text:
2009. LXXII. törvény a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról.
Az Országgyűlés az élethez, testi épséghez és méltósághoz minden embert megillető alapvető emberi jogok
védelmében, összhangban a nemzetközi egyezményekkel
és az Alkotmánnyal, a hozzátartozók közötti erőszak
visszaszorítása érdekében az alábbi törvényt alkotja:
I. Fejezet Értelmező rendelkezések 1. § (1) Hozzátartozók közötti erőszaknak minősül
a) a bántalmazó által a bántalmazott sérelmére meg
valósított, a méltóságot, az életet, a szexuális önrendelkezéshez való jogot, továbbá a testi és lelki egészséget súlyosan és közvetlenül veszélyeztető tevékenység,
b) a bántalmazó által a bántalmazott sérelmére megvalósított, a méltóságot, az életet, továbbá a testi és lelki
egészséget súlyosan és közvetlenül veszélyeztető mulasztás (a továbbiakban együtt: hozzátartozók közötti erőszak).
(2) Bántalmazott az a hozzátartozó, akinek a sérelmére
a hozzátartozók közötti erőszakot megvalósítják.
(3) Bántalmazó az a cselekvőképes hozzátartozó, aki
a hozzátartozók közötti erőszakot megvalósítja, vagy akire
tekintettel a hozzátartozók közötti erőszakot más megvalósítja, feltéve, hogy ezzel a bántalmazó egyetért.
(4) E törvény alkalmazásában gyermeknek kell tekinteni a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 12. §-a szerinti kiskorút.
(5) E törvény alkalmazásában hozzátartozónak kell tekinteni a Ptk. 685. § b) pontjában meghatározott közeli
hozzátartozókat és hozzátartozókat, valamint a volt házastársat, a volt bejegyzett élettársat, a gondnokot, a gondnokoltat, a gyámot, a gyámoltat.
(6) E törvény alkalmazásában a napokban megállapított
határidő folyamatosságot jelent.
A törvényt az Országgyűlés a 2009. június 22-i ülésnapján fogadta el.
II. Fejezet A hozzátartozók közötti erőszak megelőzését szolgáló
intézményrendszer és a jelzési kötelezettség
2. § (1) A hozzátartozók közötti erőszak megelőzéséhez
kapcsolódó feladatot látnak el a törvényben meghatározott
alaptevékenységük keretében
a) az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, így különösen a védőnői szolgálat, a háziorvos, a házi gyermekorvos,
b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így
különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ, gyermekjóléti szolgálat, gyermekjóléti központ,
gyermekek vagy családok átmeneti otthona,
c) a közoktatási intézmények, így különösen a nevelési-oktatási intézmény, a nevelési tanácsadó,
d) a gyámhatóság,
e) a rendőrség,
f) az ügyészség,
g) a bíróság,
h) a pártfogó felügyelői szolgálat,
i) az áldozatsegítés és a kárenyhítés feladatait ellátó
szervezetek,
j) a menekülteket befogadó állomás, a menekültek
átmeneti szállása,
k) a társadalmi szervezetek, alapítványok. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények és
személyek kötelesek jelezni a családvédelmi koordinációért felelős szervnek, ha hozzátartozók közötti erőszak
veszélyét észlelik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott intézményeken
túl más is tehet a (2) bekezdésben meghatározott jelzést.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények, illetőleg a családvédelmi koordinációért felelős szerv a hozzátartozók közötti erőszak megelőzése és a bekövetkezett, hozzátartozók közötti erőszak ártalmainak csökkentése érdekében kötelesek egymással együttműködni és egymást kölcsönösen tájékoztatni. Amennyiben a (3) bekezdésben írt más
személy tesz jelzést, vagy kezdeményez eljárását, az
(1)–(2) bekezdésben meghatározott intézmények, illetőleg
a családvédelmi koordinációért felelős szerv kötelezettsége e
más személy irányában az eljárás megindítására vonatkozó
visszajelzésre vonatkozóan áll fenn.
(5) A családvédelmi koordinációért felelős szerv kezdeményezi az (1) bekezdés a)–j) pontjai szerinti személynek,
illetve szerv alkalmazottjának fegyelmi felelősségre vonását, ha a (2) és (4) bekezdésben foglalt jelzési és együttműködési kötelezettségnek nem tesz eleget.
3. § (1) A családvédelmi koordinációért felelős szerv
a bántalmazottat kérelmére személyesen meghallgatja.
Ebben az esetben a bántalmazó meghallgatására is sor
kerül azzal, hogy a bántalmazott kérelmére a bántalmazót
és a bántalmazottat külön-külön kell meghallgatni. A bántalmazott kérelmére arról is megfelelően gondoskodni
kell, hogy a bántalmazó a személyes meghallgatást közvetlenül megelőző és azt közvetlenül követő időben se léphessen kapcsolatba bántalmazottal.
(2) A családvédelmi koordinációért felelős szerv a hozzátartozók közötti erőszak, vagy annak veszélye miatt tett
jelzés fogadását követően – figyelemmel a hozzátartozók
közötti erőszak kiemelkedő súlyára – a bántalmazottat és
a bántalmazót személyes meghallgatás érdekében történő
megjelenésre hívhatja fel. A bántalmazó és a bántalmazott
köteles a családvédelmi koordinációért felelős szerv felhívásában megjelölt helyen és időpontban megjelenni.
A bántalmazott védelmére az (1) bekezdésben írt szabályok a személyes meghallgatásra történő megjelenésre felhívás esetén megfelelően irányadóak.
(3) A családvédelmi koordinációért felelős szerv tájékoztatást ad a bántalmazottnak a hozzátartozók közötti
erőszak miatt alkalmazható intézkedésekről, a bántalmazottat megillető jogosultságokról, a család és a gyermekek
védelmét szolgáló szociális intézményrendszerről és szolgáltatásokról, valamint arról, hogy a hozzátartozók közötti
erőszak miatt helye van-e büntető- vagy szabálysértési
eljárás megindításának, továbbá a hamis vád következményeiről. A bántalmazott kérelmére a családvédelmi koordinációért felelős szerv gondoskodik arról, hogy a bántalmazott jogi, egészségügyi, pszichológiai és mentálhigiénés segítséget kapjon.
(4) A családvédelmi koordinációért felelős szerv tájékoztatást ad a bántalmazónak a hozzátartozók közötti erőszak folytatásának következményeiről.
(5) A családvédelmi koordinációért felelős szerv tájékoztatja a bántalmazottat és a bántalmazót az igénybe
vehető terápiás kezelésekről és más segítségnyújtási, konfliktuskezelő lehetőségekről. Ezek eléréséhez igény szerint
segítséget ad.
(6) A családvédelmi koordinációért felelős szerv a személyes meghallgatáson elhangzottakat jegyzőkönyvbe
foglalja és – a bántalmazott akaratának figyelembevételével – megteszi a szükséges intézkedéseket a hozzátartozók közötti erőszak megelőzése vagy megszakítása érdekében.
(7) A családvédelmi koordinációért felelős szerv az eljárásáról és a feltárt tényekről haladéktalanul tájékoztatja
a rendőrséget.
4. § (1) A családvédelmi koordinációért felelős szerv
a bántalmazóra és a bántalmazottra vonatkozó következő
személyes adatokat kezelheti:
a) természetes személyazonosító adatok,
b) lakcím, tartózkodási hely címe, értesítési (levele
zési) cím, szálláshely címe,
c) a hozzátartozók közötti erőszakra, illetőleg annak
veszélyére vonatkozó tények, adatok. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyes adatokat a családvédelmi koordinációért felelős szerv a hozzá
tartozók közötti erőszak miatt kezdeményezett eljárás
megindításáig kezelheti.
(3) Ha nem kerül sor eljárás megindítására, az (1) bekezdésben meghatározott adatok legfeljebb három hónapig kezelhetők.
III. Fejezet IDEIGLENES MEGELŐZŐ ÉS MEGELŐZŐ
TÁVOLTARTÁS Általános rendelkezések
5. § (1) Az ideiglenes megelőző távoltartás, valamint
a megelőző távoltartás átmenetileg korlátozza a bántalmazó tartózkodási szabadságát, a tartózkodási hely szabad
megválasztásának jogát, szülői felügyeleti jogát, valamint
gyermekével való kapcsolattartási jogát.
(2) Akivel szemben ideiglenes megelőző távoltartást,
illetve megelőző távoltartást rendeltek el, a távoltartás hatálya alatt köteles
a) magát távol tartani a bántalmazottól,
b) magát távol tartani a bántalmazott életvitelszerű tar
tózkodására szolgáló ingatlantól,
c) magát távol tartani az ideiglenes megelőző távoltartó
határozatban, illetve a megelőző távoltartó határozatban
megjelölt más személytől, és
d) tartózkodni attól, hogy a bántalmazottal közvetlenül
vagy közvetve érintkezésbe lépjen.
(3) Ha a bántalmazott az életvitelszerű tartózkodására
szolgáló ingatlant – a használat jogcímétől függetlenül –
a bántalmazóval közösen használja, a bántalmazó akkor
köteles magát távol tartani a bántalmazott életvitelszerű
tartózkodására szolgáló ingatlantól, ha a bántalmazott az
ingatlan használatára a szívességi lakáshasználaton kívül
egyéb jogcímmel rendelkezik, vagy a bántalmazóval
közös gyermekét neveli.
(4) Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat, illetve
megelőző távoltartó határozat a bántalmazó más jogszabály vagy szerződés alapján fennálló tartási, valamint
a bántalmazottal közösen használt ingatlan fenntartására
vonatkozó fizetési kötelezettségeit nem érinti.
(5) Ugyanazon bántalmazóval szemben ugyanaz a bántalmazott csak akkor kérheti újból ideiglenes megelőző
távoltartás, illetve megelőző távoltartás elrendelését, ha
elrendelésük e törvényben meghatározott feltételei ismételten megvalósulnak.
(6) Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat, illetve
megelőző távoltartó határozat meghozatalakor a rendőrség, illetve a bíróság tájékoztatja a bántalmazót a lakóhelyén és környékén igénybe vehető éjszakai szállást nyújtó intézmények helyéről, címéről és az igénybevétel feltételeiről.
(7) Az ideiglenes megelőző távoltartás, illetve a megelőző távoltartás a hatályát veszti, ha a bántalmazó ellen
indított büntetőeljárásban a bíróság távoltartást rendel el.
Ideiglenes megelőző távoltartás 6. § (1) A hozzátartozók közötti erőszak miatti ideiglenes megelőző távoltartással összefüggő eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) rendelkezéseit az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartást
a) helyszíni intézkedése során észlelt hozzátartozók
közötti erőszakra vonatkozó tények alapján hivatalból,
b) a bántalmazott, illetve a bántalmazottnak a Ptk.
685. § b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozója
és hozzátartozója bejelentése,
c) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
szóló törvényben, valamint a szociális igazgatásról és
a szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott
munkakörben foglalkoztatott személynek a – feladatai ellátása során tudomására jutott, a hozzátartozók közötti
erőszakra vonatkozó tények miatt tett – bejelentése,
d) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
szóló törvény szerint a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó egészségügyi szolgáltatást nyújtónak, személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatónak,
közoktatási intézménynek a – gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében törvényben meghatározott feladatai ellátása során tudomására
jutott, a hozzátartozók közötti erőszakra vonatkozó tények
miatt tett – bejelentése
alapján rendelheti el.
(3) A rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartást
akkor rendeli el, ha az eset összes körülményéből, így
különösen a bántalmazó és a bántalmazott által előadott
tényekből, a hozzátartozók közötti erőszak helyszínéből,
a hozzátartozók közötti erőszakra utaló jelekből, a bántalmazó és a bántalmazott magatartásából és egymáshoz való
viszonyából a hozzátartozók közötti erőszak elkövetésére
megalapozottan lehet következtetni.
(4) Az ideiglenes megelőző távoltartást a (3) bekezdésben foglalt esetben a rendőrség 72 órára rendeli el.
Az elintézési határidő 7. § (1) A rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartó
határozatot haladéktalanul, a helyszínen köteles meghozni. Ha a rendőrség az eljárása során a bántalmazóval szemben az előállítás rendőri intézkedést alkalmazza, a rendőrség a határozatot legkésőbb az előállítás időtartamának
lejártáig hozza meg.
(2) A rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartás
elrendelésével egyidejűleg az ideiglenes megelőző távoltartó határozat egyidejű megküldésével, az arra illetékes
helyi bíróságnál kezdeményezi a megelőző távoltartás
elrendelését.
Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat 8. § Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat rendelkező részének a Ket. 72. § (1) bekezdés d) pontjában foglaltakon kívül tartalmaznia kell:
a) a rendőrség döntését arról, hogy
aa) a bántalmazó köteles a bántalmazott életvitelszerű
tartózkodására szolgáló ingatlant elhagyni, és oda az
ideiglenes megelőző távoltartó határozat hatálya alatt nem
térhet vissza, vagy
ab) a bántalmazóra az 5. § (2) bekezdés b) pontjában
meghatározott kötelezettség az ideiglenes megelőző távoltartás hatálya alatt – az 5. § (3) bekezdése alapján – nem
vonatkozik,
b) a bántalmazott életvitelszerű tartózkodására szolgáló ingatlan címét,
c) a rendőrség döntését arról, hogy a bántalmazó köteles magát távol tartani a bántalmazottól, illetve a határozatban megjelölt más személytől,
d) a rendőrség döntését arról, hogy a bántalmazónak
tilos közvetve vagy közvetlenül a bántalmazottal, illetve rá
tekintettel más személlyel, így különösen az ideiglenes
megelőző távoltartást elrendelő határozatban megjelölt
egyéb személlyel kapcsolatba lépni,
e) annak megállapítását, hogy a bántalmazó szülő szülői felügyeleti joga, illetve a kiskorú gyermekével való
kapcsolattartási joga szünetel,
f) rendelkezést a határozat azonnali végrehajthatóságáról, a végrehajtás módjáról, a foganatosítás rendjéről,
g) figyelmeztetést arról, hogy az ideiglenes megelőző
távoltartó határozat a bántalmazó más jogszabály vagy
szerződés szerinti kötelezettség alapján fennálló tartási,
valamint a bántalmazottal közösen használt ingatlan fenntartására vonatkozó kötelezettségeit nem érinti,
h) figyelmeztetést arról, hogy az ideiglenes megelőző
távoltartó határozatban előírt kötelezettségek megszegése
szabálysértést valósít meg.
Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat közlése 9. § (1) Az ideiglenes megelőző távoltartást elrendelő
határozatot a bántalmazóval és a bántalmazottal közölni
kell, és azt részükre át kell adni, illetőleg a lehető legrövidebb úton kézbesíteni kell. Megjelölt cím hiányában a
határozat a rendőrségen átvehető.
(2) Ha a bántalmazó a határozatot a rendőrségen nem
veszi át, a határozatot a meghozatalát követő harmadik
napon közöltnek kell tekinteni. E határidő elmulasztása
ellen a Ket.-ben meghatározottak szerint igazolásnak van
helye.
(3) A rendőrség a bántalmazott kérésére, illetve beleegyezésével a határozatot megküldi az illetékes családsegítő szolgálatnak, a gyermekjóléti szolgálatnak abban az
esetben, ha a bántalmazott háztartásában kiskorú él. Ha
a bántalmazott gyámság vagy gondnokság alá tartozó személy, a rendőrség a határozatot a gyámolt vagy a gondnokolt állandó lakóhelye szerinti gyámhivatalnak is megküldi.
(4) A rendőrség értesítése alapján a távoltartó határozat
meghozatalát követő huszonnégy órán belül a családsegítő
szolgálat, együtt élő kiskorú hozzátartozó esetében a gyermekjóléti szolgálat köteles a bántalmazottat és a bántalmazót felkeresni és velük segítő kapcsolatot kezdeményezni,
illetve a kiskorút veszélyeztető helyzet megszüntetése
érdekében intézkedni.
Fellebbezés 10. § A határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.
a rendőrség határozatának bírói felülvizsgálatára közigazgatási nemperes eljárásban kerül sor.
Felvilágosítás 11. § A rendőrség a Ket. 5. §-ának (2) bekezdésében írt
rendelkezésen túl az eljárás megindításakor köteles a bántalmazott részére felvilágosítást adni az áldozatsegítő,
a szociális és jogi segítségnyújtó szervekről, szervezetekről és intézményekről, valamint a civil segítő szervezetekről, továbbá a rendelkezésre álló pénzbeli segítségnyújtási
lehetőségekről.
Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat
bírósági felülvizsgálata 12. § (1) A határozat bírói felülvizsgálatára a közigazgatási nemperes eljárásokra vonatkozó általános szabályokat
az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A határozat bírósági felülvizsgálatát a határozat kézbesítésétől számított három napon belül lehet kérni. A kérelem elbírálására a bántalmazott életvitelszerű tartózkodási helye szerinti helyi bíróság jogosult.
(3) A kérelem benyújtásának a távoltartó határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya, azonban a bíróság a
határozat végrehajtását felfüggesztheti.
(4) A bíróság a kérelemről annak beérkezésétől számított három munkanapon belül határoz.
(5) A bíróság a közigazgatási határozatot megváltoztathatja. (6) Amennyiben a bíróság tudomást szerez arról, hogy
ugyanazon hozzátartozók közötti erőszak miatt ideiglenes
megelőző távoltartó határozat bírói felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárás és a megelőző távoltartás elrendelésére irányuló nemperes eljárás is folyamatban van, ezen
eljárásokat a megelőző távoltartás elrendelésére irányuló
nemperes eljárást folytató bíróságon kell egyesíteni.
Megelőző távoltartás 13. § (1) A megelőző távoltartás elrendeléséről a bíróság nemperes eljárásban dönt.
(2) A megelőző távoltartás elrendelésére irányuló nemperes eljárásra a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény (a továbbiakban: Pp.) szabályait – az e törvényben foglalt eltérésekkel – megfelelően alkalmazni
kell.
(3) Az eljárásra a bántalmazott életvitelszerű tartózkodási helye szerinti helyi bíróság illetékes.
(4) A Pp. kizárásra irányuló szabályait azzal kell alkalmazni, hogy nem járhat el bíróként és ügyészként az ideiglenes megelőző távoltartás során eljáró rendőr, valamint
annak Pp. szerinti hozzátartozója sem.
(5) Az ügyész a megelőző távoltartás bírói elrendelésére
irányuló eljárásban felléphet, az eljáró bíróság haladéktalanul értesíti az ügyészt az eljárás megindításáról.
(6) Az eljárásban nem járhat el bírósági titkár.
14. § (1) A megelőző távoltartás elrendelésére irányuló
bírósági nemperes eljárást a rendőrség hivatalból kezdeményezi, ha ideiglenes megelőző távoltartást rendelt el.
Megelőző távoltartás elrendelésére irányuló bírósági nemperes eljárás megindítását a bántalmazott, illetve a bántalmazottnak a Ptk. 685. § b) pontjában meghatározott közeli
hozzátartozója és hozzátartozója is kérelmezheti.
(2) Hivatalból indított eljárásban a rendőrség, a megelőző távoltartás elrendelésére irányuló bírósági nemperes
eljárás kezdeményezése esetén a családvédelmi koordinációért felelős szerv, valamennyi rendelkezésére álló iratot,
dokumentumot a bíróság rendelkezésére bocsátja.
(3) Kérelemre induló eljárásban a kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az eljárás lefolytatására irányuló kérelmet,
b) a kérelem előterjesztésének indokait,
c) a rövid tényállást és az előzményeket,
d) a kérelmező nevét, lakóhelyét, valamint
e) a bántalmazó azonosítására és elérhetőségére vonat
kozó, rendelkezésére álló adatokat. (4) A kérelmet írásban lehet előterjeszteni, vagy az illetékes bíróságon jegyzőkönyvbe lehet mondani.
15. § (1) Az eljárás során a bíróság a felek személyes
meghallgatását legalább egyszer köteles megkísérelni.
(2) Hivatalból indult eljárásban a döntéshozatalnak nem
akadálya, ha a meghallgatáson személyesen egyik fél sem
jelenik meg.
(3) Kérelemre indult eljárásban, ha a bántalmazott kérelmező személyesen nem jelenik meg és távolmaradását
alapos indokkal nem menti ki, továbbá ha a kérelem nem
tartalmazza a 14. § (3) bekezdésében meghatározottakat,
a bíróság az eljárást megszünteti. Kérelemre indult eljárásban nem akadálya a döntés meghozatalának az, ha a bántalmazó nem jelenik meg személyesen a meghallgatáson.
(4) Az eljárásban hiánypótlásnak csak kérelemre indult
eljárásban, rendkívül indokolt esetben, a kérelem hiányossága esetén van helye. Ebben az esetben a bíróság a kérelem beérkezésétől számított egy napon belül felhívja a
feleket hiánypótlásra.
(5) Az eljárásban felfüggesztésnek és szünetelésnek
nincs helye.
(6) Az eljárást hivatalból indult eljárás esetén a rendőrség által elrendelt ideiglenes megelőző távoltartás kezdő
időpontjától számított három napon belül, kérelemre
indult eljárás esetén a kérelem beérkezésétől számított három munkanapon belül le kell folytatni.
16. § (1) A megelőző távoltartást a bíróság akkor rendeli
el, ha az eset összes körülményéből, így különösen a bántalmazó és a bántalmazott által előadott tényekből, a hozzátartozók közötti erőszakra utaló jelekből, a bántalmazó
és a bántalmazott magatartásából és viszonyából a hozzátartozók közötti erőszak elkövetésére megalapozottan
lehet következtetni.
(2) A megelőző távoltartást a bíróság legfeljebb harminc napra rendelheti el.
(3) A bíróság a határozatát a meghallgatás alkalmával
közli a felekkel, azt nekik átadja. Ha a meghallgatáson
a bántalmazó nem jelent meg, a bíróság a rendőrség útján
intézkedik a kézbesítésről. A rendőrség köteles a határozat
kézbesítéséről gondoskodni.
(4) A rendőrség által elrendelt ideiglenes megelőző
távoltartás hatálya a bíróság által elrendelt megelőző
távoltartás hatályának beálltával megszűnik.
(5) A rendőrség által elrendelt ideiglenes megelőző
távoltartás hatálya akkor is megszűnik, ha a bíróság nem
rendeli el a megelőző távoltartást.
(6) A határozatban foglaltak nemteljesítése esetén bírósági végrehajtásnak nincs helye.
17. § Ha polgári perben ideiglenes megelőző távoltartásra okot adó körülményt észlel a bíróság, az e tényre vonatkozó adatokat – soron kívül – közli a rendőrséggel.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Felhatalmazás 18. § (1) Felhatalmazást kap a kormány, hogy rendeletben kijelölje a családvédelmi koordinációért felelős
szervet.
(2) Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter,
hogy az ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalának részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
Módosuló jogszabályok 19. § (1) A házasságról, a családról és a gyámságról
szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.)
91. §-ának (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[Szünetel a szülői felügyelet,]
„h) ha a szülővel szemben a rendőrség vagy a bíróság
a gyermek, illetve a gyermekkel közös háztartásban élő
hozzátartozója sérelmére elkövetett, külön törvényben
meghatározott hozzátartozók közötti erőszak miatt ideiglenes megelőző távoltartó határozatot, megelőző távoltartó
határozatot hozott.”
(2) A Csjt. 92. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szülőnek – kivéve, ha a külön jogszabályban
meghatározott ideiglenes megelőző távoltartó határozat,
megelőző távoltartó határozat, illetve ha gyermek sérelmére elkövetett cselekmény miatt a büntetőeljárásban elrendelhető távoltartás kényszerintézkedés hatálya alatt áll –
joga van gyermekével kapcsolatot tartani akkor is, ha szülői felügyeleti joga szünetel.”
20. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
(a továbbiakban: Itv.) 33. §-ának (2) bekezdése a következő 33. ponttal egészül ki:
[Egyes alkotmányos jogok érvényesítése, illetőleg kötelezettségek teljesítése, valamint a társadalmi igazságosság előmozdítása érdekében a mellékletben és a külön jogszabályokban meghatározott illetékmentes eljárásokon
felül tárgyuknál fogva illetékmentes eljárások:]
„33. a külön törvényben meghatározott hozzátartozók
közötti erőszak miatt az ideiglenes megelőző távoltartó határozat elrendelésére irányuló eljárás.”
(2) Az Itv. 57. §-ának (1) bekezdése a következő
r) ponttal egészül ki:
[Illetékmentes a polgári ügyekben:]
„r) a külön törvényben meghatározott hozzátartozók
közötti erőszak miatt az ideiglenes megelőző távoltartó határozat bírói felülvizsgálatára, valamint a megelőző távoltartás elrendelésére irányuló nemperes eljárások.”
21. § (1) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban:
Gyvt.) 135. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A gyermekjóléti szolgálat, és a települési önkormányzat jegyzője, illetve a gyámhivatal a 15. § (2)–(4) bekezdésben meghatározott ellátások nyújtása, illetve intézkedések alkalmazása során a (2) bekezdésben meghatározott adatokon túl
a) a gyermek, illetve a fiatalkorú által elkövetett bűncselekményre,
b) a szülő vagy más törvényes képviselő által a gyermek sérelmére elkövetett bűncselekményre,
c) a Ptk. 685. §-ának b) pontja szerinti hozzátartozó,
vagy a közös háztartásban rendszeresen vagy időszakonként együtt élő más személy által a gyermek sérelmére
elkövetett hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható ideiglenes megelőző távoltartó határozatra vagy megelőző távoltartó határozatra
vonatkozó adatokat kezelhet.”
(2) A Gyvt. 136. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A gyámhatóság és a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző szervezet alkalmazottja és vezetője, a gyermek és az őt nevelő szülő, vagy más törvényes képviselő
tartózkodási helyére vonatkozóan megtagadhatja a szülő
tájékoztatását, illetve korlátozhatja a szülő iratbetekintési
jogát, ha
a) a szülő ellen gyermeke vagy a gyermeket nevelő másik szülő sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt büntetőeljárás van folyamatban, annak jogerős befejezéséig,
b) a szülő ellen gyermeke vagy a gyermeket nevelő másik szülő sérelmére elkövetett külön törvényben meghatározott hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható
ideiglenes megelőző távoltartó határozat vagy megelőző
távoltartó határozat iránti eljárás van folyamatban, a távoltartás időtartamáig.”
22. § (1) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 138/A. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Ha a bíróság a távoltartás elrendeléséről vagy
módosításáról határoz, a határozatban az (1) bekezdés szerinti szabályokat úgy kell megállapítani, hogy azok ne
tegyék lehetetlenné a terhelt azon jogainak gyakorlását,
amely jogokat a sértett vonatkozásában az (1) bekezdés
b) pontja érint.”
(2) A Be. 138/B. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A távoltartást a bíróság tíztől hatvan napig terjedő
időre rendelheti el.”
23. § (1) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX.
törvény (a továbbiakban: Sztv.) a következő alcímmel és
139/B. §-sal egészül ki:
„Távoltartó határozat szabályainak megszegése 139/B. § (1) Aki a külön törvényben meghatározott
ideiglenes megelőző távoltartó határozatban vagy a megelőző távoltartó határozatban meghatározott szabályokat
megszegi, elzárással vagy százötvenezer forintig terjedő
pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés
miatt az eljárás a bíróság hatáskörébe tartozik.”
(2) Az Sztv. a következő 139/C. §-sal egészül ki:
„Megelőző távoltartás alaptalan kezdeményezése 139/C. § (1) Aki valótlan tények állításával külön törvényben meghatározott – szabálysértésnek vagy bűncselekménynek nem minősülő – hozzátartozók közötti erőszak miatt a külön törvényben meghatározott megelőző
távoltartás elrendelését kezdeményezi, ha azt a valótlan
tények alapján elrendelik, százötvenezer forintig terjedő
pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés
miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.”
Hatálybalépés 24. § Ez a törvény 2009. október 1-jén lép hatályba.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1145/2011. (V. 18.) Korm. határozata a 2011. népszámlálás feldolgozási feladataihoz kapcsolódó közbeszerzési eljárás megindításának engedélyezéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 12/A. § (6) bekezdése alapján engedélyezi a Központi
Statisztikai Hivatal számára közbeszerzési eljárás megindítását „a 2011. évi népszámlálás papír alapú kérdőíveinek
optikai karakterfelismerésen alapuló adatbeviteli rendszerének kialakítása, megvalósítása és működtetése” tárgyban
2500 millió forint keretösszeg erejéig. A pénzügyi fedezetet a Magyar Köztársaság 2012. évi költségvetésének
tervezése során szükséges biztosítani.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2007. (V. 4.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben, az
oktatási és kulturális miniszter előterjesztésére
dr. Deme Pált,
dr. Holló Sándort,
dr. Túróczi Imrét,
dr. Vajsz Tivadart
– 2007. május 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá
kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1150/2011. (V. 18.) Korm. határozata a Tudományos és Technológiai Alapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a alapján meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi a
Tudományos és Technológiai Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra
hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami tulajdoni
részesedés biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő jogi személyiséggel rendelkező nonprofit gazdasági
társaságot kíván alapítani.
2. A Kormány
a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a
szerinti, a közigazgatási és igazságügyi miniszter által az MNV Zrt.-hez benyújtott kérelem alapján gondoskodjon
az 1. pont szerinti, az Alapítvány általános jogutódjaként működő, Tudományos és Technológiai Közhasznú
Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről és a közigazgatási és igazságügyi miniszter részére az ehhez
szükséges meghatalmazás kiadásáról, továbbá a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel az állami vagyonról
szóló 2007. évi CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány céljainak megvalósítása érdekében feladatait a Tudományos és
Technológiai Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében az Alapítvány vagyoni jogai és a
megszüntetésre irányuló eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei a Tudományos és
Technológiai Közhasznú Nonprofit Kft.-re szállnak át; a Tudományos és Technológiai Közhasznú Nonprofit Kft.
vagyonává váló volt alapítványi vagyon kizárólag a megszűnt Alapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható,
és a társaság megszűnése esetén is csak e céloknak megfelelően használható fel;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az Alapítvány bírósági
nyilvántartásból való törlésének napjával azonos fordulónapon, a Tudományos és Technológiai Közhasznú
Nonprofit Kft.-re átszálló alapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt Alapítvány céljait megvalósító
tevékenység vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen a Tudományos és Technológiai Közhasznú
Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a 2006. évi LXV. törvény 2. § (1) bekezdése, valamint
4. § (4) bekezdése alapján, a Tudományos és Technológiai Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának cégbírósági
kezdeményezésével egyidejűleg az állami alapító nevében kérelmezze az Alapítvány székhelye szerint illetékes
megyei bíróságnál az Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a
megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében
szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy intézkedjen az Alapítványhoz vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban közreműködő személyek kijelölése és az
Alapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése szerinti, a Tudományos és Technológiai
Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása érdekében;
c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy biztosítsa, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti MNV Zrt. meghatalmazás kiadását követően azonnal
4. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a fenti
2. pontban foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az Alapítvány bírósági törlését követően azonnal
5. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 1. pontja a következő 1.4. alponttal
egészül ki:
(A Kormány megbízza az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert és a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős minisztert, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket az alábbi közalapítványok és alapítványok megszüntetése
érdekében azzal, hogy az érintett alapítványok, közalapítványok céljainak megvalósítására, feladatának további
ellátására többségi részesedéssel, közhasznú szervezetként, nonprofit gazdasági társaságot kíván alapítani:)
„1.4. Tudományos és Technológiai Alapítvány,”
6. A Korm. határozat 3. pont 3.1. alpontja a következő 3.1.4. ponttal egészül ki:
(A Kormány felkéri az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
gondoskodjon a 2. pont szerint megalapításra kerülő nonprofit gazdasági társaságok vagyonkezelésére vonatkozó
szerződés megkötéséről, valamint a vagyonkezelői joggyakorlás módjának megállapodásban történő rendezéséről
a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel)
„3.1.4. a Tudományos és Technológiai Alapítvány,”
(tekintetében.)
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Korm. határozat 4.26., 5.4.,
valamint 5.4.1. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
53/2017. (X. 18.) FM rendelete a 140 kWth és annál nagyobb, de 50 MWth-nál kisebb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések működési feltételeiről és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (8) bekezdés g) pontjában,
a II. Fejezet tekintetében a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110.  § (15)  bekezdés
a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  §
8. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a  helyhez kötött 140 kWth és az  annál nagyobb, de 50 MWth-nál kisebb teljes névleges bemenő
hőteljesítményű tüzelőberendezés
aa) építésére, létesítésére (a továbbiakban együtt: létesítés),
ab) működtetésére, üzemeltetésére,
ac) légszennyezőanyag kibocsátására, és
ad) létesítőjére, üzemeltetőjére;
b) a 3. § (1) és (2) bekezdések szerint egy berendezésnek tekintett tüzelőberendezésekre, abban az esetben is,
ha ezen berendezések teljes névleges bemenő hőteljesítménye egyenlő vagy nagyobb, mint 50 MWth, és
nem tartoznak az  50 MWth és annál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések
működési feltételeiről és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről szóló 110/2013. (XII. 4.)
VM rendelet (a továbbiakban: Ntr.) hatálya alá.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki:
a) az Ntr. hatálya alá tartozó tüzelőberendezésekre;
b) a hulladékégetés műszaki követelményeiről, működési feltételeiről és a  hulladékégetés technológiai
kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendelet hatálya alá tartozó hulladékégető művekre és hulladékegyüttégető művekre;
c) a nem közúti mozgó gépekbe építendő belső égésű motorok gáznemű és részecskékből álló
szennyezőanyag-kibocsátásának korlátozásáról szóló miniszteri rendelet hatálya alá tartozó nem közúti
mozgó gépekbe, mobil berendezésekbe beépített vagy beépítendő belső égésű motorokra;
d) azokra a  mezőgazdasági üzemekben működő, 5 MWth-ot meg nem haladó teljes névleges bemenő
hőteljesítményű tüzelőberendezésekre, amelyek tüzelőanyagként kizárólag a  nem emberi fogyasztásra
szánt állati melléktermékekre és a  belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok
megállapításáról és az  1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. október 21-i
1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9.  cikkének a)  pontjában említett kezeletlen
baromfitrágyát használják;
e) a gáznemű égéstermékeket a  gyártási folyamatokban közvetlenül felhasználó, hevítésre, szárításra, vagy
tárgyak, anyagok bármely más kezelésére használó tüzelőberendezésekre;
f ) azokra a  tüzelőberendezésekre, amelyekben gáznemű égéstermékeket közvetlen fűtésére használják
a munkahelyi feltételek javítása érdekében, belső terek fűtése céljából;
g) az önálló tüzelőberendezésként nem üzemeltetett, az  ipari folyamatok során keletkező füstgázok égetés
útján történő tisztítására tervezett utóégető berendezésekre;
h) a közúti, vasúti, vízi és légi jármű hajtására szolgáló műszaki berendezésekre;
i) a tengerben a part mentén létesített gázturbinákra, gáz- és dízelmotorokra;
j) a katalitikus krakkolásra használt katalizátorok regenerálására szolgáló létesítményekre;
k) a kénhidrogént kénné átalakító létesítményekre;
l) a vegyipari reaktorokra;
m) a kokszoló kemencesorokra;
n) a léghevítőkre;
o) a krematóriumokra;
p) az energiatermelés céljából önállóan vagy más tüzelőanyagokkal együtt finomítói tüzelőanyagot égető
ásványolaj- és gázfinomítói tüzelőberendezésekre;
q) a papírrostot gyártó létesítmények hőhasznosító kazánjaira, valamint
r) a tüzeléstechnikai eljárások továbbfejlesztése céljából kutatásra, fejlesztésre, tesztelésre használt
berendezésekre és azok üzemeltetésére. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. finomítói tüzelőanyag: a  nyersolaj finomításának lepárlási és átalakítási szakaszából származó szilárd,
folyékony vagy gázhalmazállapotú éghető anyag, beleértve a  finomítói tüzelőanyagként használt gázt,
a szintézisgázt, a finomítói olajokat és a petrolkokszot;
2. gázturbina: az  Ntr. szerinti gázturbina, amely lehet kiegészítő tüzeléssel vagy anélkül üzemeltetett, nyílt
ciklusú gázturbina, kombinált ciklusú gázturbina és kogenerációs üzemmódú gázturbina;
3. hulladék: a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény szerinti hulladék;
 4. kettős üzemű motor: olyan, kompressziós gyújtást alkalmazó belső égésű motor, amely folyékony tüzelőanyag
elégetésekor a  Diesel-ciklusnak megfelelően, gáznemű tüzelőanyag elégetésekor pedig az  Otto-ciklusnak
megfelelően működik;
5. kibocsátás: valamely anyagnak a tüzelőberendezésből a levegőbe juttatása;
 6. motor: az Ntr. szerinti gázmotor és dízelmotor, továbbá a kettős üzemű motor;
 7. névleges bemenő hőteljesítmény: az  adott tüzelőberendezés hatósági határozatban rögzített névleges
teljesítményén történő üzemeltetéshez szükséges, a  tüzelőberendezésbe egységnyi idő alatt bevitt
tüzelőanyag hőtartalma kilowattban (kWth) vagy megawattban (MWth) kifejezve;
8. szilárd anyag: bármilyen formájú, szerkezetű és sűrűségű, a  gázfázisban a  mintavételi ponton adott
körülmények között diszpergált olyan részecskék, amelyek az  analizálandó gázból való reprezentatív
mintavételt követően meghatározott körülmények között szűréssel összegyűjthetők, és amelyek
a meghatározott körülmények között történő szárítás után a szűrő előtti szakaszban vagy a szűrőn maradnak;
9. teljes névleges bemenő hőteljesítmény: a  tüzelőberendezések összesítési szabály szerint számított névleges
bemenő hőteljesítményeinek összege;
10. I. kategóriájú tüzelőberendezés: az  a  tüzelőberendezés, amelyet 2018. december 20-ig üzembe helyeztek,
vagy az  a  tüzelőberendezés, amely 2017. december 19. előtt kapott először létesítési engedélyt, és
a tüzelőberendezést legkésőbb 2018. december 20-ig üzembe helyezték;
11. II. kategóriájú tüzelőberendezés: az I. kategóriájú tüzelőberendezéstől eltérő tüzelőberendezés;
12. üzemeltető: az  a  természetes vagy jogi személy, aki a  tüzelőberendezést üzemelteti vagy felügyeli, vagy
a létesítmény műszaki üzemeltetését befolyásoló gazdasági kérdésekben döntéshozatali joggal rendelkezik.
 (2) E  rendeletben az  Ntr. és az  egyes folyékony tüzelő- és fűtőanyagok kéntartalmáról szóló miniszteri rendelet
értelmező rendelkezései is alkalmazandóak. 3. Összesítési szabály 3. § (1) A  legalább kettő különálló tüzelőberendezés füstgázainak közös kéményen keresztül történő kibocsátása esetén
a  tüzelőberendezéseket egy tüzelőberendezésnek kell tekinteni, és névleges bemenő hőteljesítményeiket a  teljes
névleges bemenő hőteljesítmény kiszámításához össze kell adni.
(2) Ha legalább kettő tüzelőberendezést úgy létesítenek, hogy a  műszaki és gazdasági tényezők figyelembevételével
a  területi környezetvédelmi hatóság (a  továbbiakban: környezetvédelmi hatóság) engedélyében foglaltak szerint
füstgázaik közös kéményen keresztül kiengedhetők, a  tüzelőberendezéseket egy tüzelőberendezésnek kell
tekinteni, és névleges bemenő hőteljesítményeiket a teljes névleges bemenő hőteljesítmény kiszámításához össze
kell adni.
(3) A  teljes névleges bemenő hőteljesítményt a  tüzelőberendezések esetében a  levegővédelmi követelményeket
megállapító engedélyben fel kell tüntetni.
II. FEJEZET
A KIBOCSÁTÁSOK SZABÁLYOZÁSA 4. Kibocsátási határértékek
4. § (1) Az  1 MWth-nál kisebb névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú tüzelőberendezés légszennyezőanyagkibocsátása az 1. mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket nem haladhatja meg.
(2) Az 1 MWth és annál nagyobb, de 5 MWth-ot meg nem haladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú
tüzelőberendezés légszennyezőanyag-kibocsátása – a  (6)  bekezdés szerinti kivétellel – a  2.  mellékletben foglalt
kibocsátási határértékeket nem haladhatja meg.
(3) Az  5 MWth-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú tüzelőberendezés
légszennyezőanyag-kibocsátása – a  (6)–(9)  bekezdések szerinti kivétellel – a  3.  mellékletben foglalt kibocsátási
határértékeket nem haladhatja meg.
(4) Az  1 MWth-nál kisebb névleges bemenő hőteljesítményű II. kategóriájú tüzelőberendezés légszennyezőanyagkibocsátása – a (10) bekezdés szerinti kivétellel – a 4. mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket nem haladhatja
meg.
(5) Az  1 MWth és annál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű II. kategóriájú tüzelőberendezés
légszennyezőanyag-kibocsátása – a  (10)  bekezdés szerinti kivétellel – az  5.  mellékletben foglalt kibocsátási
határértékeket nem haladhatja meg.
(6) Egy ötéves időszak mozgó átlagát tekintve évente legfeljebb 500 üzemórát üzemelő 1 MWth és annál nagyobb teljes
névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú tüzelőberendezésekre az  1.  mellékletben szereplő kibocsátási
határértékeket kell alkalmazni, azzal a  kivétellel, hogy a  biomassza tüzelőanyaggal üzemelő berendezéseknél
a szilárdanyag-kibocsátási határérték 200 mg/Nm3.
(7) Azon 5 MWth-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú tüzelőberendezések esetében,
amelyek egy ötéves időszak mozgó átlagában számított hasznos hőtermelésének legalább 50%-át közszolgáltatási
távfűtési hálózatban, gőz vagy forró víz formájában használják fel, 2030. január 1-jéig az  1.  mellékletben
szereplő határértékeket kell alkalmazni, azzal a  kivétellel, hogy a  szilárd és folyékony tüzelőanyaggal üzemelő
berendezéseknél a  kén-dioxid kibocsátási határérték 1100 mg/Nm3, a  szilárd tüzelőanyaggal üzemelő
berendezéseknél a szilárdanyag-kibocsátási határérték 150 mg/Nm3.
(8) A fő tüzelőanyagként szilárd biomasszával üzemelő, 5 MWth-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű
tüzelőberendezések esetében, amelyek olyan légszennyezettségi zónában találhatók, ahol a  kén-dioxidra,
a  nitrogén-dioxidra, a  szálló porra (PM10 és PM2,5), az  ólomra, a  benzolra és a  szén-monoxidra megállapított
egészségügyi határértékek az éves levegőminőségi értékelés alapján teljesülnek, 2030. január 1-jéig a szilárd anyag
esetében 150 mg/Nm3 kibocsátási határértéket kell alkalmazni.
(9) A  gázszállítási rendszer biztonságának és védelmének biztosításához szükséges gázkompresszor-állomások
működtetéséhez használt, 5 MWth-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú motorok
és gázturbinák esetében a  nitrogén-oxidokra 2030. január 1-jéig az  1.  mellékletben szereplő határértéket kell
alkalmazni.
(10) Egy hároméves időszak mozgó átlagát tekintve évente legfeljebb 500 üzemórát üzemelő II. kategóriájú
tüzelőberendezésekre az 1. mellékletben szereplő kibocsátási határértékeket kell alkalmazni azzal a kivétellel, hogy
a szilárd tüzelőanyaggal üzemelő berendezéseknél a szilárdanyag-kibocsátási határérték 100 mg/Nm3.
(11) A  (6) és (10)  bekezdések szerinti mentesség alkalmazásához a  tüzelőberendezés működésének engedélyeztetése
vagy az  engedély módosítása során az  üzemeltetőnek az  engedélykérelemhez csatolnia kell írásos nyilatkozatát
arról, hogy a berendezést legfeljebb ezen bekezdésekben meghatározott számú üzemórán át üzemelteti.
(12) Azokban a  légszennyezettségi zónákban, ahol a  levegőterheltségi szint határértékeiről és a  helyhez kötött
légszennyező pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendeletben előírt egészségügyi határértékek
nem teljesülnek, a  környezetvédelmi hatóság – a  levegőminőségi tervvel összhangban – a  tüzelőberendezésekre
az  1–5.  mellékletben szereplő kibocsátási határértékeknél szigorúbb határértékeket is előírhat, amennyiben
ez hozzájárul a levegőminőség észrevehető javulásához.
(13) Az  1 MWth-nál kisebb névleges bemenő hőteljesítményű helyhez kötött motorok esetében a  kibocsátási
határértékeket nem kell alkalmazni
a) azon tüzelőberendezésekre, amelyek tüzelőanyag-felhasználása 50 kg/h alatt van, és
b) a szükségáramforrást hajtó, helyhez kötött motorokra, amelyek 50 h/év-nél rövidebb ideig üzemelnek.
(14) A  (13) bekezdés alkalmazása során az üzemidő megállapításánál nem kell figyelembe venni a motorok időszakos,
teljes felújítása után, biztonsági okból legfeljebb 6 évenként egyszer végzett, legfeljebb 24 órás próbajáratás
időtartamát. A teljes felújítást követő próbajáratásról annak megkezdése előtt 5 munkanappal a környezetvédelmi
hatóságot írásban értesíteni kell.
(15) Amennyiben a  3. § (1) és (2)  bekezdések alapján egy tüzelőberendezésnek tekintett tüzelőberendezés teljes
névleges bemenő hőteljesítményének számítása során valamennyi egyedi tüzelőberendezés névleges bemenő
hőteljesítménye 1 MWth-nál kisebb, akkor a  kibocsátási határértéket a  névleges bemenő hőteljesítmény
figyelembevételével kell meghatározni.
(16) Amennyiben a  3. § (1) és (2)  bekezdések alapján egy tüzelőberendezésnek tekintett tüzelőberendezés teljes
névleges bemenő hőteljesítményének számítása során legalább egy egyedi tüzelőberendezés névleges bemenő
hőteljesítménye eléri, vagy meghaladja az  1 MWth-ot, akkor a  kibocsátási határértéket a  teljes névleges bemenő
hőteljesítmény figyelembevételével kell meghatározni.
5. § (1) A  légszennyező anyagok mért tömegkoncentrációinak a  vonatkoztatási oxigéntartalomra történő átszámítását
– a (2) bekezdésben meghatározott tüzelési mód kivételével – az Ntr. 3. melléklete szerint kell elvégezni.
(2) Gázturbinából és gáz póttüzeléses hőhasznosító kazánból álló tüzelőberendezés esetében a  kibocsátási
határértéket és a vonatkoztatási oxigéntartalmat az Ntr. 4. melléklete szerint kell megállapítani.
(3) Vegyes tüzelésű berendezés esetében, beleértve a legalább kétféle tüzelőanyag egyidejű felhasználását is, az egyes
tüzelőanyagokra az 1–5. mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket kell alkalmazni. A kibocsátási határértéket
a felhasznált tüzelőanyagokkal bevitt hőteljesítmény arányában kell megállapítani az Ntr. 5. melléklet 1. és 2. pontjai
szerint.
5. A kibocsátási határértékektől való rendkívüli eltérés 6. § (1) A  környezetvédelmi hatóság az  egyes folyékony tüzelő- és fűtőanyagok kéntartalmának csökkentéséről szóló
miniszteri rendelet előírásaival összhangban, az  alacsony kéntartalmú tüzelőanyag ellátásának zavara esetén
kérelemre engedélyezi az  előírt kén-dioxid határértékeknek való megfelelési kötelezettségtől – az  ellátási zavar
fennállásának idejére, de legfeljebb 6 hónapra – történő eltérést a  tüzelőberendezés üzemeltetője számára,
amennyiben
a) a tüzelőberendezés rendes körülmények között alacsony kéntartalmú tüzelőanyagot használ, és
b) a tüzelőberendezés hatásterületén az éves kén-dioxid szennyezettség nem haladja meg a levegőterheltségi
szint határértékeiről és a  helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló
miniszteri rendeletben foglalt kén-dioxidra vonatkozó egészségügyi határértéket.
(2) A  környezetvédelmi hatóság a  földgázellátásról szóló törvényben meghatározott földgázellátási zavar vagy
válsághelyzet esetén az  üzemeltető kérelmére – a  zavar vagy válsághelyzet fennállásának idejére, de legfeljebb
10 napi időtartamra – engedélyezi a  kizárólag gázhalmazállapotú tüzelőanyagot használó tüzelőberendezésben
a  határértékeknél nagyobb légszennyezőanyag-kibocsátást okozó, maximum 1,0 tömegszázalék kéntartalmú
tüzelőanyag alkalmazását, ha a  tüzelőberendezés hatásterületén az  éves kén-dioxid szennyezettség nem
haladja meg a  levegőterheltségi szint határértékeiről és a  helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási
határértékeiről szóló miniszteri rendeletben foglalt kén-dioxidra vonatkozó egészségügyi határértéket.
A  tüzelőberendezés üzemeltetője köteles a  környezetvédelmi hatóságnak haladéktalanul bejelenteni
a  gázhalmazállapotú tüzelőanyagtól eltérő tüzelőanyaggal történt üzemeltetés kezdő és befejező időpontjait,
a felhasznált tüzelőanyagfajtákat, ezek jellemzőjét és mennyiségét.
(3) A  környezetvédelmi hatóság az  (1) és (2)  bekezdés szerinti eltérés engedélyezéséről hozott határozatot megküldi
a  környezetvédelemért felelős miniszternek (a  továbbiakban: miniszter). A  miniszter az  engedélyezett eltérést
haladéktalanul közli az Európai Bizottsággal.
III. FEJEZET
A KIBOCSÁTÁSOK ELLENŐRZÉSE 6. A tüzelőberendezés üzemeltetőjének kötelezettségei
7. § A rendelet hatálya alá tartozó tüzelőberendezésekhez kapcsolódó légszennyező pontforrások vizsgálatára,
ellenőrzésére és értékelésére, a  kibocsátás ellenőrzését végző szervezetekre, valamint a  légszennyező pontforrás
üzemeltetőjére a  levegőterheltségi szint és a  helyhez kötött légszennyező források kibocsátásának vizsgálatával,
ellenőrzésével, értékelésével kapcsolatos szabályokról szóló 6/2011. (I. 14.) VM rendeletet [a továbbiakban: 6/2011.
(I. 14.) VM rendelet] kell alkalmazni az e fejezetben foglalt eltérésekkel.
8. § (1) A tüzelőberendezés üzemeltetője köteles időszakos méréssel ellenőrizni a füstgáz
a) azon légszennyezőanyag-tartalmát, amelyre vonatkozóan az 1–5. számú melléklet határértéket ír elő az adott
tüzelőberendezés vonatkozásában; b) a  tüzelőanyaggal bevitt szennyező komponensekből keletkező egyéb légszennyezőanyag-tartalmát,
amennyiben azt a környezetvédelmi hatóság előírja;
c) hőmérsékletét, nyomását és sebességét és
d) oxigén- és nedvességtartalmát.
(2) Az (1) bekezdésben előírt méréseket a (3)–(5) bekezdésekben foglalt kivételekkel
a) az 1 MWth-nál kisebb tüzelőberendezések esetében ötévente legalább egyszer;
b) az  1 MWth és annál nagyobb, de 15 MWth-ot meg nem haladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű
tüzelőberendezések esetében háromévente legalább egyszer;
c) a  15 MWth-nál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében évente
legalább egyszer
kell elvégezni. (3) Az (1) bekezdésben előírt méréseket a gázüzemű motorok esetén évente legalább egyszer el kell végezni.
 (4) A  4. § (6) és (10)  bekezdésének hatálya alá tartozó tüzelőberendezések tekintetében a  környezetvédelmi hatóság
előírhatja, hogy a  (2)–(3)  bekezdésekben előírtaktól eltérően az  (1)  bekezdés szerinti időszakos mérést az  eltelt
üzemóra alapján kell elvégezni
a) a  15 MWth-ot meg nem haladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében
a maximális éves átlagos üzemórák háromszorosának megfelelő időtartamonként;
b) a 15 MWth-nál nagyobb teljes névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a maximális
éves átlagos üzemórák számának megfelelő időtartamonként.
 (5) A (4) bekezdés szerinti időszakos méréseket legalább ötévente el kell végezni.
 (6) A (2)–(5) bekezdésektől eltérően a környezetvédelmi hatóság folyamatos kibocsátás-ellenőrzést is előírhat a 6/2011.
(I. 14.) VM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján.
 (7) A  kizárólag földgázzal üzemelő tüzelőberendezéseknél a  kén-dioxid és szilárd anyag mérését nem kell
elvégezni, továbbá a  füstgáz sebességét és nyomását sem kell mérni, ha a  füstgáz térfogatárama számítással is
meghatározható.
(8) A többféle tüzelőanyagot használó tüzelőberendezések esetében a kibocsátások mérését normál üzemi feltételeket
biztosító időszakban, mindegyik tüzelőanyag vagy tüzelőanyag-keverék elégetése mellett el kell végezni. Azon
tüzelőanyagra vonatkozóan, amellyel éves szinten igazoltan kevesebb, mint 50 órát üzemelt a  tüzelőberendezés,
a környezetvédelmi hatóság az üzemeltető kérésére – legfeljebb öt évre – a mérés alól felmentést ad.
(9) Az első méréseket a tüzelőberendezés működésének engedélyezésétől, illetve a működés kezdetének időpontjától
számított négy hónapon belül kell elvégezni, attól függően, hogy melyik következett be később.
(10) A kibocsátás-ellenőrzés adatait, részeredményeit, valamint a 6/2011. (I. 14.) VM rendelet 18. § (1) bekezdése szerinti
üzemnaplót 6 évig kell megőrizni, és a hatósági ellenőrzéskor a környezetvédelmi hatóság részére be kell mutatni.
(11) A  tüzelőberendezés levegővédelmi követelményeit megállapító engedély, valamint az  üzemnapló környezeti
adatainak megismeréséhez a környezetvédelmi hatósághoz benyújtott kérelem szükséges.
9. § (1) Ha a  tüzelőberendezés nem megfelelő működése, vagy az  ahhoz kapcsolt kibocsátás-csökkentő berendezés
meghibásodása (a továbbiakban: nem megfelelő működés) a  kibocsátási határértékek túllépését okozhatja,
az üzemeltető köteles a nem megfelelő működés bekövetkezését követően legkésőbb 24 órán belül visszaállítani
a normál üzemmenetet.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti nem megfelelő működés során a  normál üzemmenet visszaállítása 24 órán belül nem
lehetséges, akkor
a) a berendezést olyan tüzelőanyagra kell átállítani, amellyel a kibocsátási határértékek betarthatók, vagy
b) a  berendezés terhelését oly mértékben kell csökkenteni, hogy a  kibocsátási határértékek betarthatók
legyenek, vagy
c) a berendezés működését fel kell függeszteni, amennyiben a nem megfelelő működés a helyi levegőminőség
jelentős romlásához vezet.
 (3) A  környezetvédelmi hatóságot az  (1)  bekezdés szerinti nem megfelelő működésről az  esemény bekövetkezését
követő nyolc órán belül tájékoztatni kell. Az  esemény bekövetkezésének okát, valamint a  megtett intézkedéseket
tartalmazó jelentést 48 órán belül meg kell küldeni a környezetvédelmi hatóságnak.
(4) Az üzemeltető köteles az indítási és leállítási időszakokat a lehető legrövidebbre csökkenteni.
7. A kibocsátásmérések eredményeinek értékelése 10. § (1) Az  időszakos kibocsátásmérések eredményéből – ha az  adatok rendelkezésre állnak – órás középértékeket,
egyébként a  mérési időszakra vonatkozó középértékeket kell képezni. A  kibocsátási határértékek betartása akkor
tekintendő igazoltnak, ha a  mérési eredmények középértékei nem haladják meg az  1–5.  mellékletben szereplő,
az adott tüzelőberendezésre érvényes kibocsátási határértéket.
(2) A folyamatos kibocsátásmérés eredményeinek értékelését az Ntr.-ben foglaltak szerint kell elvégezni. A kibocsátási
határértékek betartása akkor tekintendő igazoltnak, ha teljesülnek az Ntr. 8. mellékletében előírt feltételek.
(3) A  határértékeknek való megfelelés értékelésekor az  átlagos kibocsátási értékek kiszámítása során az  indítási
(felfűtési) és a leállítási időszakokat, valamint a 6. §-ban foglalt eltérések időtartamát figyelmen kívül kell hagyni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Hatályba léptető rendelkezések
11. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésekben meghatározott kivétellel – 2017. december 19-én lép hatályba.
 (2) A 4. § (3) és (6)–(9) bekezdése, valamint a 3. melléklet 2025. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 4. § (2) bekezdése és a 2. melléklet 2030. január 1-jén lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 12. § (1) E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
 (2) Az 1 MWth és annál nagyobb, de 5 MWth-ot meg nem haladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú
tüzelőberendezések esetében 2029. december 31-ig az  1.  mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket kell
alkalmazni.
(3) Az  5 MWth-ot meghaladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú tüzelőberendezések esetében
2024. december 31-ig az 1. mellékletben foglalt kibocsátási határértékeket kell alkalmazni.
(4) A  tüzelőberendezés működtetésének levegővédelmi követelményeit megállapító engedély soron következő
felülvizsgálatáig vagy módosításáig az 1. mellékletben szereplő kibocsátási határértékek
a) a szilárd tüzelőanyaggal – biomassza kivételével – üzemeltetett tüzelőberendezések esetében 7 tf%,
b) biomasszával vagy biogázzal üzemeltetett tüzelőberendezések – kivéve motorok és gázturbinák – esetében
11 tf%, és
c) motorok esetében 5 tf%
vonatkoztatási oxigéntartalomra átszámolt értékei alkalmazandók az engedélyben.
(5) Az 1 MWth és annál nagyobb, de 5 MWth-ot meg nem haladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú
tüzelőberendezések – kivéve gázmotorok – esetében 2029. december 31-ig a 8. § (1) bekezdés szerinti méréseket
ötévente legalább egyszer kell elvégezni.
(6) Az  5 MWth-ot meghaladó, de 15 MWth-ot meg nem haladó teljes névleges bemenő hőteljesítményű I. kategóriájú
tüzelőberendezések – kivéve gázmotorok – esetében 2024. december 31-ig a 8. § (1) bekezdés szerinti méréseket
ötévente legalább egyszer kell elvégezni.
10. Az Európai Unió jogának való megfelelés 13. § (1) Ez  a  rendelet a  közepes tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő
kibocsátásának korlátozásáról szóló 2015. november 25-i 2015/2193/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
(2) E  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU)
2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
11. Hatályon kívül helyező rendelkezések 14. § (1) Hatályát veszti
a) a  140 kWth és az  ennél nagyobb, de 50 MWth-nál kisebb névleges bemenő hőteljesítményű
tüzelőberendezések légszennyező anyagainak technológiai kibocsátási határértékeiről szóló 23/2001. (XI. 13.)
KöM rendelet;
b) a 140 kWth és az ennél nagyobb, de 50 MWth-nál kisebb bemenő hőteljesítményű, helyhez kötött gázturbinák
légszennyező anyagainak technológiai kibocsátási határértékeiről szóló 7/1999. (VII. 21.) KöM rendelet;
c) a helyhez kötött földgázüzemű gázmotorok technológiai kibocsátási határértékeiről szóló 32/1993. (XII. 23.)
KTM rendelet.
(2) Hatályát veszti a  levegőterheltségi szint határértékeiről és a helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási
határértékeiről szóló 4/2011. (I. 14.) VM rendelet 7.  mellékletének 2.8.1–2.8.8.  pontja, 2.55.1–2.55.3.  pontja és
2.56–2.56.2. pontja.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
25/2012. (I. 31.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok MPH Rubin
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Szingapúri Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé
történő kinevezéséhez szingapúri székhellyel. Budapest, 2012. január 6.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1158/2015. (III. 17.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében uniós forrásból megvalósítandó egyes projektekkel összefüggésben érintett közbeszerzési eljárások megindításához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015.  évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I. 16. pontja alapján
 1. hozzájárul
a) a KÖZOP-5.1.0-07-2008-0001 azonosító számú, „Budapest 4. számú metróvonal I. szakasz Kelenföldi
pályaudvar – Keleti pályaudvar” című projekt „Budapesti 4. sz. metróvonal I. szakasz – Őrmezői felszíni
rendezés – B terület: vasúti pálya és tartozékai bontása és átalakítása a MÁV 8 vágányának helyén létesítendő
felszíni P+R parkoló megvalósításához” tárgyú,
b) a KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0005 azonosító számú, „Budapest – Piliscsaba – Esztergom vasútvonal
rekonstrukciója II/B ütem” című projekt „Vállalkozási szerződés keretében Angyalföld – Újpest között
a 2. vágány kiépítése” tárgyú,
c) a KÖZOP-4.1.0-13-2013-0004 azonosító számú, „Partfalépítés Paks Kikötőben” című projekt „Partfalépítés Paks
Kikötőben, KÖZOP-4.1.0-13-2013-0004 kódszámon nyilvántartott projekt keretében” tárgyú,
d) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0016 azonosító számú, „Közlekedésbiztonságot javító fejlesztések az  országos
közúthálózaton” című projekt „Jelzőlámpa-telepítések KÖZOP forrásból” tárgyú,
e) a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú, „Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés
I.  ütem” című projekt KÖZOP 5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú „A Budapest villamos és trolibusz
járműfejlesztés I. ütem” projekt keretében közúti vasúti peron, vágány és egyenáramú kábelépítés, valamint
kapcsolódó felsővezeték építési, váltófűtés létesítési, közműépítési, forgalomtechnikai és útépítési munkák,
kiegészítő tervezési munkák és egyéb szolgáltatások elvégzése.” tárgyú,
f ) a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú, „Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése,
átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok
beszerzésével” című projekt „Kivitelezési szerződés autóbusz telephely magasépítési munkáinak
elvégzésére a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú ’Kecskemét város közösségi közlekedés
fejlesztése, átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok
beszerzésével’ című projekt keretében (SG-845).” tárgyú,
g) a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú, „Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése,
átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok
beszerzésével” című projekt „Vállalkozási szerződés a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú
’Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése, átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése, soros
hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok beszerzésével’ című projekt keretében, út és közút építés, építési
munkákhoz tartozó kivitelezési munkák ellátása” tárgyú,
h) a KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0016 azonosító számú, „Közlekedésbiztonságot javító fejlesztések az  országos
közúthálózaton” című projekt „Külterületi autóbuszmegállók gyalogosforgalmának biztonságosabbá tétele
az országos közúthálózaton” tárgyú,
i) a KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0005 azonosító számú, „Budapest – Piliscsaba – Esztergom vasútvonal
rekonstrukciója II/B ütem” című projekt „Vállalkozási szerződés keretében a Béke úton új villamos megállóhely
létesítése a kapcsolódó útépítési munkákkal együtt tervezése és megvalósítása” tárgyú,
j) a KÖZOP-1.5.0-09-11-2011-0010 azonosító számú, „Építési engedélyezési eljárás nélkül megvalósítható
közlekedésbiztonsági beruházások a  gyorsforgalmi úthálózaton” című projekt „Építési engedélyezési eljárás
nélkül megvalósítható közlekedésbiztonsági beruházások a  gyorsforgalmi úthálózaton: Beton terelőfal és
korlát építése, a fizikai elválasztás korszerűsítése az M3, M5 és M7 autópályákon” tárgyú
közbeszerzési eljárások megindításához;
 2. hozzájárul a  KÖZOP–1.5.0-09-11 azonosító számú, „Közlekedés Operatív Program keretében kiemelt projekt
javaslatok támogatására” című pályázati felhívásra benyújtott
a) „Szolnoki Mérnökségi Telep fejlesztése” tárgyú,
b) „Csorna Mérnökségi Telep fejlesztése” tárgyú,
c) „Szombathelyi Mérnökségi Telep fejlesztése” tárgyú
közbeszerzési eljárások megindításához;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1. és 2.  pont szerinti közbeszerzési eljárások
dokumentumainak minőségellenőrzéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1622/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a KEOP-2.2.2/C/14-2014-0001 azonosító számú („Regionális vízügyi, geoinformatikai és monitoring központ létrehozása” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-2.2.2/C/14-2014-0001 azonosító számú, „Regionális vízügyi, geoinformatikai és monitoring
központ létrehozása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban:
projekt) az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2011. (VI. 29.) OGY határozata Bencsik János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Bencsik János országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Tatabányai Városi
Bíróság 5. B. 291/2011/7. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
2009. CXIX. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és Szerbia Köztársaság Kormánya között a nemzetközi kombinált árufuvarozásról és a logisztikai szolgáltatásokról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Szerbia Köztársaság Kormánya
között a nemzetközi kombinált árufuvarozásról és a logisztikai szolgáltatásokról szóló Megállapodás (a továb biak ban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és Szerbia Köztársaság Kormánya között a nemzetközi
kombinált árufuvarozásról és a logisztikai szolgáltatásokról
A Magyar Köztársaság Kormánya és Szerbia Köztársaság Kormánya
a továb biak ban: Szerződő Felek,
annak tudatában, hogy az árucseréhez elengedhetetlen a teljesítőképes nemzetközi árufuvarozás,
felismerve, hogy környezetvédelmi okokból és a közúti forgalom korlátozott kapacitása miatt vasúton és vízi úton
korszerű fuvarozási rendszert kell kialakítani a közúti áruforgalom gazdasági és környezetvédelmi szempontból is
elfogadható alternatíváinak megteremtése érdekében,
abban a meggyőződésben, hogy a kombinált árufuvarozás és a logisztika rendszere nagy lehetőség a nemzetközi
áruforgalom gondjainak megoldásában,
figye lembe véve a nemzetközi környezet- és természetvédelmi egyezményeket, amelyeknek mindkét Szerződő Fél
részese, valamint az erre vonatkozó nemzeti jogszabályokat,
hivatkozva a kombinált árufuvarozásra vonatkozó azon nemzetközi egyezményekre, amelyeknek mindkét Szerződő
Fél részese,
a nemzetközi kombinált árufuvarozás és a logisztika terén történő kölcsönös együttműködés céljából az alábbiakban
állapodnak meg:
1. Cikk
Általános rendelkezések
(1) Jelen Megállapodás kiterjed a Szerződő Felek közötti logisztikai szolgáltatásokra, valamint a nemzetközi kombinált
árufuvarozásra, amely részben vasúton vagy vízi úton, részben közúton valamelyik Szerződő Fél államában bejegyzett
gépjárművel, a két Szerződő Fél államai között, vagy az egyik, vagy mindkét Szerződő Fél államán keresztül történik.
(2) A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem
idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon
befolyásolják Magyarországnak különösen a Csatlakozási Szerződéssel vállalt, az Európai Közösséget létrehozó
szerződésből, az Európai Unióról szóló Szerződésből, valamint általában véve az Európai Unió elsődleges és
másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
2. Cikk
Fogalommeghatározások
Jelen Megállapodás alkalmazásában bizonyos fogalmak és azok meghatározásai az alábbiak szerint értelmezhetőek:
a) Nemzetközi kombinált árufuvarozás: olyan fuvarozási forma, amelynek során a fuvarozási folyamat kezdő vagy
befejező szakaszában a gépjármű, illetve a gépjármű által fuvarozott intermodális fuvarozási egység továbbítása
A törvényt az Országgyűlés a 2009. november 9-i ülésnapján fogadta el.
a közutat veszi igénybe és a közbenső szakaszon történő fuvarozás vasúton, belvízen vagy tengerhajózással történik,
amely közbenső szakasz a közúti szakasz hosszánál nagyobb.
b) Intermodális fuvarozás: az árufuvarozás egy és ugyanazon rakományegységben vagy közúti járműben, két vagy
több közlekedési alágazat igénybevételével történik, amelynek során a továbbított árukat nem rakják át.
c) Intermodális fuvarozási egység: gépjármű által fuvarozott csereszekrény vagy legalább 6,1 méter (20 láb) hosszú
konténer, továbbá a kombinált árufuvarozásban alkalmazott daruzható félpótkocsi vagy pótkocsi.
d) Gépjármű: az egyik Szerződő Fél államában bejegyzett, árufuvarozásra kiépített és használt gépi meghajtású
jármű, továbbá bármilyen vontatóból és pótkocsiból, vagy vontatóból és félpótkocsiból álló közúti járműszerelvény,
amelyeknél a gépjármű az egyik Szerződő Fél államában van bejegyezve. Nem szükséges, hogy a pótkocsi, illetve
a félpótkocsi bejegyzése ugyanazon Szerződő Fél államában legyen.
e) Kísért kombinált árufuvarozás: gépjárműveknek vasúton (Ro-La) vagy belvízi úton (Ro-Ro) történő továbbítása,
miközben a gépjárművezető együtt utazik a gépjárművel.
f) Nem kísért kombinált árufuvarozás: intermodális fuvarozási egységeknek vagy gépjárműveknek vasúton vagy vízi
úton történő továbbítása, miközben a gépjárművezető nem utazik a gépjárművel.
g) Elő- és utánfuvarozás: a gépjármű által fuvarozott intermodális fuvarozási egységeknek és gépjárműveknek
a határátkelés helyétől vagy az áru feladási helyétől az útirány szerinti legközelebbi kombiterminálig vagy belvízi
kikötőig, illetve a kombitermináltól az útirány szerinti legközelebbi határátkelőhelyig vagy az áru rendeltetési helyéig
történő közúti fuvarozása, ille tő leg közlekedése.
h) Kombiterminál: intermodális fuvarozási egységeknek és/vagy gépjárműveknek az egyik fuvarozási módról
a másikra történő átrakóhelye.
i) Közúti fuvarozási engedély: a Szerződő Felek közötti nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló
egyezmény szerinti közúti fuvarozási engedély.
j) Jutalomengedély: a kombinált árufuvarozás igénybevétele után járó adómentes vagy úthasználati díjtól mentes
közúti fuvarozási engedély.
k) Logisztika: az áruforgalom szervezése és optimalizálása, amely magában foglalja a raktározás, az árukezelés és az
elosztás folyamatát, és amelyben meghatározó szerepet játszik a közlekedés üzemvitele és infrastruktúrája.
3. Cikk
Kísért kombinált árufuvarozás
(1) A Szerződő Felek a jelen Megállapodás szerint a kísért kombinált árufuvarozáshoz kapcsolódó közúti elő- és
utánfuvarozás esetén a Szerződő Felek országainak belső jogszabályai alapján kedvezményt biztosítanak, amely
magyar részről gépjárműadó, szerb részről útilleték fizetési kötelezettség alóli mentességet jelent. Közúti fuvarozási
engedélyt ezen fuvarozásoknál nem kell felhasználni.
(2) Jelen Cikk rendelkezései nem érintik azokat a díjakat és illetékeket, amelyeket autópályák egyes szakaszain,
alagutakon, hidakon és egyéb közúti létesítményeken való áthaladásra rónak ki, továbbá nem érintik azokat az
illetékeket, díjakat, amelyeket a Szerződő Felek államának nemzeti jogszabályai alapján a gépjárművek megengedett
méretének, össztömegének és/vagy tengelyterhelésének túllépése esetén állapítanak meg.
(3) A Szerződő Felek törekednek arra, hogy a kísért és nem kísért kombinált árufuvarozási rendszerben továbbított
vonatok határállomáson történő tartózkodása ne haladja meg az AGTC Megállapodás (Európai Megállapodás a fontos
nemzetközi kombinált fuvarozási vonalakról és ezek létesítményeiről) szerinti ajánlást (30 perc).
4. Cikk
Átlépés az országhatáron
(1) A kísért kombinált árufuvarozás esetén a határátkelőhelyeken az ille té kes hatóságok a kombinált árufuvarozás
igénybevételére jogosító dokumentumokkal rendelkező fuvarozót, illetve járművet a Szerződő Fél államába közúti
fuvarozási engedély nélkül engedik be. A Szerződő Felek államából történő kilépés során a kombinált árufuvarozás
igénybevételét CIM, CIM-UIRR vagy SZMGSZ fuvarlevéllel vagy hajófuvarlevéllel, és fel- vagy beszállójeggyel kell
igazolni.
(2) A kombinált árufuvarozás végzésére jogosító és az árura vonatkozó dokumentumokat, továbbá azokat az iratokat,
amelyeket nemzetközi szerződés ír elő, a Szerződő Fél államában történő minden fuvarozásnál a járművön kell tartani
és azokat a Szerződő Fél ille té kes hatóságainak kérésére be kell mutatni.
(3) A kombinált árufuvarozást végző járművek, személyek, valamint a fuvarozott áruk ellenőrzése az országhatáron
 való belépés, illetve kilépés során a Szerződő Felek államának nemzeti jogszabályaiban foglalt elő írások alapján
történik.
5. Cikk
Együttműködés a logisztikai szolgáltatások és a kombinált árufuvarozás elősegítésére
A Szerződő Felek
(a) ösztönzik a vasúti, a hajózási-, kikötő- és a kombinált fuvarozást végző társaságokat arra, hogy a logisztikai
szolgáltatások és a kombinált árufuvarozás elősegítése céljából hatékony, egyeztetett intézkedéseket tegyenek,
(b) elősegítik – lehetőség szerint – a logisztikai szolgáltatások és a kombinált árufuvarozás fejlesztése céljából a saját
vasútjaik, kombitermináljaik és kikötőik infrastrukturális beruházásait,
(c) törekednek arra, hogy a közúti árufuvarozás minél nagyobb mértékben kombinált árufuvarozás formájában
bonyolódjon le,
(d) törekednek a kombinált árufuvarozáshoz kapcsolódó elő- és utánfuvarozásnak a hétvégi- és ünnepnapi
közlekedési korlátozási tilalom alól való mentesítésére a Szerződő Felek államában érvényes nemzeti jogszabályoknak
meg fele lően,
(e) ille té kes szerveik útján törekednek arra, hogy – lehetőség szerint – az elő- és utánfuvarozáshoz a 44 tonna
össztömegű gépjárművek továbbításának feltételeit megteremtsék,
(f) ille té kes szerveik útján törekednek arra, hogy – lehetőség szerint – a kombinált árufuvarozás keretében feladott
rakományegységek vám- és egyéb hatósági kezelésének feltételeit a kombiterminálokon megteremtsék,
(g) elősegítik a közös logisztikai és nemzetközi kombinált árufuvarozási társaságok létesítését, együttműködését,
(h) kölcsönösen tájékoztatják egymást azokról az intézkedésekről, amelyek elősegítik a logisztikai szolgáltatások és
a nemzetközi kombinált árufuvarozás színvonalának növelését,
(i) támogatják a kombinált árufuvarozás lebonyolításának elősegítése céljából a kombinált fuvarozási eszközök
műszaki alkalmazásának kompatibilitását.
6. Cikk
Jutalomengedélyek
(1) A Szerződő Felek államából, államába vagy államán keresztül történő kombinált árufuvarozás igénybevétele
esetén (Ro-La, Ro-Ro) a Szerződő Felek kölcsönös közúti jutalomengedélyek kiadásában állapodnak meg.
(2) A közúti jutalomengedélyek mértékét, feltételeit és érvényességi idejét a Kombinált Árufuvarozási Vegyes
Bizottság állapítja meg.
(3) A jutalomengedélyeket a Szerződő Felek ille té kes hatóságai negyedévente adják át egymás részére.
(4) A Szerződő Felek államának nemzeti jogszabályai alapján ezen engedélyek mentesek magyar részről
a gépjárműadó, szerb részről az úthasználati díj megfizetése alól.
7. Cikk
Kombinált Árufuvarozási Vegyes Bizottság
(1) Jelen Megállapodás végrehajtása és alkalmazása érdekében a Szerződő Felek ille té kes hatóságai Kombinált
Árufuvarozási Vegyes Bizottságot hoznak létre. Jelen Egyezmény hatálybalépését követő harminc napon belül
a Szerződő Felek ille té kes hatóságai megnevezik a Vegyes Bizottság munkájába bevont képviselőiket. A Vegyes
Bizottság más szakértőket is bevonhat a Bizottság munkájába.
(2) Amennyiben a Vegyes Bizottság nem tud a jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos
kérdésekben megoldást találni, a Szerződő Felek azokat diplomáciai úton oldják meg.
(3) A Vegyes Bizottság üléseit évente egyszer, a Szerződő Felek államainak területén felváltva tartja.
8. Cikk
A rendelkezések megszegése
(1) A fuvarozó vagy annak utazó személyzete köteles megtartani a másik Szerződő Fél államában hatályos
jogszabályokat.
(2) Minden olyan esetben, amelyet a jelen Megállapodás vagy a Szerződő Feleket érintő nemzetközi egyezmények
rendelkezései nem szabályoznak, a Szerződő Felek államának nemzeti jogszabályait kell alkalmazni.
(3) Ha valamely fuvarozó vagy annak utazó személyzete megszegi a jelen Megállapodás rendelkezéseit, a gépjármű
forgalmi engedélyét kiadó Szerződő Fél ille té kes hatósága az alábbi intézkedéseket hozhatja:
– az érintett fuvarozó felszólítása az érvényben lévő elő írások megtartására;
– az érintett fuvarozó részére a jutalomengedélyek kiadásának leállítása, vagy a már kiadott jutalomengedély
visszavonása arra az időszakra, amelyre a másik Szerződő Fél ille té kes hatósága kizárta a fuvarozót a forgalomból.
(4) A Szerződő Felek ille té kes hatóságai értesítik egymást a megtett intézkedésekről.
9. Cikk
Adatvédelem
A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a jelen Megállapodással összefüggő minden adatot és
információt – kivéve a nyilvánosan közzétett statisztikai adatokat és kimutatásokat – bizalmasan kezelnek, a saját
államuk jogszabályaival összhangban harmadik féllel szemben védenek.
10. Cikk
Rendkívüli helyzet
A Szerződő Felek kötelezik magukat arra, hogy a kombinált árufuvarozásban rendkívüli esemény, vis maior, forgalmi
akadály, műszaki zavar vagy egyéb akadály miatt bekövetkező, tizenkét órát meghaladó üzemszünet esetén külön
egyeztetett, sürgős intézkedéseket tesznek a nemzetközi kombinált árufuvarozás zavartalanságának biztosítása
érdekében.
11. Cikk
Hatálybalépés
A jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges nemzeti elő írások szerinti utólagos jóváhagyásról a Szerződő
Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást. Az Egyezmény a későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
12. Cikk
A Megállapodás hatálya
(1) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időtartamra kötik, azonban azt bármelyik Szerződő Fél írásban
felmondhatja.
(2) Jelen Megállapodás módosítására vagy kiegészítésére a Szerződő Felek megállapodását köve tően kerül sor.
A jóváhagyott módosítás a jelen Megállapodással megegyező módon lép hatályba.
(3) Jelen Megállapodás a felmondásáról szóló diplomáciai értesítésnek a másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét
követő hat (6) hónap elteltével hatályát veszti.
Készült Budapesten, 2009. október 12-én két eredeti példányban, magyar és szerb nyelven, mindkét szöveg egyaránt
hiteles.
(Aláírások)”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a a Megállapodás 11. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1087/2018. (III. 13.) Korm. határozata az Andrássy Emlékmúzeum létrehozásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Andrássy család élete olyan kulturális és nemzeti értéket képvisel, amelynek megóvása,
gondozása kiemelten fontos, ennek érdekében kiemelt feladatként kezeli az  Andrássy család életének a  jövő
nemzedékkel való megismertetését;
2. egyetért azzal, hogy a  Budapest I. kerület, Bem rakpart 6. (Fő utca 11–13.) szám alatti Andrássy Palotában
(a  továbbiakban: Ingatlan) a  Magyar Nemzeti Múzeum szervezeti egységeként Andrássy Emlékmúzeum
(a továbbiakban: Emlékmúzeum) kerüljön létrehozásra;
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 2. pontban foglaltak keretében – a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zrt. (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján – tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Budapest I. kerület Budavári
Önkormányzat tulajdonában álló Budapest I. kerület, belterület 14408/0/A/1, 14408/0/A/2, 14408/0/A/4 és
14408/0/A/5 helyrajzi számú, valamint a  Budapest Főváros Önkormányzata tulajdonában álló Budapest I. kerület,
belterület 14408/0/A/3 helyrajzi számú ingatlanoknak – legfeljebb a  független ingatlanforgalmi szakértő által
meghatározott forgalmi értéken – az állam javára történő megvásárlása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon a 3. pontban
meghatározott ingatlanok tulajdonjogának per-, teher- és igénymentes megszerzéséhez szükséges legfeljebb
1 000  000 000 forint rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím,
1.  Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai
jogcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az  MNV Zrt. útján és az  emberi erőforrások miniszterének
bevonásával – tegye meg a szükséges intézkedéseket a 3. pontban meghatározott ingatlanoknak a Magyar Nemzeti
Múzeum részére történő vagyonkezelésbe adása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az ingatlanok állami tulajdonba kerülését követően azonnal
 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Emlékmúzeum megvalósítása érdekében – az  emberi erőforrások
miniszterével együttműködésben – gondoskodjon az  Ingatlan megfelelő átalakításához és felújításához szükséges
legfeljebb 800 000 000 forint forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Nemzeti Múzeum bevonásával dolgozza ki
az  Emlékmúzeum részletes szakmai és üzemeltetési koncepcióját, különös tekintettel a  fenntartás és üzemeltetés
feladataira, költségeire, és készítsen arról előterjesztést a Kormány részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Budapest I. kerület, belterület 7173 helyrajzi számú, természetben
az 1013 Budapest, Krisztina tér 1. szám alatt található ingatlan felújítása érdekében gondoskodjon legfeljebb
900 000 000 forint forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi Önkormányzatok támogatásai fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
429/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Skornyik Kingát
2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
51/2011. (VI. 29.) OGY határozata Seszták Oszkár országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Seszták Oszkár országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Városi
Bíróság 74. B. 129/2011. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
60/2013. (HK 9.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzata
kidolgozásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. p) pontja alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség
szabályzatfejlesztési tevékenységének kialakításáról és
működéséről szóló 136/2011. (XII. 20.) HM utasításban
foglaltakra a Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzata
kidolgozása érdekében a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Szolgálati Szabályzata (a továbbiakban: szabályzat) kidolgozásával kapcsolatos feladatok végrehajtása céljából kidolgozó
csoportot hozunk létre.
2. A szabályzat kidolgozását az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH VDK) parancsnoka
irányítja.
3. A kidolgozó csoport
a) Vezetője a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK)
Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: KIKCSF)
Kiképzés Ellenőrző és Értékelési Osztály osztályvezetője.
b) Vezető helyettese a HVK KIKCSF Kiképzési Ellenőrző és Értékelési Osztály osztályvezető helyettese.
4. A kidolgozó csoport tagjai:
a) HM Tervezési és Koordinációs Főosztály;
b) HM Jogi Főosztály;
c) HM Humánpolitikai Főosztály;
d) HM Hatósági Hivatal;
e) HVK Személyzeti Csoportfőnökség;
f) HVK Felderítő Csoportfőnökség;
g) HVK Hadműveleti Csoportfőnökség;
h) HVK Logisztikai Csoportfőnökség;
i) HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség;
j) HVK KIKCSF;
k) MH Vezetési és Doktrinális Központ
állományából kijelölt személyek, illetve akadályoztatásuk
esetén állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőik.
5. A kidolgozó csoport munkájában a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző kar
(a továbbiakban: NKE) képviselője az MH VDK parancsnokának felkérése alapján vesz részt.
6. A szabályzat kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) A fejezetek tartalma legyen összhangban a jelenleg
hatályban lévő szabályzókkal.
b) Feleljen meg az MH-ban bevezetett, vonatkozó
NATO egységesítési egyezmények előírásainak és követelményeinek.
c) Feleljen meg a hatályos és normatív módon kötelező
NATO és magyar terminológiának.
7. A szabályzat kidolgozásának rendje:
a) Az MH VDK parancsnoka a szabályzat kidolgozási
ütemtervét a HVKF részére 2013. július 16-ig terjeszti fel
jóváhagyás céljából.
b) A szabályzat egységesítése, véglegesítése érdekében
az MH VDK parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai részére a szolgálati út betartásával szakmai összevonást kezdeményezhet.
c) A szabályzat hatálybalépésének tervezett időpontja
2013. október 31.
8. A lektor a szakmai felelős szerv illetve szervezet vezetője által kijelölt vagy felkért személy vagy személyek.
Kijelölés vagy felkérés hiányában a lektor a kidolgozó
csoport vezetője. A lektori munkába a kidolgozó csoport
vezetője a kidolgozó csoportvezető helyettest szükség esetén bevonhatja. A lektorálási feladatokkal megbízott személy vagy személyek feladatukat szolgálati tevékenységük keretében végzik.
9. A feladat végrehajtásában érintett szervek, szervezetek vezetői a kidolgozó csoportba kijelölt személyek és
azok helyetteseinek nevét – a szolgálati út betartásával –
az MH VDK parancsnokának az intézkedés hatályba lépését követő 3. napig küldik meg.
10. A kidolgozó csoport ezen együttes intézkedés hatályba lépését követő 30 napon belül kezdi meg munkáját.
11. Ez az együttes intézkedés a közzététel napján lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár