text:
17/2010. (IV. 7.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya közötti, Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) határátkelőhelyen közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról szóló, jegyzékváltás útján létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 54/2010. (III. 11.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
Az 54/2010. (III. 11.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. évi 34. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és
Románia Kormánya közötti, Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) határátkelőhelyen közös kapcsolattartási szolgálati hely
létrehozásáról szóló, jegyzékváltás útján létrejött Jegyzőkönyv záró rendelkezése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Amennyiben a Magyar Köztársaság Kormánya egyetért a fentiekkel, Románia Külügyminisztériumának jelen szóbeli
jegyzéke a Magyar Köztársaság bukaresti Nagykövetségének válaszjegyzékével együtt fogja képezni a Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya közötti, Nagycsanád (Cenad)–Kiszombor határátkelőhelyen közös
kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról szóló Jegyzőkönyvet. A Jegyzőkönyv a Magyar Köztársaság bukaresti
Nagykövetsége válaszjegyzékének megérkezésével egyidejűleg lép hatályba.”
A válaszjegyzék kézhezvételének időpontja: 2010. február 25.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2010. február 25.
A fentiekre tekintettel, összhangban az 54/2010. (III. 11.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Magyar Közlöny 2010. évi 34. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya
közötti, Kiszombor–Nagycsanád (Cenad) határátkelőhelyen közös kapcsolattartási szolgálati hely létrehozásáról szóló,
jegyzékváltás útján létrejött Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 54/2010. (III. 11.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2010.
február 25-én, azaz kettőezer-tíz február huszonötödikén léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
67/2015. (VIII. 20.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 253.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, az  illetékes
megyei kormányhivatalok javaslatára
Baloghné dr. Nagy Edit, Halásztelek Város Önkormányzatának jegyzője,
Dr. Makai Sándor, Füzesgyarmat Város Önkormányzatának jegyzője,
Mona Gyula, Mende Község Önkormányzatának jegyzője,
Pest Éva, a Dunaszekcsői Közös Önkormányzati Hivatal jegyzője és
Török László, Mérk Nagyközség Önkormányzatának jegyzője
részére – 2015. július 1-jei hatállyal, határozatlan időre –
címzetes főjegyzői címet adományozok. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
499/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Magyar Szociális
Zöld Párt elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére a törvények olyan módosítását, hogy az állami és
önkormányzati fenntartású tömegközlekedési eszközökön az utazás ingyenes legyen.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az egyértelműség
követelményének, mivel a kérdés pontatlan megfogalmazása több értelmezési problémát vet fel.
A kezdeményezésben szereplő „tömegközlekedési eszközök” kifejezésből nem derül ki, hogy ez alatt a légi
járműveket, a vasúti, vízi vagy a közúti tömegközlekedési eszközöket, esetleg valamennyit kell-e érteni. Nem
értelmezhető továbbá a tömegközlekedési eszközök állami, illetve önkormányzati fenntartása kitétel sem.
A járműparkot a legtöbb esetben nem az állam vagy az önkormányzat tartja fenn, a fenntartásról általában gazdasági
társaságok gondoskodnak, amelyekben az állam, illetve az önkormányzatok tulajdonjoggal rendelkezhetnek.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ezért ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2019. XLVII. törvény a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya között a diplomataés szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Laoszi Népi Demokratikus
Köztársaság Kormánya között a  diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös
vízummentességéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya között
a diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről
Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Fél” illetve „Felek”),
Attól a szándéktól vezérelve, hogy tovább erősítsék a két ország közötti baráti kapcsolatokat és együttműködést;
Azzal a szándékkal, hogy elősegítsék a diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraiknak a másik Fél
területére történő beutazását,
Az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk
A Megállapodás rendelkezései az alábbi útlevelek birtokosaira terjednek ki:
1. A Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság érvényes diplomata- és szolgálati útlevelei.
2. Magyarország érvényes diplomata-, külügyi szolgálati és szolgálati (a továbbiakban: szolgálati) útlevelei.
2. Cikk
A Felek azon állampolgárai, akik az 1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek, vízum nélkül utazhatnak
be a másik Fél területére, hagyhatják azt el, utazhatnak rajta át, bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem
haladó tervezett tartózkodás esetén, figyelembe véve a  megelőző 180 napos időszak minden egyes tartózkodási
napját.
3. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárai a  másik Fél területén történő
tartózkodásuk során nem végezhetnek munkavállalási engedélyhez kötött jövedelemszerző tevékenységet.
4. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárainak a  másik Fél területén történő
tartózkodásuk során tiszteletben kell tartaniuk az ott hatályban lévő jogszabályokat és rendelkezéseket.
5. Cikk
Az 1. Cikkben meghatározott útleveleknek az alábbi kritériumoknak kell eleget tenniük:
a. azok érvényessége legalább 6 (hat) hónappal meghaladja a  Felek területéről történő tervezett távozás
időpontját;
b. azokat a megelőző 10 (tíz) éven belül bocsátották ki.
A törvényt az Országgyűlés a 2019. június 12-i ülésnapján fogadta el.
6. Cikk
A Feleknek az  1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkező állampolgárai a  nemzetközi határforgalom
számára kijelölt határátkelőhelyeken léphetnek be a  másik Fél állama területére és utazhatnak ki onnan.
A határátlépés során a Felek állampolgárai tiszteletben tartják a másik Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott
rendelkezéseket és eljárásokat.
7. Cikk
 (1) Az egyik Fél államának azon állampolgárai, akik az 1. Cikkben meghatározott útlevelekkel rendelkeznek, és a másik
Fél államában működő diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy az ott működő nemzetközi szervezethez akkreditált
képviselet tagjai, valamint a  velük közös háztartásban élő házastársuk és gyermekeik, amennyiben az  1. Cikkben
meghatározott útlevelekkel rendelkeznek, utazásukat megelőzően a  megfelelő beutazó vízum beszerzésére
kötelesek.
(2) A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a fent említett állampolgáraik érkezéséről.
 (3) A  fent említett személyek az  akkreditációjukat követően vízum nélkül utazhatnak be a  másik Fél területére,
utazhatnak rajta át, tartózkodhatnak ott és hagyhatják azt el a megbízatásuk időtartama alatt.
8. Cikk
 (1) Ez  a  Megállapodás nem érinti a  Felek hatáskörrel rendelkező hatóságainak azon jogát, hogy a  másik Félnek
az  1.  Cikkben meghatározott útlevéllel rendelkező állampolgára belépését megtagadják, vagy a  tartózkodása
tartamát lerövidítsék, illetőleg megszakítsák, amennyiben az  érintett állampolgár tartózkodása nemkívánatos,
vagy a nemzetbiztonságot, a közrendet vagy a közegészségügyet veszélyezteti, illetőleg ha az érintett jogellenesen
tartózkodik a területén.
(2) Amennyiben a  másik Fél állampolgára a  jelen cikkben foglaltak szerint érintett, az  intézkedésért felelős Fél erről
írásban, diplomáciai úton, haladéktalanul értesíti a másik Felet.
9. Cikk
 (1) Amennyiben valamely 1. Cikk szerinti útlevél a  másik Fél országának területén elvész vagy megrongálódik, erről
az érintett állampolgár haladéktalanul értesíti a fogadó állam illetékes hatóságait az állampolgársága szerinti állam
diplomáciai vagy konzuli képviseletén keresztül.
(2) Az  érintett diplomáciai vagy konzuli képviselet az  említett személynek hazatérésre jogosító úti okmányt állít ki
az államának jogszabályai szerint, és erről a fogadó állam hatóságait értesíti.
10. Cikk
 (1) A  Felek a  Megállapodás aláírásától számított harminc (30) napon belül diplomáciai úton megküldik egymásnak
az 1. Cikkben meghatározott útlevelek megszemélyesített mintapéldányait.
 (2) Amennyiben az  egyik Fél új, az  1. Cikk szerinti útlevelet bocsát ki, ezen útlevél megszemélyesített mintaeredeti
okmányait legalább harminc (30) nappal a kibocsátást megelőzően diplomáciai úton eljuttatja a másik Fél részére.
11. Cikk
 (1) A  Megállapodás nem befolyásolja a  Felek nemzetközi megállapodásokból fakadó, vagy a  közöttük létrejött más
kétoldalú megállapodásokból fakadó egyéb kötelezettségeit.
 (2) A  Megállapodás nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország Európai Uniós és schengeni
tagságából fakadnak.
 (3) A  Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást a  külföldiek beutazására és tartózkodására vonatkozó
jogszabályaikban bekövetkező változásokról. 12. Cikk
A Felek a  Megállapodást az  országaikban hatályban lévő jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban
alkalmazzák.
13. Cikk
A Megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő vitáikat a Felek békés módon, diplomáciai úton tartott
konzultációk útján rendezik.
14. Cikk
 (1) Közbiztonsági, közrendi vagy közegészségügyi okból a  Felek bármelyike, részben vagy egészben, ideiglenesen
felfüggesztheti a  Megállapodás alkalmazását. A  felfüggesztésről és annak feloldásáról három (3) napon belül
diplomáciai úton értesíteni kell a másik Felet.
(2) A Megállapodás alkalmazásának a  felfüggesztése nem érinti a Feleknek az 1. Cikkben meghatározott útlevelekkel
rendelkező, a másik Fél területén tartózkodó állampolgárai jogállását.
15. Cikk
 (1) A  Megállapodás a  Feleknek a  hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelményeik teljesítéséről szóló írásbeli,
diplomáciai úton küldött értesítései közül az utolsó kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
 (2) Jelen Megállapodás hatályba lépésének napján hatályát veszíti a  Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Laoszi
Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya között a  diplomata és a  szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik
kölcsönös vízummentességéről szóló, 1979. augusztus 27-én hatályba lépett megállapodás.
(3) A  Felek kölcsönös írásbeli megegyezéssel módosíthatják a  Megállapodás rendelkezéseit. Bármilyen módosítást
a  Megállapodás elidegeníthetetlen részét képező jegyzőkönyv formájában kell elkészíteni. A  módosítás
az (1) bekezdésben foglalt rendelkezéseknek megfelelően lép hatályba.
(4) A  jelen Megállapodás mindaddig hatályban marad, amíg a  Felek bármelyike írásban, diplomáciai úton küldött
értesítéssel fel nem mondja azt három (3) hónapos határidővel.
Kelt Budapesten, 2019. március 11-én két eredeti példányban, magyar, lao és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. Értelmezésbeli különbségek esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
21/2016. (V. 11.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Globális Zöld Növekedési Intézet között a Globális Zöld Növekedési Intézet kiváltságairól és mentességeiről szóló jogállási megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. VII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi VII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. március 10-i 34. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Globális Zöld Növekedési Intézet között a Globális Zöld Növekedési Intézet kiváltságairól és mentességeiről szóló
jogállási megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 17. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„A jelen megállapodást ratifikálni szükséges, hatálybalépése a későbbi jegyzék diplomáciai úton történő beérkezését
követő harmincadik (30.) napon esedékes, ezzel egyúttal jelezve minden szükséges belső jogi folyamat lezárultát
a felek részéről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2016. április 26.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. május 26.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi VII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Globális Zöld Növekedési Intézet között a Globális Zöld Növekedési Intézet kiváltságairól és
mentességeiről szóló jogállási megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. évi VII. törvény 2. és 3. §-a 2016. május 26-án,
azaz kettőezer-tizenhat május huszonhatodikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
291/2013. (VII. 26.) Korm. rendelete az ifjúság- és gyermekvédelmi programok, az aktív kikapcsolódás lehetőségeit ötvöző közösségi tér megteremtése és működtetése érdekében megvalósuló Erzsébet téri beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest V. kerület Erzsébet téri
Erzsébet Kulturális Központ és Park II. ütemének befejezéséhez szükséges beruházás (a továbbiakban: beruházás)
megvalósításával összefüggő, a Budapest V. kerület 24447/1, 24447/2, 24447/3, 24456/2, 24456/3, valamint 24833/1
helyrajzi számú ingatlanokat érintő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez közvetlenül szükségesek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerint – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a szakhatóság – a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben meghozott döntéseket
 –  az  1.  mellékletben foglalt táblázat C:2 mezőjében meghatározott hatósági ügyek, valamint az  eljárás során
a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja
a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Jancsi Zoltán rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
vilniusi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1251/2018. (V. 25.) Korm. határozata a Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a Modern Városok Program, valamint a Kormány, illetve a miniszterelnök által meghatározott, a településfejlesztések
irányításával kapcsolatos feladatok ellátására és az  ezzel összefüggő kormányzati koordináció ellátása érdekében
–  2018. május 18. napjától 2020. május 17. napjáig – Gyopáros Alpár Ádámot a  Modern Települések Fejlesztéséért
felelős kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) ellátja a  Kormány és a  megyei jogú város önkormányzata között, a  megyei jogú város további fejlődése
és megújulása érdekében létrejött együttműködési megállapodások (a  továbbiakban: együttműködési
megállapodások) végrehajtásának irányításával összefüggő feladatokat,
b) ellátja az a) pontban foglaltakhoz kapcsolódó feladatok minisztériumok közötti összehangolását,
c) kapcsolatot tart és egyeztet a  megyei jogú városok önkormányzataival az  együttműködési
megállapodásokban foglalt feladatok végrehajtásának ütemezéséről, a  végrehajtás módjáról, az  egyes
beruházások tartalmáról és forrásigényéről,
d) véleményezi a feladat- és hatáskörébe tartozó kormány-előterjesztéseket,
e) kidolgozza a  modern falvak és a  nem megyei jogú városok fejlesztésimodell-koncepcióját, majd
közreműködik annak végrehajtásában.
 3. A  kormánybiztos a  tevékenységéről a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 21. §-a szerint számol be.
 4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök a Miniszterelnökséget vezető miniszter útján irányítja.
 5. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökség szervezetében működő titkárság segíti.
 6. A kormánybiztos tevékenységének ellátásáért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök