text:
62/2016. (IX. 16.) FM rendelete a magyar ebfajták körének megállapításáról és genetikai fenntartásuk rendjéről.
Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49.  § (1)  bekezdés a)  pont 3., 17. és 19.  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 8.  § tekintetében az  állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49.  § (1)  bekezdés a)  pont 12.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 9.  § tekintetében az  állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény 49.  § (1)  bekezdés a)  pont 8.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) ex-situ megőrzés: a  magyar ebfajta kialakulásakor jellemző, eredeti tartási, takarmányozási és szelekciós
feltételektől eltérő technológiák és művi eljárások alkalmazása a tenyészállat-nevelésben és -tenyésztésben;
b) génbank: a  szaporítóanyag és genetikai minta laboratóriumi körülmények közötti megőrzése céljából
létrehozott in-vitro tároló;
c) génmegőrző intézmény: Haszonállat-génmegőrzési Központ;
d) in-situ megőrzés: a  magyar ebfajta kialakulásakor jellemző, eredeti tartási, takarmányozási és szelekciós
feltételek biztosítása a génmegőrzés során;
e) in-vitro megőrzés: szaporítóanyag megőrzése laboratóriumi körülmények között;
f ) in-vivo megőrzés: a magyar ebfajta egyedének élő állapotban történő megőrzése;
g) kritikus helyzetbe került magyar ebfajta: az  a  magyar ebfajta, amely tenyésztésbe vont nőivarú egyedeinek
száma 150 alatt van;
h) megőrzendő helyzetbe került magyar ebfajta: az  a  magyar ebfajta, amely tenyésztésbe vont nőivarú
egyedeinek száma 1001–3000 között van;
i) tenyésztési hatóság: a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal;
j) veszélyeztetett helyzetbe került magyar ebfajta: az  a  magyar ebfajta, amely tenyésztésbe vont nőivarú
egyedeinek száma 151–1000 között van. 2. A magyar ebfajták körének megállapítása
2. § Magyar ebfajtának a következő ebfajták minősülnek:
a) drótszőrű magyar vizsla,
b) erdélyi kopó,
c) komondor,
d) kuvasz,
e) magyar agár,
f ) mudi,
g) puli,
h) pumi,
i) rövidszőrű magyar vizsla.
3. A magyar ebfajták genetikai fenntartása 3. § (1) A  magyar ebfajták megőrzését a  fajta fenntartásáért felelős tenyésztő szervezetnek a  magyar ebfajta kritikus,
veszélyeztetett vagy megőrzendő helyzetét figyelembe vevő tenyésztési program kialakításával, valamint annak
végrehajtásával kell biztosítania.
(2) A magyar ebfajta megőrzése történhet
a) in-vivo
aa) in-situ feltételek között,
ab) ex-situ feltételek között, amennyiben az aa) alpont szerinti megőrzés nem valósítható meg; valamint
b) in-vitro feltételek között. 4. § (1) A  magyar ebfajták tenyésztési programját a  génmegőrző intézmény és az  Őshonos Haszonállatok Génerőforrás
Tanácsa véleményezi.
(2) A  tenyésztési programnak a  tenyésztő szervezet általi végrehajtását a  tenyésztési hatóság az  általa elkészített,
a  génmegőrző intézménnyel egyeztetett és a  tenyésztési hatóság honlapján közzétett felülvizsgálati szabályzat
alapján évente legalább egyszer ellenőrzi.
(3) A tenyésztési hatóság az ellenőrzés eredményéről és a magyar ebfajták megőrzésének helyzetéről évente jelentést
készít, amelyet legkésőbb a következő év március 15-ig megküld az agrárpolitikáért felelős miniszter részére.
5. § (1) A szaporítóanyag és genetikai minta in-vitro megőrzése céljából a tenyésztési hatóság, illetve a tenyésztési hatóság
ellenőrzése mellett a génmegőrző intézmény
a) génbankot hoz létre és gondoskodik a működtetéséről,
b) nyilvántartást vezet a génbankban elhelyezett szaporítóanyagról és genetikai mintáról,
c) a  tenyésztő szervezet számára – kérésére – a  génbankban elhelyezett szaporítóanyag és genetikai minta
tekintetében adatot szolgáltat, valamint hozzáférést biztosít a szaporítóanyaghoz és a genetikai mintához.
 (2) A  génmegőrző intézmény az  in-vitro megőrzésről a  tenyésztési programban foglaltak figyelembevételével,
a rendelkezésre álló források mértékéig gondoskodik. 6. § (1) A  magyar ebfajta megőrzését szolgáló tenyésztési program végrehajtásáért felelős tenyésztő szervezet – mint
fajtafenntartó – gondoskodik a  magyar ebfajta származási, tenyésztési és teljesítményvizsgálati adatainak
gyűjtéséről, feldolgozásáról és nyilvántartásáról.
(2) A  magyar ebfajták törzskönyvezendő egyedeinek származását DNS alapú származásellenőrzéssel kell igazolni,
amelynek elvégzését a  fajta fenntartásáért felelős tenyésztő szervezet tenyésztési programjával összhangban
koordinálja.
(3) A  tenyésztő szervezetnek törekednie kell arra, hogy a  tenyésztésbe vont állatok számát az  1.  § g)  pontja szerinti
kritikus szint felett tartsa.
(4) A  magyar ebfajta egyedszámának kritikus szint alá süllyedése vagy a  magyar ebfajta eredeti tulajdonságainak
megváltoztatására irányuló tevékenység esetén a tenyésztési hatóság
a) a génmegőrző intézmény szakértői véleményét beszerzi,
b) az érintett tenyésztő szervezet bevonásával intézkedési programot dolgoz ki,
c) szükség esetén egyedi intézkedést hoz, amelynek keretében elrendelheti a  tenyésztési program
felülvizsgálatát. 4. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2016. szeptember 19-én lép hatályba.
 (2) A 6. § (2) bekezdése 2017. július 1-jén lép hatályba.
8. § (1) A  tenyészállat, illetve szaporítóanyag behozatalának és kivitelének szakmai előírásairól szóló 129/2004. (VIII.  25.)
FVM rendelet [a továbbiakban: 129/2004. (VIII. 25.) FVM rendelet] 2.  § (4)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) A tenyészállat behozatalához a tenyésztési hatóság engedélye szükséges
a) a hazai védett őshonos mezőgazdasági állatfajták és
b) a  magyar ebfajták körének megállapításáról és genetikai fenntartásuk rendjéről szóló 62/2016. (IX. 16.)
FM rendeletben meghatározott magyar ebfajták (a továbbiakban: magyar ebfajta)
esetében.”
(2) A 129/2004. (VIII. 25.) FVM rendelet a következő 7/A. §-sal egészül ki:
„7/A.  § A  magyar ebfajták tenyészállatait, valamint szaporítóanyagát kivinni csak a  kiszállításnak a  tenyésztési
hatóság részére történő írásbeli bejelentését követően lehet.”
(3) A 129/2004. (VIII. 25.) FVM rendelet 1. § (3) bekezdésében az „átszállításához” szövegrész helyébe az „átszállításához,
valamint a  tenyészállat egyéb célú, hat hónapot meg nem haladó időtartamú behozatala és kivitele esetében,”
szöveg lép.
(4) Hatályát veszti a 129/2004. (VIII. 25.) FVM rendelet 1. § (1) bekezdése.
9. § (1) A  fajtatiszta ebek tenyésztési szabályairól szóló 98/2013. (X. 24.) VM rendelet [a továbbiakban: 98/2013. (X.  24.)
VM rendelet] 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1.  § E  rendeletet a  magyar ebfajták körének megállapításáról és genetikai fenntartásuk rendjéről szóló 62/2016.
(IX. 16.) FM rendeletben (a továbbiakban: Magyar ebfajta rendelet) meghatározott magyar ebfajták (a továbbiakban:
ebfajta) tenyésztésére kell alkalmazni.”
(2) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 2. § 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„1. kennelnév: a tenyésztő ebtenyészetének egyedi elnevezése;”
(3) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 2. §-a a következő 4a. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„4a. nukleusz állomány: a  fajta fenntartásához szükséges tenyészállatok előállítását szolgáló, kiemelten szelektált
állomány, amely legfeljebb 1000 tenyésztésbe vonható nőivarú egyedből és a hozzá rendelt apaállatból áll;”
(4) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 3. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  ebfajták megőrzését szolgáló tenyésztési program végrehajtására egyesület vagy szövetség kérhet
tenyésztőszervezeti elismerést. Fajtánként egy tenyésztőszervezet ismerhető el. Az  egyesület vagy szövetség
ugyanazon fajtacsoporton belül több fajtára is kaphat tenyésztőszervezeti elismerést.”
(5) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 4. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  tenyésztőszervezet kizárólagos joga az  elismerésében szereplő fajta képviselete a  fajta nemzetközi
szervezetében.”
(6) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 7. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A tenyésztési hatóság a tenyésztőszervezeti elismerésre irányuló eljárása során a következő fajták esetében kéri
ki az Országos Magyar Vadászkamara véleményét:
a) erdélyi kopó,
b) drótszőrű magyar vizsla,
c) rövidszőrű magyar vizsla és
d) magyar agár.”
(7) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 8. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kérelemhez csatolni kell)
„a) a bélyegzőlenyomattal ellátott származási igazolás mintát;”
(8) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 8. § (4) bekezdése a következő l)–u) ponttal egészül ki:
(A tenyésztési programnak tartalmaznia kell)
„l) a fajtaazonosság vizsgálat érdekében végzett DNS alapú származásellenőrzés rendjét;
m) nukleusz állomány kijelölésének elveit;
n) az in-vitro megőrzés feltételeit, a génbankban megőrzendő szaporítóanyag és genetikai minta meghatározását,
begyűjtésének, előkészítésének és letárolásának szabályait;
o) a törzskönyvi részekbe és osztályokba sorolás rendjét, valamint a  felderített egyedek törzskönyvbe emelésének
előírását;
p) a tenyészvonalakat, illetve családokat, a párosítási terv készítésének elveit és a szelekció rendjét;
q) az apaállat használatának szabályait;
r) a fajta génkészletei felderítésének eljárását és hasznosítását;
s) a tenyészállat forgalmazása, kivitele és behozatala során követendő szabályokat;
t) az in-situ tartás feltételeit, indokolt esetben az ex-situ tartás feltételeit;
u) a kennel vagy részpopuláció megszüntetése esetén követendő szabályokat.”
(9) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 10. §-a következő (1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  tenyésztési programnak biztosítania kell a  fajta hosszú távú fenntartását, és a  beltenyésztés elkerülésére,
valamint a fajta eredeti tulajdonságainak megőrzésére kell irányulnia.
(1b) A tenyésztési program elkészítésénél törekedni kell a Magyar ebfajta rendelet szerint
a) kritikus helyzetbe került magyar ebfajta esetén a  létszám növelésére, a  tenyésztésbe vonható egyedek
felderítésére, a  génbankban történő tárolás céljából szaporítóanyag begyűjtésére, valamint az  ezeket biztosító
egyedi programok és intézkedések meghatározására;
b) veszélyeztetett helyzetbe került magyar ebfajta esetén a  létszám további növelésére és a  fajta szakszerű
megőrzésére alkalmas tenyészetek kialakítására;
c) megőrzendő helyzetbe került magyar ebfajta esetén a létszám tervszerű növelésére vagy fenntartására, valamint
az eredeti hasznosítási irány megtartására.”
(10) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 11. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  tenyésztőt az  (1)  bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelés esetén megilletik a  tenyésztőszervezet
által képviselt nemzetközi szakmai szervezeti tagságból eredő tenyésztői jogosultságok.”
(11) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 18. §-a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A tenyésztőszervezet elismerésének felfüggesztése tekintetében a tenyésztési hatóság beszerzi a génmegőrző
intézmény véleményét.”
(12) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet 23. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„23. § (1) A magyar ebfajtákat fenntartó tenyésztőszervezetnek 2016. december 31-ig be kell nyújtania a tenyésztési
hatósághoz e  rendelet Magyar ebfajta rendelet által megállapított előírásainak és a  Magyar ebfajta rendeletnek
megfelelően módosított tenyésztési programját, és kérelmeznie kell a tenyésztőszervezeti elismerés módosítását.
(2) Amennyiben a  magyar ebfajtát fenntartó tenyésztőszervezet az  elismerés módosítása iránti kérelmét
az  (1)  bekezdésben meghatározott időpontig nem nyújtja be, vagy a  tenyésztőszervezeti elismerés módosítása
iránti kérelemnek a  tenyésztési hatóság nem ad helyt, a  tenyésztési hatóság a  tenyésztőszervezet elismerését
visszavonja.”
(13) A 98/2013. (X. 24.) VM rendelet
a) 3. § (4) bekezdésében a „szervezetnek” szövegrész helyébe az „egyesületnek vagy szövetségnek” szöveg,
b) 3.  § (4)  bekezdésében, 4.  § (1)  bekezdés nyitó szövegrészében és (2)  bekezdésében a „működő szervezet”
szövegrész helyébe a „működő egyesület vagy szövetség” szöveg,
c) 7.  § (1)  bekezdésében az „a szervezet külön törvény” szövegrész helyébe az „az egyesület vagy szövetség
törvény” szöveg,
d) 7. § (2) bekezdés nyitó szövegrészében a „szervezetet” szövegrész helyébe az „egyesületet vagy szövetséget”
szöveg,
e) 7. § (2) bekezdés d) pontjában az „alkalmaz, és” szövegrész helyébe az „alkalmaz.” szöveg,
f ) 8. § (2) bekezdés a) pontjában a „szervezet” szövegrész helyébe az „egyesület vagy szövetség” szöveg,
g) 8. § (3) bekezdés d) pontjában az „a társadalmi szervezet” szövegrész helyébe az „az egyesület vagy szövetség”
szöveg,
h) 8. § (4) bekezdés j) pontjában a „rendjét, és” szövegrész helyébe a „rendjét;” szöveg,
i) 8.  § (4)  bekezdés k)  pontjában a  „szabályozást.” szövegrész helyébe a  „szabályokat, valamint a  genetikai
betegségekkel terhelt egyedek tenyésztésének tilalmát;” szöveg,
j) 10. § (1) bekezdésében a „szabályozza” szövegrész helyébe a „meghatározza” szöveg
lép.
(14) Hatályát veszti a 98/2013. (X. 24.) VM rendelet
a) 2. § 2. pontja,
b) 3. § (3) bekezdése,
c) 4. § (4) bekezdése,
d) 5. §-a és 6. §-a,
e) 7. § (2) bekezdés e) pontja,
f ) 8. § (3) bekezdés f ) pontja,
g) 13. § (2) bekezdése,
h) 16. § (2) bekezdése,
i) 19. § (2) bekezdése,
j) 24. §-a és 24/A. §-a,
k) 1. melléklet 3.7. pontja.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
225/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Némedi Istvánt
2019. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1217/2012. (VI. 26.) Korm. határozata a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról és új, Nyíracsád településen a vihar okozta károk enyhítésének támogatása cím létrehozásáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1. elrendeli Nyíracsád Község Önkormányzata részére – 2012. június 1-jén a településen átvonuló vihar (tornádó)
következtében lakóházakban és foglalkoztatási célú ingatlanokban keletkezett károk helyreállítása, a lakhatási
feltételek és foglalkoztatási célok biztosítása érdekében, legfeljebb a káreseményt megelőző állapotok helyreállítása
mértékéig – a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezetben a 27. Nyíracsád településen a vihar okozta károk enyhítésének támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 2. elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója
fejezet 5. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatása cím 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok alcím,
1. Önkormányzati fejezeti tartalék jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és
helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet 27. Nyíracsád településen a vihar okozta károk enyhítésének
támogatása cím javára 15,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: azonnal 3. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről
Nyíracsád Község Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön, Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2012. június 30. 4. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatást a 3. pont szerinti megállapodás megkötését
követően, de legkésőbb 2012. június 30-áig folyósítsa Nyíracsád Község Önkormányzata részére.
Felelős: belügyminiszter Határidő: 2012. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
118/2008. (IV. 30.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről (kivonatos közlés).
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 46. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
Puch Lászlót a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
államtitkárává,
2008. május 1-jei hatállyal kinevezem. Budapest, 2008. április 30.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
4/2015. (II. 19.) FM rendelete a borászati termékek harmadik országokban 2015 és 2017 között történő promóciójának támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A támogatás jellege, a támogatható programok és a támogatás mértéke
1. § (1) Támogatás olyan program megvalósításához igényelhető, amely
a) az  oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező, illetve a  borszőlő fajtájának
jelzésével ellátott borászati termékek harmadik országokban (a  továbbiakban: célország) történő
megismertetését és promócióját célozza,
b) időtartama a három évet nem haladja meg,
c) az 1. mellékletben meghatározott célországok valamelyikére vagy ezek közül több célországra irányul, és
d) legalább 10 akcióból áll.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában feltüntetett időtartam szükség esetén egy alkalommal legfeljebb két éves időszakkal
meghosszabbítható a 6. § (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
(3) Az akció olyan tevékenységek összessége, amely
a) egy borpiaci éven belül valósul meg, valamint
b) megfelel a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 45.  cikk (2)  bekezdése szerinti intézkedések
(a továbbiakban: intézkedéstípus) valamelyikének.
(4) A  program időtartama nem lehet rövidebb, mint egy év, vagy amennyiben a  program időtartama egy évnél
kevesebb, akkor a programnak legalább három különböző intézkedéstípust meg kell valósítania.
(5) A  programot a  borpiaci éveknek megfelelő éves időszakokban kell megvalósítani. A  program megvalósítása
2015. május 1-jétől a 2016/2017. borpiaci év végéig tarthat.
(6) A támogatási keretösszeg
a) a 2014/2015. borpiaci évben 724 000 euró,
b) a 2015/2016. borpiaci évben 458 500 euró,
c) a 2016/2017. borpiaci évben 1 millió euró.
(7) A támogatás mértéke a támogatásra jogosult költségek 50%-a.
 (8) Az egy program megvalósításához igényelhető támogatás összege legalább 25 ezer euró, legfeljebb 250 ezer euró.
2. A támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) Programjavaslatot
a) a hegyközségi tanács, valamint a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény 22. § (1) bekezdése szerinti
esetben a hegyközség,
b) a szőlészeti termelő, a borászati termelő, a szőlészeti és borászati felvásárló,
c) olyan civil szervezet, amely tagjainak legalább 75%-a a  b)  pontban meghatározott személy, valamint
a szervezet szőlészeti és borászati tevékenységet végez,
d) olyan gazdasági társaság, amelynek legalább egy tulajdonosa hegyközségi tag
(a továbbiakban együtt: kérelmező) nyújthat be.
(2) A  kérelmezőnek legkésőbb a  programjavaslat benyújtásával egyidejűleg eleget kell tennie a  mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvényben előírt, az  intézkedésben való részvételhez szükséges nyilvántartásba
vételi kötelezettségének.
3. A programjavaslat benyújtása és elbírálása 3. § (1) A  programjavaslat jóváhagyása iránti kérelmet a  programjavaslattal és mellékleteivel együtt az  agrárpolitikáért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére, az általa vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
honlapján közzétett nyomtatványon egy eredeti és egy másolati példányban, valamint egy példányban elektronikus
adathordozón 2015. március 2. és 2015. március 23. között kell a  minisztériumhoz benyújtani. A  nyomtatvány
adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A programjavaslat a következő részekből áll:
a) az  általános háttér, valamint a  célországban fennálló piaci helyzet és kereslet számszerűsített adatokkal
alátámasztott részletes bemutatása a  program célországában vagy célországaiban (5–30 gépelt oldal
terjedelemben),
b) a számszerűsített és pontosan mérhető célkitűzés,
c) a program stratégiája,
d) a célcsoport leírása,
e) a közvetítendő alapvető üzenetek,
f ) a megvalósítani kívánt akciók részletes, az egyes borpiaci negyedévekre vonatkozó költség- és ütemtervvel
alátámasztott bemutatása,
g) annak bemutatása, hogy a  célkitűzések szerinti piaci igényeknek megfelelő mennyiségű és minőségű
borászati terméket a kérelmező milyen módon képes biztosítani,
h) annak bemutatása, hogy a  kérelmező milyen módon kívánja biztosítani, hogy az  egyes akciók
megvalósításának költsége nem haladja meg a szokásos piaci árat.
 (3) A programjavaslathoz mellékelni kell:
a) a  kérelmező létesítő okiratának másolatát, ha a  kérelmezőnek létesítő okirattal jogszabály alapján
rendelkeznie kell,
b) a (2) bekezdés g) pontjának igazolására szolgáló iratokat,
c) a  program megvalósítására alkalmas szakember meglétének igazolására, vagy amennyiben a  kérelmező
a  programot végrehajtó szervezet útján valósítja meg, akkor a  végrehajtó szervezet tevékenységének
bemutatására szolgáló iratokat,
d) a  saját forrás rendelkezésre állásáról szóló, harminc napnál nem régebbi igazolást az  igényelt támogatás
15%-ának megfelelő összegben,
e) ha a  kérelmező harmadik országokban korábban már folytatott borászati termék-értékesítést,
az e tevékenység bemutatására és igazolására szolgáló iratokat,
f ) a 3. melléklet szerinti ütemtervet.
 (4) Egy kérelmező egy programjavaslatot nyújthat be.
 (5) A  program megvalósítása során a  promóciós anyagokon a  Magyar Bor arculati kézikönyv elemeinek alkalmazása
szükséges, amely a Magyar Turizmus Zrt. honlapján érhető el.
 (6) A  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti célkitűzéseket a  program keretében elvégzett tevékenységek mérőszámaként
meghatározott kimeneti mutatók, az  elvégzett tevékenységek közvetlen hatásait kifejező eredménymutatók és
az  egyes akciók távlati, a  kereskedelem alakulásában ténylegesen megmutatkozó hatásait kifejező hatásmutatók
alkalmazásával kell meghatározni.
4. § (1) A  miniszter a  borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a  támogatási programok,
a  harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a  termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében
történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK
bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 555/2008/EK bizottsági rendelet) 5. cikk (2) bekezdésében foglaltak, valamint
a  kérelmező által harmadik országokban korábban folytatott borászati termék-értékesítés ténye és minősége
alapján meghatározza a jóváhagyásra alkalmas programjavaslatok körét, és azok között rangsort állít.
(2) A  miniszter a  programjavaslatok jóváhagyásáról a  támogatási keretösszeg és a  rangsor alapulvételével határoz
a kérelembenyújtási időszak lezárását követő 60 napon belül.
(3) A  miniszter döntését a  kérelmezővel, továbbá jóváhagyás esetén a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatallal
(a továbbiakban: MVH) is közli. A miniszter a döntés közlésével egyidejűleg a jóváhagyott programjavaslat másolati
példányát is megküldi az MVH részére.
4. Elszámolható költségek 5. § (1) A program megvalósítása során kizárólag a következő költségek támogathatóak:
a) a  kérelmezőnek az  555/2008/EK bizottsági rendelet 5g.  cikk (1)  bekezdése szerinti személyzeti költségei,
valamint a  végrehajtó szervezet által a  program megvalósítása érdekében végzett tevékenység költsége,
amelyek összértéke nem haladhatja meg a  program teljes költségvetésének 10%-át, valamint kifizetési
kérelmenként kifizetett támogatás összege nem haladhatja meg a  kifizetési kérelem alapján e  költségek
nélkül igényelt támogatási összeg 20%-át;
b) az akció megvalósításában résztvevők utazási költsége, amelynek mértéke nem haladhatja meg a program
teljes költségvetésének 20%-át, és amely a következő költségnemeket foglalja magában:
ba) a turistaosztályra szóló repülőjegy ára,
bb) a vonatjegy ára,
bc) az  autóval történő közlekedés költségei, ideértve a  program megvalósítása érdekében fizetett
autópályadíjat és az autóbérlés költségeit is, valamint
bd) az utasbiztosítási díjak;
c) az akció megvalósításában résztvevők szállásköltsége a 4. mellékletben meghatározottak szerint, amelynek
mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 20%-át;
d) kiállításokon vagy vásárokon való részvételért az esemény szervezői részére fizetendő díjak, amelyek mértéke
nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 40%-át;
e) a  program teljes költségvetésének legfeljebb 15%-a erejéig a  program megvalósításához nélkülözhetetlen
olyan eszközbeszerzés, amelynél
ea) az eszközbeszerzés költsége nem éri el az eszköz bérlésének költségét, vagy
eb) az eszköz bérlése nem lehetséges vagy a kérelmezőre aránytalan terhet róva valósítható meg;
f ) a  program megvalósításához közvetlenül kapcsolódó berendezések és felszerelések bérlése, amelynek
mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 20%-át;
g) kiadványok, tájékoztatók tervezési, nyomdai előállítási, valamint grafikai költségei és a  terjesztésükkel
kapcsolatos költségek, amelyek mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 40%-át;
h) az  akciók által elért eredmények különböző marketing és statisztikai módszerekkel történő mérésének
költségei, amelyek mértéke nem haladhatja meg a  program teljes költségvetésének 10%-át, és amelyek
a következő módszerek költségeit tartalmazzák:
ha) kérdőív,
hb) interjú,
hc) eladási statisztikák változásának mérése a célországban;
i) PR tevékenységek, média-megjelenés, honlap, film, reklám előállításának költségei, amelyek mértéke nem
haladhatja meg a program teljes költségvetésének 50%-át;
j) az  akció megvalósításában résztvevők napidíja legfeljebb 50 euró/nap/fő összegben, amelynek összesített
mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 5%-át;
k) a célországban megjelenő sajtótermékek szerzői
ka) számára váltott business osztályra szóló repülőjegy,
kb) beutaztatásához kapcsolódó szakértői költségek, utazási költségek a  b)  pont bb)–bd)  alpontja
szerint,
kc) taxival és tömegközlekedéssel történő utazásának költségei, továbbá
kd) szállásköltségei a 4. melléklet szerint, és étkeztetési költségei,
amelyek mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 30%-át;
l) a  program megvalósítása során felhasznált reprezentációs termékek költségei, amelyek mértéke nem
haladhatja meg a program teljes költségvetésének 20%-át;
m) az  555/2008/EK bizottsági rendelet 5g.  cikk (2)  bekezdése szerinti, a  program előkészítéséhez,
végrehajtásához vagy nyomon követéséhez kapcsolódó, a  kérelmezőnél felmerülő és átalányösszegként
figyelembe vett általános költségek, amelyek mértéke nem haladhatja meg a  program teljes
költségvetésének 4%-át.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti költségek körében az  általános forgalmi adó akkor számolható el, ha a  kérelmező annak
visszatérítésére nem jogosult, és összegét az általa fizetendő általános forgalmi adóból sem vonhatja le.
(3) A  szállítónak kivitelezés, beszerzés, szolgáltatás címén kifizetett előleg csak a  fizikai teljesítést igazoló rész- vagy
végszámla együttes benyújtásával számolható el.
(4) Ha az áru vagy a szolgáltatás ellenértékét részletekben fizetik meg, akkor csak a ténylegesen megfizetett részletek
összege számolható el.
(5) Az akciók megvalósításának elszámolható költsége az akció jóváhagyott költségvetését nem haladhatja meg.
 (6) Az  eszközbeszerzés elszámolható költsége nem haladhatja meg az  eszköznek a  számvitelről szóló 2000.  évi
C.  törvény 52. és 53.  §-a alapján meghatározott értékcsökkenésének értékét. Az  értékcsökkenés kizárólag
az eszköznek a program megvalósítási időszakára eső tényleges használatának arányában, és a programra fordított
idő arányában számolható el.
(7) Eszközbeszerzésnek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 25. § (7) bekezdése, 47. és 48. §-a, valamint 51–53. §-a
szerinti, a  program megvalósításához közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzése
minősül.
5. Az akciók megvalósítása 6. § (1) A  kérelmező a  programjavaslatban jóváhagyott, az  1.  melléklet szerinti célországban megvalósított akció
megkezdésének első napja előtt legkésőbb 15 nappal, Magyarországon megvalósított akció megkezdésének első
napja előtt legkésőbb 8 nappal az  MVH által közleményben rendszeresített bejelentőlap megküldésével köteles
tájékoztatni az MVH-t az akció megvalósításának pontos időpontjáról és helyszínéről.
(2) A kérelmező a program megvalósítását a programjavaslat jóváhagyásáról szóló döntés meghozatalát megelőzően
is megkezdheti. Ha ezen előzetes megvalósítás a  jóváhagyásról szóló döntéstől eltér, az  eltérés következményeit
a kérelmező viseli. A kérelmezőnek az  (1) bekezdés szerinti bejelentőlapot ebben az esetben is meg kell küldenie
az MVH-nak az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított bejelentési kötelezettség késedelmes teljesítése esetén az MVH a támogatás
összegét az  1.  melléklet szerinti célországban megvalósított akció esetén a  késedelem minden egyes napja után
a  megítélhető támogatási összeg 1/10-ed részével, míg a  Magyarországon megvalósított akció esetén 1/5-öd
részével csökkenti. A csökkentés alapját az az összeg képezi, amelyre a kérelmező a bejelentés határidőben történő
benyújtása esetén lett volna jogosult.
(4) A  miniszter által jóváhagyott programtól kizárólag az  egyes akciók megvalósításának időpontja és helyszíne
tekintetében van lehetőség eltérni. A program módosításához a miniszter jóváhagyása szükséges.
(5) A  program módosításának jóváhagyása iránti kérelmet a  módosítással érintett akció megvalósítását megelőzően
kell a  minisztériumhoz benyújtani. A  módosított program megvalósítására az  (1)  bekezdésben foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell.
(6) A  módosítás jóváhagyása iránti kérelem benyújtása előtt a  (2)  bekezdés szerint az  MVH-hoz bejelentett akciók
esetében az ügyfél köteles tájékoztatni az MVH-t az akció megvalósításának új időpontjáról, illetve új helyszínéről.
(7) A miniszter a program módosítására vonatkozó döntését a módosítás iránti kérelem benyújtását követő 30 napon
belül közli a kérelmezővel és az MVH-val, ellenkező esetben a jóváhagyást megadottnak kell tekinteni.
6. Kifizetési kérelem 7. § (1) A  kifizetési kérelmet az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon az  MVH-hoz kell egy eredeti példányban
személyesen vagy postai úton benyújtani. A nyomtatvány minimális adattartalmát az 5. melléklet tartalmazza.
(2) A kifizetési kérelem a borpiaci év egyes negyedéveire vonatkozóan, a borpiaci év egyes negyedéveit követő hónap
folyamán nyújtható be. A  borpiaci év negyedik negyedévére vonatkozó kifizetési kérelem benyújtási határideje
a negyedévet követő tizenötödik nap.
(3) Egy kérelmező egy negyedévre egy kifizetési kérelmet nyújthat be. A kifizetési kérelemben csak olyan akció költsége
számolható el, amelynek megvalósítása az érintett negyedévben fejeződött be.
(4) A kifizetési kérelemhez csatolni kell
a) az akciók megvalósítását igazoló bizonylatok másolatát,
b) a számlákhoz kapcsolódó alátámasztó dokumentumok másolatát,
c) a kifizetést igazoló bizonylatok másolatát,
d) kiállításon vagy vásáron való részvétel esetén az esemény szervezőivel kötött szerződés másolatát,
e) a program megvalósításához közvetlenül kapcsolódó berendezések és felszerelések bérlése esetén a bérleti
szerződés másolatát,
f ) a kérelmező által a program megvalósítása érdekében kötött szerződések másolatát,
g) az  akció eredményeként létrejövő papír alapú promóciós anyag mintapéldányát, egyéb promóciós anyag
esetén az  arról készült fényképfelvételt, míg elektronikus média-megjelenés esetén a  megjelenést igazoló
felvételt, tárolt weboldalt vagy egyéb bizonyítékot, továbbá kiállításon vagy vásáron történő részvétel esetén
a megjelenést bizonyító fényképet vagy digitális felvételt,
h) személyzeti költség elszámolása esetén a  támogatásban részesülő adott promóciós projekt kapcsán
ténylegesen elvégzett munkát részletesen ismertető, igazoló dokumentumot,
i) eszközbeszerzés esetén igazoló dokumentumot arra vonatkozóan, hogy a  beszerzés költsége nem éri el
a bérlés költségét, vagy az eszköz bérlése nem lehetséges vagy aránytalan terhet róna a kérelmezőre,
j) az idegen nyelven kiállított bizonylatok hiteles magyar fordítását.
 (5) Az  angol, a  francia és a  német nyelven kiállított bizonylathoz hiteles fordítást nem kell csatolni, azonban ha
a tényállás tisztázása szükségessé teszi, az MVH a kérelmezőt a bizonylat hiteles magyar fordításának benyújtására
hívhatja fel.
(6) Az  5.  § (6)  bekezdése szerinti értékcsökkenés nagyságát igazoló bizonylat a  (4)  bekezdés a)  pontja alá tartozó
bizonylatnak minősül.
(7) A  kérelmezőnél felmerülő, az  5.  § (1)  bekezdés m)  pontjában meghatározott általános költségek esetében
a (4) bekezdés a)–g) pontja szerinti dokumentumokat a kifizetési kérelemhez nem kell csatolni.
(8) Ha a  kérelmező a  program egészének vagy egy-egy akció egészének a  megvalósítására szerződést köt,
a  (4)  bekezdés a)–g)  pontja szerinti dokumentumok alatt a  kérelmezővel szerződő másik fél részére kiállított
bizonylatokat és a másik fél által kötött szerződéseket is érteni kell.
(9) A támogatás alapjául szolgáló számlának az egyes gazdasági eseményeket és értéküket tételesen tartalmaznia kell.
8. § (1) Az  MVH a  program költségvetését euróban tartja nyilván. A  támogatási összeg megállapításakor a  nem forintban
kifejezett összegeket forintra, valamint a  megállapított támogatás összegét euróra az  Európai Központi Bank által
az érintett negyedévet megelőzően utoljára megállapított árfolyamon kell átváltani.
(2) Az MVH a kifizetési kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el. Ha a kérelmező a kérelmét módosítja, a kifizetési
kérelemnek a  sorrendben elfoglalt helyét a  módosítás beérkezésének napja határozza meg. Ha az  MVH
a kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel, a kifizetési kérelem beérkezési napjának a határidőben teljesített hiánypótlás
beérkezésének napját, ennek elmaradása esetén a hiánypótlási határidő utolsó napját követő ötödik munkanapot
kell tekinteni. Az  MVH a  beérkezési sorrendben azonos helyen szereplő kérelmeket a  támogatási igények
összegének növekvő sorrendjében bírálja el.
(3) Az  MVH az  egyes borpiaci évekre vonatkozó támogatást a  borpiaci évre az  1.  § (5)  bekezdésében megállapított
keretösszeg erejéig a  borpiaci év kezdetét követő év október 15-ig, az  azt meghaladó részében a  borpiaci év
kezdetét követő év október 15. napja után fizeti ki.
(4) A kérelmező a program utolsó negyedévére vonatkozó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló határidőt követő
hatvan napon belül egy eredeti és egy másolati példányban köteles a  program megvalósításának – a  program
mérhető célkitűzései szerinti – értékelését az  MVH-hoz benyújtani. A  kérelmező e  kötelezettségét a  kifizetési
kérelem benyújtásának esetleges elmaradása nem érinti.
(5) Az értékelés különösen a következőket tartalmazza:
a) az újonnan kiépített üzleti kapcsolatok jellemzése,
b) a  kérelmező által képviselt borászati termékek célországba irányuló eladásainak részletes elemzése, ezen
belül kiemelve és számszerűsítve a program közvetlen hatásait, és
c) a kérelmező által képviselt borászati termékek piaci helyzetének elemzése és összehasonlítása a célországban
a program elindulását megelőző állapottal.
 (6) Az értékelés eredeti példányát az MVH tizenöt napon belül továbbítja a minisztérium részére, a program utólagos
értékelése céljából. 7. Jogkövetkezmények 9. § (1) Ha a kérelmező a jóváhagyott program akcióinak legalább 70%-át a program befejezéséig nem valósítja meg, akkor
az addig kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt jogkövetkezményt nem kell alkalmazni, ha a  kérelmező az  akciók legalább 70%-át
önhibáján kívül bekövetkezett körülmény miatt nem valósítja meg.
(3) A kérelmező önhibáján kívül bekövetkezett körülmény fennállását a kérelmező bejelentése és az önhiba kizárásának
szükség szerinti igazolása alapján az MVH állapítja meg.
(4) A  kérelmező a  támogatást jogosulatlanul veszi igénybe abban az  esetben is, ha az  akció megvalósításának
ellenőrzését az  akció megvalósításában közreműködő személy vagy szervezet akadályozza, továbbá akkor is, ha
a kérelmező a 8. § (4) bekezdése szerinti értékelés benyújtását elmulasztja.
8. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
11. § Ez a rendelet
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 45. cikk (1) bekezdés b) pontjával, valamint
b) a  borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a  támogatási programok, a  harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a  termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet 4., 5. és 5g. cikkével
összhangban álló rendelkezéseket állapít meg. 12. § (1) Az  egyes borászati termékek harmadik országokban történő promóciójának támogatásáról szóló 6/2013. (II. 5.)
VM rendelet (továbbiakban: R.) 7. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  program módosításának jóváhagyása iránti kérelmet a  módosítással érintett akció megvalósítását
megelőzően kell a  minisztériumnál benyújtani. A  módosított program megvalósítására az  (1)  bekezdésben
foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.”
(2) Az R. 7. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és egyidejűleg az R. 7. §-a a következő (8) bekezdéssel
egészül ki:
„(7) A  miniszter a  program módosítására vonatkozó döntését a  módosítás iránti kérelem benyújtását követő
30 napon belül közli a kérelmezővel és az MVH-val, ellenkező esetben a jóváhagyást megadottnak kell tekinteni.
(8) A  módosítás jóváhagyása iránti kérelem benyújtása előtt az  ügyfél köteles tájékoztatni az  MVH-t az  akció
megvalósításának új időpontjáról vagy új helyszínéről.”
(3) Az R. a következő 12/A. §-sal egészül ki:
„12/A.  § A  borászati termékek harmadik országokban 2015 és 2017 között történő promóciójának támogatásáról
szóló 4/2015. (II. 19.) FM rendelettel megállapított 6. § (1) bekezdés k) pontját, valamint 7. § (5), (7) és (8) bekezdését
a 4/2015. (II. 19.) FM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
(4) Az  R. 6.  § (1)  bekezdés k)  pontjában az „utazási költségek a  b)  pont ba)–bd)  alpontja szerint” szövegrész helyébe
„a taxival és tömegközlekedéssel történő utazás költségei, valamint a  b)  pont bb)–bd)  alpontja szerinti utazási
költségek” szöveg lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1217/2018. (IV. 20.) Korm. határozata a légimentési képesség fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Rendőrség biztosítja a biztonságos, folyamatos és hatékony légimentés érdekében az ehhez
szükséges technikai feltételeket (helikopterek, pilóták, műszaki személyzet);
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos
2. egyetért azzal, hogy a légimentés fejlesztése céljából a Rendőrség kilenc darab helikoptert szerezzen be;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. április 30. (a szerződés megkötésére)
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjék a  2.  pont szerinti cél megvalósításához szükséges
forrásnak a  2018. évi központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség címen történő
rendelkezésre állásáról 13 175 615 000 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. augusztus 31. 4. felhívja a  belügyminisztert, a  honvédelmi minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  beszerzés
gazdaságosságáról, a  légimentési képesség fenntartásával kapcsolatos feladatokról, kötelezettségekről készítsen
előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: belügyminiszter
 honvédelmi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1657/2014. (XI. 19.) Korm. határozata Balatonfüred Város Önkormányzata feladatainak támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  27. Balatonfüred Város
Önkormányzata feladatainak támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) Balatonfüred Város Önkormányzata feladatainak támogatása érdekében 700,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet 27. Balatonfüred Város Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből a  1.  pont b)  alpont szerinti támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről
2014. november 30-áig támogatási megállapodást köt Balatonfüred Város Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  1.  pont b)  alpont szerinti támogatást – a  2.  pont szerinti megállapodás
megkötését követően, legkésőbb 2015. december 15-éig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa
Balatonfüred Város Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2004. (V. 11.) OGY határozata.  dr. Kékesi Tibor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Kékesi Tibor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapesti II. és III. kerületi Bíróság 9.B.223/2004/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel. Mandur László s. k., az Országgyűlés alelnöke Dr. Világosi Gábor s. k., Vincze László s. k., az Országgyűlés jegyzője az Országgyűlés jegyzője A határozatot az Országgyűlés a 2004. május 10-i ülésnapján fogadta el. A határozatot az Országgyűlés a 2004. május 10-i ülésnapján fogadta el. Az Országgyűlés 44/2004. (V. 11.) OGY
határozata
dr. Kékesi Tibor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Kékesi Tibor
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapesti II. és
III. kerületi Bíróság 9.B.II.288/2004/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1201/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a Budapest Főváros X. kerület Bajcsy-Zsilinszky Kórház és Rendelőintézet keretében járóbeteg-szakellátást nyújtó Kőbányai Egészségház megújítását célzó infrastrukturális beruházások támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Budapest Főváros X. kerület járóbeteg-szakellátásának minőségi fejlesztése érdekében
legfeljebb 3 778 958 500 forint értékű beruházás keretében új szakrendelő kialakítására kerüljön sor
a Bajcsy-Zsilinszky Kórház és Rendelőintézet 1106 Budapest, Maglódi út 89–91. szám alatti, 41062/1 helyrajzi számú
ingatlanán;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  új járóbeteg-szakellátást nyújtó szakrendelő kialakítását célzó beruházás megvalósítása érdekében
2017. évben szükséges mindösszesen legfeljebb 424 175 000 forint biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyítómegelőző ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára a költségek felmerülésének
ütemében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy Magyarország 2018. évi központi költségvetésének tervezése
során gondoskodjon az  új járóbeteg-szakellátást nyújtó szakrendelő kialakítását célzó beruházás megvalósítása
érdekében szükséges további, mindösszesen legfeljebb 2 575 496 500 forint biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
4. egyetért azzal, hogy az  1.  pont alapján kialakított új szakrendelő felszerelésére (gépek, műszerek, bútorzat,
informatikai eszközök) az  Egészséges Budapest Program 2018. évi költségvetésének a  terhére kerüljön sor
mindösszesen legfeljebb 779 287 000 forint összegben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
5. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti fejlesztés szakmai programjának kialakítása az Egészséges Budapest Program
előkészítésével összehangolva végezhető el, ezért felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy ennek érdekében
tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  fővárosi és Pest megyei egészségügyi szakellátások átfogó
fejlesztése érdekében az  Egészséges Budapest Program keretén belül vizsgálja meg a  fővárosi és Pest megyei
járóbeteg-szakellátás fejlesztési igényeit, dolgozza ki a Kormány részére azok fejlesztési koncepcióját, és készítse elő
a szükséges fejlesztések megvalósítását;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont alapján kialakított új szakrendelő átadását követően
a  betegellátás megindulásával a  funkció nélkül maradó, 1101 Budapest, Kőbányai út 45/C. szám alatt található
ingatlan állagának felmérését végezze el, majd tegyen javaslatot a  Kormány részére az  ingatlan további
hasznosítására vonatkozóan.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az épület átadását követő 2 hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1320/2018. (VII. 18.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 2. prioritása keretében finanszírozott további intézményi férőhely kiváltási projektek támogatási összegének növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért az  európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló
17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet] 6/A. §-a alapján
a) az EFOP-2.2.2-17-2017-00003 azonosító számú, „Cédrus Liget – kiváltás Kőkúton” című projekt,
b) az EFOP-2.2.2-17-2017-00026 azonosító számú, „A Boróka Otthon kiváltása Zalaapátiban” című projekt,
c) az EFOP-2.2.2-17-2017-00008 azonosító számú, „Mosolyt csalunk az  arcokra – Kiváltás Kéthelyen,
Somogyváron, Öreglakon” című projekt,
d) az EFOP-2.2.2-17-2017-00012 azonosító számú, „Nyitott Világ Kapujában” című projekt,
e) az EFOP-2.2.2-17-2017-00005 azonosító számú, „Intézményi férőhelykiváltás a  Győr-Moson-Sopron Megyei
Alpokalja Szociális Központ Peresznyei telephelyén” című projekt
támogatási összegének növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. hozzájárul a 17/2017. (II. 1) Korm. rendelet 6/A. §-a alapján, hogy az 1. mellékletben szereplő projektek keretemelése
igazságügyi szakértő bevonásának mellőzésével történjen;
3. egyetért azzal, hogy az  EFOP-2.2.2-17 számú, „Intézményi ellátásról a  közösségi alapú szolgáltatásokra való
áttérés fejlesztése – intézményi férőhely kiváltás” című felhívás keretének az  1.  mellékletben részletezettek
szerinti növelését az  emberi erőforrások minisztere az  EFOP-2.2.5-17 számú, „Intézményi ellátásról a  közösségi
alapú szolgáltatásokra való áttérés fejlesztése – intézményi férőhely kiváltás 2023-ig” című konstrukció keretének
940  470  892 forinttal történő egyidejű csökkentésével, az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Programon belüli
forrásátcsoportosítás útján biztosítja;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. egyetért az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök