text:
11/2012. (II. 29.) KIM rendelete a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól.
A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 97. § a)
pontjában, az 1. § (1) bekezdés 40–42. pontja, 8. § (5) bekezdése és 12. §-a tekintetében a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel
összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 97. § b) pontjában és
az 1. § (1) bekezdés 39. pontja tekintetében a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról
szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 97. § g) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet
1. 1. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az egyesület
nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet, 2. 2. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az alapítvány
nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet, 3. 3. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a párt nyilvántartásba
vétele iránti elektronikus kérelmet, 4. 4. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a köztestület
nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet, 5. 5. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az országos sportági
szakszövetség nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet, 6. 6. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a
magánnyugdíjpénztár nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet, 7. 7. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az önkéntes kölcsönös
biztosító pénztár nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet, 8. 8. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a vegyes
nyugdíjpénztár nyilvántartásba vétele iránti és a jogelőd szervezetek nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus
kérelmet, 9. 9. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a hitelintézetek
önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapja nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet,
10. 10. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a Munkavállalói
Résztulajdonosi Program szervezet nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet,
11. 11. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni európai területi
társulás nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet, 12. 12. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az 1–11. pontban
nem szereplő szervezet nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet,
13. 13. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az egyesület
változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét, 14. 14. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az alapítvány
változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét, 15. 15. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a párt
változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét, 16. 16. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a köztestület
változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét, 17. 17. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az országos sportági
szakszövetség változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét, 18. 18. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a
magánnyugdíjpénztár változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét, 19. 19. mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az önkéntes
kölcsönös biztosító pénztár változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét,
20. 20. mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a vegyes
nyugdíjpénztár változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét,
21. 21. mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a hitelintézetek
önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapja változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét,
22. 22. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a Munkavállalói
Résztulajdonosi Program szervezet változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét,
23. 23. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az európai területi
társulás változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét,
24. 24. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az 1–11. pontban
nem szereplő szervezet változásbejegyzési eljárás iránti elektronikus kérelmét,
25. 25. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az egyesület
nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
26. 26. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az alapítvány
nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
27. 27. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a párt
nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
28. 28. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a köztestület
nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
29. 29. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az országos sportági
szakszövetség nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
30. 30. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a
magánnyugdíjpénztár nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
31. 31. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az önkéntes
kölcsönös biztosító pénztár nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
32. 32. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a vegyes
nyugdíjpénztár nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
33. 33. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a hitelintézetek
önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapja nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
34. 34. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a Munkavállalói
Résztulajdonosi Program szervezet nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
35. 35. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az európai területi
társulás nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
36. 36. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni az 1–11. pontban
nem szereplő szervezet nyilvántartásból való törlése iránti elektronikus kérelmet,
37. 37. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon kell előterjeszteni a közhasznú jogállás
nyilvántartásba vétele iránti elektronikus kérelmet,
38. 38. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített elektronikus űrlapon kell előterjeszteni az 1–37.
pontban nem szereplő elektronikus kérelmet,
39. 40. melléklet 1. pontjában meghatározott kódtárból kell az alapítvány és az egyesület – létesítő okiratban
meghatározott céljával összhangban álló – célja szerinti besorolását megadni,
40. 41. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített elektronikus űrlapon kell előterjeszteni az
egyesület egyszerűsített nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolandó alapszabályt,
41. 42. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített elektronikus űrlapon kell előterjeszteni az
alapítvány egyszerűsített nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolandó alapító okiratot,
42. 43. mellékletében meghatározott adattartalommal rendszeresített elektronikus űrlapon kell előterjeszteni az
egyszerűsített nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolandó formalizált mellékleteket.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt űrlapok és a 40. mellékletben meghatározott kitöltést segítő kódtárak rendszeresítése az
Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) feladata.
2. § (1) Az OBH az 1. § (1) bekezdésben nem szereplő kérelmekre papír alapú űrlapot rendszeresíthet.
(2) Az OBH a 40. mellékletben meghatározott kódtárakon túlmenően is rendszeresíthet kitöltést segítő kódtárat.
(3) Az 1. § (1) bekezdésében, a 2. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott űrlapok, valamint kitöltést segítő kódtárak
alkalmazása kötelező. (4) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 22. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozat megtételére az űrlapot úgy kell
rendszeresíteni, hogy az állami adóhatóság által az OBH részére megküldött nyilatkozat mintát kell az űrlap részévé
tenni. 3. § (1) Az OBH az űrlapokat a bíróságok központi internetes honlapján (a továbbiakban: honlap) közzéteszi.
(2) A honlapon fel kell tüntetni az űrlapok közzétételének időpontját, a közzététel időpontjától az űrlap alkalmazása
kötelező. 4. § (1) Ha az űrlap módosítására kerül sor, az OBH ennek tényéről a honlapon a módosított űrlap közzététele előtt hét nappal
tájékoztatást ad. (2) Az OBH a módosított űrlap közzétételét követően a honlapon tizennégy napon keresztül jelzi annak tényét, hogy az
űrlap megváltozott. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott módon kell eljárni:
a) új űrlap rendszeresítésénél, b) kitöltést segítő kódtár rendszeresítésénél és
c) kitöltést segítő kódtár módosítása esetében. 5. § Ha az űrlap nem felel meg a jogszabályoknak, az OBH az űrlapot haladéktalanul módosítja vagy új űrlapot rendszeresít.
2. Az űrlapokkal szembeni általános követelmények 6. § (1) Az OBH-nak a honlapon szereplő tájékoztatásokat úgy kell kialakítania, hogy egyértelműen kitűnjön belőlük, hogy az
űrlap igénybevétele kötelező. (2) Az űrlapot úgy kell kialakítani, hogy azon kellő hely álljon rendelkezésre a kérelem előterjesztésére.
7. § (1) Az űrlapot – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – el kell látni az egyes kérelmek joghatásaira és késedelmes
előterjesztésük jogkövetkezményeire, valamint az űrlap kitöltésének módjára vonatkozó tájékoztatással.
(2) Ha az OBH részletes tájékoztatást tesz közzé a honlapon az űrlap kitöltésének menetéről, s abban kellő
részletezettséggel szerepelteti az (1) bekezdésében meghatározott adatokat, az űrlapot külön figyelmeztetéssel
ellátni nem kell. (3) A papír alapú űrlaphoz az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatást külön íven is meg lehet szövegezni, ebben az
esetben e tájékoztatót ugyanolyan módon kell elérhetővé tenni, mint az ahhoz tartozó űrlapot. Ezt a rendelkezést az
űrlap kitöltéséhez szükséges kódok listájára is alkalmazni kell.
3. A papír alapú űrlapok rendszeresítésének szabályai 8. § (1) A papír alapú űrlapot – a (3)–(5) bekezdésben meghatározott eltéréssel – a rendelet mellékletben rendszeresített, a
kérelem benyújtására szolgáló elektronikus űrlap adattartalmával megegyező adattartalommal kell rendszeresíteni.
(2) A 39. mellékletben meghatározott adattartalmat is figyelembe véve papír alapú űrlapot kell rendszeresíteni
a) az egyesület nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési és törlési,
b) az alapítvány nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési és törlési,
c) a párt nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési és törlési,
d) a vegyes nyugdíjpénztár nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési és törlési,
e) a Munkavállalói Résztulajdonosi Program szervezet nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési és törlési,
f) az európai területi társulás nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési és törlési és
g) a közhasznú jogállás nyilvántartásba vétele iránti kérelem előterjesztésére.
(3) A papír alapú űrlapon a bíróság érkeztető bélyegzője lenyomatának helyét ki kell alakítani.
(4) A papír alapú és az elektronikus űrlapok kitöltést segítő kódtára eltérhet egymástól.
(5) A papír alapú űrlapot úgy kell kialakítani, hogy az ne tartalmazzon mezőt a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról
és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény 34. §-ában meghatározott kérelem
előterjesztésére. 4. A papír alapú űrlapok kitöltésénél irányadó általános követelmények
9. § (1) Az űrlapot kódokkal kell kitölteni, ha a kérelem adatára vonatkozóan a rendelet melléklete annak alkalmazását írja elő,
vagy ha az OBH az űrlap kitöltésénél alkalmazandó kódlistát tesz közzé.
(2) Ha az űrlapon a rendelkezésre álló hely nem elegendő a beadvány hiánytalan előterjesztésére, a kérelmezőnek a
beadvány adatainak kitöltését másik űrlapon kell folytatnia azzal, hogy a további űrlapon fel kell tüntetnie annak
tényét, hogy azok az első űrlap pótlapjai. Az űrlapon fel kell tüntetni a pótlap csatolásának tényét és a pótlapok számát,
a pótlapon pedig fel kell tüntetni annak tényét, hogy az űrlap pótlap és a pótlap sorszámát.
5. Egyéb rendelkezések 10. § Az OBH-nak a bíróságok, valamint a kérelmezők és az eljárásban részt vevő egyéb személyek részére rendelkezésre
álló, az interneten elérhető országosan egységes számítástechnikai rendszerét (a továbbiakban: informatikai rendszer)
úgy kell kialakítani, hogy az elektronikus űrlaphoz melléklet legyen csatolható.
11. § (1) Az OBH a honlapon közzéteszi a papír alapú eljárásban alkalmazandó letölthető és kitölthető, a kitöltést megelőzően
vagy azt követően kinyomtatható űrlapot. (2) Az (1) bekezdésben meghatározottak szerint közzétett űrlap elektronikus eljárásra nem alkalmazható.
6. Egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás 12. § Ha a szervezet a kérelemhez a 41. vagy 42. mellékletben meghatározott minta szerinti okiratot nyújt be a bíróság
részére, e mellékletet az OBH által rendszeresített űrlapon kell elkészítenie és mind az elektronikus úton kitöltött
űrlapot, mind az elektronikus űrlap kinyomtatott és aláírt példányának elektronikus másolatát meg kell küldenie a
bíróság részére. Ugyanígy kell eljárni a kérelemhez csatolandó egyéb mellékletek esetében, melyeket a 43. melléklet
alapján az OBH rendszeresít. 7. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. március 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet 1. § (1) bekezdésének 1–38. és 40–42. pontja, 2. § (4) bekezdése, 8. § (2) bekezdésének d)–f) pontja, 8. § (4) és
(5) bekezdése, 10. §-a, 12. §-a, 15. §-a, 1–38. és 41–44. melléklete 2012. június 30. napján lép hatályba.
(3) E rendelet 16. § c) pontja 2012. július 1. napján lép hatályba.
(4) Az űrlapokat a rendelet hatálybalépését követően indult ügyekben kell alkalmazni.
14. § A papír alapú űrlapot 2012. június 29. napjáig úgy kell kialakítani, hogy az ne tartalmazzon mezőt az 1. melléket
8.1.–8.7. pontjában meghatározott adatok megadására. 15. § (1) E rendelet 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az OBH az 1. § (1) bekezdésben nem szereplő kérelmek előterjesztésére mind papír alapú, mind elektronikus
űrlapot rendszeresíthet.” (2) E rendelet 40. melléklete helyébe e rendelet 44. melléklete lép.
16. § Hatályát veszti a) a társadalmi szervezetek nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 6/1989. (VI. 8.) IM rendelet 1. §-a és 4.
számú melléklete, b) az alapítványok nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 12/1990. (VI. 13.) IM rendelet 1. §-a és 3. számú
melléklete és c) e rendelet 15. §-a. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
415/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására
tekintettel dr. Mayerhoffer Emese Gyöngyit 2018. október 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
449/2013. (XI. 28.) Korm. rendelete a közgyűjteményekben őrzött vitatott tulajdonú kulturális javak visszaadásának rendjéről.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (1) bekezdés
m) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében a Kormány
a következőket rendeli el:
1. § (1) Ha valamely állami vagy helyi önkormányzati fenntartású közgyűjteményben (a  továbbiakban együtt:
közgyűjtemény) őrzött, állami tulajdonban állóként nyilvántartott, a  kulturális javak körébe tartozó vagyontárgy
vagy vagyontárgyegyüttes (a  továbbiakban együtt: vagyontárgy) kiadására (a  továbbiakban: visszaadás)
vonatkozóan természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet (a  továbbiakban
együtt: igénylő) a  tulajdonjogára hivatkozással igényt jelent be, az  igényt a  vagyontárgy állami tulajdonjogának
gyakorlására jogosult szervezet (a továbbiakban: az állami tulajdonjog gyakorlója) a 2–4. § szerint bírálja el.
(2) Az igénylő az igényét jogi képviselő útján terjesztheti elő. A jogi képviselőre a polgári perrendtartásról szóló törvény
szerinti jogi képviseletre vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
2. § Az igénylőnek az igény bejelentésével egyidejűleg csatolnia kell a vagyontárgy azonosítható megjelölését (leírását
és fényképes vagy egyéb dokumentálását), valamint a  vagyontárgyra vonatkozó tulajdonjogát valószínűsítő
bizonyítékokat. Az igénylőnek a vagyontárgyra vonatkozó tulajdonjogát fennállónak kell tekinteni, ha a vagyontárgy
korábbi tulajdonosának tulajdonjogát megfelelő bizonyítékokkal valószínűsíti, feltéve, hogy a  korábbi
tulajdonoshoz fűződő jogutódi minőségét is okirati bizonyítékkal (bírósági vagy közjegyzői határozattal) bizonyítja,
ennek hiányában valószínűsíti.
3. § (1) Az  1.  § szerinti vizsgálatot az  állami tulajdonjog gyakorlója folytatja le az  igénylő által benyújtott iratok és egyéb
bizonyítékok, valamint az adott vagyontárgyat őrző közgyűjteménytől beszerzett adatok alapján. E vizsgálat során
értékelheti az igénylő által becsatolt adatokon kívül a vagyontárgy történetére vonatkozóan feltárható szakirodalmi
adatokat is.
(2) Az állami tulajdonjog gyakorlója az igény bejelentését követő 3 napon belül megkeresi az érintett közgyűjteményt,
amely 30 napon belül szolgáltatja az  igényelt, őrzésében lévő vagyontárgyak listáját, az  azokra vonatkozó,
a kezelésében lévő – továbbá, ha a közgyűjtemény tudomása szerint más közgyűjtemény további bizonyítékokkal
rendelkezik, az  ezektől beszerzett –, az  állami tulajdonjog fennállását bizonyító, vagy az  őrzés ettől eltérő egyéb
jogcímére vonatkozó iratokat.
(3) Ha az igényt a közgyűjteménynél jelentik be, a közgyűjtemény az állami tulajdonjog gyakorlójának haladéktalanul
megküldi az  igénylést és az  igénylő által előterjesztett bizonyítékokat, valamint az  igénynek a  közgyűjteményhez
történt beérkezésétől számított 30 napon belül szolgáltatja az  állami tulajdonjog gyakorlója részére
a (2) bekezdésben meghatározott adatokat.
4. § (1) Az állami tulajdonjog gyakorlójának az 1. § szerinti vizsgálat keretében elsősorban azt kell feltárnia, hogy kétséget
kizáróan bizonyítható-e, hogy a  vagyontárgy állami tulajdonjoga jogszerű eljárás keretében keletkezett, és
az  állam tulajdonjoga az  igénylés időpontjában is fennáll, vagy az  más jogcímen és körülmények között került
a közgyűjtemény őrizetébe.
(2) Ha a  vizsgálat alapján megállapítható, hogy a  közgyűjtemény által szolgáltatott adatok szerint a  vagyontárgyon
nem keletkezett jogszerű módon állami tulajdonjog, vagy az állami tulajdonjog keletkezése kétséget kizáró módon
nem bizonyítható, az állami tulajdonjog gyakorlója a közgyűjteménytől beszerzett adatok beérkezésétől számított
30 napon belül megállapítja a  vagyontárgyra vonatkozó állami tulajdonjog fennállásának hiányát, és döntést hoz
a vagyontárgynak az igénylő részére történő visszaadásáról.
(3) Ha a  vizsgálat alapján megállapítható, hogy az  igényelt vagyontárgy állami tulajdona jogszerűen keletkezett és
az  igénylés idején is fennáll, az állami tulajdonjog gyakorlója ezt tulajdonosi döntésével megállapítja és az  igényt
elutasítja.
(4) A (2) vagy a (3) bekezdés szerinti döntéséről az állami tulajdonjog gyakorlója haladéktalanul tájékoztatja az igénylőt,
a közgyűjteményt, valamint a közgyűjtemény felett a szakmai irányítást gyakorló emberi erőforrások miniszterét.
5. § (1) Ha az  állami tulajdonjog gyakorlója döntést hozott a  vagyontárgynak az  igénylő részére történő visszaadásáról,
a vagyontárgy kiadására a közgyűjtemény haladéktalanul köteles, ha az igénylő
a) a vagyontárgy eredeti tulajdonosa, akitől a vagyontárgy a közgyűjteménybe került,
b) az örökösi minőségét öröklési bizonyítvánnyal, vagy hagyatékátadó végzéssel igazolta, vagy
c) az eredeti tulajdonosnak öröklési jogi igényt támasztó jogutódja, és erre vonatkozóan közjegyzői nemperes
eljárásban kiállított valószínű örökösi bizonyítvánnyal valószínűsíti, hogy az  eredeti tulajdonos lehetséges
örökösei körébe tartozik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetekben a  közgyűjtemény köteles a  vagyontárgyat – az  igénylővel egyeztetett
időpontban – az  igénylő részére visszaadni, az  időpontban való megegyezés hiányában pedig 3 napon belül
lehetőséget biztosítani arra, hogy a vagyontárgyat az igénylő átvegye.
(3) Ha az (1) bekezdés szerint a vagyontárgyat több igénylő részére kell visszaadni, a közgyűjteménynek azt az igénylők
által meghatalmazott személy részére, ennek hiányában az igénylők közös birtokába kell adnia.
(4) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  közgyűjtemény értesíti a  valószínű örökösi bizonyítványt kiállító
közjegyzőt a vagyontárgy kiadásáról.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a már előterjesztett és az állami tulajdonjog gyakorlójának döntésével le nem zárt igények
esetében is alkalmazni kell. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2012. (XII. 21.) KüM utasítása a Belső Ellenőrzés Kézikönyvéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontja, valamint a költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésének a) pontja alapján a
Külügyminisztérium és a külképviseletek belső ellenőrzésének rendjét az alábbiak szerint szabályozom:
1. A Külügyminisztérium belső ellenőrzésének rendjét és különös szabályait a jelen utasítás mellékletét képező Belső
Ellenőrzés Kézikönyve tartalmazza.
2. Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg a Belső Ellenőrzés Kézikönyvéről szóló 7/2011.
(III. 25.) KüM utasítás hatályát veszti.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1/2016. (IX. 20.) ONYF utasítása az ONYF informatikai biztonsági szabályzatáról szóló 31/2010. ONYF utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti az ONYF informatikai biztonsági szabályzatáról szóló 31/2010. ONYF utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelete a fővárosi és megyei kormányhivatalokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. § (2)
bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és
megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI.
törvény 21. § a)–c) és f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41. § (3a)
bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. Illetékességi és hatásköri szabályok 1. § (1) A megyei kormányhivatal illetékessége a székhelye szerinti megyére terjed ki. A fővárosi kormányhivatal illetékessége
Budapest főváros területére, a Pest Megyei Kormányhivatal illetékességi területe Pest megyére terjed ki.
(2) Kormányrendelet a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területét egyes államigazgatási feladatok
tekintetében a megyétől (fővárostól) eltérően is megállapíthatja.
(3) A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény 60/H. § (2) bekezdése alapján az országos
kisebbségi önkormányzat törvényességi ellenőrzésére a Kormány az országos kisebbségi önkormányzat székhelye
szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(4) A fejlesztési tanács működésének törvényességi felügyeletét a fejlesztési tanács székhelye szerint illetékes fővárosi és
megyei kormányhivatal gyakorolja.
2. Szakigazgatási szervek 2. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal szervezeti egységeként működő ágazati szakigazgatási szervek (a továbbiakban:
szakigazgatási szerv):
 1. a szociális és gyámhivatal a szociális, gyermekvédelmi, gyermekjóléti, és gyámügyi feladatok ellátására,
 2. az építésügyi hivatal az állami főépítészi feladatok és az építésfelügyeleti hatósági feladatok ellátására,
 3. az igazságügyi szolgálat a pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtási, és áldozatsegítési feladatok ellátására,
 4. a növény- és talajvédelmi igazgatóság a növényvédelmi, talajvédelmi, növénytermesztési és növényi termékek
esetében élelmiszer-biztonsági hatósági és zöldség-gyümölcs ellenőrzési feladatok ellátására,
 5. az erdészeti igazgatóság az erdészeti igazgatási feladatok ellátására,
 6. a földművelésügyi igazgatóság a mezőgazdasági igazgatási, vadászati és halászati hatósági feladatok ellátására,
 7. élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az élelmiszer-biztonsági, élelmiszerminőség
ellenőrzési, takarmányellenőrzési élelmiszerlánc-felügyeleti, és állategészségügyi, illetve egyes állattenyésztési és
borászati feladatok ellátására,
8. a földhivatal az ingatlanügyi feladatok ellátására,
 9. az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv az egészségbiztosítási pénztári feladatok ellátására,
10. a nyugdíjbiztosítási igazgatóság a nyugdíjbiztosítási és a hatáskörébe tartozó más pénzbeli ellátásokkal
kapcsolatos feladatok ellátására,
11. a munkaügyi központ a foglalkoztatási, munkaügyi, munkaerőpiaci feladatok ellátására,
12. a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv a munkaügyi ellenőrzési és a munkavédelmi feladatok ellátására,
13. a fogyasztóvédelmi felügyelőség a fogyasztóvédelmi feladatok ellátására,
14. a kulturális örökségvédelmi iroda a kulturális örökségvédelmi feladatok ellátására,
15. a népegészségügyi szakigazgatási szerv a népegészségügyi feladatok ellátására,
16. a mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság mérésügyi és műszaki biztonsági feladatok ellátására,
17. a közlekedési felügyelőség a közlekedési hatósági feladatok ellátására.
(2) Kormányrendelet más területi államigazgatási szervet is a fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási
szerveként határozhat meg.
(3) Amennyiben kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a szakigazgatási szerv illetékessége megegyezik a fővárosi
és megyei kormányhivatal illetékességével.
3. § A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési
szabályzatának tervezetét a szakigazgatási szerv által ellátott államigazgatási feladat tekintetében feladat- és
hatáskörrel rendelkező ágazati szakmai irányító miniszter (a továbbiakban: a szakigazgatási szerveket irányító
miniszter) részére véleményezés céljából megküldi. A szakigazgatási szerveket irányító miniszter véleményét 7 napon
belül megküldi a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter részére. Amennyiben a szakigazgatási szerveket irányító
miniszter 7 napon belül nem nyilatkozik, azt a tervezettel egyetértő véleménynek kell tekinteni.
3. A fővárosi és megyei kormányhivatal szakmai irányítása
4. § (1) A törzshivatal hatáskörébe e kormányrendelet és külön jogszabályok alapján tartozó államigazgatási ügyek
tekintetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 2. § (1) bekezdés e)–h) pontjaiban meghatározott hatásköröket azon
központi államigazgatási szerv vezetője gyakorolja, melyet kormányrendelet az adott államigazgatási feladatért
felelős központi szervként meghatároz.
(2) A törzshivatal hatáskörébe e kormányrendelet és külön jogszabályok alapján tartozó államigazgatási ügyek
tekintetében a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzést az (1) bekezdésben meghatározott szakmai irányító szerv
vezetője a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter bevonásával folytatja le.
(3) A helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős miniszter ellátja a helyi önkormányzatok, a kisebbségi
önkormányzatok és a helyi önkormányzatok társulásai törvényességi ellenőrzésének a szakmai irányítását, melynek
keretében gyakorolja a Ksztv. 2. § (1) bekezdés g)–h) pontjaiban meghatározott hatásköröket.
(4) A területfejlesztésért felelős miniszter ellátja a fejlesztési tanácsok törvényességi felügyeletének a szakmai irányítását,
melynek keretében gyakorolja a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzést, és a Ksztv. 2. § (1) bekezdés g)–h)
pontjaiban meghatározott hatásköröket.
(5) Az oktatásért felelős miniszter ellátja a közoktatási feladatok szakmai irányítását, ennek keretében gyakorolja a
törvényességi és szakszerűségi ellenőrzést, valamint a Ksztv. 2. § (1) bekezdés e)–h) pontjában meghatározott
hatásköröket.
(6) A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter – a helyi és kisebbségi önkormányzatok, valamint a helyi
önkormányzatok társulásainak törvényességi ellenőrzése, a fejlesztési tanácsok törvényességi felügyelete és a
közigazgatási hatósági ügyek kivételével – meghatározott ügyben – a szakigazgatási szervet érintő ügyben a szakmai
irányító szerv egyidejű tájékoztatása mellett – bejelentésre, illetve kérelemre az illetékességgel rendelkező fővárosi és
megyei kormányhivatal helyett másik fővárosi és megyei kormányhivatalt jelölhet ki eljárásra.
5. § A kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter a fővárosi és megyei kormányhivatalok bevonásával
kezdeményezi és ellenőrzi
a) a több ágazatot érintő közigazgatással kapcsolatos kormányzati feladatok végrehajtásának területi
összehangolását, valamint
b) a közigazgatás fejlesztésével és korszerűsítésével kapcsolatos kormányzati feladatok területi összehangolását.
6. § (1) A szakigazgatási szervek tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Khtv.) 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott hatáskörök – a
Ksztv. 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv
vezetőjét a szakigazgatási szerv feladat- és hatáskörét szabályozó külön kormányrendelet határozza meg.
(2) A szakigazgatási szervek tekintetében a Ksztv. 2. § (1) bekezdés h)–i) pontjaiban meghatározott hatáskört a
közigazgatás-szervezésért felelős miniszter is gyakorolhatja.
(3) A szakigazgatási szervek feladatkörébe tartozó támogatások és ellátások felhasználásának szabályszerűségét a
szakmai irányító szerv vezetője törvényességi ellenőrzés keretében, hatékonysági vizsgálatát a szakmai irányító szerv
vezetője a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter közreműködésével végzi.
(4) A szakmai irányító szerv vezetője írásban tájékoztatja a kormánymegbízottat a feladatkörét érintő ágazati tervekről,
ágazatpolitikai elképzelésekről, a megvalósítás szervezeti és intézményi feltételeire vonatkozó javaslatairól, valamint –
a szakigazgatási szervek vezetőinek meghívásával egyidejűleg – az e szervek vezetői részére tartandó szakmai
értekezletekről.
(5) A szakmai irányító szerv vezetője a tervezett szakszerűségi és törvényességi ellenőrzésről tájékoztatja a
közigazgatás-szervezésért felelős minisztert.
(6) A szakmai irányító szerv vezetője gondoskodik a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek által végzett
ellenőrzések összehangolásáról.
4. A fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzése 7. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal ellenőrzése a fővárosi és megyei kormányhivatalok törvényességi, szakszerűségi
és hatékonysági vizsgálata, amely a hivatalok működésének szakmai és szervi, jogszerűségi és célszerűségi
szempontok szerinti teljes körű, vagy részleges, jogszabályban meghatározott eszközökkel történő vizsgálata.
(2) Az ellenőrzés célja a megelőzés és segítségnyújtás, valamint az érdemi, vagy ügy érdemére is kiható jogsértések, hibák
és hiányosságok feltárása, keletkezési okuk megállapítása, a működés megfelelőségének helyreállítása, a jogsértések
kiküszöbölése.
(3) A törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályokat az 1. melléklet határozza
meg, amely az ott meghatározottak szerint átfogó, téma-, cél- és utóellenőrzés lehet.
(4) Átfogó ellenőrzést legalább négyévenként, téma-, cél- vagy utóellenőrzést a munkatervben meghatározott
ütemezéssel kell tartani.
(5) A szakigazgatási szervekre is kiterjedő ellenőrzést a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter a szakmai irányító
szerv vezetője közreműködésével látja el.
(6) A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter gondoskodik a fővárosi és megyei kormányhivatal feletti ellenőrzések
összehangolásáról.
5. A kormánymegbízott feladatai 8. § A kormánymegbízott
a) vezeti a fővárosi és megyei kormányhivatalt, gyakorolja annak feladat- és hatásköreit, ellátja a költségvetési szerv
vezetőjének hatáskörébe utalt feladatokat,
b) biztosítja a fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szervei feladatellátásának feltételeit,
c) elkészíti és a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter részére megküldi a fővárosi és megyei kormányhivatal
szervezeti és működési szabályzatára vonatkozó javaslatát,
d) gondoskodik a jogszabályban előírt belső szabályzatok elkészítéséről.
9. § (1) A szakigazgatási szerv vezetőjének kinevezésére és felmentésére a kormánymegbízott a szakmai irányító szerv
vezetőjével előzetes egyeztetést tart.
(2) Az előzetes egyeztetést követően a kormánymegbízott a szakigazgatási szerv vezetőjének kinevezésére és
felmentésére a Khtv. 14. § (1) bekezdése szerinti egyetértés érdekében javaslatot tesz a szakmai irányító szerv
vezetőjének.
(3) A szakmai irányító szerv vezetője a javaslat kézhezvételétől számított 15 napon belül tájékoztatja a
kormánymegbízottat egyetértéséről vagy annak hiányáról.
(4) Amennyiben a szakmai irányító szerv vezetője a javaslattal nem ért egyet, a kormánymegbízott és a szakmai irányító
szerv vezetője egyeztetést tart.
(5) Amennyiben a szakmai irányító szerv vezetője a javaslat kézhezvételétől számított 30 napon belül nem nyilatkozik, a
javaslatról a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter dönt.
(6) Amennyiben a szakmai irányító szerv vezetője és a kormánymegbízott között az egyeztetés során a javaslat
kézhezvételétől számított 30 napon belül nem alakul ki egyetértés, a javaslatról a közigazgatás-szervezésért felelős
miniszter dönt.
10. § (1) A kormánymegbízott minden évben – a (2) bekezdésben meghatározott szervek bevonásával – az előző évi
tevékenységéről szóló összegző beszámolót készít.
(2) A beszámolási kötelezettség kiterjed a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területén működő, illetve
székhellyel rendelkező központi államigazgatási szerv bármely jogállású területi szervére, továbbá az államigazgatási
feladatot ellátó más szervre és személyre, valamint a polgármesterre és jegyzőre az általuk ellátott államigazgatási
feladatokat érintően.
(3) A (2) bekezdésben felsorolt szervek adatok, információk szolgáltatásával közreműködnek a beszámolási feladatok
teljesítésében.
(4) A beszámolónak tartalmaznia kell:
a) a központi államigazgatási szervek területi szervei számára a Kormány, illetve az ágazati feladatokért felelős
miniszterek által meghatározott ágazatpolitikai célkitűzések érvényesülését,
b) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházások megvalósítását segítő államigazgatási feladatok
végrehajtásának helyzetét,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal törvényességi ellenőrzési és törvényességi felügyeleti tevékenységének
tapasztalatait,
d) a fővárosi és megyei kormányhivatal hatósági tevékenységét, valamint a jegyző és a polgármester
államigazgatási tevékenységére vonatkozó tapasztalatait,
e) a fővárosi és megyei kormányhivatal egyéb tevékenységeit, különös tekintettel az ügyfélszolgálat működésének
tapasztalatait,
f) a (2) bekezdésben meghatározott államigazgatási szervek működésének, tevékenységének tapasztalatait,
g) a szakigazgatási szervek tevékenységét,
h) egyéb, a Kormány által meghatározott szempontokat, valamint
i) a d)–e) pontban meghatározott szerveknél a közérdekű kérelmekkel, panaszokkal és bejelentésekkel kapcsolatos
ügyek intézésének helyzetét. 6. A fővárosi és megyei kormányhivatal feladatai
11. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a jogszabályoknak és a Kormány döntéseinek megfelelően részt vesz a
kormányzati célkitűzések területi megvalósításában. Ennek keretében a törzshivatal koordinációs, ellenőrzési,
informatikai tevékenységet, valamint képzést, továbbképzést szervező, összehangoló feladatokat lát el, a törzshivatal
és a szakigazgatási szervek működtetésével összefüggő funkcionális feladatokat lát el.
7. Koordináció 12. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a Khtv. 16. § (3) bekezdésében meghatározott koordinációs jogkörében ellátott
koordinációs feladat- és hatáskörében különösen
a) gondoskodik a több ágazatot érintő kormányzati döntések végrehajtásának területi összehangolásáról,
b) a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által meghatározottak szerint
közreműködik a központi közszolgálati nyilvántartás működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásában,
c) közreműködik a közigazgatás korszerűsítésével, az e-közigazgatás kialakításával kapcsolatos feladatok területi
összehangolásában, szervezésében,
d) kezdeményezi a központi államigazgatási szervek területi szervei ügyfélfogadási, ügyfélszolgálati rendszerének
összehangolását, továbbá szakmai támogatást nyújt az ügyfélszolgálati tevékenység bővítéséhez, valamint
e) gondoskodik a területi elektronikus ügyfél-tájékoztatási rendszer koordinálásáról, ennek keretében elősegíti
annak naprakész működését. 13. § (1) A fővárosi, megyei államigazgatási kollégium (a továbbiakban: kollégium) létrehozásáról, működéséről, ügyrendjének
előkészítéséről a kormánymegbízott gondoskodik.
(2) A kollégium testületként működik, működésének részletes szabályait az ügyrend tartalmazza. A kollégium ügyrendjét
a kormánymegbízott terjeszti elő és a kollégium állapítja meg.
(3) A kormánymegbízott a kollégium ülését az ügyrendben meghatározott időközönként, illetve szükség szerint hívja
össze, gondoskodik a napirendek, az állásfoglalások előkészítéséről, figyelemmel kíséri az állásfoglalások
végrehajtását.
(4) A kormánymegbízott szükség szerint meghívja a kollégium ülésére a koordinációs és ellenőrzési jogkörébe nem
tartozó közigazgatási szervek vezetőit. Az államigazgatási feladatot ellátó más szervezet meghívott vezetője a
kollégium ülésén tanácskozási joggal vehet részt.
14. § A kollégium
a) elemzi és értékeli a kormányzati feladatok területi megvalósításának helyzetét, a fővárosi és megyei
kormányhivatal, a központi államigazgatási szervek területi szervei és a helyi önkormányzatok
együttműködésének, továbbá az államigazgatási feladatok területi végrehajtásának tapasztalatait, a
közigazgatási szervek közigazgatási hatósági ügyintézését,
b) egyezteti és értékeli az ellenőrzések tapasztalatait, állást foglal az ellenőrzési tervek tartalmáról, ütemezéséről,
végrehajtásáról,
c) előmozdítja a területi informatikai kapcsolatok összehangolt fejlesztését és működését,
d) értékeli a képzési, továbbképzési tevékenységet, véleményezi az erre vonatkozó terveket, ajánlásokat dolgoz ki a
képzés, továbbképzés tárgyköreire és módszereire vonatkozóan,
e) elemzi a központi államigazgatási szervek területi szerveinek és az érdek-képviseleti szervek, köztestületek
együttműködését, ajánlást dolgozhat ki az együttműködések továbbfejlesztésére,
f) véleményezi a központi államigazgatási szervek területi szervei ügyvitel-, informatika- és szervezetfejlesztési
döntéseinek tervezeteit, előmozdítja a területi szinten összehangolt ügyvitel-, informatika- és
szervezetfejlesztést,
g) értékeli, véleményezi a központi államigazgatási szervek területi szervei ügyfélfogadási rendjét, ügyfélszolgálati
tevékenységét, módszertani segítséget nyújt az összehangolt ügyfélfogadási rend, ügyfélszolgálati tevékenység
megvalósításhoz,
h) figyelemmel kíséri és közigazgatási hatásait tekintve értékeli a területi társadalmi-gazdasági reálfolyamatokat; az
állami feladat felmerülésével járó vagy államigazgatási szervek közreműködését igénylő országos kihatással bíró,
vagy kiemelkedő területi jelentőségű társadalmi-gazdasági problémákat jelzi a közigazgatás-szervezésért felelős
miniszternek; elősegíti az állami és a központi államigazgatási szervek területi szervei koordinált közreműködői
tevékenységét a problémák kezelésében.
8. Ellenőrzés 15. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a Khtv. 16. § (4) bekezdésében meghatározott ellenőrzési jogkörében ellátott
ellenőrzési feladat- és hatáskörében
a) ellenőrzi a központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőinek a kormánytisztviselői és a közalkalmazotti
jogviszonnyal kapcsolatos munkáltatói intézkedései törvényességét, illetve külön jogszabályban
meghatározottak szerint kormányzati szolgálati ellenőrzést végez,
b) ellenőrzi – az illetékes ügyészséggel egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – a központi államigazgatási
szervek területi szervei tevékenységében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvény végrehajtását,
c) ellenőrzi – az illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az ügyiratkezelésről,
valamint a központi államigazgatási szervek területi szervei által az ügyiratkezeléssel összefüggésben kezelt
adatok nyilvántartásáról és védelméről, a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok végrehajtását,
d) a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter irányítása
mellett és az általa biztosított feltételek keretei között ellenőrzi a központi államigazgatási szervek területi szervei
infokommunikációs rendszereinek üzemeltetését, az üzemmenet-folytonosság biztosításának feltételeit, a
megfelelő személyi és szakmai feltételek meglétét, valamint az informatikai üzemeltetés kereteit meghatározó
szabályzatok jogszabályoknak való megfelelőségét,
e) gondoskodik a központi államigazgatási szervek területi szervei ellenőrzési terveinek összehangolásáról,
egyeztetett végrehajtásáról, a tapasztalatok közös elemzéséről,
f) gondoskodik a gazdaságos, egymást kiegészítő ellenőrzési módok kialakításáról, alkalmazásáról.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott feladatainak teljesítése
érdekében jogosult a központi államigazgatási szervek területi szervei vezetőitől e feladata tekintetében határidő
tűzésével adatokat, felvilágosítást kérni, e szervek irataiba – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – betekinteni.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal az ellenőrzések tapasztalatairól tájékoztatja a felügyeleti szervet, illetve az
ágazati minisztert, szükség esetén – különösen, ha jogszabálysértést tapasztal – kezdeményezi intézkedését,
gyakorolja a 26. §-ban meghatározott jogait.
(4) A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter gondoskodik az ellenőrzések tervezésének és végrehajtásának egységes
rendjéről.
16. § A fővárosi és megyei kormányhivatal a helyi önkormányzati szervek tekintetében
a) külön jogszabályban meghatározottak szerint közszolgálati ellenőrzést végez,
b) ellenőrzi – az illetékes közlevéltárral egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – az ügyiratkezelésről,
továbbá a szerv által kezelt adatok nyilvántartásáról és védelméről, a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
jogszabályok végrehajtását,
c) ellenőrzi a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény végrehajtását.
9. Véleményezési jogkör 17. § (1) A kormánymegbízott a Khtv. 18. §-ában meghatározott véleményét megküldi a közigazgatás-szervezésért felelős
miniszternek és az államháztartásért felelős miniszternek, valamint az érintett szerv tevékenységének szakmai
irányítását ellátó, a Kormánynak alárendelt szerv vezetőjének és az érintett területi államigazgatási szerv vezetőjének.
(2) A vélemény kikérésének elmulasztása esetén a fővárosi és megyei kormányhivatal jelzéssel él a
közigazgatás-szervezésért felelős miniszter felé, aki a kérdésben egyeztetési eljárást kezdeményezhet.
10. Hatósági feladatok 18. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal törzshivatala, valamint a szakigazgatási szerv vezetője az államigazgatási
feladatokat ellátó, államigazgatási hatósági jogkörben eljáró helyi önkormányzati szervek vonatkozásában jogosult
a) szakmai-koordinációs értekezletet összehívni,
b) a polgármesteri hivatalnál, a körjegyzőségnél, a megyei közgyűlés hivatalánál, a főpolgármesteri hivatalnál, a
hatósági igazgatási társulásnál felügyeleti szervként ellenőrzést tartani.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott ellenőrzés során feltárt, vagy más
módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén gyakorolja a 26. §-ban meghatározott jogait.
11. Informatika 19. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal az e-közigazgatásért felelős miniszter, valamint a közigazgatási informatika
infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter irányítása és az általa biztosított feltételek
keretei között közreműködik a közigazgatási informatikai tevékenység területi összehangolásában.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal ellátja a választásokkal, népszavazásokkal összefüggő informatikai feladatokat.
12. Képzés, továbbképzés 20. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal a kormánytisztviselők és köztisztviselők képzése, továbbképzése körében
a) éves terv alapján szervezi a fővárosban, megyében az államigazgatási feladatokat ellátó helyi önkormányzati
szervek köztisztviselőinek képzését, továbbképzését, továbbá részt vesz a területi államigazgatási szervek
kormánytisztviselőinek képzése, továbbképzése szervezésében,
b) oktatási-módszertani központként közreműködik a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért
felelős miniszternek a köztisztviselők és kormánytisztviselők képzésével, továbbképzésével, valamint a
szakember-utánpótlás megszervezésével kapcsolatos feladatainak ellátásában; a Kormány középtávú
továbbképzési tervében meghatározott módszertani feladatok végrehajtásában,
c) gondoskodik a közigazgatási versenyvizsgák, szakvizsgák, anyakönyvi szakvizsgák, állampolgársági vizsgák,
továbbá külön jogszabály által meghatározott egyéb vizsgák, valamint az ezek előkészítésére szolgáló
tanfolyamok megszervezéséről és lebonyolításáról,
d) előmozdítja az ágazati, szakmai alapképzés rendszerességét, kezdeményezheti az ágazati képzéseket a központi
államigazgatási szervek területi szervei vezetőinél, a szakmai irányító szerv vezetőjénél, illetve a feladatkörében
érintett miniszternél,
e) közreműködik a helyi önkormányzatok, valamint a kisebbségi önkormányzatok tisztségviselőinek, képviselőinek
képzésében,
f) összehangolja a központi államigazgatási szervek területi szervei feladatkörébe tartozó, kormánytisztviselőket és
köztisztviselőket érintő képzési, továbbképzési feladatok ellátását,
g) elemzi a képzés, továbbképzés színvonalát és eredményességét, kezdeményezi az érintett szerveknél a szükséges
intézkedéseket,
h) összehangolja, és az erre biztosított költségvetési kereteknek megfelelően megszervezi a közigazgatási
ügyintézéshez szükséges informatikai ismeretek oktatását, továbbképzését, érvényesíti a köztisztviselői
vizsgarendszerben az informatikai követelményeket.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal összehangolja a közigazgatási szervek által az ügyfelek számára nyújtott
elektronikus ügyintézést támogató képzéseket, továbbképzéseket, biztosítja azok megfelelő nyilvánosságát, terjeszti
az elektronikus ügyintézés módszereit.
13. A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati feladatai
21. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal integrált ügyfélszolgálatot működtet.
(2) Ügyfélkapu létesítése személyes megjelenés útján a fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati irodáján is
kezdeményezhető.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati irodája lehetőséget biztosít arra, hogy az ügyfél az ügyfélkapun
keresztül az egészségügyi szolgáltatásra jogosultak nyilvántartásában róla nyilvántartott adatokat megismerje, az
ingatlan-nyilvántartásból az ingatlanok adatait nem hiteles és elektronikusan hitelesített tulajdoni lap másolat
lekérdezésével, valamint térképmásolat lekérdezésével külön jogszabályban megállapított igazgatási szolgáltatási díj
megfizetése ellenében megismerje.
22. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati irodáján előterjeszthetőek az e rendelet 2. mellékletének
1. pontjában meghatározott kérelmek.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálata az (1) bekezdés szerint előterjeszthető kérelmekkel összefüggő
ügyekben tájékoztatja az ügyfelet az eljárás menetéről valamint az eljárással kapcsolatos jogairól és kötelezettségeiről.
A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálati irodája segítséget nyújt az ügyfélnek a kérelem kitöltésében.
23. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal ügyfélszolgálata az e rendelet 2. mellékletének 2. pontjában meghatározott
ügyekben tájékoztatást nyújt az ügyfélnek az eljárás menetéről, valamint az eljárással kapcsolatos ügyféli jogokról és
kötelezettségekről.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal az ügyfelek számára az ügyintézéshez internetes kapcsolati lehetőséget, szakmai
és informatikai segítséget nyújt az e rendelet 2. mellékletének 3. pontjában meghatározott ügyekben.
14. A fővárosi és megyei kormányhivatal egyéb feladatai
24. § (1) A Kormány – ha törvény vagy nemzetközi szerződés másképpen nem rendelkezik – a külföldi hatósági határozat
végrehajtására irányuló megkereséssel kapcsolatban intézkedésre jogosult szervként a fővárosi és megyei
kormányhivatalt jelöli ki.
(2) A Kormány a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41. § (3a) bekezdése alapján a kisajátítási hatóságként a
fővárosi és megyei kormányhivatalt jelöli ki.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal törzshivatala és szakigazgatási szerve ellátja a törvényben, illetve
kormányrendeletben hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
15. Eljárási szabályok 25. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal kormánymegbízottja gyakorolja a kormánymegbízott jogait, ha a területi szerv
illetékessége a fővárosra és megyére terjed ki. E jogkörben tett intézkedésről a fővárosi kormányhivatal tájékoztatja az
érintett kormányhivatalokat.
(2) Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal nem a központi államigazgatási szerv területi szervének székhelye szerinti
megyében, de annak illetékességi területén működik, feladatainak ellátása érdekében a központi államigazgatási
szerv területi szerve tekintetében gyakorolhatja a 12. § a), c) pontjaiban, valamint a Khtv. 16. § (2) bekezdésében
meghatározott jogokat. E jogkörében tett intézkedéséről tájékoztatja az érintett szerv székhelye szerinti fővárosi és
megyei kormányhivatalt.
26. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal törzshivatala, illetve a szakigazgatási szerve a 18. §-ban meghatározott szervek
ellenőrzése és a 15. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott feladatainak teljesítése során feltárt, vagy más
módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén
a) felügyeleti eljárást kezdeményez vagy felügyeleti eljárás keretében megteszi a szükséges intézkedéseket,
b) felhívja az ügyben ellenőrzésre jogosult más szerv figyelmét a tapasztalt jogszabálysértésre,
c) megkeresi intézkedés végett a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervet,
d) jogszabálysértés esetén intézkedést kezdeményez a munkáltatói jogkör gyakorlójánál,
e) fegyelmi, szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megkeresett szerv köteles a fővárosi és megyei kormányhivatal, a
szakigazgatási szerv megkeresését érdemben megvizsgálni és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a
hivatalt, a szakigazgatási szervet – a megkereséstől számított 30 napon belül – tájékoztatni.
16. A fővárosi és megyei kormányhivatal gazdálkodása 27. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A fővárosi és megyei kormányhivatal költségvetésének előkészítése során a közigazgatás-szervezésért felelős
miniszter kikéri a szakigazgatási szervek és tevékenységével összefüggésben a szakigazgatási szerveket irányító
miniszter véleményét.
17. Az átalakulás és a jogutódlás általános szabályai
28. § (1) A Khtv. alapján létrejövő fővárosi és megyei kormányhivatalokat a székhelyük szerinti fővárosi és megyei közigazgatási
hivatalok bázisán kell létrehozni. A fővárosi és megyei közigazgatási hivatalok egyesítés (összeolvadás) révén szűnnek
meg, a fővárosi és megyei kormányhivatalok egyesítéssel (összeolvadással) alakulnak meg 2011. január 1-jén. A
fővárosi és megyei közigazgatási hivatal jogutódja a székhelye szerinti fővárosi és megyei kormányhivatal.
(2) A 2. § (1) bekezdés 3–17. pontjában meghatározott szakigazgatási szervek közül
a) a megyei illetékességű költségvetési szerv egyesítés (összeolvadás) révén szűnik meg, és válik 2011. január 1-jén a
székhelye szerinti megyei (fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szervévé,
b) a regionális illetékességű költségvetési szerv szétválasztással (különválással) szűnik meg – oly módon, hogy a
korábbi illetékességi területén működő szervezet megyei szintre tagozódik –, és így válik összeolvadással 2011.
január 1-jén az adott megye (főváros) kormányhivatalának szakigazgatási szervévé,
c) a központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem rendelkező területi szerve vagy szervezeti
egysége az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII.19.) Korm. rendelet 11. § (6) bekezdése alapján
a központi államigazgatási szerv alapító okiratának módosításával, és az ezzel egyidejű megyei (fővárosi)
kormányhivatal alapító okiratában foglaltak szerint válik 2011. január 1-jén a megyei (fővárosi) kormányhivatal
szakigazgatási szervévé.
29. § (1) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően megyei (fővárosi) illetékességgel működő – szakigazgatási szervvé váló –
költségvetési szerv jogutóda a székhelye szerinti megyei (fővárosi) kormányhivatal.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően regionális illetékességgel működő – különválással egyidejűleg
összeolvadás révén szakigazgatási szervvé váló – költségvetési szerv jogutóda az alapító okiratban foglaltak szerint a
korábbi illetékességi területén működő azon megyei (fővárosi) kormányhivatal, mellyel a megyei (fővárosi)
illetékességi területet illetően az összeolvadás megtörténik.
(3) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően a központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem
rendelkező, megyei (fővárosi) illetékességű szerve jogutódjának a szakigazgatási szerv számára jogszabályban
megállapított feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az alapító okiratban foglaltak
szerint az a megyei (fővárosi) kormányhivatal tekintendő, amelynek a szakigazgatási szervévé válik.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásában a központi államigazgatási szerv önálló jogi személyiséggel nem rendelkező, regionális
illetékességű (működési területű) szerve (szervezeti egysége) jogutódjának a szakigazgatási szerv feladat- és
hatáskörei és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az alapító okiratban foglaltak szerint az, a korábbi
illetékességi területén működő megyei (fővárosi) kormányhivatal tekintendő, amelyeknek a szakigazgatási szervévé
vagy szervezeti egységévé a megyei (fővárosi) illetékességi területet alapul véve válik.
(5) A (2)–(4) bekezdéstől eltérően, ahol kormányrendelet a szakigazgatási szerv számára általában, illetve egyes feladat- és
hatáskörei tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességétől eltérő illetékességi területet állapít meg,
az adott feladat- és hatáskörök, valamint a feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a
kormányrendeletben megjelölt megye (főváros) kormányhivatala tekintendő az alapító okiratokban foglaltak szerint
az azonos feladatot ellátó, megszűnt területi szerv jogutódjának.
(6) Az (1)–(2) bekezdéstől eltérően, a megszűnő költségvetési szerv által korábban ellátott, külön jogszabály rendelkezése
alapján központi hivatal hatáskörébe kerülő feladatok esetén a központi hivatal feladatátvevő, illetve ezen feladat
ellátáshoz kapcsolódóan a feladatot ellátó foglalkoztatottak tekintetében a munkáltatói jogok gyakorlója és a
kötelezettségek teljesítője. Az átvett feladathoz kapcsolódóan az alapító okiratokban és a 30. § szerinti
megállapodásban foglaltak alapján a feladat- és hatáskörök, valamint a feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyok
tekintetében jogutódnak tekintendő.
(7) A (3)–(6) bekezdésben meghatározott jogviszonyok alatt a szerv működtetésével kapcsolatos jogviszonyok, így
vagyoni jogok és kötelezettségek, az átvett feladathoz tartozó ingó és ingatlan eszköz- és infrastruktúra-állomány
(kivéve a megállapodás alapján továbbra is központi hivatalok kezelésében lévő infrastruktúra, így különösen az
informatikai hálózat), a kormánytisztviselői, illetve munkajogviszonyban foglalkoztatottak feletti munkáltató jogok
gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, valamint kormányzati szolgálati és munkajogviszonyuk is értendő.
(8) A feladatellátáshoz kapcsolódó vagyoni jogok, ingó és ingatlan állomány – ha kormányrendelet eltérően nem
rendelkezik – térítésmentesen kerül átadásra a jogutód részére.
30. § A feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a jogutódlás egyes kérdéseit az
átalakulásban érintett szervek közötti megállapodások rögzítik.
31. § (1) E rendelet hatálybalépésének időpontjában folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyek közül a rendelet
hatálybalépését követően az a szerv jár el, amelynek hatáskörébe a közigazgatási hatósági ügy ellátása jogszabály
rendelkezése szerint kerül.
(2) E rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő másodfokú eljárásokban a rendelet hatálybalépését követően az a
szerv jár el, amelynek hatáskörébe az eljárás tárgyát képező közigazgatási hatósági ügyben külön jogszabály
rendelkezése szerint a fellebbezés elbírálása 2011. január 1-jétől tartozik.
18. Értelmező rendelkezések 32. § (1) E rendelet alkalmazásában államigazgatási feladatot ellátó, államigazgatási hatáskörrel, hatósági jogkörrel rendelkező
helyi önkormányzati szerven polgármestert, jegyzőt és a képviselő-testület hivatala ügyintézőjét kell érteni.
(2) E rendelet alkalmazásában polgármester alatt a főpolgármestert és a megyei közgyűlés elnökét, jegyző alatt a
főjegyzőt és a körjegyzőt is érteni kell.
(3) E rendelet alkalmazásában központi államigazgatási szervek területi szerve alatt a Khtv. 1. § 1. pontjában
meghatározott szervet kell érteni.
(4) E rendelet alkalmazásában funkcionális feladat az igazgatási funkciók szerinti munkamegosztás alapján kialakított
szervezeti egységek által ellátott szervi működést szolgáló, – nem szakmai feladatellátáshoz kötődő – belső igazgatási
feladat, különösen a humánpolitikai és humán-erőforrás gazdálkodási, költségvetési gazdálkodási, pénzügyi, jogi
(peres képviseleti), nemzetközi kapcsolatok lebonyolítására szolgáló, ellenőrzési, koordinációs, saját szervi
működtetését szolgáló informatikai és informatikai rendszer fenntartási, kommunikációs feladatok, valamint a
személyi, tárgyi, műszaki, pénzügyi feltételek biztosítását szolgáló műveletek.
19. Átmeneti és záró rendelkezések 33. § (1) A 2010. december 31-én megszűnő – szakigazgatási szervvé váló – költségvetési szervek, valamint a központi
államigazgatási szervek a szakigazgatási szervvé váló területi szervük, illetve szervezeti egységük tekintetében jelen
rendelet kihirdetésétől a megszűnés napjáig a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter hozzájárulása nélkül nem
vállalhatnak a szakigazgatási szervvé váló szervet érintő új kötelezettséget, és nem létesíthetnek foglalkoztatásra
irányuló jogviszonyt.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a napi üzemi működést érintően 2010. december 23-ig vállalhatnak a 2011.
június 30-ig átnyúló időszakot érintő kötelezettséget.
34. § (1) A 30. §-ban meghatározott megállapodást a kormányhivatalok kialakítását megelőzően, az átalakulásban érintett
területi szervek 2010. december 28-ig kötik meg.
(2) A jogutódlás egyes kérdéseinek rendezése és a megállapodás során a jogok és kötelezettségek, különösen a létszám-,
a vagyon-, a szerződés- és kötelezettség-állományt illetően a 2010. november 30-i állapotot kell figyelembe venni.
(3) A 2010. november 30-i állapotot követően a megszűnésig keletkező jogokról és kötelezettségekről a megállapodás
külön rendelkezik.
35. § (1) A 2010. december havi, 2011. januárban esedékes illetmények, munkabérek és egyéb járandóságok, valamint azok
közterhei kifizetéséhez a fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a jogelőd központi államigazgatási szervek
2011. január hónapra – 2011. március havi visszapótlással – támogatási keret-előrehozást igényelhetnek külön
indokolás nélkül a Magyar Államkincstártól.
(2) A jogutódlással érintett megyei (fővárosi) kormányhivatal köteles 2011. január 31-ig a teljesítéseket megtéríteni a
kifizetéseket teljesítő kormányhivatal, jogelőd központi államigazgatási szerv részére.
36. § (1) A 28. § (2) bekezdés a)–b) pontja alapján megszűnő költségvetési szervek kötelezettségvállalással terhelt maradványát
a megszűnő költségvetési szerv irányító szerve az államháztartásról szóló törvény rendelkezései szerint legkésőbb
2011. január 31-ig átadja a jogutód megyei (fővárosi) kormányhivatalnak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a 28. § (2) bekezdés c) pontja szerinti területi szerv vagy szervezeti
egység működése során keletkezett kötelezettségvállalással terhelt maradványra is. Ha a központi államigazgatási
szerv nyilvántartásaiból nem állapítható meg egyértelműen, hogy az önálló jogi személyiséggel nem rendelkező
területi szerve vagy szervezeti egysége működése során keletkezett kötelezettségvállalással terhelt maradvány
mekkora hányadot képvisel a központi államigazgatási szerv összes kötelezettségvállalással terhelt maradványán
belül, a kötelezettségvállalással terhelt maradvány akkora hányadát kell a jogutód megyei (fővárosi) kormányhivatal
számára átadni, amekkora hányadot az átalakulást megelőzően az önálló jogi személyiséggel nem rendelkező területi
szerven, szervezeti egységen belül munkát végzők hányada a központi államigazgatási szerv szakmai létszámán belül
képviselt.
37. § A megszűnő szervek az állami adóhatóság (2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal) felé teljesítendő
bejelentési, változásbejelentési, bevallási és adatszolgáltatási kötelezettségüket a megszűnésre vonatkozó általános
szabályok szerint teljesítik.
38. § (1) A kormányhivatalok megalakulását követően a főigazgató, illetve az igazgató kinevezéséig, de legkésőbb
2011. február 28-ig a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal hivatalvezetője a főigazgatói feladatokat, a
főtitkára az igazgatói feladatokat látja el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt a hivatalvezető, illetve a főtitkár a korábbi illetményének megfelelő
összegű illetményre és juttatásokra jogosult.
(3) A kormányhivatalok megalakulását követően a szakigazgatási szerv vezetőjének kinevezéséig, de legkésőbb
2011. augusztus 31-ig a szakigazgatási szerv vezetői feladatait
a) a szociális és gyámhivatal esetében a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal szociális és
gyámhivatalának vezetője, b) az építésügyi hivatal esetében, amely fővárosi és megyei kormányhivatalban állami főépítész működik ott a
jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal korábbi állami főépítésze, amely fővárosi és megyei
kormányhivatalban állami főépítész nem működik ott a jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal
építésfelügyeletének korábbi vezetője,
c) az igazságügyi szolgálat esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött megyei igazságügyi hivatal
igazgatója,
d) a növény- és talajvédelmi igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal növényés talajvédelmi igazgatója,
e) az erdészeti igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal erdészeti igazgatója,
f) a földművelésügyi igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági szakigazgatási hivatal
földművelésügyi igazgatója,
g) az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság esetében a jogelőd megyei mezőgazdasági
szakigazgatási hivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatója,
h) a földhivatal esetében a jogelőd megyei földhivatal hivatalvezetője,
i) az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv esetében
ia) a megszűnt regionális egészségbiztosítási pénztár korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi)
kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a jogelőd regionális egészségbiztosítási pénztár igazgatója,
ib) a megszűnt regionális egészségbiztosítási pénztár korábbi illetékességi területén működő további megyei
(fővárosi) kormányhivatalok esetében a jogelőd regionális egészségbiztosítási pénztár megyei
kirendeltségnek vezetője,
j) a nyugdíjbiztosítási igazgatóság esetében
ja) a megszűnt regionális nyugdíjbiztosítási igazgatóság korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi)
kormányhivatal esetében a jogelőd regionális nyugdíjbiztosítási igazgatóság igazgatója,
jb) a megszűnt regionális nyugdíjbiztosítási igazgatóság korábbi illetékességi területén működő további
megyei kormányhivatalok esetében a kormánymegbízott által a nyugdíjbiztosítási igazgatóság
állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
k) a munkaügyi központ esetében
ka) a megszűnt regionális munkaügyi központ korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi)
kormányhivatal munkaügyi központja esetében a jogelőd regionális munkaügyi központ főigazgatója,
kb) a megszűnt regionális munkaügyi központ korábbi illetékességi területén működő további megyei
(fővárosi) kormányhivatalok esetében a munkaügyi központ állományából a kormánymegbízott által
megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
l) a népegészségügyi szakigazgatási szerv esetén
la) a megszűnt Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Regionális Intézete tekintetében a regionális
tisztifőorvos hivatali szervezetének székhelye szerinti megye (főváros) kormányhivatalának
népegészségügyi szakigazgatási szerve esetében a regionális tisztifőorvos,
lb) a megszűnt Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Regionális Intézetének korábbi illetékességi
területén működő további megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetében a kormánymegbízott által a
népegészségügyi szakigazgatási szerv állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
m) a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv esetében a munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási
szerv állományából a kormánymegbízott által megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
n) a fogyasztóvédelmi felügyelőség esetén
na) a regionális fogyasztóvédelmi felügyelőség korábbi régiószékhelyén működő megyei (fővárosi)
kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött regionális
fogyasztóvédelmi felügyelőség igazgatója,
nb) a korábbi regionális fogyasztóvédelmi felügyelőség korábbi illetékességi területén működő további
megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött
fogyasztóvédelmi felügyelőség kirendeltségének vezetője, ennek hiányában a kormánymegbízott által
fogyasztóvédelmi felügyelőség állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
o) a kulturális örökségvédelmi iroda esetében
oa) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal korábbi regionális irodájának régiószékhelyén működő megyei
(fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött
regionális iroda irodavezetője,
ob) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal korábbi regionális irodájának illetékességi területén működő további
megyei (fővárosi) kormányhivatal esetében a kormánymegbízott által a kulturális örökségvédelmi iroda
állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy,
p) a mérésügyi és műszaki biztonsági hatóság esetében a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal korábbi
területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságának igazgatója,
q) a közlekedési felügyelőség esetében
qa) a Nemzeti Közlekedési hatóság korábbi regionális igazgatóságának régiószékhelyén működő megyei
(fővárosi) kormányhivatal szakigazgatási szerve esetében a 2011. január 1-jét megelőzően működött
regionális igazgatóság igazgatója,
qb) a Nemzeti Közlekedési hatóság korábbi regionális igazgatóságának illetékességi területén működő további
megyei (fővárosi) kormányhivatalok esetén, a kormánymegbízott által a közlekedési felügyelőség
állományából megbízott vezetői munkakörrel rendelkező személy
látja el.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott időtartam alatt a szakigazgatási szerv vezetői feladatait ellátó kormánytisztviselő a
korábbi illetményének megfelelő illetményre és juttatásokra jogosult.
(5) A kormányhivatalok megalakulását követően a gazdasági vezető kinevezéséig, de legkésőbb 2011. február 28-ig a
jogelőd fővárosi és megyei közigazgatási hivatal gazdasági vezetője látja el a gazdasági vezetői feladatokat.
39. § (1) E rendelet a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–27. §-a, 31–32. §-a, 36–38. §-ai, valamint 39. § (3) bekezdése 2011. január 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló 214/2010.
(VII. 9.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2012. (VIII. 28.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 6,75%. 2. § (1) Ez a rendelet 2012. augusztus 29-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 24/2011. (XII. 20.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke