text:
259/2009. (XI. 23.) Korm. rendelete a termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzésének ötödik üteméről.
A Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény módosításáról szóló 2002. évi XXIV. törvény 15. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazása, valamint az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továb biak ban: MNV Zrt.) – a Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény
módosításáról szóló 2002. évi XXIV. törvény (a továb biak ban: Tv.) 13/A. § (3) bekezdésben foglalt feltételeknek
megfelelő tulajdonostól (a továb biak ban: jogosult) pályázat alapján úgy vásárolhat az állam javára jogosultanként
legfeljebb 20 hektár területnagyságú, külterületi termőföldet, összesen nem több mint 3 millió forint értékben, hogy
annak ellenértékeként életjáradékot fizet e rendeletben foglaltak szerint.
(2) Az életjáradékra való jogosultságnak feltétele továbbá az is, hogy a pályázó a pályázat során felajánlott termőföldnek
a pályázat meghirdetésekor legalább három éve az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonosa, kivéve ha
a tulajdonszerzés öröklés, részarány kiadás, hatósági intézkedés vagy bírói ítélet alapján történt. Ha a pályázó
a termőföld tulajdonjogát egyeneságbeli rokonától vagy házastársától szerezte meg, akkor az előírt három évbe
beszámítható az az időtartam, amely alatt a földrészlet az egyeneságbeli rokon vagy a házastárs tulajdonában volt.
(3) Az állam a termőföld ellenértékét e rendelet alapján és feltételei szerint megkötött megállapodásban (a továb biak ban:
életjáradéki szerződés) foglaltak szerint folyósítja. Az állam a termőföld tulajdonjogát életjáradék jogcímén szerzi meg.
2. § (1) Az életjáradéki szerződés megkötése céljából az MNV Zrt. a rendelkezésre álló költségvetési forrástól függően évente
több alkalommal pályázati felhívást tehet közzé – a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben,
továbbá internetes honlapján – meghatározva azt a 45 napnál nem rövidebb időtartamot, amelyen belül e rendelet
alapján ajánlat tehető.
(2) A pályázati felhívásban meg kell határozni azt a maximális területnagyságot, illetve termőföldértéket, amelyre az
MNV Zrt. az adott pályázati kiírásra beérkezett ajánlatok elbírálását köve tően életjáradéki szerződést köthet.
(3) Amennyiben 3. § (1)–(2) bekezdésében, valamint a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek megfelelő
ajánlatok összesített területnagysága, illetve értéke meghaladja a (2) bekezdés szerint meghatározott felső korlátot,
úgy az életjáradéki szerződéseket ezen korlát eléréséig az ajánlatot benyújtók életkora szerint, csökkenő sorrendben
kell megkötni.
3. § (1) Az MNV Zrt. életjáradék fizetése ellenében olyan termőföld felajánlását fogadhatja el, amely kizárólagosan a jogosult
tulajdonában áll, és amelynek területnagysága ingatlanonként önállóan vagy több ingatlan összefüggő
együtteseként eléri az 1 hektárt.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakkal egyező rangsorban közös tulajdonban álló ingatlanhányad felajánlása is
elfogadható, ha a jogosultat a közös tulajdonból megillető hányadnak megfelelő területnagyság az (1) bekezdésben
foglaltaknak megfelel és az ingatlan-hányad értéke eléri a 100 000 forintot.
(3) Amennyiben az (1)–(2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő ingatlanok nem érik el a 2. § (3) bekezdésében
meghatározott korlátot, úgy az MNV Zrt. dönthet arról, hogy életjáradéki szerződést köt olyan ingatlanok
vonatkozásában, amely
a) termőföldek a Magyar Állam tulajdonában lévő termőföldekkel összefüggőek és együttes gazdálkodásra
alkalmasak,
b) termőföld megszerzése közérdekű cél meg valósításához szükséges, vagy
c) termőföld hasznosítása biztosított vagy biztosítható.
(4) Erdő művelési ágú ingatlanként nyilvántartott vagy erdő alrészletet tartalmazó termőföld felajánlására csak abban
az esetben van lehetőség, ha erről a pályázati felhívás külön rendelkezik.
4. § (1) A pályázatot a pályázati felhívásban meghatározottak szerint kell benyújtani.
(2) Ha a termőföld használatát a jogosult korábban harmadik személy részére átengedte, a pályázathoz a hatályos
szerződés eredeti példányát vagy közjegyző által hitelesített másolati példányát is csatolni kell. Ha a termőföld
használatának átengedésére szóbeli megállapodás alapján került sor, a pályázat benyújtását megelőzően
a megállapodást írásba kell foglalni és az e bekezdésben foglaltak szerint a pályázathoz kell csatolni.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl a pályázathoz adó- és értékbizonyítványt kell csatolni, amelyet az ügyfél kérelmére
valamennyi érintett ingatlanról külön-külön az ille té kes települési, fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat
jegyzője állít ki.
5. § (1) A felajánlott termőföld ellenértékét az MNV Zrt. a 4. § (3) bekezdése szerint kiállított értékbizonyítvány alapján állapítja
meg. Az MNV Zrt. a felajánlott termőföld értékének megállapítására, saját költségén független szakértői véleményt is
kérhet, ez esetben az ellenérték megállapítására a szakértői vélemény alapján kerül sor.
(2) Az életjáradéki szerződés megkötésével, valamint az életjáradéki jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésével
kapcsolatos költségek az MNV Zrt.-t terhelik.
(3) A pályázati ajánlatának elfogadásáról vagy elutasításáról a döntést követő 30 napon belül MNV Zrt. írásban értesíti
az ajánlattevőt.
6. § (1) Az életjáradéki szerződést az MNV Zrt. a megkötését követő 15 munkanapon belül eljuttatja az életjáradék folyósítását
végző szervhez.
(2) Ugyanaz a jogosult csak egy életjáradéki szerződést köthet.
(3) Amennyiben ugyanazon jogosult több pályázati eljárásban is tett elfogadott ajánlatot, úgy az életjáradéki szerződést
az 1. § (1) bekezdésében meghatározott felső korlát figye lembe véte lével módosítani kell. Az életjáradéki szerződés
módosítása során a szerződés megkötésére vonatkozó e rendeletben foglalt szabályokat kell meg fele lően alkalmazni.
(4) Az életjáradéki szerződésben a jogosult természetes személyazonosító adatain kívül fel kell tüntetni:
a) a jogosult társadalombiztosítási azonosító jelét,
b) szükség szerint nyugdíjfolyósítási törzsszámát,
c) az életjáradék fizetése alapjául szolgáló összeget, és a folyósításra kerülő járadék havi összegét,
d) a folyósítás kezdő időpontját.
7. § (1) Az életjáradék fizetése alapjául szolgáló összeget a jogosulttól az állam tulajdonába kerülő termőföld ellenértéke
1,10-szeresének megfelelő összeg alapján kell megállapítani.
(2) Az életjáradék mértékét az életjáradék alapjául szolgáló összeg, a jogosult 8. § (2) bekezdésében meghatározott
időpontban betöltött életkora, valamint a rendelet mellékletének meg fele lően kell megállapítani.
(3) Az életjáradék összege a szerződéskötés évét követő minden év március 1-jétől az előző évben meg valósult átlagos
nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
8. § (1) Az életjáradék havonta forintban fizetendő szolgáltatás.
(2) A megkötött életjáradéki szerződés alapján az életjáradék az 5. § (3) bekezdésében meghatározott értesítés
kézhezvételét követő hónap első napjától jár, és a jogosultat annak élete végéig megilleti azzal, hogy az életjáradék
kifizetése csak az életjáradéki szerződés megkötését köve tően válik esedékessé.
(3) Az életjáradékot a nyugdíjak folyósításával egyidejűleg, megkülönböztetett módon, az életjáradéki szerződésben
meghatározott időponttól kell folyósítani. Az életjáradék folyósítását végző szerv az életjáradék első alkalommal
történő folyósításáról az életjáradéki szerződés kézhezvételét követő 30 napon belül gondoskodik.
(4) Az életjáradékra való jogosultság a jogosult elhalálozása hónapjának utolsó napjával szűnik meg.
(5) A jogosult halála esetén az életjáradék nem örökölhető. A fel nem vett életjáradék a hagyaték tárgyát képezi.
(6) Amennyiben a jogosult az életjáradék esedékessé válását követő 1 éven belül elhalálozik, az 1 évből még fennmaradó
időtartamra számított életjáradék összege, de legfeljebb a termőföld ellenértékének megfelelő összeg a hagyaték
szempontjából fel nem vett életjáradéknak minősül, és egy összegben esedékes.
(7) A (6) bekezdés alkalmazása alapjául szolgáló ellenértéket az életjáradéki szerződésben fel kell tüntetni.
9. § (1) Az életjáradékot a megküldött életjáradéki szerződés alapján a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folyósítja.
A folyósításhoz szükséges életjáradéki szerződések átadásának módját, valamint a folyósítással összefüggő ügyviteli
eljárást az MNV Zrt. az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatósággal és a Nyugdíjfolyósító Igazgatósággal kötött
megállapodásban rendezi.
(2) A folyósított életjáradék megtérítésével, valamint az életjáradék folyósításával, emelésével kapcsolatos költségek
az MNV Zrt.-t terhelik. Az elszámolás módjáról az MNV Zrt. az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatósággal és
a Nyugdíjfolyósító Igazgatósággal kötött megállapodás alapján gondoskodik.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzéséről szóló 210/2004. (VII. 9.) Korm. rendelet
hatályát veszti.
(3) E rendelet szabályait a hatálybalépését köve tően kiírt pályázati eljárásokra, illetve az annak alapján megkötött
szerződésekre kell alkalmazni. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1216/2017. (IV. 12.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti oktatási és kulturális együttműködési egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti oktatási és kulturális
együttműködési egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja az Egyezmény kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli az Egyezmény szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
199/2012. (VIII. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Jean-François Paroz
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Svájci Államszövetség magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé
történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. július 13.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1024/2018. (II. 6.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
a) 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport javára a  mórahalmi Szent László római katolikus templom
felújításával felmerülő költségek biztosítása érdekében 12 960 205 forint, valamint
b) 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára a  Radnóti Miklós Színház átmenetileg új helyre költöztetésével felmerülő költségek
biztosítása érdekében 348 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2011. (III. 17.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a külügyminiszterrel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2011. (I. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
dr. Szöllősi Lászlót a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
293/2010. (XII. 22.) Korm. rendelete a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve kijelöléséről, valamint feladatai ellátásának, a kifogástalan életvitel ellenőrzés és a megbízhatósági vizsgálat részletes szabályainak megállapításáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében az Alkotmány 40. § (2) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva, valamint az 1–6. §, a 10–13. § és a 16. § a) pontja tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés b), h) és
m) pontjában, a 7–9. § tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §
(1) bekezdés f) pontjában, a 15. § (1) bekezdése tekintetében a biztonsági okmányok hatékony védelmének megteremtése érdekében a nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 77. § (1) bekezdésének b) pontjában,
a 15. § (2) bekezdése tekintetében a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 22. § (1) bekezdésében,
a 15. § (3) bekezdése tekintetében a szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól
és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi LXXV. törvény 62. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Nemzeti Védelmi Szolgálat 1. § (1) A Kormány a rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó
szervként a Nemzeti Védelmi Szolgálatot (a továbbiakban: NVSZ) jelöli ki.
(2) Az NVSZ országos illetékességű, önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv, székhelye Budapest.
2. § Az NVSZ kijelölt nemzeti tagként részt vesz az Európai Unió Korrupcióellenes Kapcsolattartói Hálózatának
munkájában, ellátja a hálózat tevékenységével kapcsolatos feladatokat. 3. § A rendőrségről szóló törvényben meghatározott védett állomány foglalkoztatását végző szerv (a továbbiakban:
védett szerv) objektumaiba való belépés módját a védett szerv vezetője és az NVSZ főigazgatója külön
megállapodásban rögzíti. 2. Az NVSZ együttműködése 4. § (1) Az NVSZ főigazgatója a (2) és (3) bekezdésben meghatározott személyeknek az ott megjelölt rendszerességgel és
módon átfogó tájékoztatást nyújt az általuk vezetett védett szerv ellenőrzésének tapasztalatairól.
(2) Az NVSZ főigazgatója a védett állománnyal kapcsolatos összesített megállapításairól
a) évente tájékoztatja a rendészetért felelős minisztert, valamint a rendészetért felelős miniszter útján a védett
szervek irányítását ellátó minisztereket, b) soron kívül tájékoztatja az a) pontban meghatározott személyeket, ha az általuk irányított szervnek a miniszter
kinevezési jogkörébe tartozó vezetőjével kapcsolatban titkos információgyűjtés elrendelésére került sor.
(3) Az NVSZ főigazgatója a védett szervek vezetőit szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal tájékoztatja
az általuk vezetett szervek állományával kapcsolatos összesített megállapításairól.
5. § (1) Az NVSZ egyes szervezeti egységeinek elhelyezése a védett szervek objektumaiban történik.
(2) A védett szerv biztosítja az NVSZ (1) bekezdés szerint elhelyezett szervezeti egységei számára a helyi adottságokkal
azonos, a beosztási kategóriának megfelelő elhelyezési- és munkakörülményeket, valamint térítés nélkül viseli
az elhelyezéssel kapcsolatban felmerülő költségeket. 3. Bűnfelderítés 6. § (1) Az NVSZ felderítő tevékenységét a nyomozás elrendeléséhez szükséges gyanú megállapításáig vagy kizárásáig
folytatja. (2) Az NVSZ a következő bűncselekmények esetén folytat felderítést:
a) a védett állomány tagja által elkövetett aa) hivatali bűncselekmény [a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.)
XV. fejezet IV. címe], ab) vesztegetés (Btk. 250–255. §),
ac) visszaélés személyes adattal (Btk. 177/A. §), bűnpártolás [Btk. 244. § (3) bekezdés b) pont],
közokirat-hamisítás (Btk. 275. §), zsarolás [Btk. 323. § (2) bekezdés c) pont],
ad) szolgálati helyen vagy hivatali tevékenységgel összefüggésben elkövetett, az aa)–ac) alpontokban fel nem
sorolt bűncselekmények, ha e bűncselekmények felderítése nem tartozik más szerv hatáskörébe,
ae) katonai bűncselekmény [a Btk. XX. fejezete], kivéve a szökést (Btk. 343. §), a zendülést (Btk. 352. §) és
a harckészültség veszélyeztetését (Btk. 363. §); b) a védett állományba nem tartozó személy által elkövetett, az a) pontban felsorolt bűncselekmények, ha azt
a védett állományba nem tartozó személy a védett állományba tartozó személlyel közösen, vagy annak
segítségével követi el; c) a védett állomány tagjával, a védett állomány közeli hozzátartozójával vagy a védett állomány tagjával
kapcsolatban álló más személlyel szemben elkövetett kényszerítés (Btk. 174. §), személyi szabadság megsértése
(Btk. 175. §), emberrablás (Btk. 175/A. §) vagy zsarolás (Btk. 323. §) felderítése, feltéve, hogy e bűncselekményeket
a védett állomány tagjának hivatali kötelessége teljesítése miatt vagy reá tekintettel követték el.
4. A kifogástalan életvitel ellenőrzése 7. § (1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvényben meghatározott
kifogástalan életvitel ellenőrzését (a továbbiakban: kifogástalan életvitel ellenőrzés) az NVSZ
a) a b) és c) pontban foglaltak kivételével az állományilletékes parancsnok megkeresése,
b) a miniszter kinevezési, valamint munkáltatói jogkörébe tartozó hivatásos állományúak esetében az illetékes
miniszter megkeresése, c) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény szerint más szervnél
szolgálatot teljesítők esetén, ha a hivatásos szolgálati viszonnyal kapcsolatos munkáltatói jogok nem a miniszter
hatáskörébe tartoznak, a védett szerv vezetőjének megkeresése alapján végzi.
(2) Az (1) bekezdés a) és c) pontja esetében a megkeresés tartalmazza:
a) a hivatásos állományba jelentkező (a továbbiakban: jelentkező)
aa) által kitöltött – 1. melléklet szerinti – kérdőívet, a jelentkező és a vele közös háztartásban élők a fegyveres
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban:
Hszt.) 8. számú melléklete szerinti nyilatkozatával, ab) önéletrajzát, valamint
ac) tervezett beosztását; b) a hivatásos állomány tagja
ba) jelenlegi vagy tervezett beosztását, bb) korábbi kifogástalan életvitel ellenőrzése időpontját és annak eredményét.
(3) A kifogástalan életvitel ellenőrzést az NVSZ főigazgatója feljegyzéssel rendeli el.
(4) A kifogástalan életvitel ellenőrzést az elrendelésétől számított 30 napon belül be kell fejezni. E határidőt az elrendelő
indokolt esetben egy alkalommal 30 nappal meghosszabbíthatja. 8. § A kifogástalan életvitel ellenőrzést meg kell szüntetni, ha
a) a jelentkező a hivatásos állományba jelentkezéstől eláll,
b) a hivatásos állomány tagja hivatásos szolgálati viszonya bármilyen okból megszűnik.
9. § (1) A kifogástalan életvitel ellenőrzésről az ellenőrzést végző összesítő jelentést készít és az NVSZ főigazgatója
a kifogástalan életvitel ellenőrzést, ha az összesítő jelentés alapján
a) kifogásolható életvitel nem állapítható meg, egyszerűsített határozattal,
b) kifogásolható életvitel megállapítására tesz javaslatot, indokolt határozattal
befejezi. (2) A kifogástalan életvitel ellenőrzés befejezéséről szóló határozatot az NVSZ főigazgatója megküldi a kifogástalan
életvitel ellenőrzés kezdeményezőjének. 5. Megbízhatósági vizsgálat 10. § A megbízhatósági vizsgálatot (a továbbiakban: vizsgálat) elrendelő határozat tartalmazza
a) a védett állomány vizsgálattal érintett tagja vagy tagjai személyazonosító adatait és szolgálati helyét,
b) a vizsgálat kezdő és befejező időpontját év, hónap, nap megjelöléssel, valamint
c) a megelőző egy éven belüli ellenőrzés időpontját és időtartamát.
11. § (1) A vizsgálat végrehajtásról szóló részletes terv tartalmazza:
a) a védett állomány vizsgálattal érintett tagja nevét, szervezeti egységének megnevezését, beosztását, illetve
munkakörét, b) a vizsgálat végrehajtásának indokát, c) a vizsgálat során alkalmazni kívánt módszer részletes leírását,
d) a kialakítani tervezett élethelyzet leírását a tényállás és a helyszín részletes bemutatásával,
e) a vizsgálat tervezett időpontját, helyét, f) a vizsgálatot végzők nevét és rendfokozatát,
g) a vizsgálatot végzők részletes feladatait, h) a végrehajtás dokumentálásának módját,
i) a vizsgálat befejezését követő tájékoztatás érdekében a vizsgálattal érintett személyek felett munkáltatói jogkört
gyakorló személyek nevét, beosztását. (2) Ha a vizsgálat során alkalmazott módszerként a vizsgálatot végző személy szabálysértés vagy bűncselekmény
elkövetését tervezi, akkor a részletes terv tartalmazza annak indokát és az elkövetési magatartás részletes leírását.
12. § (1) A vizsgálat érdekében kialakítandó élethelyzetnek olyannak kell lennie, hogy az a vizsgálattal érintett személy
intézkedési, eljárási kötelezettségét vonja maga után. A kialakított élethelyzet nem korlátozhatja a vizsgálattal érintett
személy döntési szabadságát az intézkedés módjának, az eljárás rendjének megválasztásában.
(2) A vizsgálat helyszínének és módszerének megválasztása nem akadályozhatja a vizsgálattal érintett személy
kötelezettségeinek, feladatainak teljesítését. (3) A vizsgálat módja nem járhat a vizsgálat alá vont személy megalázásával, becsületének, jó hírnevének sérelmével,
a vizsgálat alá vont személy továbbá mások életének, testi épségének veszélyeztetésével.
(4) A vizsgálat nem veszélyeztetheti más hatóság eljárását.
13. § Ha a védett állomány tagjának állományviszonya a vizsgálat ideje alatt bármilyen okból megszűnik, a vizsgálatot
határozattal be kell fejezni. 6. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult ügyekben kell alkalmazni.
(3) A Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatának elnevezése Nemzeti Védelmi Szolgálatra változik.
(4) Az NVSZ látja el a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatának az e rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos
jogszabályi rendelkezések szerinti feladat- és hatásköreit, továbbá folytatja le az e rendelet hatálybalépését
megelőzően a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata előtt indult, az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban
lévő eljárásokat. 15. § (1) A biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.) Korm. rendelet 1. számú melléklet III. rész
1. Személyi és jogosultságot igazoló okmányok pont 1.37. alpontjában a „Rendvédelmi Szervek Védelmi
Szolgálatának” szövegrész helyébe a „Nemzeti Védelmi Szolgálat” szöveg lép.
(2) A fegyverekről és lőszerekről szóló 253/2004. (VIII. 31.) Korm. rendelet 26. § (5) bekezdésében az „a Rendvédelmi
Szervek Védelmi Szolgálata” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Védelmi Szolgálat” szöveg lép.
(3) A Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központról szóló 305/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében
a „Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatának (a továbbiakban: RSZVSZ) vezetője” szövegrész helyébe a „Nemzeti
Védelmi Szolgálat (a továbbiakban: NVSZ) főigazgatója” szöveg, 13. § (4) bekezdésében az „RSZVSZ” szövegrész
helyébe az „NVSZ” szöveg, 13. § (5) bekezdésében az „RSZVSZ” szövegrész helyébe az „NVSZ” szöveg lép.
16. § Hatályát veszti a) a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatáról szóló 49/1995. (V. 4.) Korm. rendelet, valamint
b) az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés c) pontjában az „és a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatát”
szövegrész. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1525/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a Fábiánsebestyén és Tiszafüred településeken megvalósuló ivóvízminőség-javító beruházásokkal összefüggésben pénzügyi elszámoláshoz kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve gondoskodjon arról,
hogy a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló
1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat
a) 117. sora szerinti KEHOP-2.1.2. azonosító számú, „Ivóvízminőség-javító beruházás Fábiánsebestyénen” című és
b) 169. sora szerinti KEHOP-2.1.3. azonosító számú, „Tiszafüred város ivóvízminőség-javító projekt” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) előkészítési és műszaki tervezési költségeire – azoknak a  Környezet és
Energia Operatív Program (a  továbbiakban: KEOP) keretében uniós forrásból történő utólagos megtérítésére
figyelemmel – a hazai költségvetésből teljesített kifizetéseket ne számolják el a KEOP forrásai terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. szeptember 15.
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket a  projektek költségei egészének a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program terhére
történő elszámolása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. szeptember 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
24/2011. (IX. 22.) KüM határozata az Egyesült Nemzetek keretében, Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni Egyezménynek a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló, 2001. május 31-én elfogadott Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2011. XLVIII. törvény 2–4. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi XLVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. május 13-i, 51. számában kihirdetett, Az Egyesült Nemzetek keretében,
Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni Egyezménynek a tűzfegyverek, azok részei
és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló, 2001. május 31-én elfogadott
Jegyzőkönyve 18. Cikkének 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Minden olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet tekintetében, amely a jelen Jegyzőkönyvet
a negyvenedik megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy az ehhez történő csatlakozási okirat letétbe helyezését
követően erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá vagy jelen Jegyzőkönyvhöz ezt követően csatlakozik, a jelen
Jegyzőkönyv a vonatkozó okiratnak az ilyen állam vagy szervezet által történő letétbe helyezésének időpontjától
számított harmincadik napon lép hatályba.”
A Magyar Köztársaság megerősítő okirata letétbe helyezésének napja: 2011. július 13.
A Jegyzőkönyv Magyar Köztársaság vonatkozásában való hatálybalépésének napja: 2011. augusztus 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi XLVIII. törvény 5. § (2) bekezdésének a) pontjával megállapítom, hogy
az Egyesült Nemzetek keretében, Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni
Egyezménynek a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni
fellépésről szóló, 2001. május 31-én elfogadott Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2011. évi XLVIII. törvény 2–4. §-ai
2011. augusztus 12-én, azaz kétezer-tizenegy augusztus tizenkettedikén hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
152/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató rendes felmondásának indoka továbbra is csak a munkavállaló képességeivel,
a munkaviszonnyal kapcsolatos magatartásával, illetve a munkáltató működésével összefüggő ok lehessen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
239/2011. (XI. 18.) Korm. rendelete az önkormányzati és létesítményi tűzoltóságokra, valamint a hivatásos tűzoltóság, önkormányzati tűzoltóság és önkéntes tűzoltó egyesület fenntartásához való hozzájárulásra vonatkozó szabályokról.
A Kormány
a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a III. Fejezet tekintetében a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §
(1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva,
a IV. Fejezet tekintetében a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §
(1) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Készenlétben tartás: a tűzoltó-szakmai feladatok ellátására használ, rendszeresített, a munkavédelmi előírásoknak
megfelelő tűzvédelmi technika bevethető állapotban tartása.
2. Készenléti szolgálat: a tűzoltóság káresethez történő vonulásra kötelezettséget vállaló tűzoltójának olyan riasztható
állapota, amikor sem tevékenysége, sem tartózkodási helye nem korlátozza kivonulási kötelezettségének
teljesítésében.
3. Rendkívüli készenléti szolgálat: a tűzoltóság szakmai feladatait ellátó tűzoltóinak olyan munkavégzési, vagy
rendelkezésre állási feladatvégzésre kötelezése, amit
a) önkormányzati tűzoltóság esetében a települési önkormányzat képviselő-testülete, vagy a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv központi szerve (a továbbiakban: központi szerv) vezetője,
b) létesítményi tűzoltóság esetében a központi szerv vezetője
rendel el meghatározott helyen és időtartamban.
4. Készenléti jellegű szolgálatellátás: az olyan munkakör, amelyben
a) a munkakörbe tartozó feladatok jellegéből adódóan – hosszabb időszak alapulvételével – a rendes munkaidő
legalább egyharmadában nincs munkavégzés, és a munkával nem töltött időt a munkavállaló pihenéssel töltheti,
vagy
b) a munkavégzés – különösen a munkakör sajátosságára, a munkavégzés feltételeire tekintettel – a munkavállaló
számára az általánoshoz képest lényegesen alacsonyabb igénybevétellel jár,
és a tűzoltó 24 órás váltásos munkarendbe tartozó beosztásban, állandó készenléti helyzetben a szolgálatteljesítés
helyén látja el a szolgálatát.
5. Létesítményi tűzoltó: a főfoglalkozású létesítményi tűzoltóság, vagy alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi
tűzoltóság szervezetében tűzoltói feladatot ellátó vagy a létesítményi tűzoltóság szakmai feladatellátását irányító
személy, akit a központi szerv létesítményi tűzoltóként nyilvántart és igazolvánnyal lát el.
6. Főfoglalkozású létesítményi tűzoltó: a tűzoltói tevékenységét tűzoltó szakmai feladatok ellátására irányuló
munkaviszony alapján, készenléti jellegű szolgálatban végző, vagy a létesítményi tűzoltóság szakmai feladatellátását
irányító, jogszabályban meghatározott tűzoltó szakmai képesítéssel rendelkező és a hivatásos tűzoltókra előírt
egészségügyi, fizikai és pszichikai követelményeknek megfelelt, 18. életévét betöltött személy.
7. Alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltó: a tűzoltói tevékenységét egyéb jogviszony alapján, szervezett
szolgálatban végző, jogszabályban meghatározott tűzoltó szakmai képesítéssel rendelkező és
a foglalkozás-egészségügyi szolgálat vizsgálata alapján tűzoltói szolgálatra alkalmasnak minősített, 18. életévét
betöltött személy.
8. Főfoglalkozású létesítményi tűzoltóság: kizárólag főfoglalkozású tűzoltókból vagy vegyesen főfoglalkozású és
alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltókból álló létesítményi tűzoltóság, amelyben mindenkor legalább
négy főfoglalkozású létesítményi tűzoltó lát el készenléti jellegű szolgálatot.
9. Alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltóság: alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltókból, vagy
főfoglalkozású és alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltókból álló létesítményi tűzoltóság, amelyben
az egy időben készenléti jellegű szolgálatot ellátó főfoglalkozású tűzoltók létszáma kevesebb, mint négy fő.
10. Létesítményi tűzoltóság vonulási területe: a létesítményi tűzoltóság fenntartására kötelezett szervezet létesítményének
területe, valamint azon más létesítmények területe, amelyekre a szerződésben működési kötelezettséget vállal.
II. FEJEZET
AZ ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁG LÉTESÍTÉSE, MŰKÖDÉSÉNEK FELTÉTELEI ÉS FELADATA
1. Az önkormányzati tűzoltóság szakmai feladata 2. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság tűzmegelőzési tevékenysége során, a vonulási területén
a) segíti az önkormányzatok jogszabályokban meghatározott tűzmegelőzési feladatait,
b) tűzvédelmi hiányosság észlelése esetén – különös tekintettel a tűzoltás alapvető feltételeiben észlelt
hiányosságra – azt haladéktalanul jelzi a hivatásos katasztrófavédelmi szerv katasztrófavédelmi kirendeltségének
(a továbbiakban: helyi szerv),
c) részt vesz a lakosság tűzvédelmi felvilágosításában, a tűzvédelmi propagandában.
(2) Az önkormányzati tűzoltóság a tűzoltási és műszaki mentési tevékenységére való felkészülése érdekében
a) toborozza és szervezi a vonulási területén a tűzoltói szolgálatra jelentkezőket, valamint gondoskodik azok
szakmai felkészítéséről, továbbképzéséről,
b) folyamatosan gondoskodik a tűzoltási és műszaki mentési feladatok ellátására szervezett erő és eszközállomány
riaszthatóságáról,
c) gondoskodik szakfelszereléseinek és egyéni védőeszközeinek karbantartásáról, jogszabályokban előírtak szerinti
felülvizsgálatáról,
d) jogszabályban meghatározott éves továbbképzési tervet készít, melyet egyetértés céljából megküld a helyi
szervnek, és gondoskodik az állomány továbbképzéséről,
e) támogatást nyújthat a vele együttműködési megállapodást kötő tűzoltó egyesületnek.
(3) Az önkormányzati tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenysége során
a) gondoskodik a beavatkozásban részt vevő állomány rendszeresített egyéni védőeszközökkel történő ellátásáról,
b) a központi szerv főügyelete utasítására kivonul a vonulási területén kívül keletkezett tűz oltására, műszaki
mentésre,
c) jelenti a vonulási területén keletkezett tűzesetet, káresetet, az általa eloltott, valamint a más által eloltott és hozzá
bejelentett tűzesetet a helyi szerv ügyeletére, és eleget tesz egyéb jelentési kötelezettségének,
d) a központi szerv vezetője vagy a települési önkormányzat képviselő-testülete rendelkezése alapján rendkívüli
készenléti szolgálatot lát el, amelynek költségeiről az elrendelő gondoskodik,
e) haladéktalanul jelenti a helyi szerv ügyeletére a gépjárműveinek vonulóképtelenségét, a késedelmesen
végrehajtható vagy késedelmesen végrehajtott vonulást, valamint a vonulóképességet korlátozó egyéb
körülményeket, a rendkívüli készenléti szolgálat elrendelését és annak okát.
2. Az önkormányzati tűzoltóság működésére vonatkozó szabályok 3. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság az önkormányzati tűzoltóság legkisebb létszámáról, létesítményei és felszerelései
minimális mennyiségéről, minőségéről és a szolgálat ellátásáról szóló jogszabályban meghatározott létszámú
önkormányzati tűzoltó folyamatos riaszthatóságáról gondoskodik, annak érdekében, hogy az önkormányzati
tűzoltóság a jogszabályban meghatározott tűzoltó eszközöket és szakfelszereléseket működtetni tudja.
(2) Az önkormányzati tűzoltóságnak a tűzesethez, műszaki mentéshez a készenlétben tartandó gépjárműivel és az arra
beosztott létszámmal, valamint tűzoltás vezetésére jogosult személlyel jogszabályban meghatározott normaidőn
belül meg kell kezdenie a vonulást.
4. § Az önkormányzati tűzoltóság folyamatos ügyeleti szolgálatot tart fenn.
5. § Az önkormányzati tűzoltóság a vonulási területén működő gazdálkodó szervekkel a létesítményi tűzoltósági feladatok
átvállalására az illetékes hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének (a továbbiakban: területi szerv)
egyetértésével megállapodhat, amennyiben a megállapodásban vállaltak nem veszélyeztetik a vonulási terület
ellátásával kapcsolatos feladatok maradéktalan teljesítését.
6. § Az önkormányzati tűzoltó éves egészségügyi alkalmassági felülvizsgálatának díját az önkormányzati tűzoltóság viseli.
7. § Az önkormányzati tűzoltóság tűzoltó-szakmai feladatait főfoglalkozású és önkéntes jogviszonyban álló
önkormányzati tűzoltók látják el. Az önkéntes jogviszonyban álló önkormányzati tűzoltó a szakmai feladatait
az önkormányzati tűzoltóság és az önkéntes jogviszonyban álló önkormányzati tűzoltó között létrejött írásos
megállapodás alapján hajtja végre. A megállapodásnak tartalmaznia kell
a) az önkéntes szakmai tevékenység tartalmát,
b) a feladatellátás helyét,
c) a tevékenységre fordítandó időt,
d) a szakmai feladat ellátására vonatkozó képesítési és képzési minimumokat,
e) a szolgálat ellátás rendjét, juttatásait,
f) az egyenruházat viselésének rendjét, valamint
g) a megállapodás megszűnésére vonatkozó előírásokat.
8. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság rajokból áll.
(2) Az önkormányzati tűzoltó beosztása szerint lehet beosztott tűzoltó vagy tisztségviselő.
(3) Az önkormányzati tűzoltóság vonatkozásában tisztségviselőnek minősül a rajparancsnok, a rajparancsnok-helyettes,
a tűzoltóparancsnok-helyettes és a tűzoltóparancsnok.
(4) Az önkormányzati tűzoltóság szolgálatszervezéséről a tűzoltóparancsnok gondoskodik.
9. § Az önkormányzati tűzoltóság működését alapszabályban határozzák meg. Az alapszabálynak tartalmaznia kell
különösen
a) a tűzoltóparancsnok beszámoltatásának rendjét,
b) a kiképzés és rendszeres továbbképzés feltételeinek biztosítását.
10. § Az önkormányzati tűzoltóságok parancsnokai és a tűzoltás vezetésére jogosult állománya évente legalább két
alkalommal részt vesz a területi szerv által szervezett kötelező továbbképzésen és szakmai tájékoztatón.
3. Az együttműködési megállapodás 11. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság a megalakulásától számított 30 napon belül együttműködési megállapodást köt a helyi
szervvel a tűzoltási és műszaki mentési célokra folyamatosan igénybe vehető készenléti szolgálat ellátása, valamint
a közvetlen tűz- és robbanásveszély esetén követendő biztonsági intézkedések végrehajtásában való közreműködés
céljából, melyet a területi szerv vezetője hagyja jóvá. A területi szerv az együttműködési megállapodásokat a központi
szerv részére megküldi.
(2) Az együttműködési megállapodás megkötését az önkormányzati tűzoltóság a szükséges adatok megküldésével
kezdeményezi a helyi szervnél.
(3) Az együttműködési megállapodás legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) felek neve, székhelye,
b) kapcsolattartók neve, elérhetősége,
c) a vonulási terület,
d) a készenléti létszám,
e) a riasztható eszközök és felszerelések,
f) az együttműködési megállapodás megszűnésének esetei.
(4) Az együttműködési megállapodással kapcsolatos adatok változásáról a felek írásban haladéktalanul értesítik egymást.
4. Az önkormányzati tűzoltóság vonulási területe 12. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság vonulási területét úgy kell meghatározni, hogy a vonulási területhez tartozó település
közigazgatási határának legtávolabbi pontjára a riasztott tűzoltóság előírt erői és eszközei, a jelzés vételétől számítva
legfeljebb 25 percen belül elsőnek érkezzenek ki.
(2) Abban az esetben, ha a település közigazgatási határának legtávolabbi pontját az önkormányzati tűzoltóság 25 percen
túl éri el, de a kiérkezési ideje rövidebb, mint a helyi szervé, akkor az adott település területe az önkormányzati
tűzoltóság vonulási területéhez csatolható.
5. Az önkormányzati tűzoltóságok finanszírozásához szükséges pontértékek meghatározása
13. § (1) Az önkormányzati tűzoltóságok finanszírozásának mértékét a veszélyeztető tényezők súlyozásával számított,
a vonulási területének reális veszélyeztetettségét kifejező pontszám (a továbbiakban: veszélyeztetettségi pontszám)
alapján kell meghatározni, a rendelkezésre álló finanszírozási keret felosztásával.
(2) A reális veszélyeztetettség meghatározására a mentő-tűzvédelmet befolyásoló szempontok (a továbbiakban:
veszélyeztető tényezők) figyelembevételével kerül sor.
(3) Veszélyeztető tényezők
a) a vonulási területhez tartozó települések távolsága a készenléti jellegű szolgálattal rendelkező hivatásos
tűzoltóságtól,
b) a vonulási területhez tartozó település (a továbbiakban: település) lakosságszáma,
c) a település közigazgatási területének nagysága,
d) a településen lévő SEVESO II hatálya alá tartozó üzemek besorolása (alsó- vagy felső küszöbértékű) és száma,
e) a település távolsága az önkormányzati tűzoltóságtól.
(4) Az önkormányzati tűzoltóság veszélyeztetettségi pontszáma a vonulási területéhez tartozó települések
veszélyeztetettségi pontszámainak összege.
(5) A települések veszélyeztetettségi pontszámainak kiszámolása során a település távolsága a készenléti jellegű
szolgálattal rendelkező hivatásos tűzoltóságtól 40, a település lakosságszáma 30, a település közigazgatási
területének nagysága 10, a településen lévő SEVESO II hatálya alá tartozó üzemek besorolása és száma 10, a település
távolsága az önkormányzati tűzoltóságtól 10 súlyszázalékban kerül figyelembevételre.
(6) A központi szerv a helyi önkormányzat polgármesterének megkeresése alapján tájékoztatást ad a település
veszélyeztetettségi pontszámáról. A központi szerv minden évben a december 31-ei állapotra tekintettel a honlapján
tájékoztató jelleggel közzéteszi az egyes önkormányzati tűzoltóságokra eső pontszámokat.
6. A vonulási területen kívüli tűzoltási, műszaki mentési feladatok ellátásával kapcsolatos költségek
megtérítése
14. § (1) Az önkormányzati tűzoltóság vonulási területén kívül elrendelt vonulásai költségét a központi szerv az erre a célra
biztosított költségkeret mértékéig, annak terhére téríti meg.
(2) Az e rendeletben meghatározott igénybevétel esetén a beavatkozás költségeként számolható el
a) az (1) bekezdésben foglalt esetben a vonulással, az állomáshelyre történő visszatéréssel és a beavatkozással
összefüggésben felhasznált hajtóanyag, kenőanyag, a beavatkozás során felhasznált oltógáz, oltópor, habképző
anyag (a továbbiakban együtt: oltóanyag), a tűzoltóság készletéből felhasznált mentesítő, felitató anyag értéke,
valamint megsemmisítésük költsége, ha az biztosítási vagy más jogviszony alapján nem térül meg,
b) a vonulás, a beavatkozás és az állomáshelyre történő visszatérés során, önhibán kívül okozott olyan kár, amely
biztosítási vagy más jogviszony alapján nem térül meg.
(3) A tűzoltó gépjárművek elszámolható költségnormáit a vonulási területen érvényes előírásokkal egyezően kell
alkalmazni.
15. § (1) Az igénybevétellel kapcsolatos költségtérítést az önkormányzati tűzoltóság parancsnoka az igénybevétel helye szerint
illetékes területi szerv útján igényli a központi szervtől az 1. mellékletben meghatározott adattartalmú
igénybejelentéssel.
(2) A költségtérítési igény jogosságát a területi szerv vezetője megvizsgálja, és véleményével kiegészítve, a kérelem
benyújtásától számított 10 napon belül felterjeszti a központi szerv felé.
(3) A költségtérítési igény jogosságáról és a költségtérítés mértékéről a központi szerv vezetője a kérelem benyújtásától
számított 30 napon belül dönt.
III. FEJEZET
A LÉTESÍTMÉNYI TŰZOLTÓSÁGOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 7. A létesítményi tűzoltóság feladata
16. § (1) A létesítményi tűzoltóság tűzvédelmi tevékenysége során
a) figyelemmel kíséri és segíti a létesítményi tűzoltóság vonulási területén a tűzvédelmi jogszabályokban,
kötelezően alkalmazandó szabványokban és hatósági előírásokban foglaltak érvényesülését, különös tekintettel
a tűzoltás alapvető feltételeit biztosító szabályokra;
b) jelzi a tűzvédelmi szabálytalanságokat a létesítmény vezetőjének;
c) közreműködik a munkavállalók tűzvédelmi felkészítésében, a tűzoltó eszközök és felszerelések használatának
ismertetésében;
d) szükség szerint ellátja az alkalomszerű tűzveszélyes tevékenység végzésénél a tűzoltói felügyeletet, amennyiben
az nem veszélyezteti a (2) bekezdés d) pontban rögzített feladatainak ellátását.
(2) A létesítményi tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenysége érdekében
a) munkaidőben gondoskodik a készenléti- vagy készenléti jellegű szolgálat ellátásáról;
b) munkaidőn kívül a létesítmény vezetője által meghatározottak szerint ügyeleti szolgálatot tart;
c) gondoskodik a tűzoltás feltételeinek biztosításáról;
d) a külön jogszabályban foglaltak szerint, tűzoltási és műszaki mentési feladatokat lát el a létesítményi tűzoltóság
vonulási területén, valamint a Tűzoltási Műszaki Mentési Tervben (a továbbiakban: TMMT) a részére
meghatározott feladatokat végrehajtja;
e) a jóváhagyott együttműködési megállapodás alapján a hivatásos katasztrófavédelmi szerv ügyeletének
utasítására kivonul a létesítményi tűzoltóság vonulási területén kívül keletkezett eseményhez, ahol
a tűzoltásvezető által meghatározott feladatokat hajtja végre, ha az nem veszélyezteti a d) pontban rögzített
feladatainak ellátását.
(3) A létesítményi tűzoltóság – jogszabályban meghatározottak szerint – a tűzvizsgálat érdekében haladéktalanul
tájékoztatja az illetékes hivatásos tűzoltóságot az általa eloltott, vagy a más által eloltott és hozzá bejelentett
tűzesetről. Ha a tűz a Magyar Honvédség objektumában keletkezett, akkor a Honvédelmi Minisztérium Hatósági
Hivatalát kell tájékoztatni.
(4) A létesítményi tűzoltóság vagy annak fenntartója gondoskodik szakfelszereléseinek és egyéni védőeszközeinek
karbantartásáról.
(5) A létesítményi tűzoltóság fenntartója és a működési terület szerinti hivatásos tűzoltóság – ha az nem veszélyezteti
a létesítményi tűzoltóság elsődleges beavatkozási feladatainak ellátását – külön megállapodást köthet a létesítményi
tűzoltóság vonulási területén kívül keletkezett tűz oltására és műszaki mentésre. A költségek megtérítésének módját
a megállapodásban rögzíteni kell.
(6) Az együttműködési megállapodást a hivatásos tűzoltóság parancsnoka a területi szervhez jóváhagyás céljából
felterjeszti.
(7) A létesítményi tűzoltóság jogszabályban meghatározottak szerint – a fenntartója engedélyével – a folyamatos
készenléti vagy ügyeleti szolgálat biztosításával a hivatásos tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások köréről,
valamint a hivatásos tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, felszerelések kapacitás kihasználását célzó
hasznosításának szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti tűzvédelmi szolgáltatást végezhet. A szolgáltatás
végzése nem veszélyeztetheti a (2) bekezdés d) pontban rögzített feladatainak ellátását.
8. A létesítményi tűzoltóság működése 17. § (1) A területi szerv szervezi a hivatásos és a létesítményi tűzoltóságokkal való együttműködést.
(2) A területi szerv véleményezési jogot gyakorol a létesítményi tűzoltósági feladatok átvállalására vonatkozó
megállapodásnál. 18. § (1) Létesítményi tűzoltóságot kell működtetni ott ahol
a) a 2. mellékletben foglalt tűzszakasz alapterülete és számított tűzterhelése megkívánja, az ott meghatározott
létszámmal;
b) az üzemi technológiai folyamat vagy egyéb helyi sajátosság alapján szükséges.
(2) Főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságot kell működtetni:
a) az atomerőműben;
b) az (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltételek esetén, jogszabály alapján felső vagy alsó küszöbértékűnek
minősülő veszélyes üzemben, ha a biztonsági jelentésben vagy a biztonsági elemzésben feltárt kockázat vagy
dominóhatás miatt szükséges;
c) ahol az üzemi technológiai folyamat vagy egyéb helyi sajátosság alapján szükséges;
d) a Magyar Honvédség objektumaiban jogszabályban meghatározottak alapján.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti létesítményi tűzoltóság kötelező működtetéséről a helyi szerv javaslatára a területi
szerv, a (2) bekezdés b) pontja szerinti főfoglalkozású létesítményi tűzoltóság kötelező működtetéséről a központi
szerv, a (2) bekezdés c) pontja szerinti főfoglalkozású létesítményi tűzoltóság kötelező működtetéséről a helyi szerv
javaslatára a területi szerv határozatban dönt.
(4) A létesítményi tűzoltóság egy időben készenléti jellegű szolgálatot ellátó létszáma 4 főnél kevesebb nem lehet.
(5) Amennyiben főfoglalkozású létesítményi tűzoltók alkalmazása szükséges, a területi szerv előírja a főfoglalkozású
létesítményi tűzoltók legkisebb számát.
(6) Az alkalomszerűen igénybe vehető létszám a fenntartó kérelmére kiváltható főfoglalkozású tűzoltókkal. A kiváltás
akkor alkalmazható, ha a meghatározott minimum létszám legalább 8 fő. Ekkor az előírt létszámból 4 fő
főfoglalkozású, az e feletti létszám minden 4 főjét pedig 1 fő főfoglalkozású létesítményi tűzoltóval lehet kiváltani.
(7) E rendelet alapján megállapított legkisebb készenléti létszámnak folyamatosan rendelkezésre kell állnia mindaddig,
amíg a tűzszakasz mérete, rendeltetése vagy a számított tűz terhelése meg nem változik.
(8) A 2. melléklet alapján meghatározott legkisebb készenléti létszámot további négy fővel meg kell növelni abban
az esetben, ha a tűzszakasz többszintes.
(9) A létesítményi tűzoltóság összlétszámát úgy kell meghatározni, hogy abból a mindenkori legkisebb készenléti létszám
akadálytalanul biztosítható legyen.
(10) A készenléti létszámon belül mindig rendelkezésre kell állnia a tűzoltás vezetésére jogosult, felelős vezetőnek.
(11) A legkisebb készenléti létszám biztosításánál a létesítményi tűzoltóparancsnokot nem lehet figyelembe venni.
19. § (1) Több tűzszakasz esetén a létesítménynek azon tűzszakaszát, illetve szabadterét kell figyelembe venni, amelynek
alapterülete és számított tűzterhelése alapján a 2. melléklet szerint meghatározandó létesítményi tűzoltóság
készenléti létszáma a legmagasabb.
(2) A létesítményi tűzoltóságot úgy kell megszervezni és felszerelni, hogy képes legyen a létesítményben keletkezett tűz
oltását önállóan, az elsőfokú hatóság által előírt erőkkel, eszközökkel megkezdeni és önállóan vagy a riasztható
hivatásos tűzoltóságokkal együttesen a létesítményben várható legnagyobb veszélyhelyzetet megszüntetni.
Az ehhez szükséges létszámot, gépjárműveket, felszereléseket, védőfelszereléseket, oltó- és mentesítő anyagokat,
valamint a szükséges tartalékot a létesítményi tűzoltóság fenntartója köteles készenlétben tartani.
(3) A szükséges létszám és felszerelés megállapításánál a létesítmény védelmét szolgáló beépített tűzoltó technikai
eszközök, a szakmai felügyelet által jóváhagyott megállapodás alapján biztosított egyéb erők, valamint a létesítmény
azonnal igénybe vehető kárelhárító szerveinek felszerelése figyelembe vehető. Ha a létesítményben többféle, eltérő
felszerelést és anyagokat igénylő veszélyhelyzet is lehetséges, akkor a létesítmény tűzoltóságának valamennyi
– a szakmai felügyelet által meghatározott – veszélyhelyzet elhárítására fel kell készülnie.
(4) A létesítményi tűzoltóság vonulási területe a fenntartására kötelezett szervezet létesítményének területe, valamint
azon más létesítmények területe, amelyekre a szerződésben működési kötelezettséget vállal, és a 21. §
(1) bekezdésben rögzített követelményeket teljesíti.
(5) A több természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet
(a továbbiakban: gazdálkodó szervezet) által közösen létrehozott és fenntartott létesítményi tűzoltóság esetén
a működtetéssel kapcsolatos költségeket megállapodásuk szerint, ennek hiányában az önálló védekezésükhöz
szükséges létszám arányában viselik.
(6) Abban a létesítményben, amelynek tűzszakaszát bérbe adják, a létesítményi tűzoltósággal kapcsolatos
követelmények betartására a bérbeadó kötelezett. E kötelesség teljesítését – írásbeli megállapodás alapján –
a bérbeadótól a bérlő átvállalhatja.
(7) A létesítményi tűzoltóság feladatainak ellátására megállapodás csak akkor köthető, ha az arra vállalkozó szervezet
a 21. § (1) bekezdésében foglalt feltételeket saját feladatainak maradéktalan ellátása mellett tudja teljesíteni.
(8) A létesítményi tűzoltói feladatok ellátására kötött megállapodás felmondása, vagy a közösen működtetett tűzoltóság
megszűnése esetén a gazdálkodó szerv köteles haladéktalanul gondoskodni a 16. §-ban meghatározott feladatok
maradéktalan ellátásáról.
(9) A gazdálkodó szervezet a létesítményi tűzoltóság feladatainak ellátására más létesítményi tűzoltósággal –
a főfoglalkozású létesítményi tűzoltóság létrehozására kötelezett gazdálkodó szervezet esetén kizárólag
főfoglalkozású létesítményi tűzoltósággal – megállapodhatnak a 16. §-ban meghatározott feladatok ellátására, ha
a létesítményi tűzoltóság állandó ügyelettel, továbbá a feladat ellátásához szükséges létszámú készenléti szolgálattal
és felszereléssel rendelkezik.
(10) A létesítményi tűzoltóság gépjárműveire, felszerelésére, védőfelszerelésére, oltó- és mentesítő anyagaira, valamint
tartalékaira vonatkozó követelményeket a területi szerv állapítja meg a létesítményi tűzoltóság fenntartására
kötelezettel történt egyeztetés után. A létesítményi tűzoltóság létszáma tekintetében a területi szerv a 2. mellékletben
meghatározott létszámtól a tűzvédelmet megalapozó technikai megoldások figyelembevétele mellett eltérést
engedélyezhet azzal, hogy a készenléti létszám 4 főnél kevesebb nem lehet.
(11) A területi szerv a 18. § (1) bekezdés a) pontjának követelményei alól kérelemre felmentést adhat, amennyiben
a jelenlévő anyagok környezetre gyakorolt veszélyessége a létesítményi tűzoltóság működtetését nem teszi
szükségessé, és a létesítmény területén bekövetkező esemény közvetlenül nem veszélyezteti az emberi egészséget,
környezetet, az élet- és vagyonbiztonságot.
(12) A (11) bekezdés szerinti felmentés nem adható
a) a 18. § (2) bekezdés a) pontja esetén, továbbá
b) ha a létesítmény érintett tűzszakaszaiban a számított tűzterhelés nagyobb részt oxidáló anyagok és
készítmények, vagy fokozottan robbanásveszélyes, tűzveszélyes anyagok és készítmények jelenlétéből adódik.
20. § (1) Létesítményi tűzoltóság jogszabályi kötelezés vagy a területi szerv határozata nélkül is létrehozható különösen
a) tömegtartózkodásra szolgáló, vagy közösségi, nagy forgalmú létesítményben, valamint lakóépületek védelmére;
b) éghető folyadékok és olvadékok tároló telepein, ha a telepen lévő valamennyi földfeletti álló, hengeres,
merevtetős vagy úszótetős acéltartályt jogszabályban meghatározottak szerinti stabil habbal oltó berendezés
védi;
c) abban a létesítményben, ahol valamennyi, a 2. melléklet szerint létesítményi tűzoltóság fenntartását indokolttá
tevő tűzszakasz teljes területét automatikus oltóberendezés védi;
d) abban a mezőgazdasági létesítményben, melyben termények ömlesztett tárolását végzik.
(2) Az (1) bekezdés alapján létrehozott létesítményi tűzoltóság esetében a szükséges létszámot, gépjárműveket,
felszereléseket, oltó- és mentesítő anyagokat, a szükséges tartalékot a területi szerv a létesítményi tűzoltóság
fenntartójának kezdeményezése alapján, annak figyelembevételével határozza meg. A kötelezés nélkül fenntartott
létesítményi tűzoltóságnak meg kell felelnie a 18. § (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
21. § (1) Az alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltóságnak a riasztástól számított öt percen belül (a főfoglalkozású
létesítményi tűzoltóságnak két percen belül) meg kell kezdenie a kivonulást, és állomáshelyéről – optimális esetben –
a riasztástól számított tíz percen belül ki kell érkeznie a tűzeset, vagy a műszaki mentés helyszínére.
(2) A tűzoltó parancsnoknak, vagy az általa megbízott, őt helyettesítő parancsnoki ügyeletesnek késedelem nélkül ki kell
vonulni azon eseményekhez, melyekhez a hivatásos tűzoltóság egységei is vonulnak. Parancsnoki ügyeletes az lehet,
aki tűzoltás vezetési jogosultsággal rendelkezik.
9. A létesítményi tűzoltóság szervezete, tagjainak képzése 22. § (1) A létesítményi tűzoltóság létszámától és a helyi sajátosságoktól függően rajok, a rajokból egységek szervezhetőek,
amit a létesítményi tűzoltóság fenntartója köteles írásban szabályozni. A raj létszáma 4–6 fő, az egység 2 rajból áll.
A főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságok rajait a riasztási fokozat meghatározásánál figyelembe kell venni.
(2) A főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságnál alkalmazott beosztások megegyezhetnek a hivatásos tűzoltóságnál
alkalmazott beosztásokkal.
(3) A főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságnál a foglalkoztatásra vonatkozó egyéb előírások érvényre juttatása mellett
a hivatásos tűzoltóságokkal megegyező szolgálati időbeosztás alkalmazható.
23. § (1) A létesítményi tűzoltóságnak minden tárgyévet megelőző év december 15. napjáig éves képzési tervet kell készíteni,
melynek tartalmaznia kell elméleti és gyakorlati foglalkozásokat.
(2) A képzési tervet a létesítményi tűzoltóság parancsnoka hagyja jóvá.
(3) A létesítményi tűzoltóság parancsnoka oktatási naplót vezet.
(4) Az oktatási naplónak tartalmaznia kell a
a) képzés helyét, idejét,
b) képzés időtartamát,
c) képzés tárgyát,
d) foglalkozáson részt vettek nevét és aláírását.
24. § (1) A főfoglalkozású létesítményi tűzoltóság képzési tervében hetente legalább négy, a létesítmény sajátosságaihoz
igazodó, elméleti és gyakorlati foglalkozást kell tervezni.
(2) Alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltóság képzési tervében negyedévente legalább 4 órás,
a létesítmény sajátosságaihoz igazodó, elméleti és gyakorlati foglalkozást kell tervezni.
(3) A főfoglalkozású és az alkalomszerűen igénybe vehető létesítményi tűzoltóság tagjainak évente legalább egy elméleti
és gyakorlati felmérését a tárgyév december 31-ig végre kell hajtani, a végrehajtás tényét dokumentálni kell.
10. A létesítményi tűzoltóság irányítása 25. § A létesítményi tűzoltóság általános irányítását a tűzvédelmi szabályzatban, vagy a fenntartó alapító okiratában
– közösen létesített létesítményi tűzoltóság esetében az erre vonatkozó megállapodásban – meghatározott
egyszemélyi felelős vezető, vagy testület látja el. Ennek során
a) figyelemmel kíséri a létesítményi tűzoltóság működését,
b) beszámoltatja a létesítményi tűzoltóparancsnokot,
c) kinevezi és felmenti a létesítményi tűzoltóság tagjait, felettük munkáltatói jogokat gyakorol,
d) gondoskodik a létesítményi tűzoltóság tagjait megillető jogok és juttatások biztosításáról,
e) biztosítja a kiképzés és a rendszeres továbbképzés feltételeit,
f) a létesítményi tűzoltóság számára az alaptevékenységet nem akadályozó vagy veszélyeztető további feladatot
határozhat meg,
g) szabályozza a készenléti vagy készenléti jellegű szolgálatellátás követelményeit és elveit a szakmai
követelményekre és helyi sajátosságokra figyelemmel. 26. § A létesítményi tűzoltóság szakmai tevékenységét a tűzoltó parancsnok irányítja. Ennek során
a) gondoskodik a tűzoltóság részére előírt tervek elkészítéséről,
b) meghatározza az irányítása alá tartozó szervezeti egység feladatait,
c) gondoskodik az előírt képzések, gyakorlatok, és foglalkozások megszervezéséről és megfelelő színvonalú
megtartásáról,
d) biztosítja a személyi állomány tagjainak az elrendelt képzéseken és továbbképzéseken, gyakorlatokon történő
részvételt,
e) kapcsolatot tart a helyi szerv vezetőivel,
f) intézkedik a tűzoltási és műszaki mentési feladatok végrehajtásáról azokra történő felkészülésről,
g) intézkedik a szolgálatszervezés elkészítéséről,
h) intézkedik a szolgálati okmányok vezetéséről,
i) intézkedik a felügyeleti szerv által meghatározott adatszolgáltatás teljesítéséről,
j) ellenőrzi a létesítményi tűzoltóság állományának tevékenységét, szolgálatellátását,
k) javaslatot tesz a létesítményi tűzoltóság fenntartójának, a tűzoltáshoz, műszaki mentéshez szükséges eszközök
felszerelések beszerzésére,
l) meghatározza a riasztás rendjét és biztosítja az ahhoz szükséges feltételeket.
27. § (1) A működő, vagy megalakítandó létesítményi tűzoltóság köteles a területi szervnek a megalakulást, valamint
a (2) bekezdésben meghatározott adataiban bekövetkezett változásokat, a változást követő 3 munkanapon belül
bejelenteni.
(2) A területi szerv által szolgáltatott adatok alapján a központi szerv nyilvántartja a létesítményi tűzoltóság nevét,
székhelyét, létrehozásának dátumát, létszámát, a tűzoltásba, műszaki mentésbe bevonható technikai eszközét,
felszerelését, oltó- és mentesítő anyagait.
(3) A létesítményi tűzoltóság fenntartására kötelezett szervezet a kötelezés alapjául szolgáló adatokban,
körülményekben bekövetkező változást legalább 15 munkanappal korábban a tűzvédelmi hatóságnál köteles
bejelenteni.
11. A főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságok kötelező okmányai, nyilvántartásai és adatszolgáltatása
28. § (1) A főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságoknak a következő okmányokkal és nyilvántartásokkal kell rendelkezniük:
a) szolgálati napló,
b) eseménynapló,
c) szabadság-nyilvántartás,
d) oltóanyag-nyilvántartás,
e) káreset felvételi lap,
f) munkavédelmi iratok: fa) munkavédelmi őrnapló,
fb) alkoholszondás ellenőrzési napló,
fc) munkavédelmi oktatási napló.
(2) A főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságok a 27. § (2) bekezdésében meghatározott adatokon túlmenően a következő
adatszolgáltatásokra kötelesek a területi szerv útján a központi szerv felé:
a) tűzoltási, műszaki mentési jelentés;
b) szeradatlap.
12. Egyéb rendelkezések 29. § (1) A létesítményi tűzoltóság köteles részt venni a hivatásos katasztrófavédelmi szerv által létesítményi tűzoltóság
vonulási területén, valamint a 16. § (5) bekezdés szerint azon kívül szervezett gyakorlatokon.
(2) A szabadidejében képzésre, gyakorlatra igénybe vett létesítményi tűzoltó részére a létesítményi tűzoltóság
fenntartója a munkaszerződésben rögzített szabályok szerint köteles térítést biztosítani.
(3) A létesítményi tűzoltók éves egészségügyi alkalmassági felülvizsgálatáról és annak költségfedezetéről a létesítményi
tűzoltóság fenntartója köteles gondoskodni.
30. § A létesítményi tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, tűzvédelmi eszközök, berendezések, tűzoltó szakfelszerelések
kapacitás kihasználását célzó hasznosítása a tűzoltóság fenntartójának engedélyével és felelősségével történhet.
A kapacitás kihasználását célzó hasznosítás nem veszélyeztetheti a létesítményi tűzoltóság működőképességét.
IV. FEJEZET
A TELEPÜLÉSI ÖNKORMÁNYZATNAK A HIVATÁSOS TŰZOLTÓSÁG, ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁG
ÉS ÖNKÉNTES TŰZOLTÓ EGYESÜLET FENNTARTÁSÁHOZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI
31. § (1) A hivatásos tűzoltóság fenntartásához történő hozzájárulás esetén a támogatást az azt biztosító települési
önkormányzat képviselő-testülete és a hivatásos tűzoltóság irányítását ellátó területi szerv között létrejött
megállapodás rögzíti.
(2) A hivatásos tűzoltóság fenntartásához biztosított hozzájárulás felhasználásáról a hivatásos tűzoltóság irányítását
ellátó területi szerv köteles elszámolni a települési önkormányzat felé.
(3) A települési önkormányzat képviselő-testülete által pénzeszközökkel támogatott, a hivatásos tűzoltóságra vonatkozó
fejlesztési igény a meg valósítás során előnyt élvez.
32. § (1) Önkormányzati tűzoltóság fenntartása esetén a települési önkormányzat hozzájárulását az önkormányzati tűzoltóság,
valamint a székhelye szerinti és az általa védett települések önkormányzatai között létrejött megállapodás rögzíti.
A megállapodásban rögzített hozzájárulások mértékének megállapításánál kiemelt szempontnak tekintendő
a települések lakosságszáma, valamint területének nagysága.
(2) A székhely szerinti települési önkormányzat, valamint az önkormányzati tűzoltóság által védett települések
önkormányzatai éves hozzájárulásának mértékét legalább oly módon szükséges megállapítani, hogy a központi
költségvetési hozzájárulással együttesen fedezetet biztosítsanak az önkormányzati tűzoltóság éves fejlesztési,
fenntartási és működési kiadásaira.
(3) Az éves fenntartáshoz szükséges fedezetet az önkormányzati tűzoltóság legkisebb létszámáról, létesítményei és
felszerelései minimális mennyiségéről, minőségéről és a szolgálat ellátásáról szóló jogszabály alapján kell
megállapítani.
(4) Az önkormányzati tűzoltóság köteles elszámolni a fenntartásához biztosított hozzájárulás felhasználásáról
a hozzájárulást biztosító székhely szerinti és az általa védett települések önkormányzatai felé.
33. § (1) A tűzoltási és műszaki mentési feladatok ellátásában közreműködő önkéntes tűzoltó egyesület fenntartásához
történő hozzájárulást a támogatást biztosító települési önkormányzat képviselő-testülete és az önkéntes tűzoltó
egyesület között létrejött megállapodás rögzíti.
(2) A települési önkormányzat hozzájárulásának mértékét az önkéntes tűzoltó egyesület vállalt feladatainak alapszintű
ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételek alapján kell megállapítani.
34. § A települési önkormányzatok pénzügyi hozzájárulása mellett támogatásként figyelembe vehető a laktanya
biztosítása, építése, felújítása, üzemeltetésének átvállalása, a szakmai tevékenységet segítő tárgyi eszközök, készletek
beszerzése, vagy használatra történő átadása, melyet a települési önkormányzatok és a hivatásos tűzoltóságok,
az önkormányzati tűzoltóságok, valamint az önkéntes tűzoltó egyesületek között létrejött megállapodásokban
szerepeltetni szükséges.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 35. § A működő létesítményi tűzoltóságok 2012. március 31-ig kötelesek a területi szervnek bejelenteni a 27. § (2) bekezdés
szerinti adataikat.
36. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a létesítményi tűzoltóságokra vonatkozó részletes szabályokról szóló 118/1996. (VII. 24.) Korm.
rendelet.
(3) Hatályát veszti az önkéntes tűzoltóság létesítéséről, működésének feltételeiről és feladatáról szóló 256/2008. (X. 21.)
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1633/2013. (IX. 10.) Korm. határozata a forgalmazási engedéllyel rendelkező pénztárgép forgalmazók forrásbevonásához egyedi állami kezességvállalásra történő felhatalmazásról.
1. A Kormány
a) felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyar Állam nevében, az  államháztartásról szóló
2011.  évi CXCV. törvény 92.  § (1)  bekezdése, valamint a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV. törvény 38.  § (1)  bekezdésben kapott felhatalmazás alapján egyedi állami kezességet
vállaljon a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiadott forgalmazási engedéllyel rendelkező
pénztárgép forgalmazók által, az  állami adóhatósággal online adatkapcsolatra képes pénztárgép gyártás
vagy beszerzés céljából felveendő, legfeljebb 1 éves futamidejű, forgalmazónként legfeljebb 3 milliárd
forint összegű hitel tőkeösszegének 80%-ára úgy, hogy az így vállalt állami kezesség együttes összege nem
haladhatja meg a 20 milliárd forintot,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) felkéri az  Államadósság Kezelő Központ Zrt.-t az  állam által vállalt kezesség előkészítésének és a  kezesség
beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 7. § (1) bekezdése
b) pontjának 2. alpontja szerinti közreműködésre,
c) az R. 3. § (2) bekezdése alapján engedélyezi, hogy a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiadott
forgalmazási engedéllyel rendelkező pénztárgép forgalmazók a hitelnyújtók kiválasztására nyilvános pályázat
helyett legalább három ajánlattevő ajánlatát kérjék be.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
253/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Buzinkay Zoltánt 2016. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
144/2003. (VIII. 22.) KE határozata nyugállományú rendőr dandártábornoki kinevezésről.
A belügyminiszter előterjesztésére dr. Horváth Sándor
nyugállományú rendőr ezredest, a Csongrád Megyei
Rendőr-főkapitányság volt főkapitány-helyettesét, több
évtizedes kiemelkedő rendőri munkavégzése, valamint a
rendvédelmi szervek tevékenységének segítésében kifejtett
kimagasló érdemei elismeréseként hazánk állami ünnepe
alkalmából, 2003. augusztus 20-i hatállyal
,,nyugállományú rendőr dandártábornokká’’ kinevezem. Budapest, 2003. augusztus 14.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
13/2018. (VI. 14.) EMMI rendelete a 2018/2019. tanév rendjéről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (1) bekezdés a), b), p) és r) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92. § (1) bekezdés 8. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  szakképzés tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 116.  § 23.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró innovációért és technológiáért felelős miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra való tekintet nélkül
aa) az általános iskolákra,
ab) a gimnáziumokra,
ac) a szakgimnáziumokra,
ad) a szakközépiskolákra [a továbbiakban az ab)–ad) alpont alattiak együtt: középiskola],
ae) a szakiskolákra [a továbbiakban az ac)–ae) alpont alattiak együtt: szakképző iskola],
af ) a készségfejlesztő iskolákra [a továbbiakban az ab)–af ) alpont alattiak együtt: középfokú iskola],
ag) az alapfokú művészeti iskolákra,
ah) a  kiegészítő nemzetiségi nyelvoktató iskolákra [a továbbiakban az  aa)–ah)  alpont alattiak együtt:
iskola],
ai) a gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézmények iskoláira és kollégiumaira,
továbbá a  fejlesztő nevelést-oktatást végző iskolaként működő gyógypedagógiai, konduktív
pedagógiai nevelési-oktatási intézményekre,
aj) a kollégiumokra,
ak) a  többcélú intézmények iskoláira és kollégiumaira [a továbbiakban az  a)  pont alattiak együtt:
nevelési-oktatási intézmény],
b) az Oktatási Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal),
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalokra, a járási (fővárosi kerületi) hivatalokra,
d) a tankerületi központra és a Klebelsberg Központra,
e) a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatalra, valamint a szakképzési centrumokra,
f ) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre,
g) a pedagógusokra,
h) a nevelő és oktató munkát végző más szakemberekre és a nem pedagógus-munkakört betöltőkre, valamint
i) a tanulók és a jelentkezők törvényes képviselőire.
2. A tanév, a tanítási év 2. § (1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a tanítási év keretei között kell megszervezni.
 (2) Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2018/2019. tanévben a tanítási év első tanítási napja 2018. szeptember
3. (hétfő) és utolsó tanítási napja 2019. június 14. (péntek). A  tanítási napok száma – ha e  rendelet másképp
nem rendelkezik – száznyolcvanegy nap. A  nappali oktatás munkarendje szerint működő szakgimnáziumban
százhetvenkilenc, gimnáziumban, szakközépiskolában és szakiskolában száznyolcvan nap a tanítási napok száma.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán vagy befejező szakképzési évfolyamán az utolsó tanítási nap
a) középfokú iskolákban – a b)–e) pontban meghatározott kivétellel – 2019. május 2.,
b) a rendészetért felelős miniszter fenntartásában működő szakgimnáziumokban
ba) a másfél tanéves képzés esetén 2019. január 4.,
bb) a két tanéves képzés esetén 2019. május 24.,
c) a  honvédelemért felelős miniszter fenntartásában működő, kizárólag a  honvédelemért felelős miniszter
hatáskörébe tartozó szakképesítésekre való felkészítést folytató szakképző iskolában 2019. május 24.,
d) szakképző iskolákban féléves, másfél éves, két és fél éves képzésben vagy keresztféléves oktatásban, egész
számú tanéves képzésben részt vevő tanulók részére 2019. január 4.,
e) a két évfolyamos részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakiskolákban és a Szakképzési Hídprogram
keretében részszakképesítésekre való felkészítést folytató szakközépiskolákban 2019. május 31.
(4) A  tanítási év lezárásának, a  tanuló minősítésének, a  magasabb évfolyamra lépésnek nem akadálya, ha az  iskola
a  rendkívüli tanítási szünet elrendelése miatt kieső tanítási napokat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 30.  § (3)  bekezdésében meghatározottak szerint nem tudja teljes egészében
pótolni. Az  iskola indokolt esetben gondoskodik az  elmaradt tananyag 2019/2020. tanítási évben történő
feldolgozásáról.
(5) A tanítási év lezárását követően az iskola – ha az iskola fenntartója azzal egyetért és az ahhoz szükséges feltételeket
biztosítja – a  tanulói részére pedagógiai program végrehajtásához nem kapcsolódó foglalkozásokat szervezhet,
amelyeken a  részvételt a  tanuló, kiskorú tanuló esetén a  szülő az  iskola igazgatójához benyújtott kérelemben
kezdeményezheti.
(6) A  2018/2019. évi átmeneti időszak téli közfoglalkoztatásával összefüggő képzési programban felnőttoktatás
keretében részt vevő tanulók a 2018/2019. tanévre 2018. szeptember 1-jét követően is beiratkozhatnak.
(7) Az EFOP-3.7.1-17 „Aktívan a tudásért” projektben felnőttoktatás keretében részt vevő tanulók a 2018/2019. tanévre
2018. szeptember 1-jét követően is beiratkozhatnak.
3. § (1) Az  alapfokú művészeti iskolákban és a  felnőttoktatásban a  tanítási év első és utolsó napját – a  tanítási év első és
utolsó hetének keretében – az igazgató határozza meg.
(2) A  szakképesítések megszerzésére való felkészítés a  szakképző iskola azon szakképzési évfolyamain, amelyeken
– a  szakképzésről szóló törvényben szabályozott esetekben – közismereti képzés nem folyik, a  keresztféléves
oktatásszervezés keretében február első hetében is megkezdhető. A  tanítási év első és utolsó napját az  iskola
igazgatója állapítja meg a  2.  § (3)  bekezdése figyelembevételével úgy, hogy a  tanítási napok száma a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltaknak megfeleljen.
4. § (1) A  tanítási év első féléve 2019. január 25-ig tart. Az  iskolák 2019. február 1-ig értesítik a  tanulókat, kiskorú tanuló
esetén a  szülőket az  első félévben elért tanulmányi eredményekről. A  3.  §-ban meghatározott esetekben az  első
félév utolsó napját az  igazgató állapítja meg. Az  értesítést ettől a  naptól számított öt munkanapon belül kell
megküldeni.
(2) Az  első félév és a  tanítási év utolsó napját követő tizenöt napon belül az  iskoláknak nevelőtestületi értekezleten
el kell végezniük a  pedagógiai munka elemzését, értékelését, hatékonyságának vizsgálatát. A  nevelőtestületi
értekezletről készített jegyzőkönyvet tájékoztatás céljából meg kell küldeni az  iskolaszéknek, az  intézményi
tanácsnak és a fenntartónak.
(3) A  tanítási évben nevelőtestületi értekezleten el kell végezni az  adott intézményre vonatkozó, az  országos
kompetenciamérés, a  nyelvi mérés, a  lemorzsolódással veszélyeztetett tanulókkal kapcsolatos támogató rendszer,
valamint a  NETFIT® rendszer szerinti fizikai fittségi mérések legutolsó rendelkezésre álló adatainak elemzését,
értékelését. A  nevelőtestületi értekezletről készített jegyzőkönyvet tájékoztatás céljából meg kell küldeni
az iskolaszéknek, az intézményi tanácsnak és a fenntartónak.
3. Tanítási szünet a tanítási évben, a tanítás nélküli munkanapok
5. § A  tanítási évben – a  tanítási napokon felül – a  nevelőtestület a  tanév helyi rendjében meghatározott pedagógiai
célra az általános iskolában és az alapfokú művészeti iskolában hat, a nappali oktatás munkarendje szerint működő
gimnáziumban, szakközépiskolában és szakiskolában hét, a  szakgimnáziumban nyolc munkanapot tanítás
nélküli munkanapként használhat fel, amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról – a  nevelőtestület
véleményének kikérésével – az iskolai diákönkormányzat jogosult dönteni, egy tanítás nélküli munkanap kizárólag
pályaorientációs célra használható fel.
6. § (1) Az őszi szünet előtti utolsó tanítási nap 2018. október 26. (péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2018. november 5.
(hétfő).
(2) A téli szünet előtti utolsó tanítási nap 2018. december 21. (péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2019. január 3.
(csütörtök).
(3) A tavaszi szünet előtti utolsó tanítási nap 2019. április 17. (szerda), a szünet utáni első tanítási nap 2019. április 24.
(szerda).
(4) Az  iskola az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott szünetek mellett – a  tanítási év kezdő és befejező napjának
változatlanul hagyásával – más időpontban is adhat a tanulóknak szünetet, valamint a szünetek kezdő és befejező
napját módosíthatja, ha – az Nkt. 30. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottak megtartásával – heti pihenőnapon
tartott tanítási nappal ehhez a szükséges feltételeket megteremti.
(5) A  nemzetiségi oktatásban részt vevő iskolák az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek,
továbbá a  (4)  bekezdésben meghatározottak szerint a  tanulók részére szünetet adhatnak, ha azt a  nemzetiségi
hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben szabályozott szünetek napjain, ha azok munkanapra esnek, az iskolának – szükség esetén –
gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
(7) A jogszabály által országosan, egységesen elrendelt munkanap-áthelyezést – az Nkt. 30. § (1) bekezdése értelmében –
a nevelési-oktatási intézményekben is alkalmazni kell.
4. A vizsgák rendje 7. § (1) Az érettségi vizsgákat, a szakképző iskolai szakmai vizsgákat az 1. mellékletben foglaltak szerint kell megtartani.
 (2) Az alapfokú művészeti iskolákban a  tanítási év utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját
az iskola igazgatója határozza meg. 5. A középfokú iskolai, a kollégiumi, valamint a Köznevelési és a Szakképzési Hídprogramba történő
felvételi eljárás lebonyolításának ütemezése a 2018/2019. tanévben
8. § A  középfokú iskolai, a  kollégiumi, valamint a  Köznevelési és a  Szakképzési Hídprogramba történő felvételi eljárás
lebonyolításának ütemezését a 2. melléklet tartalmazza.
6. A tanulmányi versenyek 9. § (1) A 3. melléklet tartalmazza azoknak a tanulmányi versenyeknek a jegyzékét, amelyeket az oktatásért felelős miniszter
hirdet meg az iskolák részére, továbbá amelyeket pályáztatás nélkül anyagilag és szakmailag támogat.
(2) Az iskola a munkatervében határozza meg azokat a tanulmányi versenyeket, amelyekre felkészíti a tanulókat.
 (3) Az  iskola a  jegyzékben nem szereplő tanulmányi versenyre, továbbá diákolimpiára is felkészítheti a  tanulókat.
Ha  az  adott versenyt a  munkaterv elfogadásakor még nem hirdették meg, akkor a  felkészítést a  munkatervben
való feltüntetés nélkül is elvégezheti. Ha a  versenyek anyagi ráfordítást igényelnek, akkor a  fenntartó egyetértése
szükséges.
(4) A  szakképzés tanulmányi versenyei tekintetében az  (1) és a  (3)  bekezdésben foglaltakat azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a  szakképesítésért felelős miniszter az  általa meghirdetett szakmai tanulmányi versenyre
vonatkozó felhívásnak a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben történő megjelentetéséről
2018. november 16-ig gondoskodik, egyúttal intézkedik a felhívásnak a kormányzati portálon való közzétételéről.
7. A témahetek megszervezése 10. § (1) A  nevelési-oktatási intézmények működéséről és a  köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012.
(VIII. 31.) EMMI rendelet (a továbbiakban: R.) 7. § (4) bekezdése szerinti projektoktatást lehetővé tevő témaheteket
a tanítási évben az oktatásért felelős miniszter az alábbi időpontok szerint hirdeti meg:
a) „Pénz7” pénzügyi és vállalkozói témahét 2019. február 25. és 2019. március 1. között,
b) Fenntarthatósági Témahét 2019. március 18. és 2019. március 22. között,
c) Digitális Témahét 2019. április 8. és 2019. április 12. között.
(2) A  nevelési-oktatási intézmény a  munkatervében meghatározott módon részt vehet a  témahetekhez kapcsolódó
programokon, továbbá a tantervben előírt, az adott témával összefüggő tanítási órákat, foglalkozásokat a témahét
keretében megszervezheti.
8. Országos mérés, értékelés, szakmai ellenőrzés elrendelése 11. § (1) Az  Nkt. 80.  § (1)  bekezdése alapján, az  R. 79.  § (6)  bekezdésében meghatározott méréseket, értékeléseket
a  2018/2019. tanévben a  Hivatal szervezi meg 2019. május 29. napjára. A  mérés napja tanítási napnak minősül,
amelyet az  érintett tanulók a  mérésben való részvétellel teljesítenek, további kötelező tanórai foglalkozás
a művészeti és a testnevelés órák kivételével számukra nem szervezhető. A méréshez szükséges adatokat az érintett
nevelési-oktatási intézmények a  Hivatal részére 2018. november 23-ig küldik meg, a  Hivatal által meghatározott
módon.
(2) A hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamon a matematikai alapkészségek vizsgálatához szükséges mérőeszközt
az  adott nemzetiség nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani azokban az  iskolákban, amelyekben a  matematika
tantárgyat az adott nemzetiség nyelvén oktatják, és az (1) bekezdésben meghatározott mérést az adott nemzetiség
nyelvén bonyolítják le.
(3) A  Hivatal 2020. február 28-ig országos, intézményi és fenntartói szintű elemzéseket készít, majd megküldi
az  intézményi szintű elemzéseket az  intézmények vezetőinek, az  intézményi és a  fenntartói szintű elemzéseket
a  fenntartóknak, továbbá azokat a  honlapján nyilvánosságra hozza. A  Hivatal az  országos elemzést megküldi
az oktatásért felelős miniszternek.
(4) Az R. 135. §-a alapján a két tanítási nyelvű nevelést-oktatást folytató általános iskolában a Hivatal 2019. május 15-én
szervezi meg azt a célnyelvi mérést, amely a hatodik évfolyamon a Közös Európai Referenciakeret (a továbbiakban:
KER) szerinti A2 szintű, a  nyolcadik évfolyamon a  KER szerinti B1 szintű nyelvtudást méri. A  méréshez szükséges
adatokat az érintett általános iskolák a Hivatal részére 2018. november 23-ig, az elvégzett iskolai vizsgálatok tanulói
és intézményi adatait 2019. június 12-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott módon. A mérések eredményét
az érintett általános iskola a Hivatal által közzétett javítókulcsok alapján állapítja meg, és az eredményeket idegen
nyelvenként és évfolyamonként lebontva a  honlapján, annak hiányában a  helyben szokásos módon teszi közzé
2019. június 12-ig.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt iskolák célnyelvi mérésben részt vevő tanulóinak kivételével az  iskolák hatodik
és nyolcadik évfolyamán angol vagy német nyelvet első idegen nyelvként tanulók körében le kell folytatni
a  Hivatal által szervezett írásbeli idegen nyelvi mérést. A  tanulók idegen nyelvi szövegértési készségeit vizsgáló
mérőeszközöket a  Hivatal készíti el, a  mérést az  iskola pedagógusai 2019. május 22-én végzik el a  Hivatal által
az  iskolákhoz eljuttatott mérőeszközök alkalmazásával. Az  iskola a  mérést saját döntése alapján kiegészítheti
az  idegen nyelvi szóbeli tudásfelméréssel is az  érintett tanulóknál. A  méréshez szükséges adatokat az  érintett
nevelési-oktatási intézmények a  Hivatal részére 2018. november 23-ig, az  elvégzett iskolai vizsgálatok tanulói és
intézményi adatait 2019. június 12-ig küldik meg, a  Hivatal által meghatározott módon. A  mérések eredményét
az  érintett iskola a  Hivatal által közzétett javítókulcsok alapján állapítja meg, és az  eredményeket idegen
nyelvenként és évfolyamonként lebontva a  honlapján, annak hiányában a  helyben szokásos módon teszi közzé
2019. június 12-ig.
(6) A  tanuló eltérő ütemű fejlődéséből, fejlesztési szükségleteiből fakadó egyéni hátrányok csökkentése, továbbá
az  alapkészségek sikeres megalapozása és kibontakoztatása érdekében az  általános iskolák 2018. október  12-éig
felmérik azon első évfolyamos tanulóik körét, akiknél az  óvodai jelzések vagy a  tanév kezdete óta szerzett
tapasztalatok alapján az alapkészségek fejlesztését hangsúlyosabban kell a későbbiekben támogatni, és ezért a tanító
indokoltnak látja az  azt elősegítő pedagógiai tevékenység megalapozásához a  Diagnosztikus fejlődésvizsgáló
rendszer alkalmazását. Az  igazgatók 2018. október 26-ig a  Hivatal által meghatározott módon jelentik a  Hivatalnak
az érintett tanulók létszámát. Az e bekezdésben meghatározott vizsgálatokat az  iskoláknak a kiválasztott tanulókkal
2018. november 30-ig kell elvégezniük.
(7) A  2018/2019. tanévben az  Nkt. 80.  § (9)  bekezdése alapján, országos mérés, értékelés keretében a  tanulók fizikai
állapotának és edzettségének vizsgálatát az iskoláknak – az 1–4. évfolyamon, valamint a felnőttoktatásban tanulók
kivételével – a nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulók esetében 2019. január 9. és 2019. április 26.
között kell megszervezniük. A mérés eredményeit az érintett nevelési-oktatási intézmények 2019. május 31-ig töltik
fel a NETFIT® rendszerbe.
12. § (1) A  Hivatal 2019. január 2. és 2019. március 29. között szakmai ellenőrzés keretében megvizsgálja az  óvodákban
az óvodába járási kötelezettség teljesítését és dokumentálását.
(2) Az ellenőrzésről készült jelentést a Hivatal 2019. június 28-ig küldi meg az oktatásért felelős miniszter részére.
9. Az országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszinthatárok
13. § Az országos mérés, értékelés alapján meghatározott tanulói képességszinthatárokat a 4. melléklet tartalmazza.
10. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2018. szeptember 1-jén lép hatályba.
15. § Ez a rendelet 2020. június 1-jén hatályát veszti.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1398/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a Grand Tokaj Zártkörűen Működő Részvénytársasággal kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján – tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Grand Tokaj
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Grand Tokaj Zrt.) felügyelőbizottságának visszahívására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. augusztus 1.
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján gondoskodjon a Grand Tokaj Zrt. felügyelőbizottsága
ügydöntő jellegének megszüntetése érdekében a  vállalatirányítási struktúra átalakításáról, a  létesítő okirat
megfelelő módosításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. augusztus 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1012/2017. (I. 11.) Korm. határozata a kiemelt kerékpáros útvonalak fejlesztésének finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztések (a  továbbiakban: fejlesztések) forrásigényét
elsődlegesen uniós forrásból biztosítják,
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a  fejlesztéseknek a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs
Operatív Program 7. prioritása és a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program 4. prioritása terhére
történő finanszírozásának lehetőségét, figyelemmel a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós
alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 44/C.  §-ára,
valamint a gazdasági növekedés érdekében szükséges fejlesztéspolitikai intézkedésekről szóló 1299/2016. (VI. 13.)
Korm. határozat 3. pontjára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évben a felmerülés ütemében, illetve a 2018. és 2019. évi költségvetések tervezése
során
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  2.  pont szerinti vizsgálat eredményétől függően – gondoskodjon
a  központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezete javára az  1.  mellékletben foglalt táblázat
E oszlopában meghatározott összegeknek az 1. melléklet szerinti, többletforrásként történő biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évben a felmerülés ütemében, valamint a 2018. és a 2019. évi központi költségvetés
tervezése során 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
bevonásával tegyen javaslatot a  Kormány részére az  egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és
az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendeletben meghatározott beruházások körének
a 2. mellékletben szereplő projektekkel történő kiegészítésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. április 30.
5. egyetért az  Európai Kerékpárút Hálózat (a  továbbiakban: EuroVelo) 14. számú nemzetközi kerékpáros útvonal
létrehozása érdekében előkészített pályázattal és hozzájárul annak benyújtásához,
Felelős: a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Tokaj és Nyíregyháza (Erzsébet királyné Tisza-híd
nélkül) közötti kerékpárút megvalósításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő
előirányzat-átcsoportosításról, kormányhatározatok módosításáról, továbbá a 2015. évi költségvetési maradványok
egy részének felhasználásáról szóló 1049/2016. (II. 15.) Korm. határozat 1.  pont 1.2.  alpontjától eltérően – az  ott
meghatározott elszámolási és visszatérítési kötelezettség tekintetében szükséges intézkedésekről 2018. július 30-áig
gondoskodjon,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. július 31.
8. visszavonja a Nyíregyháza és Tokaj közötti kerékpárút hiányzó szakaszainak kivitelezéséről szóló 2027/2015. (XII. 29.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
476/2017. (HK 1/2018.) HVKF szakutasítása a Magyar Honvédség búvár szabályzat című szolgálati könyv kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a Magyar Honvédség búvár szabályzat című szolgálati könyvet, amelyet
az érintettek külön kapnak meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság elérhetővé teszi az MH Központi Doktrinális Adatbázisban.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. Hatályát veszti
a) „A Magyar Honvédség búvá kézikönyve” kiadásáról
szóló 13/2006. (HK 13.) HM HVK Tervező Főcsoportfőnök intézkedése, valamint
b) a „Magyar Honvédség búvár kézikönyv” kiadásáról
szóló 189/2015. (HK 8.) HVKF szakutasítás.
A távollévő HVKF helyett:
Szabó István vezérőrnagy Honvéd Vezérkar főnökének
koordinációs helyettese
A Honvéd Vezérkar főnökének
477/2017. (HK. 1/2018.) HVKF
szakutasítása
a Magyar Honvédség gyakorlattervezési kézikönyve című főnökségi kiadvány kiadásáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a Magyar Honvédség gyakorlattervezési kézikönyve című főnökségi kiadványt, amelyet az érintettek külön kapnak meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság elérhetővé teszi az MH Központi Doktrinális Adatbázisban.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Szabó István vezérőrnagy s. k.,


text:
58/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Haupt
Erik Edgár rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
tallinni nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. október 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök