text:
58/2016. (XII. 16.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. december 6. napjától 2017. június 5. napjáig
dr. Cserháti Pétert az 1333/2016. (VII. 4.) Korm. határozatban foglalt Egészséges Budapest Program koordinálásáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja:
a) a budapesti szakellátás helyzetének elemzését, a fejlesztést megalapozó szakmai program kidolgozását;
b) a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
c) a beruházási program kidolgozását;
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) a megvalósítás jogi-közigazgatási és ingatlanfejlesztési (beruházási) folyamatának kidolgozását;
f ) a szükséges beruházások időbeli ütemtervének elkészítését;
g) a szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések és a kapcsolódó lakossági konzultáció
előkészítését;
h) az adott beruházások megvalósításához szükséges döntés-előkészítési és jogalkotói tevékenységre alapozva
kormány-előterjesztések benyújtásának és kapcsolódó közigazgatási egyeztetéseknek a szervezését, az
illetékes társtárcákkal való kapcsolattartást;
i) a vonatkozó kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve az azok végrehajtásához szükséges
kormányzati-közigazgatási koordináció szervezését;
j) az a)–i) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztosi kinevezésről szóló 18/2016. (V. 11.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1966/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a Sport XXI. Létesítményfejlesztési Program keretében PPP konstrukcióban létesült önkormányzati sportlétesítmények kiváltásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Sport
XXI. Létesítményfejlesztési Program keretében PPP konstrukcióban létesült önkormányzati sportlétesítmények
kiváltásának érdekében a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény
(a továbbiakban: Kttv.) 1. melléklet
a) IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok által felhasználható központosított
előirányzatok cím terhére 2085,1 millió forint,
b) a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok 36. PPP-programok alcím,
2. Oktatási, kulturális és sport PPP-programok jogcímcsoport terhére 2465,1 millió forint,
c) a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 9. PPP-konstrukcióban létrehozott beruházások
megvásárlásával és befejezésével kapcsolatos kiadások jogcímcsoport terhére 394,9 millió forint,
azaz összesen 4945,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az  1.  melléklet szerint a  Kttv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 23. A  Sport
XXI.  Létesítményfejlesztési Program keretében PPP konstrukcióban létesült önkormányzati sportlétesítmények
kiváltásának támogatása jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár
nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal
 2. felkéri a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy tegyen javaslatot az 1. pont szerinti kiváltással érintett, PPP
konstrukcióban létesült önkormányzati sportlétesítmények támogatással való kiváltását követő hasznosítására,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. január 31.
3. felkéri a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy – az  érintett miniszterek bevonásával  –
az  önkormányzatokkal és az  érintettekkel egyeztetést folytasson a  PPP konstrukcióban létesült önkormányzati
sportlétesítmények támogatással való kiváltásáról, melynek eredményeként – lehetőség szerint 2014.
február 28-áig – megállapodás szülessen azok kiváltásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
 4. felkéri a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a 2. pont szerinti hasznosítási koncepció figyelembevételével,
valamint a  3.  pont szerinti megállapodásban foglaltakra tekintettel, annak megkötését követően a  PPP
konstrukcióban megvalósult önkormányzati létesítmények tulajdonjoga megszerzése érdekében nyújtandó
támogatás felhasználásának és legkésőbb 2014. december 31-ig történő elszámolásának feltételeiről támogatási
megállapodást kössön az érintett önkormányzatokkal,
5. egyetért azzal, hogy a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár a  támogatást a  4. pont szerinti megállapodás
megkötését követően folyósítsa az érintett önkormányzatok számára,
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  3.  pontban foglaltakkal összhangban intézkedjen a  PPP
konstrukcióban megvalósult önkormányzati létesítmények PPP szolgáltatási szerződéseinek megszüntetése
érdekében a megszüntető megállapodások Nemzeti Fejlesztési Minisztérium általi aláírásáról,
7. felkéri a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Oktatási, kulturális és sport PPP-programok előirányzat 2012.  évi
kötelezettségvállalással terhelt maradványából 54  904 ezer forint átadásáról gondoskodjon a  Kttv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 23. A  Sport
XXI.  Létesítményfejlesztési Program keretében PPP konstrukcióban létesült önkormányzati sportlétesítmények
kiváltásának támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2019. XLIV. törvény az Európai filmkoprodukciós egyezmény kihirdetéséről (Az Európai filmkoprodukciós egyezmény Magyarország vonatkozásában 1997. február 1-jén nemzetközi jogilag hatályba lépett.).
1. § Az Országgyűlés az Európai filmkoprodukciós egyezményt (a továbbiakban: egyezmény) e törvénnyel kihirdeti.
2. § Az egyezmény hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
the territory of the Parties. A törvényt az Országgyűlés a 2019. június 12-i ülésnapján fogadta el.
„Európai filmkoprodukciós egyezmény Preambulum Az Európa Tanács tagállamai és az Európai kulturális egyezmény egyéb részesei mint aláírók,
arra való tekintettel, hogy az Európa Tanács célja, hogy biztosítsa tagjai teljesebb egységét, különösen azért, hogy
védje és támogassa a közös örökségüket jelentő eszméket és elveket,
arra való tekintettel, hogy az alkotás és önkifejezés szabadsága alkotóelemei ezeknek az elveknek,
arra való tekintettel, hogy az  Európai kulturális egyezmény egyik célja az  európai országok kulturális
sokszínűségének megőrzése,
abból a  célból, hogy megerősödjék a  filmkoprodukció, amely az  alkotás egyik eszköze és a  kulturális sokszínűség
európai szintű kifejeződése,
azzal a  szándékkal, hogy továbbfejlesszék ezeket az  elveket, valamint figyelembe véve a  Miniszterek Bizottsága
ajánlásait a  filmművészetről és az  audiovizuális szolgáltatásokról, különös tekintettel az  R(86)3 számú ajánlásra,
amely az audiovizuális termékek előállítását hivatott elősegíteni Európában,
egyetértve azzal, hogy az  Euroimages, az  igényes filmművészeti és audiovizuális alkotások koprodukcióját és
forgalmazását szolgáló európai alap, megfelelően támogatja az  európai filmkoprodukciós tevékenységeket, és új
ösztönzője az európai filmkoprodukciók fejlődésének,
azzal az  elhatározással, hogy e  kulturális célt úgy szolgálják, hogy közös erővel növelik e  téren a  filmalkotások
létrehozását, és kidolgozzák azokat a szabályokat, amelyek megfelelnek az európai multilaterális filmkoprodukciók
igényének,
figyelembe véve, hogy egységes szabályok elfogadása segíti a  korlátozások csökkentését, és bátorítja az  európai
filmkoprodukciós együttműködést,
a következő egyezményt kötötték: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Az egyezmény célja
A jelen egyezmény aláírói vállalják, hogy elősegítik a koprodukciós filmgyártást Európában, az alább meghatározott
feltételek szerint.
2. cikk
Az egyezmény hatálya (1) A  jelen egyezmény szabályozza a Felek olyan kapcsolatait, amelyek a Felek területén kezdeményezett filmgyártási
koprodukciókat érintenek.
(2) A jelen egyezmény érvénye kiterjed:
a) olyan koprodukciókra, amelyekben legalább három, a jelen egyezményt aláíró három különböző országban
működő filmgyártó cég vesz részt; valamint
b) olyan koprodukciókra, amelyekben legalább három, a jelen egyezményt aláíró három különböző országban
működő filmgyártó cég, valamint egy vagy több olyan filmgyártó is részt vesz, amely nem az  egyezményt
aláíró országban működik. Az  utóbbi esetben azonban az  egyezményt alá nem író országokban működő
filmgyártók teljes hozzájárulása a produkcióhoz nem haladhatja meg a teljes gyártási költség 30 százalékát.
A fenti esetek mindegyikében a jelen egyezmény rendelkezései csak akkor érvényesek, ha a koprodukcióban készült
alkotás európai filmművészeti műnek minősül a jelen egyezmény 3. cikke 3. bekezdésének megfelelően.
(3) A  jelen egyezmény aláírói között érvényben lévő kétoldalú megállapodások továbbra is érvényben maradnak
a kétoldalú koprodukciók tekintetében.
Multilaterális koprodukciók esetében a  jelen egyezmény rendelkezései az  egyezmény aláírói között korábban
létrejött kétoldalú megállapodások rendelkezései helyébe lépnek. Abban az esetben, ha a kétoldalú koprodukciókra
vonatkozó rendelkezések nem ütköznek a jelen megállapodás rendelkezéseibe, továbbra is hatályban maradnak.
(4) Amennyiben nincs olyan megállapodás, amely szabályozná a  jelen egyezmény aláírói közötti kétoldalú
koprodukciós kapcsolatokat, a  jelen egyezmény a  kétoldalú koprodukciókra is kiterjed, azt az  esetet kivéve, ha
a Felek valamelyike a jelen egyezmény 20. cikkének megfelelően ettől eltérően rendelkezett.
3. cikk
Meghatározások
A jelen egyezmény alkalmazása során:
a) a  „filmalkotás” kifejezés minden olyan alkotásra, elsősorban játékfilmre, animációs filmre és
dokumentumfilmre vonatkozik, terjedelemtől vagy médiumtól függetlenül, amely megfelel a  jelen
egyezményt aláíró országban érvényben levő, az  adott filmgyártást szabályozó rendelkezéseknek, és
filmszínházakban történő bemutatás céljából készült;
b) a  „koprodukcióban részt vevő filmgyártó cég” kifejezés a  jelen egyezményt aláíró országokban működő
filmgyártókra vagy producerekre vonatkozik, amelyek vagy akik koprodukciós szerződések aláírói;
c) az  „európai filmalkotás” kifejezés olyan filmművészeti alkotást jelent, amely megfelel a  jelen egyezmény
szerves részét alkotó, II. Függelékben található feltételeknek;
d) a „multilaterális koprodukció” kifejezés olyan filmalkotásra vonatkozik, amelynek létrehozásában legalább
három filmgyártó cég vesz részt a jelen megállapodás 2. cikke 2. bekezdésének megfelelően.
II. FEJEZET
A KOPRODUKCIÓKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 4. cikk
Azonos elbírálás a nemzeti filmekkel
(1) Azoknak a  multilaterális koprodukciókban készült európai filmalkotásoknak, amelyek a  jelen egyezmény hatálya
alá esnek, ugyanazokat a kedvezményeket kell élvezniük a jogszabályok és egyéb rendelkezések tekintetében, mint
amelyek a  koprodukciókban részt vevő, a  jelen egyezményt aláíró országokban a  nem koprodukcióban készülő
filmekre vonatkoznak.
(2) A kedvezményeket a koprodukcióban részt vevő filmgyártó cégek számára azok a jelen egyezményt aláíró országok
biztosítják, ahol e filmgyártók működnek, az adott országban érvényben levő jogszabályok és egyéb rendelkezések
feltételeinek és korlátozásainak, valamint a jelen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően.
5. cikk
A koprodukciós minősítés elnyerésének feltételei (1) Ahhoz, hogy egy, több filmgyártó cég együttműködésében készülő film megkapja a  koprodukciós minősítést,
a  koprodukcióban résztvevőknek meg kell kapniuk az  érintett országok illetékes hatóságai jóváhagyását.
E  jóváhagyás kibocsátása előtt az  illetékes hatóságok a kérelemről konzultálnak. Az  idevonatkozó eljárás megfelel
a jelen egyezmény I. Függelékének rendelkezéseinek, amelyek ezen egyezmény szerves részét képezik.
(2) A  koprodukciós minősítés elnyerése iránti kérelmet az  I. Függelékben található kérelmezési eljárás szerint kell
az illetékes hatóságokhoz benyújtani. Az ilyen jóváhagyás végleges, kivéve az olyan eseteket, amikor a kérelmezők
képtelenek vállalt kötelezettségeiket teljesíteni a  műalkotás művészeti, pénzügyi vagy technikai körülményeit
illetően.
(3) Nem adható koprodukciós minősítés olyan projektnek, amely nyilvánvalóan pornográf jellegű, erőszakos
cselekményeket népszerűsít, vagy leplezetlenül sérti az emberi méltóságot.
(4) A  koprodukciós státussal együtt járó kedvezményeket olyan együttműködő filmgyártó cégek kaphatják meg,
amelyekről feltételezhető, hogy rendelkeznek a szükséges technikai felszereltséggel, pénzügyi háttérrel és szakmai
felkészültséggel.
(5) A szerződő államoknak meg kell jelölniük az e cikk 2. bekezdésében említett illetékes hatóságokat. Erre egy olyan
nyilatkozatban kerülhet sor, amelyet a  jelen egyezmény aláírásakor tesznek, vagy a  ratifikációs, az  elfogadási,
a jóváhagyási vagy a csatlakozási okmányok letétbe helyezésekor. Az ilyen nyilatkozat később módosítható.
6. cikk
A koprodukcióban részt vevők hozzájárulásainak részarányai
(1) Multilaterális koprodukció esetében a  minimális hozzájárulás mértéke nem lehet a  filmalkotás teljes gyártási
költsége 10 százalékánál kevesebb, és maximális mértéke nem haladhatja meg ugyanennek a 70 százalékát. Abban
az  esetben, ha a  minimális hozzájárulás nem éri el a  20 százalékot, az  érintett Fél lépéseket tehet a  filmgyártást
támogató nemzeti filmszakmai programok igénybevételének csökkentése vagy az  előbbiekhez való hozzáférés
megakadályozása érdekében.
(2) Abban az  esetben, ha a  jelen egyezmény a  2.  cikk 4. bekezdésének megfelelően egy, a  Felek között létrejött
kétoldalú megállapodás helyébe lép, a  minimális hozzájárulás mértéke nem lehet a  filmalkotás teljes gyártási
költsége 20 százalékánál kevesebb, és a  legnagyobb hozzájárulás sem haladhatja meg a filmalkotás teljes gyártási
költsége 80 százalékát.
7. cikk
A koprodukcióban részt vevők jogai (1) A  koprodukciós szerződésnek biztosítania kell a  koprodukcióban részt vevő Felek számára az  eredeti kép- és
hangfelvétel negatívjának a  tulajdonjogát. A  szerződés tartalmazzon olyan kikötést, hogy az  ilyen negatívot
a  koprodukcióban részt vevők által kölcsönösen elfogadott helyen kell tartani, és részükre az  akadálytalan
hozzáférést biztosítani kell.
(2) A koprodukciós szerződés biztosítson minden, a koprodukcióban részt vevő Fél részére jogot, hogy hozzájuthasson
egy inter-negatívhoz vagy a másolat valamilyen más formájához.
8. cikk
Technikai és művészeti részvétel (1) A  koprodukcióban résztvevők mindegyike köteles érdemi technikai és művészeti hozzájárulást tenni.
Általánosságban kijelenthető és a  Felekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségekből levonható, hogy
a  koprodukcióban résztvevők alkotói, technikai és művészeti személyzethez, a  műalkotásokban szereplő
előadókhoz és a  filmalkotások elkészítéséhez felhasznált felszerelésekhez való hozzájárulása legyen arányos
pénzügyi befektetésük nagyságával.
(2) Az  érintett Felekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően és a  forgatókönyv igényeit
figyelembe véve, a  filmalkotás elkészítésében részt vevő technikai és szakemberi stábot azoknak az  államoknak
az  állampolgáraiból kell összeállítani, amelyeknek filmgyártói részt vesznek az  adott koprodukcióban. Kivételes
esetektől eltekintve az utómunkálatokat is a fenti országokban kell elvégezni.
9. cikk
Pénzügyi koprodukciók (1) A  8.  cikk rendelkezéseitől eltérően és a  jelen egyezményt aláíró országok jogszabályai és egyéb szabályai
figyelembevételével, a  különböző országok együttműködésével létrejött filmalkotások koprodukciós minősítést
kaphatnak a jelen megállapodás alapján, amennyiben megfelelnek a következő feltételeknek:
a) a különböző hozzájárulások között, a koprodukciós szerződésnek megfelelően, tartalmaznak egy vagy több,
tisztán pénzügyi kisebbségi hozzájárulást is, feltéve, hogy az  egyes országokra eső rész nem kisebb, mint
a gyártási költség 10 százaléka, és nem nagyobb, mint annak 25 százaléka;
b) a  koprodukció résztvevői között ott találunk egy többségi együttműködőt is, amely érdemi, technikai és
művészeti hozzájárulást nyújt a projekthez, és megfelel azoknak a  feltételeknek, amelyek alapján a készülő
filmalkotás hazájában nemzeti műalkotásnak minősül;
c) segítik az európai identitás megerősödését; továbbá
d) olyan koprodukciós szerződések keretében készülnek, amelyek, többek között, rendelkeznek a  bevételek
megfelelő elosztásáról.
 (2) A filmgyártási együttműködés ezen további formái csak akkor minősíthetők koprodukciónak, ha elnyerik az illetékes
hatóságok egyedi hozzájárulását, különös tekintettel az alábbi, 10. cikk rendelkezéseire.
10. cikk
Általános részvételi egyensúly (1) A jelen egyezményt aláíró országoknak filmgyártási kapcsolataikban általában véve törekedniük kell az egyensúlyra
mind a  befektetett pénzeszközöket, mind a  koprodukcióban előállított filmalkotásokhoz történő művészeti és
technikai hozzájárulásukat illetően.
(2) A jelen megállapodást aláíró azon Fél, amely egy jelentősebb időszak tekintetében a filmkoprodukciós kapcsolatok
terén a  jelen megállapodást aláíró egy vagy több más országgal kapcsolatban azt tapasztalja, hogy az  vagy azok
a  sajátjánál nagyságrenddel kisebb aktivitást mutatnak, kulturális identitása fenntartása figyelembevételével
megtagadhatja egy további koprodukció jóváhagyását mindaddig, amíg az  érintett Féllel vagy Felekkel
a kiegyensúlyozott filmgyártási kapcsolatok helyre nem állnak.
11. cikk
Beutazás és tartózkodás
A hatályos törvényeknek, rendeleteknek és nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően, mindegyik Fél köteles
a  többi Fél, koprodukcióban részt vevő technikai és művészeti személyzete számára biztosítani a  beutazást,
a  tartózkodást és a  munkavállalási engedély megszerzését. Hasonlóképpen, mindegyik Fél engedélyezi
a  jelen egyezmény hatálya alá eső filmalkotások elkészítéséhez és forgalmazásához szükséges berendezések
vámelőjegyzés keretében történő behozatalát, majd újbóli kivitelét.
12. cikk
A koprodukcióban részt vevő országok feltüntetése
(1) A koprodukcióban részt vevő országokat megfelelően fel kell tüntetni a koprodukcióban készített filmalkotásokban.
 (2) Ezeknek az országoknak nevét világosan fel kell tüntetni a film alkotóinak felsorolásakor, az összes népszerűsítő és
reklámanyagban, valamint a filmalkotás bemutatásakor. 13. cikk
Export
Amennyiben egy koprodukcióban készült filmalkotást olyan országba exportálnak, ahol kvóta szabályozza
a filmalkotások importját, és a koprodukcióban részt vevő valamelyik félnek nincs joga ahhoz, hogy filmalkotásával
szabadon megjelenhessen az importáló országban, akkor:
a) a filmalkotást általában annak az országnak a kvótájához adják hozzá, amelyiknek többségi részesedése volt
a filmalkotás elkészítésében;
b) olyan filmalkotás esetében, amelynek az  elkészítésében a  résztvevők egyenlő arányban osztoznak,
a filmalkotást annak az országnak a kvótájához kell hozzáadni, amelyiknek a legjobbak az esélyei arra, hogy
az érintett filmet importáló országba exportáljon;
c) amennyiben a  fenti bekezdések nem alkalmazhatók, a  filmalkotást annak a  Félnek a  kvótájához kell
hozzáadni, amelyik a rendezőt adja.
14. cikk
Nyelvi előírások
A koprodukciós minősítés kibocsátásakor valamely érintett ország illetékes hatósága megkövetelheti az  adott
országban működő, a  koprodukcióban részt vevő filmgyártótól, hogy nyújtsa be a  filmalkotás végleges változata
forgatókönyvét az adott ország valamelyik hivatalos nyelvén.
15. cikk
Fesztiválok
Annak az  esetnek a  kivételével, ha a  koprodukcióban részt vevők másként döntenek, a  koprodukcióban készített
filmalkotásokat a nemzetközi filmfesztiválokon az a Fél mutatja be, ahol a többségi részvételű koprodukciós partner
működik. Amennyiben egy filmalkotás az alkotók egyenlő pénzügyi részvételével készült, a filmet az a Fél mutatja
be, amelyik a rendezőt adja.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 16. cikk
Aláírás, ratifikálás, elfogadás, jóváhagyás
(1) A jelen egyezmény aláírásra nyitva áll az Európa Tanács tagállamai és az Európai kulturális egyezményt aláíró egyéb
államok számára, amelyek egyetértésüket a következő módokon fejezhetik ki:
a) aláírással, fenntartás nélkül a ratifikálásra, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozóan; vagy
b) ratifikálást, elfogadást vagy jóváhagyást igénylő aláírással, amelyet azután ratifikálás, elfogadás vagy
jóváhagyás követhet.
 (2) A ratifikálási, elfogadási vagy jóváhagyási okmányokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
17. cikk
Hatálybalépés (1) A  jelen egyezmény annak a  hónapnak az  első napján lép hatályba, amely azon napot követő három hónapos
időszak leteltét követi, amely alatt öt állam, ideértve az Európa Tanács legalább négy tagját, kötelezőnek ismeri el
az egyezményt, a 16. cikk rendelkezéseinek megfelelően.
(2) Bármely olyan aláíró állam vonatkozásában, amely csatlakozási szándékát ezt követően fejezi ki, az  egyezmény
annak a hónapnak az első napján lép hatályba, amely azt a napot követő három hónapos időszak után következik,
amikor az aláírás vagy a ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okirat letétbe helyezése megtörtént.
18. cikk
Azoknak az államoknak a csatlakozása, amelyek nem tagjai az Európa Tanácsnak
(1) A  jelen egyezmény hatálybalépését követően az  Európa Tanács Miniszterek Bizottsága felhívhat bármely olyan
európai államot, amely nem tagja az Európa Tanácsnak vagy az Európai Gazdasági Közösségnek, hogy csatlakozzon
a  jelen egyezményhez, az  Európa Tanács Alapszabálya 20. d)  cikkében meghatározott többségi döntése és
a Miniszterek Bizottságában képviseletre jogosult szerződő államok képviselőinek egyhangú szavazata alapján.
(2) Bármely csatlakozó állam vagy az  Európai Gazdasági Közösség vonatkozásában, annak csatlakozása esetén,
az  egyezmény annak a  hónapnak az  első napján lép hatályba, amely azon időpont utáni három hónapos időszak
leteltét követi, amikor a csatlakozási okmányt letétbe helyezték az Európa Tanács Főtitkáránál.
19. cikk
Területi megszorítások (1) A ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány aláírásakor vagy letétbe helyezésekor bármely állam
meghatározhatja azt a területet vagy területeket, amelyekre a jelen egyezmény érvényes.
(2) A jelen egyezményt aláíró bármelyik Fél tetszőleges későbbi időpontban egy, az Európa Tanács Főtitkárának címzett
nyilatkozatban kiterjesztheti a jelen egyezmény hatályát bármely más, a nyilatkozatban megjelölt területre. Az ilyen
terület vonatkozásában az  egyezmény azon időpont utáni három hónapos időszak leteltét követő hónap első
napján lép hatályba, amikor a Főtitkár az ilyen nyilatkozatot átvette.
(3) Az  előző két bekezdés alapján tett, bármely területtel kapcsolatos nyilatkozat visszavonható egy, a  Főtitkárnak
címzett értesítéssel. A  visszavonás azon időpontot követő három hónapos időszak letelte után következő hónap
első napján lép hatályba, amikor a Főtitkár az értesítést átvette.
20. cikk
Fenntartások (1) Bármely állam az  aláíráskor vagy a  ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe
helyezésekor kijelentheti, hogy a  2.  cikk 4. bekezdése nem vonatkozik kétoldalú koprodukciós kapcsolataira
egy vagy több Fél vonatkozásában. Emellett fenntarthatja magának a  jogot egy, a  9.  cikk 1. a)  bekezdésében
meghatározott maximális részvételi aránytól eltérő részvételi arányra. Más fenntartás nem köthető ki.
(2) Bármely Fél, amely az előző bekezdésnek megfelelően fenntartással élt, azt részben vagy egészében visszavonhatja
az Európa Tanács Főtitkárának címzett értesítésében. A visszavonás akkor lép életbe, amikor azt a Főtitkár megkapja.
21. cikk
Az egyezmény felmondása (1) Bármely Fél, bármikor felmondhatja a jelen egyezményt az Európa Tanács Főtitkárának címzett értesítéssel.
 (2) A  felmondás azt a  napot követő hat hónapos időszak után következő hónap első napján lép hatályba, amikor
a Főtitkár az értesítést átvette. 22. cikk
Értesítések
Az Európa Tanács Főtitkárának értesítenie kell az  Európa Tanács tagállamait, valamint mindazokat az  államokat
és az  Európai Gazdasági Közösséget, amelyek csatlakozhatnak a  jelen egyezményhez, vagy amelyeket erre
felhívhatnak, a következő eseményekről:
a) amennyiben az egyezményt újabb ország írta alá;
b) amennyiben ratifikációs, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányt helyeztek letétbe;
c) amennyiben a  jelen egyezmény bármilyen hatálybalépésére került sor, a  17., 18. és 19.  cikkeknek
megfelelően;
d) bármely nyilatkozatról, amelyet az 5. cikk 5. bekezdése alapján tesznek;
e) a jelen egyezmény bármilyen felmondásáról, amely a 21. cikk alapján történik;
f ) az egyezménnyel kapcsolatos bármely más fejleményről, értesítésről vagy közleményről.
Fentiek tanúsításával a kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak aláírásukkal látták el a jelen egyezményt.
Készült Strasbourgban, 1992. október 2-án, angol és francia nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles, egyetlen
példányban, amelyet az Európa Tanács levéltárában kell elhelyezni.
Az Európa Tanács Főtitkára hiteles másolatokat küld a 16. cikk 1. bekezdésében meghatározott államoknak, valamint
bármely egyéb olyan államnak és az  Európai Gazdasági Közösségnek, amelyek felhívást kaphatnak arra, hogy
csatlakozzanak a jelen egyezményhez.
I. Függelék Kérelmezési eljárás Ahhoz, hogy a  jelen egyezményt aláíró országokban működő, és a  koprodukciókban részt vevő filmgyártók
részesülhessenek a  jelen egyezmény által meghatározott kedvezményekből, a  koprodukciókban részt vevőknek
a  forgatás megkezdése előtt két hónappal kérelmezniük kell a  koprodukciós minősítés megadását. Kérelmükhöz
az  alább felsorolt okmányokat kell csatolniuk. Ezeket az  okmányokat annyi példányban kell megküldeniük
az  illetékes hatóságoknak, hogy azokat a  hatóságok a  forgatás megkezdése előtt legkésőbb egy hónappal
továbbíthassák a többi Fél hatóságainak:
– másolat az adott mű szerzői jogának megvásárolását igazoló szerződésről, vagy bármely más okirat, amely
igazolja, hogy az alkotók birtokába kerültek a mű hasznosítását biztosító szerzői jognak;
– részletes forgatókönyv;
– jegyzék a részt vevő országok technikai és művészeti hozzájárulásáról;
– költségvetés és részletes pénzügyi terv;
– ütemterv a filmalkotás elkészítéséről;
– a koprodukcióban részt vevő Felek koprodukciós szerződése. E  szerződésnek ki kell térnie arra is, hogy
a résztvevők hogyan osztják fel a bevételeket, és hogy a forgalmazás milyen területi megosztásban történik.
A kérelmet, valamint az egyéb dokumentumokat, amennyiben lehetséges, annak az illetékes hatóságnak a nyelvén
kell benyújtani, ahova azok beadásra kerülnek.
Az illetékes nemzeti hatóságok az  átvételt követően megküldik egymásnak a  kérelem és a  csatolt dokumentáció
másolati példányait. Annak a  Félnek az  illetékes hatósága, amely pénzügyileg kisebbségi résztvevője
a koprodukciónak, nem adhat ki jóváhagyást mindaddig, amíg meg nem kapta a pénzügyi szempontból többségi
részvételű Fél illetékes hatóságának állásfoglalását.
II. Függelék 1. Egy filmalkotás a  3.  cikk 3. bekezdésének megfelelően akkor minősül európainak, ha legalább 15 pontot ér el
az európai filmkészítői funkciók alábbi felsorolása szerint lehetséges 19 pontból.
2. A  forgatókönyvből következő igényeket figyelembe véve az  illetékes hatóságok, konzultáció után, amennyiben
úgy ítélik meg, hogy a tárgyban szereplő mű európai identitást fejez ki, koprodukciós minősítést adhatnak ki olyan
filmalkotás számára is, amely az általában megkívánt 15 pontnál kevesebbet ér el.
Európai filmkészítői funkciók Súlyozott pontok Alkotói csoport Rendező 3
Forgatókönyvíró 3 Zeneszerző 1 7 Előadói csoport Főszerep 3
További szerep 2 Mellékszerep 1 6 Műszaki és szakértői csoport
Operatőr 1 Hangmérnök 1 Vágó 1 Díszlettervező 1
A stúdióért vagy külső helyszínért felelős szakértő 1
Utómunkálatok 1 6 Megjegyzés:
a) A „főszerep”, „további szerep”, „mellékszerep” azt tükrözik, hogy egy-egy színész hány nap forgatáson vesz részt.
b) Ami a 8. cikket illeti, a „művészi” kifejezés az alkotói és az előadói csoportra vonatkozik, míg a „technikai” kifejezés
a technikai és szakértői csoportra vonatkozik.”
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kultúráért felelős miniszter gondoskodik.
5. § Hatályát veszti az  Európa Tanács keretében 1992. október 2-án létrejött európai filmkoprodukciós egyezmény
kihirdetéséről szóló 7/1998. (I. 23.) Korm. rendelet.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1142/2016. (III. 21.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-11-2011-0010 azonosító számú („Építési engedélyezési eljárás nélkül megvalósítható közlekedésbiztonsági beruházások a gyorsforgalmi úthálózaton” című) projekt szakaszolásának jóváhagyásáról, valamint a projekt második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2011-0010 azonosító számú, „Építési engedélyezési eljárás nélkül megvalósítható
közlekedésbiztonsági beruházások a  gyorsforgalmi úthálózaton” című projekt (a  továbbiakban: projekt)
– a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból
és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2.  §
(1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
2. egyetért a projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 3. hozzájárul a projekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. április 30.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  projekt második szakaszának az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: IKOP) éves fejlesztési keretében történő szerepeltetésére
az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret megállapítására irányuló javaslat keretében
5. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogatási kérelem benyújtását követően a 2014–2020 programozási időszakban az egyes
európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendeletben foglalt határidők szerint
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a 2014–2020-as programozási időszak országos
jelentőségű közúti, vasúti és vízi közlekedési, városi és elővárosi közlekedési fejlesztéseinek indikatív listájáról szóló
1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozat módosításáról a  projektnek a  kivitelezés alatt álló KÖZOP–IKOP szakaszolt
projektek között történő szerepeltetése érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. jóváhagyja a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós
fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés
Operatív Program jogcímcsoport 1. prioritása keretének 1 277 697 032 forint összeggel történő növelését, amelyet
a projekt második szakaszának átmeneti finanszírozása érdekében – az IKOP terhére történő finanszírozást biztosító
támogatási szerződés megkötéséig – kell felhasználni,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projekt IKOP-ból történő finanszírozását biztosító támogatási
szerződés megkötését követően gondoskodjon a  7.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás megszüntetéséhez
szükséges intézkedések megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az IKOP terhére történő finanszírozást biztosító támogatási szerződés megkötésével azonos
időben Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2008. (HK 1/2009.) HM utasítása a katonai felsőoktatás szak- és szakirányreferensei feladat- és jogköréről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a felsőoktatásról
szóló 2005. CXXXIX. törvény 140. §-ának (6) bekezdésére, továbbá a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási rendjéről szóló 289/2005.
(XII. 22.) Korm. rendelet 5. §-ának (2) bekezdésére – a katonai felsőoktatás szak- és szakirányreferensei feladat- és
jogköréről az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemre (a továbbiakban: ZMNE), továbbá a
Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, illetve közvetlen irányítása alá tartozó azon szervezetekre, illetve a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a védelmi, a katonai, valamint a had- és biztonságtechnikai mérnöki képzési ágak alap- és mesterképzési szakjainak szak- és szakirány-referensi feladatait látják el.
2. § Az utasítás célja, hogy meghatározza a katonai felsőoktatás alap- és mesterképzési szakjainak szak- és szakirány-referenseit (a továbbiakban együtt: referensek), valamint azok feladat- és jogkörét.
3. § (1) A referensek az oktatásért és a képzésért felelős HM
szervezeten keresztül – más a képzésben érdekelt szakmai
szervezettel egyetértésben – kezdeményezik a szakok, a
szakirányok fejlesztését, alapítását, megszüntetését.
(2) Együttműködnek a képző intézménnyel az alap-, és
mesterképzés, valamint ezek részét képező szakmai, illet
ve összevont gyakorlatok feltételeinek megteremtésében
és megszervezésének koordinálásában.
(3) Figyelemmel kísérik a képzés folyamatát, a záróvizsgákat, a pályakezdők beválását.
(4) Javaslatot tesznek a tárca által támogatott beiskolázási létszámkeretre, valamint részt vesznek az ösztöndíjas
hallgatók szakirányra helyezésében.
(5) Szakmai tapasztalatukkal, javaslataikkal segítik az
alap- és a mesterképzési szakok szakfelelőseit, és szakirány-felelőseit a képzési dokumentumok kidolgozásában,
és előzetes miniszteri jóváhagyásra történő előkészítésükben.
(6) Az utasítás alkalmazásában
– szakfelelős: a szak tartalmáért, a teljes képzési folya
mért felelős, hatáskörrel rendelkező oktató,
– szakirányfelelős: a szakképzettség részét képező,
vagy a szakon belül önálló szakképzettséget eredményező,
speciális szaktudást biztosító képzés (szakirány) tartalmáért, a szakirányon folyó képzési folyamatért felelős oktató.
4. § (1) A védelmi, a katonai, és a had- és biztonságtechnikai
mérnöki képzési ágak alap- és mesterképzési szakjai referenseinek jegyzékét az utasítás melléklete tartalmazza.
(2) A büntetés-végrehajtási nevelő, a büntetés-végrehajtási vezető, továbbá azon szakok esetében, ahol a HM
utasítás hatálya alá tartozó szervezetek mellett más szervezetek érdekeltsége is felmerül az adott szakkal, szakiránnyal kapcsolatos 3. §-ban meghatározott tevékenységben való részvételre, ott a szak-, illetve szakirány-felelős
az érintett szervezet, illetve a ZMNE közötti együttműködés megvalósítása érdekében kétoldalú megállapodást készít elő.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a katonai felsőoktatás alapképzési szakjai szakirányairól szóló 29/2002.
(HK 11.) HM utasítás.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
38/2015. (VII. 31.) EMMI utasítása a Társadalompolitikai Bizottság felállításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást
adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Programot (a továbbiakban: EFOP) és a Rászoruló Személyeket Támogató
Operatív Programot (a továbbiakban: RSZTOP) érintő, a  Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság számára
beterjesztendő dokumentumok Emberi Erőforrások Minisztériumán belüli egyeztetése és jóváhagyása, az  éves
fejlesztési keretekben nevesített konstrukciók meghirdetését megalapozó szakmai koncepciók megtárgyalása
érdekében, továbbá az Emberi Erőforrások Minisztériuma felelősségi körébe tartozó közszolgáltatások keretjellegű,
valamennyi szolgáltatásra kiterjedő elvek mentén történő szervezését és szabályozását érintő javaslatok kialakítása és
megvitatása érdekében határozatlan időre létrehozom a Társadalompolitikai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
2. § A Bizottság az 1. §-ban meghatározott feladatai körében
a) javaslatot tesz arra, hogy az alkalmazott közszolgáltatás-szervezés és -szabályozás során megfelelő válaszok
szülessenek Magyarország megyéi és járásai között a  gazdasági, társadalmi és környezeti metszetekben
érzékelhető területi hátrányok enyhítésére, a  középosztály megerősítése, valamint a  társadalmi felzárkózás
érdekében,
b) javaslatot tesz arra, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma által irányított humánszolgáltatások szervezése
stratégiailag alkalmazkodni tudjon a  magyar társadalom szükségleteinek területileg differenciált közép- és
hosszú távú alakulásához,
c) jóváhagyja az Emberi Erőforrások Minisztériuma részéről a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság részére
benyújtandó, az EFOP és az RSZTOP éves Fejlesztési kereteit érintő dokumentumokat.
3. § (1) A Bizottság állandó tagjai:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) EU fejlesztések koordinációjáért és stratégiákért
felelős helyettes államtitkára,
b) az EMMI Miniszteri és Parlamenti Államtitkári Kabinet vezetője által delegált személy,
c) az EMMI Közigazgatási államtitkára által delegált helyettes államtitkár vagy helyettes államtitkárok,
d) az EMMI Egészségügyért felelős államtitkára által delegált helyettes államtitkár vagy helyettes államtitkárok,
e) az  EMMI Család- és ifjúságpolitikáért felelős államtitkára által delegált helyettes államtitkár vagy helyettes
államtitkárok,
f ) az EMMI Köznevelésért felelős államtitkára által delegált helyettes államtitkár vagy helyettes államtitkárok,
g) az EMMI Felsőoktatásért felelős államtitkára által delegált helyettes államtitkár,
h) az EMMI Kultúráért felelős államtitkára által delegált helyettes államtitkár,
i) az EMMI Sportért felelős államtitkára által delegált helyettes államtitkár,
j) az  EMMI Egyházi, nemzetiségi, civil társadalmi kapcsolatokért felelős államtitkára által delegált helyettes
államtitkár vagy helyettes államtitkárok,
k) az EMMI Szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért felelős államtitkára által delegált helyettes államtitkár
vagy helyettes államtitkárok,
l) az EMMI Parlamenti államtitkára által delegált személy.
(2) A Bizottság állandó meghívottja az EFOP-ért és RSZTOP-ért felelős irányító hatóság vezetője.
 (3) Esetenként a Bizottság vezetője – az ülések témájára tekintettel – tanácskozási joggal más ágazati képviselőt, illetve
szakértőt is meghívhat.
 (4) A Bizottság tagjai e minőségükben végzett tevékenységükért juttatásban nem részesülnek.
4. § (1) A Bizottság szükség szerint, de évente legalább 6 ülést tart. Az ülések összehívásának szükségességéről, valamint azok
időpontjáról a Bizottság vezetője dönt.
(2) A Bizottság vezetője az EU Fejlesztések Koordinációjáért és Stratégiákért Felelős Helyettes Államtitkár.
 (3) A  Bizottság vezetője akadályoztatása esetére jogosult egy tagot kijelölni a  vezetői feladatok ellátására. Bizottsági
póttag az elnököt nem helyettesítheti.
 (4) A Bizottság üléseit a Bizottság vezetője vezeti, aki felelős a feladatok végrehajtásának ellenőrzéséért.
 (5) Bármely ágazatra irányuló érdemi döntés csak akkor hozható, ha az adott ügyben feladat- és hatáskörrel rendelkező
helyettes államtitkár vagy általa meghatalmazott személy részt vesz a döntést hozó ülésen. Érdemi döntés minden
olyan eljárási kérdésen kívüli döntés, amely közvetlenül jogokat vagy kötelezettséget keletkeztet.
(6) Az ülések szakmai és adminisztratív előkészítését az EU Fejlesztések Koordinációjáért és Stratégiákért Felelős Helyettes
Államtitkár irányítása alatt működő Stratégiai Tervezési Koordinációs Főosztály látja el.
5. § (1) A 4. §-ban nem szabályozott kérdésekben a Bizottság működését az ügyrendje határozza meg.
 (2) A Bizottság ügyrendjét a tagok állapítják meg, és azt az elfogadásától számított 15 napon belül jóváhagyás céljából
a Bizottság vezetője megküldi a közigazgatási államtitkárnak. 6. § (1) A Bizottság a feladatait éves munkatervben állapítja meg.
 (2) A  2.  §-ban foglalt, valamint az  (1)  bekezdés alapján megállapított feladatok elvégzéséről a  Bizottság vezetője
a tárgyévet követő év február 15-éig beszámol az emberi erőforrások miniszterének.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1194/2016. (IV. 12.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd és a csatlakozó utak megépítéséről szóló, Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Abaújvár és Kenyhec (Kechnec) települések közötti közúti Hernád-híd és a  csatlakozó utak megépítéséről szóló,
Pozsonyban, 2014. június 27. napján aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés (a  továbbiakban: Kiegészítés)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Kiegészítés bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Kiegészítés szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a  Kiegészítés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a  Kiegészítés szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
206/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Hevesi Ágnest kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2016. (III. 23.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényre, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényre, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletre, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletre
figyelemmel a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról
– a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetésének tervezésére, teljesítésére,
valamint gazdálkodására.
2. Az Igazgatás költségvetésének szerkezete 2. § (1) A központi költségvetésről szóló törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím (a továbbiakban: Igazgatás) mint központi költségvetési
szerv költségvetése tartalmazza az  intézmény működéséhez kötődő kiadásokat és bevételeket, mint a  Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési költségvetését (a továbbiakban: Szervezeti és Működési költségvetés),
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) közfeladatai ellátásával kapcsolatos kiadásokat és
bevételeket (a továbbiakban: Szakmai Programok költségvetése).
(2) A Szervezeti és Működési költségvetés és a Szakmai Programok költségvetése között év közben átcsoportosításra
–  a  nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) által átruházott hatáskörben – a  gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: gazdasági helyettes államtitkár) jogosult.
3. Az előirányzatok tervezésének feladatai 3. § (1) A költségvetési tervezési irányelvekkel, valamint a szakmai követelményekkel összhangban – az érintett szervezeti
egységek bevonásával – az  Igazgatás kiemelt előirányzatainak költségvetési javaslatát a  Gazdálkodási Főosztály
(a továbbiakban: GF) állítja össze.
(2) A Kvtv. alapján – a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a Költségvetési Főosztály (a továbbiakban: KF)
javaslata alapján – a GF készíti el az Igazgatás kincstári költségvetését.
(3) A Kvtv. elfogadását követően – a közigazgatási államtitkár egyetértése mellett – a gazdasági helyettes államtitkár
javaslatot terjeszt elő a  miniszter részére az  Igazgatás költségvetésének a  2.  § (1)  bekezdése – azon belül egyes
jogcímek, felhasználási célok, feladatok – szerinti felosztására. A miniszter (4) bekezdés szerinti döntését megelőzően
kötelezettségvállalásra
a) 5 millió forint alatt a gazdasági helyettes államtitkár,
b) 5 millió forint felett a közigazgatási államtitkár
jogosult.
(4) A (3) bekezdés szerinti javaslatra vonatkozó döntésében a miniszter meghatározza – a GF javaslatára a Szervezeti és
Működési költségvetés, a KF javaslatára a Szakmai Programok költségvetése – részletes, felhasználási célok szerinti
felosztását és a  felosztott források felett rendelkező szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkárokat és
felügyeletet gyakorló államtitkárokat (a továbbiakban: felügyeletet gyakorló felsővezetők).
(5) A (3) bekezdés szerinti felosztásra alapozott és a 2. § (1) bekezdésében foglalt szerkezeti tagolás figyelembevételével
az  Igazgatás elemi költségvetését – a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF javaslata alapján –
a GF készíti el, amelyet – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.) 173.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszter által átruházott hatáskörben a  közigazgatási
államtitkár hagy jóvá.
4. A Szervezeti és Működési költségvetés előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
4. § A Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a kiemelt előirányzatokon belül felhasználási célokra felosztott és
jóváhagyott előirányzati keretek felett a  közigazgatási államtitkár rendelkezik, az  Ávr. 53.  § (1)  bekezdésében
szabályozott felhasználások esetében a keret felett – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 36. § (2) bekezdése tekintetében összeghatár nélkül, minden egyéb esetben a 9. § (4) bekezdése figyelembevétele
mellett – a gazdasági helyettes államtitkár rendelkezik.
5. § (1) A kötelezettségvállalás eljárási rendje az általános előírásoktól eltérően alakul minden olyan előirányzat felhasználása,
kezelése esetében, ahol külön miniszteri utasítás jelen utasítás rendelkezéseitől eltérően rendelkezik. Különös eljárási
szabályokat tartalmaz:
a) a  minisztérium szerződései megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló (a továbbiakban:
szerződéskötési utasítás),
b) az ideiglenes külföldi kiküldetésekről szóló,
c) a reprezentációs, valamint a protokollkiadásokról szóló,
d) a fordítási feladatok ellátásáról, valamint a tolmácsolási feladatok ellátásáról szóló,
e) a kincstári VIP kártya kiadásáról és használati rendjéről szóló,
f ) a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap kezelésének és gazdálkodásának szabályairól szóló,
g) az EGT Finanszírozási Mechanizmussal kapcsolatos előirányzatok kezelésének szabályairól szóló,
h) a  minisztérium szerződésein kívüli, egyéb fizetési kötelezettségei keletkezésének eljárási szabályairól és
nyilvántartásáról szóló
utasítás. (2) A  minisztérium létszámának és a  rendszeres személyi juttatások, valamint a  külső személyi juttatások
kötelezettségvállalásának analitikus nyilvántartását a  Személyügyi Főosztály (a továbbiakban: SZF) közszolgálati
nyilvántartási rendszere biztosítja.
(3) Az  egyes szervezeti egységeknél a  minisztérium éves személyi juttatás költségvetése terhére szakmai gyakorlatot
végzők, ösztöndíjasok foglalkoztatását, megbízási szerződés megkötését a közvetlen szakmai vezető kezdeményezi,
és az  SZF előterjesztése alapján – a  felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár egyetértésével – a  GF pénzügyi
ellenjegyzését követően a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi. A szakmai gyakorlatot végzők, ösztöndíjasok
szerződését és a megbízási szerződéseket a közigazgatási államtitkár írja alá.
(4) A belföldi kiküldetést – az utazás módját is figyelembe véve – a szervezeti egység vezetője mint kiküldő a gazdasági
helyettes államtitkárnál kezdeményezi a  „Kiküldetési utasítás, Belföldi kiküldetési utasítás és költségelszámolás”
elnevezésű szigorú számadású nyomtatvány aláírásával.
(5) A gazdasági helyettes államtitkár engedélyezheti a saját személygépkocsi igénybevételét hivatalos külföldi és belföldi
út esetén, abban az  esetben, ha a  személygépkocsi érvényes CASCO biztosítással rendelkezik. Ezzel egyidejűleg
az  1.  mellékletben foglalt formanyomtatványt kell kitölteni és aláírni, valamint a  gépkocsira és az  útra vonatkozó
adatokat megadni. Saját személygépkocsi igénybevételét utólagosan nem lehet engedélyezni.
(6) Saját személygépkocsi hivatalos célra csak abban az  esetben vehető igénybe, ha a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) hivatali gépkocsit nem tud biztosítani. Hivatali gépkocsi
a  Főigazgatóság Ellátási Portálon elérhető „Kulcsos személygépkocsi szolgáltatás” oldalról letölthető megfelelő
formanyomtatvány kitöltésével igényelhető, melyet a Főigazgatósághoz e-mailben vagy faxon kell eljuttatni.
(7) Saját személygépkocsi igénybevételével megvalósult belföldi kiküldetés esetén – az  1.  mellékletben foglalt
formanyomtatványnak a  kiküldött általi kitöltését és aláírását követően – a  GF végzi el az  üzemanyagköltség
kiszámítását. A  költségtérítés folyósítása – a  kiküldetéssel járó egyéb költségekkel együtt – a  kiküldött egyéni
számlájára átutalással történik.
5. A Szakmai Programok költségvetése előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
6. § (1) A Szakmai Programok költségvetése tartalmazza a Szakmai Programok szakmai előirányzatait, a Szakmai Programok
miniszteri keret előirányzatát (a továbbiakban: Miniszteri tartalék keret), a  Szakmai Programok évközi keretét és
az  esetlegesen felosztásra nem kerülő keretet (a továbbiakban: Fel nem osztott keret). A  Miniszteri tartalék keret
és  a  Fel nem osztott keret felhasználásáról a  miniszter, a  Szakmai Programok évközi keretének felhasználásáról
a  7.  §  (3)–(4) és (7)  bekezdése szerinti eljárási rendben a  miniszter által átruházott hatáskörben a  közigazgatási
államtitkár dönt.
(2) A 3. § (3) bekezdése szerinti döntéshez a gazdasági helyettes államtitkár bemutatja a Szakmai Programok előirányzatai
terhére megvalósítani tervezett feladatoknak a felügyeletet gyakorló felsővezetők által kijelölt, a forrás felhasználásában
közreműködő szakmai főosztályok (a továbbiakban: szakmai főosztály) által elkészített és a  felügyeletet gyakorló
felsővezetők által jóváhagyott feladattervét.
(3) A feladatterv tartalmazza a feladatok részletes ismertetését, a feladatok megvalósításának forrásigényét.
 (4) A  Szakmai Programok előirányzatai között tárgyév október 20-ig történő átcsoportosításra feladatváltozás esetén
kerülhet sor, vagy ha az adott Szakmai Program előirányzatán megtakarítás keletkezik. Az átcsoportosítás az érintett
felügyeletet gyakorló felsővezetők egyetértése alapján történik. Az  átcsoportosítást az  átadó előirányzat szakmai
főosztálya kezdeményezi. Az átcsoportosításra vonatkozó javaslatot a gazdasági helyettes államtitkár részére előzetes,
pénzügyi szempontú véleményezésre meg kell küldeni. Az érintett felügyeletet gyakorló felsővezetők a gazdasági
helyettes államtitkár egyetértése esetén jóváhagyják az  átcsoportosításra vonatkozó javaslatot, és erről az  átadó
a jóváhagyott dokumentum másolatának megküldésével tájékoztatja a gazdasági helyettes államtitkárt.
(5) Ha a (4) bekezdés alapján kezdeményezett átcsoportosítással a gazdasági helyettes államtitkár nem ért egyet, akkor
az átcsoportosításról a gazdasági helyettes államtitkár előterjesztésében – a miniszter által átruházott hatáskörben –
a közigazgatási államtitkár dönt.
(6) Tárgyév november 15-én a  Szakmai Programok kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatait, illetve
a  november  15-ét követően meghiúsult kötelezettségvállalások előirányzatait (a továbbiakban együtt: szabad
előirányzat) – a Miniszteri tartalék keret, valamint a 9. § (3) bekezdés c)–f ) pontja szerinti előirányzat kivételével –
a KF átvezeti a Szakmai Programok évközi kerete javára. A szabad előirányzat meghatározása során a 10. § szerinti
pénzügyi ellenjegyzéssel rendelkező kötelezettségvállalások állományát nem kell figyelembe venni.
(7) A  (4) és a  (6)  bekezdés szerinti átcsoportosításokról a  KF adatot szolgáltat az  Intézményfelügyeleti és Számviteli
Főosztály (a továbbiakban: ISZFO) részére.
(8) Ha a  (4) és a  (6)  bekezdés szerinti átcsoportosítás kiemelt előirányzatok közötti átcsoportosítást igényel, akkor
az  átcsoportosítást megelőzően a  fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok
gyakorlásáról szóló miniszteri utasításban előírt eljárásrendben kell végrehajtani a  kiemelt előirányzatok közötti
átcsoportosítást.
7. § (1) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatainak cél szerinti és szabályszerű felhasználásáért, azok kezelésének
jelen utasításban meghatározott feladatai ellátásáért a szakmai főosztály és a felügyeletet gyakorló felsővezető felel.
(2) A  Szakmai Programok évközi kerete felhasználására irányuló forrásigényt (a továbbiakban: forrásigény) az  igénylő
főosztály a KF részére küldi meg. A forrásigényt részletesen indokolni és ahhoz a vonatkozó dokumentációt, valamint
a 2. melléklet szerinti igénylőlapot csatolni kell.
(3) A  megküldött forrásigények alapján a  Szakmai Programok évközi kerete felhasználására irányuló javaslatot
– a gazdasági helyettes államtitkár az Ávr. 41. § (4) bekezdése szerinti esetben az Áht. 37. §-a szerinti, a KF által kijelölt
személy pénzügyi ellenjegyzését követően – a közigazgatási államtitkár elé terjeszti döntésre.
(4) A (3) bekezdés szerinti javaslatról a közigazgatási államtitkár dönt. A döntését követően a KF értesíti az igénylőt, és
gondoskodik a döntés végrehajtásáról.
(5) A  Miniszteri tartalék keret előirányzatának terhére a  miniszter engedélyezhet átcsoportosítást. Az  átcsoportosítás
iránti igényhez részletes indokolást és a 2. melléklet szerinti igénylőlapot kell csatolni. Az átcsoportosítás miniszteri
döntésre történő előterjesztése és a döntés végrehajtása a (3)–(4) bekezdés szerinti eljárási rendben történik.
(6) Az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés a)  pontja alapján hozott miniszteri és közigazgatási államtitkári döntés végrehajtására
irányuló előirányzat-átcsoportosításra a gazdasági helyettes államtitkár jogosult.
(7) A (4)–(5) bekezdés szerinti döntésről és előirányzat-átcsoportosításokról a KF adatot szolgáltat az ISZFO részére.
8. § (1) Az éves költségvetési törvényben az Igazgatás részére megállapított támogatás Magyar Államkincstár (a továbbiakban:
Kincstár) által rendelkezésre bocsátott összegéből a 3. § (3) bekezdése szerinti miniszteri döntés arányában a Szakmai
Programok költségvetésére jutó támogatás összegét a  jóváírást követő 5 munkanapon belül a GF átutalja az NFM
Szakmai programok előirányzat-felhasználási keretszámlájára (a továbbiakban: Szakmai Programok keretszámla).
(2) Az irányító hatósági és közreműködő szervezeti feladatok ellátására megelőlegezett kiadások forrásának a visszatérülő
bevételek terhére és a Fel nem osztott keret javára történő visszapótlásról a gazdasági helyettes államtitkár jogosult
dönteni.
6. Kötelezettségvállalás 9. § (1) A  minisztérium nevében kötelezettséget vállalni a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével, kizárólag a  10.  § szerinti
pénzügyi ellenjegyzést követően és írásban lehet.
(2) Előzetes írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges az Ávr. 53. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben. Ezeket
a kötelezettségvállalásokat a benyújtott számla, kifizetést elrendelő, igazoló dokumentum alapján kell nyilvántartásba
venni a (9) bekezdés szerint.
(3) Az Igazgatás tekintetében kötelezettségvállalásra jogosult:
a) a Szervezeti és Működési költségvetés vonatkozásában:
aa) a  nettó 20 millió forintot el nem érő érték esetén – a  4.  § figyelembevétele mellett – a  gazdasági
helyettes államtitkár,
ab) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok összegéig – a gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár,
ac) a környezeti és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az általa
irányított szervezeti egységek működésének finanszírozása érdekében megvalósuló
kötelezettségvállalások esetén, értékhatár nélkül – a fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt
közszolgáltatásokért felelős államtitkár egyetértése mellett – a közigazgatási államtitkár,
ad) a  közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az  általa irányított szervezeti
egységek működésének finanszírozása érdekében megvalósuló kötelezettségvállalások esetén,
értékhatár nélkül – a közlekedéspolitikáért felelős államtitkár egyetértése mellett – a közigazgatási
államtitkár,
ae) a  felszámolási eljárásban az  adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére szolgáló elektronikus
értékesítési rendszerhez kapcsolódó kötelezettségvállalás esetén, értékhatár nélkül a  Felszámolók
Névjegyzékét Vezető Hatóság (a továbbiakban: FNVH) vezetője, a 20 millió forint vagy azt meghaladó
kötelezettségvállaláshoz azonban a gazdasági helyettes államtitkár egyetértése is szükséges,
af ) a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság feladataihoz kapcsolódó kötelezettségvállalás esetén a fejlesztésés klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár,
ag) az Európai Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai programja (LIFE) 2014. évi pályázati felhívására
benyújtott kapacitásépítést célzó pályázattal kapcsolatos kötelezettségvállalás esetén, értékhatár
nélkül – a  fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár
egyetértése mellett – a zöldgazdaság fejlesztéséért, klímapolitikáért és kiemelt közszolgáltatásokért
felelős helyettes államtitkár,
ah) az  egyéb év közben felmerülő, az  Európai Unió által támogatott projektekkel kapcsolatos
kötelezettségvállalások tekintetében az aa) és az ab) alpontok alapján kell eljárni, kivéve ha a miniszter
egyedi eljárásrendet állapít meg,
ai) az  EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014 keretében az  Energiahatékonysági (HU02) és
Megújuló  energia (HU03) programterületeken feladatot ellátó szervezeti egységek működésének
finanszírozásához kapcsolódó kötelezettségvállalások esetén a miniszter egyedi eljárásrendet állapít
meg,
b) a Szakmai Programok költségvetése előirányzatai vonatkozásában a c)–f ) pontok kivételével:
ba) nettó 25 millió forint értékhatárig a szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár, kabinetfőnök,
bb) nettó 100 millió forint értékhatárig a felügyeletet gyakorló felsővezető azzal, hogy a nettó 50 millió
forintot meghaladó kötelezettségvállaláshoz a közigazgatási államtitkár egyetértése szükséges,
bc) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok erejéig – a miniszter a közigazgatási
államtitkár véleményének a kikérésével,
c) az irányító hatósági (a továbbiakban: IH) szakmai feladatok előirányzatai vonatkozásában:
ca) a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program IH szakmai feladatok ellátásához kapcsolódó
tevékenységének ellátása érdekében megvalósuló kötelezettségvállalások esetén – a környezeti és
energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és a  szakmai felügyeletet
ellátó államtitkár egyetértésével – a közigazgatási államtitkár,
cb) az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program IH szakmai feladatok ellátásához kapcsolódó
tevékenységének finanszírozása érdekében megvalósuló kötelezettségvállalások esetén
– a közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár és a szakmai felügyeletet ellátó
államtitkár egyetértésével – a közigazgatási államtitkár,
d) az  Elektronikus Értékesítési Rendszer működéséből származó bevételekből finanszírozott
kötelezettségvállalások  vonatkozásában értékhatár nélkül az  FNVH vezetője a  közigazgatási államtitkár
egyetértésével,
e) a  Nemzeti Klímavédelmi Hatóság feladataihoz kapcsolódó kötelezettségvállalás esetén – a  közigazgatási
államtitkár egyetértésével – a  fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős
államtitkár,
f ) az egyéb év közben felmerülő, az Európai Unió által támogatott projektekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások
tekintetében a ba) és a bb) alpontok alapján kell eljárni, kivéve ha a miniszter egyedi eljárásrendet állapít meg,
g) az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014 keretében az Energiahatékonysági (HU02) és Megújuló energia
(HU03) programterületeken felmerülő szakmai feladatok finanszírozásához kapcsolódó kötelezettségvállalások
esetén a miniszter egyedi eljárásrendet állapít meg.
(4) A  (3)  bekezdés a) és b)  pontjaiban rögzített értékhatárokhoz kötöttség ügyletenkénti kötelezettségvállalásra
vonatkozik. A  kötelezettségvállalás összességében nem haladhatja meg az  éves költségvetésben jóváhagyott
előirányzatot.
(5) A  kötelezettségvállaló felel a  közbeszerzésekről szóló törvényben, a  kapcsolódó jogszabályokban, a  minisztérium
beszerzéseinek szabályozásáról szóló utasításban, valamint a  szerződéskötési utasításban foglaltak betartásáért,
a kötelezettségvállalás tartalmáért, összegéért.
(6) A  kötelezettségvállalás ügyviteli folyamatát, továbbá a  folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat
a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
(7) Tárgyévi fizetési kötelezettség az adott célra, jóváhagyott kiadási előirányzatok összegéig – a saját bevételek teljesülési
ütemére is figyelemmel – vállalható.
(8) Több év vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére kötelezettségvállalásra az  Áht. 36.  §
(4)–(4a)  bekezdése, valamint az  Ávr. 46.  § (2)  bekezdése és 48–49.  §-a szerint vállalható kötelezettség. Éven túli
kötelezettségvállalást a kötelezettségvállalásra jogosult vezető kezdeményezésére – az Ávr. 48. § (2) bekezdésében
foglalt kivételek figyelembevétele mellett – a szakmai felügyeletet gyakorló vezető, valamint a gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár engedélyezhet.
(9) A kötelezettségvállalást, illetve a követelés-előírást tartalmazó aláírt érvényes okmányok egy példányát – szerződések
esetében a  szerződésnek a  minisztériumot illető eredeti példányát a  szerződéskötési utasításban foglaltaknak
megfelelően – nyilvántartásba vételre a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF, a Szakmai Programok
költségvetése tekintetében a  KF részére az  aláírástól számított öt munkanapon belül, de legkésőbb a  kifizetés
engedélyezéséig meg kell küldeni.
(10) A  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF
vezetője integrált gazdálkodási rendszer keretében gondoskodik a kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartásának
naprakész vezetéséről. Az  analitikus kötelezettségvállalási nyilvántartásnak tartalmaznia kell az  államháztartás
számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 14. melléklet 4–6. pontjában előírt adatokon
túl az  egyes részfeladatokra vonatkozóan a  jóváhagyott előirányzatok összegét évenkénti bontásban, a  szabad
keretet, a szakmai főosztály megnevezését, a kötelezettségvállaló nevét, a kötelezettség teljesítésének időpontját.
7. Pénzügyi ellenjegyzés 10. § (1) A  kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére az  Áht. 37.  §-a, valamint az  Ávr. 55.  § (1)  bekezdése alapján
a gazdasági helyettes államtitkár vagy az általa a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF vezetőjének
javaslatára, a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF vezetőjének javaslatára – az Ávr. 55. § (3) bekezdésére,
valamint 60. §-ára figyelemmel – írásban kijelölt személy jogosult.
(2) Írásbeli pénzügyi ellenjegyzés nélkül – az Ávr. 53. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – az Igazgatás költségvetését
terhelő gazdasági kihatású kötelezettség – ideértve az SZF által kötött szerződéseket is – nem vállalható, követelés
nem teljesíthető.
8. Szakmai teljesítés igazolása 11. § (1) Kifizetést elrendelni csak a szakmai teljesítés igazolása alapján, az érvényesítést követően lehet. A szakmai teljesítés
igazolására jogosult személyt – a  szerződéskötési utasításban foglaltak szerint – a  kötelezettségvállalásra jogosult
vezető jelöli ki. A szakmai teljesítést írásban kell igazolni.
(2) A Magyarországi Régiók Brüsszeli Képviseletének működtetésével kapcsolatos kifizetések engedélyezésére, valamint
teljesítésigazolásra jogosult személyeket egyedi miniszteri kijelölés tartalmazza.
(3) A 3. melléklet tartalmazza
a) a környezeti és energiahatékonysági operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az  irányítása alá
tartozó szervezeti egységek,
b) a  közlekedési operatív programokért felelős helyettes államtitkár és az  irányítása alá tartozó szervezeti
egységek,
c) a felszámolási eljárásban az adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére szolgáló elektronikus értékesítési
rendszer,
d) az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos,
e) a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság, valamint
f ) az  Európai Unió környezetvédelmi és éghajlat-politikai programja (LIFE) 2014. évi pályázati felhívására
benyújtott, kapacitásépítést célzó pályázat
működésével kapcsolatos kifizetések engedélyezésére, valamint a teljesítés igazolására történő kijelölést.
(4) A  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt esetek kivételével – szakmai
teljesítésigazolásra a  közigazgatási államtitkár kötelezettségvállalása esetén a  gazdasági helyettes államtitkár,
a gazdasági helyettes államtitkár kötelezettségvállalása esetén pedig a GF vezetője jogosult.
(5) A  teljesítésigazolás folyamatát, részletes eljárási rendjét – tekintettel az  Ávr. 57–58.  §-ában foglalt előírásokra –,
továbbá a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
(6) Az  egyéb év közben felmerülő, az  Európai Unió által támogatott projektekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások
tekintetében a  szakmai teljesítésigazolásra az  általános szabályok az  irányadóak, kivéve ha a  miniszter egyedi
eljárásrendet állapít meg.
(7) Az  EGT Finanszírozási Mechanizmus keretében feladatokat ellátó szervezeti egységek működésével és a  szakmai
feladatokkal kapcsolatos kifizetések engedélyezésére, valamint a teljesítés igazolására a miniszter egyedi eljárásrendet
állapít meg.
9. Érvényesítés 12. § (1) Az érvényesítésre jogosult személyek kijelölése a 10. § (1) bekezdése szerinti eljárásrendben történik.
 (2) A teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek le kell folytatnia az Ávr. 58. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
 (3) Az  érvényesítés banki átutalás esetében az  integrált gazdálkodási rendszer által előállított ún. „Kiadási
utalványrendelet”-en, pénztár útján teljesített kiadások és bevételek esetében a kiadási és bevételi pénztárbizonylaton
történik.
(4) Az  Igazgatás pénzforgalmát érintő bevételek, kiadások érvényesítésére a  Szervezeti és Működési költségvetés
tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF vezetője által – a  gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével – írásban meghatalmazott, az  Ávr. 55.  § (3)  bekezdése szerinti végzettséggel vagy
képesítéssel rendelkező személyek jogosultak.
10. Utalványozás 13. § (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a teljesítés igazolása és az érvényesítés után kerülhet sor.
(2) Nem kell külön utalványozni az Ávr. 59. § (5) bekezdésében foglalt kiadásokat és bevételeket.
 (3) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy az integrált pénzügyi-számviteli rendszer szerinti utalványlap
a kötelezettségvállalás azonosítóját, valamint a főkönyvi számla számát tartalmazza-e.
 (4) Utalványozásra a gazdasági helyettes államtitkár által írásban meghatalmazott személyek jogosultak.
11. Összeférhetetlenségi és nyilvántartási szabályok 14. § (1) Az aláírási jogosultságok alkalmazásánál, ellenőrzésénél figyelembe kell venni az Ávr. 60. § (1) és (2) bekezdésében
foglalt, összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat.
(2) A  kötelezettségvállalásra, a  pénzügyi ellenjegyzésre, a  szakmai teljesítés igazolására, az  érvényesítésre és
az utalványozásra jogosult, kijelölt személyekről a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF, a Szakmai
Programok költségvetése tekintetében a KF által rendelkezésre bocsátott aláírásminta-nyomtatványt kell kitölteni,
és annak 1 példányát meg kell őrizni, 1 példányát pedig a nyomtatványt rendelkezésre bocsátó főosztály részére kell
megküldeni.
12. Számviteli feladatok 15. § (1) A bizonylatok nyilvántartásba vétele, a pénzforgalom számbavétele (a továbbiakban: könyvelés), majd a könyvelésen
alapuló külső-belső adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben, illetve
az Áhsz.-ben előírtak, továbbá a minisztérium mindenkor hatályos számviteli politikája, számlarendje, számlatükre
szerint – ellenőrzött bizonylatok alapján végezhető.
(2) Könyvelés után az okmányok, bizonylatok az iratkezelési rend szerint az ISZFO-n rendezetten – bank, pénztár, vegyes
bizonylatok szerinti csoportosításban –, az adott éven belül keletkezésük sorrendjében, külön jogszabályban előírt
megőrzési ideig tárolandók.
(3) Az  Igazgatás költségvetési előirányzatairól, azok felhasználásáról szóló éves beszámolót, valamint a  negyedéves
mérlegjelentéseket – szervezeti részegységenként, ÁHT-azonosító számonként külön-külön és összesítve is – az ISZFO
készíti el.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott szervezeti egység által elkészített éves költségvetési beszámolót az ISZFO vezetője
írja alá. Az  ISZFO vezetője aláírásával igazolja az  irányítószervi ellenőrzést. Az  éves költségvetési beszámolót
a gazdasági helyettes államtitkár hagyja jóvá.
13. A számviteli feladatokkal kapcsolatos hatáskörök 16. § (1) A számviteli politikát, ennek keretében az eszközök és források értékelési szabályzatát, a leltározási szabályzatot és
a pénzkezelési szabályzatot, valamint a számlarendet és a bizonylati szabályzatot a KF vezetője, a GF vezetője, valamint
az ISZFO vezetője együttes előterjesztése alapján a gazdasági helyettes államtitkár hagyja jóvá.
(2) A  számviteli politika részét képező értékelési szabályzat szerint behajthatatlan, valamint a  kis összegű (értékhatár
a  mindenkori költségvetési törvényben meghatározott kis összegű követelés összege) követelések hitelezési
veszteségként történő leírását [az Áhsz. 1. § (1) bekezdés és 43. § (2) bekezdés] az ISZFO vezetőjének egyetértésével
– a  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében
a KF vezetőjének javaslatára – a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi.
(3) A  terven felüli értékcsökkenéseket, értékvesztéseket és ezek visszaírását – az  ISZFO vezetőjének egyetértésével –
a  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF
vezetőjének javaslatára a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi.
(4) A fizetési számlák felett rendelkezésre jogosultak körét a pénzkezelési szabályzat tartalmazza.
 (5) Az  Igazgatás eseti bevételével összefüggő tényleges kiadások, költségek és a  térítés megállapításának rendjét
a számviteli politika tartalmazza. 14. Bevételek 17. § (1) Az FNVH a felszámolási eljárásban az adós vagyontárgyainak nyilvános értékesítésére szolgáló Elektronikus Értékesítési
Rendszerhez (továbbiakban: EÉR) kapcsolódó számla általános kezelője.
(2) Az  FNVH vezetője és az  általa írásban kijelölt személy a  pénzkezelési szabályzatban meghatározott – az  EÉR-hez
kapcsolódó, kizárólag erre a célra nyitott – számla felett rendelkezési jogosultsággal bír.
(3) Az FNVH naponta az NFM Igazgatását érintő bevételeket átutalja az NFM Igazgatás Kincstárnál vezetett 1003200000290713-00000000 (a továbbiakban: NFM Igazgatás keretszámla) számú keretszámlájára. Az átutalással egyidejűleg
részletes analitikát bocsát a GF rendelkezésére, melyhez csatolja az elkészült csoportos utalványrendeleteket is.
(4) Az FNVH az NFM Igazgatás Kincstárnál vezetett NFM Igazgatás keretszámlájára közvetlenül érkező, a felszámolók által
megfizetett rendszerhasználati díjakhoz kapcsolódó analitikát és utalványrendeleteket a  jóváírást követő
3 munkanapon belül a GF rendelkezésére bocsátja.
(5) A  (3) és a  (4)  bekezdésben foglalt analitika adattartalma: bevétel rovatonkénti bontása, jogcíme, partner adatai,
bizonylat száma, bruttó [nettó + illetőség szerinti általános forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) bontásban] összege,
továbbá a (3) bekezdésben foglalt analitika esetében a tranzakciós azonosító is.
(6) Az FNVH által továbbított analitikában foglalt adatok helyességéért az FNVH teljes felelősséggel tartozik.
 (7) Az  FNVH minden hónap 10. napjáig megküldi a  GF részére az  aktuális havi áfabevalláshoz szükséges analitikát
a  következő adattartalommal: bizonylatszám, partner adatai, teljesítés dátuma, bizonylat dátuma, pénzügyi
esedékesség dátuma, rögzítés dátuma, áfakulcs, bruttó (nettó + áfa) összeg, jogcím.
(8) A (3) és a (4) bekezdésben foglalt bevételek a minisztérium saját bevételét képezik, ezeket kizárólag az EÉR fejlesztésére
és a működtetésével összefüggő kiadásokra lehet fordítani.
(9) Az  FNVH által kiszabott bírságok a  központi költségvetés bevételét képezik. Az  FNVH minden hónap 15. napjáig
megküldi a  megelőző hónapban befolyt bírságokról szóló analitikát a  GF részére a  következő adattartalommal:
határozat száma, partner adatai, határozat kelte, teljesítés dátuma, összeg, jogcím.
(10) A felszámolók névjegyzéke vezetésével és az EÉR-rel kapcsolatos valamennyi követeléskezelés az FNVH hatáskörébe
tartozik.
(11) Az  EÉR rendszerben licitálók a  részletes tenderfüzet megtekintéséért és letöltéséért az  azt értékesítő által
meghatározott összegű költségtérítést a  minisztérium részére fizetik meg. A  minisztérium a  megfizetett
költségtérítésről a saját nevében állítja ki a számlát. Az általános forgalmi adó tekintetében az állami adóhatósághoz
a  bevallást és a  befizetést a  minisztérium teszi meg, illetve teljesíti a  (7)  bekezdésben foglalt analitika alapján.
A minisztérium az értékesítési eljárás lezárását követően a megfizetett költségtérítések nettó összegét az értékesítő
részére utalja át az FNVH által megküldött, az (5) bekezdésben foglalt adattartalmú analitika alapján.
18. § (1) A  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV.
törvény 10/B. §-ában megjelölt bevételeket az ND Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. a minisztériummal
kötött külön pénzügyi megállapodásban rögzített időszakonként és módon, részletes analitikával az NFM Kincstárnál
vezetett NFM Igazgatás keretszámlájára utalja.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt bevételek közül – a  koncessziós díj kivételével – valamennyi a  minisztérium bevételét
képezi, melyet a feladatellátáshoz kapcsolódó tevékenységek indokolt költségeire fordít.
(3) A beszedett koncessziós díjak nettó összege a Kincstár által vezetett fizetési számlára kerül átutalásra. A koncessziós
díjat terhelő áfa az  állami adóhatóságnak kerül átutalásra a  tárgyhónapot követő hónap huszadik napjáig.
Az  áfabevallás alapjául az  (1)  bekezdésben foglalt külön pénzügyi megállapodásban rögzítettek szerinti
adattartalommal rendelkező analitikus nyilvántartás szolgál.
19. § (1) A Nemzeti Klímavédelmi Hatóság (a továbbiakban: NKVH) tevékenységére figyelemmel az NFM Kincstárnál vezetett
NFM Igazgatás keretszámlájára érkező bevételek általános szakmai kezelője az NKVH.
(2) A GF az NFM Kincstárnál vezetett NFM Igazgatás keretszámlájára érkező valamennyi, az éves klímavédelmi felügyeleti
díjból eredő bevételt tételesen az NKVH rendszerébe (ún. Klímagáz Adatbázisba) olvassa be, és elvégzi a követelések
és a teljesítések összevezetésével, valamint az NKVH bevételeinek leválogatásával kapcsolatos feladatokat. A GF által
beolvasott adatok helyességéért és teljességéért a GF felel.
(3) A  beazonosítást követően az  NKVH szakmailag ellenőrzi a  GF által leválogatott és rendszerezett tételeket, és
rendelkezik azok további sorsáról a GF és az NKVH között létrejött eljárásrend szerint.
(4) Az NKVH tevékenységére figyelemmel keletkező bevételekről szóló aláírt analitikát a számlázást követő munkanapon
az NKVH írásban juttatja el a GF részére. Az analitika adattartalmának helyességéért az NKVH felel. Az analitika részletes
adattartalmát a GF és a NKVH között létrejött eljárásrend határozza meg.
(5) Az  NKVH által kiszabott bírságok a  központi költségvetés bevételét képezik. Az  NKVH minden hónap 15. napjáig,
a megelőző hónapban befolyt bírságokról analitikát küld a GF részére.
(6) A bírságbevétellel kapcsolatos követeléskezelés az NKVH hatáskörébe tartozik.
(7) Az  üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tevékenységeket végző természetes személyek képzésével kapcsolatos
bevételek kezelése, így különösen azok beazonosítása, a  képző szervnek történő továbbutalása, az  esetleges
visszatérítés a GF és a NKVH között létrejött eljárásrend szerint alakul.
20. § A  zárt területen történő ásványi nyersanyagok kutatásából, feltárásából, kitermeléséből, a  geotermikus energia
kutatásából, kinyeréséből és hasznosításából, a kőolaj, a kőolajtermék, továbbá – a  földgáz kivételével – az egyéb
szénhidrogéngáz-szállítóvezetékek létesítéséből és üzemben tartásából befolyó, a központi költségvetés bevételét
képező koncessziós díj az  NFM Igazgatásban átfutó tételként szerepel. A  pályázati kiírásban szereplő pályázati
biztosíték a  koncessziós díjba beszámít, kivéve ha a  koncessziós díj határidőben nem kerül megfizetésre, úgy
a biztosíték összege a minisztérium saját bevételét képezi, melyhez kapcsolódó számla kiállításáról, valamint az áfa
bevallásáról és megfizetéséről a minisztérium gondoskodik.
15. Az Európai Unió által támogatott projektek tekintetében, elszámolási kötelezettséggel átvett előlegek,
az elszámolást követően befolyt bevételek kezelése, valamint az utólagos ellenőrzésből adódó visszafizetési
kötelezettség
21. § (1) Az  előlegigénylést a  kötelezettségvállaló kezdeményezi – a  GF-fel egyeztetve – a  gazdasági helyettes államtitkár
aláírásával ellátva.
(2) Előleg esetén a bevételt alátámasztó bizonylat az előlegigénylés vagy a finanszírozó hatóság jóváhagyó levele.
 (3) Az elszámolást követően befolyt bevételek esetében a bevételt alátámasztó bizonylat a GF által elkészített kifizetési
kérelem, valamint a finanszírozó hatóság jóváhagyó levele.
 (4) Az utólagos ellenőrzésből adódó visszafizetési kötelezettség bizonylata a finanszírozó hatóság felszólító levele.
22. § A Szakmai Programokat megillető előleg, az elszámolást követően befolyt bevételek, valamint a Szakmai Programokat
terhelő utólagos ellenőrzésből származó visszafizetési kötelezettség esetében a  GF által készített dokumentum
alapján lehet intézkedni.
23. § Az előleg, az elszámolást követően befolyt bevételi állomány, valamint az utólagos ellenőrzésből adódó visszafizetési
kötelezettség alakulásáról a GF analitikát vezet.
16. Vegyes rendelkezések 24. § (1) Az  Igazgatás költségvetése előirányzatait érintő, az  Áht. 33.  §-ának hatálya alá tartozó előirányzat-módosítások
szabályszerű engedélyeztetéséről és a  végrehajtott előirányzat-módosítások – az  ISZFO egyetértésével a  GF útján
történő – kincstári adatszolgáltatásáról a KF gondoskodik.
(2) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatait érintő, az Ávr. 36. § (1) bekezdése és a 43. § (2) bekezdése szerinti
– fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok gyakorlásáról szóló NFM utasításban a GF
vezetője hatáskörébe utalt – saját hatáskörben végrehajtható átcsoportosításokat, valamint előirányzat-módosításokat
a KF kezdeményezésére a GF készíti el, és eleget tesz a kincstári adatszolgáltatási kötelezettségnek.
(3) Az előirányzat-módosításokról, valamint az előirányzat-átcsoportosításokról a GF és a KF adatot szolgáltat az ISZFO
részére. Az Áhsz. 14. melléklet 1–2. pontjában előírt tartalommal a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében
a GF, a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF előirányzat-nyilvántartást vezet, melyet havonta egyeztet
az  ISZFO-val. A  KF a  kormányzati és fejezeti hatáskörű előirányzat-módosításokról, -átcsoportosításokról
hatáskörönkénti és egységes rovatrend szerinti bontásban vezeti az előirányzat-módosítások analitikus nyilvántartását,
melyet havonta egyeztet a GF-fel.
(4) Az Igazgatás maradvány elszámolását a GF állítja össze, amelyhez a Szakmai Programok költségvetésére vonatkozó
javaslatot a KF készíti el, és küldi meg a GF részére.
(5) Az  Igazgatás felülvizsgált és jóváhagyott előirányzat-maradvány felhasználásából adódó intézményi hatáskörű
előirányzat-módosításokat a GF vezetője engedélyezi.
(6) A miniszter a jelen utasításban átadott hatáskörök gyakorlását bármikor – indokolás nélkül – magához vonhatja, és
közvetlenül gyakorolhatja.
(7) Az Ávr. 5. melléklete szerinti tartozásállományra vonatkozó adatszolgáltatásnak – a Szakmai Programok költségvetése
tekintetében a KF javaslata alapján – a GF tesz eleget.
(8) Az Ávr. 122. § (1) bekezdése szerinti likviditási tervet – a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF javaslata
alapján – a GF készíti el, és eleget tesz az adatszolgáltatási kötelezettségnek.
17. Záró rendelkezések 25. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és
a döntési eljárásokról szóló 17/2015. (V. 15.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
37/2014. (IX. 29.) OGY határozata az Alkotmánybíróság három tagjának megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Alaptörvény 24. cikk (8) bekezdése alapján
Dr. Sulyok Tamást 2014. szeptember 27-ei,
Dr. Varga Zs. Andrást 2014. szeptember 27-ei,
Dr. Czine Ágnest 2014. november 15-ei
hatállyal az Alkotmánybíróság tagjává megválasztja. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1382/2015. (VI. 12.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. május 18. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban: Megállapodás) kötött Debrecen Megyei
Jogú Város Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
útján, a nemzetgazdasági miniszter és az emberi erőforrások minisztere közreműködésével tegye meg a szükséges
intézkedéseket Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata és a  Debreceni Egyetem együttműködésében
megvalósítandó innovációs fejlesztési projektek támogatására, 5 milliárd forint fejlesztési forrás bevonásának
biztosításával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
elnöke útján
nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. július 31.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter közreműködésével tegye meg
a  szükséges intézkedéseket Debrecen közösségi közlekedése – beleértve a  Debreceni vasúti Nagyállomás
megépítését is – korszerű szervezését és működtetését biztosító intermodális közlekedési csomópont kialakításának
az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program keretében történő támogatása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. a korábbi döntéseit megerősítve támogatja új ipari park kialakítását Debrecenben, amelynek keretében felhívja
a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány számára az  új ipari terület kialakításának
támogatását biztosító intézkedésekre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyenek
javaslatot a Debreceni Nemzetközi Repülőtér technikai fejlesztésének, ennek keretében új II. kategóriájú műszeres
leszállító rendszer (ILS) kiépítésének és fenntartásának támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatával együttműködve
vizsgálja meg angol nyelvű alap- és középfokú oktatási intézmény Debrecenben történő létrehozásának
lehetőségét, kiterjedve a működtetés intézményi modelljére és a kormányzati szerepvállalás formájára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 6. egyetért a város és térsége kulturális életében betöltött szerepének erősítése céljából a Csokonai Nemzeti Színház
felújításának támogatásával, és felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
tegyék meg a  szükséges intézkedéseket a  színház teljes körű felújításának uniós fejlesztési források bevonásával
történő támogatására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: első ütem, a tervezés lezárására: 2016. március 31.
 második ütem, a teljes körű felújítás megkezdése legkésőbb: 2018. március 15.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegyenek javaslatot
a Kormány részére a debreceni Nagyerdő program befejezésének támogatására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a program megvalósítására: 2018. március 15.
8. munkacsoportot alakít az  érintett minisztériumok és Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata képviselőinek
bevonásával a menekülteket befogadó állomás körülményeinek áttekintésére.
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2012. (II. 3.) NFM rendelete az „A légiutas-szállítás rendkívüli feladatainak ellátása” fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 13. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában megállapított feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Ktv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. cím 41. alcím
„A légiutas-szállítás rendkívüli feladatainak ellátása” fejezeti kezelésű előirányzatára (a továbbiakban:
előirányzat) terjed ki.
2. § (1) Az előirányzat fedezetet biztosít
a) a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása miatt beálló válsághelyzet kezeléséhez
szükséges rendkívüli intézkedésekről szóló 5/2012. (I. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 3. §-a
alapján a Korm. rendelet 4. §-ában és 5. §-ában meghatározott kiadásokra,
b) a 3. § szerinti szervezet a Korm. rendeletben meghatározott kiadásokkal összefüggő feladatai kapcsán felmerülő
működési kiadásaira és
c) a Malév Magyar Légiközlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (a továbbiakban: MALÉV Zrt.) a Korm.
rendelet 4. §-ában és 5. §-ában meghatározott feladataival összefüggésben felmerülő, a MALÉV Zrt.
szervezetének működtetését szolgáló kiadásaira.
(2) Az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti kiadások összesen nem haladhatják meg az előirányzat 5%-át.
(3) Az előirányzat terhére visszatérítendő támogatás és kölcsön nem nyújtható.
3. § (1) A Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése szerinti szervezet a MAG Magyar Gazdaságfejlesztési Központ Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MAG Zrt.).
(2) A MAG Zrt. az előirányzat felhasználásával kapcsolatban a következő feladatokat látja el:
a) a Ktv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetőjével (a továbbiakban:
miniszter) kötött szerződésben meghatározott körben az előirányzat terhére kötelezettséget vállal, és azt
pénzügyileg ellenjegyzi,
b) a MALÉV Zrt. által a Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése alapján rendelkezésére bocsátott bizonylatokhoz
kapcsolódóan a felmerülő kiadásokkal összefüggő ellenőrzési és utalványozási, valamint a szakmai teljesítés és
a kifizetés jogosságának igazolására vonatkozó feladatokat végez, és az utalványozott összegről kiállított átutalási
megbízásnak a kincstárhoz történő benyújtásával elrendeli a kifizetést,
c) az előirányzat terhére történő kötelezettségvállalások tekintetében vezeti a kötelezettségvállalások analitikus
nyilvántartását és a követelésállomány nyilvántartását,
d) ellátja az előirányzattal kapcsolatos számviteli feladatokat, részt vesz az előirányzat költségvetési beszámolójának
összeállításában, és
e) a miniszter részére rendszeresen, és külön felkérés alapján az abban foglalt tartalommal az e rendelet alapján
ellátott feladatával összefüggésben adatot szolgáltat.
4. § A miniszter, a MALÉV Zrt. és a MAG Zrt. az e rendelet végrehajtásához szükséges feladatokról háromoldalú
megállapodást köt.
5. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
413/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
Szakácsné dr. Székács Viktóriát 2016. december 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök