text:
405/2014. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  nemzetgazdasági
miniszter javaslatára – Torda Csaba pénzügyőr ezredest 2014. október 23-ai hatállyal pénzügyőr dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2014. október 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
422/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a központosított illetményszámfejtés szabályairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 35. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 32. § (1) bekezdés b) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 44. § (2) bekezdése szerinti költségvetési
szervnél, b) a helyi önkormányzatnál, a nemzetiségi önkormányzatnál, ezek társulásánál (a továbbiakban együtt:
önkormányzat), c) az önkormányzat által irányított költségvetési szervnél, és
d) a központosított illetményszámfejtéshez megállapodás alapján csatlakozó szervezetnél
foglalkoztatottak személyi juttatásainak, a közterheknek és a pénzbeli ellátásoknak a megfizetésére, az elszámolására
és az ezekkel összefüggő adatszolgáltatásokra terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában
1. bér: a jogviszony alapján a foglalkoztatott megillető bér, illetmény,
2. bér változó elemei: helyettesítési díj, műszakpótlék, éjszakai munkavégzés pótléka, ügyeleti díj, nem rendszeres
bérpótlék, vagy a nem rendszeres munkavégzésért járó egyéb díjazás, távolléti díj,
3. foglalkoztatott: a munkáltatóval jogviszonyban álló, a munkáltató számára munkát végző természetes személy,
4. foglalkoztató: a munkáltató, illetve a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint
e szolgáltatatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 4. § a) pont 6. alpontja szerinti esetben a kincstár,
5. jelentőfelelős: a munkáltató által az illetményszámfejtő hellyel történő kapcsolattartásra a foglalkoztatottjai közül
kijelölt felelős személy, 6. jogviszony: a munkáltató és a foglalkoztatott között létrejött munkavégzésre irányuló valamennyi jogviszony,
7. munkáltató: az Áht. 44. § (2) bekezdése szerinti költségvetési szerv, egyéb szervezet,
8. nettó személyi juttatás: az elszámolt személyi juttatás levonásokkal csökkentett összege,
9. személyi juttatás: a jogviszonyra vonatkozó jogszabály, a felek megállapodása, illetve a munkáltató rendelkezése
alapján járó bér, illetmény, egyéb juttatás és költségtérítés,
10. teljesítési időszak: az az időtartam, amely alatt rendkívüli, illetve a bér változó elemeinek alapját képező
munkavégzés történt. 2. A központosított illetményszámfejtés rendszere 3. § A központosított illetményszámfejtés a kincstár központi szerve (a továbbiakban: központi szerv) által biztosított,
fejlesztett és működtetett számítógépes programmal (a továbbiakban: illetményszámfejtő program) történik.
4. § Az illetményszámfejtő program olyan egységes munkaügyi, ügyviteli, eljárási és információs rendszer, amelyen keresztül
a) a személyi juttatások számfejtésével és elszámolásával kapcsolatos feladatok ellátása,
b) a társadalombiztosítási kifizetőhelyi feladatok ellátása, c) a foglalkoztatót terhelő társadalombiztosítási feladatok körében a foglalkoztatókra előírt nyilvántartási,
adatszolgáltatási, bejelentési kötelezettség teljesítése, d) a magán-nyugdíjpénztári tagság nyilvántartásával, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztári tagdíjlevonással
kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése, e) a személyi jövedelemadózással összefüggő munkáltatói, kifizetői feladatok ellátása,
f) a számfejtett személyi juttatások tekintetében a központi költségvetést, a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot,
a társadalombiztosítás pénzügyi alapjait, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztári számlákat megillető befizetési
kötelezettségek megállapítása, g) a nettó finanszírozáshoz szükséges információszolgáltatás teljesítése,
h) a bírósági végrehajtásról szóló törvény (a továbbiakban: Vht.) szerinti, bérre vezetett végrehajtáson, valamint
a foglalkoztatott jogviszonyát szabályozó, illetve azzal összefüggő jogszabályokon alapuló levonások jogosultak
részére történő utalása és az utalás teljesítéséhez szükséges adatszolgáltatás teljesítése,
i) a bér- és munkaügyi statisztikai adatszolgáltatás teljesítése
történik. 3. A központi szervnek, a kincstár területi szervének és a munkáltatónak a feladatai
a központosított illetményszámfejtés során 5. § (1) A központosított illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokat a központi szerv és a kincstár területi szerve
(a továbbiakban: illetményszámfejtő hely) a (2) és (3) bekezdésben meghatározottak szerint látja el.
(2) A központi szerv a) ellátja az illetményszámfejtő helyek által ellátott központosított illetményszámfejtés szakmai irányítását,
b) működteti a központi létszám- és bérgazdálkodási, valamint statisztikai információs rendszert és az
illetményszámfejtő programot, c) biztosítja az illetményszámfejtő program jogszabályi megfelelőségét, nyilvántartja az illetményszámfejtő
helyeket és a hozzájuk tartozó munkáltatókat. (3) Az illetményszámfejtő hely
a) átveszi, alaki és tartalmi szempontból ellenőrzi és feldolgozza, valamint számfejti a személyi juttatásokra
vonatkozó, a központosított illetményszámfejtéshez a munkáltató által megküldött okiratokat, bizonylatokat,
b) ellátja a nettó személyi juttatások, közterhek megállapításával, a létszám, bér, társadalombiztosítási, személyi
jövedelemadóztatási és egyéb információszolgáltatási feladatokat, az egészségbiztosítási statisztikai
adatszolgáltatási kötelezettséget, c) teljesíti az Áht. 83. § (1) bekezdése szerinti finanszírozású munkáltató esetében az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 31. § (2) bekezdése szerinti bevallási kötelezettséget és elvégzi ezen bevallások
önellenőrzését, d) továbbítja a munkáltató Art. 16. § (4) bekezdése szerint teljesített biztosítotti bejelentési kötelezettségét,
e) átutalja a foglalkoztatott nettó személyi juttatásából a foglalkoztatott rendelkezésének megfelelő összeget
a foglalkoztatott kincstárnál megnyitott értékpapír számlájára, f) elkészíti a fizetési jegyzéket, előállítja a nettó személyi juttatások átutalásához szükséges adatállományokat
a foglalkoztatottak fizetési számlájára történő utaláshoz, g) ellátja az Áht. 83. § (1) bekezdése szerinti finanszírozású szervek esetében a személyi jövedelemadó
megállapításával és elszámolásával kapcsolatos feladatokat, h) ellátja a társadalombiztosítási kifizetőhelyi feladatokat,
i) biztosítja a számfejtett személyi juttatásokról a könyvelési adatok egységes adatformában történő feladását
az intézményi gazdálkodási-számviteli rendszer számára, nettó finanszírozás esetén biztosítja a szükséges információkat,
j) előállítja a központi létszám- és bérgazdálkodási, valamint munkaügyi statisztikai információs rendszer
működéséhez szükséges, ellenőrzött, személyes adatokat nem tartalmazó adatállományokat,
k) külön megállapodás alapján ellátja a munkáltató 6. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott feladatait,
l) gondoskodik az illetményszámfejtéssel, a társadalombiztosítási kifizetőhelyi feladatokkal kapcsolatos okiratok
és bizonylatok megőrzéséről, m) gondoskodik az adatvédelmi, adatbiztonsági előírások betartásáról,
n) gondoskodik a jelentőfelelős szakmai tájékoztatásáról. 6. § (1) A munkáltató
a) megküldi a központosított illetményszámfejtéshez szükséges adatokat, okiratokat és bizonylatokat,
b) számfejti a nem rendszeres személyi juttatásokat, és erről adatszolgáltatást teljesít az illetményszámfejtő hely
részére, c) átutalja a nettó személyi juttatásokat és a levonásokat,
d) rendelkezik a 20. § szerinti juttatásokról, e) rendelkezik a személyi juttatások kiadásának teljesítési helyéről,
f) intézkedik a személyi juttatásból való levonások teljesítése, letiltás esetén – a letiltás átvételét követő napon –
a Vht. szerint a bér esedékessé válásakor a letiltott összeg bérből történő levonása és a végrehajtást kérőnek
történő kifizetése, kivételesen a végrehajtói letéti vagy más számlára utalása iránt,
g) ellenőrzi az illetményszámfejtő hely által számfejtett személyi juttatások és az ezeket terhelő levonások,
közterhek jogszerűségét és számszaki helyességét, h) kijelöli a jelentőfelelőst, akinek feladata a munkáltató és az illetményszámfejtő hely közötti kapcsolattartás,
az okiratok, bizonylatok, igazolások összegyűjtése és az illetményszámfejtő helyhez határidőben történő
továbbítása, i) továbbítja az illetményszámfejtő hely társadalombiztosítási kifizetőhelyi feladatai ellátásához szükséges iratokat
és adatokat, j) a változást követően soron kívül tájékoztatja az illetményszámfejtő helyet a központosított illetményszámfejtéshez
szükséges, de a törzskönyvi nyilvántartásában nem szereplő adatának változásáról,
k) őrzi a központosított illetményszámfejtéssel kapcsolatos okiratokat és bizonylatokat,
l) teljesíti az Art. 16. § (4) bekezdésében meghatározott, biztosítottak bejelentésével kapcsolatos kötelezettséget.
(2) A központi költségvetési szerv esetében – eltérő megállapodás hiányában – az illetményszámfejtő hely gondoskodik
a személyi jövedelemadó megállapításával és elszámolásával kapcsolatos feladatok ellátásáról, az adó és járulék
megfizetéséről, a bevallások teljesítéséről, továbbá az általa kifizetett pénzbeli ellátások fedezetének igényléséről
és elszámolásáról. (3) Az önkormányzatok nettó finanszírozása körébe tartozó szervek a nettó személyi juttatások és levonások átutalását
jogszabályban meghatározottak szerint látják el. 7. § (1) A központosított illetményszámfejtés során a munkáltató és az illetményszámfejtő hely a feladataik ellátásakor
kötelesek együttműködni. (2) Hibás, hiányos vagy késedelmes teljesítésből eredő felelősség azt terheli, akinek a működési körében az azt kiváltó ok
felmerült. 4. A központosított illetményszámfejtés folyamata 8. § (1) A munkáltató központosított illetményszámfejtéssel összefüggő adatszolgáltatási kötelezettségét az illetményszámfejtő
hely felé papíralapú okiratok és bizonylatok hitelesített példányának megküldésével teljesíti.
(2) A központosított illetményszámfejtéshez az (1) bekezdés szerinti olyan okirat és bizonylat alkalmas, amely tartalmazza
a) az illetményszámfejtő hely megnevezését és címét, b) a munkáltató nevét, címét és törzsszámát,
c) a szakfeladat megnevezését és számát, d) a szervezeti egység megnevezését, számát és funkcionális bontás számát,
e) a főkönyvi számlaszámot, témaszámot, f) a munkahely nevét és címét, és
g) a foglalkoztatott természetes személyazonosító adatait. 9. § (1) A személyi juttatásokra vonatkozó, központosított illetményszámfejtéshez szükséges, a munkáltató által kiállított
okiratok és bizonylatok alaki és tartalmi szempontból történő ellenőrzése során az illetményszámfejtő hely vizsgálja
azok előírt iratokkal (igazolásokkal) való felszereltségét. (2) Az alaki ellenőrzés különösen
a) az előírt adatok teljes körűségére, b) a munkáltató munkáltatói jogkör gyakorlója aláírásának és bélyegzőlenyomatának meglétére, valamint
c) a szükséges foglalkoztatotti nyilatkozat meglétére irányul. (3) A tartalmi ellenőrzés a foglalkoztatott jogviszonyát szabályozó jogszabályok rendelkezései közül a központosított
illetményszámfejtéshez szükséges jogszabályi előírások betartását, a besorolási és statisztikai adatok összefüggésének
vizsgálatát foglalja magába, különösen a) az elemi költségvetés összeállításához előírt, a jogviszonyt azonosító és a foglalkoztatott előmeneteli rend szerinti
besorolását kifejező kulcsszám alkalmazását és annak helyességét, b) a kulcsszám és FEOR-szám összefüggését,
c) a bér összetevők jogszabályok által szabályozott mértékének betartását, illetve azok összesítésének számszaki
helyességét. (4) Ha az ellenőrzés során az illetményszámfejtő hely hibát vagy hiányosságot észlel, arról a munkáltatót haladéktalanul
tájékoztatja. (5) A munkáltató a tárgyhavi számfejtés zárásáig köteles a hibát javítani és a hiányosságot pótolni. Ennek elmulasztása
esetén az illetményszámfejtő hely – a hibás vagy hiányos munkáltatói döntés végrehajtása mellett – a munkáltató
irányító szervét a munkáltatónak a hiba javítására vagy a hiányosság pótlására való kötelezése céljából megkeresi.
10. § (1) Az illetményszámfejtő hely elvégzi a bér és a 20. § szerinti juttatások számfejtését, megállapítja a személyi juttatásokat
terhelő levonásokat, amelyről adatot szolgáltat a munkáltató részére a kedvezményezetteknek történő átutalásához.
(2) A munkáltató által megküldött letiltás alapján az illetményszámfejtő hely a levonást az illetményszámfejtő programban
rögzíti, vagy ha a végrehajtás foganatosítása akadályba ütközik, erről haladéktalanul értesíti a munkáltatót. Ha a letiltást
közvetlenül az illetményszámfejtő hely kapja meg, a letiltásról az alapokirat fénymásolatának megküldésével a munkáltatót
haladéktalanul értesíti és intézkedik az alapokiratban foglaltak alapján.
(3) Az elszámolt személyi juttatásokról elkészített fizetési jegyzéket és összesítőit az illetményszámfejtő hely legkésőbb
a bérfizetés napját megelőző negyedik munkanapig megküldi a munkáltatónak.
(4) A nettó járandóságok kifizetéséhez az illetményszámfejtő hely adatot szolgáltat a (3) bekezdésben meghatározott
határidőre az önkormányzat és az önkormányzat által irányított költségvetési szerv vonatkozásában az önkormányzat,
valamint a munkáltató részére. (5) Az illetményszámfejtő hely könyvelési feladást készít a személyi juttatások, az adók, járulékok felhasználásáról
a költségvetési szervekre vonatkozó számviteli előírásoknak megfelelően. 11. § Az illetményszámfejtő hely a jogviszony megszüntetésére, illetve megszűnésének megállapítására vonatkozó
munkáltatói intézkedés alapján a) végelszámolást készít, b) kiállítja a jogszabályban előírt igazolásokat,
c) kiadja a munkanélküli ellátás igénybevételéhez szükséges igazolást és adatlapot,
d) kiállítja a biztosítási jogviszonyról és az egészségbiztosítási ellátásokról szóló igazolványt, valamint a
jövedelemigazolást az egészségbiztosítási ellátás megállapításához, e) igazolja a levont járulékok alapját és összegét,
f) kiállítja az adó-adatlapot, g) a munkáltatón keresztül gondoskodik az a)–f) pont szerinti okiratoknak a foglalkoztatottakhoz történő
eljuttatásáról. 12. § A munkáltató által meghatározott bérfizetési naptól eltérő időpontban történő kifizetés érdekében történő
illetményszámfejtésre (a továbbiakban: hóközi számfejtés) a) a jogszabályok által előírt esetekben (különösen foglalkoztatási jogviszony megszüntetésekor),
b) a munkavállaló érdekeinek biztosítása (különösen pénzbeli ellátások folyósítása, visszamenőleges járandóságok
számfejtése) céljából, és c) a számfejtés módosítása miatt
kerülhet sor. 13. § (1) Az illetményszámfejtő hely a társadalombiztosítási kifizetőhelyi feladatai keretében
a) a munkáltató által kiállított és megküldött munkából való távolmaradási jelentés és az adott távollét igazolására
szolgáló okmányok alapján – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – elbírálja a táppénz, gyermekápolási
táppénz, terhességi-gyermekágyi segély, gyermekgondozási díj és baleseti táppénz iránti igényeket, illetve az
üzemi baleset, foglalkozási megbetegedés tényét, megállapítja az ellátásra jogosultság időtartamát, az irányadó
időszakot vagy számítási időszakot, az ellátás alapjaként figyelembe vehető jövedelmet és osztószámot,
a jövedelem napi átlagát, az ellátás mértékét; b) fizetési jegyzék elkészítésével intézkedik a megállapított ellátások folyósításáról;
c) adatot szolgáltat a kifizetett ellátások elszámolásához; d) az illetményszámfejtő program alkalmazásával vezeti az előírt nyilvántartásokat és teljesíti az adatszolgáltatást;
e) határozathozatali kötelezettség esetén megteszi a külön jogszabályok szerinti intézkedést.
(2) A társadalombiztosítási kifizetőhelyi feladatokkal összefüggő hatósági jogkört az illetményszámfejtő hely általános
hatáskörrel és illetékességgel gyakorolja valamennyi, a központosított illetmény-számfejtési körbe tartozó
munkáltató vonatkozásában. 14. § Az illetményszámfejtő hely a személyi jövedelemadó megállapításával és elszámolásával kapcsolatos feladatok
kincstár útján történő teljesítésének ellátása keretében: a) az év utolsó napján jogviszonyban álló foglalkoztatottak részére a nyilatkozatuknak megfelelően elkészíti
a jövedelemigazolást, járulékigazolást és a munkáltató útján eljuttatja a foglalkoztatott részére a szükséges
tájékoztatással együtt, b) megállapítja az összevont adóalapot és annak adóját a családi kedvezmény és az adókedvezmények
figyelembevételével. Az elszámolás során keletkezett adókülönbözetet az előírt szabályok szerint levonja, illetve
visszatéríti. 15. § A 16. § és a 19. § szerinti esetben a munkáltató az adatszolgáltatásról hitelesített jegyzéket készít és az adattovábbítással
egyidejűleg azt az illetményszámfejtő helynek megküldi. 16. § (1) A munkáltató a jogviszonyt létesítő okirat és a juttatás felhasználásáról szóló rendelkezés illetményszámfejtő helyi
példányát annak elkészítését követően soron kívül továbbítja az illetményszámfejtő helynek.
(2) A munkáltató a jogviszonyt létesítő okirathoz minden esetben csatolja
a) a munkáltatói igazolást a korábbi jogviszonyról és a bért terhelő levonásokról,
b) a jövedelemigazolást a pénzbeli egészségbiztosítási ellátás megállapításához,
c) a biztosítási jogviszonyról és egészségbiztosítási ellátásokról szóló igazolványt,
d) az adó-adatlapot. 17. § A rendkívüli munkavégzésért járó díjazások és a bér változó elemeinek számfejtéséhez, könyveléséhez szükséges
adatokat a munkáltató teljesítési időszakonként megállapítja és havonta egyszer az illetményszámfejtő hely által
meghatározott időpontig megküldi az illetményszámfejtő helynek. 18. § (1) A munkáltató folyamatosan, de legkésőbb az illetményszámfejtő hely által meghatározott időpontig jelenti a
foglalkoztatottak munkából való távolmaradását a távoljelentett sorszáma, a foglalkoztatott neve, adóazonosító jele,
a távolmaradás jogcímének és időtartamának, első és utolsó napjának, az utolsó munkanapon ledolgozott órák
számának, a távolléti órák számának megjelölésével. A munkáltató a jelentéshez csatolja a távolmaradást igazoló
okmányokat, melyek számát a távollét jelentés okiratán rögzíti. A távollét jelentést a munkáltató keltezéssel,
a munkáltatói jogkör gyakorló és a jelentőfelelős aláírásával, valamint bélyegzőlenyomattal látja el.
(2) A munkáltató az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaival kapcsolatos feladatai körében kiállítja, és az illetményszámfejtő
hely részére megküldi a (1) bekezdésben meghatározott bizonylatot és ennek mellékletét képező, a pénzbeli ellátás iránti
igény érvényesítéséhez szükséges okmányokat. (3) Az illetményszámfejtő hely által biztosított adatok alapján a munkáltató folyósítja a megállapított ellátásokat.
19. § (1) A tényleges munkateljesítés szerint járó személyi juttatások a munkáltató által a tárgyhónapot követő hónapban
teljesített jelentés figyelembevételével utólag kerülnek elszámolásra. A munkába lépés hónapjára, továbbá betegség
vagy egyéb ok miatti munkából való távollét első hónapjára a foglalkoztatottnak előlegként – a tényleges
munkateljesítéstől függetlenül – a besorolás (munkaszerződés) szerinti személyi juttatás folyósítandó.
(2) Ha a munkából való távolmaradásról kiállított jelentésen közölt távollét időtartama olyan távollétre utal, amelyre
jogcíme szerint nem jár személyi juttatás, a tárgyhavi vagy a következő havi besorolás (munkaszerződés) szerinti
személyi juttatás összege csökkentésre kerül a munkában nem töltött időszakra számított bér összegével.
(3) Ha az elszámolásra az (1) bekezdés szerint utólag kerül sor, a munkában nem töltött időszakra kifizetett
(megelőlegezett) bér összege a munkáltató 18. § (1) bekezdése szerinti jelentésének megfelelően kerül visszavonásra
legkésőbb a munkába állást követően járó besorolás (munkaszerződés) szerinti bérből. Ha a távollét időtartamának
záró időpontja nem állapítható meg, az ismételt munkába állásig a bér visszatartására havonta folyamatosan sor kerül.
20. § (1) A nem rendszeres személyi juttatások munkáltató általi számfejtése esetén (a továbbiakban: saját hatáskörben történő
kifizetés) a munkáltató a bevallási és az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez, valamint azok könyveléséhez az
illetményszámfejtő programban meghatározott adattartalommal folyamatosan, de legkésőbb a kifizetés hónapját
követő hónap második munkanapjára adatot szolgáltat az illetményszámfejtő helynek.
(2) A munkáltató, ha azt nem saját hatáskörben teljesíti, intézkedik az illetményszámfejtő hely felé a foglalkoztatottat
jogszabály, a munkaviszonyra vonatkozó szabály, a felek megállapodása vagy a munkáltató intézkedése alapján
megillető, a (4) bekezdésben nem említett egyéb juttatások és költségtérítések kifizetése iránt.
(3) A munkáltató saját hatáskörben történő kifizetései tekintetében felelős az adóelőleg, a biztosítási és a járulékfizetési
kötelezettség elbírálásáért, a levonások jogszerűségéért. (4) Az egyéb juttatások és költségtérítések különösen a következők:
a) munkáltatói intézkedésen alapuló kifizetések, b) szerződésen alapuló juttatások,
c) költségtérítések, d) természetbeni juttatások, e) béren kívüli juttatások.
21. § A munkáltató a Vht. alapján, bérre vezetett végrehajtáson, valamint a foglalkoztatott jogviszonyát szabályozó, illetve
azzal összefüggő jogszabályokon alapuló levonások alapján történő személyi juttatásból való levonás alapját képező
okiratokat a beérkezést, átvételt követő munkanapon továbbítja az illetményszámfejtő helyre. Saját hatáskörben
történő kifizetés esetén gondoskodik a levonásról és a kedvezményezettek részére történő teljesítéséről, melyről
egyidejűleg értesíti az illetményszámfejtő helyet az illetményszámfejtő programban meghatározott adattartalommal.
22. § A munkáltató továbbítja az illetményszámfejtő hely részére a jogviszony megszűnéséről vagy megszüntetéséről szóló
okiratot, a biztosítási jogviszonyról és az egészségbiztosítási ellátásról szóló igazolvány eredeti példányát, az
illetményszámfejtő programban előállított elszámoló lapot, a foglalkoztatottat még megillető járandóságokat
tartalmazó bizonylatokat, és az elszámoláshoz a személyi juttatásokat terhelő levonások iratait.
23. § (1) A munkáltató az illetményszámfejtő hely által előállított és megküldött fizetési jegyzék és összesítői, levonási
összesítők, nettó járandóság tételes utalási listái, bérfelhasználási értesítők adatait egyezteti az általa feladott
adatokkal, a kifizetés előtt megvizsgálja a fizetési jegyzéken számfejtett illetményadatok megalapozottságát, a fizetési
jegyzék egy példányát átadja a munkavállalónak. (2) Ha az egyeztetés során, valamint a foglalkoztatott kifogása esetén a munkáltatónak észrevétele van, jelzi az
illetményszámfejtő hely felé és a módosításra haladéktalanul írásban intézkedik.
(3) Jogalap nélküli kifizetés esetén a munkáltató a végrehajtható fizetési felszólítást – ha a jogalap nélküli kifizetés más
módon nem térült meg – levonásra megküldi az illetményszámfejtő helynek.
(4) A munkáltató a részére közvetlenül megtérített jogalap nélkül felvett bérről haladéktalanul írásban értesíti az
illetményszámfejtő helyet. 24. § A személyi jövedelemadózással kapcsolatos feladatok körében a munkáltató
a) a foglalkoztatottól átveszi és megküldi az illetményszámfejtő hely részére az adóelőleg levonásánál
érvényesíthető családi kedvezmény és adókedvezmények igazolásait, nyilatkozatokat, b) továbbítja az illetményszámfejtő hely részére az éves adóelszámoláshoz szükséges foglalkoztatotti
nyilatkozatokat, igazolásokat, valamint c) az illetményszámfejtő hely által elkészített jövedelemigazolást, járulékigazolást és a nyilatkozat alapján elkészített
elszámolást átadja a foglalkoztatottnak. 25. § A kincstár külön adatszolgáltatással adja át a számfejtési körébe tartozó intézmények jogelődi, illetve jogutódi
kapcsolatára vonatkozó adatokat abban az esetben, ha az érintett költségvetési szerv más államháztartási
alrendszerbe kerül átsorolásra, irányító szerv változás történik, továbbá, ha két költségvetési szerv között szervezeti
egység átadásra kerül sor. Az adóhatóság a kincstár adatszolgáltatása alapján jegyzi be nyilvántartásába a jogelődi,
illetve jogutódi kapcsolatra vonatkozó adatokat. 26. § (1) A központosított illetmény-számfejtési körbe tartozó szervek munkaügyi statisztikai és egyéb jogszabályban
meghatározott adatszolgáltatásait – a statisztikáról szóló törvény, a végrehajtásáról rendelkező kormányrendelet,
valamint a beszámolási időszakra vonatkozó Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programot jóváhagyó
kormányrendelet alapján a kincstár központilag teljesíti. (2) Az illetményszámfejtő hely az általa teljesített adatszolgáltatásokat a munkáltató, valamint az önkormányzati szervek
részére tájékoztatás céljából – teljes adattartalommal – elektronikus úton megküldi.
27. § (1) A központi költségvetési szerv a) benyújtja a kincstárnak a jogosultak részére a nettó személyi juttatások, illetve ebből a jogszabályokon alapuló
levonások átutalására vonatkozó, az előirányzat-felhasználási keretszámlája terhére teljesítendő, az
illetményszámfejtő programban előkészített (csoportos) átutalási megbízást, b) saját hatáskörben történő kifizetés esetén a számfejtett személyi juttatáshoz kapcsolódó közterhek
megfizetéséhez, bevallásához szükséges elszámolás nyilvántartásba vétele érdekében a 20. § alapján adatot
szolgáltat az illetményszámfejtő hely részére. (2) A központi költségvetési szervek – a bevallás teljesítésére az illetményszámfejtő hely részére adott meghatalmazás
hiányában – és a központosított illetményszámfejtéshez megállapodás alapján csatlakozó munkáltatók
vonatkozásában az illetményszámfejtő hely az illetményfizetési napra, illetve a hó közben esedékes kifizetés
teljesítéséhez szükséges időpontban adatszolgáltatást teljesít az illetményszámfejtő helyhez tartozó költségvetési
szerveknél foglalkoztatottak nettó személyi juttatása, illetve a jogszabályokon alapuló levonások csoportos átutalási
megbízása elkészítéséhez. (3) A központosított illetményszámfejtéshez megállapodás alapján csatlakozó szervek vonatkozásában az
illetményszámfejtő hely minden hónap 15-éig adatszolgáltatást teljesít az illetményszámfejtő helyhez tartozó
költségvetési szervek részére a tárgyhavi elszámolási időszakának illetményszámfejtéséhez kapcsolódó közterhekről
– a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által meghatározott formában –
a bevallás és utalványozás elkészítése érdekében. 5. Adatszolgáltatások
28. § (1) Az illetményszámfejtő hely minden hónap 15-éig adatszolgáltatást teljesít személyi azonosításra alkalmatlan módon
az illetményszámfejtő programban meghatározott adattartalommal a kincstár részére a feldolgozás során keletkezett
adatokra vonatkozóan. (2) A kincstár a) a munkáltató vonatkozásában teljesíti az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programban meghatározott
statisztikai adatszolgáltatást; b) a központi statisztikai információs rendszerben szereplő munkáltató vonatkozásában a tárgyidőszak adataival
aktualizált adatbázisból ba) statisztikai létszám- és bérgazdálkodási információs rendszert működtet a költségvetési szervek, az
önkormányzatok, a fejezetet irányító szervek részére havi, negyedéves, féléves adatszolgáltatási
rendszerességgel, bb) eseti adatszolgáltatást biztosít a létszám- és bérgazdálkodás információs rendszeréből az államháztartásért
felelős miniszter által megjelölt államigazgatási szerv számára. 29. § Ha a települési önkormányzatoktól 2013. január 1-jével az állam által átvett valamely feladattal összefüggésben
központi költségvetési szerv foglalkoztatotti állományába kerülő köztisztviselőt, közalkalmazottat és munkavállalót
ezen időpontot közvetlenül megelőzően foglalkoztató intézmény illetményszámfejtése 2012. december 31-én
a) a központosított illetményszámfejtés keretében történik, a bevallási és a befizetési kötelezettséget a kincstár vagy
a kincstárnak az intézmény székhelye szerint illetékes területi szerve technikai adószámán,
b) nem a központosított illetményszámfejtés keretében történik, a bevallási kötelezettséget az intézmény,
a befizetési kötelezettséget az intézmény adatszolgáltatása alapján a kincstár az intézmény adószámán
teljesíti az állami adóhatóság felé. 6. Hatályba léptető rendelkezések
30. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 5. § (3) bekezdés e) pontja 2013. április 1-jén lép hatályba.
(3) A 32. § (2) bekezdése 2013. június 30-án lép hatályba.
7. Átmeneti rendelkezések 31. § (1) E rendeletet az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) Az Eötvös Loránd Tudományegyetem, a Semmelweis Egyetem, valamint az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság és intézményei az e rendeletben foglaltaktól a kincstárral kötött külön megállapodásban eltérhet.
(3) A Honvédelmi Minisztérium az e rendeletben foglaltaktól a kincstárral kötött külön megállapodásban eltérhet.
(4) Az illetményszámfejtő hely az 5. § (3) bekezdés c) pontja szerinti bevallásokat technikai adószámon teljesíti.
8. Hatályon kívül helyező rendelkezések 32. § (1) Hatályát veszti
a) a központosított illetményszámfejtésről szóló 172/2000. (X. 18.) Korm. rendelet,
b) a központosított illetményszámfejtési feladatokról, valamint a bér- és munkaügyi adatszolgáltatás rendjéről szóló
37/2001. (X. 25.) PM rendelet, c) a központosított illetményszámfejtésről szóló 172/2000. (X. 18.) Korm. rendelet módosításáról szóló 299/2005. (XII. 23.)
Korm. rendelet, d) a központosított illetményszámfejtésről szóló 172/2000. (X. 18.) Korm. rendelet módosításáról szóló 81/2009. (IV. 10.)
Korm. rendelet. (2) Hatályát veszti a 29. § és a 31. § (2), (3) és (4) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2015. (VIII. 17.) MNB rendelete a „Mohácsi Nemzeti Emlékhely” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Mohácsi Nemzeti Emlékhely tiszteletére – „Mohácsi Nemzeti Emlékhely” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. augusztus 29. 2. § (1) Az emlékérme réz (90%) és cink (10%) ötvözetéből készült, súlya 18,4 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  jobb oldali mezőben a  Mohácsi Nemzeti Emlékhelyen található szélcsengős kopjafa
részletének ábrázolása látható. Az  ábrázolástól balra, fent, az  emlékérme széléhez igazítva, két vízszintes sorban
a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, lent, az emlékérme szélén, köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható.
Az  ábrázolástól jobbra, fent, köriratban a  „BP.” verdejel és a  „2015” verési évszám olvasható. Az  emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőtől kissé jobbra egy, a  Mohácsi Nemzeti Emlékhelyen található kopjafa
részletének ábrázolása látható. Az  ábrázolástól balra a  Mohácsi Nemzeti Emlékhely emblémája látható,
az  emlékérme szélén, köriratban a  „MOHÁCSI NEMZETI EMLÉKHELY” felirat olvasható. Az  ábrázolástól jobbra
a nemzeti emlékhelyek emblémája látható, alatta, vízszintesen az „1526” évszám olvasható. Az emlékérme jobb alsó
szélén Szabó Virág tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, bronzpatinázott kivitelben.
4. § Ez a rendelet 2015. augusztus 29-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1597/2013. (VIII. 29.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Jersey Kormánya között az adóügyi információcseréről szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Jersey Kormánya között az  adóügyi információcseréről szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
a nemzetgazdasági minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
86/2012. (IV. 26.) Korm. rendelete a Magyar Corvin-láncról és a Magyar Corvin-lánc Testületről.
A Kormány a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24. §
(2) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el: 1. Az adományozás feltételei és rendje
1. § (1) A Magyar Corvin-lánc kitüntetés (a továbbiakban: kitüntetés) adományozására a Magyar Corvin-lánc Iroda
(a továbbiakban: Iroda) vezetője tesz javaslatot, amelyhez előzetesen bekéri a Magyar Corvin-lánc kitüntetettjeinek
támogatását. A Magyar Corvin-lánc Iroda vezetője a kitüntetés adományozását olyan magyar vagy külföldi
állampolgár részére javasolhatja, aki a) a magyar tudomány és művészet, valamint a magyar oktatás és művelődés fellendítése terén kimagasló
érdemeket szerzett, és b) előzetesen írásban hozzájárul ahhoz, hogy természetes személyazonosító adatait és lakcím adatát, valamint az
adományozásra vonatkozó javaslat megalapozásához szükséges személyes adatait a kitüntetettek
nyilvántartásában kezeljék, és azt a Magyar Corvin-lánc kitüntetettjei megismerhessék, a kitüntetés
adományozása esetén nevét a Magyar Közlönyben közzétegyék és az érem hátoldalába bevéssék, továbbá ahhoz,
hogy érdemeiről a nyilvánosság megfelelő tájékoztatást kapjon. (2) Az adományozásra irányuló javaslatban be kell mutatni a kitüntetés alapjául szolgáló érdemeket, ismertetni kell az
érintett közéleti tevékenységét, továbbá belföldi és külföldi kitüntetéseit.
(3) A javaslathoz csatolni kell az (1) bekezdés b) pontja szerinti hozzájárulást tanúsító nyilatkozatot. A nyilatkozat szövegét
az 1. melléklet tartalmazza. 2. § Az adományozás előfeltétele, hogy az érintett a kitüntetés alapszabályának elfogadásáról szóló nyilatkozatot aláírja.
A nyilatkozat szövegét a 2. melléklet tartalmazza. 2. Az adományozás megörökítése
3. § (1) Az adományozást a kitüntetett nevének és az adományozás évszámának a kitüntetés hátlapjába történő bevésésével
meg kell örökíteni. (2) A bevésést – a kitüntetés átvételét követően – úgy kell elvégezni, hogy egy kitüntetés hátoldalára, az adományozás
időrendjét követő sorrendben egymás alatt legalább négy név és évszám elférjen.
(3) Ha a kitüntetés hátoldalára már több név nem véshető fel, az érmet a „Lezárva:” felirat és az utolsó kitüntetett
kitüntetés birtoklási joga megszűnési évszámának bevésésével le kell zárni és azt végleges megőrzésre és kiállításra a
Magyar Nemzeti Múzeumnak át kell adni. Ezzel egyidejűleg gondoskodni kell új kitüntetés előállításáról.
(4) A kitüntetés megőrzéséről az érem lezárását követően a Magyar Nemzeti Múzeum köteles gondoskodni.
3. A kitüntetéssel járó jogosultságok és kötelezettségek 4. § (1) A kitüntetés a Magyar Állam tulajdona.
(2) A kitüntetett jogosult a) a kitüntetést – az 5. § (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti kivételekkel – élete végéig birtokolni és magát a
kitüntetés birtokosának nevezni; b) a kitüntetést a nemzeti ünnepeken viselni, meghívottként részt venni Magyarország nemzeti ünnepeinek
központi állami rendezvényein, valamint a nemzeti ünnepnek nem minősülő kiemelkedő fontosságú
rendezvényeken; c) részt venni a Magyar Corvin-lánc Testület (a továbbiakban: Testület) munkájában.
5. § (1) A kitüntetés birtoklásának joga megszűnik
a) a kitüntetett halálával, b) a kitüntetettet a közügyek gyakorlásától eltiltó határozat jogerőre emelkedésével,
c) a kitüntetésről való lemondással. (2) A lemondás az Irodához címzett nyilatkozattal történik.
6. § (1) A kitüntetés megőrzéséről a kitüntetett köteles gondoskodni.
(2) A kitüntetést az 5. § (1) bekezdésének a) és b) pontja esetén harminc napon belül, illetve a c) pontja esetén a
lemondással egyidejűleg az Irodának át kell adni. (3) A kitüntetés megőrzéséről és visszaadásáról az 5. § (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti esetben a kitüntetett, a
halála esetén az örököse vagy a vele közös háztartásban élő nagykorú személy köteles gondoskodni.
(4) A birtoklási jog megszűnése esetén a kitüntetés megőrzéséről – amennyiben az érem nem kerül lezárásra – az Iroda
köteles gondoskodni. 7. § (1) Az őrzésre kötelezett a kitüntetés elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését vagy a birtoklás akaratán kívüli
megszűnésének egyéb eseteit – a tudomására jutástól számított 15 napon belül – köteles az Irodának bejelenteni és a
megrongálódott kitüntetést az Irodának átadni. (2) Új kitüntetés előállításáról kell gondoskodni, ha a kitüntetés megsemmisült vagy megrongálódott és javítással nem
állítható helyre, továbbá, ha az eltűnt kitüntetés az (1) bekezdés szerinti bejelentéstől számított egy éven belül nem
kerül elő. Az új kitüntetés hátoldalába be kell vésni az eredeti kitüntetés hátoldalába bevésett adatokat.
(3) Aki az elveszett kitüntetés hollétéről tudomást szerez, köteles azt az Irodának bejelenteni.
(4) Ha az eltűnt kitüntetés megkerül, azt az Irodának haladéktalanul be kell jelenteni. Ha erre a kitüntetés pótlását
követően került sor, az utólag megkerült kitüntetést bevonás és érvénytelenítés céljából meg kell küldeni az Irodának.
8. § (1) A Miniszterelnökség az őrzésre kötelezettől az új kitüntetés előállítási költségeinek megtérítését követeli, ha a
kitüntetés eltűnését, megrongálódását, megsemmisülését felróható magatartásával maga idézte elő.
(2) A Miniszterelnökség a jogosulatlanul birtokolt kitüntetést a polgári jog szabályai szerint bárkitől visszakövetelheti.
4. A Magyar Corvin-lánc Testület feladatai 9. § (1) A kitüntetettekből álló Testület a tudományok és a művészetek, valamint a magyar nemzeti oktatás és művelődés
fellendítésén munkálkodik és őrködik a kitüntetés tekintélye felett.
(2) A Testület a) véleményt nyilvánít abban a kérdésben, hogy a Magyar Corvin-lánc kitüntetés adományozására irányuló javaslat
szempontjából megfontolás tárgyává tett személy a magyar tudomány, irodalom vagy művészet területén
kifejtett munkássága, illetőleg a magyar nemzeti oktatás vagy művelődés fellendítése terén tanúsított szolgálatai
alapján – figyelemmel közéleti tevékenységére is – érdemes és méltó-e a kitüntetésre;
b) külön felkérés alapján véleményt nyilvánít a magyar tudományt, irodalmat, művészetet, oktatást, művelődést,
valamint minden egyéb általa fontosnak tartott területet érintő állami döntések tervezeteivel kapcsolatban;
c) figyelemmel kíséri a magyar tudományos és művészeti életet, a kultúra, az oktatás és művelődés minden egyes
általa fontosnak tartott területének helyzetét és ezzel kapcsolatban közérdekű javaslatot tehet, illetve nyilvános
állásfoglalást tehet közzé. 5. A Testület létrehozása 10. § (1) Ha a kitüntettek száma eléri a tizenkettőt, a kitüntetettek megalakítják a Testületet. Az alakuló ülést az Iroda hívja
össze. Az alakuló ülésre meg kell hívni a köztársasági elnököt.
(2) Az Iroda vezetőjének jogosítványai a Testület tagjaival egyenlőek.
(3) Az alakuló ülés akkor határozatképes, ha azon legalább kilenc kitüntetett jelen van.
(4) A Testület a döntéseit egyszerű többséggel hozza meg. A Testület minden tagját egy szavazat illeti meg.
Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. (5) Az alakuló ülést a köztársasági elnök vagy az általa kijelölt személy nyitja meg, majd az ülés vezetését átadja a
legidősebb kitüntetettnek, mint korelnöknek. (6) A Testület az alakuló ülésen kimondja megalakulását, és tagjai közül elnököt, elnökhelyettest választ, valamint
megállapítja a Testület alapszabályát. 6. A Testület működése
11. § (1) A Testület működésének szabályait az alapszabály tartalmazza. Az alapszabály elfogadásához és módosításához a
Testület egyhangú döntése szükséges. (2) A Testület megállapítja a működésével kapcsolatos további részletes szabályokat. A szabályzatok eredeti példányának
megőrzéséről az Iroda gondoskodik. 12. § (1) A Testület feladatainak eredményes ellátása érdekében
a) tudományos intézménytől, felsőoktatási intézménytől, az érintett állami szervtől, a tudomány és a művészet
kiemelkedő képviselőitől véleményt és tájékoztatást kérhet; b) kivételesen indokolt esetben – az Irodával történt előzetes egyeztetést követően – külső szakértő
közreműködését veheti igénybe; c) a véleményt nyilvánító szervezet képviselője, az erre felkért személy, illetőleg a külső szakértő az ülésre
– tanácskozási joggal – meghívható. (2) Az (1) bekezdésben szabályozott feladatok ellátása érdekében felmerülő feladatok teljesítését a Testület érintett tagja
készíti elő és az elnök írja alá. 7. A Magyar Corvin-lánc Iroda
13. § (1) Az Iroda feladatait a Miniszterelnökség szervezetén belül látja el.
(2) Az Iroda vezetője a miniszterelnök normatív utasításában kerül kinevezésre, számára díjazás állapítható meg. A díjazás
összege legfeljebb az államtitkári illetménynek megfelelő lehet. (3) Az Iroda gondoskodik
a) a kitüntetés adományozására vonatkozó javaslatokkal, valamint az adományozással összefüggő adminisztratív és
szervező munka ellátásáról; b) a kitüntetés előállításáról, pótlásáról, javíttatásáról, a kitüntetettek nevének és az adományozás, valamint a lezárás
évszámának bevésetéséről, átmeneti megőrzéséről, illetve a Magyar Nemzeti Múzeum részére történő
átadásáról; c) a kitüntetettek adatainak kezeléséről; d) a Testület működéséhez szükséges feltételekről és a Testület titkársági feladatainak ellátásáról;
e) a nyilvánosság alapszabály szerinti tájékoztatásáról; f) a kitüntetés eltűnése esetén szükséges, valamint a kitüntetés előállítási költségének megtérítésére, valamint a
jogosulatlanul birtokolt kitüntetés visszaszerzésére irányuló intézkedések megtételéről. (4) Az Iroda szervezetével és működésével kapcsolatos további szabályokat a Miniszterelnökség szervezeti és működési
szabályzata tartalmazza. 8. Adatkezelés 14. § (1) Az Iroda elkülönített nyilvántartást vezet a kitüntetettekről. A nyilvántartás tartalmazza a kitüntetett 1. § (1) bekezdés
b) pontja és a 1. § (2) bekezdése szerinti adatait. Az Iroda a kitüntetett adatait a kitüntetési javaslat elkészítésének
napjától a kitüntetés visszaadásának napjáig kezeli. Ezt követően az adatokat a nyilvántartásból törölni kell.
(2) A nyilvántartásokban szereplő adatokról – a kitüntetett nevének és érdemeinek kivételével – csak a köztársasági elnök,
a miniszterelnök, a kitüntetett, valamint a Testület tagja részére adható tájékoztatás, illetve adat csak részükre
továbbítható. A köztársasági elnök és a Testület tagja részére szolgáltatott adat – az előző kivételek
figyelembevételével – csak a Testület alapszabályában meghatározott feladat ellátására használható fel, azt harmadik
személy részére továbbítani nem lehet. (3) Ha a köztársasági elnök a kitüntetési javaslatot nem fogadja el, vagy egyéb okból a kitüntetésre nem kerül sor, a
javasolt személy adatait a nyilvántartásból az (1) bekezdés szerint haladéktalanul törölni kell. Az írásos javaslat
kezelésére az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 27. §
(5) bekezdésében foglaltak az irányadók. 9. Záró Rendelkezések
15. § Az e rendelet végrehajtásával összefüggő költségek fedezetéről a Miniszterelnökség gondoskodik.
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § E rendelet hatálybalépését követően a kitüntetettek ideiglenes alapszabályt alkotnak. Az ideiglenes alapszabály
hatályát veszti a Magyar Corvin-lánc Testület alapszabályának hatálybalépésével.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök