatása cím, 12. Veszprém megyei jogú város sport célú fejlesztésének
támogatása alcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
6. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  5.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban meghatározott
támogatási célra, külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó egyedi támogatást
nyújtson az  Önkormányzat részére, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit
meghatározó támogatói okirat alapján;
7. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  6.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az Önkormányzat számára;
8. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter, az NSK és a BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság közreműködésével –
tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  3.  pontban szereplő ingatlanok és ingóságok tulajdonjogának
– az Önkormányzat által az állam részére ingyenesen történő átadására irányuló felajánlása esetén – az erről szóló
megállapodás megkötése útján történő megszerzése, valamint a  Beruházáshoz szükséges további ingatlanok
– legfeljebb a független ingatlanforgalmi szakértő által megállapított értéken történő – per-, teher- és igénymentes
állami tulajdonba kerülése érdekében, majd gondoskodjon az  ingatlanok NSK részére történő vagyonkezelésbe
adásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. június 30.
9. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Beruházáshoz szükséges ingatlanok
Magyar Állam tulajdonába kerülése és az  ahhoz szükséges forrás biztosítása érdekében – az  emberi erőforrások
minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével – készítsen előterjesztést a  Kormány
részére;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. március 31.
10. egyetért azzal, hogy a  Beruházás előkészítéséhez, az  engedélyes és kiviteli terveinek elkészítéséhez legfeljebb
1 721 278 125 forint központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra az NSK részére a 2018. és 2019. években
a 11. és 12. pont szerinti megbontás szerint;
11. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Beruházás előkészítéséhez, az  engedélyes és
kiviteli terveinek elkészítéséhez összesen 731 518 833 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  2018. évi
Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a  2018. évi Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 3. Nemzeti Sportközpontok cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
12. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  pénzügyminisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
gondoskodjanak a  Beruházás előkészítéséhez, az  engedélyes és kiviteli terveinek elkészítéséhez a  2019. évben
szükséges, összesen 989 759 292 forint biztosítása érdekében a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: 2019. évi Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére,
a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 3. Nemzeti Sportközpontok cím javára
történő egyszeri átcsoportosítás céljából – az Áht. 33. § (2) bekezdés szerinti döntés kezdeményezése érdekében –
előterjesztés készítéséről a Kormány részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
13. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  NSK útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Beruházás
előkészítése, az  engedélyes és kiviteli terveinek – a  Magyar Kézilabda Szövetség közreműködésével történő  –
elkészítése érdekében, továbbá a  kiviteli tervek rendelkezésre állását követően mutassa be a  Beruházás
forrásszükségletét a Kormány részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a kiviteli tervek elkészülését követően azonnal
14. egyetért azzal, hogy a Beruházással összefüggésben az NSK mentesüljön a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat 1. pontjában foglalt tilalom
alól;
15. visszavonja a  Veszprém Aréna multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok építési beruházásával összefüggő
tőke- és kamattartozás átvállalásáról szóló 1056/2014. (II. 11.) Korm. határozat 5. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
377/2017. (IX. 25.) KE határozata határozott időre szóló dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4/A. §
(1)  bekezdés a)  pontja és 57.  § (1)  bekezdése alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Csombók János
ezredest 2017. szeptember 29. napjától 2018. szeptember 28. napjáig terjedő időtartamra dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
42/2010. (IV. 16.) HM utasítása a magán-nyugdíjpénztári tagsággal kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján az alábbi utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és
fenntartói irányítása alá, illetve felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi
Szolgálatra, a Magyar Honvédség katonai szervezeteire, valamint a katonai ügyészségekre (a továbbiakban: együtt
honvédelmi szerv) terjed ki. 2. § Ezen utasítás alkalmazásában
1. munkavállaló: a honvédelmi szerv állományába tartozó hivatásos és szerződéses katona, köztisztviselő,
közalkalmazott, ügyészségi alkalmazott, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.)
hatálya alá tartozó munkavállaló, az ösztöndíjas foglalkoztatott és a megbízási szerződés alapján személyes munkát
végző személy, 2. munkaviszony: a katonai szolgálati jogviszony, a közszolgálati jogviszony, a közalkalmazotti jogviszony, az ügyészségi
szolgálati jogviszony, az Mt. hatálya alá tartozó munkaviszony, az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony és a megbízási
jogviszony. 3. § (1) Munkaviszony létesítése esetén a honvédelmi szerv személyügyi szerve a munkaviszonyt létesítő személyt az
1. melléklet szerinti adatlap 3 példányban történő kitöltésével, a magán-nyugdíjpénztári tagsággal kapcsolatos
nyilatkozat (a továbbiakban: pénztári tagsági nyilatkozat) megtételére, illetve a pénztártagság tényét igazoló belépési
nyilatkozat, vagy pénztári tagsági okirat bemutatására kötelezi. (2) A munkavállaló által bemutatott pénztári tagsági okiratról, illetve a magánnyugdíjpénztár által záradékolt belépési
nyilatkozatról a honvédelmi szerv személyügyi szerve 2 másolati példányt készít, amelyekre feljegyzi
a) a munkavállaló honvédelmi szervnél létesített munkaviszonyának kezdő napját,
b) a munkavállaló alkalmazotti azonosító számát és c) az okirat bemutatásának időpontját.
(3) A honvédelmi szerv személyügyi szerve a pénztári tagsági nyilatkozat 1. számú példányát a munkavállaló részére,
2. számú példányát a pénztári tagsági okiratról, illetve a magánnyugdíjpénztár által záradékolt belépési nyilatkozatról
készített másolatokat is csatolva a honvédelmi szerv pénzügyi szerve részére – a pénztári tagsági nyilatkozat
megtételét követő 2 munkanapon belül – adja át. A pénztári tagsági nyilatkozat 3. számú példányát a munkavállaló
személyi anyaggyűjtőben kell elhelyezni. (4) Ha a magán-nyugdíjpénztári tagságra kötelezett pályakezdő munkavállaló az (1) bekezdésben előírt kötelezettségnek
nem tesz eleget, a honvédelmi szerv személyügyi szerve a pénztárak központi nyilvántartásával összefüggő egyes
feladatokról, a pénztáraknak, valamint a foglalkoztatóknak a pénztártagokra vonatkozó adatszolgáltatási
kötelezettségéről szóló 172/1997. (X. 6.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése alapján értesíti a pályakezdő munkavállaló
lakóhelye, magyarországi lakóhely vagy tartózkodási hely hiányában a foglalkoztató Magyarországon bejegyzett
székhelye, telephelye, képviselete, fióktelepe szerinti területi magánynyugdíjpénztárt. A magánnyugdíjpénztár által
megküldött pénztári tagsági okirat esetén a honvédelmi szerv (2) és (3) bekezdés szerint jár el.
4. § (1) Ha a honvédelmi szerv pénzügyi szerve arról szerez tudomást, hogy a munkavállaló a magánnyugdíjról és a
magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.) 21. § (4) bekezdés d) pontjában
előírt magán-nyugdíjpénztári tagságával kapcsolatos bejelentési kötelezettségét nem teljesítette, a munkavállalót –
az elmulasztott bejelentési kötelezettség utólagos teljesítése érdekében – a 2. melléklet szerinti adatlap 3 példányban
történő kitöltésével a pénztártagság tényét igazoló okirat késedelmes bemutatásáról szóló nyilatkozat megtételére,
illetve pénztári tagsági okirat bemutatására kötelezi. (2) A honvédelmi szerv pénzügyi szervének képviselője a pénztártagság tényét igazoló okirat késedelmes bemutatásáról
szóló nyilatkozat 1–3. számú példányait aláírja és a pénzügyi szerv bélyegzőlenyomatával hitelesíti (a továbbiakban
együtt hitelesítés). (3) A honvédelmi szerv pénzügyi szerve a záradékolással ellátott a pénztártagság tényét igazoló okirat késedelmes
bemutatásáról szóló nyilatkozat 1. számú példányát a munkavállaló részére, 3. számú példányát a honvédelmi szerv
személyügyi szerve részére – a nyilatkozat megtételét követő 2 munkanapon belül – adja át. A pénztártagság tényét
igazoló okirat késedelmes bemutatásáról szóló nyilatkozat 3. számú példányát a munkavállaló személyi
anyaggyűjtőben kell elhelyezni. (4) A honvédelmi szerv pénzügyi szerve a munkavállaló által bemutatott pénztári tagsági okirat esetén a 3. §
(2) bekezdése szerint jár el. 5. § (1) A honvédelmi szerv pénzügyi szerve
a) a pénztári tagsági nyilatkozat 2. számú példányát a pénztári tagsági okiratról, illetve a magánnyugdíjpénztár által
záradékolt belépési nyilatkozatról készült másolat egyik példányával együtt a pénztári tagsági nyilatkozat
átvételét követő 2 munkanapon belül, b) a pénztártagság tényét igazoló okirat késedelmes bemutatásáról szóló nyilatkozatot 2. számú példányát – a
hitelesítést követő 2 munkanapon belül – a pénztári tagsági okiratról készült másolat egyik példányával együtt
megküldi a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Illetményszámfejtő Adó- és Járulékelszámoló Igazgatóság
Számviteli, Statisztikai és Járulékelszámolási Osztály (HM KPÜ IAJI SZJO) részére.
(2) A honvédelmi szerv pénzügyi szerve a pénztári tagsági nyilatkozat 2. számú példányáról, illetve a záradékolással
ellátott a pénztártagság tényét igazoló okirat késedelmes bemutatásáról szóló nyilatkozat 2. számú példányáról
másolatot készít, amelyet a pénztári tagsági okiratról, illetve a magánnyugdíjpénztár által záradékolt belépési
nyilatkozatról készült másolat egyik példányával együtt a munkavállaló pénzügyi gyűjtőjébe helyez el.
6. § A HM KPÜ IAJI SZJO a részére megküldött záradékolással ellátott a pénztártagság tényét igazoló okirat késedelmes
bemutatásáról szóló nyilatkozat alapján nyilvántartásában – az érintett munkavállalók vonatkozásában – rögzíti
a) a magán-nyugdíjpénztári tagság kezdetét, b) a pénztártagság tényét igazoló okirat bemutatásának a napját,
c) a hitelesítés napját, d) a pénztártagság tényét igazoló okirat kézhezvételének a napját.
7. § Ha az Mpt. 21. § (4) bekezdés d) pontjában előírt, a munkavállalót terhelő magán-nyugdíjpénztári tagsággal
kapcsolatos bejelentési kötelezettség késedelmes tejesítése miatt a honvédelmi tárcának a társadalombiztosítás
ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény
végrehajtásáról szóló 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 5/B. § (1) bekezdése alapján önellenőrzési pótlékot kell
felszámítani és megfizetni, a HM KPÜ a kártérítési eljárás megindítása céljából a késedelembe esett munkavállaló
állományilletékes parancsnokát, vezetőjét keresi meg. 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
Budapest, 2010. április 8. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter