text:
30/2013. (XII. 16.) BM utasítása a Belügyminisztérium ellenőrzési nyomvonaláról, a kockázatkezelésről és a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 69. § (2) bekezdésében, valamint a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről
és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 3. §-ában foglaltaknak megfelelően kiadom a következő utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya a Belügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) működési folyamataira terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) ellenőrzési nyomvonal: a Minisztérium működési folyamatainak táblázattal szemléltetett leírása, amely
tartalmazza különösen a felelősségi és információs szinteket és kapcsolatokat, az irányítási és ellenőrzési
folyamatokat, lehetővé téve azok nyomonkövetését és utólagos ellenőrzését;
b) folyamatgazda: a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2010. (IX. 2.) BM utasítás
szerinti önálló szervezeti egység vezetője, akinek kötelessége az adott folyamatra vonatkozó, a sajátosságokat
is figyelembe vevő ellenőrzési nyomvonal elkészítése és folyamatos felülvizsgálata, továbbá a kockázatkezelés
végrehajtása és a kockázatok változásának folyamatos nyomon követése;
c) kockázat: olyan esemény, tevékenység vagy tevékenység elmulasztása, amely a jövőben valószínűleg
bekövetkezik, és bekövetkezése esetén általában negatív hatása van a Minisztérium céljainak elérésére;
d) Kockázatkezelési Bizottság: az ellenőrzési nyomvonalak és a kockázatkezelés koordinálásáért felelős szervezet;
e) működési folyamat: a szervezeti célok megvalósulása érdekében tudatosan megtervezett lépések,
tevékenységek és cselekedetek sorozata;
f ) szabálytalanság: a jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy belső szabályzat szándékos vagy
gondatlan megszegésével elkövetett tevékenység vagy mulasztás, amely az állami feladatellátást sérti vagy
veszélyezteti.
2. Az ellenőrzési nyomvonal 3. § Az ellenőrzési nyomvonal kialakításának célja, hogy egy adott folyamatra vonatkozóan áttekintést adjon a vezetőknek,
a belső és külső ellenőröknek és a folyamatban részt vevő munkatársaknak az adott tevékenység tartalmáról,
a  feladatellátás jogszabályi vagy egyéb alapjairól, a nyomvonal kialakításához alapul szolgáló dokumentumokról,
a  feladatellátásért felelős személyekről, a közreműködő szervezeti egységekről, a folyamatba épített kontrollokról,
a  feladatellátás ellenőrzéséről, az ellenőrzés végrehajtásának módjáról, a kockázati eseményekről, a pénzügyi
teljesítés, valamint a könyvekben való nyilvántartás elvégzéséről.
4. § A Minisztérium tevékenységében megtalálható valamennyi működési folyamat tekintetében el kell készíteni az
ellenőrzési nyomvonalat.
5. § A folyamatgazda felelős az ellenőrzési nyomvonal elkészítéséért, amely a szervezeti egység ügyrendjének részeként,
az 1. melléklet szerinti formában kerül kiadásra.
6. § Az ellenőrzési nyomvonalat a folyamatgazda szükség szerint, de legalább évente egyszer, legkésőbb szeptember
30-ig felülvizsgálja.
7. § Az ellenőrzési nyomvonal tervezetét és módosítási javaslatát a folyamatgazda megküldi a Kockázatkezelési
Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság), amely a tervezettel vagy a módosítási javaslattal kapcsolatos észrevételeiről,
javaslatairól 15 napon belül tájékoztatja a szervezeti egység vezetőjét. A önálló szervezeti egység vezetője ennek
figyelembevételével kezdeményezi a szervezeti egység ügyrendjének módosítását.
8. § A Bizottság feladata az önálló szervezeti egységek ellenőrzési nyomvonalának, kockázatazonosításának és
kockázatelemzésének koordinálása, véleményezése és ezek tartalmára vonatkozó javaslattétel. A Bizottság elnökét
a közigazgatási államtitkár jelöli ki, tagjai az önálló szervezeti egységek vezetői közül a Minisztérium államtitkárai,
helyettes államtitkárai, valamint a kabinetfőnök által delegált 1-1 személy.
9. § A Bizottság titkársági feladatainak ellátásáról a Bizottság elnöke gondoskodik. A Bizottság ülésein az Ellenőrzési
Főosztály kijelölt munkatársa tanácsadói tevékenysége keretében vesz részt.
10. § A Bizottság működési rendjét maga határozza meg. A Bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer tart ülést.
3. Kockázatkezelés 11. § A kockázatkezelési rendszer működtetésének célja a Minisztérium tevékenységében, gazdálkodásában rejlő
kockázatok felmérése és megállapítása, valamint az egyes kockázatokkal kapcsolatban szükséges intézkedések és az
intézkedések teljesítése folyamatos nyomonkövetési módjának meghatározása.
12. § A kockázatkezelésért a folyamatgazda a felelős, aki felméri, meghatározza és csoportosítja a szervezeti egységet
érintő valamennyi kockázatot a szervezeti és az annak alárendelt tevékenységi célokkal összhangban, az ellenőrzési
nyomvonalban megjelölt tevékenységek és kockázati események alapján a 2. melléklet szerinti táblázat kitöltésével.
13. § A kockázatokat azonosításuk és fontossági sorrendjük meghatározása után, negatív hatásaik mérséklése, csökkentése
vagy megszüntetése céljából, a kockázat mértékétől függően kezelni kell. A kockázatkezelést a folyamatgazda a
döntés előkészítésénél kezdi meg és a szervezeti egység működése során folyamatosan nyomon követi.
14. § A folyamatgazda a beazonosított kockázati esemény vonatkozásában megállapítja a bekövetkezés valószínűségét és
a kockázat bekövetkezése esetén annak hatását, ezek alapján pedig a kockázati értéket (alacsony, közepes, magas)
a 2. melléklet szerinti táblázat kitöltésével.
15. § Alacsony kockázat esetén intézkedésre nincs szükség, a közepes és magas kockázati esemény intézkedést igényel.
A kockázat kezelésének módját minden egyes kockázat esetében külön kell meghatározni.
16. § A kockázatkezelési intézkedéseket várható kockázatcsökkentő hatásuk és megvalósítási költségük összevetésével kell
értékelni. A kockázatkezelés főbb módszerei a következők:
a) a kockázat megszüntetése, elkerülése,
b) a kockázat csökkentése,
c) a kockázat elviselése, elfogadása.
17. § A folyamatgazda a kockázat-nyilvántartási kötelezettségének a 2. mellékletben meghatározott táblázat kitöltésével
tesz eleget.
18. § A folyamatgazda az azonosított kockázati tényezők főfolyamatonként történő értékelését a 3. melléklet kitöltésével
látja el. Az egyes kockázati tényezők értékelése mind bekövetkezési valószínűségük, mind a szervezetre gyakorolt
hatásuk alapján 1-től 5-ig terjedő skálán történik, amelyek szorzatainak összege adja a főfolyamat kockázati értékét
az alábbiak szerint:
a) Alacsony kockázat (A): 1–60 pont,
b) Közepes kockázat (K): 61–120 pont,
c) Magas kockázat (M): 121–175 pont.
19. § A kockázatelemzést a folyamatgazda az ellenőrzési nyomvonal felülvizsgálatával egyidejűleg szükség szerint, de
legalább évente egyszer, legkésőbb szeptember 30-ig felülvizsgálja.
20. § A kockázatelemzés tervezetét és a felülvizsgált kockázatelemzést a folyamatgazda a szolgálati út betartásával
megküldi a Bizottságnak, amely a kockázatelemzéssel kapcsolatos észrevételeiről 15 napon belül tájékoztatja a
folyamatgazdát. Az önálló szervezeti egység vezetője ennek figyelembevételével kezdeményezi a szervezeti egység
ügyrendjének módosítását.
21. § A Bizottság a véglegesített kockázatelemzések alapján tájékoztatja a közigazgatási államtitkárt a folyamatgazda
által magas kockázati értékűnek minősített kockázati eseményekről és szükség esetén a közepes kockázati értékű
eseményekről is.
4. Szabálytalanság-kezelés 22. § A szabálytalanságokkal kapcsolatos intézkedések célja, hogy
a) hozzájáruljanak a különböző jogszabályokban, közjogi szervezetszabályozó eszközökben és belső
szabályzatokban meghatározott előírások megszegésének, a szabálytalanság kialakulásának
megakadályozásához,
b) biztosítsanak keretet ahhoz, hogy a rendelkezések, előírások sérülése, megsértése esetén helyreálljon a
megfelelő állapot, valamint
c) megtörténjen a hibák, hiányosságok, tévedések korrigálása, a felelősség megállapítása, az intézkedések
végrehajtása.
23. § A szabálytalanságok megelőzése érdekében:
a) a szabályozási és koordinációs helyettes államtitkár biztosítja a Minisztérium feladatellátását érintő
jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és a belső szabályzatok meglétét, megfelelőségét,
b) az önálló szervezeti egység vezetője szabálytalanság esetén megteszi a szükséges és hatékony intézkedéseket.
24. § A szabálytalanságok észlelése történhet:
a) miniszter, államtitkár, helyettes államtitkár, kabinetfőnök részéről,
b) az önálló szervezeti egység vezetője részéről,
c) a nem önálló szervezeti egység vezetője vagy a Minisztérium munkatársa részéről,
d) az Ellenőrzési Főosztály által,
e) külső ellenőrzési szerv által, valamint
f ) külső bejelentés alapján.
25. § (1) Ha a miniszter, államtitkár, helyettes államtitkár vagy a kabinetfőnök észlel szabálytalanságot, akkor megteszi
a szükséges intézkedést a szabálytalanság megszüntetésére vagy ennek érdekében kijelöli valamely önálló szervezeti
egység vezetőjét.
(2) Ha az önálló szervezeti egység vezetője észlel szabálytalanságot, akkor a feladat, hatáskör és felelősségi rendnek
megfelelően intézkedik a szabálytalanság megszüntetésére.
(3) Ha a nem önálló szervezeti egység vezetője vagy a Minisztérium munkatársa szabálytalanságot észlel, erről írásban
tájékoztatja az önálló szervezeti egység vezetőjét, vagy ha az önálló szervezeti egység vezetője az ügyben érintett,
a szakterületet irányító államtitkárt, helyettes államtitkárt vagy kabinetfőnököt.
(4) Ha az Ellenőrzési Főosztály az ellenőrzési tevékenysége során szabálytalanságot észlel, a költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) és a hatályos Belső
Ellenőrzési Kézikönyv rendelkezéseinek megfelelően jár el.
(5) Ha külső ellenőrzési szerv szabálytalanságot észlel, az ellenőrzési jelentés szabálytalanságra vonatkozó megállapításai
alapján, a Korm. rendeletben meghatározottak szerint intézkedési terv készül a szabálytalanság felszámolása
érdekében. Külső ellenőrzési szerv által történő szabálytalanság megállapítást követően, amennyiben a felelősség
eldöntéséhez vagy a hasonló esetek megelőzése érdekében szükséges intézkedések meghatározásához nem áll
rendelkezésre elég információ, további vizsgálat is elrendelhető.
(6) Ha külső bejelentés alapján történik a szabálytalanság észlelése, a Minisztérium közérdekű bejelentéseket kezelő
szervezeti egysége fogadja a bejelentést, és intézkedés céljából megküldi azt az illetékes szervezeti egységnek, annak
vezetője érintettsége esetén a szakterületet irányító államtitkárnak, helyettes államtitkárnak vagy kabinetfőnöknek.
26. § A szabálytalanságról készült, a 25. § (3) bekezdése szerinti, írásban történő tájékoztatás legalább a következő adatokat
tartalmazza:
a) az elkövetés helye, ideje,
b) a szabálytalanságot elkövető neve (ha ismert), beosztása,
c) a megsértett szabály megjelölése,
d) a szabálytalanság rövid leírása, körülményei,
e) a keletkezett kár összegének becsült összege,
f ) a következmények felszámolására tett intézkedések,
g) javaslat a hasonló esetek elkerülésére,
h) javaslat a követendő eljárásra,
i) az elkövetéssel kapcsolatos enyhítő, súlyosbító, vagy más lényegesnek ítélt körülmények.
27. § A tényállás teljes körű tisztázása érdekében az önálló szervezeti egység vezetője a vizsgálat lefolytatására az Ellenőrzési
Főosztály vezetőjét kérheti fel. Az Ellenőrzési Főosztály vezetője miniszteri jóváhagyás esetén a vizsgálatot lefolytatja,
ennek során indokolt esetben külső szakértőt is igénybe vehet.
28. § Az önálló szervezeti egység vezetője gondoskodik a szabálytalanság és az azzal kapcsolatban lefolytatott vizsgálat
iratainak nyilvántartásáról. Az önálló szervezeti egység vezetője a 4. mellékletben meghatározott adattartalmú
nyilvántartást vezet a szakterületén bekövetkezett szabálytalanságokról.
29. § Amennyiben a szabálytalanság olyan jellegű, hogy fegyelmi, polgári, büntetőeljárás stb. kezdeményezése indokolt, a
szükséges intézkedéseket az önálló szervezeti egység vezetője az arra illetékes szervek eljárása érdekében megteszi.
30. § A feltárt szabálytalanságokról az önálló szervezeti egység vezetője félévente (a félévet követő hónap 15. napjáig)
tájékoztatja a szabályozási és koordinációs helyettes államtitkárt a 4. melléklet megküldésével.
5. Átmeneti rendelkezések és hatálybalépés 31. § A szervezeti egységek ügyrendjeinek ezen utasítás alapján átdolgozott tervezetét 2013. december 17-ig az önálló
szervezeti egység vezetője a szolgálati út betartásával aláírásra felterjeszti.
32. § A Bizottság működését 2014. január 1-jén kezdi meg.
33. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
34. § Hatályát veszti a folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzés rendszeréről szóló 16/2010. (XI. 26.)
BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2019. (IV. 12.) MK határozata a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról, valamint a Digitális Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a kormányzati informatikai beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 301/2018. (XII. 27.) Korm. rendelet egyes rendelkezései hatálybalépése napjának megállapításáról.
A Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról, valamint a  Digitális Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság és a  kormányzati informatikai beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló
301/2018. (XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 29. § (3) bekezdésében foglaltak alapján eljárva
megállapítom, hogy a Korm. rendelet 29. § (2) bekezdésében meghatározott feltétel bekövetkeztének – a Digitális
Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és
a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 46. § (7) bekezdése szerinti bejegyzésének – napja 2019. április 10-e,
ezért a Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés b) pontja, (3) bekezdés a) és e) pontja, 2–3. §-a, 4. § (2) és (4) bekezdése,
5.  §-a, 6.  § (2)  bekezdése, 7.  §-a, 8.  § (1)–(11)  bekezdése, 9–14.  §-a, 22.  §-a, 24.  § (1) és (2)  bekezdése, 25–27.  §-a
hatálybalépésének napja 2019. április 11-e.
Rogán Antal s. k.,
 a miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
35/2013. (IX. 27.) EMMI utasítása egyes sajátos közoktatási feladatok támogatásának részletes szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, a Klebelsberg Intézményfenntartó Központról
szóló 202/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a  következő utasítást
adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Klebelsberg Intézményfenntartó Központra (a továbbiakban: Központ) terjed ki.
 (2) A Központ
a) a sajátos nevelési igényű tanulók tankönyvtámogatását,
b) a szakiskolai felzárkóztató oktatás támogatását,
c) a szakközépiskola tizenegy–tizenkettedik évfolyamán az iskolai gyakorlati oktatás támogatását,
d) a nem magyar állampolgár tanköteles tanulók oktatásának támogatását,
e) a  gyermekgyógyüdülőkben, egészségügyi intézményekben, rehabilitációs intézményekben tartós
gyógykezelés alatt álló tanulók oktatásának támogatását, valamint
f ) a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek, tanulók iskolai nevelésével és oktatásával
kapcsolatos feladatok ellátásának támogatását
a fenntartásában álló nevelési-oktatási intézmények (a továbbiakban: Intézmény) számára az  1.  melléklet
rendelkezéseinek megfelelően biztosítja.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatások felhasználásának rendjéről szóló 24/2013. (VIII. 1.) EMMI utasítás
3. §-ában a „2013. augusztus 31-ig” szövegrész helyébe a „2013. szeptember 30-ig” szöveg lép.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1506/2015. (VII. 23.) Korm. határozata Budapest Főváros Önkormányzatának az M3 metróvonalon üzemelő járműállomány felújításához kapcsolódó adósságot keletkeztető ügyletéhez történő kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2015. évben történő megkötéséhez
az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
 a) az önkormányzat az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletérték teljes összegétől és az önkormányzatot terhelő
fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben
sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az  ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelete a választási eljárásról szóló 1997. C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. §
(1) bekezdés c) és e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § k) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Ezt a rendeletet kell alkalmazni a választási irodák országos népszavazás kezdeményezésével, valamint országos népi
kezdeményezéssel kapcsolatos feladatai végrehajtására.
2. § Az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI) ellátja az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
titkársági feladatait.
3. § Az OVI a hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő
ívet személyesen átadja vagy postai úton megküldi a kezdeményezőnek.
4. § (1) Az OVI az aláírásgyűjtő ívek benyújtásakor, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
118/A. § (1) bekezdésében meghatározott esetben gondoskodik a zárt csomagban benyújtott aláírásgyűjtő ívek átvételéről és biztonságos megőrzéséről. Az átvételi jegyzőkönyvben fel kell tüntetni az aláírások benyújtójának az
aláírások számára vagy az aláírásgyűjtő ívek számára vonatkozó nyilatkozatát.
(2) Az OVI a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala útján statisztikai és matema
tikai módszerek alkalmazásával, szükség esetén az aláírások tételes vizsgálatával adatokat szolgáltat az OVB-nek
az érvényesnek tekinthető aláírások számának megállapításához.
5. § A helyi választási iroda vezetője – az OVB döntése
alapján – közreműködik az aláírásgyűjtő ívet aláíró választópolgárok személyazonosságának ellenőrzésében: ha az
aláírás eredetiségét illetően kétség merült fel, a választópolgár nyilatkozatát kéri arra vonatkozóan, hogy az aláírásgyűjtő ívet aláírta-e, majd a nyilatkozatot továbbítja az
OVB-nek.
6. § Az aláírásgyűjtő ív mintáját e rendelet melléklete állapítja meg.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
406/2018. (IX. 3.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII.  törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy Kecsmár Krisztiánnak, az  Igazságügyi Minisztérium államtitkárának e  megbízatása
2018. augusztus 31-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2018. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
85/2003. (VI. 20.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a nemzetközi kombinált árufuvarozásról szóló Egyezmény kihirdetéséről.
(A jóváhagyásról szóló jegyzékváltás 2001. év november
hó 12. napján megtörtént, az Egyezmény 2001. december
12. napján hatályba lépett.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Bolgár Köztársaság Kormánya között a nemzetközi kombinált áruszállításról szóló, Szófiában, 2001. május 18-án
aláírt Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
2. § Az Egyezmény hivatalos magyar nyelvű fordítása a
következő:
,,Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bolgár
Köztársaság Kormánya között a nemzetközi kombinált
árufuvarozásról A Magyar Köztársaság Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek),
annak tudatában, hogy az árucseréhez elengedhetetlen
a teljesítőképes nemzetközi árufuvarozás,
felismerve, hogy környezetvédelmi okokból és a közúti
forgalom korlátozott kapacitása miatt vasúton és vízi úton
korszerű fuvarozási rendszert kell kialakítani a közúti áruforgalom gazdasági, lakosságvédelmi és ökológiai szempontból is elfogadható alternatíváinak megteremtése érdekében,
abban a meggyőződésben, hogy a kombinált árufuvarozás rendszere nagy lehetőség a nemzetközi áruforgalom
gondjainak megoldásában,
figyelembe véve a környezet- és természetvédelmi nemzetközi egyezmények és a vonatkozó nemzeti jogszabályok
rendelkezéseit,
hivatkozva a kombinált árufuvarozásra vonatkozó nemzetközi egyezményekre és megállapodásokra,
a hatékony nemzetközi kombinált árufuvarozás végzése
céljából az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk Alkalmazási terület Jelen Egyezmény kiterjed:
a nemzetközi kombinált árufuvarozásra, amely részben
vasúton vagy vízi úton, részben közúton, valamelyik Szerződő Fél államában bejegyzett gépjárművel történik, és
amelyben a fuvarozás kiindulási vagy végpontja ezen Szerződő Fél államának területén van, ideértve a Szerződő Felek
államainak területén át bonyolódó tranzitfuvarozást is.
2. Cikk Fogalommeghatározások Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A nemzetközi kombinált árufuvarozás: olyan árufuva
rozás, amelynek folyamán az üres vagy rakott gépjármű,
amely az egyik Szerződő Fél államában van bejegyezve,
vagy az intermodális fuvarozási egység az útvonal túlnyomó részét vasúton vagy vízi úton, az egyik Szerződő Fél
államából a másik Szerződő Fél államába közvetlenül, vagy
a másik Szerződő Fél államának területén keresztül teszi
meg, amelynek folyamán a gépjármű vagy az intermodális
fuvarozási egység közutat csak a feladási vagy a rendeltetési
hely és a legközelebbi — fel- és lerakodás céljára alkalmas — vasúti terminál vagy vízi kikötő között vesz igénybe.
b) Intermodális fuvarozási egység: konténer (minimum
20 láb hosszú) vagy csereszekrény, amely a gépjárműről
leemelhető, átrakható, daruzható és nem daruzható félpótkocsi vagy pótkocsi.
c) Közúti elő- és utánfuvarozás: intermodális fuvarozási
egységeknek és gépjárműveknek a határátlépés helyétől
vagy az áru feladási helyétől az útirány szerinti legközelebbi vasúti terminálig vagy vízi kikötőig, illetve a vasúti termináltól vagy a vízi kikötőtől az útirány szerinti legközelebbi határátlépési helyig vagy az áru rendeltetési helyéig
történő közúti fuvarozása, illetve közlekedése.
d) Kombiterminál (vasúti vagy kikötői): olyan állomás/hely (vasúti/kikötői), ahol az intermodális fuvarozási
egységek, gépjárművek és vasúti kocsik kezelése, lerakása,
felrakása, átrakása az egyik fuvarozási módról a másikra
történik.
e) Kísért kombinált árufuvarozás: tehergépkocsinak
pótkocsival vagy anélkül, vontatónak vagy nyerges vontatónak félpótkocsival együtt vasúti járművön vagy speciális
hajón történő továbbítása. A gépjárművezető együtt utazik
a gépjárművel.
f) Nem kísért kombinált árufuvarozás: intermodális fuvarozási egységek és gépjárművek vasúti járművön vagy
speciális hajón történő továbbítása gépjárművezető
nélkül.
g) Gépjármű: az egyik Szerződő Fél államában bejegyzett, árufuvarozásra kiépített és használt gépi meghajtású
jármű, továbbá bármilyen vontatóból és pótkocsiból vagy
vontatóból és félpótkocsiból álló közúti járműszerelvény.
A pótkocsi, illetve a félpótkocsi bejegyzése nem szükséges,
hogy ugyanazon Szerződő Fél államában legyen.
h) Közúti fuvarozási engedély: a Szerződő Felek közötti
nemzetközi közúti fuvarozásról szóló egyezmény szerinti
közúti fuvarozási engedély.
i) Közúti jutalomkontingens: a gördülő országúti
(Ro-La) és Ro-Ro viszonylatok igénybevétele után járó
pótlólagos adómentes közúti fuvarozási engedélyek
mennyisége (a 3. Cikk szerint). A jutalomkontingens nagyságát a Szerződő Felek a kétoldalú vegyesbizottsági tárgyalások keretén belül határozzák meg.
3. Cikk Jutalomkontingens és pénzügyi rendelkezések (1) A Szerződő Felek államainak területei között vagy
azok területein keresztül a másik Szerződő Fél államában
bejegyzett gépjárművekkel, gördülő országút (Ro-La) vagy
Ro-Ro szolgáltatás igénybevételével bonyolított fuvarozások esetén a Szerződő Felek kölcsönös közúti jutalom
engedély-kontingensben állapodnak meg a Kombinált
Árufuvarozási Vegyesbizottság ülése keretében.
(2) A közúti jutalomengedélyek számának meghatározása negyedévente történik, és azokat az illetékes magyar
és bolgár hatóságok adják ki egymás részére.
(3) A Szerződő Felek kölcsönösség alapján a kísért kombinált árufuvarozáshoz kapcsolódó közúti elő- és utánfuvarozás számára a kombitermináltól és a vízi kikötőtől
légvonalban mért legfeljebb 70 (hetven) kilométeres körzethatáron belül
— magyar részről: gépjárműadó-mentességet,
— bolgár részről: úthasználati díj mentességet
biztosítanak. (4) A jelen Cikk (3) bekezdésében foglaltak esetén közúti fuvarozási engedélyt nem kell felhasználni.
4. Cikk Átlépés az államhatáron (1) A kombinált árufuvarozásra jogosító dokumentumokat a Szerződő Felek államában történő minden fuvarozásnál a járművön kell tartani, és azokat az illetékes
ellenőrző hatóságok kérésére fel kell mutatni.
(2) A kísért kombinált árufuvarozás esetén az illetékes
határforgalmi ellenőrző szervek a kombinált árufuvarozásra jogosító vasúti jeggyel vagy a Ro-Ro szolgáltatás igénybevételét igazoló okmánnyal rendelkező fuvarozót és gépjárművét a másik Szerződő Fél államába árufuvarozási
engedély nélkül engedik be a 3. Cikk (3) bekezdésében
meghatározott esetben.
(3) A Szerződő Felek államából történő kilépés során a
kombinált árufuvarozás igénybevételét a vasúti fuvarlevéllel vagy hajó fuvarokmánnyal kell igazolni.
(4) A Szerződő Felek odahatnak, hogy a gördülő országúti rendszerben továbbított minden vonat határállomási
tartózkodása a mindkét Szerződő Fél által aláírt ,,Európai
Megállapodás a fontos kombinált nemzetközi szállítási
vonalakról és ezek létesítményeiről’’ (AGTC) szerinti
30 percre korlátozódjék.
5. Cikk Együttműködés a kombinált árufuvarozás
elősegítésére (1) A Szerződő Felek — lehetőségeik szerint — elősegítik a vasúti, közúti, hajózási és kombitársaságok által nyújtott kombinált árufuvarozási szolgáltatások minőségének,
kompatibilitásának, versenyképességének javítását, és ösztönzik a nem kísért kombinált árufuvarozás fokozottabb
igénybevételét.
(2) A Szerződő Felek a kombinált árufuvarozás kiépítésére — lehetőségeik szerint — elősegítik saját vasútjaik és
közforgalmú kikötőik infrastruktúrájának javítását.
(3) A Szerződő Felek a kombinált árufuvarozáshoz kapcsolódó elő- és utánfuvarozást a hétvégi és ünnepnapi
közlekedési korlátozási tilalom alól mentesítik, a Szerződő
Felek államában érvényes jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően.
(4) A Szerződő Felek törekednek arra, hogy a kombinált
árufuvarozáshoz kapcsolódó elő- és utánfuvarozáshoz a
44 tonna össztömegű gépjárművek továbbításának feltételeit megteremtsék.
(5) A Szerződő Felek illetékes szervei törekednek arra,
hogy a fuvarozási késések és a határtartózkodási idő csökkentése érdekében a vám- és egyéb kezelési műveletek
végzését a vasúti és a kikötői terminálokon végezzék el.
(6) A Szerződő Felek törekednek arra, hogy bevezessék
a kombinált árufuvarozásban használt vasúti kocsik bizalmi elven történő átvételét.
(7) A Szerződő Felek nemzetközi kapcsolataik révén
együttműködnek annak érdekében, hogy a kombinált árufuvarozás fejlődését ösztönözzék.
(8) A Szerződő Felek törekednek arra, hogy a közúti
árufuvarozás minél nagyobb mértékben kombinált árufuvarozás formájában bonyolódjon le.
(9) A Szerződő Felek kölcsönösen tájékoztatják egymást azokról az intézkedésekről, amelyek elősegítik a nemzetközi kombinált árufuvarozás minőségének javulását és
a szolgáltatások színvonalának emelését.
(10) A Szerződő Felek a közúti, vasúti, hajózási, kombinált fuvarozási társaságokkal és vállalatokkal együttműködve törekednek a versenyképes és hatékony árufuvarozás megszervezésére és ajánlatok tételére, a fuvarozási
szolgáltatások színvonalának növelésére, a kezelések gyorsítására, a megbízhatóság fokozására, a megalapozott és
ösztönző tarifák bevezetésére.
6. Cikk Összhang a nemzeti jogszabályokkal A fuvarozó, illetve szállítmányozó, valamint annak alkalmazottja köteles betartani a másik Szerződő Fél államában hatályos jogszabályokat.
7. Cikk A rendelkezések megszegése (1) Ha valamely fuvarozó vagy alkalmazottja megszegi a
másik Szerződő Fél államában hatályos jogszabályokat
vagy a jelen Egyezmény rendelkezéseit, akkor azon Szerződő Fél illetékes hatóságai, ahol az adott jármű forgalmi
engedélyét nyilvántartják, azon Szerződő Fél illetékes
hatóságainak kérésére, amelyben a jogsértés történt, az
alábbi intézkedések egyikét hozhatják:
a) az érintett fuvarozó felszólítása az érvényben lévő
előírások megtartására;
b) az érintett fuvarozó részére a jutalomengedélyek kiadásának leállítása, vagy a már kiadott jutalomengedély
visszavonása arra az időszakra, amelyre a másik Szerződő
Fél illetékes hatósága kizárta őt a forgalomból.
(2) Az illetékes hatóságok a hozott intézkedésekről egymást értesítik.
8. Cikk Adatvédelem (1) A Szerződő Felek minden adatot és információt
— kivéve a hivatalos statisztikai adatokat és kimutatásokat — harmadik féllel szemben védenek.
(2) Jelen Cikk (1) bekezdésében foglalt adatok és információk csak a Szerződő Fél hatóságai, ügyészségei és bíró
ságai részére szolgáltathatók ki, amennyiben azt büntető
eljárás teszi szükségessé. Minden további adat kiadása csak
az adatkibocsátó előzetes engedélyezése alapján lehetséges.
9. Cikk Válsághelyzet A Szerződő Felek kötelezik magukat arra, hogy válsághelyzet miatt bekövetkező és 12 (tizenkét) órát meghaladó
üzemszünet esetén közösen egyeztetett, sürgős intézkedéseket tesznek a nemzetközi árufuvarozás zavartalanságának biztosítása érdekében.
10. Cikk Vegyesbizottság (1) Jelen Egyezmény végrehajtására a Szerződő Felek
illetékes szerveik képviselőiből Kombinált Árufuvarozási
Vegyesbizottságot hoznak létre. A Vegyesbizottság munkájával és felállításával kapcsolatos feladatokat a Vegyesbizottság Ügyrendje állapítja meg. A Vegyesbizottság üléseit évente legalább egyszer, a Szerződő Felek államainak
területén felváltva tartja.
(2) Jelen egyezmény tekintetében a Kombinált Árufuvarozási Vegyesbizottság döntéseit a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Bolgár Népköztársaság Kormánya
között, Budapesten, 1989. április 17. napján a nemzetközi
közúti személy- és árufuvarozásról aláírt Megállapodás
15. Cikkének (3) bekezdése alapján létrehozott Vegyesbizottsággal együttműködve hozza meg.
11. Cikk Az Egyezmény végrehajtása A jelen Egyezmény végrehajtásáról
magyar részről: a Közlekedési és Vízügyi Minisztérium,
bolgár részről: a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium
gondoskodik. 12. Cikk Az Egyezmény módosítása Jelen Egyezmény a Szerződő Felek kölcsönös írásbeli
megegyezése alapján módosítható. A módosítások és a
kiegészítések a jelen Egyezmény 13. Cikke szerint lépnek
hatályba.
13. Cikk Hatálybalépés A jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelmények teljesítéséről a Szerződő Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást. Az Egyezmény a későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
14. Cikk Az Egyezmény hatálya A jelen Egyezmény határozatlan időre szól, azonban azt
bármelyik Szerződő Fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. Felmondás esetén az Egyezmény a felmondásnak a másik Szerződő Félhez való megérkezését követő
6 (hat) hónap eltelte után hatályát veszti.
Készült Szófiában, a 2001. év május hó 18. napján, két
eredeti példányban, magyar és bolgár nyelven, mindkét
szöveg egyaránt hiteles.
A Magyar Köztársaság A Bolgár Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba. Az
Egyezményben foglaltakat 2001. december 12-től kell alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2011. (IV. 7.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondásra tekintettel dr. Pirka Györgyöt 2011. március 31-ei hatállyal,
dr. Horváth Katalin Renátát 2011. április 30-ai hatállyal,
dr. Nagy Gábor Bálintot 2011. április 30-ai hatállyal,
felső korhatár elérése miatt Kovács Jenőné dr. Oláh Anna Máriát 2011. szeptember 29-ei hatállyal,
dr. Madarász Gabriellát 2011. október 3-ai hatállyal, dr. Kerekes Ilona Irént 2011. december 1-jei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Babinyecz Ferencet 2011. szeptember 30-ai hatállyal,
Katonáné dr. Papp Zsuzsannát 2011. szeptember 30-ai hatállyal és
dr. Cserjés Sándort 2011. november 13-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Dr. Birinyi Zsoltot 2011. április 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Gönczy Juditot, dr. Ivánné dr. Tóth Szilvia Mariannát,
dr. Korona Anikót, dr. Molnár Gergelyt, dr. Polgár Andrást és
dr. Rankóné dr. Illés Ritát 2011. április 1. napjától 2014. március 31. napjáig terjedő időtartamra,
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2118/2017. (XII. 28.) Korm. határozata Mátraverebély-Szentkút Nemzeti Kegyhely turisztikai fejlesztésének előkészítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért Mátraverebély-Szentkút Nemzeti Kegyhely turisztikai fejlesztésének előkészítésével és a szükséges források
biztosításával;
 2. a beruházással összefüggésben, a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), b), d)–f ) és m)–o) pontja
szerinti előkészítési fázisokra – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt – összesen 170 000 000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat
legkésőbb 2018. szeptember 30-ig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési
programok alcím, 25. Turisztikai fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport javára – a  kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen 170 000 000 forint egyszeri
átcsoportosításáról, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési
kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 7. pont a) alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
 5. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Magyarok Nagyasszonya Ferences Rendtartomány által
alapított Fons Sacer belső egyházi jogi személy valósítsa meg;
 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  4.  pont szerint biztosított forrás terhére, a  Magyar Turisztikai
Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Ügynökség) útján – az 5. pont szerinti egyházi
jogi személy részére az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
101/A. §-a hatálya alá tartozó támogatást nyújtson;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) az  Ügynökség bevonásával készítsen jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási
kötelezettség teljesítése érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának
állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. október 31.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a jelentés elfogadását követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2015. (I. 29.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a minősített katonai információk védelméről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya között a  minősített katonai információk
védelméről szóló Megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  honvédelmi minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
 5. felhívom a  honvédelmi minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  szerződés létrehozását követően
a  szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
507/2018. (XI. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Majorosné
dr. Köck Ildikót 2018. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1109/2006. (XI. 20.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok 2007. új címzett támogatásáról.
A Kormány 1. felkéri a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztost
és az érintett minisztereket, hogy a helyi önkormányzatok
címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi
LXXXIX. törvény 1. §-ának (1) bekezdésében foglalt célok lehetőség szerinti teljes körét az Új Magyarország Fejlesztési Terv Operatív Programjaiban jelenítse meg;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
egészségügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felkéri a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztost
és az érintett minisztereket, hogy az önkormányzatok által
benyújtott – és különösen az ágazati minisztériumok
2006. június 22-éig meghozott szakmai rangsorolásában
szereplő – 2007. évi címzett beruházási koncepciók közül
határozza meg azon projekteket, amelyek szerepeltethetők
az Operatív Programokhoz kapcsolódó, azok végrehajtására vonatkozó, két vagy több évre szóló részletes programozási és végrehajtási dokumentumban, az Akciótervekben;
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
egészségügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
környezetvédelmi és vízügyi miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
Határidő: az Akciótervek kidolgozásával
folyamatosan 3. felkéri a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztost,
hogy adjon tájékoztatást a Kormány részére azon címzett
beruházási koncepciókról, amelyek szerepeltethetők Központi Projektként az Operatív Programokhoz kapcsolódó
Akciótervekben.
Felelős: fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
Határidő: az Akciótervek elfogadásával egyidejűleg
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
228/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Orbán Balázs Andrást 2018. május 22-ei hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2011. (XI. 18.) KIM rendelete a rend őrség nyomozó hatóságainál létesítendő gyermekmeghallgató szobák kialakításáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (2) bekezdés s) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A rend őrség nyomozó hatósága (a továbbiakban: nyomozó hatóság) a tizennegyedik életévét meg nem haladott
személy (a továbbiakban: gyermekkorú) meghallgatását az olyan gyermekmeghallgató szobában foganatosítja,
amelyben a büntetőeljárás céljával összhangban biztosítható, hogy az eljárási cselekmény a gyermekkorú lehetőség
szerinti kíméletével, a gyermek mindenek felett álló érdekét szem előtt tartva valósuljon meg.
(2) A gyermekmeghallgató szobát a gyermekkorú életkori sajátosságainak megfelelően kell kialakítani, berendezni,
felszerelni. A gyermekmeghallgató szoba kialakításának és felszereltségének a gyermek szükségleteihez kell igazodnia
annak érdekében, hogy biztosítsa a gyermek lelki és fizikai biztonságát.
(3) A gyermekmeghallgató szobában kép és hangfelvétel készítésre alkalmas technikai eszközöket biztosítani kell.
(4) A gyermekmeghallgató szoba – az országos rend őr-főkapitány által előterjesztett kérelemre – az igazságügyért felelős
miniszter által a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott, alkalmasságot igazoló tanúsítvány kiállítását
követően használható.
(5) A Budapesti Rendőr-főkapitányságnak és a megyei rend őr-főkapitányságoknak az illetékességi területükön legalább
egy gyermekmeghallgató szoba kialakítását biztosítaniuk kell.
(6) Ha a büntetőeljárás során megalapozottan feltehető, hogy a gyermekkorú tárgyaláson történő kihallgatása fejlődését
károsan befolyásolná, a nyomozó hatóság – gyermekmeghallgató szoba egyidejű rendelkezésre bocsátásával –
a gyermekkorú nyomozási bíró általi kihallgatását kezdeményezi az ügyésznél.
2. § A Budapesti Rendőr-főkapitányságnak és a megyei rend őr-főkapitányságoknak az 1. § (5) bekezdése szerinti
követelménynek 2014. január 1-jéig kell megfelelniük.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter