text:
35/2010. (III. 26.) HM utasítása a 2010. Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató megszervezésével és végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a 2010. évi Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató megszervezésének előkészítésével
összefüggő feladatokról címmel kiadott 91/2009. (XI. 20.) HM utasítás rendelkezéseire – a honvédelmi tárca augusztusi ünnepi
rendezvénysorozatának központi programjaként a 2010. augusztus 7–8-án megrendezésre kerülő Nemzetközi Repülőnap és
Haditechnikai Bemutató megszervezésére és végrehajtására az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium, a HM hivatalainak és háttérintézményeinek, valamint a
Magyar Honvédség katonai szervezeteinek a feladat végrehajtásában érintett állományára.
(2) A Nemzetközi Repülőnap és Haditechnikai Bemutató (Rendezvény) Honvédelmi Minisztérium Elektronikai, Logisztikai
és Vagyonkezelő Zrt. (HM EI Zrt.) társrendezésében kerül megrendezésre.
(3) A rendezvény végrehajtásába bevont MH szervezetek és a HM háttérintézmények szervezetei jelen utasítás szerinti
feladataikat a 2010. évi kiképzési és feladat terveik alapján hajtják végre.
2. § (1) A rendezvény megszervezésével és lebonyolításával összefüggő feladatok végrehajtásának koordinálására és
ellenőrzésére bizottságot (Bizottság) hozok létre, melynek tagjai: Elnök: dr. Szeredi Péter
HM kabinetfőnök
Társelnök: Tömböl László mk. vezérezredes
HM Honvéd Vezérkar Főnök
Katonai elnökhelyettes: Benkő Tibor altábornagy
MH Összhaderőnemi Parancsnokság, parancsnok
Titkár: Vida Károly ny. ezredes
Nemzeti Közlekedési Hatóság, főtanácsos
Üzemeltetési igazgató: Koltai Gábor
HM EI Zrt., vezérigazgató
Repülési igazgató: Kilián Nándor dandártábornok
MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis, parancsnok
Protokoll és tervezési igazgató: Takács István ezredes
HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség Nemzetközi és Szolgáltatási
Igazgatóság, igazgató
Kommunikációs igazgató: Bocskai István
HM Kommunikációs Főosztály, főosztályvezető, szóvivő
Egészségügyi biztosítási igazgató: Prof. dr. Grósz Andor o. dandártábornok
HM Állami Egészségügyi Központ, katonai főigazgató-helyettes
Biztonsági igazgató: Görög Sándor okl. mk. ezredes
MK Katonai Biztonsági Hivatal II. KBI, igazgató
Jogi igazgató: dr. Petrov Sarolta
HM Kabinettitkárság, ügyintéző
Szakreferensek: Légügyi szakreferens: Arnold Ferenc ny. ezredes
Nemzeti Közlekedési Hatóság Légügyi Igazgatóság, igazgatóhelyettes
Katonai szakreferens: Balassa István ezredes
MH ÖHP, hadtápfőnök
Kommunikációs szakreferens: Szabó Zsolt mk. alezredes
HM KF Médiaosztály, osztályvezető
HM KEHH szakreferens Rávai Attila mk. ezredes
Központi Ellenőrzési Hatósági Hivatal
Munkavédelmi hatósági Osztály, osztályvezető
Balogh Miklós mk. ezredes
HM KEHH, Veszélyes Katonai Objektum Felügyeleti és Tűzvédelmi Hatósági
Osztály, osztályvezető
3. § (1) Az elnök és társelnök felelős a Rendezvény megszervezéséért és lebonyolításáért. Feladatait a helyettesén és a titkáron
keresztül látja el. (2) A katonai elnökhelyettes a) felel a Rendezvénnyel kapcsolatos katonai feladatok betervezéséért a munka- és feladattervbe,
b) meghatározza a Rendezvény szervezési feladataiba és programjába bevont katonai erőket és eszközöket,
c) koordinálja és felügyeli a katonai szakfeladatok végrehajtását és
d) teljeskörűen helyettesíti a Bizottság elnökét. (3) A titkár
a) felel a munka- és feladatterv kidolgozásáért, a bizottság üléseinek előkészítéséért és felterjesztéséért, a Bizottság
munkarendjének meghatározásáért, a bizottsági ülések levezetéséért, a Bizottság tagjai tevékenységének
koordinálásáért, b) tervezi és szervezi a látogatók részére szervezett katonai és egyéb programokat,
c) koordinálja a támogatói PR- és marketingtevékenységeket, és az ezekkel összefüggő feladatok végrehajtását,
d) elkészítteti a Rendezvény kockázatviselési elemzését és e) ellenőrzi a tervek és programok végrehajtását. Ebben a feladatkörében teljes körűen helyettesíti a Bizottság
elnökét. (4) Az üzemeltetési igazgató a) összehangolja a HM EI Zrt. feladatköréhez tartozó nem katonai jellegű ellátási és kiszolgálási feladatok
végrehajtását a Rendezvényre látogató közönség ellátását illetően, b) intézkedik a Rendezvény lebonyolításához szükséges infrastruktúra kialakítására és
c) a kommunikációs igazgató szakmai irányításával szervezi és végrehajtja a vállalkozói PR- és kommunikációs
feladatokat. (5) A repülési igazgató a) teljeskörűen megtervezi a légi bemutatót, intézkedik annak végrehajtására,
b) ellátja a 11/1999. (VIII. 26.) HM rendeletben meghatározott igazgatói feladatokat.
(6) A protokoll és tervezési igazgató a) felel a Rendezvény finanszírozási, forrás- és szükségleti, valamint költségvetési tervének elkészíttetéséért és
végrehajtásáért, ennek keretében a jogszerű gazdálkodási tevékenységért, a Rendezvény szervezése,
lebonyolítása érdekében megkötendő szerződések gazdasági vonatkozású előkészítéséért, b) elkészíti a Rendezvényről szóló gazdasági jelentéseket és
c) intézkedik a Rendezvényre történő protokolláris meghívásokra, felel az így meghívott vendégek ellátásáért,
valamint a Rendezvényen résztvevő valamennyi hazai és külföldi katona és polgári közreműködő teljes körű
ellátásáért. (7) A biztonsági igazgató a) intézkedik a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvényben meghatározott nemzetbiztonsági
feladatok végrehajtására, b) az érintett katonai, rendészeti és polgári szervezetekkel együttműködve tervezi, szervezi és felügyeli a
Rendezvény komplex biztonságával kapcsolatos feladatok végrehajtását. (8) A kommunikációs igazgató
a) felelős a Rendezvényhez kapcsolódó katonai és nem katonai jellegű, a tájékoztatást és az értékközvetítést segítő,
kiegészítő, a Rendezvény népszerűsítéséért és a programokkal kapcsolatos előzetes és helyszíni tájékoztatásért,
b) irányítja a Rendezvény kommunikációját, a vállalkozói PR- és marketingtevékenységet.
(9) Az egészségügyi biztosítási igazgató szervezi, irányítja és felügyeli a Rendezvény teljes körű egészségügyi biztosítása
ellátásának végrehajtását. A feladat végrehajtása során együttműködik a polgári légi és földi mentőszervezetekkel, az
ÁNTSZ szerveivel. (10) A jogi igazgató a) kidolgozza a Rendezvény megszervezéséhez és végrehajtásához szükséges további szabályozókat, különös
tekintettel a kabinetfőnöki és vezérkar főnöki együttes intézkedésre,
b) véleményezi a tárca és a HM EI Zrt. között megkötésre kerülő együttműködési megállapodást, együttműködve a
HM EI Zrt. jogászával és c) jogi segítséget nyújt a Rendezvény szervezése, végrehajtása során felmerülő kérdésekben.
(11) A légügyi szakreferens a Nemzeti Közlekedési Hatóság képviselőjeként felelős a Rendezvénnyel kapcsolatos légügyi
hatósági engedélyezési eljárások lebonyolításáért. Feladata végrehajtása során együttműködik a repülési igazgatóval.
(12) A katonai szakreferens feladata az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó szervezeteknek a Rendezvény végrehajtásával
összefüggő feladatainak koordinálása. (13) A kommunikációs szakreferens feladata a kommunikációs igazgató utasításai és a kommunikációs terv alapján, a
Rendezvény sikere érdekében folytatott PR-munka előkészítése és szervezése.
(14) A KEHH szakreferens beszerzi a Rendezvény végrehajtásához szükséges hatósági engedélyeket, kapcsolatot tart az
érintett szakhatóságokkal. Elősegítik és felügyelik a hatósági előírások betartását.
4. § (1) A HM és a HM EI Zrt. együttműködési megállapodást kötnek, mely részletesen tartalmazza a HM EI Zrt. Rendezvénnyel
kapcsolatos feladatit. A HM EI Zrt. felel a saját anyagi kockázatára megkötött szerződések jogszerűségéért. Az így
létrejött szerződések egy-egy példányát a jogi és a gazdasági igazgató részére köteles megküldeni.
(2) A Bizottság illetékes tagjai 2010. március 12-éig elkészítik, és jóváhagyásra felterjesztik – a titkáron keresztül – a
Bizottság elnökének a Rendezvény végrehajtásával kapcsolatos munka- és feladattervet, a programtervet, a
kommunikációs tervet, illetve a finanszírozási, a forrás- és szükségleti, valamint a költségvetési elgondolást.
(3) Az (1) bekezdésében foglalt tervek és az elgondolás jóváhagyását követően, az abban érintett szervezetek a forrás- és
szükségleti terv összeállításához elkészítik és 2010. április 1-jéig felterjesztik a tervezési igazgató részére a
végrehajtandó feladataikról és azok költségvetési igényéről szóló bedolgozásukat.
(4) A szervezésben érintett szervezetek adatszolgáltatása alapján a tervezési igazgató 2010. április 20-áig elkészíti, és a
Bizottság elnökéhez jóváhagyásra felterjeszti a Rendezvény forrás- és szükségleti tervét.
(5) A költségvetési terv elkészítésénél a Rendezvény biztonságához kapcsolódó kiadások tekintetében az általános
biztonsági intézkedésekkel összefüggő kiadásokat kell szerepeltetni. A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.
évi CXXV. törvényben meghatározott feladatok végrehajtásának költségei az MK Katonai Biztonsági Hivatalt terhelik.
(6) A tervek és az intézkedések kidolgozásában elsődleges szempont a rendezvény biztonságos, eseménymentes
lebonyolítása, ezért törekedni kell a biztonsági, a protokolláris, a katonai, valamint a baleset- és tűzvédelmi feladatok
teljes körű meghatározására, illetve azok sikeres és egyben költséghatékony végrehajtásának biztosítására.
(7) A Bizottság tagjai 2010. október 1-jéig a szakterületükre vonatkozó jelentést, beszámolót készítenek a Rendezvény
előkészítéséről, lebonyolításáról, melyet a titkáron keresztül megküldenek a Bizottság elnökének.
(8) A tervezési igazgató 2010. október 1-jéig előzetes gazdasági beszámolót, 2010. november 15-éig részletes gazdasági
beszámolót készít, melyet felterjeszt a Bizottság elnökének. (9) A HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség és az MH ÖHP köteles kiemelt figyelmet fordítani a hasonló jellegű,
viszonosságon alapuló külföldi rendezvényeken történő részvétel tervezésére, végrehajtására.
5. § (1) A Rendezvénnyel kapcsolatos díszelgő és katonai rendészeti feladatok ellátását, valamint a Bizottság munkájához
szükséges technikai eszközöket az MH Támogató Dandár igény szerint biztosítja.
(2) A Rendezvény látogatóinak kiszolgálásával kapcsolatos feladatok – beléptetés, parkolás, vendéglátás stb. – végzésére
a katonai szervezetek személyi állományát igénybe venni nem lehet. A feladatok végrehajtásához szükséges, az MH
szervezetektől igényelt technikai eszközök térítésmentesen igénybe vehetők. (3) Az MH személyi állományának és hozzátartozóinak Rendezvényre történő szállítását a katonai szervezetek a saját
eszközeikkel, de az alakulatok költségvetési előirányzataiból, a jóváhagyott üzemanyagkeretük terhére hajtják végre.
6. § Jelen utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2010. december 15-én hatályát veszti.
Budapest, 2010. március 12. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
434/2017. (XI. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Zrupkó Barnabást 2017. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. október 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
25/2016. (VIII. 22.) NGM rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által lefolytatott egyes eljárások igazgatási szolgáltatási díjáról.
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12.  § (2)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1. és 10.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: MKEH) előtt
kezdeményezett következő eljárásokért:
a) az utazásszervezői és -közvetítői tevékenység
aa) bejelentéséért és nyilvántartásba vételéért,
ab) tekintetében adatváltozás bejegyzéséért,
ac) megszüntetésének bejelentésével összefüggő nyilvántartásból történő törléséért;
b) a tartós szálláshasználati szolgáltatási tevékenység
ba) bejelentéséért és nyilvántartásba vételéért,
bb) tekintetében adatváltozás bejegyzéséért;
c) az idegenvezetői tevékenység
ca) bejelentéséért és nyilvántartásba vételéért,
cb) végzéséhez szükséges idegenvezetői igazolvány kiállításáért és pótlásáért,
cc) tekintetében adatváltozás bejegyzéséért;
d) az  egyes festékek, lakkok és járművek javító fényezésére szolgáló termékek szerves oldószer tartalmának
szabályozásáról szóló rendeletben meghatározott
da) termékek forgalomba hozójának és gyártójának engedélyezéséért, nyilvántartásba való
bejegyzéséért,
db) termékekről vezetett nyilvántartás adatainak kérelemre történő módosításáért.
(2) Az igazgatási szolgáltatási díj mértéke:
a) az (1) bekezdés a) pont aa)–ac) alpontjában meghatározott eljárások esetén 10 000 forint,
b) az (1) bekezdés b) pont ba)–bb) alpontjában meghatározott eljárások esetén 20 000 forint,
c) az (1) bekezdés c) pont ca)–cc) alpontjában meghatározott eljárások esetén 10 000 forint,
d) az (1) bekezdés d) pont da)–db) alpontjában meghatározott eljárások esetén 40 000 forint.
2. § (1) A díjfizetési kötelezettséget – ideértve a nem elektronikusan kezdeményezett, közigazgatási hatósági eljárások díjait is –
a) fizetési számlák közötti átutalásra szóló megbízás (a továbbiakban: átutalási megbízás),
b) készpénz-átutalási megbízás vagy
c) az elektronikus fizetési és elszámolási rendszer (a továbbiakban: EFER) útján
kell teljesíteni a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-0028244800000000 számú fizetési számlája javára.
(2) A díj az MKEH bevétele.
 (3) Az  MKEH a  befizetett díjakat egyéb bevételeitől elkülönítve tartja nyilván és kezeli. Az  EFER útján történő
díjfizetéshez az ügyfélnek az MKEH-nál előzetesen regisztrálnia és ügyfélkapuja útján azonosítania kell magát.
 (4) Az  ügyfélnek – az  (5)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  díjat az  eljárás kezdeményezésekor kell megfizetnie,
az  e  rendelet 1.  § (1)  bekezdésének vonatkozó alpontját, a  saját nevét az  átutalási megbízás, illetve a  készpénzátutalási megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetnie, továbbá a díj befizetéséről szóló igazolást a kérelemhez
kell csatolnia.
(5) Amennyiben az  ügyfél a  kérelmét az  elektronikus ügyintézés szabályai szerint terjeszti elő, a  díjat a  következő
módon fizetheti meg:
a) átutalási megbízással az  ügyfél vagy képviselője ügyfélkapujára kapott fizetési értesítés átvétele utáni első
munkanapon, az e rendelet 1. § (1) bekezdésének vonatkozó alpontjára való hivatkozással vagy
b) az EFER útján, a fizetési értesítésben foglaltak szerint.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltak az  irányadóak abban az esetben is, amikor az ügyfél a kérelmét nem az elektronikus
ügyintézés útján terjeszti elő, és az EFER útján történő fizetést választja.
3. § Túlfizetés esetén a  díjtöbbletet az  MKEH hivatalból, a  visszafizetést megállapító hatósági döntés jogerőre
emelkedését követő nyolc napon belül átutalási megbízás útján az ügyfél számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál
vezetett fizetési számlája javára visszatéríti, ha a kérelem és a befizetést igazoló iratok alapján megállapítható, hogy
a kérelmező a jogszabályban meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett.
4. § Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében
a) a díjmentességre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. és 6. §-ában,
b) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. § (2)–(3) bekezdésében,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatában, valamint 31. §
(2)–(3) és (5)–(6) bekezdésében,
d) a jogorvoslati eljárási díj visszatérítésére az Itv. 32. §-ának (1) bekezdésében,
e) a díj megfizetésével kapcsolatos felhívásra az Itv. 73/A. § első mondatában,
f ) a díjfizetés törlésére és visszatérítésére az Itv. 80. § (1) bekezdés f ), g) és k) pontjában
foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az  Itv. illetéket említ, azon díjat, ahol kérelmet említ, azon
bejelentést vagy kérelmet kell érteni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
6. § Ez a  rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
7. § Hatályát veszti a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által lefolytatott egyes eljárások igazgatási szolgáltatási
díjáról szóló 101/2005. (XI. 24.) GKM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
55/2009. (VII. 1.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium 15/2008. (HK 5.) HM határozattal kiadott alapító okiratának hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvényben foglaltakra az
alábbi határozatot adom ki:
1. A Honvédelmi Minisztérium 15/2008. (HK 5.) HM
határozattal kiadott alapító okirata – a költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi
CV. törvény 2. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel – 2009. július 1-jei hatállyal hatályát veszti.
2. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2009. június 23. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
6/2017. (XII. 28.) SZTNH utasítása a minősített adatok védelméről szóló biztonsági szabályzatról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített
adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet és a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint
a  rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.) Korm. rendelet
rendelkezéseit figyelembe véve a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának a minősített adatok védelméről szóló biztonsági
szabályzatát a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti felhatalmazás és a Nemzeti Biztonsági
Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdése
alapján az alábbiak szerint adom ki:
Általános rendelkezések 1. § (1) A minősített adatok védelmére vonatkozó előírásokat az utasítás Mellékletét képező1, a Szellemi Tulajdon Nemzeti
Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) Biztonsági Szabályzata a minősített adatok védelmére (a továbbiakban: Szabályzat)
tartalmazza, amelynek a kötelező alkalmazását írom elő, egyidejűleg elrendelem annak a Hivatal belső elektronikus
rendszerén (intranetén) való közzétételét, továbbá a későbbiekben az esetleges módosítások utáni ismételt
közzétételét.
(2) A Szabályzat tartalmazza mindazokat a követelményeket és előírásokat, amelyek szerint kell az érintetteknek
a minősített adatok kezelése során a tevékenységüket végezni.
Az utasítás hatálya 2. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira,
valamint az egyéb szerződések keretében egyes hivatali feladatokat átmenetileg ellátó személyekre (a továbbiakban
együtt: dolgozók) terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatalnál keletkezett, illetve a Hivatalhoz érkezett (a továbbiakban együtt: kezelt)
minősített adatokra terjed ki.
Az utasítás célja 3. § Az utasítás és a Szabályzat célja, hogy meghatározza a Hivatal által kezelt minősített adatok személyi, fizikai és
adminisztratív biztonsági feltételeit, a minősített adatok védelmére szolgáló feladatokat, jogosultságokat és
felelősségeket, valamint a minősített adatok biztonságának megsértése esetén alkalmazandó eljárás és a minősített
adatok vészhelyzetben történő védelmének szabályait.
Értelmező rendelkezések 4. § Jelen utasításban és a Szabályzatban alkalmazott alábbi fogalmak tartalmát a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény 3. §-ának értelmező rendelkezései határozzák meg:
a) érvényességi idő;
b) felhasználás;
c) felhasználó;
d) felhasználói engedély;
1 Az utasítás Mellékletét képező Szabályzat kizárólag a Hivatal intranet hálózatán kerül közzétételre.
e) közreműködő;
f ) minősített adat (nemzeti minősített adat és külföldi minősített adat);
g) minősítő;
h) személyi biztonsági tanúsítvány;
i) titoktartási nyilatkozat.
A Szabályzat és a Hivatal többi szabályzatának kapcsolata
5. § (1) A minősített adatok kezelése során a dolgozók a Szabályzat előírásain kívül kötelesek betartani a Hivatal egyedi
iratkezelési szabályzatában foglaltakat is.
(2) A minősített adatok kezelése során a dolgozóknak a Hivatal további, adatkezeléssel és információbiztonsággal
kapcsolatos szabályzatait csak abban az esetben kell alkalmazniuk, amennyiben a felmerült kérdésről a Szabályzat
nem rendelkezik.
Hatályba léptető és egyéb rendelkezések 6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás hatálybalépésével – további külön okirat kiállítása nélkül – átruházott hatáskörben történő minősítésre
hatalmazom fel feladat- és hatáskörükben eljárva a Szabályzat 22.1.1. pontjában felsorolt vezetőket olyan ügyek
minősítése tekintetében, amelyeknél jogszabály a minősítés jogát nem kizárólag a Hivatal elnökének hatásköreként
határozza meg.
(3) Hatályát veszti a minősített adatok védelméről szóló biztonsági szabályzatáról szóló 13/2012. (XII. 29.) SZTNH utasítás.
 (4) Az utasítás és a Szabályzat tartalmi felülvizsgálatáról és aktualizálásáról a biztonsági vezető köteles gondoskodni.
A  felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként szükség esetén kezdeményezni kell
az utasítás és a Szabályzat módosításának vagy új utasításnak, Szabályzatnak a kiadását.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
39/2004. (III. 12.) Korm. rendelete a sportfegyelmi felelősségről.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban:
Stv.) 79. §-a (1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed: a) a versenyzőre;
b) a sportszakemberre;
c) a sportszervezetre, valamint
d) a sportszövetségre.
2. § (1) A sportfegyelmi eljárást a sportszövetség, illetve
— ha a sportszövetség sportfegyelmi szabályzata lehetővé
teszi — első fokon a sportszövetség területi szervezeti
egysége vagy tagozata (a továbbiakban együtt: eljáró szerv)
folytatja le.
(2) Az eljáró szerv az első fokú eljárás lefolytatására
sportfegyelmi bizottságot, továbbá a sportszövetség a
másodfokú eljárás lefolytatására sportfegyelmi szabályzatában meghatározott fellebbviteli szervet (a továbbiakban: sportszövetség fellebbviteli szerve) köteles
működtetni.
(3) A sportfegyelmi bizottság legalább három tagból áll.
(4) A sportszövetség sportfegyelmi szabályzatának eltérő rendelkezése hiányában a sportfegyelmi bizottság:
a) tagjai közül elnököt választ;
b) működési rendjét maga állapítja meg.
3. § (1) A sportfegyelmi bizottság eljárásában és döntéshozatalában elnökként, tagként nem vehet részt, illetve jegyzőkönyvvezetőként nem működhet közre:
a) az eljárás alá vont versenyző, sportszakember közeli
hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont];
b) akit az eljárás során tanúként vagy szakértőként hallgattak meg;
c) akinek a sportfegyelmi büntetés megállapításához
vagy annak elmaradásához érdeke fűződik;
d) akitől egyébként az ügy elfogulatlan elbírálása nem
várható el;
e) a másodfokú eljárásban, aki az első fokú eljárásban
a sportfegyelmi bizottság elnöke, tagja volt.
(2) Az elnök, a tag, illetve a jegyzőkönyvvezető az öszszeférhetetlenséget köteles a sportfegyelmi bizottságnak
bejelenteni, és tevékenységét az eljárásban egyidejűleg
megszüntetni. Az elnök, a tag, illetve a jegyzőkönyvvezető
összeférhetetlenségét az eljárás alá vont is — az annak
alapjául szolgáló tényről való tudomásszerzést követően
haladéktalanul — bejelentheti. Összeférhetetlenség megállapítása esetén a sportfegyelmi bizottság az elnököt, a
tagot, illetve a jegyzőkönyvvezetőt az eljárásból kizárja, és
az eljárást az elnök, a tag, illetve a jegyzőkönyvvezető
tevékenységével érintett részében megismétli.
(3) Az összeférhetetlenségi eljárásra vonatkozó részletes előírásokat a sportszövetség sportfegyelmi szabályzata
állapítja meg.
4. § (1) Kötelezettségszegés alapos gyanúja esetén a sportfegyelmi bizottság elnöke sportfegyelmi eljárást indít. Nem
indítható sportfegyelmi eljárás, ha a kötelezettségszegésről való tudomásszerzés óta 30 nap, illetve a kötelezettségszegés elkövetése óta egy év eltelt. Külföldön
elkövetett kötelezettségszegés esetén a határidőt az eljárás alá vont belföldre történő visszaérkezésétől kell számítani.
(2) A sportfegyelmi bizottság elnöke nyolc napon belül
írásban értesíti az eljárás alá vont személyt, illetve sportszervezetet a sportfegyelmi eljárás megindításáról.
(3) Az értesítésben meg kell jelölni:
a) a sportfegyelmi eljárás tárgyát és megindításának
jogalapját;
b) a sportfegyelmi eljárás alapjául szolgáló cselek
ményt;
c) az eljárás alá vont meghallgatásának, illetve a tárgya
lás helyét és időpontját. (4) Az értesítéshez egyidejűleg csatolni kell a sportfegyelmi eljárás elrendelésének alapjául szolgáló, az eljárás során bizonyítékként felhasználható iratok másolatát is.
(5) A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy arról a felek az
értesítést a tárgyalás előtt legalább három munkanappal
korábban megkapják.
(6) Ha a sportfegyelmi eljárás alá vont személy kiskorú,
az eljárás megindításáról törvényes képviselőjét kell
értesíteni, aki köteles részt venni a sportfegyelmi eljárásban. Amennyiben a törvényes képviselő ennek nem tesz
eleget, a kiskorú képviseletét az ágazatban működő munkavállalói, illetve szakmai érdek-képviseleti szerv köteles
ellátni.
5. § (1) A sportfegyelmi tárgyalást legkésőbb az eljárás megindításáról szóló értesítés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül meg kell tartani.
(2) Ha valamelyik fél vagy jogi képviselője a tárgyaláson
nem jelenik meg, tárgyalást tartani és az ügyet érdemben
elbírálni csak akkor lehet, ha az eljárás alá vontat vagy jogi
képviselőjét szabályszerűen értesítették. Az értesítés akkor szabályszerű, ha az értesítésnek a 4. § (3) bekezdés
szerinti tartalmi elemeit, valamint az értesítéssel kapcsolatos határidőket a sportfegyelmi bizottság megtartotta és
ezt az eljárás irataiból igazolni tudja.
(3) Az eljárás lefolytatható akkor is, ha az eljárás alá
vont vagy jogi képviselője írásban bejelentette, hogy a
tárgyaláson nem kíván részt venni.
(4) Az eljárás alá vont vagy jogi képviselője a tárgyalásról szóló értesítés kézhezvétele és a tárgyalás napját
megelőző nap közötti időtartamban írásban jelezheti a
sportfegyelmi bizottság elnöke felé, hogy a tárgyaláson
önhibáján kívüli okból nem tud részt venni. Ebben az
esetben a sportfegyelemi bizottság elnöke új tárgyalást
tűz ki.
6. § (1) A sportfegyelmi bizottság elnöke a tárgyalás megnyitását követően ismerteti az eljárás alá vonttal az eljárás
megindításához vezető tényállást, a kötelezettségszegés elkövetésével kapcsolatos megállapításokat és azok bizonyítékait. Az eljárás alá vont az ügy iratait megtekintheti, az
elhangzottakra észrevételt tehet és további bizonyítást javasolhat.
(2) A tárgyaláson a tényállás tisztázása érdekében bizonyítást kell lefolytatni, amely során a sportfegyelmi bizottság tanút, szakértőt hallgathat meg, valamint tárgyi bizonyítékként iratokat, fénykép-, hang- és filmfelvételt szerezhet be, továbbá szemlét tarthat.
(3) A tárgyalásról és az egyes eljárási cselekményekről
jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvet az ügy irataival együtt kell kezelni.
(4) Az eljárás alá vont az eljárás során meghatalmazás
alapján jogi képviselőt vehet igénybe. A meghatalmazást
írásba kell foglalni vagy jegyzőkönyvbe kell mondani. A
jogi képviselő köteles írásbeli meghatalmazásának eredeti
példányát vagy annak hitelesített másolatát a sportfegyelmi bizottságnak legkésőbb a tárgyalás megkezdésekor bemutatni. A meghatalmazás visszavonására, felmondására
és ezek bejelentésére a meghatalmazásra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell. Az eljárás alá
vont kérelmére az eljárás során az ágazatban működő munkavállalói, illetve szakmai érdekképviseleti szerv részvételét, illetve képviseleti jogának gyakorlását lehetővé kell
tenni.
(5) Ha az eljárás alá vont meghallgatására tartós akadályoztatása miatt az eljárás időtartama alatt nem kerülhet
sor, az eljárás megindításához vezető tényállást, a kötelezettségszegés elkövetésével kapcsolatos megállapításokat
és azok bizonyítékait vele írásban kell közölni, és fel kell
szólítani, hogy védekezését a kézhezvételtől számított
nyolcnapos határidőn belül terjessze elő.
(6) Az első fokú eljárást a megindításától számított
legfeljebb harminc napon belül határozathozatallal be kell
fejezni. Az ügy bonyolultsága esetén a sportfegyelmi bizottság elnöke az eljárást egy alkalommal tizenöt nappal
meghosszabbíthatja. Ha az ügy a tárgyaláson nem volt
tisztázható, a tárgyalást követő nyolc napon belül újabb
tárgyalást kell tartani.
(7) A sportfegyelmi bizottság határozatában
a) a kötelezettségszegést megállapítja és büntetést szab
ki, vagy
b) megállapítja, hogy az eljárás alá vont a kötelezettség
szegést nem követte el, vagy
c) az eljárást megszünteti.
7. § (1) A sportfegyelmi bizottság elnökének javaslatára a
sportfegyelmi bizottság az eljárást felfüggesztheti:
a) legfeljebb az akadály megszűnéséig, ha az eljárás
alá vont önhibáján kívül védekezését a 6. § (5) bekezdésében meghatározottak szerint nem tudja előterjeszteni,
illetve
b) legfeljebb a büntető- vagy szabálysértési eljárás jogerős befejezéséig, ha a kötelezettségszegés miatt büntetővagy szabálysértési eljárás indult, feltéve, hogy a jogerős
határozat nélkül a tényállás nem tisztázható.
(2) A felfüggesztés időtartama a 6. § (6) bekezdés szerinti határidőbe nem számít be.
8. § Meg kell szüntetni a sportfegyelmi eljárást, ha
a) annak tartama alatt az eljárás alá vont személy munkaviszonya, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonya,
amatőr sportolói sportszerződése, sportegyesületi tagsága
vagy tanulói jogviszonya (a továbbiakban együtt: jogviszony) megszűnik, és a megszűnéstől számított öt éven
belül abban a sportágban, amelyben a kötelezettségszegést
elkövette, új jogviszonyt nem létesít;
b) annak tartama alatt az eljárás alá vont személy elhalálozik, illetve az eljárás alá vont sportszervezet megszűnik.
9. § Ha az eljárás alá vont személy jogviszonya a sportfegyelmi büntetés letöltése előtt megszűnik, a büntetést vagy
annak hátralévő részét annak az Stv. hatálya alá tartozó
sportszövetségnek kell foganatosítania, amellyel az eljárás
alá vont személy jogviszonyba kerül.
10. § (1) A sportfegyelmi bizottság elnöke az eljárás befejezésétől számított nyolc napon belül köteles a sportfegyelmi
bizottság határozatát írásba foglalni, és az eljárás alá vonttal kézbesítés útján közölni.
(2) A sportfegyelmi határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró sportfegyelmi bizottság megnevezését, a
bizottság elnökének és tagjainak, valamint az eljárás alá
vont azonosítására szolgáló adatokat, az ügy iktatószámának és tárgyának megjelölését;
b) a rendelkező részben az érdemi döntést, a kiszabott
büntetés fajtáját, mértékét, időtartamát, a sportfegyelmi
határozattal szembeni jogorvoslat lehetőségéről szóló
tájékoztatást, az eljárással kapcsolatban felmerült költségek viseléséről való döntést;
c) az indokolásban az eljárás alapjául szolgáló kötelességszegés leírását, a bizonyítási eljárás eredményeképpen
a sportfegyelmi bizottság által elfogadott vagy mellőzött
bizonyítékokat, a határozat alapjául szolgáló jogszabályi
rendelkezéseket, a sportszövetség sportfegyelmi szabályzata vonatkozó rendelkezéseinek megjelölését;
d) a határozat meghozatalának helyét és időpontját,
valamint a határozat kiadmányozójának nevét.
(3) A sportfegyelmi bizottság a versenyzőre és a sportszakemberre szóbeli figyelmeztetés és írásbeli megrovás, a
sportszervezetre írásbeli figyelmeztetés sportfegyelmi
büntetést tárgyalás tartása nélkül is kiszabhat, ha a tényállás megítélése egyszerű és a kötelezettségszegést az eljárás
alá vont elismeri.
(4) Ha az eljárás alá vont a sportfegyelmi büntetés hatálya alatt újabb sportfegyelmi eljárás megindítására alapul
szolgáló kötelezettségszegést követ el, ugyanaz a sportfegyelmi büntetés ismételten kiszabható.
11. § (1) Az első fokú sportfegyelmi határozat ellen az eljárás alá vont, illetve az, akinek jogát vagy jogos érdekét a
határozat érinti a kézbesítéstől számított tizenöt napon
belül jogorvoslati kérelmet terjeszthet elő. A jogorvoslati kérelmet az első fokú határozatot hozó sportfegyelmi
bizottság elnökénél kell benyújtani, aki azt tizenöt napon belül az eljárás során keletkezett iratokkal együtt
továbbítja a sportszövetség fellebbviteli szerve vezetőjének.
(2) A másodfokú eljárás során a sportszövetség fellebbviteli szerve az első fokú határozatot megsemmisíti és az
első fokon eljárt sportfegyelmi bizottságot új eljárásra utasítja, az első fokú határozatot megváltoztatja, vagy helybenhagyja.
(3) A sportszövetség fellebbviteli szervének szervezetére, eljárására, a határidők számítására az első fokú eljárásra
előírt rendelkezéseket megfelelően kell alkalmazni azzal,
hogy a határidőket a 11. § (1) bekezdésben szereplő iratoknak a sportszövetség fellebbviteli szervének vezetőjéhez
érkezésétől kell számítani.
12. § (1) A sportfegyelmi eljárás lefolytatásával összefüggő
költségeket — a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel — az eljáró szerv viseli.
(2) Ha az eljárás alá vont sportfegyelmi felelősségét
jogerősen megállapították, az eljárás alá vont köteles
megtéríteni az általa indítványozott eljárási cselekmények, illetve a részéről igénybe vett jogi képviselő költségeit.
13. § (1) A sportfegyelmi eljárás során jeltomács közreműködését kell biztosítani, amennyiben az eljárás alá vont személy hallássérült.
(2) Az eljárás alá vont látássérült személy kérésére a
jegyzőkönyvet és a határozatot Braille-írásban is el kell
készíteni.
14. § (1) Ez a rendelet 2004. március 13-án lép hatályba azzal,
hogy a rendelkezéseit csak a hatálybalépését követően indított fegyelmi eljárások tekintetében kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a sportfegyelmi felelősségről szóló 34/2001. (III. 5.)
Korm. rendelet.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Balla Lóránt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország tiranai nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2017. június 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
93/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2.;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy magyarország területén tilos legyen olyan szabadtéri plakátot elhelyezni, amelyen bármely
párt, bármilyen formában megjelenik?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot – a  plakát tartalmának meghatározásával – korlátozná. Mindezek alapján
a Bizottság álláspontja, hogy a kérdés az Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az Alaptörvény
8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„szabadtéri plakát” továbbá a  „bármilyen formában” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így
a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
15/2018. (IX. 27.) HM rendelete az atomenergiáról szóló törvény honvédségi alkalmazásáról.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68.  § (10)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 108. §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 122.  § (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró innovációért és technológiáért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium vagyonkezelésében
lévő ingatlanon a honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyre, illetve ideiglenes munkahelyre,
b) azon gazdasági társaságokra, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a miniszter, és
c) a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2.  § 13.  pontja szerinti honvédségi szervezetekre és
a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
(2) E  rendelet rendelkezéseit az  ionizáló sugárzás elleni védelemről és a  kapcsolódó engedélyezési, jelentési és
ellenőrzési rendszerről szóló 487/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Svr.) rendelkezéseivel összhangban
kell értelmezni.
2. § E rendelet alkalmazásában
 1. alkalmazásért felelős: a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon szervének vagy szervezetének
vezetője, aki felelős a  beszerzésre, rendszeresítésre tervezett kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag,
radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló sugárzást létrehozó hadfelszereléssel, valamint az  ionizáló
sugárzás és radioaktív szennyezés ellen védelmet nyújtó katonai védőeszközzel szemben támasztott
hadműveleti követelmények meghatározásáért, az alkalmazási elvek tervezéséért, a kiképzési, hadműveletiharcászati alkalmazás irányításáért,
2. honvédségi jármű: a  honvédelmi ágazat sugárvédelmi hatósági feladatairól szóló 166/2018. (IX. 17.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § 1. pontja szerinti jármű.
3. katonai engedélyes: a Korm. rendelet 2. § 2. pontja szerinti szervezet,
 4. katonai sugárvédelmi hatóság: a Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerinti hatóság,
 5. katonai védőeszköz: a Korm. rendelet 2. § 3. pontja szerinti védőeszköz,
 6. kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag: a Korm. rendelet 2. § 4. pontja szerinti anyag,
 7. központi ellátó szervezet: a  honvédségi szervezetek kiképzési célt szolgáló radioaktív anyagai tárolására,
kiadására kijelölt szervezet,
 8. rendszeresítés: a Korm. rendelet 2. § 5. pontja szerinti eljárás,
 9. rendszeresítésért felelős: a kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag, a  radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy
ionizáló sugárzást létrehozó hadfelszerelés, valamint az  ionizáló sugárzás és radioaktív szennyezés ellen
védelmet nyújtó katonai védőeszköz rendszerbe kerülésének és rendszeresítésének kezdeményezéséért,
valamint a kezdeményezésre vonatkozó javaslat kidolgozásáért felelős honvédelmi szervezet vezetője,
10. üzemeltetésért felelős: a  kiképzési célt szolgáló radioaktív anyagot, a  radioaktív sugárforrást tartalmazó
vagy ionizáló sugárzást létrehozó berendezés és hadfelszerelés, valamint az  ionizáló sugárzás és radioaktív
szennyezés ellen védelmet nyújtó katonai védőeszköz használatának, technikai kiszolgálásának, valamint
felülvizsgálati rendjének meghatározására kijelölt szakmai felelős honvédségi szervezet vezetője.
2. Az atomenergia biztonságos alkalmazásáért felelős személyek 3. § (1) Az atomenergia biztonságos alkalmazásáért a katonai engedélyes vezetője a felelős.
 (2) Az  atomenergia biztonságos alkalmazásáért a  honvédelmi szervezeteknél – mint az  atomenergia alkalmazója  –
a  katonai engedélyes vezetője mellett felelős a  rendszeresítésért felelős, az  üzemeltetésért felelős és
az alkalmazásért felelős.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti személyek kötelezettségeik teljesítése során együttműködni kötelesek.
3. Sugárvédelmi feladatokat ellátó személyek 4. § (1) A katonai engedélyes vezetője felelős az alárendeltségébe tartozó szervezetnél – az Svr. 36. §-ban meghatározott
személyek bevonásával – a sugárvédelem megszervezéséért, irányításáért.
(2) A honvédelmi szervezeteknél a katonai engedélyes vezetőjének (1) bekezdés szerinti feladatait – az Svr. 36. §-ban
meghatározott személyek bevonása mellett – a  logisztikai és infrastrukturális feladatokat ellátó személyek
közreműködésével hajtja végre.
(3) A sugárvédelmi megbízott az Svr. 38. §-a szerinti feladatai mellett
a) együttműködik a  munkavédelmi szaktevékenységet ellátó személyekkel a  sugárveszélyes munkahely,
a  radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló sugárzást létrehozó berendezés és hadfelszerelés és
a radioaktív anyagok kockázatértékelésének elkészítésében, az üzembe helyezés előkészítésében,
b) elkészíti az Svr. 8. melléklete szerinti Munkahelyi Sugárvédelmi Szabályzatot (a továbbiakban: MSSZ),
c) kidolgozza a kiképzési levezetési terv sugárveszélyes tevékenységre vonatkozó részét,
d) közreműködik a fizikai védelmi terv kidolgozásában,
e) közreműködik az  ionizáló sugárzás és radioaktív szennyezés ellen védelmet nyújtó egyéni és katonai
védőeszköz kiválasztásában, és
f ) részt vesz a  katonai sugárvédelmi hatóság rendszeres képzésein, továbbképzésein, és a  sugárvédelmi
oktatás keretében rendszeresen felkészíti a  honvédelmi szervezetek sugárveszélyes tevékenységet végző
foglalkoztatottjait és a külső munkavállalókat az atomenergia honvédségi alkalmazásának szabályaiból.
(4) A logisztikai és infrastrukturális feladatokat ellátó személyek tervezik, kezdeményezik és nyilvántartják a radioaktív
sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló sugárzást létrehozó berendezés és hadfelszerelés, valamint az  ionizáló
sugárzás és radioaktív szennyezés ellen védelmet nyújtó egyéni és katonai védőeszköz időszakos ellenőrzéseit,
felülvizsgálatait.
4. Az MSSZ-re vonatkozó rendelkezések 5. § (1) Az MSSZ-t a katonai engedélyes sugárvédelmi megbízottja – szükség szerint sugárvédelmi szakértő bevonásával –
készíti el, és a katonai engedélyes hagyja jóvá.
(2) Az MSSZ-t évente felül kell vizsgálni, és ennek megtörténtét írásba kell foglalni. Az MSSZ-t a módosítást szükségessé
tevő ok felmerülését követő 15 napon belül kell módosítani, amelyet a katonai engedélyes vezetője hagy jóvá.
5. Az atomenergia alkalmazási körében foglalkoztatottak szakmai oktatása, képzése, kiképzése
6. § (1) A  sugárvédelmi oktatást a  munkavédelemre vonatkozó szabályokban, a  munkavédelmi oktatásra vonatkozó
szabályok megfelelő alkalmazásával, előzetes vagy eseti jelleggel kell végrehajtani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti oktatás keretében háromévenkénti gyakorisággal kötelező a  radioaktív anyagok
szállításában részt vevő személyek részére a fizikai védelmi ismeretek oktatása.
7. § (1) A  katonai engedélyes vezetője a  radioaktív anyaggal végrehajtott kiképzési feladatok biztonsági követelményeit,
valamint azok megvalósításának módját a kiképzési levezetési tervben rögzíti.
(2) A kiképzési levezetési terv sugárveszélyes tevékenységre vonatkozó része tartalmazza
a) a sugárveszélyes tevékenység végrehajtásáért felelős személyek és a sugárvédelmi megbízott kijelölését,
b) a sugárveszélyes tevékenység technológiai leírását,
c) a sugárvédelem kialakítása során alkalmazott optimálási szempontokat,
d) a  sugárterhelésnek kitett foglalkoztatottak számát, dozimetriai besorolását és a  személyi monitorozás
módját, megvalósítását,
e) a  sugárveszélyes tevékenység vázlatos helyszínrajzát az  ellenőrzött és felügyelt területek megjelölésével,
valamint a helyszín körülhatárolásának a tervével,
f ) a hatókörbe kerülhető lakosság védelmének a tervét, a várható legnagyobb lakossági sugárterhelés becsült
értékét,
g) az  alkalmazott berendezések típusát, radioaktív anyagok megnevezését, mennyiségét, aktivitását,
műbizonylat számát,
h) a jogszabályban meghatározott, hatóságibejelentés-köteles események körét,
i) a szennyezett felületek dekontaminálásának módszerét,
j) a rendkívüli események kezelésére vonatkozó balesetelhárítási és intézkedési tervet és
k) a fizikai védelem megvalósításának módját.
(3) Az  (1) bekezdés szerinti kiképzést átfogó fokozatú sugárvédelmi képzettséggel rendelkező személy felügyeletével
kell végrehajtani, akit elsősorban a kiképzést végrehajtó szervezetek sugárvédelmi megbízottjai közül kell kijelölni.
(4) A  kiképzést végrehajtó, sugárterhelésnek kitett személyi állományt a  felkészülés időszakában eseti sugárvédelmi
oktatásban kell részesíteni.
8. § A  katonai engedélyesek sugárvédelmi megbízottjai részére a  katonai sugárvédelmi hatóság évente képzést,
továbbképzést tart.
6. Munkaköri alkalmasság orvosi vizsgálatai 9. § A  sugárterhelésnek kitett honvédek és katonai szolgálatra jelentkezők orvosi vizsgálatáról és minősítéséről
a  katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságról, valamint a  felülvizsgálati eljárásról szóló
10/2015. (VII. 30.) HM rendelet rendelkezik.
7. A sugárterhelés személyi monitorozása 10. § (1) A sugárterhelés személyi monitorozásának megszervezéséért a katonai engedélyes vezetője a felelős.
 (2) A dózismérő viselését a munkahely vezetője és a sugárvédelmi megbízott rendszeresen ellenőrzi.
8. A kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag, radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló
sugárzást létrehozó berendezés és hadfelszerelés, valamint az ionizáló sugárzás és radioaktív
szennyezés ellen védelmet nyújtó katonai védőeszköz rendszeresítésének, rendszerbe állításának és
rendszerből történő kivonásának követelményei
11. § (1) A  kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag, radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló sugárzást létrehozó
berendezés és hadfelszerelés, valamint az  ionizáló sugárzás és radioaktív szennyezés ellen védelmet nyújtó
katonai védőeszköz rendszeresítése során a rendszeresítésért felelős mint katonai engedélyes felel az atomenergia
biztonságos alkalmazásáért.
(2) A Korm. rendelet 4. § (1) bekezdés g) pontja szerinti engedély iránti kérelmet a rendszeresítésért felelős nyújtja be
a katonai sugárvédelmi hatósághoz.
(3) A  rendszeresítési eljárás befejezéséig a  rendszeresítésért felelős tartja nyilván a  radioaktív anyagot, és adatot
szolgáltat arról a katonai sugárvédelmi hatóságnak a 15. §-ban foglaltak alapján.
9. A radioaktív anyag alkalmazásának, valamint radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló
sugárzást létrehozó berendezés és hadfelszerelés üzemeltetésének követelményei
12. § (1) Az  üzemeltetéséért felelős mint az  atomenergia alkalmazója felel a  radioaktív anyag alkalmazásának, valamint
radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló sugárzást létrehozó berendezés és hadfelszerelés üzemeltetésének
biztonságáért.
(2) A  kiképzési célt szolgáló, valamint a  további alkalmazásra nem tervezett radioaktív anyagokat a  központi ellátó
szervezet (a továbbiakban: központi raktár) tartja nyilván a helyi nyilvántartásában, és tárolja.
(3) A  központi raktárból kiképzési célt szolgáló radioaktív anyag csak a  Korm. rendelet 4.  § (1)  bekezdés j)  pontja
szerinti, hatályos engedéllyel rendelkező katonai engedélyesnek adható ki, az  engedélyben meghatározott
időtartamra.
(4) A honvédelmi szervezetek esetében a katonai engedélyes átadja a központi raktárnak
a) a további alkalmazásra nem tervezett radioaktív anyagot,
b) az alkalmazás során megsérült tokozású zárt radioaktív sugárforrást és
c) a talált anyagot.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti radioaktív anyagok végleges elhelyezésére a  központi ellátó szervezet – az  üzemeltetésért
felelős útján – az átvételt követő 3 éven belül intézkedik.
13. § (1) A  további alkalmazásra nem tervezett vagy sérült tokozású zárt radioaktív sugárforrások kivételével a  központi
ellátó szervezetnél tárolt valamennyi zárt radioaktív sugárforrásnak érvényes zártságvizsgálattal kell rendelkeznie.
(2) A kiképzési célt szolgáló zárt radioaktív sugárforrások zártságvizsgálatát legalább 5 évenként el kell végezni.
 (3) Radioaktív anyaggal végrehajtott kiképzési feladat kizárólag a  sugárvédelemre vonatkozó szabályokban,
a vonatkozó kiképzési levezetési tervben és a katonai sugárvédelmi hatóság engedélyében meghatározottak szerint
végezhető.
(4) Radioaktív sugárforrást tartalmazó vagy ionizáló sugárzást létrehozó berendezés és hadfelszerelés
–  az  atomenergia-felügyeleti szerv által mentesített berendezések kivételével – a  katonai sugárvédelmi hatóság
engedélyével helyezhető üzembe és üzemeltethető.
14. § (1) A  nyitott radioaktív anyagok felhasználásával összefüggésben keletkező hulladékok – különösen
dekontamináláshoz használt oldatok és felitató anyagok – mentességi szint eléréséig vagy elszállításig történő
átmeneti tárolása feltételeinek biztosításáért a katonai engedélyes vezetője felelős.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti hulladékok átmeneti tárolásának feltételei a  keletkezés helyén nem
biztosíthatók, a katonai engedélyes vezetője intézkedik azok központi raktárba történő beszállítására.
10. A radioaktív anyagok helyi nyilvántartása és kapcsolódó adatszolgáltatások
15. § (1) A  katonai engedélyes vezetője az  Országos Atomenergia Hivatal nukleáris energiával kapcsolatos európai
uniós, valamint nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő feladatköréről, az  Országos Atomenergia Hivatal
hatósági eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelöléséről, a  kiszabható bírság mértékéről, valamint
az  Országos Atomenergia Hivatal munkáját segítő tudományos tanácsról szóló 112/2011. (VII. 4.) Korm. rendelet
5/A. § (6) bekezdése szerinti helyi nyilvántartást vezet az 1. melléklet szerinti tartalommal.
(2) A  katonai engedélyes vezetője a  radioaktív anyagokat évenkénti gyakorisággal, december 31-ei fordulónappal
leltározza.
(3) A  katonai engedélyes vezetője a  helyi nyilvántartásában szereplő adatokról adatot szolgáltat a  katonai
sugárvédelmi hatóság részére
a) a (2) bekezdés szerinti leltárt követő 15 napon belül,
b) az  orvosi radiológiai eljárásokhoz alkalmazott nyitott radioaktív anyagokról a  (2)  bekezdés szerinti leltárt
követő 15 napon belül,
c) a  b)  pontban foglaltak kivételével az  általa nyilvántartott radioaktív anyagok készletében beálló minden
változásról 8 napon belül és
d) a katonai sugárvédelmi hatóság által elrendelt leltárt követő 15 napon belül.
(4) A  honvédelmi szervezetek esetében a  katonai engedélyes vezetője a  (3)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást
a Honvédelmi Minisztérium Információ Kapcsolati Rendszere szerinti jelentésként teszi meg.
(5) Radioaktív anyag használati jogát – a  radioaktívhulladék-tároló részére történő átadás kivételével – katonai
engedélyes vezetője csak másik katonai engedélyes vezetője részére adhatja át. Az átadás-átvételről jegyzőkönyvet
kell készíteni a  radioaktív anyagok nyilvántartásának és ellenőrzésének rendjéről, valamint a  kapcsolódó
adatszolgáltatásról szóló 11/2010. (III. 4.) KHEM rendelet 11. § (4) bekezdés a)–j) pontja szerinti tartalommal.
(6) A  nukleáris anyaggal rendelkező katonai engedélyes vezetője a  rendelkezése alá tartozó nukleáris anyagokról
a nukleáris anyagok nyilvántartásának és ellenőrzésének szabályairól szóló 7/2007. (III. 6.) IRM rendelet szerinti helyi
nyilvántartást vezet.
(7) A  nukleáris anyaggal rendelkező katonai engedélyes vezetőjének a  katonai sugárvédelmi hatóság által
meghatározott időpontban fizikai leltárt kell felvenni.
(8) A nukleáris anyaggal rendelkező katonai engedélyes vezetője a készletváltozásokról – legkésőbb a változást követő
15 napon belül – készletváltozási jelentést, valamint a  (7)  bekezdés szerinti fizikai leltár eredményéről – a  leltár
felvételét követő 8 napon belül – leltár- és anyagmérleg-jelentést küld a katonai sugárvédelmi hatóság részére.
11. Fizikai védelem 16. § (1) A  katonai engedélyes vezetője biztosítja a  radioaktív anyagok, ionizáló sugárzást létrehozó berendezések, illetve
hadfelszerelések vonatkozásában az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 30.  § (1)  bekezdésében foglalt
követelmények érvényesítését.
(2) A  fizikai védelmi rendszert hatékonyan kell kialakítani és együttműködtetni az  ipar biztonsági, a  normálistól
eltérő helyzetek kezelését célzó, valamint a  katasztrófavédelmi előírásokkal és műszaki megoldásokkal,
továbbá a  honvédelmi szervezetek esetében a  Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló
24/2005.  (VI.  30.) HM rendelet melléklete (a továbbiakban: Szolgálati Szabályzat) VI. Fejezetében, valamint
az  ágazati közjogi szervezetszabályozó eszközökben, belső rendelkezésekben meghatározott védelmi, különösen
őrzés-védelmi célokat szolgáló előírásokkal.
(3) A katonai engedélyes vezetője a fizikai védelmi rendszert
a) a  radioaktív anyagok esetében az  atomenergia alkalmazása körében a  fizikai védelemről és a  kapcsolódó
engedélyezési, jelentési és ellenőrzési rendszerről szóló 190/2011. (IX. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Fizvr.) 3. melléklete szerinti D-szintű fizikai védelemnek megfelelő követelmények alkalmazásával vagy azzal
egyenértékű megoldással, és
b) az  ionizáló sugárzást létrehozó berendezések esetében a  Fizvr. 35.  § (1)–(3)  bekezdésében meghatározott
követelmények alkalmazásával vagy azzal egyenértékű megoldással
alakítja ki és működteti.
 (4) A központi raktár fizikai védelmét a Fizvr. 3. melléklete szerinti C-szintű fizikai védelemnek megfelelő követelmények
alkalmazásával vagy azzal egyenértékű megoldással kell kialakítani és működtetni.
 (5) A  katonai engedélyes vezetője a  fizikai védelmi tervben az  (1)  bekezdés szerinti követelmények érvényesítéséről
vagy a választott megoldás egyenértékűségéről nyilatkozik.
 (6) A  fizikai védelem a  Fizvr.-ben meghatározott követelményekkel egyenértékű megoldásai megfelelőségét a  fizikai
védelem engedélyezési eljárásában a katonai sugárvédelmi hatóság megvizsgálja.
 (7) A  honvédelmi szervezeteknél az  objektumra, létesítményre vonatkozó fizikai védelmi tervet – a  2.  melléklet
szerinti tartalommal – az  őrzés-védelmi feladatok megszervezéséért felelős személy, a  sugárvédelmi megbízott
közreműködésével készíti el.
(8) A  fizikai védelmi tervet – az  ágazati közjogi szervezetszabályozó eszközökben, belső rendelkezésekben
meghatározott védelmi, különösen őrzés-védelmi célokat szolgáló előírásokban meghatározott tervek részeként,
azzal összhangban, vagy az MSSZ-ben kell meghatározni.
(9) A  3.  melléklet szerinti, szállításra vonatkozó fizikai védelmi tervet a  szállítás megszervezésére kijelölt személy
a sugárvédelmi megbízott személy közreműködésével készíti el, amelyet a katonai engedélyes hagy jóvá.
12. A radioaktív anyagok szállítása 17. § (1) Radioaktív anyag katonai engedélyes által, honvédségi járművel történő szállítására vonatkozó engedélykérelemhez
csatolandó adatszolgáltatás tartalmi követelményeit a 4. melléklet tartalmazza.
(2) A  katonai engedélyes által radioaktív anyag, radioaktív sugárforrást tartalmazó ionizáló sugárzást létrehozó
berendezés honvédségi járművel történő szállítására alkalmazni kell a  Szolgálati Szabályzat IX. Fejezetének
rendelkezéseit is.
(3) Nem minősül radioaktív anyag szállításának
a) a hadfelszerelés részeként beépített radioaktív anyaggal történő közlekedés és
b) a katonai engedélyes telephelyén belül történő szállítás (a továbbiakban: belső szállítás).
(4) A belső szállítás a sugárvédelmi megbízottnak történő bejelentést követően, az MSSZ-ben meghatározott módon
végezhető.
(5) Radioaktív anyagot szállító honvédségi járművet csak sugárvédelmi képzettséggel rendelkező járművezető
vezethet, és járműszemélyzet kísérhet. A  sugárvédelmi végzettség fokozatát, a  radioaktív anyag szállítási
feladatának megfelelően az engedélyező katonai sugárvédelmi hatóság – a szállítási engedélyben – állapítja meg.
(6) A radioaktív anyag szállítását annak megkezdése előtt 24 órával, az MH Központi Közlekedési Diszpécser Ügyeletesi
Szolgálathoz be kell jelenteni.
(7) A  radioaktív anyag szállítása során bekövetkezett olyan baleset, melynek során a  szállítmány megsérülhetett,
rendkívüli eseménynek minősül.
(8) A  radioaktív anyag szállítása során, nem honvédségi területen bekövetkezett rendkívüli eseményt a  katonai
engedélyes vezetője köteles haladéktalanul bejelenteni
a) az illetékes rendőrkapitányságnak,
b) az Országos Sugáregészségügyi Készenléti Szolgálatnak,
c) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Központi Főügyeletének és
d) az illetékes területi környezetvédelmi, valamint természetvédelmi hatóságnak.
(9) A katonai engedélyes vezetője a (8) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettségen kívül
a) a  környezetszennyezéssel járó rendellenességet az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatáskörben eljáró megyei kormányhivatalnak,
b) a  szállítmánnyal kapcsolatos minden rendkívüli eseményt a  radioaktív anyagok szállításáról, fuvarozásról
és csomagolásáról szóló 51/2013. (IX. 6.) NFM rendelet 4.  melléklete szerinti bejelentőlapon faxon vagy
e-mailben – a rendkívüli esemény bekövetkeztét követő 10 órán belül – az atomenergia-felügyeleti szervnek
is köteles bejelenteni. 13. Kötelezően bejelentendő események 18. § (1) A  katonai engedélyes – telefonon, telefaxon, e-mailen vagy személyesen – haladéktalanul jelenti a  katonai
sugárvédelmi hatóság részére
a) a rendkívüli eseményt,
b) a  helyi nyilvántartásában szereplő radioaktív anyagra vagy birtokában lévő ionizáló sugárzást létrehozó
berendezésre elkövetett bűncselekmény gyanúját vagy előkészületét és
c) a hiányzó vagy talált anyagot, figyelemmel a hiányzó, a talált, valamint a lefoglalt nukleáris és más radioaktív
anyagokkal kapcsolatos bejelentésekről és intézkedésekről, továbbá a nukleáris és más radioaktív anyagokkal
kapcsolatos egyéb bejelentést követő intézkedésekről szóló kormányrendelet rendelkezéseire.
(2) A  katonai engedélyes a  jelentésre kötelezett esemény körülményeit köteles megvizsgálni, és a  vizsgálat
eredményéről, továbbá az  esemény ismétlődésének vagy hasonló esemény bekövetkezésének megelőzését célzó
javító intézkedésekről köteles – az  esemény bekövetkezésétől számított 45 napon belül – jelentést benyújtani
a katonai sugárvédelmi hatóság részére.
14. Záró rendelkezések 19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
20. § Ez  a  rendelet az  ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló
alapvető biztonsági előírások megállapításáról, valamint a  89/618/Euratom, a  90/641/Euratom, a  96/29/Euratom,
a  97/43/Euratom és a  2003/122/Euratom tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 5-i
2013/59/Euratom irányelvének való megfelelést szolgálja.
21. § Hatályát veszti az  atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény honvédségi alkalmazásáról szóló 33/2002. (V. 3.)
HM rendelet.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1160/2011. (V. 23.) Korm. határozata „az 1-es és 3-as villamos vonalak továbbfejlesztésének I. üteme, a budapesti, körgyűrűs, kötöttpályás hálózat fejlesztésének részeként” című nagyprojekt támogatásának jóváhagyásáról.
1. A Kormány elfogadta „az 1-es és 3-as villamos vonalak továbbfejlesztésének I. üteme, a budapesti, körgyűrűs,
kötöttpályás hálózat fejlesztésének részeként” című nagyprojektet és elrendeli a támogatási kérelem – Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség általi – Európai Bizottsághoz történő benyújtását.
Projekt neve Projektgazda
Teljes költség (forint) Elszámolható
költségek
(forint) Nem elszámolható
költségek (forint) Igényelt támogatás
összege
(forint) „Az 1-es és 3-as
villamos vonalak
továbbfejlesztésének I. üteme,
a budapesti,
körgyűrűs,
kötöttpályás hálózat
fejlesztésének
részeként” című
KÖZOP nagyprojekt
BKK Budapesti
Közlekedési
Központ
Zártkörűen
Működő
Részvénytársaság 40 998 763 242 40 155 082 742 843 680 500 37 713 653 711
Ebből:
– EU-támogatás:
32 056 605 654
forint
– Operatív
Programon
belüli hazai
forrás:
5 657 048 057
forint
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1090/2017. (II. 13.) Korm. határozata az „A Csepeli Országos Közforgalmú Kikötő, mint TEN-T kikötő, továbbá Budapest és térsége vízi áruszállítási kapcsolatainak és fejlesztési lehetőségeinek vizsgálata” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány 1. egyetért az „A Csepeli Országos Közforgalmú Kikötő, mint TEN-T kikötő, továbbá Budapest és térsége vízi áruszállítási
kapcsolatainak és fejlesztési lehetőségeinek vizsgálata” című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat)
az 1. melléklet szerint, 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatinanszírozási
Eszköz 2016. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az  Európai
Bizottság a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2017. (VI. 15.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdése alapján Kohut Balázst 2017. június 15. napjától
a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az egyes Karib-térségbeli kiemelt külgazdasági
intézkedések összehangolásáért és a  magyarországi tudástranszfer elősegítéséért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) feladatkörében eljárva felel a  latin-amerikai, kiemelten a  magyar és a  kubai gazdasági kapcsolatok
összehangolásáért, elősegíti azok fejlesztését, bővítését,
b) a feladatok ellátása érdekében kapcsolatot tart a külgazdasági és külügyminiszter (a továbbiakban: miniszter)
által vezetett minisztérium közreműködő szervezeti egységeivel, a  miniszter irányítása és felügyelete alá
tartozó háttérintézményekkel és gazdasági társaságokkal,
c) a  feladatkör végrehajtásával kapcsolatban, az  együttműködés elősegítése érdekében kapcsolatot tart
külgazdasági kérdésekben az  érintett államok kormányzati és nem kormányzati szerveivel, kiemelt
vállalkozásaival,
d) elősegíti új exportpiacok felkutatását a  Karib-térségben, az  exportlehetőségek bővítését, új befektetési és
kereskedelmi lehetőségek feltárását, továbbá a  hazai kis- és középvállalkozások export- és tőkekihelyezési
tevékenységének fejlesztését,
e) feladatkörében eljárva kapcsolatot tart az érintett hazai gazdálkodó szervezetekkel és közigazgatási szervekkel,
f ) feladatkörében eljárva elősegíti a kormányzati és ágazati külgazdasági stratégiai célkitűzések érvényesülését.
3. § (1) A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg.
(2) A  miniszteri biztos feladatkörének ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételeket a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium biztosítja.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
255/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Emri Gergelyt
a 2016. augusztus 1. napjától 2019. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
53/2011. (III. 31.) Korm. rendelete a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
c) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva – az állami feladatok hatékonyabb ellátása és a költségvetési kiadások
csökkentése érdekében – a következőket rendeli el: 1. § A 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendelettel létrehozott Központi Szolgáltatási Főigazgatóság elnevezése Közbeszerzési és
Ellátási Főigazgatóságra (a továbbiakban: Főigazgatóság) változik. 2. § (1) A Főigazgatóság a nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó, önállóan működő és
gazdálkodó költségvetési szerv. (2) A Főigazgatóság alapító okiratát a miniszter adja ki, és gyakorolja az alapító szervet megillető jogokat.
A Főigazgatóság tevékenységét a miniszter irányítja, e jogkörében jóváhagyja a Főigazgatóság szervezeti és működési
szabályzatát. (3) A Főigazgatóság élén főigazgató áll. A főigazgatói beosztást pályázat útján kell betölteni. A főigazgatót a miniszter
nevezi ki és gyakorolja a főigazgató feletti munkáltatói jogokat. A Főigazgatóság vezetőjének és alkalmazottainak
jogviszonyára a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény rendelkezései az irányadók.
3. § (1) A Főigazgatóság: a) biztosítja a Miniszterelnökség, a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény
1. §-ában felsorolt minisztériumok – kivéve a Honvédelmi Minisztériumot, továbbá a Külügyminisztérium
irányítása alá tartozó külképviseleteket – működéséhez szükséges munkakörnyezetet, ennek keretében
gondoskodik az említett szervezetek elhelyezését szolgáló ingatlanok és az intézményi működéshez szükséges
gépjárművek üzemeltetéséről, továbbá a szervezetek munkavégzéshez szükséges tárgyi eszközökkel történő
ellátásáról – ide nem értve az informatikai-telekommunikációs eszközöket –, illetve az intézményi működéshez
szükséges kiszolgáló tevékenységek megszervezéséről, b) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel (a továbbiakban: MNV Zrt.) kötött vagyonkezelési szerződések keretei
között – ingatlanok vonatkozásában az MNV Zrt.-t terhelő elhelyezési kötelezettséggel összhangban – ellátja
az a) pontban meghatározott feladatokhoz kapcsolódó vagyonelemekkel összefüggő vagyongazdálkodási
feladatokat, c) végzi a külön jogszabályban meghatározott központosított közbeszerzési feladatokat,
d) ellátja a külön jogszabályban foglalt elektronikus közbeszerzéssel kapcsolatos végrehajtási feladatokat,
e) külön jogszabályban meghatározottak szerint vagy erre vonatkozó megállapodás alapján a közbeszerzésekről
szóló 2003. évi CXXIX. törvény hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokat bonyolít le az a) pontban megjelölt
szervezetek, a Miniszterelnökség fejezethez, valamint a Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó
költségvetési szervek, az azok vagyonkezelésébe tartozó, többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaságok,
továbbá a Kormány közalapítványai mint ajánlatkérők részére, f) végzi a központosított közbeszerzés normatíva rendszerének meghatározásával, módosításával összefüggő
előkészítő feladatokat, g) végzi az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok
feltételeiről szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendeletben meghatározott feladatokat,
h) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály, kormányhatározat, az alapító okirat vagy az irányító szerv
vezetője a hatáskörébe utal. (2) A Főigazgatóság az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szolgáltatásokat e rendelet mellékletében
meghatározott körben és terjedelemben biztosítja. (3) A Főigazgatóság a (2) bekezdés szerinti ellátási szolgáltatások nyújtásának módjára és szintjére, valamint
a szolgáltatások igénybevételének rendjére vonatkozóan az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szervekkel
megállapodást köt. A megállapodás tartalmazza a Főigazgatóság által nyújtott szolgáltatások részletezését az igénybe
vevővel egyeztetett egyedi igények figyelembevételével. (4) A Főigazgatóság a (2) bekezdés szerinti szolgáltatások nyújtására a Miniszterelnökség fejezethez, valamint az egyes
minisztériumi fejezetekhez tartozó – az (1) bekezdés a) pontjában nem szereplő – költségvetési szervekkel
megállapodást köthet. 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–3. §-a, 4. § (3) és (5)–(12) bekezdése 2011. május 1-jén lép hatályba.
(3) Ahol e rendelet hatálybalépése előtt alkotott kormányrendelet, miniszterelnöki rendelet, miniszteri rendelet vagy
kormányhatározat Központi Szolgáltatási Főigazgatóságot említ, azon – ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik – Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságot kell érteni.
(4) A Központi Szolgáltatási Főigazgatóságról szóló 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet a következő 6. §-sal egészül ki:
„6. § A Főigazgatóság a feladatai ellátása során az üdültetési, elhelyezési, vendéglátási, üzemeltetési, gyermek- és
ifjúsági, valamint egészségmegőrző-rehabilitációs feladatok tekintetében a HUMAN-JÖVŐ 2000 Egészségmegőrző és
Oktatási Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság szolgáltatásait, illetve működését veszi igénybe.”
(5) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) a következő 9/A. §-sal egészül ki:
„9/A. § A miniszter a Közgyűjteményi Ellátó Szervezet útján – amely e tevékenységéhez a HUMAN-JÖVŐ 2000
Egészségmegőrző és Oktatási Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság szolgáltatásait veszi
igénybe – működteti a központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerét, gondoskodik az integrált üdültetési
rendszerhez tartozó – az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter egyetértésével kijelölt – üdülőingatlanok
üzemeltetéséről.” (6) Az R. 92. § (1) bekezdése a következő n) ponttal egészül ki:
[A miniszter az informatikáért, a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért és
az űrkutatásért való felelőssége körében:] „n) a Kopint-Datorg Zrt. útján központosított informatikai és telekommunikációs szolgáltatásokat nyújt, gondoskodik
az igénybevevők informatikai és telekommunikációs eszközökkel történő ellátásáról és az ilyen eszközök
működtetéséről.” (7) Az R. 93. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„93. § A Kopint-Datorg Zrt. a 92. § (1) bekezdés n) pontja szerinti feladatát a nemzeti fejlesztési miniszterrel kötött
közszolgáltatási szerződés alapján látja el, amelyben a felek rögzítik az elvárt szolgáltatások körét és a szolgáltatások
elvárt szintjét (SLA). A Kopint-Datorg Zrt. szolgáltatási díját a ténylegesen felmerült és a teljes költség felosztás
módszerével meghatározott önköltség, valamint az adott szolgáltatással közvetlenül összefüggő felhalmozási költség
alapján a szolgáltatási szint alapú közszolgáltatási szerződés határozza meg.”
(8) Az R. 121. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Felhatalmazást kap a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, hogy rendeletben
szabályozza az integrált üdültetési rendszerhez tartozó üdülők igénybevételének rendjét és hasznosításának
szabályait, meghatározza az alkalmazandó üdülési díjak megállapításának a szabályait.”
(9) A Központi Szolgáltatási Főigazgatóságról szóló 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 2. § a) pont aa) alpontjában és
b) pontjában meghatározott szerveknek 2011. május 1. napja előtt nyújtott informatikai és telekommunikációs
szolgáltatások, az ezzel összefüggésben kötött, 2011. május 1-jén hatályban lévő polgári jogi szerződések, továbbá
az átvett feladatokat a munkakörük szerint ellátó foglalkoztatottak továbbfoglalkoztatása tekintetében
a Kopint-Datorg Zrt. a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság jogutódja.
(10) A Központi Szolgáltatási Főigazgatóság által a (9) bekezdés szerinti szolgáltatások nyújtásához használt állami
tulajdonú eszközöket az MNV Zrt. – a Főigazgatóság vagyonkezelői jogának megszüntetését követően – nem pénzbeli
hozzájárulásként a Kopint Datorg Zrt. tulajdonába adja. A tulajdonba adás megtörténtéig az eszközök használatára
a Főigazgatóság és a Kopint Datorg Zrt. szerződést köt.
(11) A Központi Szolgáltatási Főigazgatóságról szóló 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 2. § h)–j) pontjában meghatározott
feladatokkal összefüggésben kötött, 2011. május 1-jén hatályban lévő polgári jogi szerződések tekintetében, továbbá
e feladatokat a munkakörük szerint ellátó foglalkoztatottak továbbfoglalkoztatása tekintetében a Központi
Szolgáltatási Főigazgatóság jogutódja a Közgyűjteményi Ellátó Szervezet. (12) Hatályát veszti
a) a Központi Szolgáltatási Főigazgatóságról szóló 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet,
b) a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság által nyújtott ellátási szolgáltatások köréről, terjedelméről, valamint
az igénybevétel rendjéről szóló 7/2007. (III. 19.) MeHVM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1102/2003. (X. 16.) Korm. határozata a magyar—kínai gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért felelős kormánymegbízott feladat- és hatásköréről.
A Kormány, tekintettel Magyarország közelgő teljes
jogú európai uniós tagságára, szükségesnek ítéli, hogy a
magyar vállalkozások mind az Európai Unió piacán, mind
azon kívül — az EU közösségi politikákkal összhangban
— szélesítsék gazdasági tevékenységüket, szilárdítsák gaz
dasági pozícióikat, amelynek potenciálisan egyik fő iránya
a Távol-Kelet és ezen belül kiemelten a Kínai Népköztársaság. E célok érdekében a következő határozatot hozza:
1. Dr. Huszty Andrást 2003. október 1-jei hatállyal a
magyar—kínai gazdasági kapcsolatok fejlesztéséért felelős
kormánymegbízottnak (a továbbiakban: kormánymegbízott) nevezi ki.
2. A kormánymegbízott — az illetékes minisztériumokkal együttműködve — elősegíti
a) a magyar—kínai gazdasági-üzleti kapcsolatok és
azok új, korszerű termelési, befektetési típusú formáinak
fejlesztését;
b) a térségbe irányuló magyar kivitelt támogató új megoldások, kezdeményezések kidolgozását és vállalkozói elgondolások felkarolását, a kivitelt akadályozó tényezők
feltárását, a szükséges beavatkozások kezdeményezését;
c) az ipari, informatikai, energetikai, agrárgazdasági,
turisztikai, kereskedelmi, közlekedési és infrastrukturális,
befektetési, privatizációs, finanszírozási két- és sokoldalú
kapcsolatok fejlődését, az ilyen rendezvényeken való
összehangolt és hatékony képviseletet;
d) a regionális szintű szerepvállalás feltételrendszerének kialakítását; e) a Kormány, a kormányzati szervek, az érdekelt hazai
vállalkozások és érdekképviseleti szervek, öntevékeny
szerveződések közötti koordináció javítását;
f) a magyar—kínai gazdasági és üzleti kapcsolatokban,
valamint az ezzel összefüggő nemzetközi tevékenységben
a magyar érdekek következetes képviseletét.
3. A kormánymegbízott e határozatban megállapított
feladatkörében önállóan látja el a hazai vállalkozások és a
kínai piaci gazdasági régiók közötti gazdasági kapcsolatok
építésével összefüggő teendőket.
4. A kormánymegbízott
a) az érdekelt minisztériumokkal együttműködve irá
nyítja a magyar vállalkozások piacra jutását, kínai piaci
pozíciójuk erősítését szolgáló új kereskedelmi, pénzügyi
szabályozások, konstrukciók kidolgozását, megvalósítását,
az erre irányuló kormányzati gazdaságszervező tevékenységet;
b) összehangolja a gazdasági és üzleti kapcsolatok információs, kereskedelem-fejlesztési és infrastrukturális
feltételeinek javítását szolgáló kormányzati javaslatok kidolgozását és megvalósítását;
c) koordinálja a hazai vállalkozások kínai piacokra irányuló jelentős exportot képviselő üzleteinek kormányzati
eszközökkel történő elősegítését, a kormányzati szervek,
az állami tulajdonú kereskedelemfejlesztési, befektetésösztönzési, exporthitelezési és exporthitel-biztosítási szervezetek térséget érintő gazdasági és üzleti tevékenységét;
d) közvetlen kapcsolatot tart az érdekelt kamarákkal,
szakmai szövetségekkel, a térségbe irányuló üzleti együtt
működés elősegítésére létrejött szervezetekkel, a magyarországi kínai gazdasági szervezetekkel, az érdekelt önkormányzatokkal és regionális szervekkel;
e) a feladatkörével összhangban részt vesz a magyar—
kínai gazdasági együttműködéssel összefüggő két- és sokoldalú gazdasági jellegű kormányközi megállapodások előkészítésében és végrehajtásában, valamint a térséget érintő
gazdasági és kereskedelmi együttműködés európai uniós
tagságunkkal összefüggésben felmerülő ügyeiben, a nemzetközi tárgyalásokon képviselendő magyar álláspont kialakításában;
f) az érintett kormányzati szervekkel együttműködve
javaslatokat készít a Kormány vagy az illetékes kormányzati szervek részére a szükséges intézkedések megtétele
érdekében, beleértve a hazai szabályozás vagy nemzetközi
megállapodások módosítását, nemzetközi gazdaságdiplomáciai lépéseket, illetve részt vesz az ilyen tárgyú előterjesztések kidolgozásában;
g) koordinálja a közös megjelenés kialakításának módozatait harmadik piacokon, illetőleg elősegíti Magyarország térségi üzleti központi szerepkörének erősítését a
kínai vállalkozások részéről;
h) a térséget érintő piaci műveletek és gazdaságpolitikai döntések hatékonyságának javítása érdekében kialakítja a kormányzati és üzleti döntéseket támogató információk általános adatbázisát;
i) feladatkörében figyelemmel kíséri és elősegíti a kormányzati intézkedések, továbbá egyes kiemelt jelentőségű
gazdasági események, ügyletek megvalósítását.
5. A kormánymegbízott működésének feltételeiről a
Miniszterelnöki Hivatal gondoskodik.
6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
90/2009. (XI. 20.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 32. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi tárca vagyonkezelése alatt álló honvédelmi célra feleslegesnek
minősített állami ingatlanvagyonnak a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) részére történő átadással
kapcsolatos egyeztetések koordinációjára az alábbi utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre,
a miniszter felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi tárca vagyonkezelésében lévő honvédelmi célra feleslegesnek minősített állami ingatlanvagyonnak az
MNV Zrt. részére történő átadásával kapcsolatos egyeztetések előkészítése, lebonyolítása és az előkészítéshez
szükséges koordinációs feladatok végrehajtása érdekében miniszteri biztossá nevezem ki Paulovits Lászlót, a HM
Miniszteri Kabinet politikai főtanácsadóját (a továbbiakban: miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét hat hónap időtartamra, 2009. október 21-ével kezdődően látja el.
3. § A miniszteri biztos a honvédelmi tárca vagyonkezelésében lévő honvédelmi célra feleslegesnek minősített állami
ingatlanvagyon MNV Zrt. részére történő átadásával kapcsolatosan: a) előkészíti és lefolytatja a vagyonátadással összefüggő egyeztetéseket az MNV Zrt. ügyvezetésével, valamint az
érintett közigazgatási szervezetekkel; b) koordinálja a tevékenységéhez kapcsolódó, ágazati körbe tartozó döntés-előkészítés folyamatát;
d) folyamatosan tájékoztatja a honvédelmi minisztert és a HM kabinetfőnököt az egyeztetéseken felmerült,
miniszteri hatáskörbe tartozó döntési javaslatokról, kezdeményezi a szükséges vezetői döntések meghozatalát;
e) együttműködik a honvédelmi tárca ingatlanvagyon-gazdálkodással foglalkozó szervezeteivel.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2010. október 22-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1022/2018. (II. 6.) Korm. határozata a magyar divat- és designipar fejlesztésével kapcsolatos feladatok, valamint a turisztikai marketing- és kommunikációs feladatok ellátásáról.
A Kormány
 1. a  magyar divat- és designipar átfogó megújítása érdekében egyetért azzal, hogy az  ahhoz szükséges feladatokat
a  nemzeti fejlesztési miniszter a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: Ügynökség) útján, egy, az Ügynökség tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, újonnan létrehozandó
gazdasági társaság által lássa el;
2. egyetért azzal, hogy a  hazai turisztikai marketing- és kommunikációs feladatokat a  nemzeti fejlesztési miniszter
az  Ügynökség útján, egy, az  Ügynökség tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, újonnan létrehozandó gazdasági
társaság által lássa el;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti feladatok szakmai koordinációjának ellátására
a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján
gondoskodjon 150 000 000 forint pénzbeli hozzájárulással a  magyar állam 100%-os tulajdonában álló nonprofit
gazdasági társaság zártkörűen működő részvénytársaság formájában történő megalapításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 7. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  pontban rögzített feladatok ellátására az  MNV Zrt. útján
gondoskodjon 150 000 000 forint pénzbeli hozzájárulással a  magyar állam 100%-os tulajdonában álló nonprofit
gazdasági társaság zártkörűen működő részvénytársaság formájában történő megalapításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 7. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  3. és 4.  pont szerinti társasági részesedések tekintetében a  tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének
gyakorlójaként az Ügynökség kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. és 4. pont szerinti társaságok megalapítását követően azonnal
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Ügynökség bevonásával készítse elő azokat a  jogszabálymódosításokat és tegye meg azokat az  intézkedéseket, amelyek az  1. és 2.  pontban meghatározott feladatok
megvalósításához szükségesek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon a  3. és
4.  pontban meghatározott gazdasági társaságok megalapításához és működésének megindításához szükséges
összesen 300 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Állami
tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. által végrehajtott
részesedésvásárlás, tőkeemelés, pótbefizetés jogcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1127/2012. (IV. 25.) Korm. határozata a fővárosi helyi közösségi közlekedés hosszú távon fenntartható biztosításáról.
A Kormány 1. egyetért a fővárosi helyi közösségi közlekedés hosszú távon fenntartható biztosításáról Magyarország Kormánya és
Budapest Főváros Önkormányzata között kötendő Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
tervezetében foglaltakkal; 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Megállapodást Budapest Főváros Önkormányzata képviselőjével
megkösse; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 30.
3. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet
10. pont b) alpontja szerinti támogatás folyósításáról, felhasználásáról, elszámolásáról és ellenőrzéséről Budapest
Főváros Önkormányzatával a támogatási szerződést – a Megállapodás aláírását, valamint a fővárosi közösségi
közlekedés ellátására irányuló közszolgáltatási szerződés aláírását követően – megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
24/2019. (V. 23.) ORFK utasítása a műanyag értékzáró plomba rendőrségi alkalmazásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV.  törvény 6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv műanyag értékzáró plombával kapcsolatos tevékenységének egységes szabályozására kiadom az  alábbi
utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra;
b) a Készenléti Rendőrségre és a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban együtt: területi
szervek);
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szervek)
[az a)–c) alpontok a továbbiakban együtt: rendőri szervek].
II. FEJEZET
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK 2. A plomba felhasználása
2. A lezárt szállítmányokban megbújt személyek felfedése érdekében végrehajtott ellenőrzések során megbontott
járművek rendőrségi zárral való lezárásához a  rendőri szervek műanyag értékzáró plombát (a továbbiakban:
plomba) alkalmaznak.
3. A lezárást követően a  felbontásról felvett – az  1.  melléklet szerinti – jegyzőkönyv megfelelő rovatában a  plomba
sorozatszámát fel kell tüntetni.
4. A 3.  pont szerinti jegyzőkönyvet 2 példányban kell elkészíteni. Az  1. példány – aláírva és lepecsételve –
a járművezető részére kerül átadásra, a 2. példányt az ellenőrzést végrehajtó személy beszámoltatása során átadja
a szolgálati elöljárója részére. A jegyzőkönyv igazolja a felbontás tényét, illetve a plomba felhasználását.
3. A plomba beszerzése 5. A helyi szerveknek, valamint a területi szervek érintett szervezeti elemeinek – a szolgálati út betartásával – minden
tárgyév november 30-ig kell igényelnie a  plombákat a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság gazdasági
rendőrfőkapitány-helyettesénél, illetve a Készenléti Rendőrség Műszaki és Üzemeltetési Igazgatóság igazgatójánál.
6. A területi szerveknek igényüket minden tárgyév december 31-ig kell felterjeszteniük vagy megküldeniük
a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére.
7. A plombát a  2.  melléklet szerint kell kialakítani. A  plombák legyártásáért, beszerzéséért és az  igényelt mennyiség
kiadásáért a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a felelős.
4. A plomba tárolása, nyilvántartása és elszámolása 8. A plombákat a  szolgálatba kiadás helyén lemezszekrényben kell tárolni, a  szigorú számadású okmányok
elszámolása szerint külön nyilvántartott és felfektetett kiadási könyvben kell nyilvántartani, és vezetni kell a kiadást
és a visszavételt.
9. Kiadáskor a  szolgálati elöljárónak fel kell tüntetni a  plomba átvevőjének nevét, rendfokozatát, jelvényszámát és
a  kiadott plombák sorozatszámát, visszavételkor a  mennyiséget, továbbá – amennyiben a  plomba felhasználásra
került – a felhasznált plomba sorozatszámát és a jegyzőkönyv számát.
10. Az elkészített jegyzőkönyveket az  Iratkezelési Szabályzat szerint a  szolgálati elöljáró gyűjti, és a  felhasznált
plombákkal a  jegyzőkönyvek alapján számol el. A  fel nem használt plombák a szolgálatban átadás-átvétel tárgyát
képezik.
11. A plombák felhasználásának jogszerűségét a nyilvántartást végző szervezeti elem vezetője havonta ellenőrzi.
5. A felhasználás jelentés rendje 12. A plombák felhasználását a  helyi szerv vezetője, valamint a  területi szerv érintett szervezeti elemének vezetője
félévente ellenőrizteti a  nyilvántartás alapján, és a  felhasznált mennyiségről, valamint a  bontások
eredményességéről minden félévet követő hónap 5. napjáig jelentést tesz a területi szerv vezetőjének.
13. A területi szerv minden félévet követő hónap 10. napjáig az  ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti
Főosztály vezetője útján jelentést tesz a  rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére a  plombák
felhasználásáról és a bontások eredményességéről.
14. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály vezetője a  13.  pont alapján felterjesztett jelentések
alapján a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére félévente összesített jelentést tesz.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 15. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
16. A rendőri szervek vezetői intézkednek az érintett állománynak az utasításban foglaltak dokumentált módon történő
oktatására, első alkalommal a hatálybalépést követő egy hónapon belül, majd ezt követően évente egy alkalommal.
17. Hatályát veszti a műanyag értékzáró plomba rendőrségi alkalmazásáról szóló 28/2008. (OT 16.) ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány