text:
1298/2011. (IX. 1.) Korm. határozata a Nemzeti Légtér Koordinációs Munkacsoportról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján – a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok
megállapításáról szóló, 2005. december 23-i 2150/2005/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 2150/2005/EK
bizottsági rendelet) 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott stratégiai légtérgazdálkodási feladatok végrehajtásának
előkészítése, véleményezése érdekében – létrehozza a Nemzeti Légtér Koordinációs Munkacsoportot
(a továbbiakban: NLKM). 2. Az NLKM tagjai a közlekedésért felelős minisztérium közlekedésért felelős helyettes államtitkára, a légügyi főigazgatói
feladatokat ellátó személy, a légiközlekedési hatóság vezetője, a légiforgalom irányítására jogszabályban kijelölt
szervezet vezetője, a honvédelemért felelős minisztérium katonai légiforgalom szervezéséért felelős vezetője,
a Magyar Honvédségnek a katonai légiforgalmi irányításért és a légvédelemért felelős vezetője, valamint hatáskörébe
tartozó ügyben az Országos Rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatója. Az NLKM tagjai helyettesíthetőek.
3. Az NLKM elnöke a közlekedésért felelős minisztérium közlekedésért felelős helyettes államtitkára, titkára a légügyi
főigazgatói feladatokat ellátó személy. 4. A NLKM ülésein részt vesz
a) állandó tanácskozási joggal a Terrorelhárítási Központ képviselője, az Alkotmányvédelmi Hivatalnak
a légiközlekedés nemzetbiztonsági feladataiért felelős szervezeti egységének vezetője,
b) a környezetvédelmi korlátozott légtereket, a környezetvédelmet, valamint a természetvédelmet érintő
kérdésekben tanácskozási joggal a környezetvédelemért és a természetvédelemért felelős miniszter képviselője,
c) az ülés napirendjén szereplő tárgykör tárgyalásán tanácskozási joggal az előterjesztő, ha az nem az NLKM tagja,
d) az NLKM tagjainak, valamint az ülés a)–b) pont szerinti résztvevőinek – az ülés napirendjének véglegesítését
megelőző – javaslatára meghívott személy vagy szervezet képviselője.
5. Az NLKM a működésének részletes szabályait az ügyrendjében határozza meg.
6. Az NLKM feladatai a következők: a) a 2150/2005/EK bizottsági rendelet 4. cikk (1) bekezdés
aa) b), f), m) pontjában meghatározott feladatok ellátása,
ab) c), d) és e) pontjában meghatározott feladatokkal összefüggő javaslatok véleményezése,
ac) l), n) pontjában meghatározott feladatokkal összefüggő javaslattétel;
b) a légtér magyar és külföldi állami légijárművek által történő igénybevételére és az ehhez szükséges
légtérhasználatról szóló – az Országgyűlés és a Kormány hatáskörébe tartozó – döntésekre vonatkozó javaslat
előkészítése. 7. Ez a határozat a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1034/2003. (IV. 24.) Korm. határozata a Kormány által alapított közalapítványok és alapítványok kormányzati felelőseiről és egyes feladatokról.
1. A Kormány a kormányzati struktúrában történt változásokra tekintettel az általa létrehozott közalapítványok
és alapítványok tekintetében az alapítót megillető jogkör
gyakorlójának személyét az alábbiak szerint állapítja meg,
illetve jelöli ki:
az igazságügy-miniszter
az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány;
a honvédelmi miniszter
a Hadigondozottak Közalapítvány; az oktatási miniszter
a Nemzetközi Pető András Közalapítvány, a Gandhi
Közalapítvány, a Közoktatási Modernizációs Közalapítvány, a Tempus Közalapítvány, az Esélyt a tanulásra Közalapítvány, a Fogyatékos Gyermekek, Tanulók Felzárkóztatásáért Országos Közalapítvány, az Apertus Közalapítvány a Nyitott Szakképzésért és Távoktatásért, a Bursa
Hungarica Közalapítvány, a Határon túli magyar oktatásért Apáczai Közalapítvány, a Budapesti Német Nyelvű
Egyetemért Közalapítvány, a Nemzeti Kollégiumi Közalapítvány, az Arany János Közalapítvány, a Habsburg-kori
Kutatások Közalapítvány, az Országos Kiemelésű Társadalomtudományi Kutatások Közalapítvány;
az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
a Magyar Koraszülött Mentő Közalapítvány, a Fogyaté
kosok Esélye Közalapítvány, a Nemzetközi Pikler Emmi
Közalapítvány;
a nemzeti kulturális örökség minisztere
a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány, a Magyar
Mozgókép Közalapítvány, a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány, az
Atlanti Kutató és Kiadó Közalapítvány, a Holocaust
Dokumentációs Központ és Emlékgyűjtemény Közalapítvány, az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutató Intézete Közalapítvány;
a gazdasági és közlekedési miniszter
a Magyar Termelékenységi Központ Közalapítvány, a
Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány; a külügyminiszter
a Teleki László Alapítvány;
a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
a Nemzeti Gyermek és Ifjúsági Közalapítvány, az UNIO
Labdarúgó EB Közalapítvány, a Wesselényi Miklós Sport
Közalapítvány, a Mező Ferenc Közalapítvány;
a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter
a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány, a Munkavédelmi
Kutatási Közalapítvány, az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány; a belügyminiszter
a Biztonságos Magyarországért Közalapítvány, a Sza
badságharcosokért Alapítvány; az informatikai és hírközlési miniszter
a Puskás Tivadar Alapítvány;
a Miniszterelnöki Hivatal általános politikai államtitkára
a Természet- és Társadalombarát Fejlődésért Közalapít
vány, az Avicenna, Közel-kelet Kutatások Közalapítvány; a Miniszterelnöki Hivatal kisebbségi ügyekért felelős politikai államtitkára
a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért
Közalapítvány, az Új Kézfogás Közalapítvány, az Európai
Összehasonlító Kisebbségkutatások Közalapítvány, az
Illyés Közalapítvány;
a Miniszterelnöki Hivatal társadalmi és civil kapcsolatokért felelős politikai államtitkára
az EU Kommunikációs Közalapítvány; a Miniszterelnöki Hivatal roma ügyekért felelős politikai
államtitkára
a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány; a Miniszterelnöki Hivatal egyházi ügyekért felelős címzetes
államtitkára
a Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány tekintetében. 2. Ahol az 1. pont alapján a felelős személye változik, a
közalapítványra vonatkozó iratok és a folyamatban lévő
ügyek jegyzőkönyvi átadása-átvétele iránt az érintettek
60 napon belül kötelesek intézkedni.
3. a) Ahol ez még nem történt meg, valamennyi közalapítványtól (alapítványtól) a jelen kormányhatározat
1. pontja szerint meghatározott kormányzati felelős a Ptk.
74/G. § (8) bekezdése alapján igényeljen 2002. december
31-ével teljes körű beszámolót, és értékelje azt. Ennek
során át kell tekinteni a kuratóriumok és a felügyelő bizottságok összetételét.
b) Ahol ez hiányzik — a szociális ellátást és a kisebb
összegű, tömeges jellegű oktatási ösztöndíjakat ide nem
értve — az alapító okiratot ki kell egészíteni azzal, hogy a
közalapítvány a támogatásban részesítettekkel a támogatás célját, az elszámolás tartalmát, határidejét és bizonylatait, az ellenőrzés módját és a szerződésszegés következményeit tartalmazó szerződést köteles kötni.
c) Gondoskodni kell az új nyilvántartási követelményeknek való megfelelésről [a társadalmi szervezetek és az
alapítványok nyilvántartásba vételére vonatkozó rendelkezések módosításáról szóló 2001. évi CVI. törvény, a társadalmi szervezetek és az alapítványok nyilvántartása ügyviteli szabályainak módosításáról szóló 24/2001. (XII. 26.)
IM rendelet].
d) A tárcáknál történjék meg a (köz)alapítványokkal
kapcsolatos teendőkért felelős belső szervezeti egység
kijelölése, továbbá — ahol ez indokolt — készüljön támogatási szabályzat.
Felelős: 1. pont szerinti felelősök
Határidő: a közzétételt követő 90. nap
4. Teljesíteni kell a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggésben egyes
törvények módosításából származó feladatokról szóló
2396/2002. (XII. 27.) Korm. határozat 2. pontjában előírt
— a közalapítványok tevékenységének átfogó felülvizsgálatára vonatkozó — feladatot az ott meghatározott határidőre és felelősségi rend szerint.
5. Ez a határozat a közzétételével lép hatályba, egyidejűleg az 1117/1998. (IX. 18.) Korm. határozat, valamint az
azt módosító 1082/1999. (VII. 16.) Korm., az 1174/2002.
(X. 10.) Korm. és az 1199/2002. (XII. 13.) Korm. határozatok a hatályukat vesztik azzal, hogy a Kormány képviseletére adott felhatalmazások a 2. pont szerinti átadás-átvételig érvényben maradnak.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2018. (XII. 17.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés g)  pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank
szervezeti felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a  Magyar Nemzeti Bank igazgatósága
271/2018. (11. 30.) számú határozata alapján – a  jelen utasítás 1.  mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2018. december 1-től kell alkalmazni.
 (2) Hatályát veszti
a) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 9/2017. (XII. 29.) MNB utasítás,
b) a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 9/2017. (XII. 29.) MNB utasítás
módosításáról szóló 1/2018. (II. 6.) MNB utasítás,
c) a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 9/2017. (XII. 29.) MNB utasítás
módosításáról szóló 2/2018. (III. 12.) MNB utasítás,
d) a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 9/2017. (XII. 29.) MNB utasítás
módosításáról szóló 3/2018. (VII. 11.) MNB utasítás,
e) a  Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 9/2017. (XII. 29.) MNB utasítás
módosításáról szóló 4/2018. (IX. 28.) MNB utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
70/2010. (IV. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter elő ter jesz tésére
Fonyódi Cintia Annának, a Miniszterelnöki Hivatal Politikai Főtanácsadók Főosztálya szakmai főtanácsadójának,
Marton Istvánnénak, Vigántpetend polgármesterének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 29. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
22/2017. (VIII. 17.) NGM rendelete a mozgásban lévő közúti járművek tengelyterhelésének mérésére szolgáló mérőeszközök méréstechnikai követelményeiről.
A mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény 15. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) forgalmazó: a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 6. pontjában meghatározott személy;
b) forgalomba hozatal: mérőműszernek az  Európai Gazdasági Térségben első alkalommal, ellenszolgáltatás
fejében vagy térítésmentesen történő rendelkezésre bocsátása;
c) gyártó: a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról
és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott személy;
d) hitelesítés: a  mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvényben és a  mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról
szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendeletben szabályozott eljárás;
e) meghatalmazott képviselő: az  Európai Unión belül letelepedett vagy ott székhellyel rendelkező természetes
vagy jogi személy, aki a gyártó írásos meghatalmazása alapján e rendelet szerint meghatározott feladatokban
a gyártó nevében eljár;
f ) WIM: az  angol Weigh-in-Motion fogalom betűszava, amely a  mozgásban lévő járművek dinamikus
tengelyterhelésének mérésére utal;
g) WIM érzékelő: az  útburkolatba süllyesztett érzékelő, amely a  15 km/h sebességnél gyorsabban közlekedő
jármű kerék- vagy tengelyterheléséről információt szolgáltat;
h) WIM eszköz: olyan a  mozgásban lévő közúti járművek tengelyterhelésének hatósági ellenőrzésre és
bizonyításra használt mérésére szolgáló automatikus működésű mérőeszköz, amely a  WIM érzékelőből,
WIM műszerből és egyéb kiegészítő eszközökből áll, és képes a  mozgásban levő közúti jármű
tengelyterheléseinek és össztömegének megállapítására;
i) WIM műszer: a WIM érzékelők jeleit dolgozza fel, és azokból előállítja a tengelyterhelés-értékeket.
2. Alapvető követelmények 2. § A  hatósági ellenőrzésre és bizonyításra használt mérésre alkalmazott WIM eszköz akkor hozható forgalomba,
helyezhető üzembe vagy üzemeltethető, ha megfelel az 1. mellékletben meghatározott követelményeknek.
3. Típusvizsgálati eljárás 3. § A  WIM eszköz gyártója, forgalmazója (a továbbiakban együtt: kérelmező), a  WIM eszköz 1.  mellékletben
meghatározott követelményeknek való megfelelősége tanúsítása érdekében típusvizsgálati eljárást kezdeményez.
4. § (1) A típusvizsgálat olyan eljárás, amely során a Kormány által rendeletben kijelölt mérésügyi hatóság (a továbbiakban:
mérésügyi hatóság) megvizsgálja és igazolja, hogy a  típusvizsgálatra átadott vagy bemutatott WIM eszköz típus
(a továbbiakban: típusminta) megfelel-e az 1. mellékletben foglalt követelményeknek.
(2) A típusvizsgálati eljárásra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét és székhelyét; ha van meghatalmazott képviselő, annak nevét és lakcímét vagy székhelyét,
b) a  WIM eszköz, illetve részegységeinek gyártmányát, típusát vagy – ha van ilyen – a  kereskedelmi
megnevezését, amennyiben van, az uniós országbeli típusvizsgálati bizonyítványt és mérési jegyzőkönyvet,
c) a WIM eszközre vonatkozó tervdokumentációt.
(3) A tervdokumentációnak az értékelés szempontjából lényeges, a WIM eszköz szerkezetére, gyártására és működésére
vonatkozó alábbi dokumentumokat kell tartalmaznia:
a) a WIM eszköz általános leírását,
b) az  alkatrészek, részegységek vázlatrajzát, az  áramkörök konstrukciós terveit, a  gyártási, összeállítási és
kapcsolási rajzokat,
c) a WIM eszköz működéséhez és annak megértéséhez szükséges leírásokat és magyarázatokat,
d) az  alkalmazott szabványok, nemzetközi ajánlások jegyzékét és azon megoldások leírását, amelyek eltérnek
ezek követelményeitől,
e) a tervezési számítások és vizsgálatok eredményeit,
f ) a WIM eszközről készített vizsgálati jelentéseket, jegyzőkönyveket és
g) a beépített alkatrészek, részegységek vizsgálati adatait.
(4) A  kérelmező a  típusvizsgálati eljárás lefolytatásához ingyenesen típusmintát bocsát a  mérésügyi hatóság
rendelkezésére. A típusminta több típusváltozatot is reprezentálhat, ha a változatok megfelelőségéről a típusminta
vizsgálatával meg lehet győződni.
5. § (1) A WIM eszköz típusvizsgálata történhet
a) a mérésügyi hatóság laboratóriumában,
b) a hatóság részvételével más laboratóriumban vagy
c) a gyártás vagy az üzembe helyezés helyszínén.
(2) A típusvizsgálat lefolytatásához a kérelmező köteles minden olyan feltételt a mérésügyi hatóság számára biztosítani,
amely a vizsgált WIM eszköz e rendelet szerinti működésének ellenőrzéséhez szükséges.
6. § (1) A mérésügyi hatóság a tervdokumentációt megvizsgálja, és megállapítja, hogy a típusminta a tervdokumentációval
egyezően került-e legyártásra.
(2) A  mérésügyi hatóság a  típusmintán elvégzi a  szükséges ellenőrzést és vizsgálatot annak megállapítására,
hogy a  kérelmező által választott megoldások megfelelnek-e az  e  rendeletben meghatározott méréstechnikai
követelményeknek.
(3) Ha a  típusminta az  1.  mellékletben meghatározott követelményeknek és a  tervdokumentációnak megfelel,
a  mérésügyi hatóság a  típus megfelelőségéről hitelesítési engedélyt állít ki. Ha a  típusminta a  követelményeknek
vagy a tervdokumentációnak nem felel meg, a mérésügyi hatóság a kérelmet elutasítja.
(4) A  hitelesítési engedély tartalmazza a  típusvizsgálat eredményét, érvényességének feltételeit, a  típusminta
azonosításához szükséges adatokat és a WIM eszköz működési leírását, a hitelesítés feltételeit, valamint a tanúsító
jelek elhelyezésének módját.
(5) A WIM eszköz minden olyan változtatása esetén, amely annak méréstechnikai jellemzőit módosítja, a kérelmezőnek
a  módosított tervdokumentáció megküldésével hitelesítési engedély módosítása iránti kérelmet kell benyújtania
a  mérésügyi hatósághoz. A  mérésügyi hatóság a  változtatást megvizsgálja, és megfelelőség esetén módosítja
a hitelesítési engedélyt, vagy tájékoztatja a kérelmezőt új típusvizsgálati eljárás lefolytatásának szükségességéről.
(6) A hitelesítési engedély a kiadásától számított 10 évig hatályos.
7. § A  mérésügyi hatóság a  hitelesítési engedélyt visszavonja, ha a  WIM eszköz típus az  engedélyezési okiratban
foglaltaktól eltér.
4. Hitelesítés 8. § (1) Első esetben csak olyan WIM eszköz hitelesíthető, amelynek típusa rendelkezik hatályos hitelesítési engedéllyel.
 (2) A WIM eszköz első hitelesítését a forgalmazó kérelmezi.
 (3) A hitelesítést a WIM eszköz esetén az üzembe helyezésének helyén kell elvégezni.
 (4) A  hitelesítés során a  mérésügyi hatóság megvizsgálja és tanúsítja, hogy az  eljárásával ellenőrzött WIM eszköz
megfelel a hitelesítési engedély szerinti típusmintának és az 1. mellékletben meghatározott követelményeknek.
 (5) A mérésügyi hatóság az eszközönkénti vizsgálat során a megfelelőnek ítélt WIM eszközről hitelesítési bizonyítványt
állít ki, és a WIM eszközön elhelyezi a hitelesítési engedélyben meghatározott tanúsító jeleket és lezárásokat.
 (6) A hitelesített WIM eszközt, amennyiben a használat során meghibásodik, a javítás után ismételten hitelesíttetni kell
a hitelesítési előírásban és a hitelesítési engedélyben leírtaknak megfelelően.
(7) A  WIM eszköz időszakos hitelesítését meghatározott időközönként, a  hitelesítési előírásban, illetve a  hitelesítési
engedélyben leírtaknak megfelelően kell elvégezni.
5. Egyedi felhasználásra gyártott WIM eszköz hitelesítése 9. § (1) Az egyedi felhasználásra gyártott WIM eszköz hitelesítését a gyártó vagy meghatalmazott képviselője kérelmezi.
 (2) A  gyártónak a  kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkoznia kell arról, hogy a  WIM eszköz megfelel
a méréstechnikai követelményeknek és rendeltetésszerű használatra alkalmas.
 (3) A  hitelesítéshez a  gyártónak a  WIM eszköz tervdokumentációját a  mérésügyi hatóság rendelkezésére kell
bocsátania.
 (4) A  mérésügyi hatóság megvizsgálja, hogy a  WIM eszköz az  e  rendeletben meghatározott méréstechnikai
követelményeknek megfelel-e. Megfelelőség esetén hitelesítési bizonyítványt állít ki.
6. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
11. § E  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU)
2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
12. § E rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az olyan WIM eszköznek, amelyet
az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott irányadó
előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások a fogyasztók védelme tekintetében az e rendeletben
meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
101/2012. (V. 2.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Zsinka András nyugállományú rendőr
dandártábornokot 2012. április 24-ei hatállyal nyugállományú rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2012. április 12. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
40/2008. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése „Szakutasítás a TS-4530/UPM IFF ellenőrző berendezés üzemeltetési és alakulat szintű műszaki kiszolgálásához” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a szakutasítás pedig kiadáskor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
288/2016. (VIII. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kis Norbertet 2016. szeptember 1.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. július 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2015. (III. 26.) NGM utasítása a Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73.  §  (1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23.  §  (4)  bekezdés c)  pontjára és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
13. § (1) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 27/2014. (XII. 12.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
53/2013. (IX. 11.) BM rendelete a belügyminiszter ágazatába tartozó kéményseprő szakma mestervizsga követelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § t)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  1.  melléklet tartalmazza a  belügyminiszter ágazatába tartozó, az  Országos Képzési Jegyzékről és az
Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendeletben kiadott,
33 814 01 0000 00 00 azonosító számú Kéményseprő szakképesítés mestervizsga követelményeit.
(2) A 2. melléklet tartalmazza a Kéményseprő mestervizsga, különbözeti vizsga követelményeit.
 (3) A 3. melléklet tartalmazza a szakmai ismeretek fogalmára, típusaira és szintjeire vonatkozó meghatározásokat.
 (4) A Kéményseprő szakképzés során gyakorlati oktató lehet az, aki
a) az (1) bekezdés alapján megszerzett mesterlevéllel rendelkezik,
b) a kéményseprő és tüzeléstechnikai karbantartó szakmában szervezendő kéményseprő mestervizsga szakmai
és vizsgáztatási követelményeiről szóló BM rendelet alapján mesterlevelet szerzett, ha a 2. melléklet szerinti
különbözeti vizsgával vagy épületgépész szakképzettséggel rendelkezik, vagy
c) a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 92. § (17) bekezdésében foglaltaknak megfelel.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  kéményseprő és a  tüzeléstechnikai karbantartó szakmában szervezendő kéményseprő
mestervizsga szakmai és vizsgáztatási követelményeiről szóló 30/1997. (IV. 18.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1280/2019. (V. 15.) Korm. határozata a 2019. honvédelmi igazgatási feladatok végrehajtásához szükséges költségvetési források átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  védelmi felkészítés 2019. évi feladatainak végrehajtásához a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen
bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés
előirányzatai jogcímcsoport, 1. Honvédelmi- és gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcímen rendelkezésre álló
497 000 000 forint 1. melléklet szerinti felhasználásával;
2. egyetért a  védelmi felkészítés 2019. évi feladatainak végrehajtásához a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi
felkészítés előirányzatai jogcímcsoport, 2. Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési feltételeinek
biztosítása jogcímen rendelkezésre álló 1 200 000 000 forint 2. melléklet szerinti felhasználásával;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 21.  § (1)  bekezdés f ) és g)  pontjában, 21.  § (3)  bekezdés b)  pontjában, továbbá
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 41. §
(3) bekezdésében foglalt feladatainak végrehajtása érdekében
a) a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési
kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport, 1. Honvédelmi- és
gazdasági felkészülés központi kiadásai jogcím terhére a Kvtv. 1. melléklet
aa) I. Országgyűlés fejezet, 11. Közszolgálati médiaszolgáltatás támogatása cím, Közszolgálati
hozzájárulás alcím javára 17 000 000 forint,
ab) VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok cím javára 3 000 000 forint,
ac) XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1.  Az  NVTNM  tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek és kiadások alcím,
11.  Az  NVTNM  tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó társaságok támogatása jogcímcsoport javára
12 500 000 forint,
ad) XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása cím javára 3 000 000 forint,
12.  Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára 181 000 000 forint,
14. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára 1 000 000 forint,
ae) XII. Agrárminisztérium fejezet, 1. Agrárminisztérium igazgatása cím javára 5 500 000 forint,
af ) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím javára 21 000 000 forint, 2. Magyar Honvédség cím, 1. Honvéd Vezérkar közvetlen szervezetei
alcím javára 55 000 000 forint,
ag) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára 35 000 000 forint,
4. Terrorelhárítási Központ cím javára 9 700 000 forint, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára
5 000 000 forint, 7. Rendőrség cím javára 20 000 000 forint, 8. Alkotmányvédelmi Hivatal cím javára
3 300 000 forint, 9. Nemzetbiztonsági Szakszolgálat cím javára 17 000 000 forint, 10. Terrorelhárítási
Információs és Bűnügyi Elemző Központ cím javára 3 000 000 forint, 12. BM Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára 34 000 000 forint, 13. Bevándorlási és Menekültügyi
Hivatal cím javára 4 000 000 forint,
ah) XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 1. Pénzügyminisztérium igazgatása cím javára 4 000 000 forint,
ai) XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 1. Innovációs és Technológiai Minisztérium
igazgatása cím javára 8 500 000 forint, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 64. Belgazdasági
feladatok alcím, 2. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján
jogcímcsoport javára 45 000 000 forint,
aj) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 6. Egyéb oktatási intézmények cím, 1. Oktatási Hivatal
alcím javára 4 500 000 forint, 14. Országos Mentőszolgálat cím javára 5 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a 3. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
miniszterek
Határidő: azonnal b) a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési
kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 7. Védelmi felkészítés előirányzatai jogcímcsoport, 2. Honvédelmi
Tanács és a Kormány speciális működési feltételeinek biztosítása jogcím terhére a Kvtv. 1. melléklet
ba) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek
alcím javára 875 000 000 forint,
bb) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím 1. K-600 hírrendszer
működtetésére alcím javára 325 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a 4. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
honvédelmi miniszter Határidő: azonnal
 4. egyetért azzal, hogy a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím,
K6. Beruházások kiemelt előirányzat terhén megvalósítandó feladatok tekintetében a Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2017. (I. 24.) Korm. rendelete a Magyar Művészeti Akadémia Titkársága fenntartói kötelezettség ellátására történő kijelöléséről.
A Kormány a Magyar Művészeti Akadémia működésével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 2013. évi CLVII. törvény 3. §-ában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány a Magyar Művészeti Akadémia Titkárságát jelöli ki a Budapest 24429/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott,
természetben a  Budapest V. kerület, Vigadó tér 2. szám alatt található ingatlan tekintetében megvalósított
KMOP-3.1.1/C-09-2009-0020 azonosító számú, „Galéria és panorámaterasz létrehozása Budapest több ütemben
kialakítandó legrangosabb kulturális palotájában, a Pesti Vigadó épületében” című projekt (a továbbiakban: Projekt)
fenntartási kötelezettségének – a Projekt eredeti kedvezményezettjének jogutódjaként történő – ellátására.
(2) A Magyar Művészeti Akadémia Titkársága e rendelet hatálybalépésének napjától gyakorolja a Projekttel kapcsolatos
jogokat és terhelik az azzal kapcsolatos kötelezettségek.
2. § A Projekt kedvezményezettje mint jogelőd és az  1.  § (1)  bekezdése szerinti jogutódja megállapodást kötelesek
kötni a  Projekt átadásának jogszabályban nem szabályozott kérdéseinek rendezése céljából. E  megállapodásban
részletesen meg kell határozniuk az  elszámolásra, a  Projekt szerinti beruházás jelenértékére és a  fenntartási
költségekre vonatkozó szabályokat.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
151/2012. (VII. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 100. § b) pontja alapján – az
emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Monok Istvánt, az Eszterházy Károly Főiskola egyetemi docensét 2012. július 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2012. június 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
127/2011. (VII. 18.) Korm. rendelete a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet kihirdetéséről és meghosszabbításáról szóló kormányrendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
i) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a) a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 245/2010. (X. 6.) Korm. rendelet
1. §-a, 1/A. §-a és 2. §-a, b) a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 245/2010. (X. 6.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 247/2010. (X. 12.) Korm. rendelet, c) a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításáról szóló 251/2010. (X. 19.) Korm. rendelet,
d) a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításáról, továbbá a károsultak támogatásával
összefüggő egyéb szabályokról szóló 304/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet,
e) a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításáról szóló 25/2011. (III. 10.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2011. július 1-jétől kell alkalmazni.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
10/2003. (VII. 11.) KvVM rendelete az 50 MWth és annál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések működési feltételeiről és légszennyező anyagainak kibocsátási határértékeiről.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló
— többször módosított — 1995. évi LIII. törvény 89. §-a
(3) bekezdésében, valamint a 110. §-a (8) bekezdésének d),
j) és m) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján — az
érdekelt miniszterekkel egyetértésben — a következőket
rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed valamennyi helyhez kötött 50 MWth és annál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezés
a) építésére, létesítésére (a továbbiakban együtt: létesítés), b) működésére, üzemeltetésére,
c) légszennyező anyag kibocsátására,
d) létesítőjére, üzemeltetőjére.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a hulladékégető és hulladék együttégető művekre;
b) az égéstermékeket a gyártási folyamatokban közvet
lenül felhasználó berendezésekre;
c) az égéstermékeket tárgyak, illetőleg anyagok közvet
len hevítésére, szárítására vagy bármely más kezelésére
hasznosító berendezésekre (például újrahevítő kemencékre, hőkezelő kemencékre);
d) az utóégető berendezésekre, különösen a tüzelés
füstgázainak tisztítására tervezett bármely műszaki berendezésre, amelyet nem különálló tüzelőberendezésként működtetnek;
e) a katalitikus hőbontás (krakkolás) katalizátorait
regeneráló berendezésekre;
f) a kénhidrogént kénné átalakító berendezésekre;
g) a vegyipari reaktorokra;
h) a kokszoló kemencékre;
i) a Cowper-féle léghevítőkre;
j) a közúti járművek, hajók vagy repülőgépek hajtására
szolgáló bármely műszaki berendezésre;
k) a tengeri olajfúrótornyokon alkalmazott gázturbi
nákra;
l) a dízel-, benzin- vagy gázüzemű helyhez kötött moto
rokkal működtetett berendezésekre;
m) a tüzeléstechnikai eljárások továbbfejlesztése céljá
ból kutatásra, fejlesztésre, tesztelésre (ellenőrzésre) hasz nált kísérleti, próbaüzemi berendezésekre, azok üzemeltetésére.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) tüzelőberendezés: az a berendezés (kazán, gáztur
bina), amelyben tüzelőanyagot égetnek el a keletkező hő
hasznosítása céljából;
b) kazán: olyan tüzelőberendezés, amelyben tüzelőanyagot égetnek el víz felmelegítése vagy gőzzé alakítása
céljából azért, hogy azok ilyen módon megnövelt energiatartalmát fűtésre, vagy más célra, általában gőzturbinában
mechanikai munkává történő átalakításra használják;
c) gázturbina: olyan forgó gép, amelyben a tüzelőanyag
elégetése során keletkező gázok energiatartalmát alakítják
mechanikai energiává, és amelynek fő elemei: a kompresszor, az égőkamra, amelyben a tüzelőanyag elég, és a
turbina, amelyben az energiaátalakítás végbemegy;
d) tüzelőanyag: olyan szilárd halmazállapotú (szén,
széntermék, valamint egyéb, tüzelőanyagnak minősített,
szabványos szilárd anyag, biomassza), folyékony halmazállapotú (fűtőolaj, tüzelőolaj, valamint egyéb, tüzelőanyagnak minősített, szabványos folyékony anyag), vagy gáz halmazállapotú (éghető gáz, földgáz, szénlepárlással vagy elgázosítással előállított gáz, valamint egyéb, tüzelőanyagnak minősített, szabványos gáznemű anyag: kamragáz,
kohógáz) anyag, amelyet tüzelőberendezésben égetnek el,
kivéve a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 1. számú mellékletében felsorolt hulladékkategóriák
szerinti anyagokat, a hulladékok jegyzékéről szóló jogszabály1 mellékletében felsorolt hulladékokat, valamint a
hulladékok égetéséről szóló jogszabály2 szerinti hulladékgázt;
e) biomassza: minden, az energiatartalmának hasznosítása céljából tüzelőanyagként felhasználható, nem szenynyezett, illetve vegyi anyaggal nem kezelt, részben vagy
teljes egészében mezőgazdasági vagy erdészeti eredetű növényi anyag, továbbá az alább felsorolt, tüzelőanyagként
felhasznált hulladék:
ea) mezőgazdasági és erdészeti eredetű növényi hulladék, eb) az élelmiszer-feldolgozó iparból származó növényi
hulladék, ha a termelt hőt hasznosítják,
ec) cellulózgyártásból és cellulózból készült papír gyártásából származó rostos növényi hulladék, ha annak
együttégetése a termelés helyszínén történik és a termelt
hőt hasznosítják,
1 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet a hulladékok jegyzékéről.
2 3/2002. (II. 22.) KöM rendelet a hulladékok égetésének műszaki
követelményeiről, működési feltételeiről és a hulladékégetés technológiai
kibocsátási határértékeiről.
ed) parafa hulladék,
ee) fahulladék, kivéve azt a gyártási, építési és különö
sen a bontási fahulladékot, amely halogéntartalmú szerves
vegyületeket vagy nehézfémeket tartalmaz vagy tartalmazhat annak következtében, hogy a fát korábban tartósítószerrel kezelték vagy bevonattal látták el;
f) vegyes tüzelésű berendezés: olyan tüzelőberendezés,
amely egyidejűleg vagy felváltva két- vagy többfajta, illetőleg különböző halmazállapotú tüzelőanyaggal üzemeltethető;
g) új tüzelőberendezés: az a tüzelőberendezés, amelyre
létesítési engedélyt a kérelmező e rendelet hatálybalépését
követően kap, valamint a levegővédelmi szempontból felújított (átalakított) berendezés;
h) levegővédelmi szempontból felújított (átalakított) berendezés: az a berendezés, amelynek az élettartama a rajta
elvégzett, levegővédelmi célú átalakítások következtében
legalább 10 évvel meghosszabbodik. Nem minősül felújított berendezésnek az a berendezés, amelyen a fentiek
szerinti felújítást 1998. július 11-e előtt hajtották végre,
illetőleg az e rendelet hatálybalépését követően felújított
berendezés esetében a felújítás nem befolyásolta a tüzelőberendezés névleges bemenő hőteljesítményének legalább
50%-át;
i) névleges bemenő hőteljesítmény: az adott tüzelőberendezés hatósági határozatban (engedélyben) rögzített névleges teljesítményén történő üzemeltetéshez szükséges, a
tüzelőberendezésbe egységnyi idő alatt bevitt tüzelőanyag
hőtartalma megawattban (MW) kifejezve;
j) füstgáz: a tüzelőberendezésből kéményen vagy füstcsatornán át elvezetett gáz állapotú anyag, amely szilárd,
folyékony vagy gáz halmazállapotú légszennyező anyagokat tartalmaz. A száraz füstgáz térfogatáramát normál állapotban, azaz 273 K hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson, a vízgőztartalomra vonatkozó korrekció elvégzése
után Nm3/h mértékegységben kell megadni (normál állapotú, száraz füstgáz);
k) kéntelenítési arány: a tüzelőberendezésben vagy
annak kiegészítő berendezésében (pl. füstgáz-kéntelenítőben) adott időtartam alatt leválasztott kén tömegének
ugyanazon időtartam alatt a tüzelőberendezésbe bejuttatott és felhasznált tüzelőanyagban lévő összes kén tömegéhez viszonyított aránya, százalékban kifejezve.
(2) A névleges bemenő hőteljesítmény meghatározása
szempontjából egy tüzelőberendezésnek minősül az a két
vagy több berendezés, amelynek füstgázait egy kéményen
vagy füstcsatornán vezetik ki, vagy a környezetvédelmi hatóság engedélyében foglaltak szerint, műszaki és gazdasági
tényezőket figyelembe véve, egy kéményen vagy füstcsatornán lehetne kivezetni.
(3) Ú j tüzelőberendezés létesítésekor a (2) bekezdés
alkalmazása szempontjából az 1998. július 11-e előtt már
üzemelő berendezéseket figyelmen kívül kell hagyni.
Az engedélyezési eljárás során érvényesítendő
szempontok 3. §
(1) Az új tüzelőberendezésekre vonatkozó, a környezetvédelmi hatósághoz a környezetvédelmi engedély, illetőleg
az egységes környezethasználati engedély tárgyában benyújtott engedély iránti kérelemnek — a külön jogszabályban 3 foglaltakon túlmenően — tartalmaznia kell a létesítendő tüzelőberendezéssel kapcsolatban a kombinált
(kapcsolt) hő- és villamosenergia-termelés műszaki és gazdasági megvalósíthatóságának vizsgálatát.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben foglalt vizsgálat
alapján a létesítendő tüzelőberendezéssel kapcsolatos
kombinált (kapcsolt) hő- és villamosenergia-termelés
megvalósítása műszaki és gazdasági szempontok szerint
lehetséges, a környezetvédelmi hatóság a környezetvédelmi engedélyt, illetőleg az egységes környezethasználati engedélyt ennek figyelembevételével adja ki.
(3) A névleges bemenő hőteljesítményt az e rendelet
hatálybalépését követően engedélyezett berendezések esetében a környezetvédelmi engedélyben, illetve az egységes
környezethasználati engedélyben, az e rendelet hatálybalépését megelőzően engedélyezett berendezések esetében a
megszerzett egységes környezethasználati engedélyben
kell feltüntetni.
(4) A tüzelőberendezések — az 1. § (2) bekezdés
m) pontja alá tartozó kísérleti, és próbaüzemi berendezések kivételével — kísérleti üzemeltetését a környezetvédelmi hatóság engedélyében előírt levegővédelmi követelmények betartásával kell végezni. A környezetvédelmi hatóság engedélyében előírt technológiai kibocsátási határértékeknél magasabb értékeket állapíthat meg.
Technológiai kibocsátási határértékek 4. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó tüzelőberendezésekre
vonatkozó technológiai kibocsátási határértékeket e rendelet 1—4. számú melléklete tartalmazza.
(2) A légszennyező anyagok mért tömegkoncentrációinak a vonatkoztatási oxigéntartalomra történő átszámítási
módszerét — a (3) bekezdésben meghatározott tüzelési
mód kivételével — e rendelet 5. számú melléklete tartalmazza.
(3) Gázturbinából és gáz póttüzeléses hőhasznosító
kazánból álló tüzelőberendezés esetében a technológiai
kibocsátási határérték és a vonatkoztatási oxigéntartalom
megállapításának szabályait e rendelet 6. számú melléklete
tartalmazza.
3 193/2001. (X. 19.) Korm. rendelet az egységes környezethasználati
engedélyezési eljárás részletes szabályairól. 20/2001. (II. 14.) Korm. rendelet a környezeti hatásvizsgálatról.
(4) Vegyes tüzelésű berendezésnél, — kivéve a (5) bekezdésben foglalt esetet — amelyhez eltérő kibocsátási
határértékek tartoznak, a technológiai kibocsátási határértéket a felhasznált tüzelőanyagokkal bevitt hőmennyiség
arányában kell megállapítani. Ezen kibocsátási határérték
meghatározási módját, valamint többféle — eltérő vonatkoztatási oxigéntartalmú — tüzelőanyag egyidejű alkalmazása esetében a vonatkoztatási oxigéntartalomra történő
átszámítás szabályait e rendelet 7. számú melléklete tartalmazza.
(5) A csak folyékony vagy folyékony és gáz halmazállapotú tüzelőanyagokat felhasználó tüzelőberendezések esetében, amennyiben a folyékony halmazállapotú tüzelőanyagnak vagy a folyékony halmazállapotú tüzelőanyagok
valamelyikének aránya — az általa bevitt hőmennyiség
alapján számítva — az 50%-ot meghaladja (fő tüzelőanyag), a kibocsátási határértéket a fő tüzelőanyagra érvényes határértékkel kell azonosnak tekinteni.
(6) A szilárd halmazállapotú tüzelőanyaggal üzemeltetett tüzelőberendezések esetében a határérték megállapításánál a támasztó tüzelést figyelmen kívül kell hagyni, ha
a támasztó tüzeléssel bevitt hőmennyiség az összes bevitt
hőmennyiség 15%-ánál kevesebb. A támasztó tüzelésre
használt tüzelőanyag arányát az általa és a fő tüzelőanyaggal bevitt hőmennyiség arányában kell kiszámítani.
(7) A határértékeknek való megfelelés értékelése során
az indítási (felfűtési) és a leállítási időszakokat, valamint
azon időtartamokat, amelyek során a mérőrendszer hibásan működött vagy azt karbantartották, figyelmen kívül
kell hagyni.
(8) A határértékek meghatározásánál vegyes tüzelésű
berendezés esetén a tüzelőanyagokkal bevitt hőmennyiséget az adott berendezésben az előző öt naptári évben
regisztrált tüzelőanyag-arány alapján kell számításba venni. Amennyiben a berendezés korábban rövidebb időtartamig üzemelt, a környezetvédelmi hatóság ezen időtartamot
is alapul veheti, vagy — engedélyezési eljárás során —
a környezeti hatástanulmányban, illetve az engedélykérelemhez csatolt más hivatalos dokumentációban foglalt
tervezett üzemeltetési adatok alapján állapíthatja meg a
határértéket.
5. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó és 1998. július 11. előtt
engedélyezett, legfeljebb évi 800 óra üzemidejű tüzelőberendezés üzemeltetője a tüzelőberendezést e rendelet
1—4. számú melléklete szerinti határérték betartásával a
13. § (2) és (3) bekezdéseiben megjelölt határidők lejárta
után legfeljebb 2400 üzemóráig működtetheti, ha a tüzelőberendezés működtetésére másik tüzelőberendezés üzemzavara, vagy karbantartása miatt kerül sor.
(2) A környezetvédelmi hatóság az 1987. július 1-jét
megelőzően engedélyezett, 400 MWth-nál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezésre a kén
dioxid kibocsátási határértéket 800 mg/Nm3 értékben állapíthatja meg, ha a berendezés éves üzemideje (öt év gördülő átlagértékeként számítva) nem haladja meg
a) 2015. december 31-ig a 2000 órát, illetve
b) 2016. január 1-jét követően az 1500 órát.
(3) Az (1)—(2) bekezdés szerinti berendezés üzemeltetője köteles a környezetvédelmi hatóságnak a teljesített és
a még felhasználható üzemórák számát — az adatszolgáltatásra vonatkozó előírások szerint — évente bejelenteni.
(4) Azon szekunder tartalék gázturbinák esetében, amelyeknek az éves összes üzemideje az 500 órát nem haladja
meg, és amelyek üzemeltetésére csak abban az esetben
kerülhet sor, ha a villamosenergia-rendszerben egy vagy
több energetikai egység üzemzavar esetén üzemképtelenné válik, a nitrogén-oxidok kibocsátási koncentrációja nem
haladhatja meg a 800 mg/Nm3 értéket. Ezen gázturbinák
folyamatos üzeme az üzembe helyezést követően addig
tarthat, ameddig a korábban üzemképtelenné vált berendezés helyett másik energetikai egység üzembevételére sor
kerül, de legfeljebb 24 óra időtartamig. A tartalék berendezés üzemeltetését dokumentálni kell, és az üzemeltetés
tényét, körülményeit a környezetvédelmi hatóságnak 5 napon belül be kell jelenteni.
6. § (1) Ha a rendelet hatálya alá tartozó berendezés nem
megfelelő működése, vagy az ahhoz kapcsolt kibocsátáscsökkentő berendezés meghibásodása (a továbbiakban
együtt: nem megfelelő működés) a kibocsátási határértékek túllépését okozza, az üzemeltető köteles a nem megfelelő működés bekövetkezését követően legkésőbb
24 órán belül visszaállítani a normál üzemmenetet. Ha ez
24 órán belül nem lehetséges, akkor
a) a berendezést olyan tüzelőanyagra kell átállítani,
amellyel a kibocsátási határértékek betarthatók, vagy
b) a berendezés terhelését oly mértékben kell csökkenteni, hogy a kibocsátási határértékek betarthatók legyenek,
vagy
c) a berendezést le kell állítani. (2) A környezetvédelmi hatóságot a határérték túllépésről az esemény bekövetkezését követő nyolc órán belül
tájékoztatni kell. Ezt követően az esemény bekövetkezésének okát, valamint a megtett intézkedéseket tartalmazó
jelentést 48 órán belül meg kell küldeni a környezetvédelmi hatóságnak.
(3) A nem megfelelő működés összesített időtartama
(gördülő átlagként számítva) 12 hónap alatt nem haladhatja meg a 120 órát. A környezetvédelmi hatóság — legfeljebb 10 napi időtartamra — a következő esetekben eltekinthet a 24 órás és a 120 órás korlátozás alól:
a) ha a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban:
MEH) állásfoglalása szerint az energiaellátás fenntartása
(beleértve a hőszolgáltatást is) más módon nem biztosítható, és az érintett létesítmény működése kiemelten indokolt, vagy
b) ha a meghibásodott berendezést csak olyan másik
berendezéssel lehetne helyettesíteni, amely a kibocsátások
általános növekedését okozná.
(4) A környezetvédelmi hatóság — az (5) bekezdés szerinti kivételes esetekben — az üzemeltetőnek a MEH
egyetértésével benyújtott kérelmére legfeljebb 10 napi időtartamra engedélyezi a nagyobb légszennyező anyag kibocsátást okozó tüzelőanyag alkalmazását rövid idejű gázellátási zavarok esetében, ha az adott berendezésben egyébként — hőértékben számítva — 50% feletti arányban gáznemű tüzelőanyagot használnak.
(5) Kivételes esetnek minősül, ha az energiaellátás fenntartása (beleértve a hőszolgáltatást is) kiemelten indokolt,
és csak olyan tüzelőanyag felhasználásával biztosítható,
amelynek használata esetén egyébként a tüzelőberendezést füstgáztisztító berendezéssel kellene ellátni. Az ilyen
berendezés üzemeltetője köteles a környezetvédelmi hatóságnak haladéktalanul, de legkésőbb 24 órán belül bejelenteni a gáznemű tüzelőanyagtól eltérő más tüzelőanyaggal
történt üzemeltetés kezdeti és befejezési időpontjait, a
felhasznált tüzelőanyagfajtákat, ezek jellemzőjét és
mennyiségét.
(6) Az (5) bekezdés szerinti kivételes esetben a gázt
helyettesítő felhasznált tüzelőanyag kéntartalma nem haladhatja meg
a) a tüzelőberendezés névleges bemenő hőteljesítményétől függetlenül — a b) pont szerinti kivétellel — az
1 tömegszázalékot,
b) az 500 MWth-nál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű — 1998. július 1. előtt létesítési engedélyt kapott — tüzelőberendezések esetében az e rendelet
hatálybalépését követő és a 2004. december 31. közötti
időszakban az 1,2 tömegszázalékot.
Mérési kötelezettségek a légszennyező anyagok
kibocsátásának meghatározására 7. §
(1) A környezetvédelmi hatóság határozatában a tüzelőberendezések üzemeltetői részére mérési kötelezettségeket állapít meg. A méréseket az üzemeltető saját költségére köteles elvégezni, vagy a külön jogszabályban4 meghatározott mérőszervezettel elvégeztetni. A mérési dokumentumokat 5 évig meg kell őrizni és a hatósági ellenőrzéskor a környezetvédelmi hatóságnak be kell mutatni.
(2) A 300 MWth-nál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű új tüzelőberendezéseket, azok kibocsátását, valamint a füstgáz állapotát folyamatosan mérő és rögzítő
rendszerekkel (a továbbiakban együtt: mérőrendszer) kell
ellátni.
4 17/2001. (II. 14.) KöM rendelet a légszennyezettség és a helyhez
kötött légszennyező források kibocsátásának vizsgálatával, ellenőrzésével,
értékelésével kapcsolatos szabályokról.
(3) A (2) bekezdés szerinti tüzelőberendezések esetében — az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel —
a mérőrendszerrel a füstgáz
a) kén-dioxid-, nitrogén-oxid-, szilárd anyag, és oxigéntartalmát, b) hőmérsékletét és nyomását,
c) nedvességtartalmát
kell mérni és rögzíteni. (4) E rendelet hatálybalépését megelőzően létesítési
engedélyt kapott 300 MWth-nál nagyobb névleges bemenő
hőteljesítményű tüzelőberendezéseket e rendelet
hatálybalépése napjától kell mérőrendszerrel ellátni.
(5) E rendelet hatálybalépését követően létesítési engedélyt kapott, 100 MWth és 300 MWth közötti névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések esetében a
mérőrendszerrel a füstgáz kén-dioxid-, nitrogén-oxid-, szilárd anyag- és oxigéntartalmát kell mérni és rögzíteni.
(6) E rendelet hatálybalépését megelőzően létesítési
engedélyt kapott 100 MWth és 300 MWth közötti névleges
bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezéseket 2004. november 27-ig kell a füstgáz kén-dioxid-, nitrogén-oxid-,
szilárd anyag- és oxigéntartalmát meghatározó mérőrendszerrel ellátni.
(7) A mérőrendszert legkésőbb 2004. december 31-ig
kell telepíteni azon 100 MWth névleges bemenő hőteljesítményt meghaladó tüzelőberendezések esetében, amelyek
felújítását e rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdték, és 2004. december 31-ig befejezik.
(8) Nem kell mérőrendszert létesíteni azon 100 MWth
névleges bemenő hőteljesítményt meghaladó tüzelőberendezések esetében, amelyek üzemeltetője a környezetvédelmi hatósághoz benyújtott nyilatkozatában kijelenti, hogy a
tüzelőberendezést, illetőleg a technológiát nem korszerűsíti és legkésőbb 2005. január 1-jén leállítja.
(9) A folyamatos mérés kötelezettsége alól a környezetvédelmi hatóság határozatában felmentést ad az alábbi
esetekben:
a) gáztüzelésű kazánok és gázüzemű gázturbinák esetében a kén-dioxid és a szilárd anyag kibocsátás mérése
alól;
b) olajtüzelésű kazánok és gázturbinák esetében a kéndioxid mérése alól, ha
ba) a tüzelőberendezéshez nem tartozik füstgáz-kéntelenítő berendezés és a felhasznált olaj kéntartalmát mérésekkel rendszeresen meghatározzák, vagy az más módon
biztonsággal megállapítható,
bb) a kibocsátási határérték betartása teljesítésének
megállapítása a felhasznált olaj kéntartalma és a füstgáz
oxigéntartalma alapján meghatározható;
c) biomassza tüzelésű berendezések esetében a kéndioxid mérése alól, ha az üzemeltető számítással valószínűsíti, hogy a kén-dioxid-kibocsátás a határértéket semmilyen körülmények között nem lépi túl;
d) a nedvességtartalom mérése alól abban az esetben,
ha
da) a füstgázt a mérést megelőzően szárítják, vagy
db) a nedvességtartalom számítással kellő pontossággal meghatározható; e) ha a tüzelőberendezés üzemeltetőjének nyilatkozata
alapján a tüzelőberendezés üzemeltetési ideje 2004. november 27-ét követően nem haladja meg a 10 000 üzemórát.
(10) Azon berendezések esetén, amelyekre a kén-dioxid
kibocsátással kapcsolatosan e rendelet 1. számú melléklete
bizonyos kéntelenítési arány betartását írja elő, a felhasznált tüzelőanyag összes kéntartalmát a környezetvédelmi
hatóság által meghatározott rendszerességgel mérni kell.
(11) A mintavételt, a méréseket, a mérőrendszerek hitelesítését és kalibrálását szabványos vagy azzal egyenértékű,
a környezetvédelmi hatóság által jóváhagyott módszer szerint kell végezni.
(12) Az időszakos méréseket legalább hat hónapos gyakorisággal kell végezni olyan tüzelőberendezések esetében, amelyekre a folyamatos mérési kötelezettség nem
vonatkozik vagy a mérőrendszert még nem szerelték fel,
vagy amelyek esetében ez alól a környezetvédelmi hatóság
felmentést adott. Az időszakos méréseket szabványos, vagy
azzal egyenértékű módszer szerint kell végezni.
A környezetvédelmi hatóság felmentést adhat a mérések
alól abban az esetben, ha az adott jellemző más módszerrel,
pl. számítással megfelelő pontossággal meghatározható.
(13) E rendelet 1—4. számú mellékletében szabályozott
légszennyező anyagok, valamint az ott nem szereplő, a
környezetvédelmi hatóság által előírt további jellemzők
mérését, a hatóság által előírt rendszerességgel és módon
kell végezni.
(14) A környezetvédelmi hatóság az egy telephelyen
lévő, több egyforma, azonos fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkező tüzelőanyaggal és hasonló műszaki és
üzemeltetési paraméterrel működő tüzelőberendezés esetén az üzemeltető kérelmére az (1)—(7) bekezdésben foglalt egyes kötelezettségek teljesítése alól felmentést adhat,
amennyiben egy berendezés mérésével a többi berendezés
légszennyező anyag kibocsátása is meghatározható. A környezetvédelmi hatóság visszavonja a felmentést, amennyiben az időszakos mérések alapján megállapítható, hogy
több berendezés légszennyező anyag kibocsátása megbízható módon nem határozható meg egy berendezés mérésével.
A kibocsátásmérések eredményeinek feldolgozása
és értékelése 8. §
(1) A folyamatos kibocsátásmérés eredményeit e rendelet 8. számú mellékletében foglaltak szerint kell feldolgozni és értékelni.
(2) Az időszakos kibocsátásméréseket — amennyiben a
környezetvédelmi hatóság nem írja elő folyamatos mérés
végrehajtását — az üzemeltetőnek legalább hat hónapos
gyakorisággal kell elvégezni. Az időszakos emisszió mérések eredményeiből — amennyiben lehet — órás középértékeket, illetőleg a mérési időtartamra vonatkoztatott
középértéket kell képezni. A kibocsátási határértékek betartása akkor teljesül, ha a mérések eredményeinek középértékei nem haladják meg e rendelet 1—4. számú mellékletében az adott tüzelőberendezésre érvényes határértékeket.
Az adatszolgáltatás sajátos szabályai 9. § (1) A tüzelőberendezések légszennyező forrásainak
nyilvántartását és az adatszolgáltatást külön jogszabály5
rendelkezései szerint kell teljesíteni. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt adatszolgáltatást a
7. §-ban meghatározott folyamatos, illetve időszakos mérések eredményeinek és azok 8. §-ban meghatározott módon történő feldolgozása és értékelése alapján kell teljesíteni.
A kibocsátható légszennyező anyagok összmennyiségére
vonatkozó határértékek 10. §
(1) A villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény
hatálya alá tartozó erőművek és más üzemek telephelyein
működő 50 MWth és annál nagyobb névleges bemenő hőteljesítményű tüzelőberendezések engedélyezett éves
összes légszennyező anyag kibocsátása nem haladhatja
meg e rendelet 9. számú mellékletében foglalt értékeket.
(2) A Környezet- és Természetvédelmi Főfelügyelőség
(a továbbiakban: Főfelügyelőség) a MEH szakhatósági állásfoglalása alapján határozatban állapítja meg az (1) bekezdés szerinti összes kibocsátásnak megfelelő légszenynyező anyag mennyiségeket az egyes gazdálkodó szervezetekre lebontva e rendelet 9. számú mellékletében megjelölt időpontoknak és éves mennyiségeknek megfelelően.
(3) E rendelet 9. számú mellékletében meghatározott
éves engedélyezett összes légszennyező anyag kibocsátás
elérése esetén a rendelet hatálya alá tartozó új tüzelőberendezés létesítéséhez környezetvédelmi engedély kizárólag másik tüzelőberendezésen végrehajtott azonos légszennyező anyag mennyiség csökkentés esetén adható. Az
éves engedélyezett összes légszennyező anyag kibocsátás
betartását a Főfelügyelőség ellenőrzi.
5 21/2001. (II. 14.) Korm. rendelet a levegő védelmével kapcsolatos
egyes szabályokról.
(4) Rendkívüli időjárás esetén a gazdasági ügyekért felelős miniszter kezdeményezésére a környezetvédelmi feladatok ellátásáért felelős miniszter az éves engedélyezett
összkibocsátási értéktől határozatban eltérést engedélyezhet.
(5) A tüzelőberendezéseket üzemeltető gazdálkodó
szervezetek közösen kezdeményezhetik a Főfelügyelőségnél a (2) bekezdés szerinti határozat megváltoztatását.
A Főfelügyelőség a MEH szakhatósági állásfoglalása alapján — amennyiben e rendelet 9. számú mellékletében megjelölt éves összkibocsátási értékeket nem lépik túl — határozatával a kezdeményezők részére új összkibocsátási értékeket állapít meg, és erről a MEH-t tájékoztatja.
Az éves kibocsátások összmennyiségének meghatározása 11. § (1) Az éves kibocsátások összmennyiségének meghatározása során a tüzelőberendezések működési adataiból
telephelyenként ki kell számítani a telephely kibocsátásainak összegét. Az országos éves kibocsátott összmennyiséget a telephelyek adatai alapján kell meghatározni.
(2) Amennyiben az adott berendezéshez folyamatos mérőrendszer tartozik, az éves összes kibocsátás kiszámításához a tüzelőberendezés üzemeltetőjének a füstgázok térfogatáramai alapján minden egyes napra külön-külön
összegeznie kell az egyes légszennyező anyagok kibocsátott
tömegét. Ahol nem használnak folyamatos mérőrendszert, az
éves összes kibocsátás értékét az üzemeltetőnek az időszakos
mérések és/vagy számítások alapján kell meghatároznia.
(3) Az éves összes kibocsátást [tonna/év] mértékegységben kell kiszámítani. Egy telephelyen lévő berendezések éves kibocsátásainak összmennyisége nem haladhatja meg azon határértéket, amelyet a Főfelügyelőség e rendelet 10. § (2) bekezdése szerinti határozatában előírt.
A légszennyezési bírság kivetésének sajátos szabálya 12. §
(1) A légszennyezési bírság kivetésénél időszakos mérés
esetében a negyedéves, folyamatos mérés esetében a havi
átlagértékeket kell figyelembe venni.
(2) A megengedett éves összkibocsátás túllépése esetében a légszennyezési bírságot — kén-dioxid és nitrogénoxidok esetében — 60 Ft/kg összegben kell kiszabni.
(3) A technológiai kibocsátási határérték túllépése
miatt, más jogszabály6 előírásai szerint megállapított bírságot és az összkibocsátás túllépése miatt megállapított bírságot légszennyező anyagonként egymástól függetlenül
kell kiszámítani, és ezek közül a nagyobb mértékűt kell
kiszabni.
6 21/2001. (II. 14.) Korm. rendelet a levegő védelmével kapcsolatos
egyes szabályokról.
Záró rendelkezések 13. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni. E rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg az 50 MWth és ennél nagyobb hőteljesítményű
tüzelőberendezések légszennyező anyagainak kibocsátási
határértékeiről szóló 22/1998. (VI. 26.) KTM rendelet hatályát veszti.
(2) Az 1998. július 11. előtt létesítési engedélyt kapott
tüzelőberendezés, amely e rendelet 1—4. számú mellékletének A) részében előírt technológiai kibocsátási határértéket 2005. január 1. napjától nem tartja be, tovább nem
üzemeltethető.
(3) Az 1987. július 1. előtt létesítési engedélyt kapott
— azonban nem a villamos energiáról szóló 2001. évi
CX. törvény hatálya alá tartozó erőművek és más üzemek
telephelyein működő 50 MWth és annál nagyobb névleges
bemenő hőteljesítményű — tüzelőberendezés, amely az
e rendelet 1—4. számú mellékletének A) részében előírt
technológiai kibocsátási határértéket 2008. január 1. napjától nem tartja be, tovább nem üzemeltethető.
(4) Az 1998. július 11. és e rendelet hatálybalépése közötti időszakban létesítési engedélyt kapott tüzelőberendezés, amely az e rendelet 1—4. számú mellékletének
A) részében előírt technológiai kibocsátási határértéket
nem tartja be, tovább nem üzemeltethető.
(5) Az új tüzelőberendezésnek az e rendelet 1—4. számú
mellékletének B) részében előírt technológiai kibocsátási
határértéket kell betartani.
(6) Az 1998. július 11. és e rendelet hatálybalépése
közötti időszakban levegővédelmi szempontból felújított
(átalakított) berendezés esetében, illetőleg amelyeknél a
felújítást (átalakítást) az 1998. július 11. és e rendelet
hatálybalépése közötti időszakban kezdték meg, e rendelet
1—4. számú mellékletének A) részében előírt technológiai kibocsátási határértéket kell betartani.
14. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Parlament és a Tanács nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló 2001/80/EK irányelvével
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Persányi Miklós s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
256/2008. (HK 7.) MH HEK intézkedése a Stratégiai Légiszállítási Képesség Magyarországról történő működtetésének katonai-szakmai előkészítése érdekében végrehajtandó feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a
szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. §-ban kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a
Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnökének a
Stratégiai Légiszállítási Képesség Magyarországról történő működtetésének katona-szakmai előkészítése érdekében végrehajtandó feladatokról szóló 68/2008. HVKF intézkedésére, a Stratégiai Légiszállítási Képesség Magyarországról történő működtetésének katonai-szakmai előkészítése érdekében végrehajtandó feladatokról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) és a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban MH ÖHP) a
feladat végrehajtásában érintett egészségügyi szakállományra.
2. MH ÖHP Egészségügyi Főnökség:
a) Tervezi és szervezi a polgári ellátáshoz kapcsolódva
az MH Pápa Bázisrepülőtér (a továbbiakban: MH PBRT)
egészségügyi biztosításával összefüggő feladatokat;
b) Kapcsolatot tart a helyi, regionális polgári egészségügyi szervek, intézetek vezetőivel;
c) Részt vesz az MH PBRT egészségügyi központjának
személyi, technikai feltételei fejlesztése érdekében az éves
és több éves költségvetési tervezés folyamatában és javaslatot tesz a biztosított költségvetési erőforrások felhasználására;
d) Kidolgozza a VIP személyek, delegációk, rendezvények egészségügyi biztosítására a rendezvény biztosítási
tervét;
e) Együttműködik az illetékes katonai és polgári szervekkel, intézményekkel az MH személyi állományának,
valamint a partnerországok tagjainak sürgősségi és alapbetegellátása, valamint a betegszállítás érdekében.
f) Megszervezi az egészségügyi szakállomány szakmai
fejlődését, továbbképzését, nyelvismeret bővítését célzó
képzéseket.
3. MH HEK Gyógyító Főnökség:
a) Együttműködik a HM Állami Egészségügyi Köz
ponttal a küldő nemzetek tagjainak szükség és igény szerinti egészségügyi ellátása érdekében;
b) Szakmailag felügyeli és támogatja az MH ÖHP
egészségügyi tevékenységét;
c) Ellenőrzi az MH PBRT egészségügyi központjának
személyi, technikai és működési feltételeit;
d) Az MH ÖHP Egészségügyi Főnökséggel együttműködésben részt vesz a VIP személyek, delegációk, rendezvények egészségügyi biztosításában a rendezvény biztosítási terve alapján;
e) Kapcsolatot tart az országos, regionális polgári
egészségügyi szervek, intézetek vezetőivel.
4. MH HEK Preventív Igazgatóság:
Elvégzi az MH PBRT és személyi állománya vonatko
zásában a közegészségügyi és járványvédelmi, környezetvédelmi, munka- és sugárhigiénés, valamint az élelmezés
minőségbiztosításának feladatait, az egészségre ártalmas
munkakörök esetén az egészségi kockázati tényező(k) műszeres meghatározását. Végrehajtja az előírt ellenőrzéseket, intézkedik az észlelt hiányosságok kiküszöbölésére,
szükség szerint azonnali intézkedéseket foganatosít.
5. MH HEK Logisztikai Főnökség:
Az MH ÖHP Egészségügyi Főnökséggel együttműköd
ve részt vesz az egészségügyi költségvetés tervezés folyamatában, ellenőrzi a biztosított költségvetési erőforrások
felhasználását.
6. Az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök