text:
23/2011. (V. 20.) NFM rendelete a helyi közösségi közlekedés támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. melléklet 10. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszterrel, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A központi költségvetés által biztosított támogatást (a továbbiakban: támogatás) az a helyi közösségi közlekedéssel
(a továbbiakban: helyi közlekedés) rendelkező települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) igényelheti,
amely az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban:
Busztv.) 2. § c) pontjában, 3. § (4) bekezdés a) pontjában, valamint a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi
CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 5. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben megfelel a Magyar
Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény)
5. melléklet 10. pontjában foglaltaknak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti önkormányzat azon helyi személyszállítási tevékenység után is igényelheti a támogatást,
amelyre a Busztv. 3. § (4) bekezdés b) pontjában vagy a Vtv. 5. § (3) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott, helyi
járattal a közigazgatási határon kívül autóbusszal, vagy a helyi vasúttal végzett személyszállításra vonatkozó
megállapodás alapján az önkormányzati, állami vagy egyéb szolgáltatóval a közszolgáltatási szerződést megkötötte.
Ebben az esetben az érintett önkormányzatok közötti megállapodás szerint történik a támogatás igénylése.
(3) A támogatás igénylésének feltétele az önkormányzat – képviselő-testületi határozatba foglalt – nyilatkozata arról,
hogy
a) a helyi közlekedés működtetéséhez (folyamatos üzemeltetéséhez és eszközfenntartási ráfordításaihoz), valamint
fejlesztéséhez (beruházásaihoz) a tárgyévet megelőző évben szolgáltatónként milyen nettó összegű, saját
forrásból származó, vissza nem térítendő önkormányzati támogatással járult hozzá,
b) a helyi közlekedést a tárgyév január 1-jétől december 31-éig folyamatosan fenntartja, továbbá
c) a Busztv. 6. §-a alapján lefolytatott pályázati eljárás útján vagy pályázati eljárás nélkül a közszolgáltatással
közvetlenül megbízva kötötte meg a szolgáltatóval a közszolgáltatási szerződést.
(4) A támogatás igénylésének további feltétele, hogy a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott nyilatkozathoz az
önkormányzat csatolja az önkormányzati támogatás szolgáltató(k) részére történt átutalásának igazolásáról szóló
dokumentumot is.
(5) Az önkormányzat akkor is jogosult támogatás igénylésére időarányosan, ha a helyi közlekedést a tárgyévet megelőző
év közben hozták létre, és annak működtetését az önkormányzat a tárgyévben is fenntartja.
(6) Az az önkormányzat, amely a pályázat benyújtását megelőző évben is részesült támogatásban, abban az esetben
igényelhet támogatást, ha az előző évben kapott összeggel határidőre hiánytalanul elszámolt.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. közlekedési teljesítmény (férőhely-kilométer; fhkm): az egyes járművek, szerelvények férőhelyének,
befogadóképességének és hasznos kilométerének szorzata, több jármű közlekedtetése esetén az előzőek szerint
járművenként számított teljesítmények összege;
2. önkormányzati működési támogatás: a helyi önkormányzatok által önkormányzati önrészként vagy egyéb jogcímen
nyújtott, működési célú – a helyi közlekedés folyamatos üzemeltetéséhez és eszközfenntartási ráfordításaihoz
biztosított – támogatás;
3. önkormányzati fejlesztési támogatás: a helyi önkormányzat által fejlesztési célra nyújtott támogatás.
3. § (1) A támogatási kérelmet az önkormányzatnak az 1. mellékletben meghatározott tartalommal, a 2. melléklet szerinti,
szolgáltatónként kitöltött adatlappal együtt kell tárgyév június 6-áig a Magyar Államkincstár által üzemeltett
elektronikus rendszerben rögzített, onnan kinyomtatott adatlapokon három eredeti példányban a szükséges
mellékletekkel együtt postai úton benyújtani a Magyar Államkincstárnak az önkormányzat székhelye szerint
területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha az önkormányzat az
informatikai rendszerben az igénylést 2011. június 6-án éjfélig rögzítette és azt legkésőbb 2011. június 7-én postára
adta. A határidő elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen.
(3) A 2. melléklet szerint kitöltött adatlapnak a hatósági férőhellyel számított, tárgyévet megelőző évi közlekedési
teljesítményeket kell tartalmaznia. A statisztikai férőhellyel számított tárgyévet megelőző évi közlekedési
teljesítmények rendelkezésre állása esetén az adatlapnak azt az adatot is tartalmaznia kell.
(4) Az Igazgatóság a kérelmet annak előírt tartalmi és formai teljessége szempontjából ellenőrzi. Hiányos kérelem
esetében az Igazgatóság legfeljebb 8 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel az önkormányzatot. A határidő
megtartottnak számít, ha a hiánypótlást legkésőbb a határidő utolsó napján postára adják.
(5) A formai és tartalmi követelményeknek megfelelő kérelem egy példányát az Igazgatóság, valamint az elektronikusan
rögzített adatokat tartalmazó adatbázist a Magyar Államkincstár tárgyév június 24-éig átadja a közlekedésért felelős
miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
4. § (1) A költségvetési törvényben meghatározott éves támogatási keretet a feltételeknek megfelelően benyújtott
támogatási kérelmek és a 2. melléklet szerinti adatlapon közölt adatok alapján a tárgyévet megelőző évben
ténylegesen teljesített – környezetvédelmi szempontból súlyozott – közlekedési teljesítmény arányában kell elosztani
az egyes közlekedési üzemágazatok, illetve a következő településkategóriák súlyozott – a tárgyévet megelőző évi
üzemi szintű – fajlagos ráfordításai figyelembevételével:
a) főváros és megyei jogú városok,
b) városok, nagyközségek és községek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás összege a (3) bekezdésben foglalt kivétellel az önkormányzat által
a helyi közlekedés működtetésének – folyamatos üzemeltetésének és eszközfenntartási ráfordításainak –
finanszírozására fordított támogatásával együttesen nem haladhatja meg a vasúti és közúti személyszállítási
közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott elvek szerint számított,
a bevételekkel nem fedezett indokolt költségek és az ágazatban szokásos ésszerű nyereség együttes összegét.
(3) Azon önkormányzatok esetében, amelyek a szolgáltatót a Busztv. 6. §-ában meghatározott pályázati eljárás alapján
választották ki, a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséért járó ellentételezés – az önkormányzat által a helyi
közlekedés működtetésének, folyamatos üzemeltetésének és eszközfenntartási ráfordításainak finanszírozására
fordított támogatásával nem fedezett – mértékéig igényelhetnek támogatást, amely nem eredményezheti
a szolgáltató túlfinanszírozását.
5. § (1) A miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, valamint az államháztartásért felelős miniszter Tárcaközi
Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hoz létre a támogatás elosztási javaslatának elkészítésére.
(2) A Bizottság működési feltételeit a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) biztosítja. A Bizottság az ügyrendjét az első ülésén fogadja el.
(3) A Bizottság tagjainak száma 9 fő, amelyből 2 főt a miniszter, 2 főt a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, 1 főt az
államháztartásért felelős miniszter, 1 főt a környezetvédelemért felelős miniszter, 1 főt Budapest Főváros
Önkormányzata és 2 főt az országos önkormányzati szövetségek delegálnak. A Bizottság elnökét a miniszter jelöli ki.
A Bizottság döntése alapján a Bizottság munkájában az önkormányzatok részéről tanácskozási joggal további
delegáltak vehetnek részt.
(4) A Bizottság határozatképes, ha a tagok kétharmada jelen van. A Bizottság döntéseit nyílt szavazással hozza, a döntések
elfogadásához a jelen lévő tagok többségének támogató szavazata szükséges.
6. § (1) A Bizottság a javaslatát a tárgyév július 22-éig a hatályos jogszabályok, továbbá a 4. §-ban meghatározott feltételek
alapján készíti el. Az e rendeletnek megfelelően benyújtott kérelmekről – a Bizottság javaslatának figyelembevételével –
a miniszter dönt a tárgyév augusztus 12-éig.
(2) A minisztérium a döntés eredményéről a kérelmet benyújtó önkormányzatot írásban, a Magyar Államkincstárt
elektronikus úton értesíti. A miniszter a minisztérium holnapján, valamint a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő
Hivatalos Értesítőben önkormányzatonként közzéteszi a támogatások összegét, valamint a támogatás megállapítása
során alkalmazott súlyszámokat. Ha az önkormányzat több gazdálkodó szervezettel áll az 1. § (1)–(2) bekezdése
szerinti jogviszonyban, a támogatás összegét szolgáltatónként kell közzétenni, és a támogatást az önkormányzat a
szolgáltatók részére a pályázati döntés szerinti összegben utalja tovább.
(3) A 4. § (1) bekezdése alapján számított, megítélt – a folyósított előleggel csökkentett – támogatásnak a tárgyév
szeptember 20-ától havi egyenlő részletekben, az önkormányzatok költségvetési számlájára történő utalásáról
minden hónap 20-áig a helyi önkormányzatokért felelős miniszter által vezetett minisztérium gondoskodik.
A támogatást az önkormányzat a szolgáltatónak az önkormányzat költségvetési számlájára történő megérkezésétől
számított 8 napon belül továbbutalja.
7. § (1) A költségvetési törvény 36. § (1) bekezdés a) pontja alapján az odaítélt támogatás csak a helyi közlekedés
működtetésének, folyamatos üzemeltetésének és eszközfenntartási ráfordításainak finanszírozására használható fel.
(2) A támogatásból származó működési támogatást a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli
törvény) 77. § (2) bekezdés d) pontja alapján a szolgáltatónak egyéb bevételként kell elszámolnia.
(3) Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról az éves költségvetési beszámoló keretében, a
támogatás összegének a szolgáltató részére határidőben történő átadását igazoló bizonylat másolatának csatolásával
elszámol az Igazgatósággal.
(4) Az Igazgatóság a (3) bekezdés szerinti bizonylat-másolatokat a beérkezést követő 10 munkanapon belül
a minisztérium részére továbbítja.
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a helyi közösségi közlekedés támogatásáról szóló 33/2010. (IV. 16.) KHEM–ÖM együttes rendelet.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
137/2011. (XII. 20.) HM utasítása a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum által kihelyezett haditechnikai eszközök, kulturális javak kiállítóhelyeinek racionalizálásával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján,
figyelemmel a 97. § (1) bekezdés n) pontjában és 146. § (3) bekezdésében foglaltakra, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum által kihelyezett haditechnikai eszközök, kulturális
javak kiállítóhelyeinek felmérése, a szakmai feltételek és a
vagyonvédelem biztosítottságának ellenőrzése, a funkcionális megfelelőség vizsgálata és a szükséges további feladatok meghatározása céljából a HM Hadtörténeti Intézet
és Múzeum által kihelyezett haditechnikai eszközök, kulturális javak kiállítóhelyeinek racionalizálásával kapcsolatos feladatokról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen, és fenntartói irányítása,
továbbá felügyelete alá tartozó szervezetekre és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. § (1) A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) által az 1. melléklet szerint kihelyezett haditechnikai eszközök, kulturális javak kiállítóhelyeinek
felmérése, a szakmai feltételek és a vagyonvédelem biztosítottságának ellenőrzése, a funkcionális megfelelőség
vizsgálata és a szükséges további feladatok meghatározása
céljából munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport)
hozok létre.
(2) A Munkacsoport elnöke a HM HIM parancsnoka,
titkára a HM HIM törzsosztályvezetője.
(3) A Munkacsoport tagjai
a) a HM kabinetfőnöke által,
b) a HM parlamenti államtitkára által,
c) a Honvéd Vezérkar főnöke által,
d) a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség
csoportfőnöke által,
e) a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály
főosztályvezetője által,
f) a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője által,
g) a HM HIM parancsnoka által,
h) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal főigazgatója
által,
i) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigazgatója
által, valamint
j) az MH Vezetési és Doktrinális Központ parancsnoka
által
kijelölt személyek (szervezetenként 1-1 fő). (4) A (3) bekezdés szerinti vezetők a tagok kijelölésére
vonatkozó döntésüket a jelen utasítás hatálybalépését követő nyolcadik napig írásban küldik meg a Munkacsoport
elnökének.
(5) A Munkacsoport tagjának helyettesítéséről szükség
esetén a kijelölési jogkörrel bíró vezető írásban rendelkezik.
(6) A Munkacsoportba delegált tag munkaköri leírását
közvetlen szolgálati elöljárója, illetve munkahelyi vezetője ezzel a feladattal kiegészíti.
(7) A Munkacsoport munkájában való részvételért díjazás nem adható.
(8) A Munkacsoportban való részvétellel összefüggésben felmerülő belföldi kiküldetési költségeket a tagot foglalkoztató szervezet viseli.
(9) A jelen utasítás hatálya alá tartozó szervezetek vezetői a Munkacsoport elnökének kérésére biztosítják a Munkacsoport munkájához a vizsgálattal kapcsolatos valamennyi adatot és információt.
(10) A Munkacsoport döntéseit a jelenlévő tagok egyszerű szótöbbségével hozza meg.
3. § (1) A Munkacsoport alakuló ülését a jelen utasítás hatálybalépését követő 14. napig tartja meg.
(2) A további ülések összehívása a titkár által elkészített
és az elnök által jóváhagyott munkaterv szerint, illetve indokolt esetben soron kívül történik.
4. § (1) A Munkacsoport a munkaterv szerint végzi feladatait.
(2) A Munkacsoport fő feladatai:
a) a HM HIM által kihelyezett haditechnikai eszközöket,
kulturális javakat bemutató kiállítóhelyek, haditechnikai
parkok (a továbbiakban: hadiparkok) jogi helyzetének
vizsgálata,
b) a hadiparkokba kihelyezett ingó kincstári vagyonelemek helyzetének felmérése és a vagyonvédelem biztosítottságának ellenőrzése,
c) az egyes hadiparkok rendeltetésének elemzése, a
honvédelmi nevelésben, ismeretterjesztésben, katonai toborzásban és hagyományőrzésben betöltött szerepének
vizsgálata,
d) javaslattétel a HM HIM szakmai felügyeletében maradó hadiparkok kijelölésére,
e) a kijelölt hadiparkok funkcionális és működtetési hátterének meghatározása, javaslattétel a jogi és költségvetési
struktúra biztosításra,
f) terv kidolgozása az e) pontban meghatározottak végrehajtására,
g) terv kidolgozása a HM HIM szakmai felügyeletében
nem maradó hadiparkok felszámolására vagy azok va
gyonkezelői jogának végleges átadására más állami költségvetési szerv részére.
(3) A Munkacsoport elnöke
a) a munkacsoportba delegált szervezetek képviselőivel
együttműködve 2011. december 31-ig elkészíti a vizsgált
kérdésekről szóló jelentést és javaslatokat, amelyeket
2012. február 1-ig terjeszt fel a miniszter részére jóváhagyásra a HM parlamenti államtitkára és a HM közigazgatási államtitkára útján,
b) az a) pontban szereplő javaslatok jóváhagyását követően 2012. április 30-ig megküldi a HM Jogi Főosztály részére a feladatok szabályozásához szükséges közjogi szervezetszabályozó eszközökre vonatkozó szövegjavaslatait,
a további kodifikációs eljárás lefolytatása érdekében.
(4) A Munkacsoport titkára
a) elkészíti Munkacsoport munkatervét (feladathoz ren
delt felelős és közreműködő megjelölésével), majd azt a
jelen utasítás hatálybalépését követő tizenötödik napig jóváhagyatja a Munkacsoport elnökével,
b) gondoskodik a Munkacsoport alakuló ülésének jelen
utasításban foglalt határidőn belül történő megtartásáról.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és 2012. május 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
293/2013. (VI. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. dobrovoczky
ágotát 2013. június 1. napjától
2016. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
116/2008. (IX. 26.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány alapján meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a mezei
őrszolgálat megalakításához, fenntartásához nyújtandó állami hozzájárulás igénybevételének rendjéről és feltételeiről szóló 39/2006. (V. 19.) FVM–PM együttes rendelet
2. § (1) bekezdésének „ , de – mezőőrönként és hegyőrönként – legfeljebb háromszázezer forintnak a megtérítését,”
szövegrésze, és a „ , de legfeljebb ötvenezer forint/hó/fő”
szövegrésze alkotmányellenes, ezért e rendelkezéseket
megsemmisíti.
A 2. § (1) bekezdés a megsemmisítést követően az alábbi szöveggel marad hatályban:
„2. § (1) Az önkormányzat az újonnan létrehozott őrszolgálat megalakítási költségeinek 50%-át a létrehozást
követő kilencven napon belül igényelheti. Az önkormányzat az őrszolgálat fenntartásával és működésével kapcsolatban felmerülő költségek – személyi és dologi kiadások –
50%-ának megtérítését negyedévente utólag, illetve az
újonnan megalakított őrszolgálat esetében negyedévente,
a létrehozást követő negyedévtől kérelmezheti. A költségként kimutatott és pénzügyileg rendezett kiadások lehetnek csak a kérelmezés alapbizonylatai.”
2. Az Alkotmánybíróság a fegyveres biztonsági őrzésről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló
1997. évi CLIX. törvény 30. § (7) bekezdésével összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó az Alkotmánybíróságtól a fegyveres
biztonsági őrzésről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény (a továbbiakban: Tv.) 30. § (7) bekezdése vonatkozásában mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség, valamint a mezei őrszolgálat megalakításához, fenntartásához nyújtandó 2004. évi állami hozzájárulás igénybevételének
rendjéről és feltételeiről szóló 26/2004. (III. 3.)
FVM–PM együttes miniszteri rendelet (a továbbiakban:
R1.) 2. § (1) bekezdésében foglalt „...legfeljebb
300 000 Ft-nak...” és „...legfeljebb 50 000 Ft/hó/fő...”
szövegrészei alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését kérte. A Tv. 30. § (7) bekezdése szerint „felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter, hogy
együttes rendeletben állapítsa meg az önkormányzati
mezei őrszolgálat megalakításához, fenntartásához nyújtandó állami hozzájárulás igénybevételének rendjét és
feltételeit”. Az indítványozó annak megállapítására tett
indítványt, hogy e törvényi felhatalmazás nem terjed ki a
támogatás összegének meghatározására, valamint hiányolta a felhatalmazás keretének pontos meghatározását, mely szabályozási hiány következtében előfordulhatott, hogy határidőre vonatkozó szabályozás nélkül
évente újabb rendeletet adjanak ki. Ezekre vonatkozóan
az indítványozó szerint a jogalkotó mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértést követett el.
Az indítványozó álláspontja szerint továbbá az R1. 2. §
(1) bekezdésében foglalt „...legfeljebb 300 000 Ft-nak...”
és „...legfeljebb 50 000 Ft/hó/fő...” szövegrészei is alkotmányellenesek. Az alkotmányellenes helyzet az indítványozó szerint azért áll fenn, mert a Tv. 19. § (2) bekezdésében az Országgyűlés vállalta a mezei őrszolgálatok megalakítási, fenntartási és működési költségeinek felét, ezzel
ellentétben az R1. konkrétan meghatározza az állami támogatás maximális értékét, melynek következtében az önkormányzatok a költségek felénél alacsonyabb összegű támogatásra tarthatnak igényt. Az indítvány emellett azt is
sérelmezi, hogy a támogatás összege évente újonnan van
megállapítva, ezzel veszélyeztetve az önkormányzatok
gazdálkodását. Az indítványozó szerint a megjelölt jogszabályi rendelkezések nem állnak összhangban az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, 37. § (2)–(3) bekezdésével,
43. § (2) bekezdésével, 44/A. § (1) bekezdés b) és c) pontjával.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmánybírósági eljárás ideje alatt az R1.-t a 114/2005.
(XII. 14.) FVM–PM együttes rendelet 2005. december
17-től hatályon kívül helyezte, s jelenleg az igényelhető
állami támogatás tárgyában a mezei őrszolgálat megalakításához, fenntartásához nyújtandó állami hozzájárulás
igénybevételének rendjéről és feltételeiről szóló
39/2006. (V. 19.) FVM–PM együttes rendelet (a továbbiakban: R2.) van hatályban. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatánál a határozat meghozatalakor hatályos jogszabályok tekintetében végzi el a
vizsgálatot, ha a hatályos jogszabályok azonos tartalmúak a támadott, de már hatályban nem lévő rendelkezésekkel. (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.;
138/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 579, 581.) Az indítványozó által támadott R1., és a jelenleg hatályos R2.
érintett szövegrészei teljes egészében megegyeznek,
ezért az Alkotmánybíróság eljárását az R2. 2. § (1) bekezdése tekintetében folytatta le.
Az Alkotmánybíróság eljárása során beszerezte a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter véleményét.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését az alábbi jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„37. § (2) A miniszterek a jogszabályok rendelkezései
nek és a Kormány határozatainak megfelelően vezetik az
államigazgatásnak feladatkörükbe tartozó ágait, és irányítják az alájuk rendelt szerveket. A tárca nélküli miniszterek
ellátják a Kormány által meghatározott feladataikat.
(3) A Kormány tagjai törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás alapján feladatkörükben eljárva rendeletet adnak ki, amelyek törvénnyel és kormányrendelettel nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket a hivatalos lapban ki kell hirdetni.”
„43. § (2) A helyi önkormányzati jogokat és kötelezettségeket törvény határozza meg. Az önkormányzat hatáskörének jogszerű gyakorlása bírósági védelemben részesül, jogai védelmében az önkormányzat az Alkotmánybírósághoz fordulhat.”
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
(...)
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a
tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,
c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban
részesül.”
2. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) érintett rendelkezései:
„8. § (1) A miniszter feladatkörében és törvényben, törvényerejű rendeletben vagy minisztertanácsi rendeletben
kapott felhatalmazás alapján ad ki rendeletet.”
„15. § (1) A végrehajtási jogszabály alkotására adott felhatalmazásban meg kell határozni a felhatalmazás jogosultját, tárgyát és kereteit. A felhatalmazás jogosultja a jogi szabályozásra másnak további felhatalmazást nem
adhat.”
3. A Tv. érintett rendelkezései:
„19. § (1) Az önkormányzati mezei őrszolgálat megala
kítási, fenntartási és működési költségeit a földhasználó,
ha ez ismeretlen, a tulajdonos által kifizetett mezőőri járulékból kell fedezni, amelynek mértékét és megfizetésének
módját a települési, a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat, a mezei őrszolgálat létesítéséről és működéséről
szóló helyi önkormányzati rendeletében szabályozza.
(2) A megalakítási, fenntartási és működési költségek
felét a központi költségvetés biztosítja hozzájárulásként.”
„30. § (7) Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős
miniszter és az államháztartásért felelős miniszter, hogy
együttes rendeletben állapítsa meg az önkormányzati mezei őrszolgálat megalakításához, fenntartásához nyújtandó
állami hozzájárulás igénybevételének rendjét és feltételeit.”
4. Az R1. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„2. § (1) Az önkormányzat a 2004. évben újonnan létre
hozott őrszolgálat megalakítási költségeinek 50%-át,
de – mezőőrönként és hegyőrönként – legfeljebb
300 000 Ft-nak a megtérítését, a létrehozást követő 90 napon belül igényelheti. Az önkormányzat az őrszolgálat
fenntartásával és működésével kapcsolatban felmerülő
költségek – személyi és dologi kiadások – 50%-ának, de
legfeljebb 50 000 Ft/hó/fő megtérítését negyedévente, illetve az újonnan megalakított őrszolgálat negyedévente, a
létrehozását követő negyedévtől kérelmezheti. A költségként kimutatott és pénzügyileg rendezett kiadások lehetnek csak a kérelmezés alapbizonylatai.”
5. Az R2. indítvány kapcsán vizsgált rendelkezése:
„2. § (1) Az önkormányzat az újonnan létrehozott őr
szolgálat megalakítási költségeinek 50%-át, de – mezőőrönként és hegyőrönként – legfeljebb háromszázezer forintnak a megtérítését, a létrehozást követő kilencven napon belül igényelheti. Az önkormányzat az őrszolgálat
fenntartásával és működésével kapcsolatban felmerülő
költségek – személyi és dologi kiadások – 50%-ának, de
legfeljebb ötvenezer forint/hó/fő megtérítését negyedévente utólag, illetve az újonnan megalakított őrszolgálat
esetében negyedévente, a létrehozást követő negyedévtől
kérelmezheti. A költségként kimutatott és pénzügyileg
rendezett kiadások lehetnek csak a kérelmezés alapbizonylatai.”
III. Az indítvány részben megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában már értelmezte a jogállamiság, és az abban fontos szerepet játszó
jogbiztonság elvét. „A jogállam nélkülözhetetlen eleme a
jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a
jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a
jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is
világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák
egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek
a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák.”
[9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 59, 65.]
Jogállamiság alkotmányos alapját jelentő jogbiztonság
elvének egyik garanciája a jogalkotási hierarchia érvényesülése. A jogalkotási hierarchia azt jelenti, hogy az alacso
nyabb szintű jogszabály tartalma nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabály rendelkezéseivel. Az Alkotmánybíróság ezért először azt vizsgálta, hogy az R2. indítvány kapcsán vizsgált rendelkezésének tartalma nem ellentétes-e a Tv. 19. § (2) bekezdésének és a 30. § (7) bekezdésének szabályaival.
A felhatalmazás általános követelményeiről a Jat. rendelkezik, melynek 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy a
végrehajtási jogszabály alkotására adott felhatalmazásban
meg kell határozni a felhatalmazás jogosultját, tárgyát és
kereteit.
A Tv. 30. § (7) bekezdése meghatározza a felhatalmazás
jogosultját (az agrárpolitikáért felelős minisztert és az államháztartásért felelős minisztert), a felhatalmazás tárgyát
(az önkormányzati mezei őrszolgálat megalakításához,
fenntartásához nyújtandó állami hozzájárulást), továbbá a
felhatalmazás kereteit (igénybevételének rendjéről és feltételeiről). E vonatkozásban az R2. a felhatalmazás keretei
között szabályoz.
Az R2. 2. § (1) bekezdése azonban olyan szabályozást is
tartalmaz, amivel új – a felhatalmazás kereteit túllépő –
rendelkezést állapít meg, s ezáltal ellentétes a Tv. rendelkezésével. A Tv. 19. § (2) bekezdése alapján a mezei őrszolgálat megalakítási, fenntartási és működési költségeinek felét a központi költségvetés biztosítja hozzájárulásként az önkormányzatok számára. A Tv. hivatkozott rendelkezése a támogatás mértékére egyetlen szabályt tartalmaz (,,megalakítási, fenntartási és működési költségek felét”), s nem állapít meg további szabályt sem a támogatás
minimum, sem a maximum mértékére vonatkozóan. Az
R2. a törvényi szabályozással ellentétes új szabályként állapította meg a költségvetés által biztosított hozzájárulás
maximum mértékét (,,de – mezőőrönként és hegyőrönként – legfeljebb háromszázezer forintnak a megtérítését,”, illetve „de legfeljebb ötvenezer forint/hó/fő”).
Az Alkotmány és a Jat. rendelkezései alapján a jogforrási hierarchia alkotmányosan védett rendjéből (a felhatalmazás kérdését követően) az is következik, hogy alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes magasabb
szintű jogszabállyal. Az Alkotmány 37. § (3) bekezdése a
miniszteri jogalkotás korlátjaként egyértelműen kimondja,
hogy a miniszter rendelete törvénnyel és kormányrendelettel nem lehet ellentétes. A Tv. 30. § (7) bekezdése felhatalmazta a minisztert, hogy az önkormányzati mezei őrszolgálat megalakításához, fenntartásához nyújtandó állami
hozzájárulás igénybevételének rendjét és feltételeit rendelettel állapítsa meg.
A jogforrási szintek és a hierarchikus rend betartása garanciális jelentőségű, mely jelen esetben az önkormányzatok törvényes és biztonságos gazdálkodását érinti. A Tv.
19. § (2) bekezdésében és a 30. § (7) bekezdésében foglalt
rendelkezéseken kívül a támogatás összegével kapcsolatban további iránymutatást nem adott. Az agrárpolitikáért
és az államháztartásért felelős miniszterek az R2.-t e felhatalmazás alapján alkották meg. Az R2. vizsgált rendelkezése az állami támogatás maximális összegét tartalmazza,
melynek értelmében az önkormányzatok a miniszteri rendeletben meghatározott összegnél magasabb hozzájárulásra nem jogosultak. Az Alkotmánybíróság megállapította:
az Alkotmány 37. § (3) bekezdését sértette az a miniszteri
rendeleti szabályozás, amely a költségekhez való hozzájárulást a Tv. vonatkozó rendelkezésétől eltérően, attól esetenként alacsonyabban, az igényelhető támogatást maximalizálva állapította meg, kizárva az önkormányzatok közül azokat, akiknek a mezei őrszolgálat megalakításához
és fenntartásához szükséges költségek fele meghaladja az
R2.-ben foglalt összeghatárokat. A korlátozás következtében nem minden önkormányzat számára biztosított az állam részéről a Tv.-ben meghatározott 50%-os hozzájárulás.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az R2. 2. § (1) bekezdésének „ , de – mezőőrönként és
hegyőrönként – legfeljebb háromszázezer forintnak a
megtérítését,” szövegrésze, és a „ , de legfeljebb ötvenezer
forint/hó/fő” szövegrésze alkotmányellenes, sérti az Alkotmány 37. § (3) bekezdését. Ezért e rendelkezéseket az
Alkotmánybíróság megsemmisítette.
2. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak
egy részét az Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti, és ezért azt megsemmisíti, akkor a további
alkotmányi rendelkezések esetleges sérelmét a már megsemmisített jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben érdemben nem vizsgálja. [44/1995. (VI. 30.) AB határozat,
ABH 1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH
1996, 37, 44.; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997,
361, 364.; 15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000,
420, 423.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000,
425, 429.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000,
193, 200.; 38/2003. (VI. 26.) AB határozat, ABH 2003,
829, 835.] Mivel az Alkotmánybíróság az R2. 2. § (1) bekezdése rendelkező részben meghatározott szövegrészeit
az Alkotmány 37. § (3) bekezdésébe ütközőnek minősítette, ezért e szövegrészek vonatkozásában az Alkotmány
2. § (1) bekezdése, 37. § (2) bekezdése, 43. § (2) bekezdése
és a 44/A. § (1) bekezdés b) és c) pontjában foglalt rendelkezések sérelmét nem vizsgálta.
3. Az indítványozó mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását is kérte a Tv. 30. § (7) bekezdése vonatkozásában.
Az Alkotmánybíróságnak a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) határozza meg. Az Abtv.
49. § (1) bekezdése szerint mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására akkor kerülhet sor,
ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenes helyzetet idézett elő. „E törvényi rendelkezés
alkalmazása során a két feltételnek – a mulasztásnak és az
ennek folytán előidézett alkotmányellenes helyzetnek –
együttesen kell fennállnia.” (1395/E/1996. AB határozat,
ABH 1998, 667, 669.)
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a jogalkotó szerv jogalkotási kötelezettségének konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget tenni, ha
az alkotmányellenes helyzet – a jogi szabályozás iránti
igény – annak nyomán állott elő, hogy az állam jogszabályi úton avatkozott bizonyos életviszonyokba, és ezáltal
az állampolgárok egy csoportját megfosztotta alkotmányos jogai érvényesítésének lehetőségétől. [22/1990.
(X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83. 86.]
Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenességet állapít meg akkor is, ha alapjog érvényesüléséhez szükséges jogszabályi garanciák hiányoznak. [37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 227,
232.] Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló
alkotmánysértést nemcsak akkor állapít meg, ha az adott
tárgykörre vonatkozóan semmilyen szabály nincs, hanem
akkor is, ha az adott szabályozási koncepción belül az Alkotmányból levezethető tartalmú jogszabályi rendelkezés
hiányzik. [22/1997. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995,
108, 113.; 29/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997,
122, 128.; 15/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 132,
138.]
Az Alkotmánybíróság jelen ügyben megállapította,
hogy a Tv. 30. § (7) bekezdése tartalmazza a Jat. 15. §
(1) bekezdésében meghatározott elemeket (felhatalmazás
jogosultja, tárgya és keretei). Az állami támogatás összegszerű meghatározása nem tartozik a megkövetelt általános
tartalmi elemek közé. Az R2. hatálya pedig az R2. 7. §
(1) bekezdéséből egyértelműen megállapítható (,,E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.”). Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapítja, hogy a jogalkotó eleget tett a felhatalmazás Jat. által meghatározott általános kritériumai meghatározásának,
nem állapítható meg mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés. Ezért az Alkotmánybíróság a Tv. 30. § (7) bekezdésével összefüggésben a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasította.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1003/2018. (I. 15.) Korm. határozata a vörösberényi kolostoregyüttessel kapcsolatos feladatok támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  4. A  vörösberényi kolostoregyüttessel kapcsolatos
feladatok támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a vörösberényi kolostoregyüttes épületegyüttesének állagmegóvása, valamint az ifjúsági táborozás előkészítéséhez
szükséges intézkedések érdekében elrendeli 500 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv.  1.  melléklet
IX.  Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai
cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 4. A vörösberényi kolostoregyüttessel
kapcsolatos feladatok támogatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a 2.  pont szerint átcsoportosított összeg terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül, egy vagy több részletben támogatási előlegként, a  támogatás felhasználásának és
elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján 500 000 000 forint támogatást nyújtson
Balatonalmádi Város Önkormányzata részére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzat számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök