text:
94/2010. (III. 31.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Kormánya között
pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar fordítása a következő:
TOTAL 15 800 000 EUR Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti
pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról A Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa (a továbbiakban: Szerződő Felek)
a gazdasági kapcsolatok kölcsönösen előnyös bővítése és a fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében
az alábbi megállapodást kötik: 1. cikk Meghatározások Jelen Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segély: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a kedvezmény mértéke
legalább 35%; b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat. Az OECD
szabályok értelmében a csomag összesített kedvezményeinek mértéke a kamattámogatás és a legfeljebb
a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a segélyhitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) a kötött segélyhitel névértéke: a kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke a hitel-visszafizetés
kockázati felárával együtt, kamatok nélkül; e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f) OECD Megállapodás: az OECD „Arrangement on Officially Supported Export Credits” (az államilag támogatott
exporthitelekről szóló megállapodás) című dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata;
g) a hitel kezdőnapja: az OECD Megállapodás XI. sz. melléklete k) pontjának definíciós listája szerint kerül
meghatározásra. 2. cikk A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
A Magyar Köztársaság Kormánya, nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a Magyar
Export-Import Bank Részvénytársaság (a továbbiakban: Eximbank) által a jelen Megállapodásban rögzített
keretfeltételekkel folyósítható kötött segélyhitelekhez (a továbbiakban: kötött segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza
nem térítendő hivatalos támogatást ajánl fel kamattámogatás és adományelem formájában infrastrukturális
befektetések finanszírozásához, valamint Bosznia-Hercegovina elsődleges fontosságú fejlesztési céljai között szereplő
egyéb kiemelt rekonstrukciós programokhoz. Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa a kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és a jelen segélyhitel keretprogram
megvalósulását – belső jogrendjének és nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően eljárva – a felhasznált hitel és
járulékainak visszafizetését biztosító szuverén garancia nyújtásával, vagy az állam által kibocsátott szuverén
garanciával egyenértékű fizetési kötelezettség elfogadásával támogatja. A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az OECD „Bribery and officially subsidised export credits” (a vesztegetésekről és
az államilag támogatott exporthitelekről szóló) cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt
az ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb 15 800 000 EUR, azaz
tizenötmillió-nyolcszázezer euró. A végleges kötelezettség az Eximbankkal kötött egyedi hitelszerződések alapján
keletkezik. A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitelek kedvezményének mértéke 35%.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek futamideje a folyósítási időszakot követően nem haladhatja meg a 11,5
(tizenegy és fél) évet, mely időtartam az OECD Megállapodásban foglaltak alapján a hitel kezdőnapját követő 6 (hat)
hónaptól számított maximum 1,5 (másfél) év türelmi időt és maximum 10 (tíz) év törlesztési időszakot foglal magába.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a folyósítási időszak az egyedi hitelszerződésekben kerül rögzítésre,
az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg a 2 (két) évet.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az OECD Megállapodásban meghatározottak szerint az egyedi
hitelszerződés aláírásának évében érvényes DDR, a kivitelezési időszak, a türelmi idő és a törlesztési időszak alapján
megállapított mértékű kamat kerül felszámításra. A kamat mértékét az egyedi hitelszerződésekben rögzítik és mértéke
a kölcsön teljes futamideje alatt változatlan marad. A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az egyedi hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati felár kerül
felszámításra az OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban. 4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása A kötött segélyhitelkeret olyan projektek megvalósításához vehető igénybe, amelyek ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket
a konzultációs eljárás során elfogadtak. A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa a segélyhitelkeretet ezen
Megállapodás elválaszthatatlan részét képező Mellékletben szereplő, vagy mindkét fél által kölcsönösen elfogadott
víz- és szennyvízkezelési projektek (a továbbiakban: kiválasztott projektek) megvalósítására fordítja. Továbbá
a Szerződő Felek megállapodnak abban is, hogy a két projekt megvalósítása nem közösen történik; bármelyik projekt
megvalósítható, amennyiben a megvalósítás feltételei rendelkezésre állnak. A projektek megvalósítása egymástól
független. A kiválasztott projekteket Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg.
A segélyhitelkeretből megvalósuló finanszírozás idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a Magyarországon
bejegyzett gazdálkodó szervezetek által Bosznia-Hercegovina területén teljesített export legalább 50%-ban magyar
származásúnak minősül, vagy ha egy Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezet által Bosznia-Hercegovina
területén megvalósított építési, összeszerelési munka vagy a fővállalkozói szerződés – 5 000 000 eurót
meghaladó – értékének legalább 25%-a magyar származású exportnak minősül.
Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa vagy az általa kiválasztott projektek megvalósítására kijelölt szerv saját
előírásainak megfelelően – a „Good Procurement Practice for ODA” (az ODA-val kapcsolatos jó közbeszerzési
gyakorlat) szerint eljárva – Magyarországon bejegyzett társaságokat (a továbbiakban: exportőr) választ ki és
döntéséről tájékoztatja a Magyar Köztársaság Gazdasági és Közlekedési Minisztériumát.
5. cikk Befogadási eljárás A Megállapodás alapján a hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a Szerződő Felek az alábbi eljárást
követik: a) Az exportőr és a befektető kidolgozza a projektek megvalósításáról szóló szerződést.
b) A megkötött szerződést a Bosznia-Hercegovinai Fél jóváhagyja, erről diplomáciai úton, írásban tájékoztatja
a Magyar Felet. c) A Magyar Fél egyetértése esetén diplomáciai úton írásban visszaigazolja a Bosznia-Hercegovinai Fél által
jóváhagyott szerződést. 6. cikk A kedvezményes hitelek folyósítása
A Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kedvezményes hitelek részletes feltételeit
egyrészről Bosznia-Hercegovina Elnöksége által meghatalmazott hiteladósok, másrészről az Eximbank mint
hitelnyújtó között megkötendő egyedi hitelszerződések rögzítik. Az Eximbank saját forrásai terhére Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa által meghatalmazott hiteladósok részére
a kötött segélyhitel névértékének összegéig kedvezményes hitelt nyújt a befogadott projektek megvalósítására.
A finanszírozás mértéke a befogadott projektek értékének 100%-a, plusz az adományelem összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a Magyar Exporthitel Biztosító Rt. (a továbbiakban: MEHIB)
biztosítja. Az Eximbank és a MEHIB a nemzetközi kötelezettségek szerint előzetesen bejelenti az egyedi projektekhez kapcsolódó
segélyhitel nyújtásának szándékát. A jóváhagyási folyamat sikeres lezárása után az Eximbank tájékoztatja a befektetőt
és az exportőrt, valamint a Szerződő Feleket. 7. cikk
Az egyedi hitelszerződések feltételei Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa Bosznia-Hercegovina jogrendjének megfelelően szuverén garanciát bocsát ki,
mely biztosítja a jelen kötött segélyhitelkeret alapján nyújtott hitelek, hitelkamatok és egyéb járulékaik kifizetését
minden egyes projekt esetében a kölcsöntőke, a hitelkamatok és egyéb járulékaik kifizetésének céljából, vagy
a szuverén garancia értékével megegyező fizetési kötelezettségeket vállal arra az esetre, ha – a szuverén garancia
esetében – a Bosznia-Hercegovina Elnöksége által meghatalmazott kölcsönvevő nem tesz eleget a vonatkozó
hitel-megállapodáson alapuló fizetési kötelezettségeinek. Bosznia-Hercegovina fizetési kötelezettségének adott
évben fennálló összegét állami költségvetésében feltünteti. Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést
kötnek. 8. cikk Adók, költségek A Szerződő Felek a Megállapodás végrehajtása alapján felmerülő adó-, illeték-, vagy egyéb közteherből adódó fizetési
kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni, azonban a Bosznia-Hercegovinai Fél kijelenti, hogy nem vet
ki semmilyen vámot, adót vagy egyéb költséget a jelen Megállapodás keretében finanszírozott projektekre. Ezek
a költségek – amennyiben felmerülnek – az egyes segélyhitelekből nem fizethetők ki, és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik meg,
és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor és a kamat fizetésekor a kifizetendő összegek nem csökkenthetők a Bosznia-Hercegovina
részéről kiszabott adó vagy egyéb fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
9. cikk Jogviták A Szerződő Felek a jelen Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk Az irányadó jog Az egyedi hitelszerződésekre a Magyar Köztársaság joga az irányadó.
11. cikk Záró rendelkezések a) A jelen Megállapodás a hatálybalépéstől számított két évre szól.
b) Jelen Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell azokra a befogadott projektekre,
amelyek finanszírozása a jelen Megállapodás szerint megkötött egyedi hitelszerződések alapján valósul meg.
c) A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételének napján lép hatályba. d) A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja. Ebben
az esetben a Megállapodás a felmondásáról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által történt kézhezvételét
követő 30. (harmincadik) napon hatályát veszti. e) A Szerződő Felek a Megállapodást közös akarattal, egyetértésben, diplomáciai jegyzékváltás útján módosíthatják
vagy kiegészíthetik. Ezek a módosítások és kiegészítések a c) pontban foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Budapesten, Magyarországon 2007. év szeptember hónap 11. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
(Aláírások) Melléklet A Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram alapján megvalósításra javasolt kiválasztott projektek listája
Szám Önkormányzat Program
A befektetés előzetesen kalkulált értéke
1 TUZLA Vízgazdálkodás 5 800 000 EUR 2 TUZLA Szennyvízkezelés 8 500 000 EUR
3 CHITLUK Vízgazdálkodás és szennyvízkezelés 1 500 000 EUR
ÖSSZESEN: 15 800 000 EUR
„ 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 11. cikk c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott időpontban hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és
Bosznia-Hercegovina Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló, 2004. november
19-én, Budapesten aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 127/2005. (VI. 30.) Korm. rendelet.
(4) A megállapodás, illetve a rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté válását
követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(5) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
8/2014. (XII. 12.) IM rendelete a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartott elítéltek és egyéb jogcímen fogvatartottak egészségügyi ellátásáról.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL. törvény 434. § (2) bekezdés i) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) bv. orvos: a  büntetés-végrehajtási intézet (a továbbiakban: bv. intézet) alkalmazásában vagy szerződéses
jogviszony keretein belül – a fogvatartottak gyógyító-megelőző alapellátását végző – a rend- és honvédelmi
alapellátás feltételeinek megfelelő orvos;
b) fogvatartott:
ba) a szabadságvesztésre ítélt,
bb) az elzárásra ítélt,
bc) az előzetesen letartóztatott,
bd) a szabálysértési elzárást töltő személy,
be) a közérdekű munka, illetve pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő személy,
bf ) a  pénzbírság, a  helyszíni bírság és közérdekű munka helyébe lépő szabálysértési elzárást töltő
személy,
bg) a kényszergyógykezelt,
bh) az ideiglenes kényszergyógykezelt és
bi) a rendbírság helyébe lépő elzárást töltő személy;
c) gyógyászati segédeszköz: a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás,
valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 3. § 6. pontja szerinti
eszköz.
2. A fogvatartottak egészségügyi, gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz ellátása
2. § (1) A  fogvatartottat a  bv. orvos köteles felvilágosítani az  egészségi állapotáról, tájékoztatást adni a  tervezett orvosi
beavatkozások szükségességéről, kockázatáról, valamint arról, hogy a szükségesnek ítélt vizsgálat vagy beavatkozás
elmaradása milyen következményekkel járhat az egészségi állapotára nézve.
(2) Ha a  fogvatartott az  egészségügyi ellátás visszautasításával kapcsolatos önrendelkezési jogával él – ha nem
állnak fenn a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról
szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 158.  §-ában foglalt korlátozások –, és az  orvosi vagy
egyéb kezeléseket, a  járó- vagy fekvőbeteg szakellátásra beutalást megtagadja, ezt a  döntését az  egészségügyi
nyilvántartásában (törzslapon) kell rögzíteni és a fogvatartottal aláíratni. Ha a fogvatartott írni, olvasni nem tud, vagy
az aláírást megtagadja, két tanú együttes jelenlétében kell a fogvatartott döntését bejegyezni és a tanúkkal aláíratni.
(3) A  Bv. tv. 158.  §-ában meghatározott korlátozást kizárólag a  bv. orvos javaslata alapján, a  korlátozás
szükségességének idejére a bv. intézet vezetője rendeli el.
3. § (1) A  fogvatartottat befogadáskor közegészségügyi és járványügyi szempontból egészségügyi szakdolgozó
megvizsgálja. A fogvatartott közösségbe mindaddig nem helyezhető, amíg közegészségügyi-járványügyi vizsgálata
nem történt meg.
(2) Betegséget terjesztő vagy okozó rovarok észlelése vagy elkülönítést igénylő fertőző megbetegedés gyanúja esetén
a  fogvatartottat el kell különíteni, közösségbe helyezni csak a  megfelelő kezelést, illetve gyógyulást követően
a bv. orvos írásbeli engedélyével lehet.
(3) Az egészségügyi szakdolgozó a  fogvatartottat nyilatkoztatja a betegségeiről, rendszeresen szedett gyógyszereiről,
szükség esetén értesíti a bv. orvost.
(4) A  befogadás során végrehajtott egészségügyi eljárásban tájékoztatni kell a  fogvatartottat, hogy
a  gyógyszerrendelésre vonatkozó általános jogszabályi előírások szerint a  gyógyszerellátás a  fogvatartás
alatt is térítés ellenében illeti meg, valamint arról is, hogy az  ártámogatás igénybevételére jogosító iratok
(TAJ kártya, közgyógyellátási igazolvány) bemutatása a saját felelőssége, és az  iratok hitelt érdemlő bemutatásáig
az  árkülönbözetet a  fogvatartott viseli. Ebben az  esetben tájékoztatni kell, hogy kizárólag sürgősségi
gyógyszerellátásra jogosult. A  fogvatartottat a  tájékoztatóban foglaltak tudomásul vételéről nyilatkoztatni, és
a  nyilatkozatot az  egészségügyi dokumentációban tárolni kell. Ha a  fogvatartott írni, olvasni nem tud, vagy
az aláírást megtagadja, két tanú együttes jelenlétében kell a fogvatartott döntését bejegyezni és a tanúkkal aláíratni.
(5) A bv. orvos – sürgős szükség vagy a (7) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a befogadás után legkésőbb
72 órával a  fogvatartottat megvizsgálja, rögzíti a  fogvatartott kórelőzményi adatait, általános egészségi állapotát,
fizikális státuszát, valamint elbírálja a munkaképességét.
(6) Amennyiben a  befogadott fogvatartott közgyógyellátásra jogosult, úgy a  közgyógyellátási igazolvány másolatát
az  egészségügyi nyilvántartásában kell elhelyezni. Amennyiben a  befogadott fogvatartott méltányossági alapon
rendelkezik közgyógyellátási igazolvánnyal, a  bv. intézet egészségügyi szakterülete köteles írásban megkeresni
az  igazolványt kiállító települési önkormányzat jegyzőjét a  közgyógyellátási igazolvány további jogosultságának
megállapítása céljából.
(7) Befogadáskor a  fogvatartotton látható külsérelmi nyomokat dokumentálni kell. Amennyiben a  fogvatartotton
külsérelmi nyomok láthatók vagy bántalmazás gyanúja merül fel, vagy elmondása szerint sérüléseket szenvedett,
haladéktalanul intézkedni kell orvosi látlelet felvétele iránt.
4. § (1) Az egészségügyi panasszal jelentkező fogvatartott orvosi rendelésen való megjelenését biztosítani kell.
 (2) A  bv. orvos írásbeli rendelkezése alapján a  fogvatartottat egészségi állapotának megfelelő speciális élelmezésben
kell részesíteni.
 (3) A  bv. orvos a  fogvatartott egészségi állapotára figyelemmel kezdeményezheti a  házirendtől eltérő szabályok
alkalmazását. 5. § A fogvatartottak tüdőszűrő vizsgálatát el kell végezni, továbbá biztosítani kell részükre a  fogászati szűrésen,
a nőknek nőgyógyászati szűrésen való részvétel lehetőségét.
6. § (1) A  fogvatartott munkaképtelenségét a  bv. intézet működésével és a  fogvatartottak ellátásával kapcsolatos
tevékenység keretében történő munkavégzésre vonatkozóan – legfeljebb egy évig terjedő időtartamra – a bv. orvos
állapíthatja meg.
(2) A  fogvatartott munkaképtelenségének az  (1)  bekezdésben meghatározottnál hosszabb időtartamra, illetve
véglegesen történő megállapítását a  Büntetés-végrehajtás Központi Kórház (a továbbiakban: Központi Kórház)
Felülvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: FÜV Bizottság) végzi.
(3) A fogvatartott az első fokú döntés ellen a FÜV Bizottsághoz, a FÜV Bizottság döntése ellen pedig a Központi Kórház
főigazgató főorvosához tizenöt napon belül írásban panaszt jelenthet be. A  panaszt tizenöt napon belül kell
elbírálni, és arról a fogvatartottat írásban értesíteni.
7. § A fogvatartott munkavégzéséhez szükséges járművezetői alkalmasságának térítésmentes, első fokú elbírálására
a bv. orvos jogosult. Amennyiben a fogvatartott a járművezetői alkalmasság tárgyában első fokon hozott döntéssel
nem ért egyet, kérelme alapján a  FÜV Bizottság elé állítható. A  FÜV Bizottság másodfokú döntésével szemben
további jogorvoslatnak nincs helye.
8. § (1) Orvosi javaslatra a bv. intézet egészségügyi részlegén kell elhelyezni azt a fogvatartottat, akinek egészségi állapota
ezt indokolja, de kórházi fekvőbeteg-ellátása nem szükséges.
(2) Az  egészségügyi részlegről a  fogvatartottat kizárólag a  bv. orvos írásbeli hozzájárulásával lehet kihelyezni, illetve
nem egészségügyi céllal elszállítani.
9. § Sürgősségi orvosi ellátást igénylő esetekben a bv. orvos, a bv. intézet székhelye szerint területileg illetékes készenléti
szolgálatot teljesítő orvos, a bv. intézet székhelye szerint területileg illetékes háziorvosi ügyeleti szolgálat, sürgősségi
orvosi szolgálat vagy mentőszolgálat orvosának írásos javaslata, beutalója alapján kell – a  Bv. tv. 163.  §-ában
foglaltak alapján – a szakellátásra szoruló fogvatartottat a legközelebbi, területileg illetékes – megfelelő és kötelező
ellátást biztosító – egészségügyi intézménybe szállítani.
10. § A beteg fogvatartottat írásos orvosi rendelkezés alapján egészségi állapotának megfelelően kell szállítani.
11. § (1) A fogvatartott sürgősségi fogászati ellátását a bv. intézet köteles biztosítani.
 (2) A  nem sürgősségi fogászati ellátások körébe tartozó fogászati beavatkozások az  egészségbiztosítási jogszabályok
szerint a bv. intézetben elvégezhetők.
 (3) A fogvatartott a térítésköteles fogászati ellátásokért, a gyógyászati segédeszközökért, azok javításáért térítési díjat
fizet.
 (4) A  fogvatartott a  büntetés-végrehajtás fogorvosa által fogpótlásban és a  műfogak javításában térítésmentesen
az (5) bekezdés szerint, továbbá térítés ellenében akkor részesülhet, ha a szabadságvesztés várható hátralévő ideje
azt lehetővé teszi és az annak fedezetéül szolgáló összeggel rendelkezik.
(5) A fogászati ellátás, a gyógyászati segédeszköz és annak javítási költségét – ha az a fogvatartott munkabalesete vagy
a fogvatartás ideje alatt keletkezett foglalkozási megbetegedése miatt szükséges – a bv. intézet téríti.
(6) A gyógyászati segédeszköz térítési díjának átvállalásáról való döntés előtt vizsgálni kell a Bv. tv. 156. § (2) bekezdése
szerinti feltételek teljesülését. Annak tényét, hogy a  fogvatartott munkavégző képességének megőrzéséhez
vagy helyreállításhoz szükséges-e gyógyászati segédeszköz ellátása, a  bv. orvos állapítja meg. A  térítési díj
átvállalását a  bv. intézet vezetője – egy évet meghaladó fogvatartás esetén orvosi javaslatra legfeljebb egy évre
kiterjedően – engedélyezi.
(7) A  Bv. tv. 156.  § (6)  bekezdése alapján térítésmentes egészségügyi ellátást, valamint a  Bv. tv. 156.  § (2)  bekezdése
szerinti feltételek hiányában térítésmentes gyógyászati segédeszközt és annak javítását – orvosi javaslatra, különös
méltánylást érdemlő esetben – a bv. intézet vezetője engedélyezheti.
(8) Az (5)–(7) bekezdések alkalmazása során felmerült költségek a bv. intézetet terhelik.
 (9) A  gyógyászati segédeszköz szükségességét az  arra jogosult szakorvos állapítja meg, beszerzéséről a  bv. intézet
gondoskodik. 12. § (1) Fogvatartottat – a  9.  §-ban foglaltakat kivéve – járó- vagy fekvőbeteg szakellátásra csak bv. orvos utalhat be.
Beutalás nélkül igénybe vehető ellátásokra történő kiszállítást bv. orvos jelenléte hiányában, indokolt esetben
a szolgálatban lévő ápoló, szakápoló is elrendelheti.
(2) Amennyiben a  fogvatartott olyan szakorvosi ellátásra szorul, amely a  bv. intézetben nem biztosítható, a  bv. orvos
a fogvatartottat a területileg illetékes egészségügyi intézmény járóbeteg-szakrendelésére is beutalhatja.
(3) A fogvatartottat egészségügyi intézmény járóbeteg-szakrendelésére kell beutalni, ha
a) az ellátás nem tűr halasztást, és a szállítással járó időveszteség a beteg egészségi állapotát veszélyezteti;
b) a kivizsgálása, gyógykezelése a bv. intézetben nem biztosítható;
c) büntetés-végrehajtási egészségügyi intézetbe (a továbbiakban: bv. egészségügyi intézet) utalása a távolság
miatt aránytalanul nagy költséget jelentene, vagy
d) bv. egészségügyi intézetben a szakvizsgálat és gyógykezelés nem végezhető el.
13. § (1) A beteg fogvatartottat fekvőbeteg-gyógyintézetbe kell utalni, ha
a) szakorvosi vizsgálata, gyógykezelése vagy betegségének, keresőképtelenségének, munkaképesség
csökkenése mértékének megállapítása a járóbeteg-ellátás keretében nem biztosítható;
b) a  vizsgálattól, kezeléstől a  gyógyulás, illetve a  munkaképesség visszanyerése időtartamának lényeges
csökkenése várható.
 (2) Halasztást nem tűrő esetben a  beteg fogvatartottat a  legközelebbi, szakellátást biztosító fekvőbeteg
gyógyintézetben kell elhelyezni. 14. § (1) A  fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátásra szoruló fogvatartottat elsősorban a  Központi Kórházba vagy az  Igazságügyi
Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetbe (a továbbiakban: IMEI) kell szállítani.
(2) A  Szegedi Fegyház és Börtön III. Objektumának Krónikus Utókezelő Részlegében (a továbbiakban: Utókezelő
Részleg) lehet elhelyezni azokat a  csökkent munkaképességű vagy tartós ápolásra szoruló fogvatartottakat, akik
állandó orvosi felügyeletre szorulnak.
(3) A Központi Kórház, az IMEI főigazgató főorvosa, valamint a Szegedi Fegyház és Börtön parancsnoka saját hatáskörben
állapítja meg a beutaltak egészségi állapotának megfelelő sajátos magatartási és kapcsolattartási szabályokat.
(4) A  megváltozott munkaképességű vagy folyamatos orvosi felügyeletre, illetve tartós ápolásra szoruló fogvatartott
Utókezelő Részlegbe utalásához a bv. orvos köteles a Központi Kórház vagy az IMEI szakvéleményét beszerezni.
15. § (1) A  kegyelmi eljárásban a  Bv. tv. 46.  § (1)  bekezdése szerint elrendelt szakorvosi vizsgálat időpontjáról a  Központi
Kórház vagy az IMEI értesíti a szabadlábon lévő elítéltet, a vizsgálat eredményéről vagy az elítélt távolmaradásáról
tájékoztatja az igazságügyért felelős minisztert. A szakorvosi vizsgálat elrendelőjének haladéktalanul jelezni kell, ha
olyan vizsgálatra van szükség, amely a Központi Kórházban vagy az IMEI-ben nem végezhető el.
(2) A büntetés egészségügyi okból történő félbeszakítására vagy kegyelemre irányuló kérelmet (javaslatot) a bv. orvos
vagy az illetékes egészségügyi intézet kijelölt orvosa írásban véleményezi.
16. § (1) Befogadás után az IMEI-be kell szállítani a kényszergyógykezelt és az ideiglenes kényszergyógykezelt kivételével azt
a fogvatartottat, akinek a beszámítási képessége a bíróság szerint korlátozott.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti fogvatartottat, akinél a  bv. orvos a  fogvatartás alatt kóros elmeállapotra utaló tüneteket
észlel, a lehető legrövidebb időn belül az IMEI-be kell beutalni.
(3) Ha a  bv. orvos az  előzetesen letartóztatottnál kóros elmeállapotra utaló tüneteket észlel, haladéktalanul beutalja
az IMEI-be. A beutalásról huszonnégy órán belül értesíteni kell a büntetőügyben eljáró hatóságot.
17. § (1) A gyógyításhoz szükséges gyógyszert, valamint a gyógykezelés időtartamát a bv. orvos határozza meg.
 (2) A fogvatartott csak a bv. orvos egyedi megítélésén alapuló, írásos engedélye alapján tarthat magánál gyógyszert.
 (3) Gyógyszertartási engedély csak különösen indokolt esetben adható azon gyógyszerekre, amelyek visszaélésre
adhatnak lehetőséget, így különösen az altató- és nyugtató hatású gyógyszerekre.
 (4) Fogvatartott gyógyszert nem kezelhet és nem oszthat.
 (5) A  fogvatartott, illetve az  anya–gyermek részlegen elhelyezett gyermek részére csak Magyarországon érvényes
forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszer, tápszer vagy gyógyhatású készítmény rendelhető.
 (6) Gyermeknek gyógyszert kizárólag orvosi rendelkezés alapján a csecsemőgondozó adhat be.
 (7) A  bv. intézetbe bejuttatott és a  bv. orvos által nem engedélyezett gyógyszert – a  fogvatartott kérelmére és
költségére az általa megjelölt kapcsolattartójának – vissza kell küldeni. Ha a fogvatartott a visszaküldést nem kéri,
a gyógyszert meg kell semmisíteni. A megsemmisítés tényét jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
3. A halottvizsgálat 18. § A halottvizsgálatról és a halottakkal kapcsolatos eljárásról szóló 351/2013. (X. 4.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés
c) pontjának alkalmazása során, ha a halál
a) a  Központi Kórházban, az  IMEI-ben vagy az  Utókezelő Részlegben következett be, a  fogvatartottat kezelő
osztály vezetője, helyettese vagy az ügyeletes orvos;
b) egészségügyi intézményben következett be, a  fogvatartottat kezelő osztály vezetője, helyettese vagy
az ügyeletes orvos;
c) a bv. intézetben vagy a munkáltatás helyén következett be, a bv. orvos
végzi a halottvizsgálatot.
19. § (1) A  halálesetet haladéktalanul jelenteni kell a  bv. intézet parancsnokának és a  Büntetés-végrehajtás Országos
Parancsnokságának (a továbbiakban: BVOP).
(2) Ha az orvos a helyszíni halottvizsgálat során azt állapítja meg, hogy a halál nem természetes módon következett be,
arról a bv. intézet parancsnokát haladéktalanul értesíti.
4. Az anya–gyermek védelem 20. § (1) Ha a  fogvatartott várandósságát jelzi, kérelmére negyvennyolc órán belül térítésmentesen biztosítani kell részére
a terhességi gyors teszt elvégzését.
(2) A  várandós fogvatartottat gondozásba vétel céljából a  szakorvosi vizsgálatot követő három munkanapon belül
a Központi Kórházba kell szállítani.
21. § A várandós gondozásra jogosult nő a  várandósságával és a  gyermeke születésével kapcsolatos juttatások
folyósítása iránti igényét a Központi Kórházban írásban terjesztheti elő. A  jogosultságot érintő bármely körülmény
változását a tudomásra jutástól számított három munkanapon belül a Központi Kórház főigazgató főorvosának kell
bejelenteni.
22. § (1) Ha a  fogvatartott nő várandósságára tekintettel a  büntetés félbeszakítását nem engedélyezték, a  fogvatartottat
a szülés várható időpontja előtt négy héttel a Központi Kórházba kell szállítani.
(2) A  fogvatartott nőt, ha a  várandósság hatodik hónapját követően kérelmére továbbra is részt vesz
a  munkavégzésben, a  szülés várható időpontja előtt huszonnyolc nappal a  munkavégzés alól fel kell menteni.
A felmentést a bv. orvos a szülési szabadsággal megegyező időtartamra engedélyezi, kivéve azt az esetet, ha a szülő
nő a Bv. tv. 223. § (1) bekezdés b) pontja alapján mentesül a munkavégzési kötelezettség alól.
(3) A várandós fogvatartott Központi Kórházba történő befogadása után a főigazgató főorvos megkeresi a fogvatartott
lakhelye szerinti gyámhivatalt, hogy szükségesnek tart-e valamilyen intézkedést a  születendő gyermek
elhelyezésével kapcsolatban, valamint kíván-e pert indítani a szülői felügyeleti jog megszüntetése iránt.
(4) A  Központi Kórház főigazgató főorvosának értesítése alapján a  BVOP intézkedik az  anyának és a  gyermeknek
az  együttes elhelyezésre kialakított részleggel (a továbbiakban: anya–gyermek részleg) rendelkező bv. intézetbe
történő átszállíttatására. Az  értesítést a  gyermek várható születésének időpontját megelőzően tizenöt nappal kell
megküldeni a BVOP-nak.
(5) A  gyermek születéséről a  Központi Kórház főigazgató főorvosa értesíti az  apát, az  anya lakhelye szerinti
gyámhivatalt, kiskorú fogvatartott anya esetében a törvényes képviselőt is.
(6) Amennyiben az  anya és a  gyermek együttes elhelyezése nem engedélyezhető, a  Központi Kórház főigazgató
főorvosa vagy a  bv. intézet parancsnoka a  gyermek elhelyezése érdekében a  bv. intézet székhelye szerinti
gyámhivatal intézkedését kezdeményezi. A gyermek a gyámhivatal intézkedéséig nem adható ki.
(7) A  látogatás – a Központi Kórház vagy a bv. intézet házirendje szerint – a Központi Kórház főigazgató főorvosának
vagy a bv. intézet vezetőjének engedélyével történik.
(8) Ha az anya a gyermeket bántalmazza vagy testi, szellemi, erkölcsi fejlődését más módon veszélyezteti, a bv. intézet
parancsnoka haladéktalanul intézkedik a gyermek veszélyeztetésének megakadályozása érdekében, és soron kívül
értesíti a bv. intézet székhelye szerinti gyámhivatalt a szükséges intézkedés megtétele miatt.
5. Az anya–gyermek részleg 23. § (1) Az  anya–gyermek részleget a  bv. intézet többi részétől elkülönítve kell kialakítani. Az  anya–gyermek részlegen
a  Bv.  tv. 128.  § (2)  bekezdésében meghatározott időtartamra egy lakóhelyiségben egy anya és gyermeke
helyezhető el.
(2) Amennyiben a gyermek a lakóhelyiségben tartózkodik, az ajtót minden napszakban nyitva kell tartani.
 (3) A  részleg, valamint a  lakóhelyiség felszerelését ki kell egészíteni a  gyermek elhelyezéséhez és gondozásához
szükséges, a  közegészségügyi követelményeknek megfelelő berendezési, felszerelési tárgyakkal, és gondoskodni
kell a folyamatos egészségügyi felügyeletről.
(4) A gyermeket az anyával együtt kell a gyermek orvosi vizsgálatára és a kötelező védőoltásokra kísérni.
 (5) A  gyermek fekvőbeteg kórházi kezelése esetén lehetővé kell tenni, hogy a  fogvatartott – felügyelettel, hetente
legalább egy alkalommal – meglátogathassa gyermekét. A  látogatás engedélyezése csak kivételesen tagadható
meg, így, ha a  gyermek kórházi kezelésének szükségességét az  anya veszélyeztető magatartása, továbbá fertőző
megbetegedés okozta, vagy azt biztonsági szempontok indokolják. A  kórházi kezelés idején – a  gyermekorvos
véleménye alapján, szükség szerint – gondoskodni kell arról, hogy a gyermek anyatejet kapjon.
6. A terhesség-megszakítás 24. § (1) Ha a  várandósság fennállását szülész-nőgyógyász szakorvos igazolja, a  fogvatartott nyilatkozik arról, hogy
terhességét meg kívánja-e tartani vagy igényli annak megszakítását.
(2) Fogvatartott esetében a  terhesség-megszakításra vonatkozóan a  magzati élet védelméről szóló 1992. évi
LXXIX. törvény rendelkezései irányadóak.
(3) A terhesség megszakítása a terhesség betöltött tizenkettedik hetéig a Központi Kórházban is elvégezhető.
7. Közegészségügy-járványügy 25. § (1) Fertőző beteg, járványügyi megfigyelés, illetve járványügyi zárlat alá helyezett fogvatartott esetén a  járványügyi
intézkedések végrehajtására az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 56–70.  §-ának rendelkezései
az irányadók.
(2) A  bv. intézet a  fertőző betegeket és fertőző betegség gyanúja esetén a  fogvatartottakat a  fertőző betegségek
jelentésének rendjéről szóló és az  egészségügyi adatok kezelésére vonatkozó jogszabályokban foglaltak szerint
az illetékes egészségügyi államigazgatási szervnek és a BVOP egészségügyi szakterületének köteles bejelenteni.
(3) Járványügyi érdekből az  illetékes egészségügyi államigazgatási szerv egyeztetve a  BVOP egészségügyi
szakterületével határozattal intézkedik a  fogvatartottaknak az  egészségügyről szóló törvényben biztosított
egyes jogai gyakorlásának korlátozásáról, amelyről a  bv. intézet parancsnoka értesíti a  bv. intézet törvényességi
felügyeletét ellátó ügyészt.
(4) Járvány vagy fertőző betegség esetén – a  BVOP egészségügyi szakterülete vezetőjének javaslatára az  illetékes
egészségügyi államigazgatási szerv jóváhagyásával – a  büntetés-végrehajtás országos parancsnoka az  érintett
bv.  intézetnél a  befogadást és a  bv. intézetek közötti szállítást, valamint az  előállítást felfüggesztheti, amelyről
a bv. intézet parancsnoka értesíti a bv. intézet törvényességi felügyeletét ellátó ügyészt.
26. § (1) Tetvesség esetén hajnyírás (szőrtelenítés) csak akkor végezhető, ha az másként nem szüntethető meg. A hajnyírás
szükségességét a  bv. orvos állapítja meg. Az  előzetesen letartóztatott hajának leborotválásáról vagy rövidre
nyírásáról a büntetőügyben eljáró hatóságot értesíteni kell.
(2) A  tetvességi vizsgálatokat és a  tetvetlenítést – a  körülményektől függően és a  szükséges mértékben a  bv. orvos
rendelkezésének megfelelően – ki kell terjeszteni az  érintett fogvatartott közvetlen környezetére, valamint a  vele
rendszeresen érintkező személyekre is.
(3) Halmozott előfordulás esetén a  vizsgálat alá vonandó, valamint a  kezelendő személyek körét és a  környezet
érintettségét – indokolt esetben, továbbá ha a bv. intézet értesítette a népegészségügyi intézetet – a járási (fővárosi
kerületi) népegészségügyi intézet állapítja meg.
(4) Az  érintett fogvatartott köteles magát alávetni a  tetvesség felderítése, megszüntetése, valamint megelőzése
érdekében szükséges eljárásoknak.
(5) Az  egészségügyi kártevők elleni védekezésről, a  költségek fedezéséről, valamint a  szükséges rendszabályok
kidolgozásáról és eljárások végrehajtásáról az érintett bv. intézet parancsnoka köteles gondoskodni.
27. § A szerzett immunhiányos tünetcsoport vírusával (HIV) fertőzött fogvatartottak – fokozott védelmükre, a  közösség
védelmére és sajátos egészségi állapotukra figyelemmel – fokozattól függetlenül az  arra kijelölt bv. intézetben
helyezhetők el.
8. Záró rendelkezések 28. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
29. § Hatályát veszti a fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 5/1998. (III. 6.) IM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1235/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati konstrukcióra benyújtható, a Belügyminisztériumhoz és a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumhoz tartozó intézmények pályázatairól.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő az 1. mellékletben szereplő pályázatok támogathatósága
érdekében a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 5. prioritásának
módosítását,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért a  KEOP-2012-5.6.0 jelű, „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című pályázati
felhívás vonatkozásában az  1.  mellékletben felsorolt pályázatok – támogatást igénylők általi – elkészítésével és
benyújtásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. pont szerinti akcióterv-módosításról szóló kormányhatározat közzétételét követően
azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1095/2013. (III. 4.) Korm. határozata az Ős-Dráva Program összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, az Ős-Dráva Program
kidolgozásával és megvalósításával kapcsolatos kormányzati tevékenység összehangolására Tiffán Zsoltot
– 2013. március 1-jétől 2013. szeptember 1-jéig terjedő időtartamra – kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében a) összehangolja az Ős-Dráva Program végrehajtását,
b) ellátja az Ős-Dráva Program hosszú és rövid távú terület- és vidékstratégiai fejlesztési terv kidolgozásával
kapcsolatos feladatokat, c) elkészíti a fejlesztések státusza előkészítettségének elemzését, valamint ütemezését,
d) elkészíti a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát,
e) ellátja a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés),
f) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
g) szükség esetén a hatáskörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti,
h) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet, az érintett
szervektől, szervezetektől, azok vezetőitől jelentést, beszámolót kérhet. 3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök a vidékpolitikáért felelős miniszter útján irányítja, feladata ellátásáért
a miniszterelnöknek felelős. 4. A kormánybiztos tevékenységét a Vidékfejlesztési Minisztérium szervezetében működő 5 fős titkárság segíti.
A kormánybiztos megbízatásának időtartamára a Vidékfejlesztési Minisztérium mindenkori engedélyezett létszáma
6 fővel meghaladható. 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2019. (VII. 12.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2018. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az  alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2018. évi tevékenységéről szóló beszámolót
elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2/2014. (I. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a világ keresztény egyházai és a  híveik közötti egység, a  modern kori keresztényüldözések elleni összefogás
erősítéséért, a  Szentírásban foglalt erkölcsi normák betartása és a  hagyományos családmodell megőrzése
érdekében folytatott világméretű egyház-diplomáciai missziójáért, valamint a történelmi magyarországi keresztény
egyházak és az  Orosz Ortodox Egyház közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Alfejev Grigorij Valerievics, Hilarion volokalamszki metropolita, az Orosz Ortodox Egyház Külügyi Hivatalának vezetője
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata; az Orosz Ortodox Egyház Magyar Egyházmegyéje élén az  egyházak és nemzetek közötti kapcsolatok ápolása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Golovkov Szergej Anatoljevics, Márk jegorjevszki érsek, a  Moszkvai Patriarchátus külföldi intézményeinek vezetője,
a Magyar Ortodox Egyházmegye kormányzó főpapja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. december 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1351/2011. (X. 20.) Korm. határozata az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a Kormány, illetve
a miniszterelnök által megjelölt, egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházások irányításával kapcsolatos feladatok
ellátására 2011. október 19. napjától 2013. október 19. napjáig dr. Fürjes Balázst kormánybiztossá nevezi ki.
2. A Kormány a kormánybiztos feladatkörébe utalja az alábbi beruházások előkészítését és megvalósításuk irányítását:
a) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem egységes elhelyezésének biztosítása a Ludovika Campusban;
b) a Ferencvárosi Torna Club új labdarúgó stadionjának felépítése;
c) a Gödör Klub és a Design Terminál befejezetlen építési munkáinak befejezése, az épületek fejlesztése, az új,
egységes intézmény működési modelljének kidolgozása; d) egy, a magyar történelmet és kultúrát, kiemelkedő személyiségeinket kortárs módon, interaktívan, könnyen
befogadhatóan bemutató kiállítótér és rendezvényhelyszín megvalósítása; e) további, külön kormányhatározatban meghatározott beruházások, illetve feladatok.
3. A kormánybiztos a 2. pont szerinti beruházásokhoz kapcsolódó feladatkörében ellátja:
a) az adott beruházások státuszának, előkészítettségének elemzését; b) a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
c) a beruházási program kidolgozását; d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) a megvalósítás jogi-közigazgatási és ingatlanfejlesztési (beruházási) folyamatának kidolgozását;
f) az adott beruházás időbeli ütemtervének elkészítését; g) a szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések előkészítését, melynek keretében
a kormánybiztos javaslatot tesz az esetleges kapcsolódó jogalkotói feladatokra vonatkozóan;
h) az adott beruházás előkészítéséhez és megvalósításához szükséges döntés-előkészítési tevékenységen belül
a szükséges kormány-előterjesztések elkészítését, előterjesztését, a kapcsolódó közigazgatási egyeztetés
szervezését; i) a vonatkozó kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve az azok végrehajtásához szükséges
kormányzati-közigazgatási koordináció szervezését, irányítását. 4. A kormánybiztos a 3 milliárd forint beruházási érték feletti, a minisztériumok vagy az irányításuk alá tartozó
költségvetési szervek és gazdasági társaságok, továbbá a Kormány, a minisztérium (miniszter), a központi
államigazgatási szerv (vezetője) által alapított alapítványok, illetve közalapítványok által bármely forrásból végzendő
beruházások esetén felügyeli az előkészítés és a megvalósítás munkálatait, szervezi a szükséges kormányzati
koordinációt, véleményezi a kormány-előterjesztéseket és figyelemmel kíséri a kormányhatározatok végrehajtását.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja. A kormánybiztos a tevékenységéről köteles negyedévente
beszámolni a Kormánynak. 6. A kormánybiztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban működő ötfős titkárság segíti.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1328/2014. (V. 30.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0005 azonosító számú („Budapest–Piliscsaba–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója II/B ütem »Ürömi elágazásnál körforgalmú csomópont építése, I. sz. kivitelezési szerződés«” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0005 azonosító számú, „Budapest–Piliscsaba–Esztergom vasútvonal
rekonstrukciója II/B ütem »Ürömi elágazásnál körforgalmú csomópont építése, I. sz. kivitelezési szerződés«” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja az 1. melléklet szerint az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
 3. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
201/2017. (VI. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Hendrey Editet 2017. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. május 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök