text:
2018. XXVIII. törvény az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti Keretmegállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió és annak tagállamai, másrészről
Ausztrália közötti Keretmegállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„KERETMEGÁLLAPODÁS
egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália között
Az EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, valamint
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Unió tagállamai, a továbbiakban: a tagállamok,
egyrészről, valamint AUSZTRÁLIA, másrészről, a továbbiakban: a Felek,
A törvényt az Országgyűlés a 2018. július 17-i ülésnapján fogadta el.
FIGYELEMBE VÉVE közös értékeiket és szoros történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kötelékeiket;
ÜDVÖZÖLVE, hogy az Európai Unió és Ausztrália közötti kapcsolatokról szóló, 1997. június 26-i együttes nyilatkozat
elfogadásának, valamint a  2003. évi együttműködési menetrend végbehajtásának köszönhetően tovább fejlődtek
a hosszú ideje tartó és kölcsönösen előnyös kapcsolatok;
FELISMERVE, hogy a  2008. október 29-én elfogadott Ausztrália–EU partnerségi keret kialakítását követően
megélénkültek a kapcsolatok és az együttműködés Ausztrália és az Unió között;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az  Egyesült Nemzetek Alapokmányának (a  továbbiakban: az  ENSZ
Alapokmánya) céljai és elvei, valamint az  Egyesült Nemzetek (a  továbbiakban: ENSZ) szerepének megerősítése
mellett;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az  Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más vonatkozó
nemzetközi emberi jogi eszközökben megállapított demokratikus alapelvek és emberi jogok, valamint
a jogállamiság és a jó kormányzás alapelvei mellett;
HANGSÚLYOZVA kapcsolatuk átfogó jellegét és az  ezen kapcsolatuk fejlesztését előmozdító következetes keret
meghatározásának jelentőségét;
KIFEJEZVE közös akaratukat, hogy kapcsolataikat a megerősített partnerség szintjére emeljék;
MEGERŐSÍTVE a  politikai párbeszédük és együttműködésük intenzívebbé tételére és fejlesztésére irányuló
szándékukat;
AZZAL A  SZÁNDÉKKAL, hogy a  közös érdekű területeken megszilárdítsák, elmélyítsék és diverzifikálják
kapcsolataikat kétoldalú, regionális és globális szinten, a kölcsönös előnyök biztosítása céljából;
KIFEJEZVE elkötelezettségüket a  fokozottabb kétoldalú kereskedelem és beruházások számára kedvező környezet
megteremtése mellett;
MEGERŐSÍTVE a  jogérvényesülés, a  szabadság és a  biztonság terén folytatandó megerősített együttműködésre
irányuló szándékukat;
FELISMERVE az oktatás, a kultúra, valamit a kutatás és innováció terén folytatott fokozott együttműködés kölcsönös
előnyeit;
ELISMERVE a  fenntartható fejlődés gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziójának előmozdítására irányuló
szándékukat;
ALAPOZVA az  Unió és Ausztrália között létrejött megállapodásokra, különösen a  tudománnyal, a  légi
szolgáltatásokkal, a borral, a minősített adatok biztonságával, az ipari termékekre vonatkozó megfelelőségértékelési
eljárásokkal, valamint a légi utasokra vonatkozó adatcserével kapcsolatban;
MEGÁLLAPÍTVA, hogy amennyiben a  Felek úgy döntenek, hogy e  megállapodás keretében a  szabadságon,
a  biztonságon és a  jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében olyan külön megállapodásokat kötnek,
amelyeket az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címe alapján kell megkötnie az Uniónak,
e  jövőbeli megállapodások rendelkezései az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra nézve nem lesznek kötelezőek,
kivéve, ha az Európai Unió és az Egyesült Királyság és/vagy Írország – korábbi kétoldalú kapcsolataik tekintetében –
értesíti Ausztráliát, hogy ezek a  megállapodások az  Egyesült Királyságot és Írországot az  Unió részeként kötelezik
az  Európai Unióról szóló szerződéshez és az  Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az  Egyesült
Királyságnak és Írországnak a  szabadságon, a  biztonságon és a  jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. A  fentihez hasonlóan, az  e  megállapodás végrehajtása
céljából, a  fenti V. cím alapján elfogadandó bármilyen későbbi belső uniós intézkedés nem kötelező az  Egyesült
Királyságra és/vagy Írországra nézve, kivéve, ha a 21. jegyzőkönyvvel összhangban bejelentették, hogy részt kívánnak
venni ilyen intézkedések elfogadásában vagy alkalmazásában. Megjegyezve továbbá, hogy az  ilyen jövőbeni
megállapodások vagy az  ilyen későbbi uniós belső intézkedések a  fenti szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről
szóló 22. jegyzőkönyv hatálya alá esnek;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. CÍM
A MEGÁLLAPODÁS CÉLJA ÉS ALAPJA
1. cikk
A megállapodás célja 1. E megállapodás célja, hogy:
(a) megerősített partnerséget hozzon létre a Felek között;
(b) keretet biztosítson az együttműködés megkönnyítéséhez és előmozdításához a közös érdeklődésre számot
tartó területek széles körében; valamint
(c) fokozza az együttműködést a regionális és globális kihívásokra irányuló megoldások kialakítása érdekében.
2. Ezzel összefüggésben a  Felek megerősítik elkötelezettségüket a  magas szintű politikai párbeszéd intenzívebbé
tétele mellett, és újólag megerősítik a kétoldalú kapcsolataikat meghatározó és együttműködésük alapját biztosító
közös értékeiket és közös elveiket.
2. cikk
Az együttműködés alapja 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy megerősítik stratégiai kapcsolatukat és intenzívebbé teszik
együttműködésüket kétoldalú, regionális és globális szinten, közös értékeik és közös érdekeik alapján.
2. A Felek megerősítik a demokratikus alapelvek, az emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a  jogállamiság
iránti elkötelezettségüket. A  Felek bel- és külpolitikájának alapja az  Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában
megállapított, a  Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, a  Gazdasági, Szociális és Kulturális
Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában és olyan más nemzetközi emberi jogi eszközökben kifejezett
demokratikus alapelvek, emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, amelyeket a  Felek
megerősítettek vagy amelyekhez a Felek csatlakoztak, valamint a  jogállamiság alapelvének tiszteletben tartása, és
ez a megállapodás lényeges elemét képezi.
3. A  Felek megerősítik az  Egyesült Nemzetek Alapokmánya és az  abban kifejezett közös értékek iránti erőteljes
támogatásukat.
4. A  Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a  fenntartható fejlődés és a  gazdasági növekedés előmozdítása,
a  nemzetközileg elfogadott fejlesztési célok megvalósításához való hozzájárulás, valamint a  globális környezeti
kihívások – többek között az éghajlatváltozás – kezelését célzó együttműködés iránt.
5. A  Felek hangsúlyozzák közös elkötelezettségüket kétoldalú kapcsolatuk átfogó jellege, valamint e  tekintetben
az általános koherencia e megállapodáson alapuló fenntartása iránt.
6. E  megállapodás végrehajtása a  párbeszéd, a  kölcsönös tisztelet, az  egyenlő partnerség, a  konszenzus, valamint
a nemzetközi jog tiszteletben tartásának elvén alapul.
II. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉS KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI KÉRDÉSEKBEN
3. cikk
Politikai párbeszéd 1. A Felek megállapodnak abban, hogy továbbfejlesztik rendszeres politikai párbeszédüket.
 2. A politikai párbeszéd a következőkre irányul:
(a) a kétoldalú kapcsolat fejlődésének előmozdítása; valamint
(b) a Felek közös megközelítéseinek megerősítése, valamint a regionális és globális kihívásokra és problémákra
irányuló együttműködés lehetőségeinek meghatározása.
 3. A Felek közötti párbeszéd különösképpen az alábbiak révén valósul meg:
(a) konzultációk, találkozók és látogatások vezetői szinten, valahányszor a Felek szükségesnek tartják;
(b) konzultációk, találkozók és látogatások miniszteri szinten, ideértve a  külügyminiszteri szinten folytatott
konzultációkat, a  kereskedelmi és egyéb, a  Felek által meghatározott kérdésekre vonatkozó miniszteri
találkozók, a Felek által meghatározott időben és helyszínen;
(c) rendszeres vezető tisztviselői szintű találkozók, szükség szerint kétoldalú kérdésekről, külpolitikáról,
nemzetközi biztonságról, a  terrorizmus elleni küzdelemről, kereskedelemről, fejlesztési együttműködésről,
éghajlatváltozásról és a Felek által meghatározott egyéb kérdésekről;
(d) ágazati párbeszéd a közös érdekű kérdésekről; valamint
(e) delegációcserék és egyéb kapcsolattartás Ausztrália parlamentje és az Európai Parlament között.
4. cikk
A demokratikus elvek, az emberi jogok és a jogállamiság iránti elkötelezettség
A Felek megállapodnak a következőkben:
(a) a demokratikus értékekkel, az  emberi jogokkal és a  jogállamisággal kapcsolatos alapelvek előmozdítása,
többek között a multilaterális fórumokon;
(b) együttműködés és egyeztetés – adott esetben harmadik országok bevonásával – is a  demokratikus elvek,
az emberi jogok és a jogállamiság gyakorlati előmozdítása terén;
(c) egymásnak a demokrácia előmozdítására irányuló erőfeszítéseiben való részvétel ösztönzése, többek között
a választási megfigyelő missziókban való részvételt megkönnyítő megállapodások kialakítása révén.
5. cikk
Válságkezelés 1. A  Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a  nemzetközi béke és stabilitás előmozdításában való
együttműködés mellett.
2. E  cél érdekében feltárják a  válságkezeléssel kapcsolatok tevékenységek összehangolásának lehetőségeit, ideértve
a válságkezelési műveletekben való lehetséges együttműködést is.
3. A  Felek erőfeszítéseket tesznek az  Európai Unió és Ausztrália közötti, Ausztráliának az  európai válságkezelési
műveletekben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás végrehajtására.
6. cikk
A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem
1. A  Felek úgy vélik, hogy a  nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az  egyik
legfenyegetőbb a  tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében
való elterjedése.
2. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a  tömegpusztító fegyverek és
hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez annak révén, hogy teljes mértékben végrehajtják azon
kötelezettségeiket, amelyek a  leszerelésről és a  tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról
szóló nemzetközi szerződések és megállapodások, valamint azon egyéb vonatkozó megállapodások alapján állnak
fel, amelyeket a Felek megerősítettek vagy amelyekhez a Felek csatlakoztak. A Felek megállapodnak abban, hogy
e rendelkezés e megállapodás lényegi elemét képezi.
3. A  Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a  tömegpusztító fegyverek és
hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy:
(a) minden szükséges lépést megtesznek minden vonatkozó nemzetközi jogi eszköz aláírására, megerősítésére
vagy az ahhoz történő csatlakozásra – az esettől függően, valamint ezen jogi eszközök előmozdítására;
(b) hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszert tartanak fenn, amelynek révén ellenőrzik a  tömegpusztító
fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját és tranzitját, beleértve a kettős felhasználású technológiák esetében
a  tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, valamint amelynek keretében hatékony
szankciókat helyeznek kilátásba az exportellenőrzés megsértése esetére;
(c) előmozdítják ENSZ Biztonsági Tanácsa valamennyi vonatkozó határozatának végrehajtását;
(d) együttműködnek a  multilaterális fórumok és exportellenőrzési rendszerek keretében a  tömegpusztító
fegyverek elterjedésének megakadályozása érdekében;
(e) együttműködnek a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonságra és védelemre, a nonproliferációra és
a szankciókra vonatkozó tájékoztatási tevékenységekben és koordinálják ezeket; valamint
(f ) adott esetben és hatásköreiktől függően megosztják az e cikk alapján tett intézkedésekre vonatkozó releváns
információkat.
 4. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet tartanak fenn, amely ezeket az elemeket kíséri
és egységes keretbe foglalja. 7. cikk
Kézi- és könnyűfegyverek és más hagyományos fegyverek
1. A  Felek elismerik, hogy a  kézi- és könnyűfegyverek (SALW) – és az  azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása,
átadása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és
ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra.
2. A  Felek megállapodnak, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a  kézi- és könnyűfegyverek,
valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos mindazon
kötelezettségeiket, amelyek azon létező nemzetközi megállapodások értelmében hárulnak rájuk, amelyeket
Ausztrália és vagy az  Unió és/vagy a  tagállamok megerősítettek vagy amelyekhez csatlakoztak, hatásköreiktől
függően és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozataival összhangban.
3. A  Felek elismerik azoknak a  nemzeti ellenőrzőrendszereknek a  jelentőségét, amelyek a  hagyományos
fegyverek meglévő nemzetközi normákkal összhangban történő átadásának az  ellenőrzésére irányulnak.
A  Felek elismerik annak fontosságát, hogy az  ilyen ellenőrzésekre felelősségteljes módon kerüljön sor, és azt is,
hogy ezek az  ellenőrzések hozzájárulnak a  nemzetközi és a  regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz,
az  emberi szenvedés enyhítéséhez, valamint a  hagyományos fegyverek tiltott célokra történő felhasználásának
a megakadályozásához.
4. A Felek e tekintetben vállalják, hogy igyekeznek maradéktalanul végrehajtani a Fegyverkereskedelmi Szerződést és
együttműködnek egymással a Szerződés keretében, többek között a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé
tételének az előmozdításában és annak elősegítésében is, hogy a Szerződést az összes ENSZ-tagállam teljes körűen
végrehajtsa.
5. A  Felek vállalják, hogy globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten együttműködnek a  kézi- és
könnyűfegyverek, valamint az  azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben, és biztosítják
az  e  téren tett erőfeszítéseik összehangoltságát, egymást kiegészítő és erősítő jellegét az  ENSZ Biztonsági
Tanácsának határozatai szerinti fegyverembargók hatékony végrehajtása érdekében és az  ENSZ Alapokmányával
összhangban.
8. cikk
A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények és a Nemzetközi Büntetőbíróság
1. A  Felek megerősítik, hogy az  egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem
maradhatnak büntetlenül, hatékony üldözésüket nemzeti vagy nemzetközi szinten hozott intézkedésekkel kell
biztosítani, a Nemzetközi Büntetőbíróságon keresztül is.
2. A  Felek megállapodnak, hogy együttműködnek a  Római Statútum céljainak és célkitűzéseinek előmozdítása
érdekében, és ezért megállapodnak, hogy:
(a) további lépéseket tesznek a Római Statútum végrehajtása érdekében, és mérlegelik a kapcsolódó eszközök
(például a  Nemzetközi Büntetőbíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás) megerősítését
és végrehajtását;
(b) folytatják a  Római Statútumhoz való általános csatlakozás ösztönzését, többek között azáltal, hogy
megosztják a  Római Statútum megerősítéséhez és végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadásával
kapcsolatos tapasztalatokat más államokkal; valamint
(c) alapelveinek védelme révén megőrzik a Római Statútum integritását, többek között azáltal, hogy nem kötnek
harmadik államokkal a  kiadatás tiltásáról szóló kétoldalú megállapodásokat (más néven a  98.  cikk szerinti
megállapodásokat), és másokat is az ettől való tartózkodásra ösztönöznek.
9. cikk
Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben 1. A  Felek újólag megerősítik a  terrorizmus megelőzésének és a  terrorizmus elleni küzdelemnek a  jelentőségét,
a  jogállamiság és az  emberi jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett, az  alkalmazandó nemzetközi joggal,
köztük az ENSZ Alapokmányával, a terrorizmus elleni nemzetközi egyezményekkel, az ENSZ Biztonsági Tanácsának
vonatkozó határozataival, a menekültjoggal és a nemzetközi humanitárius joggal összhangban.
2. A  Felek megállapodnak abban, hogy – e  kereten belül és figyelembe véve az  ENSZ Közgyűlésének 2006.
szeptember 8-i 60/288. sz. határozatában foglalt, terrorizmus elleni globális stratégiát, valamint annak végrehajtási
felülvizsgálatait – együttműködnek a terrorizmus megelőzése és visszaszorítása terén, különösen az alábbiak révén:
(a) a terrorcsoportokkal és azok támogató hálózataival kapcsolatos információk cseréje a nemzetközi és nemzeti
joggal összhangban; (b) a terrorizmus elleni küzdelemben alkalmazott eszközökkel és módszerekkel kapcsolatos vélemények
cseréje, beleértve a  technikai területeket, a  képzést és a  terrorizmus megelőzése tekintetében folytatott
tapasztalatcserét;
(c) a jövőbeli együttműködés területeinek meghatározása, többek között a  toborzás és a  radikalizálódás
megelőzése és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem tekintetében, valamint harmadik országokkal
való partnerségek révén;
(d) adott esetben, ha ez  megvalósítható és szükséges, a  terrorizmus elleni küzdelem terén való bűnüldözési
együttműködésre irányuló, az  emberi jogok és a  jogállamiság maradéktalan tiszteletben tartásán alapuló
regionális kezdeményezések támogatása;
(e) a terrorizmus elleni küzdelemről szóló nemzetközi egyetértés és az erre irányuló normatív keret elmélyítése
érdekében folytatott együttműködés, valamint erőfeszítések a  nemzetközi terrorizmus elleni átfogó
egyezménnyel kapcsolatos megállapodás megvalósítására;
(f ) az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának hatékony végrehajtása érdekében az  ENSZ-tagállamok
közötti együttműködés valamennyi megfelelő eszközzel történő ösztönzése; valamint
(g) a bevált gyakorlatok cseréje a terrorizmus elleni küzdelem terén az emberi jogok védelme tekintetében.
 3. A  Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket arra vonatkozóan, hogy együttműködnek adott esetben olyan
harmadik országoknak nyújtandó terrorellenes kapacitásépítési támogatás biztosítása érdekében, amelyeknek
forrásokra és szakértelemre van szükségük a  terrorista tevékenységek megelőzéséhez és az  azokkal szembeni
fellépéshez.
4. A  Felek megállapodnak, hogy szorosan együttműködnek a  terrorizmus elleni küzdelem világfóruma és annak
munkacsoportjai keretében.
5. A  Felek megállapodnak, hogy rendszeres párbeszédet folytatnak tisztviselői szinten a  terrorizmus elleni
küzdelemről.
10. cikk
Együttműködés a regionális és nemzetközi szervezetekben
A Felek vállalják, hogy eszmecsere folytatásával és adott esetben álláspontjaik egyeztetésével együttműködnek
egymással a  nemzetközi és regionális szervezetekben és fórumokon, így az  Egyesült Nemzetek Szervezetében
és annak szakosított intézményeiben, a  Kereskedelmi Világszervezetben (WTO), a  G20-csoportban, a  Pénzügyi
Stabilitási Tanácsban (FSB), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetben (OECD), a Világbank-csoportban
és a regionális fejlesztési bankokban, az Ázsia–Európa találkozón (ASEM), az Európai Biztonsági és Együttműködési
Szervezetben (EBESZ), az  ASEAN regionális fórumon (ARF), a  Csendes-óceáni Szigetek Fórumán (PIF), valamint
a Csendes-óceáni Közösség Titkárságában.
11. cikk
Nemzetközi biztonság és kibertér
A Felek elismerik a  nemzetközi biztonság és kibertér terén folytatott együttműködés és eszmecsere jelentőségét,
többek között a  kibertérre vonatkozó viselkedési normák és a  nemzetközi jog kibertérre való alkalmazása,
a bizalomépítő intézkedések kidolgozása és a kapacitásépítés tekintetében.
III. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A GLOBÁLIS FEJLESZTÉS ÉS A HUMANITÁRIUS SEGÍTSÉGNYÚJTÁS
TEKINTETÉBEN
12. cikk
Fejlesztés 1. A  Felek újból megerősítik elkötelezettségüket a  fenntartható gazdasági növekedéshez és a  szegénység
csökkentéséhez való hozzájárulás, a  nemzetközi fejlesztésben való együttműködés megerősítése, valamint
a  segélyezés és fejlesztés hatékonyságának előmozdítása mellett, különös hangsúlyt fektetve az  országszintű
végrehajtásra.
2. A  Felek elismerik az  együttes munka értékét a  fejlesztési tevékenységek nagyobb hatásának, hatósugarának és
befolyásának biztosításában.
3. Ennek érdekében a Felek megállapodnak, hogy:
(a) rendszeres szakpolitikai párbeszédet folytatnak a fejlesztési együttműködésről;
(b) eszmecserét folytatnak és adott esetben egyeztetik álláspontjaikat a  fejlesztési kérdésekről a  regionális
és nemzetközi fórumokon a  humán fejlődést szolgáló inkluzív és fenntartható növekedés előmozdítása
érdekében;
(c) információcserét folytatnak fejlesztési programjaikról és adott esetben összehangolják helyszíni
szerepvállalásaikat, hogy jelentősebben járuljanak hozzá a  fenntartható gazdasági növekedéshez és
a  szegénység csökkentéséhez a  programjaik közti szinergia erősítésével, a  munkamegosztás javításával és
a helyszíni fellépések hatékonyságának fokozásával; valamint
(d) adott esetben felhatalmazásos segélyezési együttműködést vállalnak egymás nevében, a  Felek által
kölcsönösen meghatározott feltételek alapján.
13. cikk
Humanitárius segélynyújtás
A Felek újból megerősítik közös elkötelezettségüket a  humanitárius segélynyújtás mellett, és szükség szerint
összehangolt válaszlépésekre törekednek.
IV. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS GAZDASÁGI ÉS KERESKEDELMI KÉRDÉSEKBEN 14. cikk
Gazdaságpolitikai párbeszéd
A Felek megállapodnak, hogy fenntartják a  hatóságaik közötti párbeszédet és ösztönzik a  makrogazdasági
szakpolitikákkal és trendekkel kapcsolatos információcserét és a  tapasztalatok megosztását, ideértve a  gazdasági
szakpolitikáknak a  regionális gazdasági együttműködés és integráció kontextusában történő koordinálására
vonatkozó információcserét is.
15. cikk
Kereskedelmi és beruházási párbeszéd és együttműködés
1. A  Felek vállalják, hogy biztosítják a  közöttük fennálló fokozott kereskedelem és beruházások feltételeit, valamint
ösztönzik ezek növekedését.
2. A  Felek elkötelezik magukat a  magas szintű párbeszéd és együttműködés mellett a  kereskedelemmel és
beruházásokkal kapcsolatos valamennyi közös érdekű területen, a  kétoldalú kereskedelmi forgalom és
a  beruházások megkönnyítése érdekében, a  kereskedelem és a  beruházások nem vámjellegű akadályainak
megelőzése és felszámolása, az  átláthatóság javítása, valamint a  multilaterális kereskedelmi rendszer fejlesztése
érdekében.
3. A kereskedelmi és beruházási kérdésekről szóló párbeszéd részét képezik az alábbiak:
(a) éves kereskedelmi szakpolitikai párbeszéd vezető tisztviselői szinten, melyet kereskedelmi témájú miniszteri
találkozók egészítenek ki, amennyiben a Felek így határozzák meg;
(b) párbeszéd a  mezőgazdasági kereskedelemről és piaci értékesítésről, állat- és növény-egészségügyi
kérdésekről; valamint
(c) egyéb ágazati eszmecserék, amennyiben a Felek így határozzák meg.
4. A  Felek tájékoztatják egymást és eszmecserét folytatnak egymással a  kétoldalú és a  nemzetközi kereskedelem,
a beruházások, valamint az egyéb szakpolitikák kereskedelemmel és beruházásokkal kapcsolatos vonatkozásainak
alakulásáról, ideértve azokat a  szabályozási kérdéseket is, amelyek esetleg hatással lehetnek a  kétoldalú
kereskedelemre és beruházásokra.
5. A  Felek információcserét folytatnak a  szabadkereskedelmi megállapodásokra és az  ezekkel kapcsolatos
menetrendekre vonatkozó szakpolitikai megközelítéseikről. E  megállapodás nem írja elő és nem is zárja ki azt,
hogy e  megállapodás gazdasági rendelkezéseinek kiegészítése és kibővítése érdekében a  Felek között a  jövőben
szabadkereskedelmi megállapodás megtárgyalására és megkötésére kerüljön sor.
6. Felismerve a  kereskedelmi liberalizáció értékét a  globális gazdasági növekedés előmozdításában és annak
jelentőségét, hogy erre egy szabályokon alapuló multilaterális kereskedelmi rendszer keretében törekedjenek,
a  Felek megerősítik elkötelezettségüket a  WTO-n belül a  további kereskedelmi liberalizáció megvalósítása
érdekében folytatott együttműködésük mellett.
16. cikk
Beruházás
A Felek párbeszéd útján ösztönzik a  kétoldalú beruházások vonzó és stabil környezetének kialakítását, mely
párbeszéd az alábbiakra irányul:
(a) a Felek közti kölcsönös megértés és együttműködés fokozása a beruházással kapcsolatos kérdésekben;
(b) a beruházások áramlását elősegítő mechanizmusok feltárása; valamint
(c) stabil, átlátható, megkülönböztetésmentes és nyílt szabályok kialakítása a  beruházók számára, a  Felek
preferenciális kereskedelmi megállapodások és egyéb nemzetközi kötelezettségek értelmében fennálló
kötelezettségvállalásainak sérelme nélkül.
17. cikk
Közbeszerzés 1. A  Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a  nyílt és átlátható közbeszerzési keretek mellett, melyek
összhangban állnak nemzetközi kötelezettségeikkel, előmozdítják a  jó ár-érték arányt, a  versengő piacokat és
a megkülönböztetésmentes beszerzési gyakorlatokat, erősítve ezáltal a Felek közötti kereskedelmet.
2. A  Felek megállapodnak, hogy tovább erősítik a  közöttük folyó konzultációt, együttműködést, valamint
a  tapasztalatok és a  bevált gyakorlatok megosztását a  közbeszerzés terén a  közös érdekű kérdésekben, saját
szabályozási keretüket is ideértve.
3. A  Felek megállapodnak, hogy feltárják annak lehetőségeit, hogy tovább ösztönözzék az  egymás közbeszerzési
piacához való hozzáférést, és megosztják nézeteiket a köztük folyó beszerzési kereskedelmet esetleg hátrányosan
érintő intézkedésekről és gyakorlatokról.
18. cikk
A kereskedelem technikai akadályai 1. A  Felek egyetértenek abban, hogy a  szabványok, a  műszaki előírások és a  megfelelőségértékelési eljárások jobb
összeegyeztethetősége kulcsfontosságú a kereskedelem megkönnyítéséhez.
2. A  Felek felismerik, hogy közös érdekük a  kereskedelem technikai akadályainak csökkentése, és e  célból
megállapodnak, hogy a  kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodás keretében, valamint
az  Európai Közösség és Ausztrália közötti, a  megfelelőségértékeléssel, tanúsítással és jelölésekkel kapcsolatos
kölcsönös elismerésről szóló egyezmény révén együttműködnek.
19. cikk
Állat- és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti kérdések
1. A  Felek megállapodnak abban, hogy megerősítik az  állat- és növény-egészségügyi (a  továbbiakban: SPS)
kérdésekben való együttműködést az emberek, állatok és növények életének és egészségének védelme érdekében
a  Felek területén, figyelemmel a  Feleknek az  állat- és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló
WTO-megállapodás (a továbbiakban: SPS-megállapodás) szerinti jogaira és kötelezettségeire.
2. A  Felek az  SPS-megállapodás és a  Codex Alimentarius vonatkozó nemzetközi élelmiszerügyi szabványai,
a  Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (a  továbbiakban: IPPC) és az  Állategészségügyi Világszervezet
(a továbbiakban: OIE) keretében információkat osztanak meg egymás növény-egészségügyi intézkedései kölcsönös
megértésének elősegítése és a Felek közötti kereskedelem fejlesztése érdekében, az alábbiak révén:
(a) rendszeres találkozók megfelelő, a  Felek által meghatározott fórumokon az  SPS-hez és az  állatjóléthez
kapcsolódó jogszabályokról, végrehajtásról, ellenőrzési és tanúsítási rendszerekről, valamint felügyeleti
eljárásokról való véleménycsere és az  SPS-intézkedések alkalmazása kapcsán felmerülő kérdések kezelése
érdekében;
(b) törekvés arra, hogy az  exportáló Fél egész területén alkalmazzák a  behozatali előírásokat, ideértve
a regionalizáció elveinek alkalmazását is;
(c) az SPS-megállapodással összhangban:
(i) a károsítómentes és betegségtől mentes területek, valamint a  károsítók vagy betegségek
elterjedtségének alacsony szintjét felmutató területek elismerése; (ii) az exportáló Felek hatóságai ellenőrzési és tanúsítási rendszereinek egészére vagy egy részére
kiterjedő vizsgálat elvégzése;
(d) információcsere a  Felek közötti kereskedelmet érintő vagy potenciálisan érintő SPS- és állatjóléti
kérdésekről, így a sürgősségi intézkedésekről, az újonnan megjelenő betegségekről és károsítókról, valamint
a rendelkezésre álló új tudományos bizonyítékokról.
3. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést és információcserét folytatnak állatjóléti kérdésekben.
 4. A  Felek az  SPS- és állatjóléti kérdésekben a  vonatkozó multilaterális keretek – ezen belül a  WTO, a  CODEX
Alimentarius Bizottság, az IPPC és az OIE – révén is együttműködnek.
20. cikk
Vámok
A Felek – saját jogszabályaikra figyelemmel – két- és többoldalú szinten együttműködnek a  vámügy területén.
E  célból megállapodnak abban, hogy mindenekelőtt megosztják tapasztalataikat és feltárják annak lehetőségeit,
hogy egyszerűsítsék a  vámeljárásokat, biztosítsák az  átláthatóságot, és javítsák az  együttműködést olyan
területeken, mint a  kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, a  nemzetközi kereskedelem biztonsága és védelme,
valamint a vámügyi csalás elleni küzdelem.
21. cikk
Szellemi tulajdon 1. A Felek újból megerősítik a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos jogaik és kötelezettségeik jelentőségét, ideértve
a  szerzői jogot és a  szerzői joggal szomszédos jogokat, védjegyeket, földrajzi jelzéseket, formatervezési mintákat,
növényfajta-oltalmakat és szabadalmakat, valamint ezek érvényesítését is, a  Felek által elfogadott, legmagasabb
szintű nemzetközi normákkal összhangban.
2. A Felek megállapodnak, hogy információt és tapasztalatot cserélnek a szellemi tulajdonnal kapcsolatos kérdésekkel
kapcsolatban, a  szellemitulajdon-jogok megfelelő együttműködési formákat követő nyilvántartása, védelme és
érvényesítése tekintetében.
22. cikk
Versenypolitika
A Felek versenyjoguk és versenyszabályaik teljes körű érvényesítése révén előmozdítják a  tisztességes versenyt
a gazdasági tevékenységek terén. A Felek megállapodnak abban, hogy információt cserélnek a versenypolitikáról és
az ahhoz kapcsolódó kérdésekről, valamint javítják a versenyhatóságaik közötti együttműködést.
23. cikk
Szolgáltatások
A Felek érdemi párbeszédet alakítanak ki a szolgáltatások kétoldalú kereskedelmének ösztönzése, valamint a saját
szabályozási környezetüket érintő információk megosztása céljából.
24. cikk
Pénzügyi szolgáltatások
A pénzügyi szolgáltatások tekintetében a  Felek megállapodnak arról, hogy felügyeleti és szabályozási
környezetükről információ- és tapasztalatcserét tartanak fenn, valamint megerősítik az  együttműködést a  banki,
a  biztosítási ágazat és a  pénzügyi ágazat egyéb területei számviteli, ellenőrzési, felügyeleti és szabályozási
rendszerének fejlesztése céljából.
25. cikk
Adóügy 1. A  gazdasági tevékenységek megerősítésének és fejlesztésének céljából, valamint figyelembe véve egy megfelelő
szabályozási keret szükségességét, a  Felek elismerik a  jó adóügyi kormányzás elveit – ideértve az  átláthatóságot,
az  információcserét, valamint a  káros adóintézkedések elkerülését – és elkötelezik magukat ezek megvalósítása
mellett.
2. Hatásköreiktől függően a  Felek együttműködnek – többek között a  megfelelő nemzetközi fórumok keretében –
a  nemzetközi adóügyi együttműködés javítása, valamint a  jogszerű adóbevételek beszedésének megkönnyítése
érdekében, a jó adóügyi kormányzás (1) bekezdésben említett elveinek tiszteletben tartása mellett.
26. cikk
Átláthatóság
A Felek elismerik az  átláthatóság és a  tisztességes eljárás fontosságát a  kereskedelemmel kapcsolatos törvényeik
és egyéb jogszabályaik érvényre juttatásában, amint ezt az  Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény
(a  továbbiakban: 1994. évi GATT) X.  cikke, és a  szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény
(a  továbbiakban: GATS) III.  cikke meghatározza, és ennek érdekében megállapodnak a  szabályozás minőségének
és teljesítményének, valamint a  helyes hivatali magatartás elveinek előmozdítását célzó együttműködés és
információcsere fokozásában.
27. cikk
Nyersanyagok 1. A  Felek elismerik, hogy átlátható, piaci alapú megközelítéssel lehet a  legmegfelelőbb módon kedvező
környezetet teremteni a  nyersanyag-előállításra és -kereskedelemre irányuló beruházások számára, és ösztönözni
a nyersanyagok hatékony elosztását és felhasználását.
2. A Felek – figyelembe véve gazdasági szakpolitikáikat és céljaikat, valamint a kereskedelem ösztönzését szem előtt
tartva – megállapodnak a  nyersanyagokkal kapcsolatos kérdésekben való együttműködés megerősítésében,
annak érdekében, hogy megerősítsék a  nyersanyagok kereskedelmének szabályokon alapuló globális keretét és
ösztönözzék az átláthatóságot a nyersanyagok globális piacán.
3. Az együttműködés többek között a következő témákra terjedhet ki:
(a) a kereslettel és kínálattal kapcsolatos kérdések, kétoldalú kereskedelmi és beruházási kérdések, valamint
a nemzetközi kereskedelemből fakadó, érdeklődésre számot tartó kérdések;
(b) a Felek szabályozási keretei; valamint
(c) bevált gyakorlatok a bányászati ágazatok fenntartható fejlődésével kapcsolatban, ideértve az ásványianyag
politikát, a földhasználat tervezését és az engedélyezési eljárásokat.
 4. A  Felek együttműködnek kétoldalú párbeszéd révén, illetve a  vonatkozó plurilaterális kereteken vagy nemzetközi
intézményeken belül. 28. cikk
Kereskedelem és fenntartható fejlődés
1. A  Felek újból megerősítik kötelezettségvállalásaikat arra nézve, hogy a  nemzetközi kereskedelmet és beruházást
olyan módon fejlesszék, hogy az  hozzájáruljon a  fenntartható fejlődés célkitűzéséhez, valamint törekednek arra,
hogy ez a célkitűzés gazdasági kapcsolataik valamennyi területén érvényesüljön.
2. A  Felek elismerik az  egyes Felek jogát a  hazai környezetvédelem és munkavédelem saját szintjeinek
meghatározására, valamint a  vonatkozó jogszabályok és szakpolitikák kiigazítására vagy módosítására,
a nemzetközileg elismert normák és megállapodások iránti elkötelezettségükkel összhangban.
3. A  Felek elismerik, hogy kívánatos kerülniük a  kereskedelemnek vagy a  beruházásnak a  hazai környezetvédelmi,
illetve munkajogi jogszabályok által biztosított védelmi szint csökkentésével vagy az  ennek csökkentésére
vonatkozó ajánlatokkal való ösztönzését.
4. A  Felek információt és tapasztalatot cserélnek a  kereskedelmi, szociális és környezetvédelmi célkitűzések közötti
koherencia és kölcsönösen egymást támogató jelleg előmozdítása céljából tett fellépéseikről, beleértve a VIII. címben
foglalt vonatkozásokat is, valamint megerősítik a kereskedelmi kapcsolataik összefüggésében esetlegesen felmerülő,
fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések terén folytatott párbeszédüket és együttműködésüket.
29. cikk
Üzleti együttműködés 1. A  Felek a  vállalkozások bevonásával, többek között az  ASEM kontextusában folytatott kétirányú látogatások és
tevékenységek révén ösztönzik a  vállalkozások közötti kapcsolatokat és erősítik a  kormányzat és az  üzleti világ
közötti kapcsolatokat.
2. Ez  az  együttműködés különösen a  kis- és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességének javítását célozza.
Az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:
(a) a technológiák átadásának ösztönzése;
(b) a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje;
(c) a vállalati társadalmi felelősségvállalás és elszámoltathatóság előmozdítása; valamint
(d) a szabványokkal és megfelelőségértékeléssel kapcsolatos meglévő együttműködés továbbfejlesztése.
3. A Felek megállapodnak, hogy megkönnyítik és továbbfejlesztik az illetékes kereskedelem- és befektetés-ösztönzési
szerveik közötti együttműködést.
30. cikk
Civil társadalom
A Felek ösztönzik a  párbeszédet a  kormányzati és nem kormányzati szervezetek – így a  szakszervezetek,
munkaadók, vállalkozói szövetségek, kereskedelmi és iparkamarák – közötti párbeszédet, hogy elősegítsék
a kereskedelmet és a beruházást a közös érdekű területeken.
31. cikk
Turizmus
Felismerve a  turizmus értékét az  Unió és Ausztrália népei közötti kölcsönös megértés és nagyrabecsülés
elmélyítésében, valamint a  turizmus fokozódásából származó gazdasági előnyöket, a  Felek megállapodnak, hogy
együttműködnek az Unió és Ausztrália közötti kétoldalú turizmus erősítése érdekében.
V. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A JOGÉRVÉNYESÜLÉS, A SZABADSÁG ÉS A BIZTONSÁG TERÜLETÉN
32. cikk
Jogi együttműködés 1. A  Felek elismerik a  nemzetközi magánjog, valamint a  polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi
együttműködés jelentőségét a  nemzetközi kereskedelmet és beruházást, valamint a  személyek mobilitását
elősegítő környezet támogatásában. A Felek megállapodnak, hogy megerősítik együttműködésüket, többek között
a  nemzetközi megállapodások – különösen a  Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia keretében elfogadott
megállapodások – tárgyalása, megerősítése és végrehajtása révén.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy – adott esetben – megkönnyítik és ösztönzik a polgári és magánfelek közötti
kereskedelmi jogviták választottbírósági úton történő megoldását, az  alkalmazandó nemzetközi jogi eszközöknek
megfelelően.
3. A Felek a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés tekintetében fokozzák a kölcsönös jogsegélyre
vonatkozó együttműködést a  vonatkozó nemzetközi jogi eszközök alapján. Ez  adott esetben magába foglalná
a  vonatkozó ENSZ-eszközökhöz való csatlakozást és azok végrehajtását. Adott esetben magába foglalhatja
az Európa Tanács vonatkozó eszközeinek támogatását, valamint az illetékes ausztrál hatóságok és az Eurojust közötti
együttműködést is.
33. cikk
Bűnüldözési együttműködés
A Felek megállapodnak a bűnüldözői hatóságaik, ügynökségeik és szolgálataik közötti együttműködésről, valamint
a mindkét Félre veszélyt jelentő, határokon átnyúló bűncselekmények felgöngyölítéséhez és felszámolásához való
hozzájárulásról. Ez az együttműködés a következő formákat öltheti: kölcsönös segítségnyújtás a nyomozások során,
nyomozati módszerek megosztása, a  bűnüldöző személyzet közös oktatása és képzése, továbbá a  Felek közös
megállapodása alapján bármilyen egyéb típusú közös tevékenység és segítségnyújtás.
34. cikk
A terrorizmus, a nemzetközi szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem
1. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a  terrorizmus megelőzése és visszaszorítása terén,
a 9. cikkben foglaltak szerint.
2. A  Felek újból megerősítik elkötelezettségüket aziránt, hogy együttműködést folytatnak a  szervezett, a  gazdasági
és a  pénzügyi bűncselekmények, a  korrupció, a  hamisítás és az  illegális pénzügyi műveletek megelőzésében és
az  ellenük folytatott küzdelem terén azáltal, hogy maradéktalanul betartják az  e  területen fennálló kölcsönös
nemzetközi kötelezettségeiket, többek között a korrupciós cselekményekből származó eszközök vagy pénzeszközök
visszaszerzése terén folytatott hatékony együttműködés tekintetében.
3. A  terrorista bűncselekmények és a  súlyos nemzetközi bűncselekmények megelőzésével, felderítésével,
kivizsgálásával és büntetőeljárás alá vonásával összefüggésben a  Felek elismerik az  Európai Unió és Ausztrália
közötti, az  utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak a  légi fuvarozók általi feldolgozásáról és az  Ausztrál
Vámügyi és Határvédelmi Szolgálatnak való továbbításáról szóló megállapodás jelentőségét.
4. A  Felek előmozdítják a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és kiegészítő jegyzőkönyveinek
végrehajtását, ideértve a szigorú és hatékony felülvizsgálati mechanizmusok támogatását is.
5. A  Felek adott esetben az  ENSZ Korrupció elleni egyezménye végrehajtását is előmozdítják, szigorú felülvizsgálati
mechanizmus működtetését is beleértve, az  átláthatóság elvének tiszteletben tartása és a  civil társadalom
részvétele mellett.
35. cikk
Tiltott kábítószerek elleni küzdelem 1. Illetékességük és hatáskörük keretén belül a  Felek együttműködnek egy olyan kiegyensúlyozott és integrált
megközelítés kidolgozásában, amelynek célja a tiltott kábítószerek egyénekre, családokra és közösségekre gyakorolt
káros hatásának minimalizálása. A  kábítószerekkel kapcsolatos szakpolitikák és tevékenységek célja az  illegális
kábítószerek elleni küzdelmet szolgáló struktúrák megerősítése, a tiltott kábítószerek kínálatának, kereskedelmének
és keresletének csökkentése, a  kábítószerrel való visszaélés egészségügyi és szociális következményeinek
kezelése, a  függőségből való felépülés elősegítése, valamint a  kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott
előállítására felhasznált kémiai prekurzorok ilyen célú alkalmazásának hatékony megakadályozásában való további
együttműködés.
2. A Felek együttműködnek a kábítószer-kereskedelemmel foglalkozó transznacionális bűnszövetkezetek felszámolása
érdekében, többek között információk és bűnüldözési operatív információk cseréjével, képzés révén vagy a bevált
gyakorlatok – ezen belül a  különleges nyomozási technikák – megosztásával. Különös erőfeszítést kell tenni
a bűnözők legális gazdaságba való bejutásának megakadályozása érdekében.
3. A Felek együttműködnek az új pszichoaktív anyagok problémájának kezelésében, többek között – adott esetben –
az információk és bűnüldözési operatív információk cseréje révén.
36. cikk
A számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem 1. A  Felek az  információk és gyakorlati tapasztalatok cseréje révén erősítik az  együttműködést a  csúcstechnológiás,
számítástechnikai és elektronikus bűncselekményeknek, valamint az illegális tartalmak – ezen belül a terrorizmussal
kapcsolatos tartalmak – interneten keresztüli terjesztésének megelőzése és az említettek ellen folytatott küzdelem
érdekében, nemzeti jogszabályaikkal és a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekkel összhangban és hatáskörükön
belül.
2. A  Felek információt cserélnek a  számítástechnikai bűnözéssel foglalkozó nyomozók oktatása és képzése,
a számítógépes bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások és a digitális igazságügyi tudomány terén.
3. A  Felek minden megfelelő szinten támogatják a  számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményt, mint
a számítástechnikai bűnözés elleni globális normát.
37. cikk
Küzdelem a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása ellen
1. A  Felek újból megerősítik annak szükségességét, hogy együttműködjenek annak érdekében, hogy ne lehessen
pénzügyi rendszereiket bármiféle bűncselekményekből – többek között a  kábítószer-kereskedelemből és
a  korrupcióból – származó bevételek tisztára mosására felhasználni, valamint hogy küzdjenek a  terrorizmus
finanszírozása ellen. Ez  az  együttműködés kiterjed a  bűncselekményből származó eszközök vagy pénzeszközök
visszaszerzésére.
2. A Felek saját jogszabályaik keretein belül kicserélik a vonatkozó információkat, valamint megfelelő intézkedéseket
hajtanak végre a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem érdekében, az  e  területen
tevékenykedő nemzetközi testületek, például a  Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfogadott előírásokkal
összhangban.
38. cikk
Migráció és menekültügy 1. A  Felek megállapodnak, hogy intenzívebbé teszik a  párbeszédet és az  együttműködést a  migrációval,
a menekültüggyel, a részvétellel és a sokszínűséggel kapcsolatos kérdésekben.
2. Az  együttműködés magába foglalhatja a  következő kérdések megközelítéseivel kapcsolatos információcserét:
illegális bevándorlás, embercsempészet, emberkereskedelem, menekültügy, a  migránsok társadalmi és gazdasági
részvétele, határigazgatás, vízumok, biometria és okmánybiztonság.
3. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az  illegális bevándorlás megelőzése és ellenőrzése
érdekében. E célból:
(a) Ausztrália visszafogadja a  tagállamok valamelyikének területén illegálisan tartózkodó állampolgárait,
az érintett tagállam kérésére és indokolatlan késedelmet okozó szükségtelen formalitások nélkül;
(b) mindegyik tagállam visszafogadja az  Ausztrália területén illegálisan tartózkodó állampolgárait, Ausztrália
kérésére és indokolatlan késedelmet okozó szükségtelen formalitások nélkül; valamint
(c) a tagállamok és Ausztrália az  ilyen célokra megfelelő személyazonossági okmánnyal látják el
állampolgáraikat.
 4. A  Felek – bármelyik Fél kérésére – feltárják annak lehetőségét, hogy Ausztrália és az  Európai Unió között
visszafogadási megállapodás megkötésére kerüljön sor. Ennek keretében mérlegelik a  harmadik országbeli
állampolgárok és a hontalanok visszafogadására vonatkozó megfelelő rendelkezések elfogadását is.
39. cikk
Konzuli védelem 1. Ausztrália beleegyezik abba, hogy a  területén képviselettel rendelkező tagállamok bármelyikének diplomáciai
és konzuli hatóságai konzuli védelmet1 nyújtsanak olyan más tagállamok nevében, amelyek nem rendelkeznek
elérhető állandó képviselettel Ausztráliában.
2. Az  Unió és a  tagállamok beleegyeznek abba, hogy Ausztrália diplomáciai és konzuli hatóságai konzuli védelmet
nyújtsanak olyan harmadik ország nevében, illetve harmadik országok konzuli védelmet nyújtsanak Ausztrália
nevében az Unión belül olyan helyeken, ahol Ausztrália vagy az érintett harmadik ország nem rendelkezik elérhető
állandó képviselettel.
3. Az (1) és (2) bekezdés célja megszüntetni azokat az esetleges értesítési és jóváhagyási kötelezettségeket, amelyek
egyébként alkalmazandók lennének.
4. A  Felek megállapodnak abban, hogy megkönnyítik illetékes hatóságaik között a  konzuli ügyekről folytatott
párbeszédet.
40. cikk
A személyes adatok védelme 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a  személyes adatok
védelmének szintje megfeleljen a  vonatkozó nemzetközi normáknak, ideértve a  magánélet védelméről és
a személyes adatok határokon átívelő áramlásáról szóló OECD-iránymutatást is.
2. A  személyes adatok védelmével kapcsolatos együttműködés magában foglalhatja többek között az  információ
és a  szakmai ismeretek cseréjét. Kiterjedhet továbbá az  olyan testületekben szerepet vállaló szabályozói
képviselőik közötti együttműködésre, mint az  információszabadsággal és a  magánélet védelmével foglalkozó
OECD-munkacsoport és a Global Privacy Enforcement Network.
VI. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A KUTATÁS, AZ INNOVÁCIÓ ÉS AZ INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM TERÉN
41. cikk
Tudomány, kutatás és innováció 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák együttműködésüket a  tudomány, a  kutatás és az  innováció terén,
az Európai Közösség és Ausztrália között létrejött, a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodást
támogatva, illetve azt kiegészítve.
1 Ausztráliának lehetősége van beleegyezni a „konzuli feladatok” helyett a „konzuli védelem” kifejezés használatába e cikkben, annak alapján, hogy
ez utóbbi a harmadik országokban képviselettel nem rendelkező uniós polgárok konzuli védelmét elősegítő koordinációs és együttműködési
intézkedésekről és a 95/553/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. április 20-i (EU) 2015/637 tanácsi irányelv 9. cikkében említett
feladatokat fedi le, és e feladatok közé tartozik a sürgősségi útlevelek és/vagy úti okmányok biztosítása is.
2. A fokozott együttműködés többek között az alábbiakra irányul:
(a) Ausztrália és az  Unió legfontosabb közös társadalmi kihívásainak kezelése, az  Európai Közösség és
Ausztrália között létrejött, a  tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás 5.  cikke
értelmében létrehozott tudományos és technológiai együttműködési vegyes bizottság felülvizsgálatával és
egyetértésével;
(b) a köz- és magánszektorban az innováció területén működő szereplők széles körének bevonása – a kkv-kra is
kiterjedően – a kutatási együttműködés eredményei kiaknázásának lehetővé tétele, valamint a kölcsönösen
előnyös kereskedelmi és/vagy tágabb társadalmi eredmények megvalósítása érdekében;
(c) az ausztrál és az uniós kutatók számára a Felek kutatási és innovációs programjai által kínált lehetőségek még
szélesebb körű kihasználásának lehetővé tétele, többek között az alábbiak révén:
(i) átfogó tájékoztatás a programokról és a részvételi lehetőségekről;
(ii) kellő időben adott tájékoztatás az új stratégiai prioritásokról;
(iii) további lehetőségek feltárása az  együttműködési mechanizmusok – pl. az  ikerintézményi
együttműködés, a  közös pályázatok és az  összehangolt pályázatok – alkalmazásának és
megerősítésének terén; valamint
(d) annak feltárása, hogy milyen lehetőségek vannak Ausztrália és az  Unió együttműködésére a  szélesebb
körű regionális és nemzetközi kutatási és innovációs együttműködésre irányuló kezdeményezések és
szerepvállalás tekintetében.
3. A  Felek – törvényeikkel és egyéb jogszabályaikkal összhangban – ösztönzik a  magán- és állami szektor és a  civil
társadalom részvételét saját területükön belül az együttműködést fokozó tevékenységekben.
4. A  fokozott együttműködés a  polgári kutatás és innováció valamennyi területét felöleli, és kiterjed, ám nem
korlátozódik az alábbiakra:
(a) a közös érdekű területeket érintő társadalmi kihívások kezelése, valamint a kulcsfontosságú alaptechnológiák
fejlesztése, beleértve az űrtudományt is;
(b) kutatási infrastruktúra, beleértve az  e-infrastruktúrát is, valamint információcsere olyan kérdésekben,
mint a  kutatási infrastruktúrához való hozzáférés, annak kezelése, finanszírozása, valamint prioritásainak
megállapítása; valamint
(c) az Ausztrália és az Unió közötti kutatói mobilitás erősítése.
42. cikk
Információs társadalom 1. Elismerve, hogy az  információs és kommunikációs technológiák a  modern élet kulcsfontosságú elemei, továbbá
létfontosságúak a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából, a Felek megállapodnak abban, hogy véleményt
cserélnek az e téren folytatott szakpolitikájukról.
2. Az e téren folytatott együttműködés többek között a következőkre összpontosulhat:
(a) véleménycsere az  információs társadalom különböző vonatkozásairól, különösen az  elektronikus hírközlési
politikákról és szabályozásról, ezen belül az  egyetemes szolgáltatásról, a  használati engedélyezésről és
az  általános engedélyezésről, a  magánélet és a  személyes adatok védelméről, az  e-kormányzatról és
a  nyílt kormányzatról, az  internetbiztonságból, valamint a  szabályozó hatóságok függetlenségéről és
hatékonyságáról;
(b) a kutatási hálózatok, a  számítástechnikai és tudományos adatinfrastruktúrák és szolgáltatások
összekapcsolása és kölcsönös átjárhatósága, regionális szinten is;
(c) az új információs és kommunikációs technológiák szabványosítása, tanúsítása és terjesztése;
(d) az információs és kommunikációs technológiák és szolgáltatások biztonsággal, bizalommal és
a  magánélet védelmével kapcsolatos vonatkozásai, ideértve az  online biztonság előmozdítását, valamint
az információtechnológiával és az elektronikus média, illetve az információmegosztás valamennyi formájával
való visszaélés elleni küzdelmet; valamint
(e) véleménycsere a  nemzetközi barangolási díjak kérdésének kezelésére irányuló intézkedésekről, többek
között a kérdés „határok mögötti” kereskedelmi akadályként való kezelésével.
VII. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ OKTATÁS ÉS A KULTÚRA TERÉN
43. cikk
Oktatás, képzés és ifjúság 1. A Felek elismerik az oktatás és a képzés kulcsfontosságú hozzájárulását a minőségi munkahelyek létrehozásához és
a fenntartható növekedéshez a tudásalapú gazdaságokban, és felismerik, hogy közös érdekük az oktatási, képzési és
az ezekhez kapcsolódó ifjúsági kérdésekben való együttműködés.
2. Kölcsönös érdekeikkel és oktatáspolitikai céljaikkal összhangban a Felek vállalják, hogy folytatják az EU–Ausztrália
párbeszédet az  oktatási és képzési szakpolitikákról, és támogatják a  megfelelő együttműködési tevékenységeket
az oktatás, a képzés és az  ifjúság tekintetében. Ez az együttműködés az oktatás valamennyi ágazatára kiterjed, és
többek között az alábbi formákban valósulhat meg:
(a) a személyek mobilitása a  diákok, a  felsőfokú oktatásban dolgozó tudományos és adminisztratív
alkalmazottak, a tanárok és az ifjúságsegítők cseréjének ösztönzésével és megkönnyítésével;
(b) az Unióban és Ausztráliában működő oktatási és képzési intézmények közötti közös együttműködési
projektek a tantervfejlesztés, a közös tanulmányi programok és képesítések, valamint az oktatói és hallgatói
mobilitás előmozdításának céljával;
(c) intézményi együttműködés, kapcsolatok és partnerségek a  tapasztalat és a  szaktudás megosztása
ösztönzésének céljából, valamint az oktatás, a kutatás és az innováció közötti hatékony kapcsolatok; valamint
(d) a szakpolitikai reform támogatása párbeszéd, tanulmányok, konferenciák, szemináriumok, munkacsoportok,
teljesítmény-összehasonlítás, valamint az  információk és a  bevált gyakorlatok megosztása révén, különös
tekintettel a bolognai és a koppenhágai folyamatra és az uniós átláthatósági eszközökre.
44. cikk
Kulturális, audiovizuális és médiaegyüttműködés 1. A Felek megállapodnak, hogy előmozdítják az együttműködést a kulturális és kreatív ágazatokban, hogy elősegítsék
– többek között – kultúráik kölcsönös megértését és megismertetését.
2. A  Felek törekednek arra, hogy megtegyék a  kulturális cserék támogatásához szükséges intézkedéseket, és közös
kezdeményezéseket tegyenek a  kultúra különféle területein, a  meglévő együttműködési eszközök és keretek
alkalmazásával.
3. A  Felek törekednek a  kulturális szakemberek és a  műalkotások mobilitásának előmozdítására Ausztrália, valamint
az Unió és tagállamai között.
4. A Felek ösztönzik országaik között a civil társadalmi szervezetek és az egyének közötti interkulturális párbeszédet.
 5. A  Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek – különösen szakpolitikai párbeszéd révén – a  megfelelő
nemzetközi fórumokon, különösen az  Egyesült Nemzetek Szervezetének Nevelésügyi, Tudományos és
Kulturális Szervezete (UNESCO) keretében, hogy megvalósítsák közös célkitűzéseiket és ösztönözzék a  kulturális
sokszínűséget, többek között a  kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló
UNESCO-egyezmény végrehajtásával.
6. A Felek ösztönzik, támogatják és elősegítik az  intézményeik és szakembereik közötti cseréket, együttműködést és
párbeszédet az audiovizuális ágazat és a média terén.
7. A  Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a  kulturális együttműködést az  ASEM keretében, különösen
az Ázsia–Európa Alapítvány (ASEF) tevékenységei révén.
VIII. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS, AZ ENERGIAÜGY ÉS A KÖZLEKEDÉS TERÉN
45. cikk
Környezetvédelem és természeti erőforrások 1. A  Felek megállapodnak a  természeti erőforrások és a  biológiai sokféleség védelmének, megőrzésének és
fenntartható módon való igazgatásának szükségességéről, ami a  jelen és a  jövő generációi fejlődésének alapját
jelenti.
2. A Felek megerősítik együttműködésüket a környezetvédelem terén, valamint a környezetvédelmi szempontoknak
az együttműködés valamennyi ágazatában való érvényesítésével kapcsolatban, beleértve a nemzetközi és regionális
kontextust is, különösen az alábbiak tekintetében:
(a) környezetvédelmi kérdésekről folytatott magas szintű párbeszéd fenntartása;
(b) többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban való részvétel és ezek végrehajtása, valamint adott
esetben közös álláspontok kialakítása a Felek között, beleértve a többoldalú fórumokon való szerepvállalást
is;
(c) a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférés és azok fenntartható felhasználásának előmozdítása és
ösztönzése, a  nemzeti jogszabályokkal, valamint azon, e  területre vonatkozó nemzetközi egyezményekkel
összhangban, amelyeket a Felek megerősítettek vagy amelyekhez a Felek csatlakoztak; valamint
(d) az információ, a  műszaki szakértelem és a  környezetvédelmi gyakorlatok megosztásának ösztönzése olyan
területeken, mint:
(i) a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása és érvényesítése;
(ii) erőforrás-hatékonyság, fenntartható fogyasztás és termelés;
(iii) a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható használata;
(iv) vegyianyag-kezelés és hulladékgazdálkodás;
(v) vízpolitika; valamint
(vi) a partvidék és a tengeri környezet megóvása, a szennyezések és a lebomlás ellenőrzése.
46. cikk
Éghajlatváltozás 1. A  Felek elismerik, hogy az  éghajlatváltozás közös globális fenyegetést jelent és a  kibocsátáscsökkentés céljából
valamennyi országnak intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy az  üvegházhatást okozó gázok
légköri koncentrációját olyan szinten stabilizálják, amely megakadályozza az  éghajlati rendszerbe való veszélyes
mértékű emberi beavatkozást. A  Felek – hatásköreiken belül, valamint a  nemzetközi fórumokon, így az  ENSZ
Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében folytatott megbeszélések sérelme nélkül – fokozzák
az együttműködést e téren. Ez az együttműködés az alábbi célokra irányul, ám nem korlátozódik ezekre:
(a) az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az  üvegházhatást okozó gázok légköri koncentrációjának stabilizálását
tűzve ki átfogó célul, figyelembe véve a legkorszerűbb tudományos információkat és az alacsony kibocsátású
gazdaságra való áttérés szükségességét, a fenntartható gazdasági növekedés megfelelő nemzeti mérséklési
és alkalmazkodási intézkedések révén történő fenntartása mellett;
(b) szakmai ismeretek és információk cseréje a  hazai mérséklési szakpolitikák és megközelítések kialakítása,
végrehajtása és fejlesztése tekintetében, adott esetben a piaci alapú mechanizmusokra is kiterjedően;
(c) szakmai ismeretek és információk cseréje a köz- és a magánszektor éghajlat-politikát szolgáló finanszírozási
eszközeiről;
(d) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mérséklése érdekében az alacsony kibocsátású technológiák
kutatására, fejlesztésére, terjesztésére, telepítésére és átadására vonatkozó együttműködés, valamint
az erőforrások hatékony felhasználásának ösztönzése, a gazdasági növekedés fenntartásával párhuzamosan;
(e) adott esetben tapasztalatok, szakmai ismeretek és bevált gyakorlatok cseréje, az üvegházhatást okozó gázok
hatásainak nyomon követése és elemzése, valamint az  éghajlatváltozás mérséklésével és az  ahhoz való
alkalmazkodással foglalkozó programok és az alacsony kibocsátásra irányuló stratégiák kidolgozása terén;
(f ) adott esetben fejlődő országok mérsékléssel és alkalmazkodással kapcsolatos fellépéseinek támogatása;
(g) együttműködés egy minden országra érvényes, erőteljes és jogilag kötelező erejű nemzetközi éghajlat
változási megállapodás elérése érdekében.
 2. E  célok érdekében a  Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet és együttműködést tartanak
fenn politikai, szakpolitikai és technikai szinten, mind kétoldalú módon, mind pedig a  vonatkozó plurilaterális és
multilaterális fórumok keretében.
47. cikk
Polgári védelem
A Felek felismerik, hogy minimalizálni kell a természeti és ember okozta katasztrófák hatásait. A Felek megerősítik
közös elkötelezettségüket a  megelőzést, enyhítést, a  felkészültséget és az  elhárítást célzó intézkedések
előmozdítása mellett, a  társadalom és az  infrastruktúra ellenálló-képességének növelése érdekében, valamint
a kétoldalú és multilaterális politikai szinten való megfelelő, e célok megvalósítását szolgáló együttműködés mellett.
48. cikk
Energiaügy
A Felek elismerik az  energiaágazat jelentőségét és a  jól működő energiapiac szerepét a  fenntartható fejlődésben
és a  gazdasági növekedésben, a  nemzetközileg elfogadott fejlesztési célok megvalósításához való hozzájárulás,
valamint a globális környezeti és éghajlati kihívások kezelését célzó együttműködés mellett, és hatásköreiken belül
törekednek az e területen való együttműködést fokozni az alábbi célok érdekében:
(a) az energiabiztonságot erősítő szakpolitikák kialakítása;
(b) a globális energiakereskedelem és az energiaágazatba irányuló beruházások ösztönzése;
(c) a versenyképesség növelése;
(d) a globális energiapiacok működésének javítása;
(e) az információk és szakpolitikai tapasztalatok megosztása a meglévő multilaterális fórumok keretében;
(f ) a tiszta, sokrétű, költséghatékony és fenntartható energiatechnológiák fejlesztésének és elterjedésének
ösztönzése, ideértve a megújulóenergia-technológiákat és az alacsony kibocsátású energiatechnológiákat is;
(g) az energiafelhasználás racionalizálása a  kínálati és keresleti oldal bevonásával, az  energiahatékonyság
ösztönzése révén az  energiatermelés, -szállítás, -elosztás, valamint -végfelhasználás vonatkozásában;
valamint
(h) a bevált gyakorlatok megosztása az energiafeltárás és -termelés terén.
49. cikk
Közlekedés 1. A Felek törekednek arra, hogy a közlekedéspolitika valamennyi fontos területén – így az integrált közlekedéspolitika
terén is – együttműködjenek egymással annak érdekében, hogy fejlesszék az  áruk és a  személyek szállítását,
erősítsék a  tengeri hajózás és légi közlekedés biztonságát és védelmét, valamint a  környezet védelmét, továbbá
fokozzák közlekedési rendszereik hatékonyságát.
2. E területen a Felek közötti együttműködés célja, hogy támogassák a következőket:
(a) információcsere a  közlekedési szakpolitikáikról és gyakorlataikról, beleértve a  szabályozási rendszerek
közlekedési ágazataikat érintő javasolt változásaival kapcsolatos, kellő időben nyújtott tanácsot;
(b) az Ausztrália és az  Unió közötti légi közlekedési kapcsolatok erősítése, a  piacra jutás és a  beruházási
lehetőségek javítása, valamint a  szabályozói együttműködés szélesítése és elmélyítése a  légi közlekedés
biztonsága és védelme, valamint a légi közlekedési ágazat gazdasági szabályozása tekintetében, azzal a céllal,
hogy támogassák a  szabályozás egységességét és a  vállalkozások előtt álló akadályok megszüntetését,
valamint a légiforgalom-irányítási együttműködést;
(c) párbeszéd és együttműködés a  nemzetközi tengeri piacokhoz és kereskedelemhez való, a  tisztességes
versenyen alapuló, kereskedelmi jellegű korlátlan hozzáférés céljának megvalósítása érdekében;
(d) párbeszéd és együttműködés a környezetvédelemhez kapcsolódó közlekedési kérdésekben;
(e) párbeszéd és együttműködés a vezetői engedélyek kölcsönös elismerésének elérésére; valamint
(f ) együttműködés a nemzetközi közlekedési fórumokon.
50. cikk
Mezőgazdaság és vidékfejlesztés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy ösztönzik a mezőgazdasági és vidékfejlesztési együttműködést.
 2. A  mérlegelhető együttműködési tevékenységek magukban foglalják következőket, de nem csak ezekre
korlátozódnak: mezőgazdasági és vidékfejlesztési politika, földrajzi jelzések, a  mezőgazdasági ágazatok
diverzifikációja és szerkezetátalakítása, valamint a fenntartható mezőgazdaság.
51. cikk
Fenntartható erdőgazdálkodás
A Felek megállapodnak abban, hogy ösztönzik az  együttműködést nemzeti és nemzetközi szinten a  fenntartható
erdőgazdálkodás, valamint a  kapcsolódó szakpolitikák és szabályozások tekintetében, beleértve az  illegális
fakitermelés és -kereskedelem elleni küzdelmet szolgáló intézkedéseket és a  megfelelő erdészeti irányítás
előmozdítását is.
52. cikk
Tengerügyek és halászat 1. A  Felek megerősítik a  párbeszédet és az  együttműködést a  közös érdekű kérdések tekintetében a  halászat és
a  tengerügyek terén. A  Felek törekednek az  élő tengeri erőforrások hosszú távú védelmére és fenntartható
kezelésére, információt cserélnek a  regionális halászati gazdálkodási szervezetek és megállapodások, valamint
olyan multilaterális fórumok keretében, mint az  ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (a  továbbiakban:
FAO), ösztönzik a  jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására
és felszámolására irányuló erőfeszítéseket, ökoszisztéma-alapú irányítást valósítanak meg, valamint ösztönzik
a tengerügyek és a halászat fenntarthatóságát érintő kutatási együttműködést.
2. A Felek együttműködnek a következők érdekében:
(a) a halászati erőforrások hosszú távú védelmének és fenntartható kezelésének biztosítására irányuló hatékony
intézkedések kialakításának, végrehajtásának és betartásának ösztönzése a regionális halászati gazdálkodási
szervezetek hatáskörén belül vagy olyan megállapodások alapján, amelyeknek részes felei közé tartoznak;
(b) az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezeten belül a  multilaterális irányítás biztosítása a  hosszú
távon vándorló halállományok teljes előfordulási területére vonatkozóan;
(c) a tengerügyek integrált megközelítésének szorgalmazása nemzetközi szinten; valamint
(d) a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben való tagság elősegítése minden lehetséges módon
azokban az esetekben, amikor az egyik Fél tag, a másik pedig együttműködő fél.
 3. A  Felek más vezető tisztviselői szintű megbeszélésekkel egyidejűleg rendszeres időközönként párbeszédet
folytatnak annak érdekében, hogy megerősítsék a  halászati politika és a  tengerügyek terén a  párbeszédet és
az együttműködést, valamint az információ- és tapasztalatcserét.
53. cikk
Foglalkoztatási és szociális ügyek 1. A  Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák az  együttműködést a  foglalkoztatás és a  szociális kérdések terén,
a  globalizációval és a  demográfiai változásokkal összefüggésben is. Erőfeszítéseket tesznek az  együttműködés,
valamint az információ- és tapasztalatcsere ösztönzésére a foglalkoztatási és munkaügyi kérdések vonatkozásában.
Az együttműködés területei közé tartozhatnak a következőket érintő konzultációk: foglalkoztatáspolitika, társadalmi
integráció, regionális és szociális kohézió, társadalmi integráció, társadalombiztosítási rendszerek, munkaügyi
kapcsolatok, az  egész életen át tartó készségfejlesztés, ifjúsági foglalkoztatás, munkahelyi egészségvédelem és
biztonság, megkülönböztetésmentesség és egyenlőség, a  nemek közötti egyenlőséget is beleértve, valamint
a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a tisztességes munka.
2. A Felek megerősítik, hogy elő kell mozdítani a teljes körű és termelékeny foglalkoztatást és a tisztességes munkát,
mivel ezeknek kulcsfontosságú szerepe van a  fenntartható fejlődésben és a  szegénység csökkentésében. Ezzel
kapcsolatban a  Felek emlékeztetnek a  Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (a  továbbiakban: ILO) a  tisztességes
globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló nyilatkozatára.
3. A Felek megerősítik a nemzetközi szinten elismert munkaügyi és szociális normák tiszteletben tartása, előmozdítása
és megvalósítása melletti elkötelezettségüket, az alapvető munkahelyi elvekről és jogokról szóló ILO-nyilatkozatban
foglaltak szerint.
4. Az  együttműködés formái magukban foglalhatnak többek között egyedi programokat, projekteket és
kezdeményezéseket, kölcsönös megállapodás alapján, valamint a  közös érdekű témákkal kapcsolatos két- vagy
többoldalú párbeszédet.
54. cikk
Egészségügy
A Felek megállapodnak abban, hogy ösztönzik a  kölcsönös együttműködést, információcserét és a  szakpolitikai
tapasztalatok megosztását az  egészségügy és a  határokon átnyúló egészségügyi problémák hatékony kezelése
terén.
IX. CÍM
INTÉZMÉNYI KERET 55. cikk
Egyéb megállapodások és rendelkezések
1. A  Felek kiegészíthetik e  megállapodást a  hatálya alá tartozó bármely együttműködési területre vonatkozó
külön megállapodások megkötésével vagy egyéb rendelkezések elfogadásával. Az  ilyen külön megállapodások
az e megállapodás által szabályozott átfogó kétoldalú kapcsolatok szerves részét képezik.
2. Ez  a  megállapodás nem érinti vagy nem sérti a  Felek közötti egyéb megállapodások értelmezését, működését
vagy alkalmazását. Különösen e  megállapodás vitarendezési rendelkezései nem lépnek a  Felek közötti egyéb
megállapodások vitarendezési rendelkezéseinek helyébe, és semmilyen módon nem befolyásolják azokat.
3. A  Felek elismerik, hogy az  57.  cikk (7)  bekezdésében meghatározott különlegesen sürgős eset alapot adhat arra
is, hogy a  Felek közötti egyéb megállapodásokat felfüggesszék vagy megszüntessék. E  körülmények fennállása
esetén a  Felek az  érintett egyéb megállapodások vitarendezésről, felfüggesztésről és megszüntetésről szóló
rendelkezéseihez folyamodnak az ilyen esetleges viták rendezése céljából.
56. cikk
Vegyes bizottság 1. A Felek létrehozzák a Felek képviselőiből álló vegyes bizottságot.
 2. A  vegyes bizottságban konzultációkat kell folytatni annak érdekében, hogy elősegítsék e  megállapodás
végrehajtását és általános céljainak előmozdítását, valamint hogy fenntartsák az EU–Ausztrália kapcsolatok átfogó
egységességét.
3. A vegyes bizottság:
(a) előmozdítja e megállapodás hatékony végrehajtását;
(b) figyelemmel kíséri a Felek közötti átfogó kétoldalú kapcsolat, ezen belül a megállapodások alakulását;
(c) adott esetben tájékoztatás kér a  Felek közötti egyéb megállapodások alapján létrehozott bizottságoktól és
egyéb testületektől, és mérlegeli az általuk benyújtott esetleges jelentéseket;
(d) véleményt cserél és javaslatot tesz bármely közös érdekű kérdésben, ideértve a  jövőbeli fellépéseket és
az ezek végrehajtására rendelkezésre álló erőforrásokat is;
(e) prioritásokat állapít meg és adott esetben meghatározza a  következő lépéseket vagy cselekvési terveket
a megállapodás céljával kapcsolatban;
(f ) megfelelő módszereket keres az  e  megállapodás hatálya alá tartozó területeken esetlegesen felmerülő
problémák megelőzésére;
(g) az 57.  cikknek megfelelően törekszik rendezni az  e  megállapodás alkalmazása vagy értelmezése során
felmerülő vitákat;
(h) az 57. cikknek megfelelően megvizsgálja az adott Fél által benyújtott információkat; valamint
(i) adott esetben határozatokat fogad el a megállapodás egyes vonatkozásainak érvényesítése érdekében.
4. A  vegyes bizottság konszenzus alapján működik. Elfogadja az  eljárási szabályzatát. Konkrét kérdések kezelése
érdekében albizottságokat és munkacsoportokat hozhat létre.
5. A  vegyes bizottság általában évente egy alkalommal ülésezik, felváltva az  Unióban és Ausztráliában. A  vegyes
bizottság bármelyik Fél kérésére külön ülést tart. A  vegyes bizottság elnöki feladatait a  két Fél közösen látja el.
A  vegyes bizottság általában vezető tisztviselői szinten ülésezik, azonban miniszteri szintű találkozóra is van
lehetőség. A  vegyes bizottság video- vagy telefonos kapcsolat alkalmazásával is működhet és e-mail útján is
folytathat információcserét.
57. cikk
A végrehajtás módjai és a vitarendezés
1. A  megállapodás által megtestesített kölcsönös tisztelet és együttműködés szellemében a  Felek megteszik azokat
az  általános vagy különleges intézkedéseket, amelyek a  megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez
szükségesek.
2. A  Felek megállapodnak abban, hogy a  megállapodás végrehajtása kapcsán esetlegesen felmerülő vitás
kérdésekben bármely Fél kérésére a  lehető leggyorsabban konzultációt kezdenek. Amennyiben e  megállapodás
alkalmazása vagy értelmezése tekintetében véleménykülönbség áll fenn, a kérdést bármely Fél a vegyes bizottság
elé utalhatja. A  nézeteltérések időben és baráti légkörben való rendezése érdekében a  Felek a  kérdés alapos
megvizsgálásához szükséges valamennyi információt benyújtják a vegyes bizottságnak.
3. Különlegesen sürgős esetben a  Felek bármelyike azonnal a  vegyes bizottság elé terjeszti a  kérdést, és a  helyzet
alapos megvizsgálásához szükséges valamennyi információt benyújtja, a  gyors és kölcsönösen elfogadható
megoldás elérése érdekében. Amennyiben a  vegyes bizottság vezető tisztviselői szinten esetleg nem képes
megoldani a  helyzetet a  konzultációk megkezdésétől számított 15 napon belül, és a  kérdésnek a  vegyes
bizottsághoz való utalásától számított legfeljebb 30 napon belül, a  kérdést további 15 napos határidő
meghatározásával a miniszterek elé terjesztik sürgős mérlegelés céljából.
4. Abban a  valószínűtlen és váratlan esetben, ha a  miniszteri szintű konzultációk megkezdésétől számított 15 nap
elteltével és a  kérdésnek a  vegyes bizottsághoz való utalásától számított legfeljebb 45 napon belül nem találnak
kölcsönösen elfogadható megoldást, bármelyik Fél dönthet úgy, hogy a  megállapodással kapcsolatban megteszi
a  megfelelő lépéseket, beleértve a  megállapodás rendelkezéseinek felfüggesztését vagy a  megállapodás
megszüntetését is. A  Felek elismerik, hogy különlegesen sürgős esetek a  megállapodás körén kívüli megfelelő
intézkedések megtételére is alapot adhatnak, a  Felek közötti egyéb megállapodásokban meghatározott vagy
az  általános nemzetközi jog alapján fennálló jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban. Az  Unió esetében
a rendelkezések alkalmazásának felfüggesztéséhez egyhangú döntésre van szükség. Ausztráliában a rendelkezések
alkalmazásának felfüggesztésére vonatkozó határozatot Ausztrália kormánya hozza saját törvényeinek és egyéb
jogszabályainak megfelelően.
5. A  Felek megállapodnak abban, hogy a  (4)  bekezdés szerinti megfelelő lépések tételére vonatkozó határozatot
megfelelően indokolni kell. A  határozatról haladéktalanul, írásban értesíteni kell a  másik Felet. A  Felek
megállapodnak abban, hogy az ilyen intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük, valamint összhangban kell állniuk
az 55. cikk (2) bekezdésével és a nemzetközi jog alapelveivel.
6. A (4) bekezdés alapján tett esetleges intézkedéseket haladéktalanul vissza kell vonni, amint az elfogadásukra okot
adó körülmények megszűnnek. A  (4)  bekezdés alkalmazását igénylő Fél állandó megfigyelés alatt tartja annak
a  helyzetnek az  alakulását, amely a  határozat kiváltó oka volt, és amint az  indokolttá válik, visszavonja a  hozott
intézkedéseket.
7. A  Felek megállapodnak abban, hogy a  megállapodás helyes értelmezése és gyakorlati alkalmazása érdekében
a „különlegesen sürgős eset” kifejezés a  megállapodás 2.  cikke (2)  bekezdésében és 6.  cikke (2)  bekezdésében
meghatározott kötelezettségek olyan különösen súlyos és jelentős megsértését jelenti a Felek valamelyike részéről,
amely a másik Fél azonnali reagálását szükségessé tevő helyzethez vezet. A Felek figyelembe veszik, hogy a 2. cikk
(2) bekezdésének vagy a 6. cikk (2) bekezdésének különösen súlyos és jelentős megsértése olyan kivételes jellegű
eset lehet csak, amely a nemzetközi békét és a biztonságot veszélyezteti.
8. Amennyiben egy harmadik országban alakul ki a  különlegesen sürgős esettel egyenértékűnek minősíthető
súlyosságú és jellegű helyzet, a  Felek bármely Fél kérésére törekednek sürgős konzultációt tartani a  helyzettel
kapcsolatos álláspontok megvitatása és a lehetséges reagálás mérlegelése érdekében.
X. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 58. cikk
Fogalommeghatározások
E megállapodás alkalmazásában a Felek egyrészről hatásköreiktől függően az Unió vagy tagállamai, illetve az Unió
és tagállamai, és másrészről Ausztrália.
59. cikk
Pénzügyi együttműködés 1. A  fejlesztési együttműködési szakpolitikáik alá tartozó segélyprogramok végrehajtása során a  Felek
együttműködnek a  szabálytalanságok, a  csalás, a  korrupció és minden egyéb, a  Felek pénzügyi érdekeit károsító
jogellenes tevékenység megelőzése és az ezek elleni küzdelem céljából.
2. E  célból az  Unió és Ausztrália illetékes hatóságai jogszabályaikkal összhangban információkat – ezen belül
személyes adatokat – osztanak meg, és bármely Fél kérésére konzultációkat folytatnak.
3. Az  Európai Csalás Elleni Hivatal és az  illetékes ausztrál hatóságok további együttműködésről állapodhatnak meg
a csalás elleni küzdelem terén, beleértve operatív megállapodások megkötését is.
60. cikk
Az információk közzététele 1. A Felek megfelelő védelmet biztosítanak a megállapodás alapján megosztott információknak, az információhoz való
hozzáféréshez fűződő közérdekkel összhangban.
2. E  megállapodás egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az  a  Feleket olyan információk megosztására
kötelezi, vagy olyan megosztott információkhoz tesz lehetővé hozzáférést, amelyek
(a) hátrányosak lehetnek a következőkre:
(i) közbiztonság;
(ii) hírszerzés, védelem és katonai ügyek;
(iii) nemzetközi kapcsolatok;
(iv) pénzügyi, monetáris vagy gazdasági politika;
(v) a magánélet védelme vagy
(vi) jogos üzleti érdekek vagy üzleti ügyek; vagy
(b) más módon ellentétesek a közérdekkel.
 3. Amennyiben az  ezen cikkben említett jellegű információk kerülnek megosztásra, az  azokat megkapó Fél az  ilyen
információkat csak a másik Fél hozzájárulásával adhatja tovább vagy teheti közzé, vagy pedig azokat akkor adhatja
tovább vagy teheti közzé, ha ez jogi kötelezettségeinek betartása miatt szükséges.
4. E  megállapodás egy rendelkezésének sem célja a  Felek kétoldalú megállapodásokban vagy egyéb
rendelkezésekben rögzített jogaitól, kötelezettségeitől vagy kötelezettségvállalásaitól való eltérés a  minősített
adatok Felek közötti cseréje tekintetében.
61. cikk
Hatálybalépés, ideiglenes alkalmazás, időtartam és megszűnés
1. E megállapodás harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy a Felek értesítik egymást az ehhez szükséges jogi
eljárások befejezéséről.
2. Az  (1)  bekezdés ellenére, az  Unió és Ausztrália a  megállapodás hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazhatja
a  megállapodás kölcsönösen meghatározott rendelkezéseit. Az  ideiglenes alkalmazás 30 nappal azután veszi
kezdetét, hogy Ausztrália és az  Unió értesítették egymást az  ilyen ideiglenes alkalmazáshoz szükséges belső jogi
eljárásaik befejezéséről.
3. Ez  a  megállapodás határozatlan ideig érvényes. Bármelyik Fél írásban értesítheti a  másik Felet az  e  megállapodás
felmondására irányuló szándékáról. A felmondás az értesítést követően hat hónappal lép hatályba.
62. cikk
Értesítések
A 61. cikkel összhangban tett értesítéseket az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, illetőleg Ausztrália Külügyi és
Kereskedelmi Minisztériumának, vagy azok utódszervezeteinek kell megküldeni.
63. cikk
Területi hatály
Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés
és az  Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az  azokban a  szerződésekben meghatározott
feltételekkel, másrészről Ausztrália területén.
64. cikk
Hiteles szövegek
E megállapodás két-két eredeti példányban készült, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven,
amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
Kelt Manilában, a kétezer-tizenhetedik év augusztus havának hetedik napján.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 61. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  külgazdasági ügyekért felelős miniszter és
a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
41/2013. (VI. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy ha valaki a  dohányzás káros hatásai miatt meghal, akkor az  Ő teljes temetési költségének
a felét az Ő lakóhelyéhez legközelebb található dohányterméket forgalmazó üzlet tulajdonosának kell állnia?”
A tulajdonhoz való jog alkotmányos védelmet élvez, korlátozására csak közérdekből, olyan módon kerülhet
sor, hogy a  korlátozás mértéke arányban álljon a  jogalkotási cél fontosságával. A  Bizottság álláspontja szerint
az  a  kezdeményezésben szereplő fizetési kötelezettség, mely az  üzlet tulajdonosát terhelné, csak távoli
kapcsolatban áll a  közérdekű célokkal és így e  kötelezettség aránytalan. A  kérdés Magyarország Alaptörvénye
(a továbbiakban: Alaptörvény) XIII. cikkében megfogalmazott tulajdonhoz való jogot sértené, mely az Alaptörvény
8. cikk (3) bekezdés a) pontja értelmében tiltott tárgykörnek minősül.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezés olyan feltételhez kötné
a  temetési költségek felének megfizetését, melynek megállapítása különösen összetett és bonyolult igazságügyi
orvosszakértői kérdés. A  Bizottság álláspontja szerint „a dohányzás káros hatásai miatt” történő halálozási ok
fogalma nem kellően körülhatárolt, túlságosan tág, így nem egyértelmű. Nem dönthető el egyértelműen a kérdés
megfogalmazásából az sem, hogy a halál időpontjában vagy dohányzás idején kell figyelembe venni a lakóhelyhez
legközelebbi dohányüzletet a költségfizetési kötelezettség megállapítása során.
Mindezek alapján a  Bizottság megállapítja, hogy a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy milyen
tartalmú kezdeményezést támogat aláírásával, és a jogalkotó számára sem lenne egyértelmű, hogy egy érvényes és
eredményes népszavazás esetén pontosan milyen jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontjai alapján, mivel kérdésben nem
lehet népszavazást tartani és a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény XIII. cikkén, 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontján, 13. §
(1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a  130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1634/2013. (IX. 10.) Korm. határozata az Ős-Dráva Program összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány elismerve az Ős-Dráva Program végrehajtása érdekében eddig elért eredményeket, valamint figyelembe
véve hazánk egyik leghátrányosabb térségét, az Ormánságot érintő fejlesztésekhez kapcsolódó további feladatokat,
e  közfeladat hatékony ellátása céljából a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva, az  Ős-Dráva Program megvalósításával kapcsolatos kormányzati tevékenység összehangolására
2013. szeptember 2-tól Tiffán Zsoltot kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében
a) összehangolja az Ős-Dráva Program végrehajtását,
b) ellátja az  Ős-Dráva Program hosszú és rövid távú terület- és vidékstratégiai fejlesztési terv kidolgozásával
kapcsolatos feladatokat,
c) felügyeli és koordinálja az Európai Unió 2014–2020 közötti tervezési és programozási időszakára való sikeres
felkészülés érdekében az  Ős-Dráva Programot érintő tervezési feladatok elvégzését, biztosítja az  Ős-Dráva
Program kormányzati céljainak a fejlesztési ügyekben történő megjelenítését és érvényesítését,
d) elkészíti a fejlesztések státusza előkészítettségének elemzését, valamint ütemezését,
e) elkészíti a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát,
f ) ellátja a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés),
g) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
h) szükség esetén a hatáskörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti,
i) az érintett szervektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba
– a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet, az érintett
szervektől, szervezetektől, azok vezetőitől jelentést, beszámolót kérhet.
3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
 4. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökség szervezetében működő 5 fős titkárság segíti. A kormánybiztos
megbízatásának időtartamára a Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett létszáma 6 fővel meghaladható.
 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 6. Hatályát veszti az Ős-Dráva Program összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről szóló 1095/2013. (III. 4.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1338/2016. (VII. 4.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
170,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport,
2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök