text:
1165/2012. (V. 22.) Korm. határozata a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, fenntartható turizmusról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült
Keretegyezményhez kapcsolódó, fenntartható turizmusról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv)
bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Jegyzőkönyv bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. jóváhagyja a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Jegyzőkönyv szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
51/2015. (XI. 13.) EMMI rendelete a muzeális intézmények nyilvántartásában szereplő kulturális javak revíziójáról és selejtezéséről.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
y) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
48. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. revízió: a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Kultv.) szerinti muzeális intézményekben (a továbbiakban: intézmény)
a) a  muzeális intézmények nyilvántartási szabályzatáról szóló 20/2002. (X. 4.) NKÖM rendeletben
(a  továbbiakban: nyilvántartási rendelet) meghatározott alapleltárakban (a  továbbiakban:
alapleltárak) nyilvántartott,
b) alapleltárakban való nyilvántartástól függetlenül a gyűjteményben fellelhető, vagy
c) a  múzeumi letétről szóló 19/2015. (IV. 2.) EMMI rendelet (a  továbbiakban: letéti rendelet) alapján
letétként megőrzésre átvett
 kulturális javak meglétének és állapotának vizsgálata, az  alapleltárak és külön nyilvántartások adataival
való egyeztetése, a  muzeológiai információk kiegészítése, javítása, új tudományos eredmények, valamint
a  szerzeményezés módjára vonatkozó új adatok rögzítése a  nyilvántartási rendeletnek megfelelően
az intézmény által vezetett nyilvántartásban;
2. gyűjtemény: az  intézményekben őrzött, szervesen összetartozó és az  alapleltárakban gyűjteményként
nyilvántartott kulturális javak összessége.
2. Revízió 2. § (1) A  revízió célja a  vagyon- és tulajdonvédelem, a  kulturális javak hitelességének folyamatos fenntartása, és
a  tudományos meghatározásuk során feltárt eredmények átvezetése az  intézmény által vezetett nyilvántartásban.
A  revízió során az  intézmény gondoskodik a  nemzeti vagyongazdálkodás feladatának a  nemzeti vagyonról szóló
2011. évi CXCVI. törvény 7. § (2) bekezdése szerinti megvalósulásáról.
(2) Az intézmény revíziót folytat le:
a) gyűjteményenként hétévente;
b) a  letéti rendelet alapján letétként megőrzésre átvett kulturális javak esetén a  letétbe vételtől számított
háromévente;
c) a  gyűjteményért felelős muzeológus vagy gyűjteménykezelő személyében beállott változás esetén
a gyűjteményre; vagy
d) eseti jelleggel, a gyűjteményre vagy egyes kulturális javakra kiterjedően
da) az intézményvezető,
db) a fenntartó, vagy
dc) a kulturális javak tulajdonosa vagy tulajdonosi joggyakorlója (a továbbiakban együtt: tulajdonos)
kezdeményezésére.
 (3) A  (2)  bekezdés d)  pont da)  alpontja szerinti esetben az  intézmény éves munkatervében meg kell határozni
a revízióval érintett gyűjteményeket, a revízióért felelős személyeket és a teljesítési határidőket.
3. § (1) A revíziót a gyűjteményért felelős muzeológus
a) egy gyűjtemény- és raktárkezelővel,
b) egy felsőfokú végzettségű restaurátorral, vagy
c) a gyűjtemény szakágának megfelelő, további egy muzeológussal
együttesen végzi.
(2) A  revízió megtörténtét a  nyilvántartási rendelet szerinti szak- és egyéb leltárkönyv (a  továbbiakban együtt:
leltárkönyv) „Státusz” rovatában sorszámonként „revízió” jelzéssel és dátummal kell jelezni. Amennyiben egy
tételszámhoz több alszám tartozik, a „revízió” jelzést és a dátumot minden alszámnál fel kell tüntetni.
(3) Ha a  revízió során kétséget kizáróan megállapítást nyer, hogy egy tárgy többször szerepel a  leltárkönyvben,
a későbbi bejegyzést törölni kell. A törölt leltári számra a fennmaradó leltári szám „Megjegyzés” rovatában hivatkozni
kell.
(4) A revízió során meg kell jelölni, és – nyilvántartásukba vételükig – elkülönítve kell tárolni azokat a kulturális javakat,
amelyek a  nyilvántartásban nem szerepelnek vagy csak a  nyilvántartási rendelet szerinti gyarapodási naplóban
(a továbbiakban: gyarapodási napló) szerepelnek, de a leltárkönyvi tételekkel nem azonosíthatók.
(5) A  revízió lezárását követően a  nyilvántartásban nem szereplő vagy csak a  gyarapodási naplóban szereplő, és
a leltárkönyvi tételekkel nem azonosítható kulturális javakat a leltárkönyv „Megjegyzés” rovatában rögzített „revíziós
többlet” jelzéssel be kell leltározni.
(6) Azon kulturális javakról, amelyek szerepelnek a  leltárkönyvben, de a  gyűjteményben nem fellelhetők,
hiányjegyzéket kell összeállítani.
4. § (1) A revízióról
a) az állam vagy a helyi önkormányzat tulajdonában álló, és
b) az a) ponton kívüli, egyéb tulajdonban lévő
kulturális javakra nézve külön-külön jegyzőkönyvet (a továbbiakban: jegyzőkönyv) kell készíteni négy példányban.
(2) A jegyzőkönyvet az 5. § (1) bekezdésében foglaltakkal összefüggésben, az adatvédelmi jogszabályokra figyelemmel
kell elkészíteni úgy, hogy azok a kulturális javak kerüljenek egy jegyzőkönyvbe, amelyek tulajdonosa azonos.
(3) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) a revízió 2. § (2) bekezdése szerinti jellegét;
b) a revíziót végző személyek nevét és munkakörét;
c) a revízió időtartamát;
d) a revízió helyszínét;
e) a revízióval érintett gyűjtemény megnevezését, tulajdonosa nevét;
f ) a kulturális javak kezdő és záró leltári számát, darabszámát és tételszámát;
g) a leltárkönyvben szereplő, de nem fellelhető kulturális javak nyilvántartási adatait, legalább a  leltári szám,
a megnevezés, valamint az egyértelmű azonosításra alkalmas leírás feltüntetésével;
h) a leltárkönyvben többször is szereplő, a  leltárkönyvben meghatározottnál alacsonyabb számban fellelhető
kulturális javak nyilvántartási adatait;
i) a leltárkönyvi törlésre javasolt kulturális javak nyilvántartási adatait a törlésre vonatkozó indokolással ellátva;
j) az utolsó revízió óta módosított vagy kiegészített leltárkönyvi bejegyzéssel érintett kulturális javak
nyilvántartási adatait; valamint
k) a gyűjteményben fellelhető, de a leltárkönyvben nem szereplő kulturális javak meghatározását szakleírással.
(4) A jegyzőkönyv a revízió során megvizsgált kulturális javak további felhasználásának, kezelésének meghatározására
vonatkozó javaslatot tartalmazhat, amely irányulhat
a) a kulturális javak törzsanyagként történő beleltározására;
b) leltárkönyvi törlésre javasolt kulturális javak esetében
ba) más intézmény gyűjteményébe való átadására;
bb) a Kultv. 38. § (2) bekezdése alapján csereanyagként való kezelésére;
bc) az intézményben vagy más intézményben történő múzeumpedagógiai célú használatra;
bd) a  köznevelésről szóló törvény szerinti köznevelési, vagy a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény
szerinti felsőoktatási intézménynek oktatási célra való átadására;
be) álló- vagy fogyóeszközként, illetve anyagként való, az intézménynél történő felhasználására; vagy
c) az e rendelet alapján történő selejtezésére (a továbbiakban: selejtezési javaslat).
(5) A jegyzőkönyvhöz csatolni kell
a) a 3. § (6) bekezdése szerinti hiányjegyzéket, valamint
b) vagyon elleni bűncselekmény vagy annak gyanúja esetén az  eljárás megindítását vagy lezárását igazoló
dokumentumot.
 (6) A letéti megőrzésre átvett kulturális javak esetében a jegyzőkönyv selejtezési javaslatot nem tartalmazhat.
5. § (1) A jegyzőkönyvet a revíziót végző személyek és az intézményvezető hitelesíti. A jegyzőkönyvet annak hitelesítésétől
számított 8 napon belül meg kell küldeni jóváhagyás céljából az  intézmény fenntartója, és ha nem azonos
a fenntartóval, a jegyzőkönyvben szereplő kulturális javak tulajdonosa részére.
(2) Az intézmény fenntartója és a kulturális javak tulajdonosa
a) jóváhagyja a jegyzőkönyvet, vagy
b) a jegyzőkönyvre észrevételeket tehet, amelynek során
ba) indítványozhatja a jegyzőkönyv módosítását, vagy
bb) indokolás mellett kérheti a revízió újbóli lefolytatását.
(3) A  módosított jegyzőkönyv hitelesítésére és jóváhagyására az  (1) és (2)  bekezdésében foglaltak irányadók.
Az intézmény fenntartója és a kulturális javak tulajdonosa között felmerülő vitás kérdések lezárásáig a revízió nem
zárható le.
(4) A jóváhagyott jegyzőkönyv egy-egy eredeti példányát az intézmény irattárában és adattárában el kell helyezni.
6. § (1) Ha a  jóváhagyott jegyzőkönyv selejtezési javaslatot nem, de a 4. § (3) bekezdés i) pontja szerinti törlési javaslatot
tartalmaz, az  intézmény a  nyilvántartási rendelet szerint kezdeményezi a  4.  § (3)  bekezdés i)  pontjában
meghatározott kulturális javak leltárkönyvből való törlésének engedélyezését a  kultúráért felelős miniszternél
(a továbbiakban: miniszter).
(2) Az intézmény a miniszterhez benyújtott kérelmében megjelöli a törlést megalapozó okot, és a kérelemhez mellékeli
a jóváhagyott jegyzőkönyv egy eredeti példányát.
(3) Az  intézmény a  miniszter által kiadott törlési engedélyben foglaltaknak eleget tesz, és arról − a  törlési engedély
másolatának csatolása mellett − az  intézmény fenntartóját és a  tulajdonost írásban tájékoztatja. Állami vagy
helyi önkormányzati fenntartású intézmény esetében a  tájékoztatás nem helyettesíti a  nemzeti vagyonról szóló
jogszabályokból következő beszámolási, adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését.
(4) A leltárkönyv „Státusz” rovatában sorszámonként fel kell tüntetni a miniszter által kiadott törlési engedély keltét és
számát.
7. § Az  intézmény a Kultv. szerinti könyvtári dokumentumok revízióját a könyvtárakra vonatkozó jogszabályok alapján
végzi.
3. Selejtezés 8. § (1) Az intézmény alapleltárában szereplő azon kulturális javakat, amelyek
a) állagukat tekintve oly mértékben megrongálódtak, hogy restaurálás útján sem menthetők meg,
b) az egészséget veszélyeztetik, vagy
c) állományvédelmi szempontból súlyosan veszélyeztetnek más kulturális javakat
selejtezési eljárás lefolytatása után, megsemmisítéssel kell eltávolítani.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak fennállása esetén sem selejtezhetők:
a) azok a kulturális javak, amelyek tudománytörténeti jelentőséggel bírnak,
b) a természettudományi gyűjtemények típuspéldányai, valamint
c) a letéti megőrzésre átvett kulturális javak.
9. § (1) Selejtezési eljárás megindítására a 4. § (3) bekezdés i) pontja alapján, vagy a 8. § (1) bekezdésében foglalt feltételek
fennállásának észlelése esetén kerülhet sor.
(2) A  kulturális javak selejtezését legalább három főből álló selejtező bizottság végzi, amelynek tagjait
az intézményvezető esetenként kéri fel akként, hogy a selejtező bizottság tagja
a) a gyűjteményért felelős muzeológus;
b) egy, a selejtezésre kijelölt kulturális javak szakágának megfelelő gyűjtőkörrel rendelkező, múzeum besorolású
intézmény vezetője által tagként javasolt, szakirányú végzettségű muzeológus; valamint
c) egy felsőfokú végzettségű restaurátor
legyen. (3) A selejtező bizottság eljárásáról jegyzőkönyv (a továbbiakban: selejtezési jegyzőkönyv) készül, amelyet a tagok által
egymás közül választott jegyzőkönyvvezető állít össze, és a selejtezési bizottság valamennyi tagja ellát aláírásával.
A selejtezési jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) a selejtezésre kijelölt kulturális javak nyilvántartási adatait és fotódokumentációját;
b) a selejtezés indokát;
c) a selejtezésre kijelölt kulturális javak megsemmisítésének módjára, körülményeire vonatkozó részletes
javaslatot; valamint
d) a selejtező bizottság döntését támogatók és ellenzők számarányát, a kisebbségi vélemény ismertetését.
10. § (1) A  selejtezési jegyzőkönyvet az  intézmény a  Kultv. 38.  § (3)  bekezdése alapján jóváhagyás céljából felterjeszti
a miniszterhez. Ha a selejtezésre revízió lefolytatását követően kerül sor, a selejtezési jegyzőkönyvhöz csatolni kell
az 5. § (2) bekezdés a) pontja szerint jóváhagyott jegyzőkönyv egy eredeti példányát.
(2) A selejtezésre kijelölt kulturális javak csak a Kultv. 38. § (3) bekezdése szerinti engedély (a továbbiakban: selejtezési
engedély) megadását követően és az  alapján távolíthatók el a  gyűjteményből. A  selejtezési engedély alapján
a kulturális javak törölhetők a nyilvántartásból azzal, hogy a leltárkönyv „Státusz” rovatában sorszámonként fel kell
tüntetni a selejtezési engedély keltét és számát.
(3) Az intézmény nem adhatja más birtokába vagy tulajdonába a selejtezésre kijelölt vagy selejtezett kulturális javakat.
 (4) A  selejtezett kulturális javak megsemmisítését a  gyűjteményért felelős muzeológusának és az  intézmény egy
további muzeológusának személyes felügyelete mellett kell végrehajtani, és az  erről felvett jegyzőkönyvet
a selejtezési jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
(5) Az  intézmény a  selejtezésről – annak végrehajtásától számított 15 napon belül – írásban tájékoztatja a  fenntartót
és a tulajdonost, és csatolja a selejtezésről felvett jegyzőkönyv másolati példányát, valamint a selejtezési engedély
másolatát. Állami vagy helyi önkormányzati fenntartású intézmény által őrzött, a  nemzeti vagyon körébe tartozó
kulturális javak esetében a tájékoztatás nem helyettesíti a nemzeti vagyonra vonatkozó jogszabályokból következő
beszámolási, adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését.
4. Átmeneti és záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
12. § A letéti rendelet hatálybalépését megelőzően az intézmény által letéti megőrzésre átvett kulturális javak revízióját
2018. december 31-ig, e  revíziót követően pedig a  2.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti rendszerességgel kell
lefolytatni.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
77/2015. (HK 5.) HVKF intézkedése egyes kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályát veszti 1.1. az MN tüzér főnök intézkedésével hatályba léptetett Tű/19 cikkszámú, Nomogramok az időjárási elemek
ballisztikai értékeinek meghatározására a ”Közepes időjárás-jelentés" alapján,
1.2 .az MN tüzér főnök intézkedésével hatályba léptetett Tű/46 cikkszámú, A rakétacsapatok és a tüzérség tűzvezetésének meteorológiai biztosítása I. rész A tüzérség
tűzvezetésének meteorológiai biztosítása tansegédlet,
1.3. az 52/1994. (HK 18.) MH repülő műszaki szolgálat
főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/9 cikkszámú, A
MIG-29 típusú front-vadászrepülőgép,
1.4. a 77/1994. (HK 28.) MH repülő műszaki szolgálat
főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/11 cikkszámú,
A MIG-29 típusú repülőgép gyakorlati aerodinamikája,
1.5. a 74/1994. (HK 13/1995.) MH repülő szemlélő intézkedésével hatályba léptetett Re/32 cikkszámú, Vadászrepülő harckiképzési szakutasítás (VHSZU-95),
1.6. a 19/1996. (HK 18.) MH repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/103 cikkszámú, Módszertani segédlet a MIG-29 típusú repülőgép harci alkalmazásához
(Tervezet),
1.7. a 38/1983. (HK 8/1983.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1039 cikkszámú, Módszertani segédlet a MI-2 helikopter vezetési technikájához,
1.8. a 2/1984. (HK 3.) MN repülő főnök intézkedésévei
hatályba léptetett Re/1078 cikkszámú, A MI-2 típusú helikopter légi üzemeltetési szakutasítása,
1.9. a 07/1982. (HK 5.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1329 cikkszámú, Módszertani segédlet a hajózóállomány részére a bombavetés végrehajtására,
1.10. a 04/1982. (HK 5.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1330 cikkszámú, A MI-2 helikopter harckiképzési szakutasítása (HHKSZ-75, MI-2)
Hajózó kiképzés,
1.11. a 048/1984. (HK 011.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1374 cikkszámú, Front- és
hadseregrepülők harci lehetőségei,
1.12. a 034/1986. (HK 08.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1407 cikkszámú, A front- és
hadseregrepülők harci alkalmazása,
1.13. a 067/1986. (HK 02/1987.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1413 cikkszámú,
PRL-AM-GS-23 rádiólokátor-zavaró gépágyú lőszerek
harci alkalmazása vadász- és vadászbombázó repülőgépe
ken. Módszertani segédlet a repülőgép-vezető állomány
részére, 1.14. a 011/1989. (HK 05.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1453 cikkszámú, Adatgyűjtemény a repülőgép-fedélzeti pusztító eszközök harci alkalmazásához,
1.15. a 059/1988. (HK 05.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1455 cikkszámú, Segédlet a repülőtechnika harci alkalmazásának tervezéséhez,
1.16. a 29/1988. (HK 18.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1631 cikkszámú, Repülésmeteorológia,
1.17. a 32/1988. (HK 23.) MN repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1633 cikkszámú, A repülőcsapatok időjárás alegységeinél rendszeresített mérőműszerek ellenőrzési szakutasítása,
1.18. az 51/1990. (HK 3/1991.) MH repülő főnök intézkedésével hatályba léptetett Re/1677 cikkszámú, Segédlet
a repülések meteorológiai biztosítására. I. rész, II. rész,
1.19. az MN műszaki főnök mb. technikai helyettesének
jóváhagyásával hatályba léptetett Mű/62 cikkszámú,
A BAT-M kezelési és karbantartási utasítása,
1.20. a Haditechnikai Intézet parancsnokának jóváhagyásával hatályba léptetett Mű/70 cikkszámú, ATT tüzérségi nehéz vontató leírása, kezelési és karbantartási utasítása,
1.21. az MN műszaki főnök technikai helyettesének jóváhagyásával hatályba léptetett Mű/224 cikkszámú,
UCK-72 cölöpöző komp és a DM-150 diesel cölöpverőgép műszaki leírása, kezelési, karbantartási és tárolási utasítása,
1.22 a 13/1975. MN műszaki főnök utasításával hatályba lépt.etett Mű/231 cikkszámú, MOAZ-546P-D357P önjáró ládás földgyalu műszaki leírása és kezelési utasítása,
1.23. a 19/1977. MN műszaki főnök intézkedésévei hatályba léptetett Mű/244 cikkszámú, MAZ-538 kerekes
vontató leírása, kezelési és karbantartási utasítása,
1.24. a 19/1985. (HK 18.) MN műszaki főnök intézkedésével hatályba léptetett Mű/268 cikkszámú, A PRSZVM mozgó rekompressziós állomás műszaki leírása, kezelési, karbantartási és javítási szakutasítása,
1.25. a 51/1985. (HK 3/1986.) MN műszaki főnök intézkedésével hatályba léptetett Mű/270 cikkszámú,
A VFSZ-2,5 típusú szűrőállomás műszaki leírása, kezelési, karbantartási és javítási szakutasítása,
1.26. a 116/1988. (HK 23.) MN fegyverzet technikai főcsoportfőnök intézkedésévei hatályba léptetett Mű/278
cikkszámú, Az ED-4121/A, ED-4124 típusú lánctalpas
kotró kezelési, karbantartási és javítási szakutasítása,
1.27. a 20/1978. MN vegyivédelmi főnök utasításával
hatályba léptetett Vv/114 cikkszámú, Szakutasítás a tűzvédelmi eszközök műszaki kiszolgálására és javítására,
1.28. Honvéd hadihajós parancsnok intézkedésével hatályba léptetett Hhj/14 cikkszámú, A Duna folyamleírása.
I. rész. (Általános elvek, hajózási szabályok, folyami felügyelet, vámfelügyelet és egészségügyi felügyelet),
1.29. az MNVK hadihajós vezető által hatályba léptetett
Hhj/15 cikkszámú, Duna vízrendszerének leírása I. rész,
1.30. a 071/1976. MN fegyverzeti szolgálat főnök intézkedésévei hatályba léptetett Kléfe/173 cikkszámú,
9Sz416M ezredparancsnoki harcálláspont üzemeltetési
utasítása,
1.31. a 070/1976. MN fegyverzeti szolgálat főnök intézkedésével hatályba léptetett Kléfe/174 cikkszámú,
9Sz417M üteg harcálláspont üzemeltetési utasítása
BE2.309.312 IE/sz.,
1.32. az MN felderítő főnök intézkedésévei hatályba
léptetett Kt/142 cikkszámú, Utasítás a 8K11 rakéta földi
berendezéseinek technikai szemléjére és
1.33. az MN fegyverzeti főnök általános helyettesének
jóváhagyásával hatályba léptetett Sb/23 cikkszámú,
A 8S31 típusú önműködő fotoelektromos levegő nedvességmérő indikátor javítási utasítása
című szolgálati könyv.
2. A hatályon kívül helyezett nyílt szolgálati könyveket
a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek a Magyar
Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar
Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás módosításáról
szóló HM utasítás mellékleteként kiadott MH Egységes
Iratkezelési Szabályzatának (Ált/40) előírásai szerint saját
hatáskörben kell megsemmisíteniük.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
323/2015. (VII. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/11741-2/2015. számú előterjesztésére – Bortnicsuk Oxána (névmódosítás
előtti neve: Bortnicsuk Okszáná Volodymyrivná; születési hely, idő: Horodno [Ukrajna], 1992. december 5.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
494/2016. (XII. 28.) Korm. rendelete a Modern Városok Program keretében Kaposváron megvalósuló sportinfrastruktúra-fejlesztések megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja
a) a Kaposvár közigazgatási területén elhelyezkedő 4364/13 és 4364/3 helyrajzi számú ingatlanokat érintő,
a kaposvári új városi sportcsarnok, valamint
b) a Kaposvár közigazgatási területén elhelyezkedő 7082, 7083, 7085/1 és 7090/2 helyrajzi számú ingatlanokat
érintő, a kaposvári új, fedett tízpályás versenymedencés városi uszoda
megvalósítására irányuló beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: Beruházások) összefüggő, az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a Beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § (1) A  Beruházások építési műszaki ellenőre, valamint beruházás-lebonyolítója kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási,
Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházás-lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c)–d), f )–h), j) és k) pontjában, az építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésében, továbbá az építési beruházások, valamint az építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
404/2017. (X. 26.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
a)  pontja és (2)  bekezdése alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom,
hogy dr. Miks Anna, a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e megbízatása 2017. október 31-ei hatállyal
megszűnik.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2008. (I. 8.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a Magyar–Amerikai Oktatási Csereprogram Bizottság létrehozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok
Kormánya között a Magyar–Amerikai Oktatási Csereprogram Bizottság létrehozásáról szóló Washingtonban,
2007. március 8-án aláírt Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény
az Amerikai Egyesült Államok Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között
a Magyar–Amerikai Oktatási
Csereprogram Bizottság létrehozásáról I. RÉSZ A MAGYAR–AMERIKAI OKTATÁSI CSEREPROGRAM
BIZOTTSÁG JOGÁLLÁSA ÉS TEVÉKENYSÉGI KÖRE
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya (a továbbiakban „a Felek”)
folytatni és bővíteni kívánják a Magyar Köztársaság és az
Amerikai Egyesült Államok népei között az oktatási és
kulturális kapcsolatokon keresztül létrejövő további kölcsönös megértést támogató programokat;
figyelembe véve a fent említett programokból származó
kölcsönös előnyöket, valamint a Feleknek azt a szándékát,
hogy a nemzetközi együttműködés további erősítése érdekében együttműködjenek, és további segítséget nyújtsanak egymásnak a fent említett programok finanszírozása
és adminisztrációja területén,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. cikk A Magyar–Amerikai Oktatási Csereprogram Bizottság
jogállása
(1) A Magyar–Amerikai Oktatási Csereprogram Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a Magyar Köztársaság
kormánya és az Amerikai Egyesült Államok kormánya
között a Magyar–Amerikai Oktatási Csereprogram Bizottság létrehozásáról 1990. december 6-án aláírt megállapodás alapján működött. Jelen Egyezmény a megállapodást
váltja fel.
(2) Jelen Egyezmény rendelkezéseinek figyelembevétele mellett a Bizottság vezetési és adminisztrációs autonómiát élvez.
(3) A Felek olyan szervezetként ismerik el a Bizottságot, amely a segítségnyújtáson és a szolgáltatásokon alapuló programok megvalósítása érdekében alakult meg, és
jött létre (például pénzügyi támogatás nyújtása magyar
állampolgárok, valamint az Amerikai Egyesült Államok
állampolgárai részére ösztöndíjak formájában, továbbá
utazási költségtérítés, tandíjak finanszírozása, szállás és
ellátás biztosítása, valamint szociális és egyéb segítségnyújtás). A fentieken túl oktatási, kutatási, kulturális,
információs, szaktanácsadási és más szolgáltatást nyújt.
Ezek a programok, valamint a Bizottság működésének – a
fentiek megvalósításával kapcsolatos – költségeit a Felek a
jelen Egyezmény rendelkezései szerint a Bizottság részére
biztosított pénzösszegekből finanszírozzák. A Bizottság
jogosult arra, hogy más forrásokból is pénzösszegekhez
jusson.
(4) A Bizottság jogosult a jelen Egyezmény alkalmazási körén kívüli, de azzal összhangban lévő egyéb tevékenységek folytatására. Az egyéb tevékenységeket nem
azokból a forrásokból kell finanszírozni, amelyeket a jelen
Egyezmény alapján a Felek biztosítanak a Bizottság részére, és külön számviteli nyilvántartást kell vezetni azok
vonatkozásában.
2. cikk A Bizottság tevékenységi köre A jelen Egyezményben kitűzött célok elérése érdekében
a Bizottság a következő tevékenységeket végzi:
a) Mindkét fél érdekei, és szükségletei alapján megtervezi, elfogadja és lefolytatja a Bizottság az 1. cikk 3. bekezdésében leírt programjait az alábbiak szerint:
(1) Tanulmányi, valamint kutatási, tanítási és egyéb
oktatási tevékenységek finanszírozása
a) az Amerikai Egyesült Államok állampolgárai részére a Magyar Köztársaságban, és
b) a Magyar Köztársaság állampolgárai részére az
Amerikai Egyesült Államok iskoláiban és felsőoktatási
intézményeiben;
(2) A Felek közötti hallgatói, gyakornoki, kutató ösztöndíjas, tanári, oktatói, professzori, művészi és szakértői látogatások és csereprogramok finanszírozása; és
(3) Egyéb oktatási, kutatási, információs, tanulmányi
szaktanácsadási, konzultációs és más tevékenységek finanszírozása és/vagy megvalósítása;
(4) Minden évben a Bizottság a következő költségvetési évre szóló támogatási kérelmet nyújt be a Feleknek
(a Felek pénzügyi hozzájárulásának teljes összegére vonatkozó javaslattal együtt), amely megfelelő részletességgel tartalmazza a következő pénzügyi évre szóló tevékenységeket, a pénzügyi támogatás mértékét, összegét, típusait, céljait az éves támogatási keret felhasználásával. Jelen Egyezmény alapján a Bizottság a javaslatot oly módon készíti el, hogy a jelen Egyezményben a
pénzügyi év az Egyesült Államok vonatkozásában a
naptári év október 1-jétől a következő naptári év szeptember 30-ig tart; a Magyar Köztársaság esetében megegyezik a naptári évvel.
b) Minden pénzügyi évben elkészíti a Magyar Köztár
saságban lefolytatandó országos pályáztatással kapcsolatos nyilvános felhívást, közli az adott pénzügyi évre szóló
pénzügyi támogatási ajánlat részleteit, beleértve a programban való részvételre és a pénzügyi támogatás megszerzésére vonatkozó pályázati anyagok szétosztását; bonyolítja a Bizottsághoz benyújtott pályázatokat; értékeli a benyújtott pályázatokat és kiválasztja azokat a jelentkezőket,
akiket a Bizottság programjában való részvételre és anyagi
támogatásra javasol.
c) Jóváhagyás céljából benyújtja az Amerikai Egyesült
Államok elnöke által kinevezett és az Amerikai Egyesült
Államokban működő, az Amerikai Egyesült Államok
J. William Fulbright Külföldi Ösztöndíj Tanácsához
(a továbbiakban „Fulbright Külföldi Ösztöndíj Tanács”)
a Bizottság javaslatát azon hallgatókra, gyakornokokra,
kutató ösztöndíjasokra, tanárokra, oktatókra, professzorokra, művészekre és más szakértőkre vonatkozóan, akik
a Magyar Köztársaságban állandó lakhellyel rendelkező
állampolgárok, vagy az Amerikai Egyesült Államok
állampolgárai, hogy részt vegyenek a Magyar Köztársaságban vagy az Amerikai Egyesült Államokban székhellyel rendelkező intézmények ilyen jellegű programjaiban.
d) Személyi javaslatokat tesz az illetékes magyar szervezeteknek az Amerikai Egyesült Államok olyan állampolgáraira, akik a Magyar Köztársaságban tanulási, kutatási, tanítási és egyéb oktatási tevékenységet folytathatnak.
e) Minősítési szempontokat javasol a Fulbright Külföldi Ösztöndíj Tanácsnak azon résztvevők kiválasztására
vonatkozóan, akik a jelen Egyezményben foglalt célok
elérése érdekében részesülnek a Bizottság által szükségesnek tartott pénzügyi támogatásban.
f) Engedélyezi pénzösszegek folyósítását és ösztöndíjak adományozását, beleértve a közlekedés, szállás, étkezés, tandíj, megélhetési és egyéb idevonatkozó költségek kifizetését, amennyiben a Fulbright Külföldi Ösztöndíj Tanács jóváhagyja a Bizottság egyéni jelöltekre vonatkozó döntését a programban való részvételre, valamint
pénzügyi támogatás nyújtását, a jelen okiratban foglalt feltételeknek és korlátozásoknak megfelelően.
g) Elvégezteti a Bizottság pénzügyi jelentéseinek éves
könyvvizsgálatát mindkét Fél részére – az adott szerződő
fél által nyújtott támogatásra vonatkozóan-, amelyet be
kell nyújtani a Felek jelen Egyezmény végrehajtásáért
felelős illetékes testületeihez; ha valamelyik Fél kéri, a
Bizottság engedélyezheti kimutatásainak egyéb könyvvizsgálatát, amelyet az egyik vagy mindkét Fél megbízottjai végeznek el.
h) Éves jelentéseket készít tevékenységeiről- az adott
szerződő fél által nyújtott támogatásra vonatkozóan-,
melyek formáját és tartalmát a Felek határozzák meg, és
e jelentéseket benyújtja a Felek jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős illetékes testületeihez.
i) Jelen Egyezmény céljainak előmozdítása érdekében
pénzügyi egyéb támogatások és segítségek bevonását kezdeményezi és bonyolítja.
j) Amennyiben azt szükségesnek vagy kívánatosnak
tartja, saját nevében – a Tanács teljes körű egyetértésével –
vagyontárgyakat szerez, birtokol és azokról rendelkezik;
mindazonáltal úgy, hogy a Bizottság tevékenységeihez
szükséges megfelelő irodai létesítmények biztosítva
legyenek.
II. RÉSZ A BIZOTTSÁG TESTÜLETEI 3. cikk A Bizottság irányító szerve
(1) A Bizottságot egy tíz-tagú Tanács irányítja
(a továbbiakban: Tanács). A Tanács a Magyar Köztársaság
öt állampolgárából és az Amerikai Egyesült Államok öt
állampolgárából áll.
(2) A Tanács elnöke minden ügyben eljárhat a Bizottság nevében.
(3) A magyar Oktatási és Kulturális Minisztérium
jogosult a Tanács magyar tagjait kijelölni és a magyar jogszabályokkal összhangban elmozdítani, akik közül ketten a
Magyar Köztársaság kormányzati képviselői. Az Amerikai
Egyesült Államok a Magyar Köztársaságba delegált diplomáciai missziójának vezetője jogosult kinevezni és a magyar jogszabályokkal összhangban elmozdítani a Tanács
amerikai tagjait. Az amerikai tagok közül ketten az Egyesült
Államok Magyar Köztársaságba delegált missziójának
tisztviselői.
(4) A Tanács tagjait kétéves időszakra kell kinevezni és
további két évre újra kinevezhetők. Lemondás vagy a szolgálati idő lejárta miatt vagy más okokból bekövetkezett
megüresedéseket a fenti bekezdésnek megfelelően kell betölteni az időszak fennmaradó részében.
(5) A Tanács minden tagjának egy szavazata van. A
Tanács a leadott szavazatok többsége alapján határoz. A
Tanácsban bekövetkező szavazategyenlőség esetén az elnök második, döntő szavazatot ad le.
(6) A Tanácsba történő kinevezés a Bizottsággal nem
létesít munkaviszonyt. A Tanács tagjai ellenszolgáltatás
nélkül teljesítenek szolgálatot, de igényt tarthatnak a legalább háromhavonta egyszer összehívott Tanácsi üléseken
való részvétellel és a Bizottság által meghatározott egyéb
hivatalos feladatok ellátásával összefüggésben felmerült
szükséges költségeik megtérítésére.
(7) A Tanács olyan rendelkezéseket fogad el és bizottságokat hoz létre, melyeket ügyeinek viteléhez szükségesnek tart.
(8) A Bizottság irodája Budapesten (Magyarország)
van. A Tanács üléseit a Bizottság által meghatározott időben, esetenként más helyeken is meg lehet tartani. A Bizottság bármely tisztségviselője vagy alkalmazottja a Bizottság által jóváhagyott helyeken folytathatja a bizottsági
tevékenységeket.
4. cikk A Tanács elnöke A Tanács saját tagjai közül jelöl elnököt egyéves időtartamra, azzal, hogy az elnöki teendőket a Magyar Köztársaság állampolgára és az Amerikai Egyesült Államok állampolgára felváltva látja el.
5. cikk A Bizottság pénzügyi megbízottja (pénztárosa)
és helyettese
A Tanács saját tagjai közül pénzügyi és helyettes pénzügyi vezetőt választ, akiket a Tanács hívhat vissza tisztségükből. Egyikük a Magyar Köztársaság állampolgára, másik pedig az Amerikai Egyesült Államok állampolgára. A
pénzügyi vezető – távolléte esetén pedig a helyettes pénzügyi vezető – ellátja a Bizottság Tanácsa által meghatározott pénzügyi vezetési/felügyeleti feladatokat.
6. cikk A Tanács tiszteletbeli társelnökei A Magyar Köztársaság miniszteri szintű képviselője és
az Amerikai Egyesült Államoknak a Magyar Köztársaságba delegált diplomáciai missziójának vezetője lesz a Tanács tiszteletbeli társelnöke, akik nem szavazó tagként jogosultak részt venni a Tanács ülésein.
7. cikk A Bizottság ügyvezető igazgatója A Tanács ügyvezető igazgatót (a továbbiakban „igazgató”) és igazgatóhelyettest nevez ki, akik a Bizottság alkalmazottjai. Az igazgató felügyeli a Bizottság adminisztrációs munkáját, valamint a szükséges adminisztratív és
hivatali állományt, folyósítja fizetésüket és bérüket, és a
jelen Egyezmény alapján rendelkezésre bocsátott pénzösszegekből fedezi a szükséges egyéb adminisztratív kiadásokat. Az igazgató távollétében az igazgatóhelyettes
látja el az igazgató feladatait.
III. RÉSZ A FELEK KÖTELEZETTSÉGEI 8. cikk Pénzügyi kötelezettségek
(1) A Felek megállapodnak, hogy minden pénzügyi évben éves pénzjuttatásokat vagy természetbeni juttatásokat
biztosítanak a Bizottság részére a jelen Egyezmény megvalósításának céljaira. Az éves juttatások összege a két Fél
vonatkozó nemzeti jogszabályai és szabályozásai szerint
rendelkezésre álló pénzösszegektől függ. A Felek megállapodnak abban, hogy szükséges az egyenlőség biztosítása
a Bizottság részére juttatott pénzügyi és természetbeni
hozzájárulások terén, és mindkét fél kötelezettséget vállal
arra, hogy biztosítja a jelen Egyezmény alapján felmerülő
költségek alapvető megosztását.
(2) Az Egyesült Államok által biztosított pénzösszegek
tervezése és elszámolása, valamint az Egyesült Államokhoz benyújtott programjelentés során a Bizottságnak követnie kell az Egyesült Államok Külügyminisztériumának
Bilaterális Bizottságokra és Alapítványokra vonatkozó
Kézikönyvét. Minden a Bizottság által engedélyezett kötelezettségvállalás és kifizetés az elfogadott éves költségvetéssel összhangban történik.
(3) A Magyar Köztársaság által biztosított pénzösszegek tervezése és elszámolása, valamint a Magyar Köztársasághoz benyújtott programjelentés során a Bizottságnak
követnie kell a Magyar Köztársaság jogszabályait.
(4) A Magyar Köztársaság biztosítja a Bizottság Budapest belvárosában, könnyen megközelíthető helyen történő elhelyezését, és viseli az irodahelyiségek fenntartásával
kapcsolatos költségeket; e költségek részét képezik a Magyar Köztársaság, a 8. cikk 1. pontja szerinti hozzájárulásának.
(5) A Magyar Köztársaság pénzügyi hozzájárulást biztosít a Bizottság részére a Magyar Köztársaság állami költségvetéséből származó támogatás formájában; a Bizottság
a Magyar Köztársaság jogszabályai szerint számol el a
Magyar Köztársaság hozzájárulásával.
9. cikk A program megvalósításának előmozdítása (1) A Felek minden tőlük telhető erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy megkönnyítsék a jelen Egyezmény alapján a Bizottság által jóváhagyott kölcsönös ösztöndíjas programok megvalósítását, és megoldják a működéssel kapcsolatban felmerülő problémákat.
(2) A Magyar–Amerikai Oktatási Csereprogram Bizottság magyar és amerikai ösztöndíjasainak, akiket a Bizottság és a Fulbright Külföldi Ösztöndíj Tanács jóváhagyott, nincs szükségük munkavállalási engedélyekre ahhoz, hogy részt vegyenek a Fulbright ösztöndíj programokban, amint az a Bizottság által kiállított részvételi igazolásokban rögzítésre kerül.
IV. RÉSZ ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 10. cikk A Felek Egyezmény végrehajtásáért felelős testületei
A jelen Egyezmény végrehajtásáért a következő testületek felelősek:
a) az Amerikai Egyesült Államok részéről a Külügyminisztérium
b) a Magyar Köztársaság részéről az Oktatási és Kulturális Minisztérium.
11. cikk A Felek jogszabályainak alkalmazása Jelen Egyezmény és a belőle fakadó tevékenységek
végrehajtása a Felek jogszabályaival összhangban történik.
12. cikk Az Egyezmény hatálya (1) Jelen Egyezmény azon későbbi diplomáciai értesítés kézhezvételének napján lép hatályba, amikor a Felek
írásban értesítették egymást a hatálybalépéshez szükséges
összes belső jogi követelmény teljesítéséről. A jelen
Egyezmény írásbeli megegyezés útján módosítható.
(2) Jelen Egyezmény mindaddig hatályban marad,
amíg valamely fél írásban fel nem mondja, amely esetben
az Egyezmény az írásbeli felmondásnak a másik fél részére történő kézbesítésétől számított első naptári év harmincadik napján jár le. A jelen Egyezmény felmondása nem
érinti a jelen Egyezmény alapján előzőleg elindított programokat.
(3) Megszűnése esetén a Bizottság fel nem használt
pénzösszegeit és fennmaradó vagyontárgyait a két Fél
egyetértésével hasonló célokra fordítják.
Készült Washingtonban, 2007. március 8. napján, angol
és magyar nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.
A Magyar Köztársaság Az Amerikai Egyesült
Kormánya nevében Államok Kormánya
nevében” 4. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő naptári napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a az Egyezmény 12. cikkében
meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének napját a külügyminiszter annak ismertté válását
követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatási és kulturális miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
451/2013. (HK 4/2014.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 7215 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7215 1. kiadás végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezeteire és személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem az egyes NATO
egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 52/2013. (HK 8.) HVKFH szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 7215 (EDITION 1) AIR – TO AIR
REFUELLING SIGNAL LIGHTS IN HOSE AND
DROGUE SYSTEMS – ATP- 3.3.4.7 EDITION A
VERSION 1 – LÉGI UTÁNTÖLTÉSI JELZŐ FÉNYEK
A CSŐ ÉS CÉLZSÁKOKON címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP alárendelt alakulatainak az egységesítési egyezményben foglalt és a légiforgalom irányítás során
alkalmazott szabvány rádió fónia kifejezésekre vonatkozó
előírásokat kell alkalmazniuk.
4. Az egységesítési egyezményt ezen intézkedés mellékleteként, teljes terjedelemben eredeti angol nyelven
kiadom.
5. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2013.
szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
6. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1756/2016. (XII. 14.) Korm. határozata a Budapesti Corvinus Egyetem Jövőképesség Kutatóközpontjának létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Budapesti Corvinus Egyetemen a  „Jövőképesség Kutatóközpont” (a  továbbiakban: kutatóközpont)
létrehozásával, amelynek célja, hogy a  jövőképesség-kutatás és a  kapcsolódó hazai, valamint nemzetközi
közgazdasági, társadalomtudományi és egyéb releváns tudományos kutatások eredményeinek szisztematikus
feldolgozásával és értékelésével hozzájáruljon Magyarország és a magyarság rövid és középtávú jövője (2017–2050)
szempontjából sorsdöntő kérdések körülhatárolásához, megvitatásához és megvalósítható megoldások
kidolgozásához;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. február 1.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  kutatóközpont létrehozásához és működéséhez
szükséges egyszeri 133 millió forint támogatásnak a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák cím javára
történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. február 15. 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával gondoskodjon
a kutatóközpont működéséhez szükséges
a) 2018. évben 116,0 millió forint,
b) 2019. évben 117,0 millió forint,
c) 2020. évben 114,0 millió forint
támogatás biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a tárgyévi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2014. (V. 19.) MNB rendelete a „90 éves a Magyar Nemzeti Bank” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Magyar Nemzeti Bank alapításának 90. évfordulója alkalmából – „90 éves a  Magyar
Nemzeti Bank” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. május 24. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a felső érmemezőben virágmotívumokkal körülvett címeres sáv ábrázolása látható, alatta
az emlékérme bal szélén a „BP.” verdejel, jobb szélén a „2014” verési évszám olvasható. Az emlékérme középvonalán,
ívelve a „MAGYARORSZÁG” felirat, alatta két vízszintes sorban a díszítő motívummal körülvett „10 000” értékjelzés és
– díszes keretben – a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján a  Magyar Nemzeti Bank épülete Bank utca felőli részletének ábrázolása látható.
Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYAR NEMZETI BANK” felirat, alatta középen – díszítő motívummal
keretezve – az „1924” évszám olvasható. Az emlékérme szélén, a felső körirat alatt, jobb oldalon Kereszthury Gábor
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
(4) Az emlékérme elő- és hátlapjának díszítő motívumai, az  alkalmazott betűtípusok a  Magyar Nemzeti Bank
alapításakor, 1924-ben kibocsátott részvényeken szereplő egyes motívumokat, betűtípusokat idézik.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2014. május 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
15/2016. (XII. 20.) MEKH rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjak, csatlakozási díjak és külön díjak mértékéről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (5) bekezdés 1., 2., 3. és 9. pontjában kapott felhatalmazás alapján
– a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § n)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § Az átviteli rendszerirányító és az  elosztók által alkalmazható rendszerhasználati díjak mértékét az  1.  melléklet
tartalmazza.
2. § Az elosztók közötti, a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET) 142. § (6) bekezdése,
143.  § (6)  bekezdése és 144.  § (2)  bekezdése szerinti kiegyenlítő fizetések mértékét – a  villamos energia
rendszerhasználati díjak, csatlakozási díjak és külön díjak alkalmazási szabályairól szóló 10/2016. (XI. 14.) MEKH
rendelet (a továbbiakban: Áralkalmazási rendelet) alkalmazási feltételeivel összhangban – a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az átviteli rendszerirányító és az elosztók által alkalmazható csatlakozási díjak mértékét a 3. melléklet tartalmazza.
4. § Az elosztó által külön díj ellenében végezhető szolgáltatások díjainak mértékét a 4. melléklet tartalmazza.
5. § Az 1–4. melléklet szerinti díjak az általános forgalmi adót nem tartalmazzák.
6. § Ez a rendelet 2017. január 1. napján lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
198/2014. (VIII. 1.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya közötti gazdasági
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és orosz nyelvű szövege a következő:
„MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS TÜRKMENISZTÁN KORMÁNYA KÖZÖTTI
GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és Türkmenisztán Kormánya, a továbbiakban Felek,
attól az óhajtól vezérelve, hogy erősítsék az országaik között fennálló baráti kapcsolatokat;
attól a szándéktól vezetve, hogy fejlesszék és intenzívebbé tegyék a kölcsönös előnyökön
nyugvó gazdasági, ipari, tudományos és műszaki együttműködést;
azzal a meggyőződéssel, hogy a jogi-szerződéses keretek bővítése megfelelő és kedvező alapot
teremt a további együttműködéshez;
az alábbiakban állapodnak meg:

1. cikk
A Felek előmozdítják a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés bővítését és
diverzifikálását a Felek államaiban hatályos jogszabályokkal és azon nemzetközi szerződésekkel
összhangban, amelyekben a Felek államai részesek.

2. cikk
Figyelembe véve a gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét és azok fejlesztésének
perspektíváit, a Felek egyetértenek abban, hogy a hosszú távú együttműködés feltételei többek
között, de nem kizárólag, a következő területeken kedvezőek:

a) energetikai szektor;
b) bányászat;
c) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
d) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
e) vegyipar;
f) textilipar;
g) környezetvédelem, a vízkészletek racionális felhasználása és védelme;
h) oktatás;
i) egészségügyi szolgáltatások nyújtása, gyógyászati technológiák és a gyógyszeripar;
j) turizmus, sport és üdültetés;
k) együttműködés a kis- és középvállalkozási szektor terén;
l) távközlés;
m) számítástechnika és információs technológia;
n) közlekedés és logisztika;
o) együttműködés a tudomány és technológia terén;
p) kultúra.
3. cikk
A Felek támogatják az együttműködés bővítését és intenzívebbé tételét az alábbiak
segítségével:
a) a jelen Megállapodás 2. cikkében felsorolt kérdésekben illetékes kormányzati szervek,
szakmai szövetségek, kereskedelmi és iparkamarák, valamint regionális szervek
képviselőinek kölcsönös látogatásai;
b) a két ország üzleti körei közötti kapcsolatok létrejöttének és javításának elősegítése,
vállalkozók látogatásainak és találkozóinak támogatása;
c) vásárok és kiállítások megtartásának, valamint szemináriumok, szimpóziumok,
konferenciák és egyéb találkozók megszervezésének támogatása;
d) a kis- és közepes magánvállalkozások ösztönzése a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban
történő részvételre;
e) az együttműködés támogatása a konzultációs, marketing célú és szakértői szolgáltatások
nyújtása terén;
f) a pénzügyi intézmények és a bankszektor tevékenységének elősegítése kapcsolataik
szorosabbá tétele céljából;
g) a Felek országaiban a beruházási tevékenység ösztönzése, vegyesvállalatok, vállalati
képviseletek és fiókirodák létrehozásának elősegítése;
h) a régióközi és a nemzetközi szintű együttműködés előmozdítása a kölcsönös
érdeklődésre számot tartó kérdésekben.
4. cikk
Jelen Megállapodás megvalósítása céljából a Felek Magyar-Türkmén Gazdasági Együttműködési
Kormányközi Bizottságot hoznak létre (a továbbiakban: Bizottság), amely a Felek illetékes állami
szerveinek képviselőiből áll. A Bizottság üléseire a Felek egyeztetései alapján Magyarországon és
Türkmenisztánban felváltva kerül sor.
A Bizottság feladatai a következők:
a) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztésének megvitatása,
b) új lehetőségek meghatározása a gazdasági együttműködés továbbfejlesztésére,
c) javaslatok kidolgozása a két ország vállalatai közötti gazdasági együttműködés
feltételeinek javítására,
d) a kétoldalú gazdasági együttműködés helyzetének elemzése és értékelése,
e) javaslatok kidolgozása a jelen Megállapodás végrehajtása tekintetében.
Amennyiben szükséges, a Bizottság az együttműködés meghatározott területeivel foglalkozó
munkacsoportokat hoz létre.
A Bizottság munkarendje annak első ülésén kerül meghatározásra. A Felek államaik hatályos
jogszabályaival összhangban a Bizottság tevékenységével kapcsolatos költségeket önállóan
viselik.

5. cikk
Jelen Megállapodás nem befolyásolhatja Magyarország Európai Uniós tagságából fakadó
kötelezettségeit. Ennek megfelelően a Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem
önmagukban nem alkalmazhatók, illetve értelmezhetők olyan módon, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármely más módon befolyásolják Magyarországnak
különösen az Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió jogából
származó kötelezettségeit.
Jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek nemzetközi szerződésekben való
részvételéből, valamint nemzetközi szervezetekben való tagságából eredő jogait és
kötelezettségeit.
6. cikk
A jelen Megállapodás a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható és kiegészíthető, a
módosítások és kiegészítések a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képező
jegyzőkönyvekben kerülnek rögzítésre és a 8. cikkben foglaltak szerint lépnek hatályba.

7. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatban felmerülő vitákat a
Felek tárgyalás útján rendezik.
8. cikk
Jelen Megállapodás a Felek saját belső jogrendje szerint a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges eljárási követelmények teljesítéséről szóló, diplomáciai úton eljuttatott utolsó írásbeli
értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba.
Jelen Megállapodás határozatlan időre szól. A jelen Megállapodást bármelyik Fél felmondhatja, e
szándékáról a másik Felet írásban értesíti. Ebben az esetben a jelen Megállapodás a felmondásról
szóló értesítés átvételétől számított hat hónap elteltével szűnik meg.

Kelt Budapesten, 2014. év június hó 18. napján két példányban, magyar, türkmén, és orosz
nyelven, mindegyik szöveg egyaránt hiteles. A jelen Megállapodás rendelkezéseinek eltérő
értelmezése esetén a Felek az orosz változatot tekintik irányadónak.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1250/2012. (VII. 19.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős
adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök