text:
533/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Nórát
2019. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
168/2017. (VI. 28.) Korm. rendelete a Szent Márton Terv keretében Szombathely megyei jogú városban megvalósuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Szombathely közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlannyilvántartás szerinti 5997/1, 6009, 6024/2, 6024/3, 6024/4, 6024/5, 6554/2 és 8260 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
ingatlanokon, valamint az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított
ingatlanokon a Szent Márton Terv II. üteme keretében megvalósuló,
a) a Szent Márton út és környezetének megújítására,
b) a Járdányi Paulovics István Romkert fejlesztésére,
c) az Ady tér és környezetének rehabilitációjára
irányuló beruházásokkal (a továbbiakban együtt: Beruházások) függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák érdekében
az (1) bekezdés szerinti ingatlanokkal szomszédos ingatlanokat érintik,
b) a Beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Vas Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) – a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet
hatálya alá tartozó építési tevékenység esetében – a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be
kell szerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1177/2012. (VI. 1.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program kiemelt projektjeinek akciótervi nevesítéséről, valamint TÁMOP 1.1.2-11/1-2012-0001 azonosító számú, „A hátrányos helyzetűek foglalkoztathatóságának javítása (Decentralizált programok a konvergencia régiókban)” című kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. elfogadja az 1. melléklet szerinti projektek kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul ahhoz, hogy a Humán
Erőforrás Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse,
2. jóváhagyja a 2. melléklet szerint a TÁMOP 1.1.2-11/1-2012-0001 azonosító számú, „A hátrányos helyzetűek
foglalkoztathatóságának javítása (Decentralizált programok a konvergencia régiókban)” című, ötmilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot, 3. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a TÁMOP
programdokumentum módosításának Európai Bizottság általi jóváhagyását követően a TÁMOP 1.1.2 konstrukcióra
átcsoportosításra kerülő további 20 milliárd Ft tekintetében a támogatási szerződés módosításáról a Kormány ismételt
jóváhagyása nélkül a 3. melléklet szerint intézkedjen. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
526/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Resán Dalmát
a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
132/2013. (V. 9.) Korm. rendelete az integrált kormányzati ügyfélszolgálatok (kormányablakok) létrehozását és az azokhoz kapcsolódó munkaügyi kirendeltségek fejlesztését célzó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt településeken, valamint
a TIOP  3.3.1/A-12/2 azonosító számú pályázatokban és a TIOP 3.2.1.-12/1-2012-0001 azonosító számú projektben
szereplő helyszíneken a  kormányablakok, illetve az  azokhoz kapcsolódó munkaügyi kirendeltségek fizikai
kialakítását célzó beruházásokkal összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben az 1. mellékletben meghatározott hatóságok járnak el.
 (3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben szakhatóságként
a 2. mellékletben meghatározott hatóságok járnak el.
(4) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni azokat a  közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és a működés megkezdéséhez közvetlenül
szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként az 1. mellékletben meghatározott,
 1. Békés megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt
vezető kormánymegbízottat,
 2. Baranya megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Tolna Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat,
 3. Bács-Kiskun megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Csongrád Megyei Kormányhivatalt
vezető kormánymegbízottat,
 4. Borsod-Abaúj-Zemplén megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Heves Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
 5. Csongrád megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat,
 6. Fejér megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Komárom-Esztergom Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
 7. Győr-Moson-Sopron megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a Vas Megyei Kormányhivatalt
vezető kormánymegbízottat,
 8. Hajdú-Bihar megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
 9. Heves megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Nógrád Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat, 10. Jász-Nagykun-Szolnok megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Bács-Kiskun Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
11. Komárom-Esztergom megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Veszprém Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
12. Nógrád megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
13. Pest megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető
kormánymegbízottat,
14. Somogy megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a Baranya Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat,
15. Szabolcs-Szatmár-Bereg megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Borsod-Abaúj-Zemplén
Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
16. Tolna megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Fejér Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat,
17. Vas megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Zala Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat,
18. Veszprém megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Győr-Moson-Sopron Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat,
19. Zala megye területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Somogy Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat,
20. Budapest területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Pest Megyei Kormányhivatalt vezető
kormánymegbízottat
jelöli ki. 3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható, előzetes szakhatósági hozzájárulást
ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben a szakhatóság eljárására az ügyintézési határidő 8 nap.
 (3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben a  hatóság eljárására az  ügyintézési határidő – az  építésügyi
hatóság kivételével – 15 nap.
 (4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) ügyekben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(6) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2019. (I. 31.) LÜ utasítása a munkaidőn kívüli ügyészi szolgálatról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az ügyészségi érdekképviseleti
szervek és az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa véleményét is figyelembe véve, a  4.  § (2)  bekezdésében foglalt
rendelkezést illetően az érdekképviseleti szervek egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. Készenlét és ügyelet szervezése 1. § (1) Az ügyészség munkanapokon a nyomozás, a közérdekvédelmi tevékenység és a büntetés-végrehajtás törvényességi
felügyelete körébe tartozó, intézkedését igénylő, tervezhető cselekményeket munkaidőben végzi el, és biztosítja
annak lehetőségét, hogy indítványairól a bíróság munkaidőben határozhasson.
(2) Hétfőtől csütörtökig a  munkanapokon 18 óráig, pénteki munkanapon 16 óráig a  munkaidő szokásostól eltérő
beosztásával biztosítani kell a folyamatos munkavégzést és az iratokhoz, adatbázisokhoz való hozzáférést a Legfőbb
Ügyészség Nyomozás Felügyeleti és Vádelőkészítési Főosztályán, a Kiemelt, Korrupciós és Szervezett Bűnözés Elleni
Ügyek Főosztályán, a Terrorizmus, Pénzmosás és Katonai Ügyek Főosztályán, a Büntetőbírósági Ügyek Főosztályán,
a Közérdekvédelmi Főosztályán, a Fiatalkorúak Büntetőügyeinek Önálló Osztályán, valamint a Büntetés-végrehajtási
Törvényességi Felügyeleti és Jogvédelmi Önálló Osztályán.
2. § Munkanapon munkaidőn kívül a  késedelmet nem tűrő ügyészségi intézkedés teljesítése az  előkészítő eljárással,
a  nyomozás felügyeletével és irányításával, valamint a  befejező intézkedésekkel kapcsolatos ügyészi feladatokról
szóló 9/2018. (VI. 29.) LÜ utasításban (a továbbiakban: Nyfel. utasítás) foglaltak szerint az ügyészségi vezető, illetve
a nyomozásról rendelkező ügyész feladata.
2. Készenlét és ügyelet a megyei és a fővárosi főügyészségi büntető szakágban
3. § (1) A pihenő- és munkaszüneti napon szükséges, késedelmet nem tűrő büntető szakági – elsődlegesen a büntetőeljárásról
szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) Nyolcadik részében meghatározott kényszerintézkedéssel,
a  letartóztatás indítványozásának hiányában az  őrizet elleni panasz elbírálásával, illetve az  őrizet haladéktalan
megszüntetésével, a  Be. 119.  §-a körében szükséges intézkedéssel, valamint a  Be. Hatodik részében szabályozott
leplezett eszközök vonatkozásában a  Be. 238.  §-a szerinti engedélyezéssel kapcsolatos – ügyészségi feladatok
ellátására a főügyész készenléti szolgálatot rendel el.
(2) Készenléti szolgálat helyett ügyelet ellátásáról rendelkezik a  főügyész, ha pihenő- és munkaszüneti napon
az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekre rendszeresen sor kerül, illetve munkavégzésre a munkáltató által
meghatározott helyen és ideig kell rendelkezésre állni.
(3) Ha a készenlét idején késedelmet nem tűrő ügyészi intézkedés szükséges, elvégzésének időtartamára az ügyeletre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
4. § (1) A főügyész a rendelkezésre állás tartamát a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 110. § (6) bekezdésében
foglaltak szerint közli. A főügyész az ügyelet helyéről, az ügyeletet, illetve készenlétet ellátó ügyész elérhetőségéről
észszerű időben tájékoztatja a Központi Nyomozó Főügyészséget.
(2) Ha a pihenő- és munkaszüneti napok egymást követő tartama a 48 órát nem haladja meg, a főügyész a rendelkezésre
állás elrendelésétől legkésőbb az azt megelőző utolsó munkanapon elállhat, vagy a rendelkezésre állás időtartamát
csökkentheti. Döntését az érintettel haladéktalanul közli.
5. § (1) Pihenő- és munkaszüneti napon a  késedelmet nem tűrő büntető szakági ügyészi intézkedéseket – a  főügyész
körlevelében írtak szerint – a készenléti szolgálatot teljesítő, illetve ügyeletet ellátó ügyész teszi meg.
(2) Az ügyész a főügyész által meghatározott illetékességgel bármely büntető ügyben jogosult és köteles a késedelmet
nem tűrő ügyészi intézkedésre.
(3) Az  ügyész az  intézkedését megelőzően kísérletet tesz az  ügyről korábban rendelkező ügyész álláspontjának
megismerésére.
(4) Az  (1)  bekezdéstől eltérően – a  főügyész rendelkezése alapján – a  közlekedési ügyekben eljáró ügyész teszi meg
a Nyfel. utasítás szerinti, a szakterületre tartozó késedelmet nem tűrő intézkedést pihenő- és munkaszüneti napon is.
3. Készenlét és ügyelet az ügyészségi nyomozásban 6. § (1) Az  ügyészségi nyomozásban a  készenlétet és az  ügyeletet a  Központi Nyomozó Főügyészséget vezető főügyész
szervezi meg. Az ügyészségi nyomozásban munkanapokon is szervezhető készenlét. Az ügyészségi nyomozásban
egyebekben a 2–5. §-ban foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a  főügyész
a 3. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységeken túl további feladatokat is meghatározhat.
(2) A Központi Nyomozó Főügyészséget vezető főügyész az általa szervezett készenlét, illetve ügyelet ellátása érdekében
a  megyei, illetve fővárosi ügyészi szervek együttműködését igényelheti az  érintett főügyész előzetes értesítését
követően. Vita esetén a Központi Nyomozó Főügyészséget vezető főügyész véleménye az irányadó.
(3) A Központi Nyomozó Főügyészség és az alárendelt nyomozó ügyészségek által folytatott nyomozásban az általános
feladatkörű ügyészség eljárhat a bíróság vádemelés előtti eljárásában (megkeresett ügyészség).
(4) Az ügyeleti, illetve készenléti tevékenységet ellátó általános feladatkörű ügyészség a központi ügyelet megkeresését
köteles teljesíteni.
(5) A bíróság vádemelés előtti eljárásában az indítvány megtételéhez, valamint a bíróság előtti tevékenység ellátásához
szükséges iratokat a Központi Nyomozó Főügyészség, illetve az alárendelt nyomozó ügyészség a központi ügyelet
megkeresésének kibocsátásával egyidejűleg köteles megküldeni a megkeresett ügyészségnek. A Be. 469–472. §-ában
előírt, az  ügyészséget terhelő kötelezettségek teljesítéséről a  megkeresésben foglaltakat is figyelembe véve
a megkeresett ügyészség gondoskodik.
4. Készenlét és ügyelet a közjogi szakágban 7. § (1) Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) 70.  § (3) bekezdésében
meghatározott módon történő szemle megtartásáról szóló előzetes hatósági értesítéssel kapcsolatos és a büntetésvégrehajtási törvényességi felügyelet körében felmerülő késedelmet nem tűrő ügyészségi feladatok – pihenő- és
munkaszüneti napon – a főügyész döntése szerint a büntető szakági készenlét, ügyelet keretében vagy a büntető
szakággal közös készenlét, ügyelet keretében láthatók el.
(2) Ha az Ákr. 70. § (4) bekezdése szerinti előzetes hatósági értesítés alapján az ügyész a szemle megtartásával nem ért
egyet, azt megtiltja.
5. Közös szabályok 8. § (1) A  Melléklet meghatározza a  pihenő- és a  munkaszüneti napra vonatkozó napi ügyeleti időt, amely negyedéves
átlagban, valamennyi ügyeletet ellátó ügyészségi alkalmazott tekintetében együttesen nem léphető túl. A készenlétet
az ügyeleti idő felével kell számolni.
(2) A készenléti szolgálatról és az ügyeletről vezetett napló alapján az ügyelet tényét és időtartamát az erre kijelölt vezető
igazolja.
(3) Az  ügyészségi alkalmazottat az  ügyeletért és a  készenlétért a  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi
alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 56.  §
(4) bekezdése szerinti díjazás illeti meg. Az 5. § (4) bekezdésében említett esetben a pihenő- és munkaszüneti napon
végzett munka ellentételezésére az Üjt. 56. § (3) és (5) bekezdése irányadó.
(4) Ha az ügyészségi ügyelet során gépjármű használata szükséges, az ügyészségi alkalmazott saját gépjárművét − casco
biztosítás nélkül is – használja, vagy személytaxit vesz igénybe. Hivatali gépjármű használatára kivételesen, indokolt
esetben kerülhet sor.
(5) A készenléti szolgálat, illetve az ügyelet megszervezése során a főügyész figyelembe veszi a nyomozási bíró ügyeleti
rendjét is.
9. § A  3.  § (1)  bekezdésében és a  8.  § (1)  bekezdésében foglaltaktól eltérően munkanapon, pihenő- és munkaszüneti
napon ügyelet és készenlét ellátására a Központi Nyomozó Főügyészségen és az alárendelt nyomozó ügyészségeken
legfeljebb havi 650 óra használható fel összesen.
6. Záró rendelkezések 10. § A készenléti szolgálat, illetve az ügyelet helyi részletszabályairól a főügyész körlevélben rendelkezik.
11. § Ez az utasítás 2019. február 1-jén lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a munkaidőn kívüli ügyészi szolgálatról szóló 15/2014. (VIII. 15.) LÜ utasítás.
Dr. Belovics Ervin s. k.,
 legfőbb ügyész helyettes


text:
23/2009. (VI. 3.) KHEM rendelete a Magyar Köztársaság területén lévő repülőtereket használó légijárművek földi ellenőrzései végrehajtásának részletes szabályairól.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
74. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság területén lévő
repülőteret – az állami repülések céljára szolgáló, valamint
a közös felhasználású katonai és polgári repülőtér kivételével – használó külföldi polgári légijárműre terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. SAFA (Safety Assessment of Foreign Aircraft): har
madik ország polgári légijárműveinek biztonsági ellenőrzése és értékelése,
2. ICAO szabvány: a nemzetközi polgári repülésről
Chicagóban, az 1944. évi december hó 7. napján aláírt
Egyezmény Függelékeinek kihirdetéséről szóló 2007. évi
XLVI. törvény mellékleteként kihirdetett, a nemzetközi
polgári repülésről Chicagóban, az 1944. évi december hó
7. napján aláírt Egyezmény Függelékeiben szereplő követelmények,
3. külföldi polgári légijármű: olyan polgári légijármű,
amely nem szerepel a Magyar Köztársaság Állami Légijármű Lajstromában, és az adott légijárműre vonatkozó megállapodás keretében – teljes egészében vagy részben – nem
ruházták át a lajstromozó állam funkcióit, valamint tennivalóit a Nemzeti Közlekedési Hatóságra (a továbbiakban:
NKH), vagy szerepel a Magyar Köztársaság Állami Légijármű Lajstromában, és az adott légijárműre vonatkozó
megállapodás keretében – teljes egészében vagy részben –
másik országra ruházta át a lajstromozó állam funkcióit,
valamint tennivalóit az NKH,
4. Ügynökség: az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), 5. ellenőrzés: az NKH Légiközlekedési Igazgatósága
(a továbbiakban: Légiközlekedési Igazgatóság) által
a SAFA keretében végzett, a külföldi polgári légijármű
földi biztonsági ellenőrzése és értékelése.
Az ellenőrzés lefolytatása 3. § (1) A Légiközlekedési Igazgatóság előre elkészített
ellenőrzési terv alapján szúrópróbaszerűen ellenőrzi a külföldi polgári légijárműveket.
(2) A Légiközlekedési Igazgatóság a 2004/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi repülőtereket használó légi járművek földi ellenőrzésének rangsorolása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008.
április 16-i 351/2008/EK bizottság rendelet 2. cikkében
előírt rangsorolási kritériumok alapján soron kívül ellenőrzi a külföldi polgári légijárműveket.
4. § Az ellenőrzés során a Légiközlekedési Igazgatóság az
ICAO szabvány, továbbá a légijárműgyártó előírásainak
történő megfelelőséget vizsgálja.
5. § A Légiközlekedési Igazgatóság az ellenőrzést az 1. mellékletben szereplő SAFA Földi ellenőrzési jelentés (SAFA
Ramp Inspection Report) (a továbbiakban: SAFA Földi
ellenőrzési jelentés) szerinti lista (a továbbiakban: ellenőrzési lista) alapján hajtja végre.
6. § (1) Az ellenőrzés során a fő ellenőrzési területek a
következők:
a) a külföldi polgári légijármű külső szemrevételezéssel történő ellenőrzése,
b) a pilótafülke ellenőrzése,
c) az utaskabin és a rakodóterek ellenőrzése.
(2) Ha az ellenőrzést két vagy több ellenőr végzi, a fő
ellenőrzési területek feloszthatóak az ellenőrök között.
7. § (1) Az ellenőrzés során az üzemben tartó képviseletére
a külföldi polgári légijármű parancsnoka, annak távollétében a külföldi polgári légijármű személyzetének tagja
vagy az üzemben tartó képviselője (a továbbiakban együtt:
képviselő) jogosult.
(2) Ha a képviselőt nem sikerül értesíteni, a képviselő
nincs jelen a külföldi polgári légijármű fedélzetén vagy
annak közelében, akkor az ellenőrzést el kell halasztani, és
az ellenőrzést egy későbbi időpontban kell végrehajtani.
A külföldi polgári légijármű külső szemrevételezése
a képviselő hiányában is elvégezhető.
8. § Az ellenőrzésnek a rendelkezésre álló időn belül az
ellenőrzési listában szereplő tételeket kell tartalmaznia.
Ha az ellenőrzési lista szerinti teljes ellenőrzés lefolytatására nincs lehetőség, az ellenőrzés korlátozódhat az ellenőrzési lista egyes tételeire. A megvizsgálandó tételeket
ekkor – a földi ellenőrzéshez rendelkezésre álló időhöz és
forrásokhoz mérten – a SAFA célkitűzéseivel összhangban kell kiválasztani.
9. § Az ellenőrzés nem késleltetheti a külföldi polgári légijármű indulását, kivéve ha aggály merül fel a repülés előkészítésének minőségével, a külföldi polgári légijármű
légialkalmasságával vagy bármely, a külföldi polgári légijármű és utasai biztonságát közvetlenül érintő körülménnyel kapcsolatban.
A megállapítások kategorizálása 10. § Az ellenőrzés során a Légiközlekedési Igazgatóság az
ellenőrizendő tételekkel kapcsolatosan
a) 1. kategóriájú megállapítást tesz, ha a külföldi polgári légijármű tulajdonságainak az ICAO szabványban
rögzített megfelelőségi követelményektől való eltérésének
a szintje a külföldi polgári légijármű repülésének a biztonságát nem vagy csekély mértékben veszélyezteti,
b) 2. kategóriájú megállapítást tesz, ha a külföldi polgári légijármű tulajdonságainak az ICAO szabványban
rögzített megfelelőségi követelményektől való eltérésének
a szintje a külföldi polgári légijármű repülésének a biztonságát jelentős mértékben veszélyezteti,
c) 3. kategóriájú megállapítást tesz, ha a külföldi polgári
légijármű tulajdonságainak az ICAO szabványban rögzített
megfelelőségi követelményektől való eltérésének a szintje
nem teszi lehetővé a külföldi polgári légijármű biztonságos
repülését.
11. § (1) Az ellenőrzést követően a Légiközlekedési Igazgatóság az ügyféllel vagy képviselőjével szóban közli az
ellenőrzésre vonatkozó megállapításait, és átadja részére
a 2. melléklet szerinti ellenőrzési tanúsítványt. Ha az ügyfél vagy képviselője az ellenőrzési tanúsítvány átvételét
megtagadja, az ellenőr ezt a tényt rögzíti az ellenőrzési
tanúsítványon (1. típusú intézkedés).
(2) Ha az ellenőrzés során a Légiközlekedési Igazgatóság 2. vagy 3. kategóriájú megállapítást tesz, a Légiközlekedési Igazgatóság
a) az ügyfelet a javító intézkedések elvégzésére, és
annak a Légiközlekedési Igazgatóság részére való igazolására kötelezi, és
b) a felügyeletet ellátó – az üzemben tartó székhelye
vagy a külföldi polgári légijármű lajstromozása szerinti –
állam légiközlekedési hatóságát írásban értesíti a küföldi
polgári légijármű ellenőrzésének eredményéről, amelyben
az a) pont szerinti javító intézkedések megfelelőségének
megerősítését is kéri [az a) és b) pontban foglaltak együtt:
2. típusú intézkedés].
(3) Ha az ellenőrzés során a Légiközlekedési Igazgatóság 3. kategóriájú megállapítást tesz, a Légiközlekedési
Igazgatóság
a) a külföldi polgári légijármű felszállását csak a repülési üzemének az ellenőrzés során megállapított hiányosságoknak megfelelő korlátozása mellett engedélyezi, ha
azt állapítja meg, hogy a repülési üzem korlátozása mellett
a külföldi polgári légijármű biztonságosan üzemeltethető
(3a. típusú intézkedés),
b) javító intézkedések felszállást megelőző elvégzését
rendeli el, ha anélkül a biztonságos üzemeltetés nem biztosítható (3b. típusú intézkedés),
c) a veszély elhárításáig repülési tilalmat rendel el, és
erről haladéktalanul tájékoztatja a külföldi polgári légijármű lajstromozó állama szerinti légiközlekedési hatóságot,
a légiforgalmi szolgálatokat és az érintett repülőteret, ha
a javító intézkedések megtételének elmulasztása közvetlen biztonsági kockázatot jelentene a külföldi polgári légijárműre és utasaira nézve, és a Légiközlekedési Igazgatóság megalapozottan feltételezi, hogy a külföldi polgári
légijármű üzemben tartója a javítást a felszállás előtt nem
végezné el (3c. típusú intézkedés), vagy
d) azonnali üzemeltetési tilalmat rendel el, ha az üzemeltetés közvetlen és nyilvánvaló biztonsági kockázatot
jelent (3d. típusú intézkedés).
(4) A (3) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott
esetben a Légiközlekedési Igazgatóság engedélyezhet egy
helyváltoztatásra szolgáló, nem kereskedelmi célú repülőutat a karbantartó bázisra.
12. § (1) Az ellenőrzést követően az ellenőr az ellenőrzés
eredményét, az esetleges megállapításokat feltünteti a
SAFA Földi ellenőrzési jelentésben.
(2) A SAFA Földi ellenőrzési jelentést – tartalmától
függetlenül – legkésőbb 15 munkanappal az ellenőrzés
időpontját követően a Légiközlekedési Igazgatóság rögzíti
a központi SAFA-adatbázisban.
13. § A Légiközlekedési Igazgatóság havonta jelentést küld
az Ügynökség részére az ellenőrzéseket követő intézkedések állásáról.
Az ellenőrökkel kapcsolatos rendelkezések 14. § (1) Ellenőrzést az végezhet, aki eredményesen részt vett
a) a SAFA képző szervezet által tartott elméleti kép
zésen,
b) a SAFA képző szervezet által tartott vagy a Légiköz
lekedési Igazgatóság által kinevezett vezető ellenőr által
tartott gyakorlati képzésen, és
c) a Légiközlekedési Igazgatóság által kinevezett vezető ellenőr által végzett ellenőrzéssorozatból álló munkahelyi képzésen.
(2) Az ellenőrnek az ellenőrzési lista valamennyi tétele
megvizsgálása esetén rendelkeznie kell műszaki, légialkalmassági és légijármű üzemben tartási ismeretekkel.
15. § Az ellenőrzés végzésére jogosító felkészítő képzésekre
az a személy jelentkezhet, aki légijármű-vezető, vagy légijármű-szerelő részére előírt légiközlekedési ismeretekkel,
vagy a következő ellenőrzési területtel kapcsolatos gyakorlati ismeretekkel rendelkezik:
a) légijármű üzemben tartása,
b) személyzet szakszolgálati engedélyei,
c) légijármű légi alkalmassága, vagy
d) veszélyes áruk.
16. § Ellenőrzést nem végezhet, az aki
a) rendszeres továbbképzésen nem vesz részt a SAFA
képző szervezet által végzett elméleti képzés keretében, és
b) legalább öt ellenőrzést nem hajt végre az utoljára tel
jesített SAFA képzést követő 12 hónapos időszakon belül,
kivéve ha az ellenőr a SAFA keretében földi ellenőrzésre
jogosult valamely állam (a továbbiakban: tagállam) légiközlekedési hatóságának képesített légi-üzembentartási
vagy légialkalmassági ellenőre, és rendszeresen végzi
a tagállam által kiadott engedéllyel rendelkező üzemben
tartók légijárműveinek ellenőrzését.
SAFA képző szervezet 17. § SAFA képzést az Ügynökség, más tagállam légiközlekedési hatóságának SAFA képző szervezete, valamint
a Légiközlekedési Igazgatóság szervezetén belül létrehozott SAFA képző szervezet végezhet.
18. § (1) A Légiközlekedési Igazgatóság biztosítja, hogy a
szervezetén belül létrehozott SAFA képző szervezet képzése összhangban legyen az Ügynökség által kidolgozott
és közzétett vonatkozó követelményrendszerrel.
(2) A Légiközlekedési Igazgatóság módosítja a szervezetén belül létrehozott SAFA képző szervezet képzési
programját, valamint értékelési rendszerét az Ügynökség
által kidolgozott útmutató anyagok alapján.
Vezető ellenőrök 19. § (1) A Légiközlekedési Igazgatóság olyan vezető ellenőrt nevez ki, aki a Légiközlekedési Igazgatóság, illetve
más tagállam légiközlekedési hatóságának felkérésére
– a Légiközlekedési Igazgatóság jóváhagyásával – oktatóként részt vehet a hazai, illetve más tagállam SAFA ellenőreinek elméleti és gyakorlati képzésében.
(2) Vezető ellenőrnek az nevezhető ki, aki
a) a kinevezését megelőző három éves időszakban
képesített ellenőrként tevékenykedett, és
b) a kinevezését megelőző három éves időszakban leg
alább 36 alkalommal végzett ellenőrzést. Záró rendelkezések 20. §
(1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 19. §-ban meghatározott vezető ellenőröknek legkésőbb 2010. július 1-jéig részt kell venniük egy SAFA
képző szervezet által szervezett, a 16. § a) pontjában
meghatározottak szerint tartott továbbképzésen.
21. § (1) Ez a rendelet a 2004/36/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv II. mellékletének a közösségi repülőtereket használó légi járművek földi ellenőrzésének végrehajtási feltételei tekintetében történő módosításáról szóló,
2008. április 16-i 2008/49/EK bizottsági irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a 2004/36/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek a közösségi repülőtereket használó
légi járművek földi ellenőrzésének rangsorolása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. április 16-i
351/2008/EK bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
1404/2018. (VIII. 31.) Korm. határozata a Magyarország 2018. központi költségvetéséről szóló 2017. C. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstanoktatás és tankönyvtámogatás jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
17. §-a, valamint 4. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 4. Hit- és erkölcstanoktatás és
tankönyvtámogatás jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb 1 594 500 000 forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
118/2009. (XII. 30.) ME határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete főigazgatója és főigazgató-helyettese megbízatásának megszűnéséről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2007. évi CXXXV. törvény 17. § (2) bekezdésében meghatározott
hatáskörömben eljárva megállapítom, hogy
Varga Csabának, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete főigazgatójának, valamint
Erdős Mihálynak, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete főigazgató-helyettesének
e megbízatása 2009. december 30-i hatállyal megszűnik. A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
1215/2016. (IV. 29.) Korm. határozata a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program végrehajtásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  Közigazgatásés Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására Héjj Dávidot
e  határozat közzétételét követő naptól két évig terjedő időre kormánybiztossá (a  továbbiakban: kormánybiztos)
nevezi ki.
2. A  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program szakpolitikai felelőse a  kormánybiztos útján eljár
mindazon felhívások, illetve kiemelt projektek – az illetékes szervezetek vagy szervezeti egységek által kidolgozott –
szakmai tartalmának a megvalósításában, amelyeket a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program
éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1004/2016. (I. 18.) Korm. határozat tartalmaz.
3. A miniszterelnök a kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter – mint a Közigazgatás- és
Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program szakpolitikai felelőse – útján irányítja.
4. A  kormánybiztos az  1.  pont szerinti feladatköre ellátásáért helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű
díjazásban részesül. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatköre ellátásáért juttatásban nem részesül.
5. A kormánybiztost az 1. pont szerinti tevékenységének ellátásában titkárság nem segíti.
 6. A  kormánybiztos feladat- és hatáskörében eljárva – a  Miniszterelnökség európai uniós fejlesztésekért felelős
államtitkárával együttesen – irányítja a  Miniszterelnökség európai uniós fejlesztések koordinációjáért felelős
helyettes államtitkárának a kormánybiztos feladat- és hatáskörével összefüggő tevékenységét.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
97/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 174/2010. (III. 18.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 174/2010.
(III. 18.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a területi választási bizottság nem választott
tagjait a bizottság ülésén szavazati jog ne illesse meg?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. § (1) bekezdésében meghatározott egyértelműségi követelménynek. Tekintettel arra, hogy a kérdés több
értelmezési lehetőséget vet fel a területi választási bizottság delegált tagjai jogosítványai tekintetében, nem derül ki
pontosan, hogy eredményes népszavazás esetében a hatályos jogszabályokat figyelembe véve a jogalkotót milyen
törvényalkotási kötelezettség terhelné. A kezdeményezés továbbá a választópolgárok részéről a választott és delegált
tagok bizottságban betöltött szerepének teljes körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok ilyen
mélyreható ismerete nem várható el a választópolgároktól. Az OVB megállapította, hogy a kérdés sem a jogalkotói,
sem a választópolgári egyértelműség követelményének nem felel meg, ezért az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott
az OVBh.-ban az Nsztv. 10. § b) és c) pontjára, valamint 13. § (1) bekezdésére. Érvelésük szerint az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán szereplő kérdés egyértelmű mind a választópolgárok, mind a jogalkotó számára, nem a delegált és
a választott tagok eddigi jogait kívánja meghatározni, hanem arra irányul, hogy a delegált tagot a jövőben ne illesse
meg szavazati jog. Ezen túlmenően a kifogástevők véleménye szerint az OVB megsértette a Ve. 29/A. §
(1)–(2) bekezdését is, mivel a tényállást nem megfelelően állapította meg. Mindezek alapján az OVBh.
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az egyértelműség
követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdése]. Mindezzel egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta
megalapozottnak, és a 174/2010. (III. 18.) OVB határozatot az OVB fentiekben ismertetett indokainak helyességére
tekintettel, ugyanazon indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
75/2004. (IV. 15.) Korm. rendelete az országos jelentőségű területfejlesztési programokra szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól.
A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996.
évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdésének g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján az országos jelentőségű területfejlesztési programokra szolgáló fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásával kapcsolatban a Kormány a
következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az országos jelentőségű területfejlesztési programok célelőirányzat rendeltetése:
a) Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területfejlesztésével
és területrendezésével kapcsolatos feladatok támogatása;
b) Velencei-tó—Vértes Üdülőkörzet területfejlesztésével és területrendezésével kapcsolatos feladatok támogatása;
c) Tisza-tó Kiemelt Üdülőkörzet területfejlesztésével
és területrendezésével kapcsolatos feladatok támogatása;
d) Tisza-völgy terület- és vidékfejlesztési kormányprogramja (Vásárhelyi Terv továbbfejlesztése) keretében
a területfejlesztési és területrendezési feladatok támogatása;
e) Záhonyi Vállalkozási Övezet logisztikai központ létesítésének támogatása;
f) termelő létesítmények bezárásával, illetve nagy létszámot foglalkoztató intézmények megszüntetésével,
válságövezet kialakulásával összefüggésben kistérségi gazdasági szerkezetátalakítási programok kidolgozásának és a
megvalósítás egyes feltételei megteremtésének támogatása;
g) turisztikai fejlesztések, illetve országos és regionális
jelentőségű logisztikai központok, repülőterek, közlekedési csomópontok megvalósításának támogatása.
(2) További országos jelentőségű területfejlesztési programokra szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok rendeltetése:
a) Szigetközi térség rehabilitációjával kapcsolatos feladatok; b) Mosoni-Duna térség komplex területfejlesztése,
Mosonmagyaróvár település közigazgatási területére
vonatkozó rendezés;
c) Duna-Tisza közi homokhátság vízvisszatartása, vízpótlása. (3) A célelőirányzatok felhasználása vonatkozásában az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Ámr.) az
e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel
alkalmazni kell.
2. § E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság 2004.
évi költségvetéséről és az államháztartás három éves kereteiről szóló 2003. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Tv.)
1. számú melléklet X. Miniszterelnökség fejezet, 8. cím,
3. alcím, 29. jogcím csoport, 12. jogcímszám Országos jelentőségű területfejlesztési programok célelőirányzat,
23. jogcímszám Szigetközi térség rehabilitációjával kapcsolatos feladatok célelőirányzat, 24. jogcímszám MosoniDuna térség komplex területfejlesztése Mosonmagyaróvár
belterületi rendezése célelőirányzat és a 25. jogcímszám
Duna-Tisza közi homokhátság vízvisszatartása, vízpótlása
megnevezések alatti kiadási előirányzatokra.
A támogatás általános feltételei 3. § (1) Támogatás belföldi székhelyű jogi személyek és jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek, egyéni vállalkozók, illetve belföldi állandó lakóhellyel rendelkező természetes személyek részére nyújtható.
(2) A lejárt, 60 napon túl meg nem fizetett köztartozással rendelkezőknek a köztartozás megfizetéséig, valamint
a csőd-, felszámolási és végelszámolási eljárás alatt álló
szervezeteknek támogatás nem nyújtható, illetve azokkal
támogatási szerződés nem köthető. A szerződéskötést
követően felmerülő köztartozás, illetve meginduló felszámolási és végelszámolási eljárás esetén a támogatás nem
folyósítható, csődeljárás esetén a csődegyezség jóváhagyásáig a támogatás folyósítását fel kell függeszteni.
4. § (1) A támogatási forma vissza nem térítendő támogatás.
Az adott támogatás támogatástartalmát a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások tilalma alóli mentességek
egységes rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vátr.) 2. számú mellékletében, a
Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a regionális állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásban foglaltak
figyelembevételével kell meghatározni.
(2) A támogatási igény benyújtása előtt megkezdett beruházáshoz, fejlesztéshez támogatás nem adható.
(3) A beruházás megkezdése időpontjának
a) építéssel járó beruházás esetén az építési naplóba
történő első bejegyzés napját,
b) építéssel nem járó beruházás (pl. önálló gépvásárlás)
esetén az első beszerzett gép szállítását igazoló okmányon
feltüntetett napot,
c) fejlesztési célú pénzeszközök átadása esetén az első
pénzátadás napját,
d) ingatlanvásárlás, földterület vásárlása esetén az
adásvételi szerződés megkötésének dátumát,
e) az a)—d) pontokban nem szereplő fejlesztések
(programkészítés, megvalósíthatósági tanulmány, pályázati dokumentáció) esetében a megbízói szerződés megkötésének időpontját
kell tekinteni.
(4) Termelő infrastrukturális beruházások esetén a beruházásnak a megkezdésétől számított 36 hónapon belül
meg kell valósulnia, és a szolgáltatást 10 éven keresztül
biztosítani kell.
5. § (1) A fejlesztés megvalósításához
a) az önkormányzatoknak és a nonprofit szervezetek
nek 10%,
b) természetes személyeknek, egyéni vállalkozóknak, őstermelőknek, mikro-, kis- és középvállalkozásoknak
25%,
c) az egyéb szervezeteknek 50%
saját forrással kell rendelkezniük.
(2) Kivételesen indokolt esetben — ha törvény másként
nem rendelkezik — 100% támogatás adható
a) a külön jogszabályban meghatározott leghátrányosabb helyzetben lévő kistérségből pályázó önkormányzatnak, ha az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő
(működési forráshiányos) önkormányzatok kiegészítő támogatási keretéből a 2002. és a 2003. évben is kapott
támogatást,
b) Szigetköz és Mosoni-Duna térségekben előkészítendő és megvalósuló rehabilitációs fejlesztések esetében.
(3) Az 1075/2003. (VII. 30.) Korm. határozat alapján a
strandok kotrására maximum 75% támogatás adható.
6. § Az egy projekthez igénybe vett, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
15. §-ának, a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető
törvény hatálybalépésének napját követően a Római Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó, bármely államháztartási forrásból származó összes támogatás
támogatási intenzitása nem haladhatja meg a Vátr. 29. §
(1)—(2) bekezdésekben meghatározott mértéket.
7. § (1) A támogatás szempontjából elszámolható költségek
körét a vállalkozások esetében a Vátr. 3. számú melléklete,
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a regionális állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján kell értelmezni. Beruházás előkészítés támogatására önálló pályázat nem nyújtható be. Szinten tartás nem támogatható.
Halászati tevékenységre beruházási támogatás nem nyújtható. Az elszámolható költségek köre a következő:
a) a Vátr. 3. számú mellékletének BAB. pontjában
meghatározott költségek, a meglévő tárgyi eszközök bővítésének, rendeltetésének, megváltoztatásának, átalakításának költségei azzal az eltéréssel, hogy a beruházás előkészítésével kapcsolatosan a licenc és know-how díjakról,
engedélyezési tervek költségeiről, a pályázatok benyújtását
megelőző 12 hónapon belül keletkezett számlák nyújthatók be, vagy
b) a Vátr. 3. számú mellékletének BAA. pontjában
meghatározott költségek;
c) szerződés szerinti pénzeszközátadás esetén a szolgáltató és a pályázó között megkötött szerződésben fejlesztési
célra átadásra kerülő pénzeszköz.
(2) Amennyiben a támogatás nem tartozik az Áht.
15. §-a, a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a Római Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá, az elszámolható
költségek köre:
a) önkormányzatok, egyéni vállalkozók, nonprofit
szervezetek által megvalósított fejlesztések esetén a beruházások, tárgyi eszközök és immateriális javak az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak szerint;
b) programkészítés esetében a közbeszerzési eljárással
kiválasztott megbízott megbízási díja.
(3) Az általános forgalmi adó a támogatás szempontjából
elismerhető költségként a következők szerint ismerhető el,
a) ha a kedvezményezettnek — külön jogszabály szerint — a támogatással megvalósuló beruházással kapcsolatosan általános forgalmi adó levonási joga nincs, a beruházásra jutó általános forgalmi adó teljes összege,
b) ha a kedvezményezett általános forgalmi adó levonási joggal rendelkezik, akkor az általános forgalmi adó arányosított, a támogatásra eső hányada,
c) a 17. § (2) bekezdés b) pontjában szereplő kutatásfejlesztés támogatása esetén az állami támogatás miatt
arányosított általános forgalmi adó le nem vonható hányada
vehető figyelembe. 8. § (1) A támogatás a támogatási szerződésben rögzített
éves ütemezésben vehető igénybe.
(2) A támogatás igénybevétele forrás és teljesítményarányosan — számla ellenében vagy fejlesztési célú pénzeszköz átadására létrejött megállapodás alapján, természetes
személytől történő ingatlanvásárlás esetében adásvételi
szerződés alapján a kifizetés megtörténtét követően utólagosan — történhet. A saját vállalkozásban végzett beruházás esetén az elszámolás a támogatási szerződésben meghatározott bizonylat alapján történhet.
(3) Az Ámr. 91. §-ának (4) bekezdése alapján folyósított
előleg esetén annak összegére a felhasználásról történő, a
támogatási döntést hozó által meghatározott elszámolás
időpontjáig a Magyar Terület- és Regionális Fejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MTRFH) javára jelzálogjogot
kell bejegyeztetni, vagy a támogatás teljes összegére bank
vagy más garanciavállalásra jogosult intézmény garancia
vállalásával, készfizető kezesi szerződéssel kell biztosítékot nyújtani. (4) Amennyiben a támogatott a szerződésben rögzített
kezdési időpontot követő 3 hónapon belül nem kezdi meg
a beruházást, vagy nem kezdeményezi a támogatás — vagy
a támogatás egy részének — igénybevételét, és a késedelem
okát nem indokolja, a támogatási döntés érvényét veszti.
(5) Az igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás is
megítélhető, azonban ilyen esetben a támogatott jogosult
az eredeti pályázat műszaki tartalmának, illetve munkahelyteremtő beruházás esetén a vállalt létszám csökkentését kezdeményezni. Az átdolgozott pályázatot a támogatási
döntést hozók kötelesek megvizsgálni, és támogatásáról
dönteni, különös tekintettel megvalósíthatóságára és életképességére. A támogatási döntést hozók az átdolgozott
pályázatok esetében csak annak támogatásáról vagy nem
támogatásáról dönthetnek, ebben az esetben az igényeltnél
alacsonyabb mértékű támogatás nem ítélhető meg.
9. § E rendelet 16. § (1) bekezdésének b)—c) pontjai alapján nyújtott támogatás csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül. Egy vállalkozásnak csekély összegű támogatási jogcímen odaítélt támogatás támogatástartalma
— 3 év vonatkozásában — nem haladhatja meg a Vátr.
40. §-ának (4) bekezdésében, a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi
szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját
követően a 69/2001/EK bizottsági rendeletben meghatározott összeget. Ezen a jogcímen nem részesülhetnek támogatásban a szállítási, a mezőgazdasági, a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozások és az exporthoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységek.
10. § (1) A célelőirányzatokból támogatott beruházással létrehozott vagyon a beruházás üzembe helyezésétől a támogatási szerződésben meghatározott kötelezettségvállalás
időpontjáig csak a támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyásával, illetve a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek más által történő átvállalásával idegeníthető el, adható
más társaság tulajdonába, vagy adható bérbe.
(2) A támogatásban részesült beruházásnak a támogatási döntést hozó előzetes hozzájárulásával történő elidegenítése esetén a bevételből a támogatás arányának megfelelő összeget vissza kell fizetni.
(3) Az igénybe vett támogatás teljes, késedelmi kamattal
növelt visszafizetésével és az igénybe nem vett támogatás
zárolásával vagy törlésével jár, ha az elidegenítésre, más
társaság tulajdonába adásra vagy a bérbeadásra a döntést
hozó jóváhagyása nélkül kerül sor.
11. § (1) Az igénybe vett támogatás teljes, késedelmi kamattal
növelt visszafizetésével és az igénybe nem vett támogatás
zárolásával vagy törlésével jár, ha
a) a beruházást nem helyezik üzembe, vagy
b) az elfogadott céltól eltérő beruházást valósítanak
meg, vagy
c) az e rendelet szerinti, illetőleg a támogatási szerző
désben rögzített egyéb visszafizetési és egyéb kötelezettséget határidőn belül nem teljesítik.
(2) A késedelmi kamat a visszavonáskor érvényes jegybanki alapkamat kétszerese. A késedelmi kamatot a támogatás igénybevételétől a visszavonási döntés időpontjáig
kell felszámítani.
(3) A visszavont támogatást és késedelmi kamatait az
Országos jelentőségű területfejlesztési programok célelőirányzat, a Szigetközi térség rehabilitációjával kapcsolatos
feladatok célelőirányzat, a Mosoni-Duna térség komplex
területfejlesztése Mosonmagyaróvár belterületi rendezése
célelőirányzat és a Duna-Tisza közi homokhátság vízvisszatartása, vízpótlása megnevezések alatti kiadási előirányzat esetén a Kincstár 10032000-00287120-50001006
számú bonyolítási számlájára az értesítés kézhezvételétől
számított 5 munkanapon belül kell befizetni.
(4) A döntést hozó által engedélyezett elidegenítésből,
a 10. § (2) bekezdése alapján járó összeget, az elidegenítést
követő 5 munkanapon belül kell befizetni a (3) bekezdésben meghatározott számlára.
(5) Abban az esetben, ha a visszavont támogatás és
késedelmi kamata, valamint az elidegenítésből járó összeg
befizetésére a (3)—(4) bekezdésekben meghatározott időtartamhoz képest később kerül sor, az eltelt időszakra
késedelmi kamatot kell fizetni.
A támogatási rendszer általános szabályai 12. § (1) A támogatási pályázatoknak az Ámr. 83. §
(1)—(2) bekezdésében és (4) bekezdésében, valamint a
84. §-ában megjelölt adatokat kell tartalmazniuk.
(2) A pályázatokat a MTRFH-hoz, illetve a kiemelt
térségi fejlesztési tanács munkaszervezetéhez kell benyújtani. A pályázatbefogadás időpontjának a pályázati felhívásnak hiánytalanul megfelelő pályázat beérkezésének
időpontját kell tekinteni. A pályázati felhívásnak nem
megfelelő, hiányos pályázat esetében a pályázót a pályázat
benyújtását követő 15 napon belül a MTRFH, illetve a
munkaszervezet hiánypótlásra szólítja fel. Hiánypótlásra
csak egyszer, a felszólítás kézhezvételétől számított
15 munkanapon belül van lehetőség.
13. § (1) A támogatásra benyújtott pályázatról a befogadást
követő 60 napon belül dönt a területfejlesztésért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter), illetve a kiemelt térségi fejlesztési tanács (e rendeletben együtt: támogatási
döntést hozó).
(2) A döntés-előkészítéssel és a támogatási döntésekről
történő értesítéssel kapcsolatban az Ámr. 85. §-ában, valamint a 86. §-ának (2)—(3) bekezdéseiben foglaltakat is
alkalmazni kell.
(3) A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről
szóló értesítő átvételét követő 90 napon belül meg kell
kötni. Amennyiben a szerződés megkötésére a kedvezményezett mulasztásából — a megadott 90 napos határidőtől
számított 30 napon belül — nem kerül sor, a támogatási
döntés érvényét veszti.
(4) Amennyiben a fejlesztés a közbeszerzésekről szóló
1995. évi XL. törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá
tartozik, a szerződésben ki kell kötni, hogy a támogatás
csak a közbeszerzési eljárás lefolytatása, illetve az eljárás
lefolytatását igazoló iratok bemutatása után kerül folyósításra. Abban az esetben, ha a közbeszerzési eljárás lefolytatása eredményeként a program, projekt összköltsége (kiadása) a tervezetthez képest csökken, az Ámr. 87. §-ának
(9) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
(5) A támogatási döntéseket a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőben nyilvánosságra kell hozni. A támogatási
döntéseket a Kiemelt Térségi Fejlesztési Tanács esetében
az érintett megyei önkormányzatok hivatalos lapjaiban is
nyilvánosságra kell hozni.
14. § (1) A támogatási igény, pályázat elfogadása esetén a
támogatási döntést hozó akkor köt támogatási szerződést
a kedvezményezettel, ha az
a) az Ámr. 87. §-ban foglalt feltételeket teljesítette, és
b) a szükséges források rendelkezésre állását igazolta.
(2) A támogatást nyújtó köteles a szerződésben az elállás jogát kikötni arra az esetre, ha
a) az Ámr. 87. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
feltételek közül legalább egy bekövetkezik;
b) a Kbt. rendelkezései alapján kötelezően lebonyolítandó közbeszerzési eljárások dokumentumait a közbeszerzési eljárás eredményes lefolytatását követő 30 napon
belül a támogatott nem nyújtja be.
A támogatások folyósítása, ellenőrzése 15. § (1) A támogatásokat a MTRFH folyósítja, és végzi a
támogatási szerződés és a kifizetés összehangolását.
(2) A támogatási szerződések végrehajtásának és a támogatások felhasználásának ellenőrzésére jogszabályban
felsoroltakon kívül a miniszter felkérésére az érintett kiemelt térségi fejlesztési tanács továbbá az MTRFH jogosult.
(3) A támogatásból megvalósuló beruházások, fejlesztések hatásait értékelő jelentéseket, a folyamatban lévők
nyomon követését és pénzügyi ellenőrzését tartalmazó
elemzéseket a kiemelt térségi fejlesztési tanácsok a
MTRFH által meghatározott formában és tartalommal
évente elkészítik, és a tárgyévet követő február 15-éig megküldik a MTRFH részére.
A kiemelt térségi pályázati rendszer 16. § (1) Az 1. § (1) bekezdésének a)—c) pontjai esetében a
kiemelt térségi fejlesztési tanács a miniszter, illetve az
általa felhatalmazott MTRFH-val kötött együttműködési
megállapodás alapján pályázati rendszer keretében támogatást nyújthat:
a) az érintett kiemelt üdülőkörzet hosszú távú területfejlesztési koncepciójába illeszkedő műszaki fejlesztési
munkák, illetve beruházások támogatására;
b) a kiemelt térség területfejlesztési programjának és
területrendezési tervének elkészítéséhez, módosításához;
c) európai uniós és nemzetközi forrás elnyerését szolgáló projektek előkészítéséhez, kidolgozásához;
d) a turizmus infrastruktúrájának fejlesztését szolgáló
beruházásokhoz; e) környezetvédelmet és természetvédelmet szolgáló
infrastruktúra és zöld terület fejlesztéséhez;
f) közbiztonság javítását szolgáló fejlesztések támogatásához; g) településrendezési tervek elkészítésének és módosításának támogatásához;
h) tájékoztatási feladatok ellátásához;
i) megállapodás alapján rendezvények támogatásához.
(2) A kiemelt térségi tanács által nyújtott támogatások
esetén a támogatási szerződést a tanács elnöke írja alá.
(3) A kiemelt térségi fejlesztési tanács az együttműködési megállapodás alapján ellátja a pályázatok lebonyolításával kapcsolatos feladatokat.
(4) A kiemelt térségi fejlesztési tanács az általa működtetett pályázati rendszer keretében az együttműködési
megállapodásban 2004. évre biztosított szabad forrás
összegére vetítve 2005. évre 50%, 2006. évre 20% támogatásra vállalhat kötelezettséget. 2005. és 2006. évekre támogatási kötelezettséget csak áthúzódó beruházások támogatására lehet vállalni.
(5) A kiemelt térségi fejlesztési tanács az együttműködési megállapodásban meghatározott lebonyolítási díjat a
pályázati rendszer működtetésével kapcsolatos kiadásokra
fordíthatja. A központi támogatási rendszer
17. § (1) Az 1. § (1)—(2) bekezdéseiben meghatározott esetekben az előirányzat felhasználásáról központi szinten a
Tv. 49. § (7) bekezdése alapján egyedileg vagy pályázati
rendszerben a miniszter dönt.
(2) A miniszter az 1. § (1)—(2) bekezdéseiben meghatározott esetekben az előirányzatok központi keretéből a
Vátr., illetve a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a Vátr.-t
felváltó jogszabály szabályaival összhangban támogatást
biztosíthat:
a) a működtetési, kommunikációs feladatokra,
b) kutatásfejlesztési feladatokra,
c) területrendezési tervek és területfejlesztési koncep
ciók és programok kidolgozására,
d) fejlesztési projektek kidolgozására és a megvalósítás
egyes feltételei megteremtésének támogatására,
e) Balaton Kiemelt Üdülőkörzet, a Velencei-tó—Vér
tes Kiemelt Üdülőkörzet, a Tisza-tó Kiemelt Üdülőkörzettel kapcsolatos — Korm. rendeletekben és Korm. határozatokban rögzített — területfejlesztési és területrendezési
feladatokra,
f) Tisza-völgy térsége terület- és vidékfejlesztését szolgáló kormányprogramban szereplő területfejlesztési és területrendezési feladatokra,
g) a Duna-Tisza közi hátság területén bekövetkezett kedvezőtlen változások hatásainak mérsékléséről szóló kormányprogramban szereplő területfejlesztési feladatokra,
h) Szigetközi és a Mosoni-Duna térsége területfejlesztési feladatainak támogatására (térségi tervezési, kutatásfejlesztési, a hágai Nemzetközi Bíróság döntéséből adódó
kormányzati feladatokból a területfejlesztési feladatok ellátására),
i) szerkezetátalakítási programok előkészítésének és
kidolgozásának támogatására. (3) Az 1. § (2) bekezdésének a)—b) pontjaiban meghatározott esetekben pályázati rendszer keretében támogatható:
a) a szigetközi térség természeti értékei degradációjának mérséklése, a természetes (természet közeli) élőhelyek
megóvása, helyreállítása;
b) a megváltozott környezeti feltételekhez alkalmazkodó mezőgazdasági művelésre való átállás elősegítése;
c) a Mosoni-Duna, valamint mellék- és holtágainak rehabilitációja, vízminőségének javítása elősegítése;
d) a térség ökoturizmusának fejlesztése;
e) a táj komplex helyreállítása és megőrzése elősegítése;
f) Mosonmagyaróvár település közigazgatási területé
nek rendezése; g) a térség környezetvédelmi és vízgazdálkodási infrastruktúrájának fejlesztése.
(4) Az 1. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben
a pályázati felhívás az érintett tárcákkal előzetesen egyeztetésre kerül.
(5) A miniszter az általa működtetett pályázati rendszer
keretében a 2004. évre pályázat útján biztosított szabad
forrás összegére vetítve 2005. évre 50%, 2006. évre 20%
támogatásra vállalhat kötelezettséget. 2005. és 2006. évekre támogatási kötelezettséget csak áthúzódó beruházások
támogatására lehet vállalni.
(6) A miniszter a támogatásra vonatkozó pályázatot első
alkalommal e rendelet hatálybalépését követő 30 napon
belül a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében közzéteszi. A pályázatokat a Pályázati Felhívás megjelenésétől
számított 60 napon belül lehet benyújtani.
(7) A pályázatokat a MTRFH-hoz kell benyújtani 1 eredeti és 8 másolati példányban. A hivatal a beérkezett pályázatokat regisztrálja, a formailag és tartalmilag teljes
pályázatokról egyedi döntés-előkészítési lapot készít, a
hiányos pályázatoknál intézkedik a hiánypótlás érdekében.
(8) A (2) bekezdésben foglaltak megvalósításában a
VÁTI Kht. közhasznú keretszerződésben meghatározott
feltételek szerint közreműködik.
18. § (1) A támogatási döntések előkészítését a miniszter által
kijelölt 5 tagú szakértői bizottság végzi, amelynek elnökét
és tagjait a miniszter nevezi ki.
(2) A szakértői bizottságban részt vesznek az érintett
tárcák képviselői is.
(3) A szakértői bizottság állásfoglalása előtt az érintett
kiemelt térségi fejlesztési tanács véleményét ki kell kérni.
Amennyiben a kedvezményezett vállalkozás a Vátr., illetve
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a szénbányászat részére
nyújtott állami támogatásról szóló 1407/2002/EK számú
tanácsi rendelet, az ESZAK szerződés lejártából eredő
versenyjogi esetek kezelésének bizonyos szempontjairól
szóló bizottsági közlemény, illetve a nagyberuházásokhoz
nyújtott regionális támogatásokról szóló multiszektorális
keretszabály szerinti érzékeny ágazatokban tevékenykedik,
vagy a fejlesztés nagy beruházásnak minősül, a Vátr., illetve
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napját követően a fenti jogszabályok szerint kell eljárni.
(4) A szakértői bizottság javaslata alapján a támogatásokról a miniszter dönt.
(5) A döntést követően a támogatási szerződések előkészítését a MTRFH végzi, a támogatási szerződést a miniszter vagy megbízottja írja alá. A döntéseket a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében közzé kell tenni.
Záró rendelkezések 19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
249/2011. (XI. 5.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
dr. Egri Noémit,
dr. Hirt Igort,
dr. Kun Gabriellát,
dr. Németh Erikát,
dr. Szabó Attila Jánost,
dr. Trombitás Gábort,
dr. Turi Bálintot,
dr. Vasady Loránt Zsoltot és
dr. Vincze Tamást
2011. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2011. október 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
27/2019. (IV. 10.) HM utasítása az országos légiriasztási rendszerrel kapcsolatos egyes honvédelmi feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM) és a  Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) azon katonai szervezeteire terjed ki, amelyek az  országos légiriasztási rendszerrel kapcsolatos feladatok
végrehajtásában érintettek.
2. § Az  ország területének légvédelmi készenléti erőkkel történő oltalmazásáért felelős szervként az  MH
Parancsnokságát jelölöm ki.
3. § A  légiriasztási rendszer kialakításával és fenntartásával kapcsolatos feladatok vonatkozásában a  kormányzati és
nem  kormányzati szervezetekkel történő kapcsolattartásra és koordinálásra a  HM Védelmi Igazgatási Főosztályt
jelölöm ki.
4. § Az  MH parancsnoka az  utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül intézkedik a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 72.  § b)  pontja szerinti összeköttetés
létesítésével és fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásának előkészítéséről.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  országos légiriasztási rendszerrel kapcsolatos egyes honvédelmi feladatokról szóló 41/2012.
(VI. 25.) HM utasítás. Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
192/2008. (VII. 30.) Korm. rendelete a Kecskemét közigazgatási területén megvalósuló nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. §
(5) bekezdésében és a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL.
törvény 174/A. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában
megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja
az 1. számú mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Kecskemét Megyei Jogú Város
közigazgatási területén az M5-ös autópálya – 54-es számú főút – 5-ös számú főút – Kecskemét Megyei Jogú
Város és Városföld Község közigazgatási határa által
lehatárolt területen megvalósuló nagyberuházással függenek össze.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. számú mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. számú mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az
adott ügyben szakhatóság közreműködését rendeli el, a
Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatósági hatósági ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. számú mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése után indult ügyekben kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az M4
autópálya/autóút és a 4. számú főút fejlesztéseihez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 91/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet 2. számú
mellékletének 1. Útügyi építési engedély táblázatának
címsor nélkül számított 5. sorának helyébe a következő
rendelkezés lép:
„– vasúti közlekedés:
a) az országos köz forgalmú vasút és a
hozzá csatlakozó,
összekötő vasúti pálya és saját célú pályahálózat esetén
b) a helyi közforgalmú vasút és a
hozzá csatlakozó,
összekötő vasúti pálya és saját célú pályahálózat esetén
a) Nemzeti Közlekedési Hatóság
Kiemelt Ügyek
Igazgatósága b) Nemzeti Közlekedési Hatóság
Kiemelt Ügyek
Igazgatósága
a) Nemzeti Közlekedési Hatóság
Központi Hivatala b) Nemzeti Közlekedési Hatóság
Központi Hivatala”
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a „Pécs
2010 – Európa Kulturális Fővárosa” program fejlesztési
kulcsprojektjeihez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 74/2008. (IV. 3.)
Korm. rendelet 2. számú mellékletének 2. Útügyi építési
engedély táblázatának címsor nélkül számított 5. sora helyébe a következő rendelkezés lép:
„– vasúti közlekedés:
a) az országos közforgalmú vasút
és a hozzá csatlakozó, összekötő vasúti
pálya és a saját célú
pályahálózat esetén
b) a helyi közforgalmú vasút és a
hozzá csatlakozó,
összekötő vasúti pálya és saját célú pályahálózat esetén
a) Nemzeti Közlekedési Hatóság Kiemelt Ügyek
Igazgatósága b) Nemzeti Közlekedési Hatóság
Kiemelt Ügyek
Igazgatósága
a) Nemzeti Közlekedési Hatóság
Központi Hivatala b) Nemzeti Közlekedési Hatóság
Központi Hivatala”
(5) E rendelet 2. § (3)–(4) bekezdése a hatálybalépését
követő napon hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2004. (III. 18.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
Zalai Istvánné, a pénzügyminiszter kabinetfőnöke részére — 2004. február 16-i hatállyal —
e megbízatása ellátásának időtartamára helyettes államtitkári illetményt és a helyettes államtitkári
juttatások teljes körét biztosítom.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2019. (III. 11.) BVOP utasítása a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2018. (I. 25.) BVOP utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján kiadom a következő utasítást:
1. Hatályát veszti a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2018. (I. 25.)
BVOP utasítás.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Tóth Tamás bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
177/2017. (VII. 5.) Korm. rendelete a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről, valamint a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai
Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Szabályzat szövegét e rendelettel kihirdeti.
3. § A Szabályzat hiteles francia nyelvű szövegét az  1.  melléklet, hivatalos magyar nyelvű fordítását a  2.  melléklet
tartalmazza.
4. § A Szabályzatban foglalt rendelkezéseket a  veszélyes áruk belföldi belvízi szállítására a Veszélyes Áruk Nemzetközi
Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat belföldi alkalmazásáról szóló miniszteri
rendeletben foglalt kiegészítésekkel és részletes szabályok szerint kell alkalmazni.
5. § A Szabályzatban szereplő egyes feladatokra vonatkozó feladatmegosztást a 3. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az  e  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  közlekedésért felelős miniszter, az  Országos
Atomenergia Hivatalt felügyelő miniszter, a bányászati ügyekért felelős miniszter, az iparügyekért felelős miniszter,
a  közbiztonságért felelős miniszter, a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter és az  élelmiszerláncfelügyeletért felelős miniszter gondoskodik a 3. mellékletben meghatározott feladatmegosztás szerint.
7. § Ez a  rendelet a  veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
mellékleteinek a  tudományos és műszaki fejlődéshez való negyedik hozzáigazításáról szóló, 2016. december 16-i
(EU) 2016/2309 bizottsági irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök