text:
34/2010. (III. 31.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság a köztársasági elnöknek az Országgyűlés által elfogadott, de még ki nem hirdetett határozat.  rendelkezése alkot mány elle nességének elő ze tes vizsgálatára benyújtott indítványa tárgyában – dr. Bragyova András és dr. Kiss László alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő határozatot:
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosításáról szóló,
az Országgyűlés 2009. december 14-i ülésnapján elfogadott törvény 4. §-a alkot mány elle nes.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országgyűlés 2009. december 14-i ülésnapján fogadta el a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továb biak ban: Kt.) módosításáról szóló törvényt (a továb biak ban: Kt.mód. tv.), amelyet az Országgyűlés elnöke 2009.
december 18-án küldött meg kihirdetésre, sürgősségi kérelem nélkül.
A Kt.mód. tv. 4. §-a a Kt. 102. §-át a következők szerint egészítette ki új (4) bekezdéssel:
„(4) Intézmény vezetésére megbízás annak adható, akinek az intézményvezetői pályázathoz készített vezetési
programját a nevelőtestület tagjainak legalább negyven százaléka támogatta. A támogatásról titkos szavazáson kell
dönteni. Nem kell alkalmazni az e bekezdésben foglaltakat, ha az intézmény vezetői pályázatot harmadszor kell kiírni,
azért, mert az előző két alkalommal kiírt pályázati eljárásban egyik pályázó sem kapta meg az e bekezdésben
meghatározottak szerinti támogatást.”
A köztársasági elnök az Alkotmány 26. § (4) bekezdésben foglalt jogkörében eljárva – a részére előírt határidőn belül –
az Alkotmánybírósághoz fordult, mert megítélése szerint a Kt.mód. tv. 4. §-a alkot mány elle nes. A köztársasági elnök
az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § a) pontjára, a 21. § (1) bekezdés b) pontjára, valamint
a 35. §-ára tekintettel indítványozta a ki nem hirdetett törvény kifogásolt 4. §-a alkot mány elle nességének elő ze tes
vizsgálatát.
2. Indítványát a köztársasági elnök az alábbiakkal indokolta:
Álláspontja szerint ez a rendelkezés ellentétes az Alkotmány 44/C. §-ával, illetve az Alkotmánybíróságnak az ezzel
a garanciális rendelkezéssel és az önkormányzati alapjogokkal kapcsolatban kialakított gyakorlatával. Ezek alapján
véleménye szerint a kifogásolt rendelkezést kétharmados többséggel kellett volna elfogadnia az Országgyűlésnek.
A köztársasági elnök hivatkozott a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 1. §
(2) bekezdésére, a 8. § (4) bekezdésére, a 9. § (4) bekezdésére, valamint a 10. § (1) bekezdés b) és g) pontjai
rendelkezéseire. Álláspontja szerint a módosítással a Kt. részévé tett kinevezési eljárási metódus a helyi önkormányzat
által fenntartott közoktatási intézmények esetében azt eredményezi, hogy a képviselő-testület önállósága és döntési
szabadsága az intézményvezető kinevezése esetében az Ötv. jelenlegi előrásaihoz képest nagymértékben csökkenne.
A képviselő-testület ugyanis a Kt. új 102. § (4) bekezdése alapján csak olyan pályázót nevezhet ki, aki megkapta
a nevelő-testület tagjai legalább negyven százalékának a támogatását. Ennek hiányában a két eredménytelen
pályázatot köve tően is csak akkor nevezhet ki vezetőt a képviselő-testület, ha a korábbi fordulókban nem volt olyan
pályázó, aki megkapta volna a szükséges negyven százalékos támogatást. Így a nevelőtestületnek egyfajta korlátozott
vétójoga lenne az adott intézményvezető kinevezése során. Ez pedig csak kétharmados többséggel elfogadott
törvény ben lett volna alkotmányosan lehetséges. Ennek a feltételnek – az Országgyűlés 2009. december 14-i üléséről
és a törvény elfogadásáról készült jegyzőkönyv alapján – az Országgyűlés nem tett eleget, ezért a Kt.mód. tv. 4. §-a
a köztársasági elnök szerint alkot mány elle nes.
II. 1. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásakor az Alkotmány alábbi rendelkezéseit vette alapul:
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
b)–h) (...).”
„44/C. § A helyi önkormányzatokról szóló törvény elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának
szavazata szükséges. Ugyanilyen szavazataránnyal elfogadott törvény ben korlátozhatók az önkormányzatok
alapjogai.”
2. Az Ötv. érintett rendelkezései:
„1. § (2) A helyi közügyek a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátásához, a közhatalom önkormányzati típusú helyi
gyakorlásához, valamint mindezek szervezeti, személyi és anyagi feltételeinek megteremtéséhez kapcsolódnak.”
„8. § (4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről,
az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi
közutak és köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.”
„9. § (4) A képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások céljából önkormányzati intézményt, vállalatot,
más szervezetet (a továb biak ban együtt: intézmény) alapíthat, kinevezi a vezetőiket. (...).”
3. A Kt.mód. tv. kifogásolt rendelkezése:
„4. § A Kt. 102. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki, s a jelenlegi (4)–(6) bekezdésének számozása
(5)–(7) bekezdésre változik:
„(4) Intézmény vezetésére megbízás annak adható, akinek az intézményvezetői pályázathoz készített vezetési
programját a nevelőtestület tagjainak legalább negyven százaléka támogatta. A támogatásról titkos szavazáson kell
dönteni. Nem kell alkalmazni az e bekezdésben foglaltakat, ha az intézmény vezetői pályázatot harmadszor kell kiírni,
azért, mert az előző két alkalommal kiírt pályázati eljárásban egyik pályázó sem kapta meg az e bekezdésben
meghatározottak szerinti támogatást.”
III. Az indítvány megalapozott.
Az Alkotmánybíróság az indítvány alapján azt vizsgálta, hogy a Kt.mód. tv. 4. §-ának elfogadása megkívánta-e
az Alkotmány 44/C. §-a által előírt minősített többséget. Az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg:
1. Az Alkotmány 42. §-a megfogalmazása szerint a helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi
közügyek önálló, demokratikus intézését, a helyi közhatalom lakosság érdekében való gyakorlását jelenti.
Az Alkotmány 44/A. §-a jelentős – a helyi önkormányzatokat megillető – alapjogokat határoz meg, amelyek
az önkormányzat autonómiáját hivatottak biztosítani. Az Alkotmánybíróság korábbi megállapítása szerint
az önkormányzati alapjogok tartalmába „azok a törvényi rendelkezések értendők, amelyek az alapjogok érvényre
juttatása és védelme irányát (koncepcióját) határozzák meg.” [4/1993. (II. 12.) AB határozat, ABH 1993, 48, 71.]
Az önkormányzati alapjogok természetét az Alkotmánybíróság már sok határozatában értelmezte. [Pl. 1/1993. (I. 13.)
AB határozat, ABH 1993, 27, 29; 4/1993. (II. 12.) AB határozat, ABH 1993, 48, 68–73.; 57/1994. (XI. 17.) AB határozat, ABH
1994, 316, 331.; 77/1995. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1995, 390, 396.; 56/1996. (XII. 12.) AB határozat, ABH 1996, 204,
207.] „E határozataiban megállapította, hogy az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésében szabályozott alapjogok a helyi
képviselő-testületek számára biztosított olyan hatáskörcsoportok, amelyek a helyi önkormányzás körében
az önkormányzatok számára biztosított autonómia alkotmányos garanciáit képezik. Az önkormányzatokat az egyes
alapjogok körében megillető autonómia azonban nem feltétlen és korlátozhatatlan.” [48/2001. (XI. 22.) AB határozat,
ABH 2001, 330, 333.]
Az Alkotmánybíróság 2/2001. (I. 17.) AB határozatában megállapította, hogy az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés
a) pontjában az önkormányzati ügyekben biztosított önálló szabályozás és igazgatás joga önkormányzati alapjog,
amely ilyenként az Alkotmány 44/C. §-ának védelme alatt áll. (ABH 2001, 40, 49.)
2. Az Alkotmány 44/C. §-a meghatározza, hogy a helyi önkormányzatokról szóló törvény elfogadásához a jelen lévő
országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. Az Alkotmánynak ez a szakasza azt is előírja, hogy
ugyanilyen szavazataránnyal elfogadott törvény ben korlátozhatók az önkormányzatok alapjogai.
Az Alkotmánybíróság már a 4/1993. (II. 12.) AB határozatában rámutatott arra, hogy „az Alkotmány 44/C. § második
mondata értelmező szabály: a helyi önkormányzatokról szóló törvénnyel ellentétes, az alapjogokat ahhoz képest
korlátozó törvényt kell minősített többséggel elfogadni.” Hangsúlyozta azt is, hogy az önkormányzatok „nem minden
joga tartozik az önkormányzatokról szóló kétharmados törvényre.” Az „egyszerű törvény ben szabályozott hatásköri és
más önkormányzati jogokat egyszerű többségű törvénnyel lehet korlátozni is; kétharmados többség az alapjog
Alkotmányban vagy kétharmados törvény ben meghatározott tartalmának korlátozásához kell. Nem kell kétharmados
többség azokhoz a törvényekhez sem, amelyeket az önkormányzatokról szóló kétharmados törvény felhatalmazása
alapján, annak további kifejtéseként alkotnak. (ABH 1993, 48, 69–71.)
A törvényalkotás eljárási formai szabályainak fontosságát az Alkotmánybíróság több határozatában hangsúlyozta.
[Pl. 11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 77, 85.; 90/2007. (XI. 14.) AB határozat, ABH 2007, 750, 767.] Az 1/1999.
(II. 24.) AB határozatában alkotmányos követelményként határozta meg, hogy: „valamely, az Alkotmány által
meghatározott törvény elfogadásához megkívánt minősített többség nem egyszerűen a törvényalkotási eljárás
formai elő írása, hanem olyan alkotmányos garacia, amelynek lényeges tartalma az országgyűlési képviselők közötti
széles körű egyetértés. (...) Amennyiben az Országgyűlés a törvényalkotási eljárási szabályokat megszegi, úgy az formai
alkot mány elle nességet eredményez, amelynek (...) alkotmányjogi szankciója van.” (ABH 1999, 25, 39.)
3. A helyi önkormányzatok fenntartásában lévő intézmények vezetői kinevezésére vonatkozó képviselő-testületi
hatáskört az – Alkotmány 44/C. § kötelező elő írása szerint kétharmados többséggel elfogadott – Ötv. állapította meg.
Az Ötv. 9. § (4) bekezdése – az intézmény alapítás mellett – a kinevezési hatáskör megállapításán túlmenően másról
nem rendelkezik, és nem ad felhatalmazást a hatásköri önállóságot korlátozó, azt csorbító szabályozás törvény ben
történő későbbi megállapítására.
Az Alkotmánybíróság már több olyan jogszabály alkotmányosságát is vizsgálta, amely az önkormányzati
képviselő-testületek intézményvezetői kinevezési hatáskörét érintette. Például a 31/1991. (VI. 5.) AB határozatában
az orvosigazgatói munkakör betöltésére vonatkozó szabályozás kapcsán az Alkotmánybíróság megállapította, hogy
az önkormányzatok döntési jogainak rendeleti úton való korlátozása formai okból alkot mány elle nes. (ABH 1991, 133,
135.)
A 47/1991. (IX. 24.) AB határozatában megsemmisítette az Alkotmánybíróság azokat az intézményvezetői megbízás,
valamint a pályázati eljárás rendeleti úton elfogadott szabályait, amelyek az intézményvezetői megbízáshoz
a nevelőtestület elő ze tes egyetértését írták elő, mert az egyetértési jog a kinevezési jog gyakorlóját megfosztja
az önálló, felelős, érdemi döntés lehetőségétől. (ABH 1991, 438, 440.)
Az Alkotmánybíróság az 1792/B/1991. AB határozatában elutasította az akkor hatályos oktatásról szóló 1985. évi
I. törvény két felhatalmazó rendelkezése alkot mány elle nességének megállapítására irányuló indítványt. A kifogásolt
rendelkezések felhatalmazást adtak az óvodavezetői, illetve iskolaigazgatói megbízás, valamint a pályázat eljárási
szabályai külön jogszabályban való megállapítására. E határozat indokolásában azt mondta ki az Alkotmánybíróság,
hogy az önkormányzati intézmények vezetői kinevezésére vonatkozó jog nem tekinthető önkormányzati alapjognak,
hanem a képviselőtestület kizárólagos hatáskörébe tartozó, törvény által meghatározott önkormányzati jogosultság,
ezért a pályázati eljárás szabályairól nem szükséges a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával
elfogadott törvényt alkotni. A jogalkotási felhatalmazás önmagában nem alkot mány elle nes, az eljárás szabályainak
megállapítására adott felhatalmazás nem jelenti a képviselő-testület döntési joga alkot mány elle nes korlátozását. „A
döntési jog épsége nem szenved sérelmet azáltal, ha a döntésre irányuló eljárás szabályait, s a döntés során figye lembe
veendő szakmai követelményeket jogszabály állapítja meg.” (ABH 1992, 528, 530.)
4. A Kt. 1. §-a szerint a törvény szabályozása kiterjed az óvodai nevelésre, az iskolai nevelésre-oktatásra, a kollégiumi
nevelésre-oktatásra, továbbá az ezekkel összefüggő szolgáltató és igazgatási tevékenységre, függetlenül attól, hogy
milyen intézményben, szervezetben látják el, illetve ki az intézmény fenntartója. Ebből következően a Kt.
az önkormányzatok képviselő-testületére, mint az önkormányzati közoktatási intézmények fenntartóira is kötelező
rendelkezéseket tartalmaz.
A Kt. 102–106. §-ai a fenntartói irányítás feladatait határozzák meg. E szabályok körébe iktatta be a Kt.mód. tv. 4. §-a
az új (4) bekezdést.
A vitatott rendelkezés az intézmény fenntartóknak a fenntartói irányítás részét képező vezetői megbizási hatáskörét
korlátozza azzal, hogy csak annak adhatnak vezetői megbízást, akinek az intézményvezetői pályázathoz készített
vezetési programját a nevelőtestület tagjainak legalább negyven százaléka támogatta. Ezt a szabályt csak akkor nem
kell alkalmazni, ha a pályázatot harmadszor kell kiírni, azért, mert az első két alkalommal kiírt pályázati eljárásban egyik
pályázó sem kapta meg az előírt mértékű nevelőtestületi támogatást. Az indítvány nem ennek a megoldásnak
a tartalmát kifogásolta, hanem annak a törvényhozói eljárásnak az alkotmányosságát vitatja, amely ezt egyszerű
többséggel elfogadott módosítással hajtotta végre. A benyújtott törvényjavaslat indokolása hivatkozik
az Alkotmánybíróság 47/1991. (IX. 24.) AB határozatára, utalva arra, hogy a vezetői megbízási jogkört kétharmados
törvény biztosítja, ezért annak tartalmát érintő szabályozáshoz szükséges az Ötv. módosítása is. A közoktatásról szóló
1993. évi LXXIX. törvény módosítását kezdeményező T/10979. számú törvényjavaslat 6. §-a az Ötv. 9. § (4) bekezdését
a következők szerint kívánta kiegészíteni:
„Közoktatási intézmények vezetőinek kinevezéséhez a közoktatásról szóló törvény előírhatja a vezetői program
véleményezésére jogosult intézményi közösségek meghatározott mértékű támogatását.”
Az Országgyűlés 2009. december 14-i üléséről és a törvény elfogadásáról készült jegyzőköny szerint arra figyelemmel,
hogy az egységes javaslat 6. §-ában szereplő rendelkezés elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők
kétharmadának igen szavazata szükséges, a zárószavazásra két részletben került sor. Először a törvényjavaslat 6. §-áról
szavaztak a képviselők. Az Országgyűlés a minősített többséget igénylő rendelkezést 201 igen szavazattal, 147 nem
ellenében, 2 tartózkodás mellett nem fogadta el. Ezt köve tően változtatás nélkül történt meg a Kt.mód. tv. és vele
együtt a kifogásolt 4. § elfogadása – 199 igen szavazattal, 147 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett– egyszerű
többséggel.
5. Az Alkotmánybíróság a Kt.mód. tv. 4. §-a rendelkezését vizsgálva megállapította, hogy az formálisan nem módosítja,
nem változtatja meg az Ötv. 9. § (4) bekezdését, amely szerint az intézmény vezetőjét a képviselő-testület nevezi ki.
Az a törvényi elő írás azonban, amelynek értelmében nem adhat megbizást a fenntartó annak a pályázónak, akinek
a vezetési programját a nevelőtestület tagjainak negyven százaléka nem támogatta, tartalmában
a képviselő-testületnek – a kétharmados többséggel elfogadott törvény ben megállapított – intézményvezetői
kinevezési hatáskörét korlátozza.
A 31/2001. (VII. 11.) AB határozatban (ABH 2001, 252, 263–264.) az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy
mindazokban az esetekben, amikor formálisan (szövegszerűen) nem egyértelmű a módosítás (kiegészítés, hatályon
kívül helyezés) „[...] minden esetben vizsgálandó az is, hogy mi a kétharmados törvény által meghatározott
szabályozási koncepció lényegi eleme, azaz érinti-e a lényeges normatartalmat az egyszerű szótöbbséggel
megalkotott törvény.”
Az Ötv. 8. § (4) bekezdése alapján az önkormányzat kötelezően ellátandó feladatai közé tartozik az óvodai nevelésről és
az általános iskolai oktatásról és nevelésről történő gondoskodás. A fővárosi és megyei önkormányzatnak kötelező
feladata a középiskolai, szakiskolai és a kollégiumi ellátás biztosítása. Ezeket a feladatokat az önkormányzat
a képviselő-testülete útján többek között azzal látja el, hogy az Ötv. 9. § (4) bekezdése alapján önkormányzati
intézményeket (óvodákat, iskolákat) alapít, és kinevezi a vezetőit. Az Ötv. 10. § (1) bekezdés b) és g) pontjai alapján
az ilyen kinevezés, illetve az intézményalapítás a képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át. Az Ötv. szóban
lévő szabályozási koncepciójának lényegi eleme az, hogy – önkormányzati fenntartású intézménynél – a kinevezési
jogkör a képviselőtestületet illeti meg, az intézmények vezetőinek kinevezéséről a döntési jogkör megosztása nélkül,
önállóan a képviselő-testület határoz. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a Kt.mód. tv. 4. §-a nem csupán
valamely szakmai feltételt határoz meg, amelyet az intézmény vezetésére pályázó személynek teljesítenie kell, hanem
az önkormányzatok esetében lényegében osztott döntési jogkört hoz létre azzal, amikor az intézményvezetésére
adható megbízást egy másik szerv elő ze tes, támogató döntésétől teszi függővé. A törvényhozó a módosítással
a nevelőtestület javára a kiválasztás és az elő ze tes megerősítés jogát telepítette. Az elfogadott szabályozással úgy
változik a kinevezési hatáskör gyakorolhatósága, hogy a képviselő-testület csak azon pályázók közül választhat, akik
a nevelőtestület legalább negyven százalékának a támogatását bírják. Még a harmadik pályázati körben is
követelmény lehet a pályázó negyven százalékos támogatása, ha a megelőző fordulókban pályázók közül valamelyik
pályázó megkapta ugyan a támogatást, de a képviselő-testület azt a pályázót mégsem nevezte ki. Az előírt mértékű
támogatástól eltekinteni csak akkor lehet, ha az első két körben egyik pályázó sem kapta meg a szükséges támogatást.
Az új szabályozás magát a korábbi koncepciót alakítja át azzal, hogy a kinevezési hatáskör önálló gyakorlását törvény
által szűkíti, a nevelőtestület elő ze tes döntésétől teszi függővé, tehát behatárolja a képviselőtestület választási
lehetőségét a pályázók közül. Ez a törvényi megoldás a képviselőtestület Ötv.-ben szereplő önálló döntési jogkörét
korlátozza. Ez a fentiek szerint, az Ötv. szabályozási koncepciójának lényegi elemét érinti. A nevelőtestületnek
biztosított, „mintegy vétójog” nem tekinthető egyszerű eljárási szabálynak, a kinevezési autonómia érvényesülését
biztosító részletszabálynak. Tekintettel arra, hogy nem egy egyszerű többséggel elfogadott törvényi hatásköri
rendelkezés korlátozását, hanem a kétharmados törvény ben – az Ötv.-ben – meghatározott önálló hatáskör tartalmi
csorbítását eredményezi, ennél fogva a szabályozás elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmados
többségű szavazatára lett volna szükség. Ennek hiányában a rendelkezés alkot mány elle nes.
Az Alkotmánybíróság – korábbi határozatai megállapításait figye lembe véve – jelen ügyben is utal arra, hogy
az intézményvezetői kinevezés eljárási szabályai, a pályázókra vonatkozó képesítési és egyéb alkalmazási feltételek
elő írása, a döntés során figye lembe veendő szakmai követelmények meghatározása egyszerű többséggel elfogadott
törvény ben megállapítható. A kétharmados törvény ben szereplő, az önkormányzati autonómia alkotmányos
garanciáját biztosító önálló kinevezési hatáskört közvetetten csorbító, a nevelőtestülettel mintegy „megosztó” –
a döntéshozói önállóságot ezáltal lényegében korlátozó, megváltoztató – rendelkezés megállapítása azonban
kétharmados többséget igényel.
Az Alkotmánybíróság mindezeket figye lembe véve megállapította, hogy a Kt.mód. tv. 4. §-a az országgyűlési
képviselők egyszerű többségének szavazatával történő elfogadása miatt, formai okból alkot mány elle nes.
Az Alkotmánybíróság e határozatát az alkot mány elle nesség megállapítására tekintettel tette közzé a Magyar
Közlönyben.
Budapest, 2010. március 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
320/2011. (XII. 13.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
balettművészi, táncpedagógiai munkássága, valamint a Táncművészeti Főiskola vezetőjeként végzett kimagasló
tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
Dózsa Imre Kossuth-díjas balettművésznek, táncpedagógusnak, egyetemi tanárnak, a Magyar Táncművészeti Főiskola
nyugalmazott főigazgatójának,
öt évtizedes kiemelkedő oktató-nevelő munkássága, a Romániai Magyar Pedagógusok Szövetsége elnökeként
a magyar nyelvű oktatás érdekében végzett áldozatos tevékenysége, példaértékű életútja elismeréseként
Lászlófy Pál István matematika–fizika tanárnak, nyugalmazott iskolaigazgatónak, a Romániai Magyar Pedagógusok
Szövetsége tiszteletbeli elnökének,
több évtizedes kimagasló klinikai gyógyító és oktató tevékenysége, valamint az orvosi informatika terén kifejtett
munkássága elismeréseként
dr. Naszlady Attila belgyógyász-kardiológusnak, az orvostudomány doktorának, címzetes egyetemi tanárnak, a Budai
Irgalmasrendi Kórház nyugalmazott főigazgató főorvosának a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. november 24.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1456/2014. (VIII. 14.) Korm. határozata egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű vagyontárgyak önkormányzati tulajdonba kerülése érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 22. Egyes székesfehérvári stratégiai
jelentőségű vagyontárgyak önkormányzati tulajdonba kerülésének támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű vagyontárgyak önkormányzati tulajdonba kerülése érdekében
2000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 22. Egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű vagyontárgyak
önkormányzati tulajdonba kerülésének támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből egyes székesfehérvári stratégiai jelentőségű vagyontárgyak önkormányzati tulajdonba kerülése
érdekében nyújtandó támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014. augusztus 31-ig támogatási
megállapodást köt Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást – a  2.  pont szerinti megállapodás megkötését követően,
legkésőbb 2015. december 31-ig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa Székesfehérvár Megyei Jogú
Város Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2013. (III. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kőhegyi Eszter Barbarát 2013. március 1. napjától
2016. február 29. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 20. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2006. (BK 22.) ÖTM utasítása az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium hivatali szervezeteihez kirendelt járművek nyilvántartásáról, üzemeltetéséről és költségelszámolásáról, valamint a szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú igénybevételéről.
Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium
hivatali szervezeteihez kirendelt járművek nyilvántartására, üzemeltetésére és költségelszámolására, valamint a
szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú
igénybevételére kiadom az alábbi
utasítást: I. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya kiterjed;
a) Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztéri
um (a továbbiakban: ÖTM) hivatali szervezeteivel jogviszonyban álló köztisztviselőkre, közalkalmazottakra, hivatásos állományúakra és a munkavállalókra, valamint a
minisztériummal egyéb jogviszonyban lévő munkavállalókra (a továbbiakban együtt: munkavállaló).
b) A járművek tekintetében külön megállapodás alapján
az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Központi Gazdasági Főigazgatóság (a továbbiakban: IRM KGF) va
gyonkezelésében (forgalmi engedély szerinti tulajdonában) lévő és az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály
(a továbbiakban: ÖTM PE-gF) jármű nyilvántartási jegyzékében (a továbbiakban: nyilvántartási jegyzék) szereplő
jármű (a továbbiakban: szolgálati jármű) hivatali, szolgálati, eseti és tartós magáncélú használatára, beleértve a lízingelt, bérelt járműveket is.
II. A hivatali járművek igénybevétele 2. A hivatali járművek rendeltetése a hivatali feladatok
(ügyelet) ellátásához kapcsolódó utazás, szállítás biztosítása.
3. A közjogi és koordinációs szakállamtitkár (a továbbiakban: Szakállamtitkár) egyedi elbírálása alapján hivatali
útnak minősítheti:
a) területi koordinációs feladatok ellátásával összefüggő tartós hivatali gépjármű használatot;
b) munkahelyen kívüli ügyelet idejére a lakás és az
ügyelet helye közötti járműhasználatot;
c) a munkahely változása esetén átmeneti időre (legfeljebb 3 hónapra) lakás és munkahely közötti járműhasználatot;
d) a hivatali érdekből történő költöztetést. 4. A hivatali jármű eseti magáncélú igénybevétele az
alábbiak szerint történhet:
a) kedvezményes költségtérítéssel (gépjárművezetővel)
– haszongépjármű (tehergépkocsi, autóbusz) az ÖTM
munkavállalója, nyugdíjasa számára költöztetéshez, illetve saját tulajdonú lakás építéséhez, valamint a minisztériumi szervezet által szervezett közösségi célra, továbbá a minisztérium munkavállalói, nyugdíjasai által létrehozott társadalmi szervezetek (szakszervezet, nyugdíjasklub, kulturális-, sport- vagy szakmai egyesület, alapítvány) részére
eseti jelleggel, a PE-gF vezetőjének engedélye alapján.
b) teljes költségtérítés mellett
– a minisztérium szervezeteihez kirendelt személygép
járművek esetében a szervek vezetőinek hozzájárulásával,
a PE-gF vezetőjének engedélye alapján,
– nem kirendelt járművek esetében (személygépjármű,
tehergépjármű, autóbusz) az igénybevételt a PE-gF vezetője engedélyezi a minisztériumi szerv munkavállalója és
nyugdíjasa igénylése alapján.
Az engedélyezett kérelmeket, az igénybevételt megelőzően az IRM KGF Gépjármű-forgalmazási Osztályához
meg kell küldeni a számlázáshoz szükséges adatok rögzíthetősége érdekében (1. melléklet).
5. A haszongépjármű járművezetővel történő eseti magáncélú igénybevétele esetén, a térítési díjon felül a felme
rülő egyéb költségek (a járművezető díja (túlóra is), szállás, étkezés, kiküldetési költsége, rendkívüli munkavégzés, a járulékaival számított díjai, a parkolási és autópályadíj stb.) az igénybevevőt terhelik.
6. A kabinetfőnök, a szakállamtitkárok, a titkárságvezető, a főosztályvezető/hivatali egységvezető által írásban
kezdeményezett, országhatáron kívüli, szolgálati útnak
számító gépjármű igénybevétel esetén az IRM KGF főigazgatója, mint a járművagyon-kezelő szerv vezetője, a
járműre vonatkozó, az ország területének elhagyására
szóló „Engedély”-t ad ki (2. melléklet).
7. A szolgálati jármű igénybevételéért fizetendő térítési
díj:
a) teljes térítési díj:
– a típus szerinti teljes üzemeltetési (fenntartási, üzem
anyag, amortizációs és biztosítási) költség 1 km-re vetített
összegével számolt indulástól érkezésig megtett km teljesítés alapján számolt díj;
b) kedvezményes térítési díj:
– az IRM KGF főigazgatója által jóváhagyott normatáb
lázatban szereplő gépjárműtípusok szerinti üzemanyagfelhasználás (hajtó- és kenőanyag) költsége.
8. A hivatali jármű vezetésére jogosult:
a) főfoglalkozású gépjárművezető;
b) ügyintéző,
akit – csak személygépkocsi esetében – erre a főfoglal
kozásában ellátott feladata mellett a minisztérium hivatali
egység vezetője feljogosít, feltéve, ha rendelkezik a kategóriára érvényes vezetői engedéllyel és eleget tett a belügyi gépjárművezetők képzési, továbbképzési követelményeinek megállapításáról szóló 28/2002. (BK 18.) BM utasításban foglalt alapfokú gépjárművezetői vizsga követelményeinek és ez által rendelkezik az IRM KGF által kiállított ügyintézői igazolvánnyal.
Egy személygépkocsi vezetésére több ügyintéző kijelölése esetén a járművezetéssel megbízottak neveit a menetlevélben a hivatali egység vezetője által igazolt módon fel
kell tüntetni. A menetlevélben nem szereplő személyek a
járművet nem vezethetik.
9. A hivatali járművek igénybevételük szerinti kategóriái: a kihelyezett járművek
– a hivatali szervekhez kihelyezett járművek hivatali
célú igénybevételét a hivatali szerv vezetője engedélyezi.
A menetlevélben naponta igazolja használatának jogosságát, és egyben felel a hivatali feladatokhoz igénybevett jármű szabály- és rendeltetésszerű használatáért, valamint a
jármű, általa előírt helyen történő tárolásáért;
– a taxi rendszerben üzemelő személygépkocsik kizárólag a hivatali szervek dolgozói főfoglalkozású gépkocsivezetővel munkaidőben vehetik igénybe, hivatali feladataik ellátásához. Ezek a gépkocsik az IRM KGF Gépjár
mű-forgalmazási Osztály 3. számú garázsának szolgálatától (írásban, faxon) igényelhetők (Budapest, V. ker.,
Steindl u. 2.) (3. melléklet). A taxi rendszerű személygépkocsik igénybevételére és igénylésére jogosultak körét az
ÖTM hivatali szervezetek vezetői jelölik ki és küldik meg
az erről szóló kimutatást, név és telefonszám megjelölésével az IRM KGF Gépjármű-forgalmazási Osztály részére;
– a kulcsos rendszerben üzemelő személygépkocsik
elsősorban egy, vagy többnapos (legfeljebb 3 munkanap)
hivatali feladathoz vehetők igénybe, főfoglalkozású gépkocsivezető nélkül, ügyintézői rendszerben. Az igénybevételek koordinálhatósága érdekében a hivatali szervezet
vezetője által aláírt igényt, az igénybevételt megelőzően
1-2 nappal az IRM KGF Gépjármű-forgalmazási Osztály
részére kell megküldeni (4. melléklet);
– műszaki tartalék járművek a járműparkból biztosíthatók (külön igénylés nélkül), a javítás, vagy karambolos
sérülés miatt kieső gépjárművek időszakos pótlása, valamint az IRM KGF Gépjármű-forgalmazási Osztály részére
megküldött járműigénylések alapján egyes szakterületek
eseti többletfeladatainak ellátásához szükséges járművek
kiadása (5. melléklet).
10. A járművek tárolásának rendje
a) Az ÖTM Igazgatás költségvetésének terhére üzemel
tetett kihelyezett, kulcsos és műszaki tartalék gépjárműveket naponta, a hivatali munkaidő befejezését követően, valamint ünnep és munkaszüneti napokon a KGF alábbi garázsaiban kell tárolni:
– 1. számú garázs (Budapest XIV. ker., Mogyoródi
út 41.)
– 3. számú garázs (Budapest V. ker., Steindl Imre utca 2.)
A hivatali munka szempontjából indokolt esetben a hivatali egység vezetője írásban, engedélyezheti a szolgálati
jármű kijelölt garázson kívüli tárolását, ha a munka késői
időpontban történő befejezése, illetve vidéki kiszállásra
való korai indulás, vagy késői érkezés miatt a garázs, és a
lakás közötti utazás közforgalmú járművel nem megoldható, vagy a gépkocsivezető kötelező pihenőidejét csak ezáltal lehet biztosítani. A kijelölt garázsokon kívüli parkolásra az engedély csak abban az esetben adható ki, ha a tárolásra megjelölt hely megfelel a biztonságos gépjárműelhelyezés feltételeinek.
b) A hivatali gépkocsi tartós belföldi magáncélú használatának engedélyével rendelkező személyek kötelesek
gondoskodni a jármű biztonságos (zárt, vagy őrzött) helyen történő elhelyezéséről.
A menetlevelek vezetése 11. A hivatali járművek forgalmi, üzemeltetési adatait
az erre a célra rendszeresített menetlevéltömbben (a továbbiakban: menetlevél) kell rögzíteni. A járművek menetlevelében a személyi járműhasználatra jogosultak (államtit
kár, szakállamtitkárok, kabinetfőnök) esetében csak a havi
induló és záró kilométereket, valamint a járművet vezető
személy nevét kell feltüntetni.
Minden egyéb esetben – a magáncélú igénybevétel kivételével – a menetleveleket tételesen kell vezetni.
12. Az ügyintézői gépjárművek esetében az adott gépjárműhöz tartozó üzemanyag és autópálya kártyáinak, valamint a jármű alapfelszerelésének kiadását és visszavételét az ügyintéző gépjárművezetők között szigorú számadású bizonylaton kell vezetni és ezeknek a tényét az erre
a célra rendszeresített, iktatott átadókönyvben kell rögzíteni.
13. A hivatali járművet jogosulatlanul magáncélra
igénybevevő személyt, és a jogosulatlan használatot engedélyező vezetőt – fegyelmi felelősségre vonás mellett – a
vonatkozó kártérítési előírások alapján az okozott kár
megtérítésére kell kötelezni. A kártérítés összege nem lehet kevesebb a 7. pont a) alpontja szerinti teljes térítési díjnál.
14. A hivatali szervezetek vezetői felelősek a hivatali
feladatokhoz igénybevett járművek szabály- és rendeltetésszerű használatáért és a használat jogszerűségének ellenőrzéséért.
III. Üzemeltetési költségek elszámolása 15. A hivatali járművek üzemanyagköltségeit, a jogszabályokban meghatározott alapnormák figyelembevételével képzett, a korrekciós szorzók alapján számított, és az
IRM KGF főigazgatója által évente – a PE-gF vezetőjével
egyeztetve – jóváhagyott típusokra érvényes egyedi normák szerint kell elszámolni.
A hivatali járművek fajlagos fenntartási költségeit a
ténylegesen felmerülő javítási, karbantartási költségek figyelembevételével kell megállapítani.
IV. Szolgálati személygépkocsik
tartós belföldi magáncélú igénybevétele 16. A szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú igénybevételét a Szakállamtitkár engedélyezi:
a) a minisztérium hivatali főosztályvezetők, valamint
főosztályvezetői jogállású vezetők;
b) azok a vezetők, akik nem tartoznak a 17. pontjának
hatálya alá, de hivatali (szolgálati) feladataik ellátásához
személygépkocsi tartós használata különösen indokolt,
írásbeli kérelmükre engedélyezhető a szolgálati személygépkocsi tartós magáncélú használata.
17. A szolgálati személygépkocsik tartós magáncélú
igénybevételének engedélyezését
– a 16. pont a) alpontjában érintett vezetőknek az utasítás 6. és 7. kitöltött melléklet,
– a 16. pont b) alpontjában érintett vezetőknek az írásbeli kérelemhez csatolt, 6. és 7. melléklet
egyidejű felterjesztésével kell kezdeményezni.
18. A személygépkocsi tartós magáncélú igénybevételére vonatkozó „Engedély” csak annak az igényjogosultnak adható ki, aki a 7. mellékletben foglaltakat elfogadta és
a nyilatkozatot aláírta.
19. Az engedély visszavonásig érvényes. Az engedélyt
vissza kell vonni:
– pénzügyi fedezet hiánya esetén,
– ha az igényjogosult az utasításban foglalt feltételek
nek már nem felel meg,
– ha az igényjogosult saját maga kéri,
– ha az igényjogosult a tartós magáncélú használatra vo
natkozó szabályokat megszegi.
A visszavonás tényéről az igényjogosultnak az Eljárási
rendben (8. melléklet) meghatározottak szerint a 9. melléklet szerinti – Nyilatkozat a megszűnésről, illetve szüneteltetésről – formanyomtatvány kitöltésével kell tájékoztatnia a PE-gF-t.
20. A szolgálati személygépkocsik magáncélú igénybevételéről szóló Engedélyek és Nyilatkozatok nyilvántartása a PE-gF feladata, amelyek egy példányát az IRM KGF
Gépjármű-forgalmazási Osztály részére megküldi. Az
Engedélyt a szolgálati személygépkocsik menetlevelével
együtt kell tárolni.
21. A tartós magáncélú igénybevétel csak olyan személygépkocsikra engedélyezhető, amelyek Casco biztosítással is rendelkeznek. A Casco biztosítások költségei a
személygépkocsi használóját terhelik. A tartós magáncélú
személygépkocsi igénybevétel során keletkező jármű sérülés esetén az ÖTM-et ért kár rendezésére a kártérítéssel
kapcsolatos előírások az irányadók.
22. A tartós magáncélú igénybevételre kiadott „Engedély” csak az abban meghatározott forgalmi rendszámú,
gyártmányú és típusú személygépkocsira vonatkozik.
Ha az „Engedély”-ben szereplő személygépkocsi végleg lecserélésre kerül, a helyette kiadásra kerülő személygépkocsi tekintetében ismét be kell nyújtani a tartós magáncélú igénybevételre vonatkozó kérelmet, a korábbi
„Engedély” egyidejű megküldésével.
23. A tartós magáncélú belföldi használatra engedélyezett szolgálati személygépkocsi külföldre, csak a Szakállamtitkár külön jóváhagyása mellett az IRM KGF engedélye alapján mehet.
24. A szolgálati személygépkocsik magáncélú igénybevétele a szolgálati feladatok ellátását nem akadályoztathatja, és nem hátráltathatja.
25. A szolgálati személygépkocsi tartós magáncélra történő igénybevételének engedélyezése személyre szóló.
A személygépkocsi vezetésére az a kedvezményezett jogosult, aki a belügyi gépjárművezetők képzési, továbbképzési követelményeinek megállapításáról szóló 28/2002.
(BK 18.) BM utasításban foglaltaknak eleget tett. A személygépkocsi vezetését más személynek nem engedheti át. A szolgálati személygépkocsi magáncélú igénybevétele esetén főfoglalkozású gépkocsivezető nem vehető
igénybe.
26. A cégautó-adót, az egészségügyi hozzájárulást és a
munkaadói járulékot, a személygépkocsit tartósan magáncélra igénybe vételre jogosultnak kell megfizetnie a hatályos jogszabályok alapján. A fizetési kötelezettség:
– az adott hónapban akár egyszeri igénybevétel esetén is
fennáll;
– az engedély visszavonása, illetve lemondása esetén a
visszavonás napján szűnik meg.
27. Ha az igénybevételre jogosult valamilyen oknál fogva egy teljes hónapot meghaladóan a szolgálati személygépkocsit magáncélra nem veszi igénybe, akkor erről a
tényről az ÖTM PE-gF-en keresztül az IRM KGF Forgal
mazási Osztályát értesítenie kell. Erre a hónapra az engedéllyel rendelkezőt fizetési kötelezettség nem terheli.
28. Az utasítás 16. pontjában érintettek tekintetében a
szolgálati személygépkocsik tartós magáncélú használatának, és az utasítás 26. pontjában meghatározottak szerinti
fizetési kötelezettség teljesítésének rendjét a 8. melléklet
szerinti Eljárási Rend tartalmazza.
29. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a Belügyminisztérium hivatali egységeinél, valamint a minisztériumi szerveknél forgalmazó szolgálati személygépkocsik tartós belföldi magáncélú igénybevételéről szóló 8/2002. KA. Intézkedés, és az annak módosításáról szóló 2/2005. (BK 9.) KA. Intézkedés, valamint a Belügyminisztérium hivatali szervezeteihez kirendelt, a BM Központi Igazgatás költségvetése terhére üzemeltetett járművek nyilvántartásáról, használatáról, üzemeltetési költségelszámolásáról, valamint a BM Központi
Gazdasági Főigazgatóság nyilvántartási jegyzékében szereplő haszongépjárművek igénybevételéről szóló 1/2006.
Közgazdasági Helyettes Államtikár intézkedése hatályát
veszti.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,


text:
172/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hegyi Áront
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Katasztrófa-elhárítási Szabályzata kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati
és  Földtani Hivatal kritikus hivatali folyamatait támogató informatikai szolgáltatások informatikai katasztrófa-elhárítási
tevékenységeit és felelősségeit az alábbiak szerint határozom meg:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Katasztrófa-elhárítási Szabályzatát a melléklet1 tartalmazza.
2. A szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani
Hivatal (a továbbiakban: MBFH) teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott valamennyi határozatlan és határozott
időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó
munkavállalókra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a katasztrófa elhárítási szabályzat kiadásáról szóló 1-9/2013. számú MBFH elnöki utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
1086/2017. (II. 13.) Korm. határozata a „MOL-csoport és az E.ON csoport közös projektjavaslata elektromos villámtöltő-hálózat kialakítására” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány 1. egyetért a „MOL-csoport és az  E.ON csoport közös projektjavaslata elektromos villámtöltő-hálózat kialakítására”
című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami hozzájáruló nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
206/2013. (HK 9.) MH 25. KGY l. dd. intézkedése az MH 25. Klapka György Lövészdandár, 11. Harckocsizászlóalj csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet és a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelmé
nyeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről
szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás rendelkezéseire – az MH 25. Klapka György Lövészdandár, 11. Harckocsi Zászlóalj csapatkarjelzésének rendszeresítésére az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya
a) az MH 25. Klapka György Lövészdandár, 11. Harc
kocsi Zászlóalj (a továbbiakban: MH 25. KGY L DD 11.
HKZ) hivatásos és szerződéses állományára, valamint
b) a korábban az MH 25. KGY LDD 11. HKZ valamely
beosztásába kinevezett, de jelenleg a Magyar Honvédség
hadrendjébe tartozó másik katonai szervezeteknél hivatásos vagy szerződéses szolgálatot teljesítő katonákra
terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjérőlszóló120/2005.(HK2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyott MH 25. KGY L DD 11.
HKZ csapatkarjelzést rendszeresítem.
3. Az MH 25. KGY l. dd. pk. által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását az 1. melléklet, az eredeti,
valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés 2–3. melléklete tartalmazza.
4. A csapatkarjelzés köznapi és társasági, valamint hadi
gyakorló változatának viselését az 1. a) alpontban meghatározott személyi állománynak engedélyezem. A csapatkarjelzés köznapi és társasági változatának viselését az
1. b) alpontban meghatározott személyi állománynak engedélyezem.
5. Az 1. a) alpont szerinti ellátandók tervezett köre 130 fő.
6. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a karjelzésekkel kapcsolatos műszaki dokumentáció kidolgozásáért, a
jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH 25.
KGY LDD 11. HKZ személyi állományának csapatkarjelzéssel történő ellátásáról az MH Logisztikai Központ
gondoskodik.
7. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Sándor Zsolt dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
6/2015. (V. 15.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése szerint Horváth András ny. r. dandártábornokot miniszteri
biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata az Országos Rendőr-főkapitányság nyomozó szervezeti egységeinél a szervezett bűnözői
körök által az 1990-es években elkövetett élet elleni bűncselekmények, illetve az ún. „olajos” ügyekkel összefüggő
élet  és testi épség elleni, vagyon elleni bűncselekmények hatékony felderítésének és nyomozásának irányítása,
koordinálása.
(3) A  miniszteri biztos kinevezése az  utasítás hatálybalépésétől legfeljebb hat hónapra szól 2015. június 7-étől
2015. december 6-áig.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § (1) A  miniszteri biztos a  feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett nyomozó szervezeti egységgel
folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A  miniszteri biztos megkeresését az  érintett nyomozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
4. § A miniszteri biztos a feladatát az országos rendőrfőkapitánnyal együttműködve látja el.
5. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
142/2017. (VI. 9.) Korm. rendelete a jánossomorjai építőanyag-gyártó beruházás kialakításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában, 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Jánossomorja város külterületén az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 0158/53 helyrajzi számon nyilvántartott földrészletet, illetve az  ezen földrészletből telekalakítási eljárás
jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő építőanyag-gyártó kapacitásbővítő
beruházás, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2014. (HK 9.) HVK HIICSF szakutasítása az MH Központi Internet szolgáltatás monitorozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése
alapján az alábbi
szakutasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter irányítása alatt álló
központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: Honvédség) hadrendje szerinti szervezetekre
(a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) részére az MH központi Internet szolgáltatás biztosítása a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat és a
Magyar Honvédség együttműködésének szabályairól
szóló M/1/2013. (HK 12.) HM utasítás rendelkezéseinek
megfelelően kerül végrehajtásra.
3. Ezen szakutasítás alkalmazásában:
a) felhasználó: olyan személy, aki hozzáférési joggal
rendelkezik az MH informatikai hálózatához annak igénybe vétele céljából,
b) hálózatgazda: a kormányzati célú hálózatokról szóló
346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 28. § (1) és (2) bekezdésében, valamint 2. mellékletében meghatározott elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult személy; a
Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült
Hírközlő Hálózatának (továbbiakban: MH KCEHH) vonatkozásában a honvédelmi miniszter, a hálózatgazdai
jog- és hatáskörök átruházását követően – jelen szakutasítás vonatkozásában – a Honvéd Vezérkar Híradó,
Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnöke,
c) helyi informatikai üzemeltető szervezet: olyan honvédelmi informatikai üzemeltető szervezet vagy szervezeti
elem, amely a számára meghatározott honvédelmi szervezetek átfogó informatikai támogatását, valamint a helyi
informatikai rendszer üzemeltetését végzi,
d) böngésző program: olyan célszoftver, amelynek segítségével Internet-hálózaton elhelyezett információkat
– legtöbbször weblapokat – lehet megtekinteni és kezelni,
e) MH Központi Informatikai Üzemeltető Szervezet (továbbiakban: KIÜSZ): a MH KCEHH üzemeltetésére és a
honvédelmi szervezetek központi informatikai szolgáltatásainak biztosítására kijelölt honvédelmi szervezet,
amely jelen szakutasítás vonatkozásában az MH vitéz
Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
(továbbiakban: MH BHD),
f) MH központi Internet szolgáltatás (továbbiakban:
MH Internet): az MH KCEHH központi informatikai szolgáltatása, amely az Internet hálózat szabályozott, ellenőrzött, felügyelt módon történő használatát biztosítja az arra
jogosult személyek számára.
g) MH központi Internet szolgáltatás szolgáltatásgazda
(továbbiakban: szolgáltatásgazda): Az MH Internet szolgáltatás előírt feltételek közötti nyújtásáért, a szolgáltatások tervezéséért, fejlesztéséért felelős személy.
2. Az MH Internet igénybevétele 4. Az MH a szolgálati feladatok támogatása céljából az
Internet hálózat elérése érdekében központi informatikai
szolgáltatást, MH Internetet működtet.
5. Az MH Internet igénybe vétele szolgálati célból engedélyezett. Az MH Internet magáncélra történő igénybe
vételét szükség esetén – a Hálózatgazda előzetes egyetértésével – az adott szolgálati feladathoz kapcsolódó eseti
intézkedés szabályozza.
6. Az MH Internethez történő hozzáférés biztosítása a
felhasználó szolgálati elöljárója kezdeményezésére történik, a szolgáltatás igénylésére vonatkozó kérelem KIÜSZ
részére szolgálati úton való megküldésével.
7. A KIÜSZ az MH Internet igényléséhez szükséges
igénylőlapot, valamint a kapcsolódó felhasználói, adatvédelmi és az internethasználat monitorozásáról szóló tájé
koztatót az MH Internet üzemeltetési terv részeként kidolgozza, és jóváhagyásra felterjeszti a hálózatgazda részére.
Az igénylőlapot és tájékoztatókat a KIÜSZ közzéteszi a
felhasználók részére. Az MH Internet monitorozásával
kapcsolatos adatkezelés lényeges elemeiről a szolgáltatás
igénylőlapján a felhasználót tájékoztatni kell az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 20. § (2) bekezdésében foglaltak
szerint. Az MH Internet szolgáltatás biztosítására – az
adatvédelmi tájékoztatóban foglaltak megismerését követően – a felhasználó hozzájárulása esetén kerülhet sor.
8. Az MH Internet igénybevétele során a felhasználók
kötelesek:
a) az MH Internetre vonatkozó üzemeltetési szabályokat betartani,
b) a rendelkezésükre bocsátott informatikai eszközöket
rendeltetésszerűen használni és megóvni,
c) a KIÜSZ utasításait az internethasználatra vonatkozóan betartani,
d) az MH internet használata során bekövetkező hibákat
a KIÜSZ részére bejelenteni,
e) esetlegesen felfedezett biztonsági vagy működési
problémákat jelezni a KIÜSZ felé,
f) tartózkodni a jogszabályba vagy a honvédelmi szervezetek tagjaira vonatkozó szabályozóba ütköző tevékenységtől, vagy a honvédelmi szervezetek tekintélyének
csorbítására alkalmas cselekményektől.
9. A felhasználó részére az MH Internet használata során nem engedélyezett:
a) az informatikai eszközök megbontása, hardverkonfigurációk megváltoztatása, b) más felhasználók munkájának hátráltatása, megzavarása, dokumentumainak illetéktelen megtekintése, megváltoztatása, másolása,
c) a hálózat erőforrásaihoz, a hálózaton elérhető adatokhoz történő illetéktelen hozzáférés, azok illetéktelen felhasználása,
d) az MH internet-szolgáltatás biztosításához szükséges
belső hálózat megváltoztatása, átstrukturálása, eszközök
engedély nélküli csatlakoztatása, áthelyezése,
e) szoftver engedély nélküli installálása, más felhasználók gépén lévő szoftverek engedély nélküli használata,
f) a tárca szolgáltatásainak és az ott található adatok engedély nélkül történő, harmadik fél részére történő továbbítása,
g) profitszerzést célzó direkt üzleti célú tevékenység
folytatása, reklámok terjesztése,
h) az informatikai hálózat, illetve erőforrásai normális
működését megzavaró, veszélyeztető tevékenység folytatása,
i) a hálózatot, illetve annak erőforrásait indokolatlanul,
szándékosan túlzott mértékben, pazarló módon igénybe
vevő tevékenység megvalósítása.
j) Felhasználó semmilyen körülmények között nem fordulhat közvetlenül külső céghez hibaelhárítás céljából.
10. Az MH Internet igénybe vétele személyes bejelentkezési név és jelszó együttes alkalmazásával engedélyezett, oly módon, hogy a felhasználó egyértelmű azonosíthatósága megvalósulhasson.
11. Más felhasználó nevének vagy jelszavának alkalmazásával a szolgáltatást igénybe venni tilos.
12. A jelszó kitudódása, kompromittálódása, vagy annak reális lehetősége esetén a felhasználó a jelszavát haladéktalanul köteles megváltoztatni.
3. Az MH Internet üzemeltetése 13. Az MH Internet szolgáltatás üzemeltetéséért a
KIÜSZ felel.
14. A KIÜSZ az MH Internet üzemeltetésére vonatkozóan üzemeltetési tervet dolgoz ki, amelyet ezen szakutasítás hatályba lépését követő négy hónapon belül jóváhagyásra felterjeszt a Hálózatgazda részére.
15. Az MH Internet üzemeltetésének szakfeladatai – a
KIÜSZ javaslata alapján – az MH Internet üzemeltetési
tervében rögzített módon megoszthatók a honvédelmi üzemeltető szervezetek között.
16. Az MH Internet és a nyilvános internet-hálózat közötti kapcsolat kialakításával és működtetésével kapcsolatos feladatok tervezését és végrehajtását a KIÜSZ más
szervezet részére nem adhatja át.
17. Az MH Internet üzemeltetésének egészéért – az üzemeltetési feladatok megosztásától függetlenül – a KIÜSZ
felel, amelyhez kapcsoló szaktevékenységek vonatkozásában az MH Internet üzemeltetésében részt vevő szervezetek szaktevékenysége felett szakmai felügyeletet és irányítást gyakorol.
18. A KIÜSZ a szakmai irányítás és felügyelet keretében:
a) a Hálózatgazda egyetértésével kijelöli a szolgáltatásgazda személyét, amely magában foglalja a szolgáltatás
nyújtásához szükséges rendszerek hardver és szoftverelemeinek üzembe helyezését, telepítését, tesztelését, üzemeltetését, a felhasználók támogatását, oktatását, az üzemképesség és állag megóvását,
b) érvényesíti az MH Internet informatikai biztonsági,
adatvédelmi elvek betartásával kapcsolatos előírásokat,
amely magában foglalja a személyes adatok védelmét, az
adattárolás biztonságának biztosítását, az adatmentések
végrehajtását és ellenőrzését, a hálózatbiztonsági szabá
lyok betartatását, a biztonsági eszközök üzemeltetését és
felügyeletét,
c) kiépíti és működteti az MH Internet ügyféltámogató
rendszerét, valamint biztosítja az incidenskezelést és problémakezelést,
d) üzemelteti az MH Internet monitorozásához kapcsolódó rendszereket és alkalmazásokat, beállítja és szükség
esetén frissíti a biztonságos internetezéshez szükséges
korlátozásokat,
e) tájékoztatja és a rendelkezésre álló erőforrások függvényében oktatja a felhasználókat az MH Internet használatával kapcsolatosan,
f) biztosítja az MH Internet szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos információkat, statisztikát a jelen szakutasításban meghatározott időközönként vagy a hálózatgazda
külön kérésére.
4. Az MH Internet monitorozása 19. A monitorozás célja az MH központi Internet szolgáltatás megbízható működésének biztosítása és az internetes károkozók behatolásának megakadályozása, a meghatározott szabályok betartatása, a felhasználók tevékenységeinek felügyelete és ellenőrzése révén, a személyes
adatok védelmére vonatkozó szabályok megsértése nélkül,
a felhasználók előzetes beleegyezésével.
20. Az internet monitorozás során kezelt személyes adatok kezelője a KIÜSZ. Az adatkezeléssel érintett adatokba
betekintést az adatkezelő internet monitorozással kapcsolatos feladatokat ellátó munkatársai nyerhetnek az adatkezelés céljának eléréséhez szükséges mértékig.
21. A felhasználókat az MH Internet használatának
megkezdése előtt, a böngésző program indítását megelőzően minden alkalommal tájékoztatni kell a monitorozás
tényéről és az adatkezelés lényeges elemeiről.
22. A KIÜSZ felelős az Internet monitorozási képesség
kialakításáért, működtetéséért és felügyeletéért a rendelkezésre álló informatikai infrastruktúra által biztosított lehetőségek keretein belül.
23. A Központi internet szolgáltatás biztonságos használata érdekében a KIÜSZ letiltja azon weboldalak elérhetőségét, amelyek tartalma törvénybe ütközik, illetve veszélyezteti a szolgáltatás folyamatos és megbízható rendelkezésre állását.
24. Az MH Internet monitorozás során az alábbi információkat szükséges rögzíteni:
a) a betöltött weboldalak IP címét, webcímét,
b) a letöltött adatállományok adatait, amely tartalmazza
az állomány nevét, kiterjesztését, letöltés időpontját, mére tét; továbbá az összes letöltés mennyiségét weboldalankénti és felhasználónkénti bontásban,
c) az MH Internetet igénybevevő felhasználók bejelentkezési neveit és az MH Internet igénybevételének adatait,
amelyek magukba foglalják a használt munkaállomás azonosítására alkalmas adatokat és a használat időpontját,
d) az MH Internet hálózati forgalmát napi, heti és havi
bontásban,
e) a meglátogatni kívánt, a 23. pontban foglaltak alapján
tiltásra került weboldalak adatait,
f) a meglátogatott weboldalakon érzékelt kártevők
– azonosításra alkalmas – adatait.
25. A KIÜSZ köteles az MH Internet monitorozás során
gyűjtött adatokból havonta az alábbi információkat elérhetővé tenni a megismerésre jogosult személyek részére:
a) a 10 legtöbbet látogatott weboldal,
b) a 10 legtöbb adatforgalmat generáló weboldal,
c) a 10 leggyakrabban elérni próbált tiltott weboldal,
d) az MH Internet használata során, a határvédelmi
rendszer által azonosított 10 legtöbbször előforduló
kártevő. 26. A megismerésre jogosult személyek külön kérése
esetén a KIÜSZ köteles az alábbi információkat elérhetővé
tenni:
a) a 10 legtöbb adatforgalmat generáló felhasználó,
amelybe nem tartoznak bele azon felhasználók, akik munkakörükből adódóan, szolgálati érdekből végrehajtott letöltések miatt kerülnének a listára,
b) a 10 leghosszabb időtartamban internetező felhasználó,
amelybe nem tartoznak bele azon felhasználók, akik munkakörükből adódóan, szolgálati érdekből végrehajtott letöltések miatt kerülnének a listára,
c) az adott felhasználó által internet szolgáltatás igénybevételével töltött időtartam,
d) az adott felhasználó által letöltött adatmennyiség. 27. Biztonsági esemény bekövetkezte esetén a KIÜSZ
köteles minden olyan, számára rendelkezésre álló adatot
– személyes adatok kivételével – a biztonsági esemény-kezelésben részt vevők rendelkezésre bocsátani, amely szükséges a kialakult biztonsági helyzet kezeléséhez és az eredeti helyzet visszaállításához.
28. Az MH internet-szolgáltatás rendelkezésre állásának biztosítása érdekében az adott hónapban a 26. pont
a) és b) alpontjába tartozó felhasználók részére az MH
központi elektronikus levelezési szolgáltatás igénybevételével figyelmeztető üzenet kerül megküldésre a KIÜSZ által az adott hónapot követő 5 munkanapon belül.
29. A KIÜSZ köteles a rögzítésre került adatokat illetéktelen hozzáférés ellen – jelszóval, titkosítással, vagy
ezek együttes alkalmazásával – védeni, annak érdekében,
hogy csak a megismerésre jogosult személyek ismerhessék meg az adatokat.
30. Az MH Internet monitorozás során továbbításra kerülő adatok esetén biztosítani kell az adatok illetéktelen
személyek hozzáférése elleni védelmét.
31. A rögzítésre került adatokat 12 hónapig kell tárolni a
későbbi visszakereshetőség érdekében. A tárolás módja az
üzemeltetési tervben kerül meghatározásra. A szükséges
tárolókapacitás rendelkezésre állására a hálózatgazda intézkedik. A KIÜSZ gondoskodik a 12 hónapnál régebbi
adatok végleges és visszaállíthatatlan törléséről.
32. Az MH Internet monitorozás során megismert nem
személyes jellegű adatok az MH Internet biztonságosabbá
tétele, valamint az elektronikus információbiztonsági
rendszerek és határvédelmi eszközök beállításainak megváltoztatása érdekében felhasználhatóak.
33. A megismerésre jogosult személyek:
a) a honvédelmi miniszter,
b) a közigazgatási államtitkár,
c) a Honvéd Vezérkar főnöke,
d) a hálózatgazda, a feladatköréből adódó mértékben,
e) az érintett felhasználó munkáltatói jogkörének gya
korlója a munkáltatói döntések meghozatala érdekében. 34. Az MH Internet monitorozás során rögzített adatok
a munkáltatói jogkör gyakorlója részére az adatkezelő által
átadhatóak. Az adatok megismerésénél garantálni kell,
hogy a felhasználó azonosítására szolgáló adatok nem szerepeltethetők együtt az adott felhasználó által meglátogatott weboldal adataival. Az adatok felhasználása kizárólag
a vonatkozó személyes adatok védelméről szóló jogszabályok figyelembe vételével történhet.
35. Az MH Internet monitorozás üzemeltetési tervét
szükség esetén, de évente legalább egyszer a KIÜSZ felülvizsgálja.
36. Az MH Internet monitorozás hatékony, megbízható,
biztonságos és előírásszerű üzemeltetéséért a KIÜSZ felelős. A KIÜSZ a monitorozás üzemeltetésének vonatkozásában közvetlen szakmai irányítási és felügyeleti jogot
gyakorol az üzemeltetésbe bevont informatikai szakállomány szakmai tevékenysége felett.
37. Az MH Internet monitorozás rendelkezésre állását –
az előre tervezett és engedélyezett hálózati karbantartások
és meghibásodások kivételével – a hét minden napján huszonnégy órában biztosítani kell.
38. A monitorozás működtetésében és üzemeltetésében
személyes adatok adatkezelését nem érintő, a normatív
szabályozástól eltérő változtatást a hálózatgazda rendelhet
el, vagy a KIÜSZ javaslata alapján a hálózatgazda engedélyezhet. A normatív szabályozás a KIÜSZ által kidolgozott és az üzemeltetési tervben rögzített, a monitorozás
előírásszerű működése során felmerülő, előre tervezhető
változtatásokra vonatkozik és az erre feljogosított személyek kezdeményezhetik.
39. Az MH Internet monitorozásának üzemeltetési feladataival kapcsolatosan a KIÜSZ üzemeltetési tervet dolgoz ki, amelyet jelen szakutasítás hatályba lépését követő
90 napon belül jóváhagyásra felterjeszt a hálózatgazdának. Az üzemeltetési tervnek a következő adatokat kell
tartalmaznia:
a) az üzemeltetéssel, felügyelettel összefüggő feladatokat,
b) a feladatok végrehajtásának felelőseit és együttmű
ködőit, valamint azok jogosultsági szintjeit,
c) az üzemeltetéshez kapcsolódó folyamatokat, eljárás
rendet és nyilvántartásokat,
d) az adatvédelmi tájékoztatót,
e) az internet szolgáltatás igénybevételéhez szükséges
űrlapot. 5. Záró rendelkezések 40. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Vass Sándor dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
4/2018. (XII. 17.) KKB határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság 2019. munkatervének elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a katasztrófavédelemről és a hozzá
kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 7. §-a, a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése,
a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény
végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Korm. rendelet 8. §-a, a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság
létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének meghatározásáról szóló 1150/2012. (V. 15.) Korm. határozat
rendelkezései alapján a KKB 2019. évi munkatervét a Mellékletben foglaltak szerint elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Katasztrófavédelmi
Koordinációs Tárcaközi Bizottság 2018. évi munkatervének elfogadásáról szóló 4/2017. (XII. 20.) KKB határozat.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
1742/2016. (XII. 13.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program keretében kiírt EFOP-3.6.1-16 azonosító számú („Intelligens szakosodást szolgáló intézményi fejlesztések” című) felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: EFOP) keretében kiírt az „Intelligens
szakosodást szolgáló intézményi fejlesztések” című felhívásra beérkezett, az 1. mellékletben foglalt táblázat A–C és
E oszlopában meghatározott egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban:
projektjavaslatok) 1. mellékletben foglalt táblázat D oszlopa szerinti támogatásához,
2. hozzájárul a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
172/2004. (XII. 23.) FVM rendelete az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program kihirdetéséről.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi
CXIV. törvény 10. § (2) bekezdésének e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter az
Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Programot (a továbbiakban: AVOP) e rendelettel kihirdeti.
(2) Az AVOP teljes, az Európai Bizottság által angol
nyelven elfogadott szövegének magyar nyelvű fordítását
e rendelet mellékleteként a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítő tartalmazza.
2. § Ahol az AVOP hiteles magyar nyelvű fordítása Döntéselőkészítő Bizottságot említ, az alatt a strukturális alapok
és a Kohéziós Alap felhasználásának általános eljárási szabályairól szóló 14/2004. (VIII. 13.) TNM–GKM–FMM–
FVM–PM együttes rendelet (a továbbiakban: R.) 19. §
(1) bekezdése szerinti bírálóbizottságot kell érteni.
3. § (1) Az AVOP Irányító Hatósága a pályázati felhívást,
valamint az R. 8. § (3) bekezdése szerinti dokumentumokat a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben, továbbá a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: FVM), valamint a Mezőgazdasági
és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) internetes portálján teszi közzé. A határidők számításánál,
valamint a támogatási feltételek teljesítésénél – a
(2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben való közzététel időpontja az irányadó.
(2) Aki 2004. május 1. után, de a rendelet hatálybalépése előtt az MVH internetes honlapján közzétett előzetes
pályázati felhívás alapján nyújtott be pályázatot és pályázatát a végleges pályázati felhívásban foglaltaknak
megfelelően az MVH írásbeli felszólítására 15 napon belül
módosítja, illetve kiegészíti – figyelemmel arra, hogy az a
Program-kiegészítő Dokumentum hivatalos elfogadását
követően módosult, mely körülményre a pályázati felhívás
XV. része külön felhívást is tartalmazott –, pályázatát a
módosítás, illetve a kiegészítés határidőben történő teljesítésével az eredeti benyújtás napjával érvényesen benyújtottnak kell tekinteni.
(3) Az eredeti benyújtás napjával érvényesen benyújtottnak kell tekinteni azt a pályázatot, amelyet a rendelet
hatálybalépését megelőzően, de 2004. május 1. után az
előzetes pályázati felhívás alapján nyújtottak be, és az
egyébként megfelel a végleges pályázati felhívásban foglaltaknak is.
4. § Az AVOP Monitoring Bizottsága által elfogadott
AVOP Program Kiegészítő Dokumentum Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben való közzétételéről az
Irányító Hatóság vezetője gondoskodik.
5. § (1) Az AVOP Irányító Hatóság vezetője:
a) az AVOP támogatására elkülönített költségvetési
előirányzat tekintetében az államháztartás működési
rendje szerint a költségvetési intézmény vezetőjét megillető kötelezettségvállalási jogosultsággal rendelkezik,
valamint
b) javaslatot tesz a földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszternek a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére jogosult gazdasági vezető kinevezésére, továbbá
c) forráshiány, illetve agrárpiaci zavar bekövetkezése,
illetve annak veszélye esetén a pályázatok érkeztetését,
illetve befogadását felfüggesztheti.
(2) Az AVOP Irányító Hatóság vezetője az (1) bekezdés
c) pontja szerinti intézkedésről az FVM, illetve az MVH
internetes honlapján, valamint a sajtó útján közleményt
tesz közzé.
6. § E rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Németh Imre s. k.,


text:
2110/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Hortobágyi Halgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra az „A Hortobágyi Halgazdaság Zrt. egyedi extenzív haltermelési technológiája által kialakított és fenntartott természetvédelmi értékek és környezetvédelmi szolgáltatások támogatása” című támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul ahhoz,
hogy a  Hortobágyi Halgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  MAHOP-2.5-2017 azonosító számú,
„A környezetvédelmi szolgáltatásokat biztosító akvakultúra fejlesztésének előmozdítása” című gazdaságfejlesztést
célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra az „A Hortobágyi Halgazdaság Zrt. egyedi extenzív haltermelési
technológiája által kialakított és fenntartott természetvédelmi értékek és környezetvédelmi szolgáltatások
támogatása” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
170/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. horváth
katalint 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2010. (VIII. 31.) OVB állásfoglalása az Országos Választási Bizottság egyes állásfoglalásai szövegének megállapításáról és egyes állásfoglalásainak hatályon kívül helyezéséről.
Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 90/A. § (4) bekezdésének a) pontjában, 99/K. § (5) bekezdésének a) pontjában, 105/A. §
(4) bekezdésének a) pontjában, 115/I. §-a (8) bekezdésének a) pontjában, 115/P. § (5) bekezdésének a) pontjában,
124/A. § (3) bekezdésének a) pontjában, 131/A. § a) pontjában és 143/A. § (4) bekezdésében írt hatáskörében eljárva
az alábbi állásfoglalást adja ki:
I. Az Országos Választási Bizottság eddigi állásfoglalásait felülvizsgálva megállapítja, hogy a korábban kiadott
OVB-állásfoglalások egy része a jogszabályok változásai miatt idejét múlt megállapításokat tartalmaz.
II. Az I. pontban leírtakra tekintettel az Országos Választási Bizottság
a 3/1998. (III. 18.) OVB állásfoglalás, a 6/1998. (IV. 1.) OVB állásfoglalás, a 8/1998. (IV. 24.) OVB állásfoglalás, az 1/2002.
(II. 1.) OVB állásfoglalás, a 3/2002. (II. 1.) OVB állásfoglalás, az 5/2002. (II. 7.) OVB állásfoglalás, a 15/2002. (IV. 7.) OVB
állásfoglalás, a 19/2002. (IV. 18.) OVB állásfoglalás, a 25/2002. (IX. 26.) OVB állásfoglalás, a 2/2003. (II. 21.) OVB
állásfoglalás, a 3/2003. (II. 21.) OVB állásfoglalás, a 2/2004. (III. 24.) OVB állásfoglalás, a 4/2004. (IV. 29.) OVB állásfoglalás,
az 1/2006. (II. 2.) OVB állásfoglalás, a 4/2006. (II. 16.) OVB állásfoglalás, a 8/2006. (III. 28.) OVB állásfoglalás, a 15/2006.
(IV. 23.) OVB állásfoglalás, a 18/2006. (VI. 21.) OVB állásfoglalás, a 23/2006. (IX. 11.) OVB állásfoglalás, a 24/2006. (IX. 17.)
OVB állásfoglalás, a 25/2006. (IX. 21.) OVB állásfoglalás, a 26/2006. (XII. 5.) OVB állásfoglalás, a 2/2007. (III. 19.) OVB
állásfoglalás, a 7/2008. (VI. 25.) OVB állásfoglalás, az 1/2010. (II. 25.) OVB állásfoglalás és a 2/2010. (III. 11.) OVB
állásfoglalás
szövegét – a jogszabályok hatályos rendelkezéseivel összhangban – a melléklet szerint állapítja meg.
III. Szintén az I. pontban leírtakra tekintettel jelen állásfoglalás közzétételével egyidejűleg hatályát veszti a 23/2002. (IX. 9.)
OVB, az 5/2003. (IX. 18.), a 3/2006. (II. 9.) OVB, a 10/2006. (III. 30.) OVB, a 20/2006. (VII. 4.) OVB, a 22/2006. (IX. 7.) OVB, és
a 3/2008. (II. 12.) OVB állásfoglalás.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke