text:
11/2014. (II. 14.) HM utasítása a hazai gyakorló- és lőterek, honvédségi objektumok és ingatlanok külföldi fegyveres erők által, térítés ellenében történő igénybevételének egyes végrehajtási feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján,
figyelemmel a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről szóló 83/2001. (V. 18.)
Korm.  rendeletre, a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), valamint
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki az MH protokolláris, illetve két- és többoldalú katonadiplomáciai feladataiból
adódó rendezvények lebonyolítása során felmerülő, a külföldi fegyveres erő (a továbbiakban: külföldi fél) által térítés
ellenében igénybe vett ingatlanokkal összefüggő tervezési, végrehajtási és elszámolási tevékenységeire.
2. § (1) A magyarországi gyakorló- és lőterek, valamint egyéb honvédségi objektumok és ingatlanok külföldi fél által,
térítés ellenében történő igénybevétele kétoldalú keretszerződések, egyetértési megállapodások, illetve technikai
megállapodások (a továbbiakban együtt: megállapodások) alapján valósul meg.
(2) A megállapodások előkészítése és megkötése során a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival
kapcsolatos eljárásról szóló 77/2009. (IX. 11.) HM utasítás, valamint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. és a
Honvédelmi Minisztérium között megkötött Vagyonkezelési Szerződés ingatlanvagyonra vonatkozó rendelkezései
végrehajtásának egyes szabályairól szóló HM utasítás rendelkezései szerint kell eljárni.
(3) Az előkészítő munkálatok és a tárgyalások megszervezésére a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF)
vagy az általa kijelölt katonai szervezet (a továbbiakban: felelős szervezet) intézkedik. Az előkészítő munkálatokban,
tárgyalásokon, a megállapodások kidolgozása során valamennyi, szakterületileg érintett honvédelmi szervezet,
továbbá állandó jelleggel a HM Jogi Főosztály, a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban:
HM HVF), a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH), a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK)
Logisztikai Csoportfőnökség, a HVK Kiképzési Csoportfőnökség, a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság, a KNBSZ és az MH Egészségügyi Központ vesz részt.
(4) A külföldi fél által írásban jelzett, térítés ellenében történő igénybevétellel kapcsolatos hivatalos megkeresés esetén,
ha az több alkalomra szól, keretszerződést kell készíteni. Ha eseti jelleggel merül fel a külföldi fél igénye, akkor
kizárólag egyetértési megállapodást, illetve technikai megállapodást kell előkészíteni oly módon, hogy a térítés
ellenében igénybevétel megkezdése előtt 60 nappal a felek által aláírásra kerüljön.
(5) A keretszerződés – a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételéről szóló 83/2001.
(V. 18.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) foglaltakon túlmenően – tartalmazza a külföldi fél által
igénybe venni kívánt magyarországi gyakorló- és lőtereket, valamint egyéb honvédségi objektumokat, ingatlanokat,
az általuk tervezett gyakorlatok, rendezvények jellegét, hozzávetőleges időtartamát, évenkénti ütemezését,
a gyakorlatokon, illetve rendezvényeken részt vevő külföldi fél személyi állományának maximális létszámát.
(6) Az egyetértési megállapodás, illetve technikai megállapodás – a Korm. rendeletben foglaltakon túlmenően  –
tartalmazza a konkrét gyakorlat, illetve rendezvény alapadatait, pontos időbeni ütemezését, az érkező erők
összetételét és létszámát, a technikai eszközök számát, a gyakorlat, rendezvény részének, illetve egészének pénzügyi
elszámolására vonatkozó esetleges speciális – különösen az ellentételezési vagy viszonossági – megállapodásokra
történő hivatkozást, a gyakorlat, rendezvény minden oldalú biztosításának feladatait, valamint a felek jogait és
kötelezettségeit.
(7) Az egyetértési megállapodás, illetve technikai megállapodás mellékletei vagy az egyetértési megállapodás, illetve
technikai megállapodás alapján kiadott alacsonyabb szintű dokumentumok tartalmazzák az igénybe venni kívánt
szolgáltatások, termékek mennyiségét, azok árait, a magyarországi gyakorló- és lőterek, valamint egyéb honvédségi
objektumok, ingatlanok igénybevételének térítési díjait, a térítés módját, illetve határidejét.
3. § (1) A külföldi fél által igényelt szolgáltatások a feladat végrehajtásában érintett honvédelmi szervezetek által a meglévő
képességeik alapján nyújtható szolgáltatások (a továbbiakban: katonai szolgáltatások) és a gazdálkodó szervezetek
által biztosítható szolgáltatások (a továbbiakban: polgári szolgáltatások) lehetnek.
(2) A külföldi fél által megfogalmazott igényeket lehetőség szerint katonai szolgáltatásként kell biztosítani, amelyek
köréről a szakterületért felelős honvédelmi szervezet dönt.
(3) Polgári szolgáltatások iránti igények felmerülése esetén a felelős szervezet a közbeszerzésekről szóló 2011. évi
CVIII.  törvény 9. § (1) bekezdés k) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő gazdálkodó szervezettel történő
megállapodás megkötését kezdeményezi a külföldi félnél.
(4) A katonai szolgáltatások biztosítása és azok teljesítése tekintetében a külföldi fél felé a HM-et a felelős szervezet
képviseli. A polgári szolgáltatások biztosítása és azok elszámolása a külföldi fél és a (3) bekezdés szerinti gazdálkodó
szervezet között kötött megállapodás szerint történik.
(5) A katonai szolgáltatások köréről a felelős szervezet a végrehajtásban részt vevő katonai szervezetek szerinti bontásban
tételjegyzéket készít.
(6) Az egyetértési, illetve a technikai megállapodás elkészítése során
a) a külföldi fél által igényelt katonai szolgáltatások ellenértékét – a szakterületért felelős honvédelmi szervezettel
egyeztetve – a felelős szervezet állapítja meg, és
b) a gyakorló- és lőterek, valamint egyéb honvédségi objektumok, ingatlanok térítési díjaira a konkrét
igények ismeretében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. és a Honvédelmi Minisztérium között megkötött
Vagyonkezelési Szerződés ingatlanvagyonra vonatkozó rendelkezései végrehajtásának egyes szabályairól
szóló HM utasítás előírásainak megfelelően a HM VGH a HM HVF útján tesz javaslatot.
(7) A külföldi fél által igényelt polgári szolgáltatások körét és árait a (3) bekezdés szerinti gazdálkodó szervezet
tételjegyzéke tartalmazza.
4. § (1) A térítés ellenében történő igénybevételben érintett honvédelmi szervezeteknek a külföldi fél által igényelt katonai
szolgáltatások biztosítása érdekében felmerülő erőforrás- és költségigényeinek tervezése, felterjesztése, jóváhagyása,
finanszírozása és elszámolása során a nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi
kérdéseiről szóló 98/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltak szerint kell eljárni.
(2) A katonai szolgáltatások ellenértékéről a megállapodások, valamint a felelős szervezet és a külföldi fél által igazolt
teljesítések alapján a HM VGH bocsát ki számlát a külföldi fél részére.
(3) A polgári szolgáltatások ellenértékének számlázása és térítése a külföldi fél és a 3. § (3) bekezdése szerinti gazdálkodó
szervezet között kötött megállapodás szerint történik.
(4) Az ellentételezési vagy viszonossági megállapodások alapján igénybe vett gyakorló- és lőterekhez, valamint egyéb
honvédségi objektumokhoz és ingatlanokhoz kapcsolódó elszámolásokért és kapcsolódó számla kibocsátásáért
felelős honvédelmi szervezetet – eseti jelleggel – a HVKF jelöli ki.
(5) A (2) bekezdés szerinti bevételek elszámolását és befizetését a HM VGH az intézményi bevételekkel kapcsolatos
feladatokról szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás rendelkezései szerint hajtja végre.
5. § A HVKF a gyakorló- és lőterek, valamint egyéb honvédségi objektumok, ingatlanok térítés ellenében történő
igénybevételével kapcsolatos katonai feladatokat igénybevételenként külön intézkedésben szabályozza.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a hazai gyakorló- és lőterek külföldiek által, térítés ellenében történő igénybevételének egyes
végrehajtási feladatairól szóló 62/2008. (HK 13.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1405/2015. (VI. 19.) Korm. határozata a 2014. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról és a céltartalékokból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet címrendjének
a  8. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 1. Tulajdonosi joggyakorlással
kapcsolatos kiadások alcím, 1. A  Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. tőkeemelés és pótbefizetés
jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél
keletkezett 372 853 ezer forint, a  XIX. Uniós Fejlesztések fejezetnél keletkezett 2  202 059 ezer forint, a
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 43  973 ezer forint kötelezettségvállalással nem
terhelt költségvetési maradvány felhasználását;
c) az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi az  I. Országgyűlés fejezet 1. Országgyűlés
Hivatala címnél keletkezett 966  691 ezer forint, a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett
60 000 ezer forint, valamint a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 544 300 ezer forint
kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány 2015. június 30-át követő felhasználását;
d) az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli
el;
e) az Ávr. 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél
keletkezett 103 559 ezer forint, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 1 913 310 ezer forint
kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem
terhelt költségvetési maradvány felhasználását;
Felelős:  nemzetgazdasági miniszter
Határidő:  azonnal
f ) az Áht. 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Kvtv. 4. § (1) bekezdése szerinti céltartaléknak
a  központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2015. évi kompenzációja finanszírozása érdekében
történő felhasználása céljából 206  592  ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. Céltartalékok cím, 1. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja
alcím terhére, a  XX. emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 14.  Országos Mentőszolgálat cím javára,
a 2. melléklet szerint.
Felelős:  nemzetgazdasági miniszter
Határidő:  azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1594/2016. (X. 28.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezetben a 25. Göd Város infrastrukturális fejlesztése cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
2  172  740  ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, honvédelmi miniszter, belügyminiszter,
nemzeti fejlesztési miniszter, külgazdasági és külügyminiszter, emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet részére
átcsoportosított 562 000 ezer forint terhére külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében,
egy összegben nyújtson 562 000 ezer forint támogatást Göd Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat)
részére, valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést
kössön az Önkormányzattal, 2017. december 31-ig történő felhasználási kötelezettség előírása mellett;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti támogatási szerződés megkötését követően folyósítsa
a támogatást Göd Város Önkormányzata számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1048/2017. (II. 3.) Korm. határozata a keszthelyi Festetics-kastély fejlesztéseihez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a keszthelyi Festetics-kastély parkjának helyreállításához
és ehhez kapcsolódóan a parkot kettészelő közút kiváltásához (a továbbiakban: beruházás) szükséges 3954,0 millió forint forrás
rendelkezésre állásáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében az alábbi ütemezésben:
 1. a  beruházás 2017. évi feladatainak megvalósításához 2100,0 millió forint forrás több részletben történő
biztosításáról és rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet javára:
a) első részlet 630,0 millió forint,
b) második részlet 750,0 millió forint,
c) harmadik részlet 720,0 millió forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az első részlet tekintetében azonnal
 a második részlet tekintetében 2017. július 15.
 a harmadik részlet tekintetében 2017. október 15.
2. a  beruházás 2018. évi szakaszának megvalósításához 1854,0 millió forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
119/2009. (IX. 10.) KE határozata büntetés-végrehajtási dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában foglalt jogkörömben, az igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztésére
Schmehl János büntetés-végrehajtási ezredest 2009. szeptember 8-ai hatállyal büntetés-végrehajtási dandártábornokká
kinevezem. Budapest, 2009. szeptember 2. Sólyom László s. k.,


text:
1529/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében az „Okos Város – Okos Miskolc” projekt megvalósításával kapcsolatos 2017. évben szükséges forrás előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1315/2015. (V. 21.) Korm. határozat 2. pontja végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy az „Okos Város – Okos Miskolc” program megvalósítása keretében a  Miskolc közigazgatási
területén intelligens térfigyelő rendszer – hálózatfejlesztés programelem (a továbbiakban: fejlesztési programelem)
állami beruházás keretében, mindösszesen legfeljebb 1 700 000 000 forint értékben kerüljön megvalósításra;
2. felhívja a belügyminisztert mint a fejlesztési programelem szakpolitikai felelősét, hogy a Miniszterelnökséget vezető
miniszterrel együttműködve gondoskodjon a  fejlesztési programelem megvalósításáról azzal, hogy az  intelligens
térfigyelő rendszer által rögzített felvételekhez Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatával kötött megállapodás
alapján az illetékes általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hozzáférése biztosított legyen;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1  700  000  000  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről
szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1.  pontban meghatározott feladat eredményeként létrejövő NTG
hálózati rész kiépülése során fokozatosan felmerülő NTG üzemeltetési feladatok ellátása érdekében gondoskodjon
az  alábbi ütemezés szerint szükséges forrásoknak a  központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs
szolgáltatások jogcímcsoporton történő rendelkezésre állásáról
a) 2018. évben egyszeri jelleggel 9,3 millió forint összegben;
b) 2019. évben egyszeri jelleggel 22,7 millió forint összegben;
c) 2020. évben beépülő jelleggel 28,6 millió forint összegben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a) alpont esetében 2018. január 1.
b) alpont esetében a 2019. évi központi költségvetés tervezésekor
c) alpont esetében a 2020. évi központi költségvetés tervezésekor
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1666/2018. (XII. 10.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Összevont szakellátás jogcím 2019. előirányzatának megemeléséről és a sürgősségi betegellátásra vonatkozó hosszú távú koncepció kidolgozásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 12.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának 627 147 296 forinttal történő megemelését,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. január 1-jét követően azonnal
 2. felkéri az  emberi erőforrások miniszterét, hogy 2019. március 1-jéig dolgozza ki a  sürgősségi betegellátásra
vonatkozó hosszú távú koncepciót.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. március 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2011. (VIII. 9.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak felmentéséről, elnökének és új tagjainak megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (4) bekezdése és (6) bekezdésének d) pontja alapján – a közigazgatási és
igazságügyi miniszter előterjesztésére – Csaba Ivánt, a Főpolgármesteri Hivatal volt közgazdasági szakreferensét és
Jenei Zoltánt, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala volt hivatalvezető-helyettesét
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt – felmentem, egyidejűleg
Farkas Lászlót, a Főpolgármesteri Hivatal főosztályvezetőjét és dr. Novák Jánost, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala osztályvezetőjét
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával; Sándorné dr. Kriszt Évát, a Budapesti Gazdasági Főiskola rektorát
az Országos Statisztikai Tanács elnöki teendőinek ellátásával; dr. Soós Lőrincet, a Központi Statisztikai Hivatal Gazdálkodási és Igazgatási Főosztálya főosztályvezetőjét
az Országos Statisztikai Tanács titkári teendőinek ellátásával – a 2011. augusztus 1-jétől 2011. december 31-éig terjedő időtartamra – megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
121/2014. (X. 13.) ME határozata a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács alelnökének kinevezéséről.
A médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010.  évi CLXXXV.  törvény 120.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva
Biró Albertet a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács alelnökévé
– 2014. szeptember 14-ei hatállyal, négyéves időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2016. (I. 20.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya
közötti gazdasági együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Gazdasági együttműködési Megállapodás az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya és Magyarország
Kormánya között
Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő felek),
azzal az óhajjal, hogy fokozzák a két ország között hosszú ideje fennálló kétoldalú kapcsolatokon alapuló gazdasági
együttműködést;
attól a  szándéktól vezérelve, hogy együttműködésük hosszú távú és kölcsönösen előnyt jelentő alapon történő
fejlesztése és élénkítése érdekében folytassák és megerősítsék a fennálló hagyományos gazdasági együttműködést;
meggyőződve a  további együttműködés kedvező feltételeit és megfelelő alapját létrehozó kétoldalú jogi keret
elmélyítésének szükségességéről;
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
A Szerződő felek – összhangban a  vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályaikkal és nemzetközi jogszabályok,
kötelezettségvállalások, valamint azon szerződések rendelkezéseivel, melyekben a Szerződő felek államai részesek –
előmozdítják a kölcsönös előnyöket jelentő gazdasági együttműködés bővítését és diverzifikálását.
2. cikk
Gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét és fejlesztésének lehetőségeit figyelembe véve a  Szerződő felek
egyetértenek abban, hogy a  hosszú távú együttműködés feltételei kedvezőek, többek között a  következő
területeken:
a) infrastruktúra-fejlesztés;
b) közlekedés és a kapcsolódó infrastruktúra, logisztika;
c) járműipar;
d) vízgazdálkodás;
e) a természeti erőforrások és a környezet védelme;
f ) mezőgazdaság és élelmiszeripar;
g) egészségügy és egészségipar;
h) tudomány és technológia;
i) kutatás és fejlesztés;
j) oktatás és humán erőforrás-fejlesztés;
k) idegenforgalom;
l) bank, biztosító és pénzügyi intézmények;
m) befektetési és gazdaság-finanszírozási projektek;
n) kis- és középvállalkozások (KKV-k).
3. cikk
A Szerződő felek szélesebb körű és fokozottabb együttműködésre törekednek az  alábbiakban meghatározott
módon:
a) a gazdasági döntéshozók, kormányzati intézmények, szakmai szervezetek, üzleti szövetségek, kereskedelmi
és iparkamarák, regionális és helyi szereplők közötti kapcsolatok előmozdítása, a  kölcsönös érdeklődésre
számot tartó gazdasági információk cseréjének, valamint hivatalos, szakmai és üzleti delegációk
látogatásának ösztönzése;
b) a fejlesztési prioritásokhoz, nemzeti fejlesztési programokhoz és projektekhez kapcsolódó információk
cseréje az üzleti szereplők fejlesztési projektekben való részvételének elősegítése érdekében;
c) új kapcsolatok kialakításának ösztönzése a két ország üzleti körei között és a meglévők bővítése látogatások,
találkozók és a magánszemélyek, valamint vállalkozások közötti egyéb interakciók révén;
d) üzleti információcsere a jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, a vásárokon és kiállításokon való
részvétel ösztönzése, üzleti rendezvények, szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák szervezése;
e) a magánszektorba tartozó kis- és középvállalkozások kétoldalú gazdasági együttműködésekben való
részvételének előmozdítása;
f ) a konzultációs, marketing, tanácsadó és szakértői szolgáltatásokban való együttműködés ösztönzése
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
g) a befektetői együttműködés, a  közös vállalkozások és a  vállalati képviseleti irodák létrehozásának
támogatása;
h) a régiók közötti együttműködés, valamint a  nemzetközi együttműködés támogatása a  kölcsönös
érdeklődésre számot tartó területeken;
i) az együttműködés kiterjesztése és erősítése érdekében a Szerződő felek által a későbbiekben meghatározott
egyéb módszerekkel;
j) tudományos együttműködés, felsőoktatás és kutatói mobilitás elősegítése a  Szerződő Felek számára
hangsúlyosan fontos területeken, új tudományos és mobilitási közös projektek és programok ösztönzése.
4. cikk
 (1) A jelen Megállapodás végrehajtása érdekében létrejön a Magyar–Iráni Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
(a továbbiakban: Bizottság), mely a Szerződő Felek képviselőiből áll. Mindegyik Fél társelnököt nevez ki a Bizottság
vezetőjéül. A Bizottság a Szerződő felek bármelyikének kérésére rendszeresen ülésezik, felváltva Magyarországon és
Iránban.
(2) A Bizottság feladatai közé tartoznak különösen a következők:
a) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok ösztönzése és fejlesztése,
b) a jövőbeli gazdasági együttműködés továbbfejlesztésére irányuló lehetőségek meghatározása,
c) a két ország vállalkozásai közötti gazdasági együttműködés feltételeinek javítására vonatkozó javaslatok
megfogalmazása,
d) javaslattétel a jelen Megállapodás alkalmazására vonatkozóan.
(3) Amennyiben szükséges, a Bizottság az együttműködés meghatározott területeivel foglalkozó munkacsoportokat és
albizottságokat hoz létre.
(4) A  Bizottság eljárási szabályzata az  első ülésen kerül meghatározásra. A  Szerződő felek vonatkozó nemzeti
jogszabályaikkal összhangban a Bizottság tevékenységével kapcsolatos költségeket önmaguk viselik.
5. cikk
 (1) A  jelen Megállapodás szerinti együttműködés a  Szerződő felek nemzeti törvényei és rendelkezései szerint,
a nemzetközi jog általánosan elfogadott normáinak és elveinek betartása mellett kerül végrehajtásra, nem érintve
a  Szerződő felek más olyan kétoldalú, regionális vagy többoldalú megállapodásokban vállalt kötelezettségeinek
teljesítését, amelyekben részesek.
(2) Következésképpen e  Megállapodás rendelkezéseire sem együttesen sem önmagukban nem lehet úgy hivatkozni,
illetve azok nem értelmezhetők oly módon, mely a  Szerződő Feleknek a  jelen Cikk 1. bekezdésében kikötött
kötelezettségeit érvénytelenítené, módosítaná vagy egyéb módon befolyásolná.
(3) A jelen Megállapodás nem befolyásolja Magyarország Európai Unióbeli tagságából eredő jogait és kötelezettségeit.
6. cikk
A jelen Megállapodás rendelkezései a Szerződő felek kölcsönös megegyezésével módosíthatók, amely módosítások
a jelen Megállapodás 8. cikke szerint lépnek hatályba.
7. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatban felmerülő vitákat a Szerződő felek közötti
egyeztetések és tárgyalások révén, diplomáciai úton rendezik.
8. cikk
 (1) A  jelen Megállapodás az utolsó értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon lép hatályba, mikor a Szerződő
felek diplomáciai csatornákon keresztül értesítik egymást arról, hogy a  jelen Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi eljárásoknak eleget tettek.
(2) Jelen Megállapodás határozatlan ideig marad hatályban. A  Megállapodást bármely Szerződő fél felmondhatja
a  másik Szerződő félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel. Ebben az  esetben a  Megállapodás
a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével veszti hatályát.
9. cikk
A jelen Megállapodás megszűnése nincs hatással a  jelen Megállapodás értelmében született más külön
megállapodások, projektek vagy tevékenységek érvényességére vagy időtartamára azok teljesítéséig, hacsak
a Szerződő felek másként nem állapodnak meg.
Készült és aláírásra került Teheránban, 2015. november 30-án, ami megfelel 1394. Azar 9. napjának két eredeti
példányban, magyar, perzsa és angol nyelven, valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén
az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya részéről Az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya részéről
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2. és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2008. (IV. 30.) GKM rendelete a léginavigációs szolgálatot és légiforgalmi szolgáltatást ellátó szakszemélyzet szakszolgálati engedélyéről és képzéséről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
74. § (1) bekezdés l) pontjában, valamint 74. § (2) bekezdésének e) és k) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a
gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
E rendelet hatálya kiterjed a léginavigációs szolgáltatást és a légiforgalmi szolgáltatást (a továbbiakban együtt:
szolgálati tevékenység) ellátó szervezet szakszemélyzetére (a továbbiakban: szakszemélyzet), a léginavigációs
szolgáltatókra és a légiforgalmi szolgáltatást ellátó szervezetre (a továbbiakban együtt: szolgáltató), a szakszemélyzet képzését végző szervezetekre (a továbbiakban:
képzési szervezet), valamint a légiközlekedési hatóságra.
Fogalommeghatározások 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) jogosítás: a szakszolgálati engedélybe tett, jogo
sultságot igazoló bejegyzés, amely meghatározza a szakszolgálati engedélyhez kapcsolódó feltételeket, előjogokat vagy korlátozásokat,
b) jogosítás-kiterjesztés: a szakszolgálati engedélybe
tett, jogosultságot igazoló bejegyzés, amely meghatározza a jogosításhoz kapcsolódó feltételeket, előjogokat vagy
korlátozásokat,
c) ICAO helységazonosító kód: az ICAO DOC 7910
számú kézikönyvében előírt szabályokkal összhangban kialakított, és egy meghatározott rögzített légiforgalmi állomás helyszínéhez hozzárendelt, négy betűből álló kód,
d) légiforgalmi szolgáltatást ellátó szervezet: az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 10. pontjában – a légiforgalmi szolgálatok kivételével – meghatározott szolgáltatást ellátó szervezet,
e) léginavigációs szolgálat: az egységes európai égbolt
létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló,
2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 2. cikk 4. pontjában meghatározott szolgálat,
f) léginavigációs szolgáltató: az e) pontban meghatározott léginavigációs szolgálatot ellátó szervezet,
g) munkahelyi kiterjesztés: a szakszolgálati engedélybe
tett bejegyzés, amely meghatározza azt az ICAO helységazonosító kóddal jelölt állandó légiforgalmi állomást és
annak egy szektorát, szektorcsoportját, ahol a légiforgalmi
irányító jogosult légiforgalmi irányítói szolgálati tevékenység vagy ahol a repüléstájékoztató jogosult repüléstájékoztató szolgálati tevékenység ellátására,
h) NOTAM: távközlési eszközök segítségével terjesztett tájékoztatás, amely bármely légiforgalmi berendezés,
szolgálat, eljárás vagy veszély létesítéséről, keletkezéséről, állapotáról és változásáról tartalmaz olyan információkat, amelyek kellő időben történő megismerése alapvető
fontosságú a légiközlekedésben érintett szakszemélyzet
számára,
i) nyelvi kiterjesztés: a szakszolgálati engedélybe tett,
jogosultságot igazoló bejegyzés, amely meghatározza a
szakszolgálati engedéllyel rendelkező nyelvismeretét,
j) munkahelyi gyakorlati oktatói kiterjesztés: a szakszolgálati engedélybe tett, jogosultságot igazoló bejegyzés, amely meghatározza, hogy a szakszolgálati engedéllyel rendelkező szakismerete alapján munkahelyi gyakorlati képzést nyújthat,
k) PUB/SDO: a légiforgalmi tájékoztató szolgálat egy
része, amely a statikus légiforgalmi adatoknak a légiforgalmi tájékoztató szolgáltatás adatbázisába történő rögzítésével, naprakészen tartásával, légiforgalmi tájékoztató
kiadványok közzétételével összefüggő feladatokat látja el,
l) szakszolgálat ellátására hátrányosan ható szer: szeszes ital, kábítószer vagy pszichotróp anyag,
m) szektor: valamely repüléstájékoztató vagy magaslégtéri körzet, illetve irányítói körzet egy része.
A szolgálati tevékenység ellátása 3. § Szolgálati tevékenységet az láthat el, akinek a szolgálati
tevékenység ellátására jogosító érvényes szakszolgálati
engedélye van (a továbbiakban: engedélyes), és akit szolgálati tevékenység ellátására a szolgáltató kijelölt.
II. Fejezet A SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLYEKRE
VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. Cím
A LÉGIFORGALMI IRÁNYÍTÓ
SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLY A légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység
ellátására való jogosultság
4. § (1) A gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély az engedélyest feljogosítja, hogy a szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosításnak, jogosítás-kiterjesztésnek
megfelelő légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet lásson el munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett.
(2) A gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati
engedély legalább egy jogosítást és – ha a jogosításhoz
kapcsolódhat – egy jogosítás-kiterjesztést tartalmaz.
5. § (1) A légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély az
engedélyest feljogosítja, hogy a szakszolgálati engedélybe
bejegyzett jogosításnak, jogosítás-kiterjesztésnek és munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő légiforgalmi irányító
szolgálati tevékenységet lásson el.
(2) A légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélybe
be nem jegyzett jogosításnak, jogosítás-kiterjesztésnek,
munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet az engedélyes képzés keretében, munkahelyi kiterjesztéssel és munkahelyi gyakorlati
oktató kiterjesztéssel rendelkező engedélyes felügyelete
mellett láthat el.
6. § (1) A gyakornok légiforgalmi irányító és a légiforgalmi
irányító szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell a
(2)–(7) bekezdésben meghatározott jogosítások egyikét
azon szolgáltatástípus jelzése céljából, amelyet az engedélyes nyújthat.
(2) A repülőtéri irányítás látással jogosítás (ADV) az
engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására olyan repülőtéren és repülőtéri irányító körzetben (CTR), ahol
a) nincs közzétéve műszer szerinti megközelítési vagy
indulási eljárás,
b) nincs bevezető irányító szolgálat, és
c) a bevezető irányító szolgálat feladatait más egység
sem látja el. (3) A repülőtéri irányítás műszeres jogosítás (ADI) az
engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására olyan repülőtéren és repülőtéri irá-
nyító körzetben, ahol közzé van téve műszer szerinti megközelítési vagy indulási eljárás. A jogosítás valamely, a
7. §-ban meghatározott jogosítás-kiterjesztéssel együtt alkalmazható.
(4) A bevezető irányítás eljárás jogosítás (APP) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására az érkező, induló vagy átrepülő légijárművek
részére, légtérellenőrző berendezés használata nélkül.
(5) A bevezető irányítás légtérellenőrző berendezéssel
jogosítás (APS) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására az érkező, induló
vagy átrepülő légijárművek részére, légtérellenőrző berendezés használatával. A jogosítás valamely, a 8. §-ban meghatározott jogosítás-kiterjesztéssel együtt alkalmazható.
(6) A körzeti irányítás eljárás jogosítás (ACP) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység
ellátására légtérellenőrző berendezés használata nélkül.
(7) A körzeti irányítás légtérellenőrző berendezéssel jogosítás (ACS) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító
szolgálati tevékenység ellátására légtérellenőrző berendezés
használatával. A jogosítás valamely, a 9. §-ban meghatározott jogosítás-kiterjesztéssel együtt alkalmazható.
7. § (1) A gyakornok légiforgalmi irányító és a légiforgalmi
irányító szakszolgálati engedélynek a repülőtéri irányítás
műszeres jogosítás mellett tartalmaznia kell a (2)–(6) bekezdésben meghatározott jogosítás-kiterjesztések legalább egyikét.
(2) A toronyirányítás kiterjesztés (TWR) az engedélyest
feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység
ellátására olyan repülőtéren és repülőtéri irányítói körzetben, ahol a légiforgalmi irányítás egy munkahelyi pozícióból történik.
(3) A gurítóirányítás kiterjesztés (GMC) az engedélyest
feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására repülőtéren a földi mozgások irányítására, repülőtéri
földi mozgást felderítő berendezés használata nélkül.
(4) A földi mozgások irányítása felderítő berendezéssel
kiterjesztés (GMS) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására repülőtéren a
földi mozgások irányítására, repülőtéri földi mozgást felderítő berendezés használatával. A jogosítás-kiterjesztés a
toronyirányítás kiterjesztés vagy a gurítóirányítás kiterjesztés megszerzését követően adható meg.
(5) A repülőtéri körzeti irányítás kiterjesztés (AIR) az
engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására repülőtéri irányítói körzetben.
(6) A repülőtéri radarirányítás kiterjesztés (RAD) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására olyan repülőtéri irányító körzetben,
ahol a légiforgalmi irányítás légtérellenőrző radarberendezés használatával történik. A jogosítás-kiterjesztés a repülőtéri körzeti irányítás kiterjesztés vagy a toronyirányítás
kiterjesztés megszerzését követően adható meg.
8. § (1) A gyakornok légiforgalmi irányító és a légiforgalmi
irányító szakszolgálati engedélynek a bevezető irányítás
légtérellenőrző berendezéssel jogosítás mellett tartalmaznia kell a (2)–(6) bekezdésben meghatározott jogosításkiterjesztések legalább egyikét.
(2) A radarirányítás kiterjesztés (RAD) az engedélyest
feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység
ellátására elsődleges vagy másodlagos radarberendezés
használatával.
(3) A precíziós bevezető irányítás radarberendezéssel
kiterjesztés (PAR) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi
irányító szolgálati tevékenység ellátására a futópályára
való bevezetés utolsó szakaszában lévő légijármű részére,
precíziós bevezető radarberendezés használatával. A jogosítás-kiterjesztés a radarirányítás kiterjesztés megszerzését
követően adható meg.
(4) A bevezető irányítás légtérellenőrző radarberendezéssel kiterjesztés (SRA) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására, a futópályára való bevezetés utolsó szakaszában lévő légijármű
részére, légtérellenőrző berendezés használatával. A jogosítás-kiterjesztés a radarirányítás kiterjesztés megszerzését
követően adható meg.
(5) Az automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés kiterjesztés (ADS) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi
irányító szolgálati tevékenység ellátására automatikus berendezésfüggő légtérellenőrző berendezés használatával.
(6) A közelkörzeti irányítás kiterjesztés (TCL) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására bármilyen légtérellenőrző berendezés
használatával egy közelkörzeti légtérben vagy a körzeti
irányítói légtér szomszédos szektorában. A jogosításkiterjesztés a radarirányítás kiterjesztés vagy az automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés kiterjesztés megszerzését követően adható meg.
9. § (1) A gyakornok légiforgalmi irányító és a légiforgalmi
irányító szakszolgálati engedélynek a körzeti irányítás légtérellenőrző berendezéssel jogosítás (ACS) mellett tartalmaznia kell a (2)–(5) bekezdésben meghatározott jogosítás-kiterjesztések legalább egyikét.
(2) A radarirányítás kiterjesztés (RAD) az engedélyest
feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység
ellátására légtérellenőrző radarberendezés használatával.
(3) Az automatikus berendezésfüggő légtérellenőrzés kiterjesztés (ADS) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi
irányító szolgálati tevékenység ellátására automatikus berendezésfüggő légtérellenőrző berendezés használatával.
(4) A közelkörzeti irányítás kiterjesztés (TCL) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására bármilyen légtérellenőrző berendezés
használatával egy közelkörzeti légtérben vagy a körzeti
irányítói légtér szomszédos szektorában. A jogosítás-kiterjesztés a radarirányítás kiterjesztés vagy az automatikus
berendezésfüggő légtérellenőrzés kiterjesztés megszerzését követően adható meg.
(5) Az óceáni irányítás kiterjesztés (OCL) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására az óceáni irányítói körzetben tartózkodó légijármű számára.
10. § (1) A légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélybe
valamely jogosítás és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztés mellett be kell jegyezni a
(3) bekezdésben meghatározott kiterjesztést, valamint a
nyelvi kiterjesztést.
(2) A gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati
engedélybe valamely jogosítás és – ha jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztés mellett be kell jegyezni a
nyelvi kiterjesztést.
(3) Munkahelyi kiterjesztés az engedélyest feljogosítja
légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátására egy
légiforgalmi irányító egység felügyelete alatt működő
munkahelyen, szektorban vagy szektorcsoportban.
11. § (1) A légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélybe
valamely jogosítás és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztés és munkahelyi kiterjesztés mellett bejegyezhető a (2)–(4) bekezdésben meghatározott
szakszolgálati kiterjesztés.
(2) A munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztés (OJTI)
az engedélyest feljogosítja gyakorlati oktatói és felügyeleti feladatok ellátására a szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosításnak, jogosítás-kiterjesztésnek és munkahelyi
kiterjesztésnek megfelelő munkahelyen.
(3) A munkahelyi vizsgáztató kiterjesztés (ULA) az engedélyest feljogosítja munkahelyi gyakorlati vizsgáztatási
feladatok és munkahelyi elméleti és gyakorlati szaktudás
értékelési feladatok ellátására.
(4) A szaktudás értékelő kiterjesztés (LCA) az engedélyest feljogosítja munkahelyi elméleti és gyakorlati szaktudás értékelési feladatok ellátására.
A légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység
ellátására való jogosultság korlátozása
12. § (1) Az engedélyes a légiforgalmi irányító szakszolgálati
engedély érvényességén belül is kizárólag munkahelyi
gyakorlati oktató felügyelete mellett láthat el légiforgalmi
irányító szolgálati tevékenységet, ha
a) a szakszolgálati engedélyében bejegyzett munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő operatív munkahelyen végzett légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet
aa) folyamatosan, 60 napnál hosszabb ideig nem, vagy
ab) 180 napon belül 50 óránál kevesebbet
látott el,
b) a továbbképzési követelményeket nem teljesítette,
vagy
c) a szaktudását nem megfelelőnek értékelték, de a
szakszolgálati engedélyét a légiközlekedési hatóság nem
függesztette fel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a továbbképzési program határozza meg a munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett eltöltendő időtartamot.
(3) Operatív munkahelyen végzett légiforgalmi irányító
szolgálati tevékenységnek kell tekinteni a munkahelyi
gyakorlati oktatást is, de a munkahelyi gyakorlati oktatással töltött időtartam nem haladhatja meg 60 napon belül a
légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységgel töltött idő
75%-át.
13. § (1) Az engedélyes a légiforgalmi irányító szakszolgálati
engedély érvényességén belül nem láthat el légiforgalmi
irányító szolgálati tevékenységet, ha
a) a 37. §-ban meghatározott feltételek fennállnak,
vagy
b) a szolgálati tevékenység ellátására a polgári légiközlekedési szakszolgálati engedélyek egészségügyi feltételeiről és kiadásuk rendjéről szóló miniszteri rendeletben
meghatározottak szerint egészségi szempontból alkalmatlan, valamint olyan, a szolgálati tevékenység ellátására
hátrányosan ható szer befolyása alatt áll, amely képtelenné
teheti arra, hogy szolgálati tevékenységét biztonságosan
és megfelelően lássa el (a továbbiakban együtt: alkalmatlanság).
(2) Az engedélyes az (1) bekezdésben meghatározott
tényt köteles a szolgáltatónak haladéktalanul bejelenteni.
Gyakornok légiforgalmi irányító
és a légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély
megszerzésének feltételei 14. § Gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélyt az a kérelmező kaphat, aki
a) betöltötte a 18. életévét,
b) középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik,
c) a jogosításhoz és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – a jogosítás-kiterjesztéshez szükséges kezdő képzést
sikeresen teljesítette,
d) angol nyelvből – nem magyar anyanyelvű személy
magyar nyelvből is – nyelvismereti vizsgát tett, és
e) rendelkezik a polgári légiközlekedési szakszolgálati
engedélyek egészségügyi feltételeiről és kiadásuk rendjéről szóló miniszteri rendeletben előírt orvosi minősítéssel
(a továbbiakban: orvosi minősítés).
15. § (1) Légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélyt az a
kérelmező kaphat, aki
a) betöltötte a 21. életévét,
b) rendelkezik gyakornok légiforgalmi irányító szak
szolgálati engedéllyel,
c) a jogosításhoz és – ha a jogosításhoz kapcsolód
hat – jogosítás-kiterjesztéshez szükséges munkahelyi képzést, valamint a munkahelyi vizsgát sikeresen teljesítette, és
d) rendelkezik orvosi minősítéssel. (2) Munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztést – a 16. §
(3) bekezdésében meghatározott eltéréssel – az a kérelmező kaphat, aki
a) rendelkezik légiforgalmi irányító szakszolgálati engedéllyel, és a kiterjesztési kérelemnek megfelelő
aa) legalább 3 éves jogosítással,
ab) amennyiben a jogosításhoz kapcsolódhat, jogosí
tás-kiterjesztéssel, továbbá munkahelyi kiterjesztéssel, valamint ac) munkahelyen, a kérelmet közvetlenül megelőző
legalább hat hónapban, vagy repülőtéri irányítás látással
jogosítás, repülőtéri irányítás műszeres jogosítás és toronyirányítás kiterjesztés esetén a kérelmet közvetlenül
megelőző legalább három hónapban légiforgalmi irányító
szolgálati tevékenységet látott el, és
b) az EUROCONTROL (Európai Szervezet a Légiközlekedés Biztonságáért) által szervezett vagy a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott légiforgalmi irányító
munkahelyi gyakorlati oktatói tanfolyamot sikeresen elvégezte.
(3) Szaktudás értékelő kiterjesztést – a 16. § (3) bekezdésében meghatározott eltéréssel – az a kérelmező kaphat,
aki
a) rendelkezik légiforgalmi irányító szakszolgálati engedéllyel, és legalább 2 éves munkahelyi gyakorlati oktató
kiterjesztéssel, és a kiterjesztési kérelemnek megfelelő
aa) legalább 5 éves jogosítással,
ab) ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiter
jesztéssel, továbbá munkahelyi kiterjesztéssel, valamint
ac) munkahelyen, a kérelmet közvetlenül megelőző
legalább hat hónapban, vagy repülőtéri irányítás látással jogosítás, repülőtéri irányítás műszeres jogosítás és toronyirányítás kiterjesztés esetén a kérelmet közvetlenül
megelőző legalább három hónapban légiforgalmi irányító
szolgálati tevékenységet látott el, és
b) az EUROCONTROL által szervezett vagy a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott légiforgalmi irányító szaktudás értékelő tanfolyamot sikeresen elvégezte.
(4) Munkahelyi vizsgáztató kiterjesztést – a 16. § (3) bekezdésében meghatározott eltéréssel – az a kérelmező kaphat, aki
a) rendelkezik légiforgalmi irányító szakszolgálati engedéllyel, és legalább 2 éves munkahelyi gyakorlati oktató
kiterjesztéssel, és a kiterjesztési kérelemnek megfelelő
aa) legalább 7 éves jogosítással,
ab) ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiter
jesztéssel, továbbá munkahelyi kiterjesztéssel, valamint
ac) munkahelyen, a kérelmet közvetlenül megelőző
legalább hat hónapban, vagy repülőtéri irányítás látással
jogosítás, repülőtéri irányítás műszeres jogosítás és toronyirányítás kiterjesztés esetén a kérelmet közvetlenül
megelőző legalább három hónapban légiforgalmi irányító
szolgálati tevékenységet látott el, és
b) az EUROCONTROL által szervezett vagy a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott légiforgalmi irányító munkahelyi vizsgáztatói tanfolyamot sikeresen elvégezte.
16. § (1) A légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély
megszerzését követően további jogosítást, jogosítás-kiterjesztést vagy munkahelyi kiterjesztést az a kérelmező kaphat, aki
a) rendelkezik légiforgalmi irányító szakszolgálati engedéllyel, és b) sikeresen teljesítette a jogosításhoz, a jogosításkiterjesztéshez, vagy munkahelyi kiterjesztéshez szükséges kezdő képzést vagy munkahelyi képzést, és sikeres
munkahelyi vizsgát tett.
(2) Olyan jogosítást, jogosítás-kiterjesztést vagy munkahelyi kiterjesztést, amelyet korábban a légiközlekedési
hatóság nem adott ki (a továbbiakban: új jogosítás, új jogosítás-kiterjesztés vagy új munkahelyi kiterjesztés) az az
engedélyes kaphat, aki – az (1) bekezdésben meghatározottak mellett – rendelkezik
a) új munkahelyi kiterjesztés esetén a kiterjesztéshez
szükséges jogosítással, – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel és legalább egy másik munkahelyi kiterjesztéssel,
b) új jogosítás-kiterjesztés esetén a jogosításhoz szükséges jogosítással és legalább egy munkahelyi kiterjesztéssel, vagy
c) új jogosítás esetén valamely más jogosítással – ha
a jogosításhoz kapcsolódhat –, jogosítás-kiterjesztéssel és
munkahelyi kiterjesztéssel.
(3) A 15. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott szakszolgálati kiterjesztést új jogosítás, új jogosítás-kiterjesztés vagy új munkahelyi kiterjesztés esetén az az engedélyes kaphat, aki rendelkezik légiforgalmi irányító szakszolgálati engedéllyel, és
a) munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztés esetén legalább 2 éves munkahelyi gyako9rlati oktató kiterjesztéssel,
b) szaktudás értékelő kiterjesztés esetén szaktudás értékelő kiterjesztéssel,
c) munkahelyi vizsgáztató kiterjesztést esetén munkahelyi vizsgáztató kiterjesztéssel.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetre vonatkozó
képzési követelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
Gyakornok légiforgalmi irányító
és a légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély
érvényessége és hosszabbításának feltételei 17. § (1) A gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati
engedély érvényességi ideje két év.
(2) A gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati
engedély érvényét veszíti, ha a légiközlekedési hatóság az
engedélyesnek légiforgalmi irányító szakszolgálati engedélyt ad ki.
18. § (1) A légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély érvényességét a bejegyzett jogosítás, jogosítás-kiterjesztés, munkahelyi kiterjesztés, nyelvi kiterjesztés, szakszolgálati kiterjesztés és orvosi minősítés együttesen határozza meg.
(2) A munkahelyi kiterjesztés érvényességi ideje 12 hónap.
(3) A munkahelyi kiterjesztést az érvényességi időtartamon belül a következő 12 hónap időtartamra a légiközlekedési hatóság meghosszabbítja, ha a kérelmező
a) a kérelmet megelőzően a légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet a 12. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott minimális időtartamban gyakorolta, vagy a
szolgálati tevékenység ellátására való jogosultság megszakadása esetén a továbbképzési programban meghatározott
követelményeket teljesítette,
b) az időszakosan kötelező továbbképzéseken a továbbképzési programban meghatározott követelményeket
teljesítette,
c) szaktudását megfelelőnek értékelték,
d) rendelkezik nyelvi kiterjesztéssel, és
e) rendelkezik orvosi minősítéssel.
(4) A (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott feltételek teljesítését a szolgáltató igazolja.
(5) A munkahelyi kiterjesztés érvényességi idejének lejártát követően a légiközlekedési hatóság a kiterjesztést
megújítja, ha a munkahelyi képzés megfelelő részét sikeresen teljesítette, és a kérelmező szaktudását megfelelőnek
értékelték, amelyet a szolgáltató igazol.
(6) Az engedélyesnek, aki bármely egybefüggő négyéves időtartam alatt a szakszolgálati engedélyébe bejegyzett jogosítással és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel összefüggő légiforgalmi irányító
szolgálati tevékenységet nem lát el, a jogosításnak és – ha
a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztésének
megfelelő munkahelyi képzést kell elvégeznie, továbbá
munkahelyi gyakorlati vizsgát kell tennie. A munkahelyi
képzés szaktudás értékelő által elvégzett értékelést és – az
értékelés eredménye alapján a képzési szervezet által meghatározott – képzési követelmények teljesítését követően
kezdhető meg.
19. § (1) A szakszolgálati kiterjesztés érvényességi ideje
36 hónap, amelyet a légiközlekedési hatóság újabb 36 hónapos időtartamra meghosszabbít, ha a kérelmező teljesítette a továbbképzési programban meghatározott követelményeket.
(2) A továbbképzési programban meghatározott követelmények teljesítését a szolgáltató igazolja.
2. Cím A REPÜLÉSTÁJÉKOZTATÓ SZAKSZOLGÁLATI
ENGEDÉLY A repüléstájékoztató szolgálati tevékenység
ellátására való jogosultság
20. § (1) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedély az engedélyest feljogosítja, hogy a szakszolgálati engedélybe
bejegyzett jogosításnak, jogosítás-kiterjesztésnek és munkahelyi kiterjesztésnek, szakszolgálati kiterjesztésnek
megfelelő repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet lásson el.
(2) A szakszolgálati engedélybe be nem jegyzett jogosításnak, jogosítás-kiterjesztésnek, munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet
az engedélyes képzés keretében, munkahelyi kiterjesztéssel és munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztéssel rendelkező engedélyes felügyelete mellett láthat el.
21. § (1) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe be
kell jegyezni a (2) és (3) bekezdésben meghatározott jogosítások egyikét azon szolgáltatástípus jelzése céljából,
amelyet az engedélyes nyújthat.
(2) Körzeti jogosítás (FIS) az engedélyest feljogosítja
repüléstájékoztató szolgálati tevékenység ellátására nem
ellenőrzött légtérben. Az engedélyes nem jogosult repüléstájékoztató szolgálati tevékenység ellátására repülőtéren
vagy repülőtéri körzetben. A körzeti jogosítás radartanácsadás kiterjesztéssel együtt alkalmazható.
(3) Repülőtéri jogosítás (AFIS) az engedélyest feljogosítja repüléstájékoztató szolgálati tevékenység ellátására
nem ellenőrzött repülőtéren és repülőtéri körzetben.
22. § (1) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe a
körzeti jogosítás mellett be kell jegyezni a (3) bekezdésben
meghatározott jogosítás-kiterjesztést.
(2) A (3) bekezdésben szereplő jogosítás-kiterjesztés repülőtéri jogosítás mellett is bejegyezhető.
(3) A radartanácsadás kiterjesztés (RADA) az engedélyest feljogosítja repüléstájékoztató szolgálati tevékenység ellátására elsődleges, illetve másodlagos radarberendezéssel.
23. § (1) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe valamely jogosítás és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztés mellett be kell jegyezni a (2) bekezdésben meghatározott munkahelyi kiterjesztést, valamint a
nyelvi kiterjesztést.
(2) A munkahelyi kiterjesztés az engedélyest feljogosítja repüléstájékoztató szolgálati tevékenység ellátására valamely repüléstájékoztató egység felügyelete alatt működő munkahelyen.
24. § (1) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe bejegyezhető a (2) bekezdésben meghatározott szakszolgálati kiterjesztés.
(2) A munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztés az engedélyest feljogosítja gyakorlati oktatói és felügyeleti feladatok ellátására a repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosításnak, jogosítás-kiterjesztésnek,
munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő munkahelyen.
A repüléstájékoztató szolgálati tevékenység
ellátására való jogosultság korlátozása
25. § (1) Az engedélyes a repüléstájékoztató szakszolgálati
engedély érvényességén belül is kizárólag munkahelyi
gyakorlati oktató felügyelete mellett láthat el repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet,
a) ha a szakszolgálati engedélyében bejegyzett munkahelyi kiterjesztésnek megfelelő operatív munkahelyen
végzett szolgálati tevékenység folyamatos ellátásában
90 napnál hosszabb időtartamú megszakítása volt,
b) ha a továbbképzési követelményeket nem teljesítette, vagy
c) ha a szaktudását nem megfelelőnek értékelik, de a
szakszolgálati engedélyét a légiközlekedési hatóság nem
függesztette fel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a továbbképzési program határozza meg a munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett eltöltendő időtartamot.
(3) Operatív munkahelyen végzett repüléstájékoztató
szolgálati tevékenységnek kell tekinteni a munkahelyi
gyakorlati oktatást, de a munkahelyi gyakorlati oktatással
töltött időtartam nem haladhatja meg 90 napon belül a repüléstájékoztató szolgálati tevékenységgel töltött idő
75%-át.
26. § (1) Az engedélyes a repüléstájékoztató szakszolgálati
engedély érvényességén belül nem láthat el repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet, ha
a) a 37. §-ban meghatározott feltételek fennállnak,
vagy
b) az alkalmatlanság feltételei fennállnak. (2) Az engedélyes az (1) bekezdésben meghatározott
tényt köteles a szolgáltatónak haladéktalanul bejelenteni.
Repüléstájékoztató szakszolgálati engedély
megszerzésének feltételei 27. § (1) Repüléstájékoztató szakszolgálati engedélyt az a kérelmező kaphat, aki
a) betöltötte a 18. életévét,
b) legalább középfokú végzettséggel rendelkezik,
c) a jogosításhoz és – ha a jogosításhoz kapcsolód
hat – a jogosítás-kiterjesztéshez szükséges kezdő képzést,
munkahelyi képzést és munkahelyi vizsgát sikeresen teljesítette,
d) angol nyelvből – nem magyar anyanyelvű személy
magyar nyelvből is – nyelvismereti vizsgát tett, és
e) rendelkezik orvosi minősítéssel. (2) Munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztést az a kérelmező kaphat, aki rendelkezik repüléstájékoztató szakszolgálati engedéllyel, a kiterjesztési kérelemnek megfelelő legalább hároméves jogosítással és – ha a jogosításhoz
kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel, valamint munkahelyi kiterjesztéssel.
(3) Repüléstájékoztató szakszolgálati engedély megszerzését követően további jogosítást, jogosítás-kiterjesztést vagy munkahelyi kiterjesztést az a kérelmező kaphat,
aki
a) rendelkezik repüléstájékoztató szakszolgálati engedéllyel, és b) sikeresen teljesítette a jogosításhoz – ha a jogosításhoz kapcsolódhat –, a jogosítás-kiterjesztéshez vagy a
munkahelyi kiterjesztéshez szükséges kezdő képzést
vagy munkahelyi képzést, és sikeres munkahelyi vizsgát
tett.
(4) Új jogosítást, új jogosítás-kiterjesztést vagy új munkahelyi kiterjesztést az az engedélyes kérelmező kaphat,
aki rendelkezik
a) új munkahelyi kiterjesztés esetén a kiterjesztéshez
szükséges jogosítással – ha a jogosításhoz kapcsolódhat –,
jogosítás-kiterjesztéssel és legalább egy munkahelyi kiterjesztéssel,
b) új jogosítás-kiterjesztés esetén a jogosításhoz szükséges jogosítással és legalább egy munkahelyi kiterjesztéssel,
c) új jogosítás esetén valamely más jogosítással – ha a
jogosításhoz kapcsolódhat –, jogosítás-kiterjesztéssel és
munkahelyi kiterjesztéssel.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetre vonatkozó
képzési követelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
Repüléstájékoztató szakszolgálati engedély
érvényessége és hosszabbításának feltételei 28. §
(1) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedély érvényességét a bejegyzett jogosítás, jogosítás-kiterjesztés,
munkahelyi kiterjesztés, nyelvi kiterjesztés, munkahelyi
gyakorlati oktató kiterjesztés és orvosi minősítés együttesen határozza meg.
(2) A munkahelyi kiterjesztés érvényességi ideje 24 hónap.
(3) A munkahelyi kiterjesztést az érvényességi időtartamon belül a következő 24 hónap időtartamra a légiközlekedési hatóság meghosszabbítja, ha a kérelmező
a) a kérelmet megelőző 24 hónap időtartam alatt repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet a 25. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott minimális időtartamban
gyakorolta, vagy a szolgálati tevékenység ellátására való
jogosultság megszakadása esetén a továbbképzési programban meghatározott követelményeket teljesítette,
b) az időszakosan kötelező továbbképzéseken a továbbképzési programban szereplő követelményeket teljesítette,
c) szaktudását megfelelőnek értékelték,
d) rendelkezik nyelvi kiterjesztéssel, és
e) rendelkezik orvosi minősítéssel.
(4) A (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott feltételek teljesítését a szolgáltató igazolja.
(5) A munkahelyi kiterjesztés érvényességi idejének lejártát követően a légiközlekedési hatóság a kiterjesztést
megújítja, ha a kérelmező a munkahelyi képzés megfelelő
részét sikeresen teljesítette, és a szaktudását megfelelőnek
értékelték, amelyet a szolgáltató igazol.
(6) Az engedélyesnek, aki bármely egybefüggő, négyéves időszak alatt a repüléstájékoztató szakszolgálati
engedélyébe bejegyzett jogosítással és – ha a jogosításhoz
kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztésével összefüggő
repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet nem látott el,
a jogosításnak és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – a jogosítás-kiterjesztésének megfelelő munkahelyi képzést
kell elvégeznie, továbbá munkahelyi vizsgát kell tennie.
A munkahelyi képzés, munkahelyi gyakorlati oktató által
elvégzett értékelést és – az értékelés eredménye alapján
a képzési szervezet által meghatározott – képzési követelmények teljesítését követően kezdhető meg.
29. § (1) A munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztés érvényességi ideje 36 hónap, amelyet a légiközlekedési hatóság meghosszabbít, ha a kérelmező teljesítette a továbbképzési programban meghatározott követelményeket.
(2) A továbbképzési programban meghatározott követelmények teljesítését a szolgáltató igazolja.
3. Cím A LÉGIFORGALMI TISZT SZAKSZOLGÁLATI
ENGEDÉLY A légiforgalmi tiszt szolgálati tevékenység
ellátására való jogosultság
30. § (1) A légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély az engedélyest feljogosítja, hogy a szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosításnak, és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztésnek megfelelő légiforgalmi tiszt
szolgálati tevékenységet lásson el.
(2) Az engedélyes olyan légiforgalmi tiszt szolgálati tevékenységet, amelyhez megfelelő jogosítással, jogosítás-kiterjesztéssel nem rendelkezik csak képzés keretében,
legalább 3 éve érvényes légiforgalmi tiszt szakszolgálati
engedéllyel és a képzés típusának megfelelő jogosítással,
– ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel rendelkező engedélyes felügyelete mellett láthat el.
31. § (1) A légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélynek tartalmaznia kell a (2)–(5) bekezdésben meghatározott jogosítások egyikét azon szolgáltatástípus jelzése céljából,
amelyet az engedélyes nyújthat.
(2) Légiforgalmi tájékoztató jogosítás (AIS) az engedélyest feljogosítja légiforgalmi tájékoztató szolgálat ellátására.
(3) Repülési adatfeldolgozó jogosítás (FD) az engedélyest feljogosítja a légiforgalmi szolgáltatóhoz érkező, manuális feldolgozást igénylő közlemények kezelésére, feldolgozására, ha ezt a tevékenységet a légiforgalmi irányító
vagy a repüléstájékoztató szolgálati tevékenységtől elkülönült egység végzi.
(4) Áramlásszervezés jogosítás (FMP) az engedélyest
feljogosítja Budapest FIR-en belül az ellenőrzött légteret
érintő valamennyi, a műszerrepülési szabályok (IFR) és a
vegyes repülési szabályok (IFR/VFR) szerint működő légijármű indulási idejének szabályozására.
(5) Légtérgazdálkodás jogosítás (ASM) az engedélyest
feljogosítja a légtérgazdálkodás napi tervezési és időszakos légtérmegosztási feladatainak végzésére a légiforgalmi légtér hatékonyabb kialakítása, valamint a polgári és az
állami légtérfelhasználók számára rendelkezésre álló légtérkapacitás – ideértve a légiforgalmi irányítás kapacitását
is – legjobb kihasználásának elősegítése érdekében.
32. § (1) A légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélynek a légiforgalmi tájékoztató jogosítás mellett tartalmaznia kell a
(2)–(4) bekezdésben meghatározott jogosítás-kiterjesztés
egyikét.
(2) NOTAM kiterjesztés (NOTAM) az engedélyest feljogosítja a NOTAM kiadással és szétosztással összefüggő
légiforgalmi tájékoztató szolgálati tevékenység ellátására.
(3) Repülésbejelentő kiterjesztés (ARO) az engedélyest
feljogosítja a repülőterekről induló légijárművek repülési
tervének feladásával, a kapcsolódó közlemények kezelésével, a repülés előtti és utáni tájékoztatások ellátásával
összefüggő légiforgalmi tájékoztató szolgálati tevékenység ellátására.
(4) PUB/SDO kiterjesztés (PUB/SDO) az engedélyest
feljogosítja a magyar statikus légiforgalmi adatoknak a légiforgalmi tájékoztató szolgáltatás adatbázisába történő
rögzítésével, naprakészen tartásával, a légiforgalmi tájékoztató kiadványok közzétételével összefüggő feladatok
ellátására.
A légiforgalmi tiszt szolgálati tevékenység
ellátására való jogosultság korlátozása
33. § (1) Az engedélyes a légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély érvényességén belül is legalább 3 éve érvényes légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedéllyel és megfelelő
jogosítással, – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel rendelkező személy felügyelete mellett
láthat el szolgálati tevékenységet,
a) ha a szakszolgálati engedélyébe bejegyzett jogosításnak és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosításkiterjesztésnek megfelelő szolgálati tevékenység folyamatos ellátásában 90 napnál hosszabb időtartamú megszakítása volt,
b) ha a továbbképzési követelményeket nem teljesítette, vagy
c) ha a szaktudását nem megfelelőnek értékelik, de a
szakszolgálati engedélyét a légiközlekedési hatóság nem
függesztette fel.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a továbbképzési program határozza meg a munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett eltöltendő időtartamot.
(3) Az engedélyes a légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély érvényességén belül nem láthat el szolgálati tevékenységet, ha
a) a 37. §-ban meghatározott feltételek fennállnak vagy
b) olyan, a szolgálati tevékenység ellátására hátrányo
san ható szer befolyása alatt áll, amely képtelenné teheti
arra, hogy feladatát biztonságosan és megfelelően lássa el.
(4) Az engedélyes a (3) bekezdésben meghatározott
tényt köteles a szolgáltatónak haladéktalanul bejelenteni.
Légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély
megszerzésének feltételei 34. §
(1) Légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélyt az a kérelmező kaphat, aki
a) betöltötte a 18. életévét,
b) legalább középfokú végzettséggel rendelkezik,
c) angol nyelvből államilag elismert középfokú nyelv
vizsgával rendelkezik, és
d) a jogosításhoz és – ha a jogosításhoz kapcsolód
hat – jogosítás-kiterjesztéshez szükséges kezdő képzést, a
munkahelyi képzést, és a munkahelyi vizsgát sikeresen teljesítette.
(2) Légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély megszerzését követően további jogosítást és – ha a jogosításhoz
kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztést az a kérelmező kaphat, aki a jogosításhoz és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéshez szükséges kezdő képzést,
munkahelyi képzést és munkahelyi vizsgát sikeresen teljesítette.
Légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély
érvényessége és hosszabbításának feltételei
35. § (1) A légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély érvényességét a bejegyzett jogosítás, jogosítás-kiterjesztés
együttesen határozza meg.
(2) A jogosítás érvényességi ideje 24 hónap. (3) A jogosítást az érvényességi időtartamon belül a következő 24 hónap időtartamra a légiközlekedési hatóság
meghosszabbítja, ha
a) a kérelmező a szolgálati tevékenységet a 33. §
(1) bekezdés a) pontjában meghatározott minimális időtartamban gyakorolta, vagy a szolgálati tevékenység ellátására való jogosultság megszakadása esetén a továbbképzési
programban meghatározott követelményeket teljesítette,
b) az időszakosan kötelező továbbképzéseken a továbbképzési programban szereplő követelményeket teljesítette, és
c) szaktudását megfelelőnek értékelték. (4) A (3) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését a szolgáltató igazolja.
(5) A jogosítás érvényességi idejének lejártát követően
a légiközlekedési hatóság a jogosítást megújítja, ha a kérelmező a munkahelyi képzés megfelelő részét sikeresen
teljesítette, és a szaktudását megfelelőnek értékelték, amelyet a szolgáltató igazol.
(6) Az engedélyesnek, aki bármely egybefüggő, négyéves időszak alatt a légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélyébe bejegyzett jogosítással és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztésével összefüggő légiforgalmi tiszt szolgálati tevékenységet nem látott el, a jogosításnak és – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosításkiterjesztésének megfelelő munkahelyi képzést kell elvégeznie, továbbá munkahelyi vizsgát kell tennie. A munkahelyi képzés a legalább 3 éve érvényes légiforgalmi tiszt
szakszolgálati engedéllyel, megfelelő jogosítással és – ha
a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel
rendelkező személy által elvégzett értékelést és – az értékelés eredménye alapján a képzési szervezet által meghatározott – képzési követelmények teljesítését követően
kezdhető meg.
III. Fejezet A SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS A szakszolgálati engedély kiadása
36. § (1) A szakszolgálati engedélyt és a bejegyzett jogosítást, jogosítás-kiterjesztést, munkahelyi kiterjesztést, nyelvi kiterjesztést, szakszolgálati kiterjesztést a légiközlekedési hatóság kérelemre, az e rendeletben előírt feltételek
teljesítése esetén megadja, meghosszabbítja vagy megújítja (a továbbiakban együtt: a szakszolgálati engedélyt kiadása).
(2) A légiforgalmi irányító és a repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe bejegyzett munkahelyi kiterjesztés,
nyelvi kiterjesztés, szakszolgálati kiterjesztés, valamint a
légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosítás meghosszabbítása esetén az újabb érvényességi
időtartam kezdőnapja a még érvényes jogosítás vagy kiterjesztés lejárati napja.
(3) A légiforgalmi irányító és a repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe bejegyzett munkahelyi kiterjesztés,
nyelvi kiterjesztés, szakszolgálati-kiterjesztés, és a légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosítás megújítása esetén az újabb érvényességi időtartam kezdőnapja a megújítás kiadásának napja.
37. § A szakszolgálati engedély kiadását a légiközlekedési
hatóság megtagadja, ha
a) az engedélyest a bíróság a szolgálati tevékenység ellátásától jogerősen eltiltotta, az eltiltás hatályának időtartama alatt,
b) az engedélyes kényszergyógyítását, kényszergyógykezelését a bíróság jogerősen elrendelte, annak időtartama
alatt,
c) az engedélyes szakszolgálati engedélyét a légiközlekedési hatóság jogerős határozatával visszavonta vagy felfüggesztette, a visszavonás vagy felfüggesztés időtartama
alatt,
d) az engedélyest a bíróság cselekvőképességet kizáró
vagy korlátozó gondnokság alá helyezte, a gondnokság
fennállásának időtartama alatt,
e) az engedélyest a szolgálati tevékenységével összefüggésben a bíróság szándékos bűncselekmény elkövetése
miatt jogerősen elítélte.
38. § (1) A szakszolgálati engedély formai és tartalmi követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A szakszolgálati engedélyt tanúsító okirat annak a
személynek a tulajdona, akinek azt a légiközlekedési hatóság kiadta, és aki azt aláírta.
(3) Az elveszett vagy megsemmisült szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság kérelemre pótolja.
(4) A légiközlekedési hatóság a kiadott, a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 3/A. § (1) bekezdés
a)–c) pontja által szabályozott adatokat tartalmazó szakszolgálati engedélyeket nyilvántartja.
A szakszolgálati engedély felfüggesztése
és visszavonása 39. §
(1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt, jogosítást, jogosítás-kiterjesztést, munkahelyi kiterjesztést vagy szakszolgálati kiterjesztést azonnali hatállyal
felfüggesztheti, a d) pontban foglalt feltétel esetén felfüggeszti, ha az engedélyes
a) akadályozza a légiközlekedési hatóságnak a szolgálati tevékenység ellenőrzésével kapcsolatos eljárását, az
ellenőrzés lehetővé tételéig,
b) nem tájékoztatja a szolgáltatót a szolgálati tevékenységre való alkalmatlanságáról, vagy az alkalmatlansága ellenére szolgálati tevékenységet lát el,
c) a légiközlekedési baleset, repülőesemény vizsgálata
vagy hatósági ellenőrzés során a légiközlekedési hatóság
megállapítja, hogy az engedélyes a szolgálati tevékenység
ellátásának szabályait megsértette, vagy magatartásával a
légiközlekedést veszélyeztette, vagy
d) a szaktudás értékelésen második alkalommal is nem
megfelelt értékelést kapott.
(2) Ha a légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt az (1) bekezdés d) pontja alapján függeszti fel, a ha
tározatban rendelkeznie kell a szakszolgálati engedély
visszaadásához szükséges képzési vagy vizsgakövetelményekről.
(3) Ha az engedélyes a szolgálati tevékenységre való alkalmatlanságáról nem tájékoztatta a szolgáltatót, és az alkalmatlanságról a szolgáltató tudomást szerez, a szolgáltató köteles tájékoztatni a légiközlekedési hatóságot.
(4) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt azonnali hatállyal visszavonja, ha
a) az engedélyes a kérelemben valótlan adatokat jelölt
meg,
b) a 37. §-ban meghatározott feltételek fennállnak. A szakszolgálati engedély kérelem
40. § (1) A szakszolgálati engedély kiadása iránti kérelmet
(a továbbiakban: kérelem) a kérelmezőnek a légiközlekedési
hatósághoz kell személyesen vagy postai úton benyújtani.
(2) A kérelem mintáját és a kérelemhez benyújtandó iratokat a 3. melléklet tartalmazza.
(3) Ha a kérelmező magyar állampolgár, akkor a személyazonosító igazolványát vagy a személyazonosságát
igazoló más okmányát kell bemutatnia, illetőleg annak
másolatát elküldenie.
(4) Ha a kérelmező nem magyar állampolgár, akkor az
úti okmányát, és ha a beutazáshoz és tartózkodáshoz külön
jogszabály alapján szükséges, a beutazásra vagy tartózkodásra jogosító engedélyét kell bemutatnia, vagy annak másolatát elküldenie.
(5) A munkahelyi kiterjesztés, nyelvi kiterjesztés, szakszolgálati kiterjesztés meghosszabbítására vonatkozó kérelmet a kiterjesztés érvényességi idejének lejáratát megelőző harminc nappal kell a légiközlekedési hatóságnak
benyújtani.
A szakszemélyzet vizsgáztatása 41. § (1) A szakszolgálati engedély – a gyakornok légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély kivételével –, további
jogosítás, jogosítás-kiterjesztés, munkahelyi kiterjesztés
megszerzéséhez munkahelyi vizsgát kell tenni.
(2) A munkahelyi vizsga megkezdésének feltétele a légiforgalmi irányítók esetében a munkahelyi képzés sikeres teljesítése, a repüléstájékoztató és a légiforgalmi tiszt esetében
a kezdő képzés és a munkahelyi képzés sikeres teljesítése.
(3) A munkahelyi vizsgáztatást a munkahelyi képzést
folytató képzési szervezet a légiközlekedési hatóság által
kiadott vizsgaszabályzat alapján végzi.
(4) A munkahelyi vizsga időpontjáról a szolgáltató a
munkahelyi vizsgát megelőző 15 nappal tájékoztatja a légiközlekedési hatóságot.
(5) A vizsgaszabályzatnak tartalmaznia kell a munkahelyi vizsga lebonyolításának rendjét a következők szerint:
a) a vizsgán történő részvétel feltételei,
b) a vizsga dokumentálásának rendje,
c) a vizsgázó jogai és kötelességei,
d) a vizsga értékelésének szempontjai és az értékelő lap,
e) a sikertelen vizsga feltételeinek meghatározása,
f) a sikertelen vizsga megismétlésére vonatkozó felté
telek,
g) a vizsga felfüggesztésére vonatkozó eljárás. (6) A légiközlekedési hatóság a munkahelyi vizsga
vizsgaszabályzatnak megfelelő lebonyolítását ellenőrzi.
(7) Ha a légiközlekedési hatóság a munkahelyi vizsga
során szabálytalanságot állapít meg, a vizsgát felfüggeszti.
(8) A vizsga eredményéről a szolgáltató jegyzőkönyvet
állít ki.
42. § (1) A munkahelyi vizsga elméleti és gyakorlati vizsgából áll.
(2) Az elméleti és a gyakorlati vizsga során a vizsgázónak bizonyítania kell a munkahelyi képzésen megszerzett
ismeretek elsajátítását és azt, hogy képes a szolgálati tevékenység biztonságos ellátására.
(3) Ha a vizsgázó az elméleti vagy gyakorlati vizsgán
nem felelt meg, a sikertelen vizsgát egy alkalommal ismételheti meg. A megismételt elméleti vizsgára leghamarabb
a sikertelen vizsgát követő hét nap elteltével, a megismételt gyakorlati vizsgára leghamarabb a sikertelen vizsgát
követő tizenöt nap elteltével kerülhet sor.
43. § (1) A gyakorlati vizsga a sikeres elméleti vizsgát követően kezdhető meg.
(2) A munkahelyi vizsgáztatást
a) légiforgalmi irányító vizsga esetében légiforgalmi
irányító szakszolgálati engedéllyel, jogosítással, – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel, munkahelyi kiterjesztéssel és vizsgáztatói kiterjesztéssel rendelkező személy,
b) repüléstájékoztató vizsga esetén repüléstájékoztató
szakszolgálati engedéllyel, jogosítással, – ha a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel, munkahelyi
kiterjesztéssel és munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztéssel rendelkező személy,
c) légiforgalmi tiszt vizsga esetén legalább 3 éve érvényes légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedéllyel, jogosí
tással és – amennyiben a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel rendelkező személy
végzi. (3) A légiforgalmi irányító és a repüléstájékoztató gyakorlati vizsga során a gyakornok légiforgalmi irányító és a
repüléstájékoztató valós forgalmi környezetben, munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett lát el szolgálati
tevékenységet. A vizsgán a munkahelyi gyakorlati oktató
abban az esetben ad utasítást a vizsgázónak, vagy akkor
köteles átvenni a szolgálati tevékenység ellátását, ha az a
repülésbiztonság érdekében szükséges.
(4) A vizsgáztató jogosult annak eldöntésére, hogy a
vizsgázó megfelelő szinten elsajátította a szolgálati tevékenységhez szükséges ismereteket, továbbá rendelkezik a
szükséges gyakorlattal.
IV. Fejezet A SZAKSZEMÉLYZET KÉPZÉSE
ÉS NYELVISMERETI KÖVETELMÉNYEI
A képzési engedély 44. § (1) A szakszemélyzet képzése a légiközlekedési hatóság
által kiadott képzési engedéllyel folytatható.
(2) A képzési engedélyt – kérelemre – a légiközlekedési
hatóság adja ki ötéves időtartamra.
(3) A képzési engedély iránti kérelemnek a következő
adatokat kell tartalmaznia:
a) a képzési szervezet neve, székhelye, telephelye, b) a képzés típusai,
c) a képzési szervezet vezetője, d) a képzésért felelős vezető neve,
e) a képzési szervezet szervezeti felépítése, és f) a képzésre és a képzési szervezetekre vonatkozó követelményeknek való megfelelés bemutatása.
(4) Képzési engedély iránti kérelmet az a jogi személy
nyújthat be a légiközlekedési hatósághoz, amelynek székhelye, bejegyzett irodája a Magyar Köztársaságban van,
vagy a szakszemélyzet képzését elsődlegesen Magyarországon kívánja nyújtani.
(5) Képzési engedélyt – a (6) bekezdésben foglalt eltéréssel – az a jogi személy kaphat, amely teljesíti a képzésre
és a képzési szervezetekre vonatkozó feltételeket.
(6) A szakszemélyzet munkahelyi képzésére és továbbképzésére vonatkozó engedélyt a légiközlekedési hatóság által az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret
megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke alapján tanúsított szolgáltató, valamint a légiforgalmi szolgáltatás ellátására jogszabályban kijelölt szervezet kaphat.
(7) A képzési engedély tartalmazza
a) a kérelmező adatait (név és székhely),
b) az engedélyezett képzéstípusokat, és
c) a nyilatkozatot arról, hogy a kérelmező megfelel az
e rendeletben meghatározott követelményeknek. 45. § (1) A szakszemélyzet kezdő képzésére, munkahelyi
képzésére, továbbképzésére vonatkozó feltételeket és a
képzési szervezetekkel szemben támasztott követelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A légiközlekedési hatóság folyamatosan ellenőrzi a
képzési engedély kiadásához előírt feltételeknek történő
megfelelést, amelynek érdekében évente legalább egyszer
helyszíni ellenőrzést végez.
(3) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a
képzési szervezet nem teljesíti a képzési engedély kiadásához előírt feltételeket, teljesítési határidő megjelölésével
felszólítja a képzési szervezetet a teljesítésre, továbbá jogosult a képzési engedély vagy az egyes képzéstípusok felfüggesztésére.
(4) Ha a megadott határidőig a képzési szervezet a képzési engedély kiadásához előírt feltételeket nem teljesíti, a
légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
Nyelvismereti vizsga 46. § (1) A légiforgalmi irányító szolgálati tevékenység ellátásához a szakszemélyzetnek angol nyelvből – nem
magyar anyanyelvű személynek magyar nyelvből is –
a 4. mellékletben meghatározott nyelvismereti követelményeknek kell megfelelni és nyelvismereti vizsgát (a továbbiakban: nyelvismereti vizsga) kell tenni.
(2) A repüléstájékoztató szolgálati tevékenység ellátásához a szakszemélyzetnek angol nyelvből – nem magyar
anyanyelvű személynek magyar nyelvből is – nyelvismereti vizsgát kell tenni.
(3) A nyelvismereti vizsgán elért eredmény alapján a légiközlekedési hatóság kérelemre a szakszolgálati engedélybe nyelvi kiterjesztést jegyez be, amely az engedélyes
nyelvismereti szintjét határozza meg.
(4) A nyelvi kiterjesztés érvényességi ideje a 4. melléklet szerinti
a) 4-es szinten teljesített nyelvismereti vizsga esetében
36 hónap,
b) 5-ös szinten teljesített nyelvismereti vizsga esetében
72 hónap,
c) 6-os szinten teljesített nyelvismereti vizsga esetén
határozatlan.
(5) A nyelvi kiterjesztést a (4) bekezdésben meghatározott időtartamra a légiközlekedési hatóság meghosszabbítja, ha az engedélyes angol nyelvből, illetve nem magyar
anyanyelvű személy magyar nyelvből is nyelvismereti
vizsgát tett a nyelvi kiterjesztés érvényességi idejének lejártát megelőző hat hónapban.
(6) Ha az engedélyes a nyelvismereti vizsgát a nyelvi kiterjesztés érvényességi idejének lejártát követően teszi le,
a légiközlekedési hatóság a nyelvi kiterjesztést megújítja.
(7) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes bármely állam (a továbbiakban: EGT-állam)
által kiadott légijármű vezetésére és hajózó navigátori feladatok ellátására jogosító szakszolgálati engedélybe bejegyzett, az ICAO nyelvi követelményeknek megfelelően
legalább 4-es szinten teljesített nyelvismereti vizsgát a légiközlekedési hatóság elfogadja a nyelvi kiterjesztés alapjául.
47. § (1) A légiforgalmi irányítók és repüléstájékoztatók
nyelvismereti vizsgáztatása a légiközlekedési hatóság által
kiadott engedéllyel végezhető.
(2) A nyelvismereti vizsgáztatási engedélyt kérelemre a
légiközlekedési hatóság adja ki három év időtartamra.
(3) Nyelvismereti vizsgáztatási engedélyt az a jogi személy kaphat, amely rendelkezik a 4. mellékletben meghatározott személyi, tárgyi feltételekkel és – az (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a nyelvismereti vizsgáztatás módszerére vonatkozó vizsgarendszerrel.
(4) A légiforgalmi irányítók angol nyelvismereti vizsgáztatását az EUROCONTROL által kidolgozott ELPAC
(English Language Proficiency for Aeronautical Communication) vizsgarendszer alapján kell elvégezni.
48. § (1) A légiközlekedési hatóság legalább évente egyszer
ellenőrzi a nyelvismereti vizsgáztatási engedély kiadásához előírt feltételeknek történő folyamatos megfelelést.
(2) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a
nyelvismereti vizsgáztatást végző szervezet nem teljesíti a
képzési engedély kiadásához előírt feltételeket, teljesítési
határidő megjelölésével felszólítja a szervezetet a teljesítésre, továbbá jogosult az engedély felfüggesztésére.
(3) Ha a (2) bekezdésben megjelölt határidőig a nyelvismereti vizsgáztatást végző szervezet az engedély kiadásához előírt feltételeket nem teljesíti, a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
V. Fejezet A SZOLGÁLTATÓKRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEK 49. §
(1) A szolgáltató köteles az általa szolgálati tevékenység ellátására kijelölt engedélyesekről nyilvántartást vezetni.
(2) A nyilvántartás tartalmazza az engedélyes
a) szakszolgálati engedélyének adatait, a benne foglalt
jogosítást, jogosítás-kiterjesztést, munkahelyi kiterjesztést, nyelvi kiterjesztést és szakszolgálati kiterjesztést, valamint azok érvényességi idejét, felfüggesztését, visszavonását,
b) az orvosi minősítés érvényességi idejét, korlátozását, felfüggesztését, visszavonását,
c) a szakszolgálat ellátására való jogosultságának szünetelését, d) feladatkörét és
e) operatív munkahelyen teljesített munkaidejét.
(3) A szolgáltató köteles a (2) bekezdés e) pontjában
meghatározott adatokat a légiközlekedési hatóság kérésére
megküldeni.
(4) A szolgáltatónak olyan eljárást kell kidolgoznia és
alkalmaznia, amelynek segítségével a szakszemélyzet tekintetében ellenőrizheti, illetve megelőzheti a szakszolgálat ellátására hátrányosan ható szer használatát.
(5) A szolgáltató az engedélyest a szakszolgálat ellátásától eltiltja, ha tudomására jut, hogy az engedélyes a szolgálati tevékenység ellátására alkalmatlanná vált.
VI. Fejezet SZAKSZOLGÁLATI ENGEDÉLY ÉS KÉPZÉSI
ENGEDÉLY KÖLCSÖNÖS ELFOGADÁSA
50. § (1) EGT-állam nemzeti felügyeleti hatósága által kiadott légiforgalmi irányító szakszolgálati engedély, az abba bejegyzett jogosítás, jogosítás-kiterjesztés és nyelvismereti kiterjesztés – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel –
minden további eljárás nélkül érvényes, ha az engedélyes
betöltötte a 21. életévét, és magyar nyelvből 4-es szintű
nyelvismereti vizsgával rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szakszolgálati
engedéllyel rendelkező személynek a munkahelyi kiterjesztés megszerzéséhez a munkahelyi képzési tervben
meghatározott képzést kell elvégeznie. A munkahelyi képzési terv kidolgozása során a képzési szervezetnek figyelembe kell vennie a kérelmező megszerzett szakismereteit
és gyakorlati tapasztalatát.
(3) A légiközlekedési hatóság a (2) bekezdésben meghatározott munkahelyi képzési tervet legkésőbb a munkahelyi képzési terv kidolgozásának alapjául szolgáló dokumentumok benyújtását követő hat héten belül hagyja jóvá.
(4) Az EGT-állam nemzeti felügyeleti hatósága által kiadott légiforgalmi irányító szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy, ha a Magyar Köztársaság területén lát el
légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet, díjmentesen jogosult szakszolgálati engedélyét magyar szakszolgálati engedélyre cserélni.
(5) A légiközlekedési hatóság a légiforgalmi irányítók
szakszolgálati engedélyével összefüggő kérdésekben
megfelelő tájékoztatást és kölcsönös segítséget nyújt az
EGT-állam nemzeti felügyeleti hatóságai számára.
51. § Az EGT-állam nemzeti felügyeleti hatósága által légiforgalmi irányító képzésére kiadott képzési engedély, tanúsítvány a Magyar Köztársaságban minden további eljárás nélkül érvényes az engedélyben, tanúsítványban foglalt feltételeknek megfelelően.
VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 52. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – 2008. május 17-én lép hatályba.
(2) E rendelet 46. § (2) bekezdése és a 28. § (3) bekezdés
d) pontja 2009. január 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a polgári légiforgalmi szolgálat szakszemélyzetének szakszolgálati engedélyéről és képzéséről szóló 3/2004. (I. 13.) GKM rendelet. E bekezdés hatályát veszti a rendelet hatálybalépését követő napon.
Átmeneti rendelkezések 53. § (1) A rendelet hatálybalépésekor légiforgalmi irányító
szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy légiforgalmi irányító szolgálati tevékenységet nyelvi kiterjesztés
nélkül 2010. május 17-ig láthat el, és e határidőig a munkahelyi kiterjesztés meghosszabbítása során a 18. § (3) bekezdés d) pontját nem kell alkalmazni.
(2) Repülőtéri repüléstájékoztató szakszemélyzet esetében 2009. január 1-jéig munkahelyi gyakorlati oktató tevékenységet legalább 3 éve érvényes repüléstájékoztató
szakszolgálati engedéllyel, repülőtéri jogosítással, – ha a
jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel és
munkahelyi kiterjesztéssel rendelkező engedélyes is elláthat.
(3) A 2009. január 1-jén érvényes repüléstájékoztató
szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet nyelvi kiterjesztés nélkül 2011. december 31-éig láthat el, és e határidőig a munkahelyi kiterjesztés meghosszabbítása során a 28. § (3) bekezdés d) pontját nem kell alkalmazni.
(4) A rendelet hatálybalépésekor érvényes ATM repülésüzemi tiszt szakszolgálati engedéllyel és NOTAM vagy
repülésbejelentő jogosítással rendelkező személy a rendeletben meghatározott képzési követelmények teljesítése
nélkül, kérelemre, légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélyt, légiforgalmi tájékoztató jogosítást és PUB/SDO jogosítás-kiterjesztést kaphat, ha a szolgáltató igazolja, hogy
a kérelmező legalább egy éve PUB/SDO jogosítás-kiterjesztésnek megfelelő munkakörben dolgozik.
54. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már megkezdett légiforgalmi irányító képzések abban az esetben fogadhatóak el szakszolgálati engedély kiadásához, ha a képzési
szervezet bizonyítja, hogy a képzés megfelel e rendelet követelményeinek.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor már megkezdett
képzések esetén a képzési szervezet a kezdő képzés tantervét, a munkahelyi képzési tervet, a tanfolyami tervet és a
továbbképzési programot 2008. június 17-ig köteles benyújtani jóváhagyásra a légiközlekedési hatóságnak.
55. § (1) Az e rendelet hatálybalépéséig kiadott és a rendelet
hatálybalépéskor érvényes légiforgalmi irányító, repüléstájékoztató és ATM repülésüzemi tiszt szakszolgálati engedélyek alapján, az 53. § (4) bekezdésében meghatározott
eltéréssel, a légiközlekedési hatóság, kérelemre, e rendeletben meghatározott szakszolgálati engedélyt ad ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eljárásban a kérelem alapjául szolgáló szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosítások, jogosítás-kiterjesztések, szakszolgálati
kiterjesztések tekintetében a 15. §-ban, a 27. §-ban és a
34. §-ban meghatározott a szakszolgálati engedély megszerzésére vonatkozó feltételeket nem kell alkalmazni.
(3) Az (1) bekezdésben szereplő kérelmet az engedélyesnek 2008. június 17-ig kell a légiközlekedési hatósághoz benyújtani.
(4) Az e rendelet hatálybalépéséig kiadott, de lejárt érvényességi idejű légiforgalmi irányító, repüléstájékoztató
és ATM repülésüzemi tiszt szakszolgálati engedélyek
megújítására e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
Jogharmonizációs záradék 56. § Ez a rendelet a közösségi légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyről szóló, 2006. április 5-i 2006/23/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést
szolgálja, az irányelv 12. cikkének kivételével.
Megfelelés az Eurocontrol előírásainak 57. § Ez a rendelet az EUROCONTROL Ideiglenes Bizottsága által 2002. április 11-én a 91. számú Határozattal elfogadott és kihirdetett ESARR 5 dokumentumával összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
298/2014. (VIII. 14.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Jaime Alberto Cabal Sanclemente rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Kolumbiai Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2014. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök