text:
5/2017. (VI. 1.) NMHH rendelete az építési munkák összehangolásával és a fizikai infrastruktúra közös használatával kapcsolatos jogvitás eljárások részletes szabályairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182.  § (3)  bekezdés 35.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) az elektronikus hírközlési szolgáltatóra,
b) a hálózatüzemeltetőre és
c) az épületen belüli fizikai infrastruktúrával rendelkezni jogosult személyre
terjed ki.
2. Az építési munkák összehangolásával kapcsolatos jogvita 2. § (1) Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 83/A. § (1) bekezdése szerinti ajánlatnak
tartalmaznia kell
a) az ajánlat címzettje által tervezett építési munka földrajzi helyét,
b) az  ajánlattevő által tervezett építési munka földrajzi helyét, továbbá – amennyiben az  ajánlattevő
elektronikus hírközlési szolgáltató – a  kiépíteni tervezett nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózati
elemek meghatározását, az  elvégezni kívánt építési munka típusának meghatározását, valamint
az alkalmazni kívánt technológiát,
c) az  összehangolt építési munka kivitelezésére – így különösen a  földmunkálatok összehangolására –
vonatkozó javaslatot, az összehangolt építési munka megkezdésének tervezett időpontját és a megvalósítás
ütemtervét,
d) a közműegyeztetéshez készült tervet,
e) a kapcsolattartó személy elérhetőségét és
f ) a megkeresett félnek az ajánlat megválaszolására nyitva álló, az Eht. 83/A. § (2) bekezdésében meghatározott
határidejét.
 (2) A  hálózatüzemeltető az  Eht. 83/A.  § (4)  bekezdés a)  pontja alapján kizárólag abban az  esetben utasíthatja el
az (1) bekezdés szerinti ajánlatot, ha az ajánlatban foglaltakra vonatkozó nyilatkozatában vagy az ajánlatot tevővel
folytatott egyeztetés során bizonyítékkal alátámasztva megjelölte az ajánlat elfogadásával létrejövő megállapodás
megkötése esetén felmerülő többletköltségét, és e  többletköltség viselését az  ajánlattevő nem vállalja.
E többletköltségről a felek kötelesek jóhiszeműen, a tisztességesség követelményének megfelelően együttműködve
– a szerződés létrehozása érdekében – érdemben tárgyalni, egyeztetni.
3. § (1) Az  Eht. 83/B.  § (1)  bekezdése szerinti jogvitás eljárás megindítására irányuló kérelemhez csatolni kell a  jogvitás
eljárás tárgyát képező, a  kérelem benyújtását megelőzően az  üggyel kapcsolatban a  felek által egymásnak
megküldött, valamint az  egyeztetésekről készült dokumentumokat, így különösen jegyzőkönyveket, kép- vagy
hangfelvételeket vagy emlékeztetőket.
(2) Ha a kérelmező megállapodás létrehozását kéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság)
jogvitás ügyben eljáró tanácsától (a továbbiakban: eljáró tanács), akkor a  kérelemhez csatolt, a  megállapodásra
vonatkozó szövegszerű javaslatnak tartalmaznia kell az ajánlat 2. § (1) bekezdése szerinti tartalmi elemeit.
4. § A kérelem megalapozottsága esetén az eljáró tanács – az építési munkák összehangolása érdekében alkalmazandó
tisztességes és megkülönböztetéstől mentes feltételek meghatározása körében – döntésében megállapíthatja
a) az építési munkák összehangolása során a feleket terhelő kötelezettségeket, feladatokat,
b) a hálózatüzemeltető által benyújtott tervek módosítását és a módosítással összefüggésben szükségessé váló,
a feleket terhelő további feladatokat, továbbá
c) az  építési munkák összehangolásából eredő, a  felek által figyelembe vehető többletköltség mértékét,
az alkalmazható díjakat és az elszámolás módját vagy
d) amennyiben az  ügy sajátosságai indokolják, az  építési munkák összehangolásából eredő, a  felek által
figyelembe vehető többletköltség tartalmát, az  elszámolási elveket, a  díjképzés elveit és az  elszámolás
módját.
5. § (1) Az  eljáró tanács a  feleket terhelő méltányos árak és költségek meghatározása során vizsgálja az  építési munkák
összehangolásából eredő többletköltségek (e § alkalmazásában a  továbbiakban: többletköltség) mértékét és
indokoltságát.
(2) Ha a  többletköltség a  kérelmező oldalán merül fel, a  kérelmező a  kérelméhez csatolja a  tételes költségszámítását
és ennek igazolására a  felmerülő többletköltséggel összefüggésben rendelkezésre álló összes releváns pénzügyi
információját, így különösen:
a) a felmerülő többletköltséget igazoló saját pénzügyi bizonylatait és dokumentumait,
b) szállítói ajánlatait, valamint
c) amennyiben értelmezhető, a korábbi, hasonló jellegű tevékenységekhez kapcsolódó költségelszámolásait és
az azokat alátámasztó pénzügyi bizonylatokat és dokumentumokat.
 (3) Ha a  többletköltség az  ellenérdekű ügyfél oldalán merül fel, az  eljáró tanács az  ellenérdekű ügyfelet
a (2) bekezdésben foglalt dokumentumok, információk, adatok benyújtására kötelezi.
 (4) Az  eljáró tanács a  többletköltséget az  egyes költségtételek indokoltsága tekintetében egyedileg vizsgálja.
A többletköltségek számítása során az eljáró tanács csak azon költségeket veszi figyelembe, amelyek elkerülhetőek
lennének, ha az építési munkák összehangolására nem kerülne sor.
(5) A méltányos árak és költségek meghatározása során az eljáró tanács – ha rendelkezésre állnak – figyelembe veheti
és mérlegelheti a  jogvitában érintett felekkel hasonló helyzetben lévő hálózatüzemeltetők összehasonlításra
alkalmas egyéb adatait is.
6. § A  3–5.  § szerinti eljárásban a  Nemzeti Hírközlési Hatóság eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelöléséről,
valamint egyes szakhatósági közreműködések megszüntetéséről és módosításáról szóló 362/2008. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szabályait kell alkalmazni. A  kérelemhez az  eljárásban érintett
szakhatóságok – a  kérelem benyújtása időpontjában még felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalása
becsatolható.
3. Helymegosztással, valamint a hálózati elemek és kapcsolódó eszközök megosztásával kapcsolatos
jogvita
7. § (1) Az Eht. 90. § (7) bekezdése szerinti jogvitás eljárás megindítására irányuló kérelemhez – ha rendelkezésre állnak –
csatolni kell a jogvitás eljárás tárgyát képező, a kérelem benyújtását megelőzően az üggyel kapcsolatban a felek által
egymásnak megküldött, valamint az  egyeztetésekről készült dokumentumokat, így különösen jegyzőkönyveket,
kép- vagy hangfelvételeket vagy emlékeztetőket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem megalapozottsága esetén az eljáró tanács megállapíthatja:
a) a  helymegosztással, hálózati elemek és kapcsolódó eszközök megosztásával érintett elektronikus hírközlési
építmény átalakításával és közös használatával kapcsolatos, a  feleket terhelő kötelezettségeket és
feladatokat,
b) a  helymegosztással, hálózati elemek és kapcsolódó eszközök megosztásával érintett elektronikus hírközlési
építmény felhasználásának feltételeit,
c) a helymegosztással, a hálózati elemek és kapcsolódó eszközök megosztásával kapcsolatos műszaki és egyéb
követelményeket, továbbá
d) a helymegosztással, a hálózati elemek és kapcsolódó eszközök megosztásával érintett elektronikus hírközlési
építmény átalakításával, illetve közös használatával kapcsolatban a  felek által figyelembe vehető költség
mértékét, az alkalmazható díjakat és az elszámolás módját vagy
e) ha az  ügy sajátosságai indokolják, a  felek által figyelembe vehető költségek tartalmát és az  elszámolási
elveket, a díjképzés elveit és az elszámolás módját.
8. § (1) Az eljáró tanács az Eht. 90. § (5) és (6) bekezdése szerinti elektronikus hírközlési építmény átalakításával, illetve közös
használatra való alkalmassá tételével összefüggésben felmerülő költségek (e § alkalmazásában a  továbbiakban:
költség) tekintetében a költségek mértékét és indokoltságát vizsgálja.
(2) A  kérelmező – ha az  elektronikus hírközlési építmény tulajdon- vagy használati jogával rendelkező szolgáltató –
köteles a  kérelméhez csatolni a  tételes költségszámítását és ennek igazolásául szolgáló, a  felmerülő költségekkel
összefüggésben rendelkezésre álló összes releváns pénzügyi információját, így különösen:
a) a felmerülő költségeket igazoló saját pénzügyi bizonylatait és dokumentumait,
b) a szállítói ajánlatait, valamint
c) a  korábbi, hasonló jellegű átalakításokhoz kapcsolódó költségelszámolásait és az  azokat alátámasztó
pénzügyi bizonylatokat és dokumentumokat.
 (3) Ha a  költség az  ellenérdekű ügyfél oldalán merül fel, az  eljáró tanács az  ellenérdekű ügyfelet a  (2)  bekezdésben
foglalt dokumentumok, információk, adatok benyújtására kötelezi.
 (4) Az  eljáró tanács a  költséget az  egyes költségtételek indokoltsága tekintetében egyedileg vizsgálja. A  költségek
számítása során az  eljáró tanács csak azon költségeket veszi figyelembe, amelyek elkerülhetőek lennének, ha
az elektronikus hírközlési építmény átalakítására, illetve közös használatra való alkalmassá tételére nem kerülne sor.
(5) Az  eljáró tanács az  átalakítás vonatkozásában az  elektronikus hírközlési építmény tulajdon- vagy használati
jogával rendelkező szolgáltató által alkalmazható költségek mértékét úgy állapítja meg, hogy csak a  tevékenység
gyakorlásához vagy szolgáltatásfajta nyújtásához szükséges és indokoltan felmerült költségeket veszi figyelembe
(a továbbiakban: legkisebb költség elve).
(6) Az eljáró tanács a költségek megállapítása során – ha az átalakításhoz, közös használatra való alkalmassá tételhez
indokolt felújítás is kapcsolódik – az  átalakítással, közös használatra való alkalmassá tétellel összefüggésben az  új
használót terhelő költségeket az indokolt felújítás költségével csökkentett mértékben határozza meg.
(7) A  költségek meghatározása során az  eljáró tanács – ha rendelkezésre állnak – figyelembe veheti és mérlegelheti
a  jogvitában érintett felekkel hasonló helyzetben lévő elektronikus hírközlési szolgáltatók összehasonlításra
alkalmas egyéb adatait is.
9. § (1) Az  eljáró tanács az  elektronikus hírközlési építmény közös használatával összefüggésben a  figyelembe vehető
költségek (e § alkalmazásában a  továbbiakban: költség) tekintetében a  költségek mértékét és indokoltságát
vizsgálja.
(2) A  kérelmező a  kérelmében köteles nyilatkozni arról, hogy a  költségek viselése tekintetében mi az  ellenérdekű
ügyfél és a  kérelmező érdekeltségének aránya, valamint köteles ezt megindokolni az  elektronikus hírközlési
építmény közös használatához kapcsolódó, természetes mértékegységgel kifejezhető volumen vagy kapacitás
felek közötti megoszlása mértékének figyelembevételével. A  költség mértékének vizsgálata és a  költségviselés
érdekeltségi arányának megállapíthatósága érdekében a  kérelmező – ha rendelkezik az  elektronikus hírközlési
építmény tulajdon- vagy használati jogával – köteles a  kérelméhez csatolni a  tételes költségszámítását és ennek
igazolásául szolgáló, a  közös használattal érintett eszközökre vonatkozó analitikus nyilvántartásait, valamint
– ha az  érintett építmény tekintetében használati joggal rendelkezik – a  használati jogát megalapozó
megállapodást, megállapodásokat.
(3) Ha a  költség az  ellenérdekű ügyfél oldalán merül fel, az  eljáró tanács az  ellenérdekű ügyfelet a  (2)  bekezdésben
foglalt dokumentumok, információk, adatok benyújtására kötelezi.
(4) Az  eljáró tanács a  költséget az  egyes költségtételek indokoltsága tekintetében egyedileg vizsgálja. Az  eljáró
tanács a  költségek vizsgálata – illetve az  indokolt költségek mértékének megállapítása – során a  közös
használattal érintett eszközhöz kapcsolódóan az  elektronikus hírközlési építmény tulajdon- vagy használati
jogával rendelkező szolgáltatónál felmerülő, az  érintett eszközzel közvetlen ok-okozati kapcsolatba hozható
költségeket (a továbbiakban: közvetlen költség), így különösen az amortizációt, a tőkeköltséget vagy bérleti díjat és
az építményhez kapcsolódó üzemeltetési-fenntartási tevékenység költségét, továbbá a közvetlen költségnek nem
minősülő általános költségek (a továbbiakban: általános költségek) arányos részét veszi figyelembe.
(5) Az alkalmazott tőkeköltségszorzó vizsgálata, illetve a tőkeköltség megállapítása során az eljáró tanács mérlegelheti
a közös használathoz kapcsolódó üzleti kockázatokat.
(6) Ha a közös használat olyan szolgáltató hálózati infrastruktúrájára vonatkozik, amely a hálózati infrastruktúrájának,
illetve valamely infrastruktúraelemnek az  átengedésére a  Hatóság jelentős piaci erejű szolgáltatók azonosításával
kapcsolatos határozata alapján kötelezett, és a  közös eszközhasználatra vonatkozó igénnyel érintett
infrastruktúraelemhez való hozzáférésre vonatkozóan szabályozott díj van érvényben, az eljáró tanács az  indokolt
költségek mértékének megállapítása során a szabályozott díjat, valamint az annak alapjául szolgáló költségelemeket
is figyelembe veheti.
(7) Az eljáró tanács az eljárás során vizsgálja, hogy a költségek térítése megfelel-e a költségfelmerülés időbeliségének,
és az  egyszer felmerülő tevékenységek költségeit egyszeri díjjal, a  folyamatos tevékenységek és az  eszközök
költségeit havi díjjal állapítja meg.
(8) Ha az elektronikus hírközlési építmény közös használatának érdekében átalakításra, alkalmassá tételre is sor került,
és ennek költségei az átalakítással, közös használatra alkalmassá tétellel összefüggő költségek között elszámolásra
kerültek, akkor az  eljáró tanács a  költségek megállapítása során az  átalakítás következtében bekövetkező
értéknövekedést nem veszi figyelembe.
(9) Az  eljáró tanács az  elektronikus hírközlési építmény közös használatával kapcsolatos költségek felek közötti,
érdekeltség szerinti megosztásának megállapítása során elsősorban az  elektronikus hírközlési építmény közös
használatához kapcsolódó, természetes mértékegységgel kifejezhető volumen vagy kapacitás felek közötti
megoszlásának mértékét veszi figyelembe.
(10) A  költségek meghatározása során az  eljáró tanács – ha rendelkezésre állnak – figyelembe veheti és értékelheti
a  jogvitában érintett felekkel hasonló helyzetben lévő elektronikus hírközlési szolgáltatók összehasonlításra
alkalmas egyéb adatait is.
4. A fizikai infrastruktúrával kapcsolatos átláthatóság biztosításával összefüggő jogvita
10. § (1) Az  Eht. 93/A.  § (8)  bekezdése szerinti jogvitás eljárás lefolytatására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell a  fizikai
infrastruktúra az  Eht. 94.  § (2a)  bekezdése szerinti felhasználásával kiépíteni kívánt nagy sebességű elektronikus
hírközlő hálózati elemek meghatározását és azok jellemzőit, így különösen az építési munka típusát, az alkalmazott
technológiát és az  érintett földrajzi helyet. A  kérelemhez csatolni kell a  jogvitás eljárás tárgyát képező, a  kérelem
benyújtását megelőzően az üggyel kapcsolatban a felek által egymásnak megküldött, valamint az egyeztetésekről
készült dokumentumokat, így különösen jegyzőkönyveket, kép- vagy hangfelvételeket vagy emlékeztetőket.
(2) A  jogvitás eljárás során a  hálózatüzemeltetőnek kell bizonyítania az  Eht. 93/A.  § (3a)  bekezdése szerinti valamely
megtagadási ok fennállását.
11. § (1) Az  Eht. 93/A.  § (8)  bekezdése szerinti, a  hálózatüzemeltetőt adatszolgáltatásra kötelező határozatában az  eljáró
tanács meghatározza a  hálózatüzemeltető által az  elektronikus hírközlési szolgáltató részére szolgáltatni rendelt
adatok körét, az adatszolgáltatás teljesítésének formáját és határidejét.
(2) Az  Eht. 93/A.  § (8)  bekezdése szerinti, a  hálózatüzemeltetőt a  helyszíni vizsgálat lefolytatása lehetőségének
biztosítására kötelező határozatában az  eljáró tanács – amennyiben a  helyszíni vizsgálat megtartásával
összefüggésben a  hálózatüzemeltetőnek indokolt és igazolható költsége merül fel – rendelkezik a  helyszíni
vizsgálattal összefüggésben felmerülő költségek viseléséről.
5. A tervezett építési munkák átláthatóságával kapcsolatos jogvita
12. § (1) Az  Eht. 93/B.  § (6)  bekezdése szerinti, a  tervezett építési munkák átláthatóságával kapcsolatos jogvitás eljárás
lefolytatására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell az  Eht. 83/A. és 83/B.  §-a szerinti összehangolt építési munka
keretében kiépíteni kívánt nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózati elemek meghatározását és azok jellemzőit,
így különösen az építési munka típusát, az alkalmazott technológiát és a földrajzi helyet, a munkavégzés tervezett
kezdési időpontját és ütemezését. A kérelemhez csatolni kell a jogvitás eljárás tárgyát képező, a kérelem benyújtását
megelőzően az  üggyel kapcsolatban a  felek által egymásnak megküldött, valamint az  egyeztetésekről készült
dokumentumokat, így különösen jegyzőkönyveket, kép- vagy hangfelvételeket vagy emlékeztetőket.
(2) A  jogvitás eljárás során a  hálózatüzemeltetőnek kell bizonyítania az  Eht. 93/B.  § (4)  bekezdése szerinti valamely
megtagadási ok fennállását.
6. A fizikai infrastruktúra átalakításával, közös használatra alkalmassá tételével kapcsolatos jogvita
13. § (1) Az  Eht. 94.  § (2f )  bekezdése szerinti jogvitás eljárás megindítására irányuló kérelemhez csatolni kell
– ha rendelkezésre állnak – a  jogvitás eljárás tárgyát képező, a  kérelem benyújtását megelőzően az  üggyel
kapcsolatban a  felek által egymásnak megküldött, valamint az  egyeztetésekről készült dokumentumokat, így
különösen jegyzőkönyveket, kép- vagy hangfelvételeket vagy emlékeztetőket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem megalapozottsága esetén az eljáró tanács az Eht. 94. § (3) bekezdés e) pontjában
foglaltak körében megállapíthatja:
a) a  fizikai infrastruktúra átalakításával, illetve közös használatra való alkalmassá tételével, valamint közös
használatával összefüggésben figyelembe vehető költség mértékét, az alkalmazható díjakat és az elszámolás
módját vagy
b) ha az  ügy sajátosságai indokolják, a  fizikai infrastruktúra átalakításával, illetve közös használatra való
alkalmassá tételével, valamint közös használatával összefüggésben figyelembe vehető költségek tartalmát,
az elszámolási elveket, a díjképzés elveit és az elszámolás módját.
(3) A  jogvitás eljárás során a  hálózatüzemeltetőnek kell bizonyítania az  Eht. 94.  § (2d)  bekezdése szerinti valamely
megtagadási ok fennállását.
(4) Az Eht. 94. § (2d) bekezdés f ) pontja szerint felajánlott más fizikai infrastruktúra akkor tekinthető alkalmasnak, ha
az átengedésre felajánlott fizikai infrastruktúrában a hírközlési építmények elhelyezésére lényegét tekintve azonos
körülmények között és feltételek mellett van lehetőség, mint az Eht. 94. § (2b) bekezdése szerinti ajánlatban igényelt
fizikai infrastruktúrában, és az  alternatív infrastruktúra felhasználása lehetővé teszi az  eredeti igénybejelentésben
foglaltaknak megfelelő műszaki tartalom megvalósítását.
(5) Az Eht. 94. § (2d) bekezdés f ) pontja szerint felajánlott más fizikai infrastruktúrához való hozzáférés feltételei akkor
tekinthetők tisztességesnek és észszerűnek, ha a  szolgáltató a  hozzáféréshez lényegét tekintve azonos műszaki,
közgazdasági és jogi feltételekkel jut hozzá, mint az Eht. 94. § (2b) bekezdése szerinti ajánlat alapján.
14. § (1) Az  Eht. 94.  § (2f )  bekezdése szerinti jogvitás eljárásban az  eljáró tanács a  fizikai infrastruktúra átalakításával,
illetve közös használatra való alkalmassá tételével összefüggésben felmerülő költségek (e § alkalmazásában
a továbbiakban: költség) tekintetében a költségek mértékét és indokoltságát vizsgálja.
(2) A  költségek mértékének vizsgálata érdekében a  kérelmező – ha a  kérelmező rendelkezik a  fizikai infrastruktúra
tulajdon- vagy használati jogával – köteles a kérelméhez csatolni a  tételes költségszámítását és ennek igazolásául
szolgáló, a  felmerülő költségekkel összefüggésben rendelkezésre álló összes releváns pénzügyi információját, így
különösen:
a) a felmerülő költségeket igazoló saját pénzügyi bizonylatait és dokumentumait,
b) szállítói ajánlatait, valamint
c) korábbi, hasonló jellegű átalakításokhoz kapcsolódó költségelszámolásait, egyéb adatait.
(3) Ha a  költség az  ellenérdekű ügyfél oldalán merül fel, az  eljáró tanács az  ellenérdekű ügyfelet a  (2)  bekezdésben
foglalt dokumentumok, információk, adatok benyújtására kötelezi.
(4) Az  eljáró tanács a  költséget az  egyes költségtételek indokoltsága tekintetében egyedileg vizsgálja. A  költségek
számítása során az  eljáró tanács csak azon költségeket veszi figyelembe, amelyek elkerülhetőek lennének, ha
a fizikai infrastruktúra átalakítására, illetve közös használatra való alkalmassá tételére nem kerülne sor.
(5) Az eljáró tanács a fizikai infrastruktúra átalakítása vonatkozásában a fizikai infrastruktúra tulajdon- vagy használati
jogával rendelkező hálózatüzemeltető által alkalmazható költségek mértékét a  legkisebb költség elvének
megfelelően állapítja meg.
(6) Az eljáró tanács a költségek megállapítása során – ha az átalakításhoz, közös használatra való alkalmassá tételhez
indokolt felújítás is kapcsolódik – a fizikai infrastruktúra átalakításának, közös használatra való alkalmassá tételével
összefüggésben az  új használót terhelő költségeket az  indokolt felújítás költségével csökkentett mértékben
határozza meg.
(7) A  költségek meghatározása során az  eljáró tanács – ha rendelkezésre állnak – figyelembe veheti és értékelheti
a jogvitában érintett felekkel hasonló helyzetben lévő hálózatüzemeltetők összehasonlításra alkalmas egyéb adatait
is.
15. § (1) Az  eljáró tanács a  fizikai infrastruktúra közös használatával összefüggésben a  figyelembe vehető költségek
(e § alkalmazásában a továbbiakban: költség) tekintetében a költségek mértékét és indokoltságát vizsgálja.
(2) A  kérelmező a  kérelmében köteles nyilatkozni arról, hogy a  költségek viselése tekintetében mi az  ellenérdekű
ügyfél és a  kérelmező érdekeltségének aránya, valamint köteles ezt megindokolni a  fizikai infrastruktúra közös
használatához kapcsolódó, természetes mértékegységgel kifejezhető volumen vagy kapacitás felek közötti
megoszlása mértékének figyelembevételével. A  költség mértékének vizsgálata és a  költségviselés érdekeltségi
arányának megállapíthatósága érdekében a  kérelmező – amennyiben a  kérelmező rendelkezik a  fizikai
infrastruktúra tulajdon- vagy használati jogával – köteles a kérelméhez csatolni tételes költségszámítását és ennek
igazolásául szolgáló, a  közös használattal érintett eszközökre vonatkozó analitikus nyilvántartásait, valamint
– ha az  érintett infrastruktúraelem tekintetében használati joggal rendelkezik – a  használati jogát megalapozó
megállapodást, megállapodásokat.
(3) Az  eljáró tanács a  költséget az  egyes költségtételek indokoltsága tekintetében egyedileg vizsgálja. Az  eljáró
tanács a  költségek vizsgálata, illetve az  indokolt költségek mértékének megállapítása során az  érintett
infrastruktúraelemhez kapcsolódóan a  hálózatüzemeltetőnél felmerülő közvetlen költségeket, így különösen
az  amortizációt, tőkeköltséget vagy bérleti díjat és az  infrastruktúraelemhez kapcsolódó üzemeltetési-fenntartási
tevékenység költségét, továbbá az általános költségek arányos részét veszi figyelembe.
(4) Ha a  közös használat olyan szolgáltató fizikai infrastruktúrájára vonatkozik, amely a  hálózati infrastruktúrájának,
illetve valamely infrastruktúraelemének az átengedésére a Hatóság jelentős piaci erejű szolgáltatók azonosításával
kapcsolatos határozata alapján kötelezett, és a közös használatra vonatkozó igénnyel érintett infrastruktúraelemhez
való hozzáférésre vonatkozóan szabályozott díj van érvényben, az eljáró tanács az  indokolt költségek mértékének
megállapítása során a szabályozott díjat, valamint az annak alapjául szolgáló költségelemeket is figyelembe veheti.
(5) Az eljáró tanács az eljárás során vizsgálja, hogy a költségek térítése megfelel-e a költségfelmerülés időbeliségének,
és az  egyszer felmerülő tevékenységek költségeit egyszeri díjjal, a  folyamatos tevékenységek és az  eszközök
költségeit havi díjjal állapítja meg.
(6) Ha a  fizikai infrastruktúra közös használatának érdekében átalakításra, alkalmassá tételre is sor került, és ennek
költségei az átalakítással, közös használatra alkalmassá tétellel összefüggő költségek között elszámolásra kerültek,
akkor az  eljáró tanács a  költségek megállapítása során az  átalakítás következtében bekövetkező értéknövekedést
nem veszi figyelembe.
(7) Az eljáró tanács a hálózatüzemeltető fizikai infrastruktúrájának elektronikus hírközlési szolgáltató általi használatával
kapcsolatos költségek felek közötti, érdekeltség szerinti megosztásának megállapítása során elsősorban a  fizikai
infrastruktúra közös használatához kapcsolódó, természetes mértékegységgel kifejezhető volumen vagy kapacitás
felek közötti megoszlásának mértékét veszi figyelembe.
(8) Hozzáférési díj megállapítására irányuló kérelem esetén a  hálózatüzemeltető kérelmében köteles hitelt érdemlő
módon, adatokkal, bizonyítékokkal alátámasztani az  infrastruktúra megosztásnak a  hálózatüzemeltető piaci
helyzetére, üzleti tervére, gazdálkodására, várható pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásait, és köteles mellékelni
az ezt alátámasztó üzleti adatokat és számításokat.
(9) A költségek meghatározása során az eljáró tanács – amennyiben rendelkezésre áll – figyelembe veheti és értékelheti
a jogvitában érintett felekkel hasonló helyzetben lévő hálózatüzemeltetők összehasonlításra alkalmas egyéb adatait
is.
16. § A  13–15.  § szerinti eljárásban a  Korm. rendelet szabályait kell alkalmazni. A  kérelemhez az  eljárásban érintett
szakhatóságok – a  kérelem benyújtása időpontjában még felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalása
becsatolható.
7. Az épületen belüli fizikai infrastruktúrához való hozzáférés biztosításával kapcsolatos jogvita
17. § (1) Az Eht. 99/C. § (1) bekezdés szerinti jogvitás eljárás megindítására irányuló kérelemhez csatolni kell – amennyiben
rendelkezésre állnak – a jogvitás eljárás tárgyát képező, a kérelem benyújtását megelőzően az üggyel kapcsolatban
a  felek által egymásnak megküldött, valamint az  egyeztetésekről készült dokumentumokat, így különösen
jegyzőkönyveket, kép- vagy hangfelvételeket vagy emlékeztetőket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem megalapozottsága esetén az eljáró tanács határozatában megállapíthatja:
a) az épületen belüli fizikai infrastruktúra, valamint az épületen belüli hozzáférési pont helyét, a közös használat
módját,
b) az épületen belüli fizikai infrastruktúra környezetének helyreállításához szükséges és elégséges feltételeket,
c) az épületen belüli fizikai infrastruktúra felhasználásával elhelyezhető elektronikus hírközlési hálózati elemek
műszaki jellemzőit, továbbá
d) az  épületen belüli fizikai infrastruktúra átalakításával, illetve közös használatra való alkalmassá tételével,
valamint közös használatával összefüggésben figyelembe vehető költség mértékét, az alkalmazható díjakat
és az elszámolás módját vagy
e) amennyiben az  ügy sajátosságai indokolják, a  fizikai infrastruktúra átalakításával, illetve közös használatra
való alkalmassá tételével, valamint közös használatával összefüggésben figyelembe vehető költségek
tartalmát, az elszámolási elveket, a díjképzés elveit és az elszámolás módját.
(3) A jogvitás eljárás során az épületen belüli fizikai infrastruktúrával rendelkezni jogosult személynek kell bizonyítania
az Eht. 90. § (4) bekezdés a)–c) pontja szerinti valamely megtagadási ok fennállását.
18. § (1) Az  Eht. 99/C.  § (1)  bekezdése szerinti, az  épületen belüli fizikai infrastruktúrához való hozzáférés biztosításával
kapcsolatos jogvitás eljárásban az  eljáró tanács az  épületen belüli fizikai infrastruktúra átalakításával
összefüggésben felmerülő költségek (e § alkalmazásában a  továbbiakban: költség) tekintetében a  költségek
mértékét és indokoltságát vizsgálja.
(2) A költségek mértékének vizsgálata érdekében a kérelmező – ha a kérelmező az épületen belüli fizikai infrastruktúra
tulajdon- vagy használati jogával rendelkezni jogosult személy – köteles a  kérelméhez csatolni a  tételes
költségszámítását és ennek igazolásául szolgáló, a felmerülő költségekkel összefüggésben rendelkezésre álló összes
releváns pénzügyi információját, így különösen:
a) a felmerülő költségeket igazoló saját pénzügyi bizonylatait és dokumentumait,
b) szállítói, vállalkozói ajánlatait, valamint
c) korábbi, hasonló jellegű átalakításokhoz kapcsolódó költségelszámolásait, egyéb adatait.
(3) Ha a  költség az  ellenérdekű ügyfél oldalán merül fel, az  eljáró tanács az  ellenérdekű ügyfelet a  (2)  bekezdésben
foglalt dokumentumok, információk, adatok benyújtására kötelezi.
(4) Az eljáró tanács a költséget az egyes költségtételek indokoltsága tekintetében egyedileg vizsgálja.
 (5) A  költségek számítása során az  eljáró tanács csak azon költségeket veszi figyelembe, amelyek elkerülhetőek
lennének, ha az épületen belüli fizikai infrastruktúra átalakítására nem kerülne sor.
 (6) Az  eljáró tanács az  átalakítás vonatkozásában az  épületen belüli fizikai infrastruktúra tulajdon- vagy használati
jogával rendelkezni jogosult személy által alkalmazható költségek mértékét a  legkisebb költség elvének
megfelelően állapítja meg.
(7) Az eljáró tanács a költségek megállapítása során – amennyiben az átalakításhoz indokolt felújítás is kapcsolódik –
az átalakítás költségét az indokolt felújítás költségével csökkentett mértékben határozza meg.
(8) A  költségek meghatározása során az  eljáró tanács – ha rendelkezésre állnak – figyelembe veheti és értékelheti
a  jogvitában érintett felekkel hasonló helyzetben lévő elektronikus hírközlési szolgáltatók összehasonlításra
alkalmas egyéb adatait is.
19. § (1) Az  eljáró tanács az  épületen belüli fizikai infrastruktúra elektronikus hírközlési szolgáltató általi használatával
összefüggésben a  figyelembe vehető költségek (e § alkalmazásában a  továbbiakban: költség) tekintetében
a költségek mértékét és indokoltságát vizsgálja.
(2) Az  épületen belüli fizikai infrastruktúra kérelmező és az  ellenérdekű ügyfél általi közös használata esetén
a  kérelmező a  kérelmében köteles nyilatkozni arról, hogy a  költségek viselése tekintetében mi az  ellenérdekű
ügyfél és a  kérelmező érdekeltségének aránya, valamint köteles ezt megindokolni a  közös használathoz
kapcsolódó, természetes mértékegységgel kifejezhető volumen vagy kapacitás felek közötti megoszlása
mértékének figyelembevételével. A  költség mértékének vizsgálata és a  költségviselés érdekeltségi arányának
megállapíthatósága érdekében a  kérelmező – ha a  kérelmező szolgáltató rendelkezik az  épületen belüli fizikai
infrastruktúra tulajdon- vagy használati jogával – köteles a kérelméhez csatolni tételes költségszámítását és ennek
igazolásául szolgáló, az érintett eszközökre vonatkozó analitikus nyilvántartásait, valamint – ha az érintett építmény
tekintetében használati joggal rendelkezik – a használati jogát megalapozó megállapodást, megállapodásokat.
(3) Ha a  költség az  ellenérdekű ügyfél oldalán merül fel, az  eljáró tanács az  ellenérdekű ügyfelet a  (2)  bekezdésben
foglalt dokumentumok, információk, adatok benyújtására kötelezi.
(4) Az eljáró tanács a költséget az egyes költségtételek indokoltsága tekintetében egyedileg vizsgálja.
 (5) Az eljáró tanács a költségek vizsgálata, illetve az  indokolt költségek mértékének megállapítása során, az épületen
belüli fizikai infrastruktúra tekintetében rendelkezni jogosult elektronikus hírközlési szolgáltató esetében
az  érintett infrastruktúraelemhez kapcsolódóan felmerülő közvetlen költségeket, így különösen az  amortizációt,
a  tőkeköltséget vagy bérleti díjat és az  infrastruktúraelemhez kapcsolódó üzemeltetési-fenntartási tevékenység
költségét, továbbá az általános költségek arányos részét veszi figyelembe.
(6) Az  épületen belüli fizikai infrastruktúra tekintetében rendelkezni jogosult elektronikus hírközlési szolgáltató
esetében alkalmazott tőkeköltségszorzó vizsgálata, illetve a  tőkeköltség megállapítása során az  eljáró tanács
mérlegelheti az infrastruktúra megosztásához kapcsolódó üzleti kockázatokat.
(7) Ha a  közös használat olyan elektronikus hírközlési szolgáltató épületen belüli fizikai infrastruktúrájára vonatkozik,
amely az  épületen belüli fizikai infrastruktúrájának, illetve valamely infrastruktúraelemének az  átengedésére
a  Hatóság jelentős piaci erejű szolgáltatók azonosításával kapcsolatos határozata alapján kötelezett, és a  közös
eszközhasználatra vonatkozó igénnyel érintett infrastruktúraelemhez való hozzáférésre vonatkozóan szabályozott
díj van érvényben, az  eljáró tanács az  indokolt költségek mértékének megállapítása során a  szabályozott díjat,
valamint az annak alapjául szolgáló költségelemeket is figyelembe veheti.
(8) Amennyiben az  épületen belüli fizikai infrastruktúrával rendelkezni jogosult személy nem elektronikus hírközlési
szolgáltató, az eljáró tanács a költségek indokoltságát egyedileg, a benyújtott költségszámítások alapján vizsgálja.
(9) Az eljáró tanács megvizsgálja továbbá, hogy a költségek térítése megfelel-e a költségfelmerülés időbeliségének, és
az egyszer felmerülő tevékenységek költségeit egyszeri díjjal, a folyamatos tevékenységek és az eszközök költségeit
havi díjjal állapítja meg.
(10) Ha az  épületen belüli fizikai infrastruktúra használatának érdekében átalakításra is sor került, és ennek költségei
az átalakítással összefüggő költségek között elszámolásra kerültek, akkor az eljáró tanács a közös eszközhasználat
költségeinek megállapítása során az átalakítás következtében bekövetkező értéknövekedést nem veszi figyelembe.
(11) Az eljáró tanács az elektronikus hírközlési szolgáltató épületen belüli fizikai infrastruktúrájának másik elektronikus
hírközlési szolgáltató általi használatával kapcsolatos költségek felek közötti, érdekeltség szerinti megosztásának
megállapítása során elsősorban az  épületen belüli fizikai infrastruktúra közös használatához kapcsolódó,
természetes mértékegységgel kifejezhető volumen vagy kapacitás felek közötti megoszlásának mértékét veszi
figyelembe.
(12) A  költségek meghatározása során az  eljáró tanács – ha rendelkezésre állnak – figyelembe veheti és értékelheti
a  jogvitában érintett felekkel hasonló helyzetben lévő elektronikus hírközlési szolgáltatók összehasonlításra
alkalmas egyéb adatait is.
8. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1686/2015. (IX. 25.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, a telepszerű lakhatás kezelését megalapozó szakpolitikai stratégia elfogadásáról.
1. A Kormány
1.1. a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó, a telepszerű lakhatás kezelését célzó fejlesztéseinek megalapozása,
valamint a rendelkezésre álló uniós fejlesztési források hatékony felhasználása érdekében
a) elfogadta a  részére bemutatott, a  2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan a  telepszerű lakhatás
kezelését megalapozó szakpolitikai stratégiát (a továbbiakban: stratégia);
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Magyar nemzeti társadalmi felzárkózási stratégia
II. végrehajtásának 2015–2017. évekre szóló kormányzati intézkedési tervének előkészítése során
gondoskodjon a  telepszerű lakhatás kezelését megalapozó lakhatási stratégia végrehajtását
szolgáló intézkedések megjelenítéséről;
Felelős:    emberi erőforrások minisztere
          Határidő:  a Magyar nemzeti társadalmi felzárkózási stratégia II. intézkedési tervének
felülvizsgálatával párhuzamosan
c) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, valamint
a  stratégia megvalósításában érintett minisztereket, hogy a  2014–2020 közötti európai uniós
fejlesztési források felhasználásának tervezésével, végrehajtásával és intézményrendszerének
kialakításával összefüggő feladatok teljesítésekor vegyék figyelembe és biztosítsák azokat
az  eszközöket, amelyek lehetőséget nyújtanak a  stratégia céljainak megvalósítására, különös
figyelemmel azok fenntarthatóságára,
Felelős:    emberi erőforrások minisztere
      Miniszterelnökséget vezető miniszter
      feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő:  folyamatos
1.2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a stratégiát a Kormány honlapján (www.kormany.hu) tegye
közzé.
          Felelős:    emberi erőforrások minisztere
          Határidő:  azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
529/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenységet végző személyek és szervezetek kötelező baleseti kárfedezeti képessége biztosításának részletes szabályairól.
A Kormány a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló 2015. évi CII. törvény 24.  § (1)  bekezdés
g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet meghatározza a  Magyarországon nyilvántartásba vett, vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás
közlekedési tevékenységet végző személyek és szervezetek (a továbbiakban: tevékenységet végzők) által
a  felelősségi körükbe tartozó baleseti károk megtérítésére való alkalmasságukkal kapcsolatosan teljesítendő
követelményeket és a teljesítés igazolásának módját.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) fedezeti összeghatár: a  vagyoni biztosíték értékének legkisebb mértéke, amivel a  tevékenységet végzőnek
rendelkeznie kell;
b) üzemi baleset: a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenység végzése során
bekövetkező személyi sérüléssel vagy anyagi kárral járó esemény.
2. Kárfedezeti képesség 3. § (1) A  tevékenységet végzők e  rendeletben előírt kötelező kárfedezeti képessége annak biztosítására szolgál,
hogy a  tevékenységet végzők a  fedezeti összeghatárig terjedő értékben képesek legyenek az  üzemi balesettel
összefüggésben a felelősségi körükbe tartozóan az utasoknak és a harmadik személyeknek – különösen a személyek
életében, testi épségében és egészségében, a  poggyászban, az  egyéb kötöttpályás közlekedési rendszerben
és tartozékaiban, a  szállított áruban, valamint a  környezetben – általuk e  minőségükben, vagy a  vasútnak nem
minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenység végzéséhez igénybe vett közreműködő személyek által
okozott baleseti károk megtérítésére.
(2) A  tevékenységet végzők a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenységhez szükséges,
megfelelő kárfedezeti képességgel rendelkeznek, amennyiben a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás
közlekedésről szóló 2015. évi CII. törvény (a továbbiakban: Ekpt.) 9.  § (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott,
illetve a 4. §-a szerint rájuk irányadó fedezeti összeghatárt elérő értékben – az 5. § (1) bekezdésében meghatározott
és a 6. § rendelkezéseinek megfelelő – egy vagy több vagyoni biztosítékkal rendelkeznek.
3. Fedezeti összeghatár 4. § Az áruszállítást végző egyéb kötöttpályás rendszerek üzemeltetője köteles a  baleseti károk fedezetére vagyoni
biztosítékkal rendelkezni, amelynek mértéke legalább 3 millió forint.
4. A vagyoni biztosíték 5. § (1) Vagyoni biztosíték lehet
a) garanciaszerződés,
b) Magyarország területén biztosítási tevékenység végzésére jogosult biztosítóval kötött felelősségbiztosítási
szerződés (a továbbiakban: biztosítás).
 (2) Az egyes vagyoni biztosíték formák külön-külön és együttesen is alkalmazhatók.
6. § (1) A vagyoni biztosítékra vonatkozó szerződés akkor felel meg e rendelet rendelkezéseinek, ha
a) a vagyoni biztosíték a 3. § (1) bekezdésében meghatározott valamennyi kárigény kielégítésére felhasználható,
b) rendelkezik arról, hogy a  szerződés bármely okból történő megszűnése vagy megszüntetése esetén
a  hitelintézet vagy a  biztosító a  vasúti igazgatási szervet haladéktalanul elektronikus úton tájékoztatja,
továbbá
c) biztosítás esetén a  biztosító az  esetlegesen előírt önrésztől függetlenül a  biztosítási összeg erejéig a  teljes
kárt megtéríti.
(2) A  garanciaszerződés és a  biztosítási összeg pénzneme forint vagy a  Magyar Nemzeti Bank által jegyzett deviza
lehet. A  devizában meghatározott összeget a  fedezeti összeghatár megállapításakor a  tárgyévet megelőző évben
a Magyar Nemzeti Bank által közzétett utolsó devizaárfolyam szerinti értéken kell figyelembe venni.
(3) Ha a vagyoni biztosíték mértéke a felhasználás következtében a fedezeti összeghatár alá csökkent, a tevékenységet
végzők – amennyiben az  üzemi balesettel érintett vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési
tevékenységet tovább folytatják – a  vagyoni biztosítéknak legalább a  fedezeti összeghatár mértékéig történő
emeléséről haladéktalanul, de legkésőbb a  csökkenés napjától számított harminc napon belül gondoskodnak, és
ennek megtörténtéről a vasúti igazgatási szervet elektronikus úton, egy munkanapon belül értesítik.
7. § (1) A  garanciaszerződésben rögzíteni kell, hogy a  hitelintézet bármely olyan személynek kifizetést teljesít a  vagyoni
biztosíték terhére, aki a  tevékenységet végzők felelősségi körébe tartozóan elszenvedett kárának jogalapját és
összegét
a) a tevékenységet végzők írásbeli elismerő nyilatkozatával vagy
b) a bíróság végrehajtható határozatával
igazolja.
(2) Ha a  tevékenységet végzők a  bejelentéshez kötött vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési
tevékenységgel felhagynak és ezt a  vasúti igazgatási szerv részére bejelentették vagy a  tevékenység folytatását
a vasúti igazgatási szerv megtiltotta, a garanciaszerződés hatályát csak azt követően szüntethetik meg, hogy a vasúti
igazgatási szervnél igazolták a következőket:
a) valamennyi, velük szemben bejelentett, nem vitatott vagy a  bíróság végrehajtható határozata által
megalapozott kárigényt kielégítettek, valamint
b) az  egyéb, jogvita tárgyává tett kárigények vonatkozásában az  eljárás a  tevékenységet végzők marasztalása
nélkül jogerősen befejeződött.
 (3) A  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  tevékenységet végzők a  garanciaszerződés hatályát a  bejelentéshez
kötött, vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenység felhagyását és ennek a  vasúti
igazgatási szerv részére történő bejelentését vagy a  vasúti igazgatási szervnek a  tevékenység folytatását megtiltó
határozata véglegessé válását követően bármikor megszüntethetik, ha velük szemben a  garanciaszerződés
időbeli hatálya alatt bejelentett kárigény nem volt és erről a vasúti igazgatási szerv részére cégszerűen aláírt, vagy
természetes személy esetén teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatot tesznek.
5. A kárfedezeti képesség igazolása 8. § (1) A vagyoni biztosítékra vonatkozó szerződés megkötését, valamint annak folyamatos hatályban tartását
a) a  biztosítási szerződés különös szerződési feltételeket tartalmazó része eredeti vagy közjegyző által
hitelesített másolati példánya, a biztosítási kötvény eredeti vagy közjegyző által hitelesített másolati példánya
és a  biztosítási díjjal rendezett időszakról – ideértve a  díjhalasztást is – a  biztosító által kiállított igazolás
eredeti vagy közjegyző által hitelesített másolati példánya vagy
b) a garanciaszerződés eredeti vagy közjegyző által hitelesített másolat példánya
tanúsítja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolás tartalmazza
a) a szerződés azonosítóját (szerződésszám, kötvényszám),
b) a biztosító nevét, székhelyét és elérhetőségeit,
c) a szerződő biztosított teljes nevét, székhelyét és elérhetőségeit,
d) a kockázatviselés kezdetét és a biztosítási időszakot,
e) a biztosítási eseményt,
f ) a vállalt kockázatot, annak mértékét és területi hatályát,
g) az önrész formáját és mértékét,
h) a mentesüléseket, kizárásokat és záradékokat,
i) a kárrendezés, valamint a kártérítés kifizetésének módját,
j) a szerződés keltét,
k) a kötvényfeltételeket,
l) a biztosított tevékenység megnevezését.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  vagyoni biztosítékra vonatkozó szerződés megkötését, valamint
annak folyamatos hatályban tartását tanúsító iratokat a  tevékenységet végzők másolatban is benyújthatják, ha
a benyújtással egyidejűleg nyilatkoznak arról, hogy a benyújtott másolat az eredetivel mindenben megegyezik.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1685/2017. (IX. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Borkincstár Program keretében az állami tulajdonban lévő muzeális borok állagmegóvásával kapcsolatos kormányzati feladatokról.
A Kormány a Nemzeti Borkincstár Program végrehajtása keretében a szükséges költségvetési források biztosítása mellett
 1. egyetért a Tolcsva 22, 22/A és 23/6/H helyrajzi szám alatti ingatlanok (pince) felújításával és a  borok méltó
elhelyezéséhez nélkülözhetetlen infrastrukturális feltételek megteremtésével; a muzeális borok értékmegőrzésével
és állagmegóvásával kapcsolatban a  borkészlet laboros műszerekkel történő eredetvizsgálatával, a  hatósági
analitikai vizsgálatok elvégzésével, kutatási célú adatbázis kialakításával; a  borok állagmegóvásával kapcsolatos
borszakmai, valamint a muzeális tételek hitelesítésével és nyomon követésével összefüggő feladatok ellátásával;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Borkincstár Program végrehajtása érdekében
2017–2019. években gondoskodjon összesen legfeljebb 1 458 563 000 forint többletforrásként történő biztosításáról
az alábbi megosztásban:
a) a 2017-ben felmerülő feladatok finanszírozására a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
1.  Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím javára 24  050  000 forintot, a  2. Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal cím javára 126  556  000 forintot, a  8. Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ cím
javára 63 500 000 forintot,
b) a 2018-ban felmerülő feladatok finanszírozására a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
1.  Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím javára 75  950  000 forintot, a  2. Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal cím javára 719  298  000 forintot, a  8. Nemzeti Agrárkutatási is Innovációs Központ cím
javára 190 500 000 forintot,
c) a 2019-ben felmerülő feladatok finanszírozására a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
1.  Földművelésügyi Minisztérium igazgatása cím javára 21  683  000 forintot, a  2. Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal cím javára 237 026 000 forintot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) és a b) pont tekintetében a felmerülés ütemében
 a c) pont tekintetétben az éves költségvetési tervezés menetében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
104/2011. (HK 5.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2606 LO 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110.§ (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról
szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2606 1. kiadás végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettes ének közleményében (2011. HK 4.) fenntartás nélkül elfogadott és
hatályba léptetett STANAG 2606 LO (EDITION 1) –
GUIDANCE FOR THE CONDUCT OF TACTICAL
STABILITY ACTIVITIES AND TASKS – ATP-3.2.1.l
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A szövetségi kiadvány célja, hogy a harcászati szinten dolgozó parancsnokok részére iránymutatást biztosítson a stabilitási feladatok és tevékenységek tervezéséhez
és végrehajtásához. A dokumentum összefoglalja a válságreagáló műveletek hadműveleti környezetét, részletezi
a tevékenységek fajtáit, a kapcsolódó harcászati feladatokat, valamint a tervezési folyamatot és a végrehajtás
rendjét.
A kiadvány tartalmát az MH ÖHP személyi állománya a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg és
alkalmazza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Kovács József vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
66/2016. (III. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Bordás Máriát 2016. április 10. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1171/2018. (III. 27.) Korm. határozata a Magyar Bencés Kongregáció Szent Mór Perjelség által tervezett beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Bencés Kongregáció Szent Mór Perjelség által tervezett beruházás előkészítésével;
 2. az 1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (2) bekezdés g), m), o) pontja szerinti
előkészítési fázisaira összesen 111 400 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési
fázisokat legkésőbb 2018. december 31. napjáig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
–  a  2.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében – összesen 111 400 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61.  Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi
közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára az  1.  melléklet szerint, a  fel nem
használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében, a  Beruházás Előkészítési Alap 2018.  évi létrehozásához
szükséges intézkedésekről szóló 1020/2018. (II. 6.) Korm. határozatban foglalt feladatok
végrehajtását követően azonnal
a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a  6.  pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Magyar Bencés Kongregáció Szent Mór Perjelség
valósítsa meg;
6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti véghatáridő lejártát követő 30 napon belül
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény,
ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a jelentés elfogadását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2013. (HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Gépjármű Beszerzési Programhoz kapcsolódó hadfelszerelés fejlesztési feladatokat végrehajtó és a programmal összefüggő döntéseket előkészítő Program Irányító Csoport felállításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(3) bekezdés f) pontja és 11. § (3) bekezdése alapján, figyelemmel a védelmi képesség-fejlesztési feladatok programozott tervezéséről és végrehajtásáról szóló 113/2007.
(HK 20.) HM utasítás és a kiemelt hadfelszerelés-fejlesztési programok besorolásáról szóló 39/2013. (VII. 25.)
HM utasítás rendelkezéseire, az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Az MH hosszú távú fejlesztési koncepcióival összhangban, a jelenleg meglévő járműpark korszerűsítése, a
Gépjármű Beszerzési Programra (a továbbiakban: GBP)
megkötött keretszerződésekhez kapcsolódó éves kiegészítő megállapodások szakmai előkészítése, valamint a
program végrehajtásához kötődő felsővezetői döntések
előkészítése érdekében, továbbá a GBP-vel összefüggő
kutatási, fejlesztési, tervezési, szervezési és koordinációs
feladatok irányítására a program végrehajtás időszakában Program Irányító Csoportot (a továbbiakban: PICS)
hozunk létre.
3. A PICS vezetője a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM HVF) hadfelszerelés fejlesztési osztályvezetője (főov. h.).
4. A PICS titkárát a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban:
HVK) Logisztikai Csoportfőnökség állományából kell kijelölni.
5. A PICS állandó tagjai:
a) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség szakirányú
képviselője – a HVK hosszútávú haderőfejlesztési koncepciójával összhangban a tárca és az MH perspektívikus
igényeinek meghatározása vonatkozásában,
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság szakirányú
képviselője – az alkalmazhatóság megítélése, a végfelhasználók által végzett alkalmazási próbák végrehajtása és
a végfelhasználói javaslatok bedolgozása vonatkozásában, az MH Logisztikai Központ érintett szakterületeinek
képviselői – műszaki, technikai kérdések, szakmai követelmények kidolgozása vonatkozásában, és
c) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH) szakirányú képviselője – szabványosítási, minőségirányítási, termék kodifikációs kérdésekben, katonai
alkalmazhatósági vizsgálatok vonatkozásában.
6. A PICS meghívott tagjai:
a) a RÁBA Jármű Kft. képviselője;
b) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség képviselője
– új járműtípusok beszerzésének tervezése esetén a harcászati-, hadműveleti alkalmazási követelmények meghatározása vonatkozásában.
7. A PICS munkájába eseti jelleggel meghívás alapján
részt vehet a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat képviselője, illetve a PICS vezetőjének döntése alapján más szervezet képviselője is, amennyiben jelenléte segíti a PICS
eredményes munkáját.
8. A PICS tagjait a 4. pontban, 5. pont a) és b) alpontjában, valamint a 6. pont b) alpontjában meghatározott szervezetek állományából a HVK Törzsigazgató, az 5. pont
c) alpontjában meghatározott szervezet állományából a
HM VGH főigazgatója jelöli ki.
9. A PICS feladata a felsővezetői szintű döntések előkészítéséhez szükséges javaslatok összeállítása és vezetői
előterjesztése a tevékenysége során vizsgált összes alternatíva megjelenítésével. A PICS működése során döntési
jogkörrel nem rendelkezik.
10. A PICS tagjai a döntések előkészítése érdekében
közvetlen kapcsolatot tartanak fenn a honvédségi szervezetekkel saját szakterületükkel összefüggésben, a PICS
vezetőjének hozzájárulásával kezdeményezhetnek szakmai szintű egyeztető megbeszéléseket.
11. A PICS vezetője a feladat végrehajtásában a feladatkörében érintett összes honvédségi szervezet vezetőjénél
közreműködést kezdeményezhet a szolgálati elöljáró, illetve hivatali felettes egyidejű tájékoztatása mellett, figyelemmel a PICS tagjainak szolgálati határidős elfoglaltságára. Az érintett szervek, szervezetek vezetői a PICS veze
tőjének megkeresésére a feladatkörük szerint kötelesek
együttműködni. 12. A PICS feladatai:
a) elemzi és tisztázza a programhoz kapcsolódó végre
hajtott feladatokat, korábbi vezetői döntéseket, folyamatosan pontosítja a program végrehajtására irányuló feladatés ütemtervet,
b) összehangolja a hadfelszerelési fejlesztési programok GBP-t érintő beszerzéseit, illetve a különböző szakterületeken jelentkező fejlesztési igényeket,
c) elkészíti, és folyamatosan karbantartja a különböző,
beszerzésre tervezett járművek harcászati műszaki követelményeit az alkalmazói követelmények ismeretében, illetve elemzi a Szállító által benyújtott műszaki specifikációk tervezeteit,
d) meghatározza a szükséges műszaki fejlesztések tartalmát, felügyeli azok végrehajtását,
e) előkészíti a programhoz kapcsolódó felső vezetői
döntéseket, elkészíti a szükséges beszámolók, illetve előterjesztések anyagát,
f) a vonatkozó szabályozóknak megfelelően koordinálja
a kapcsolódó költségvetés tervezési feladatokat, illetve a
beszámolók elkészítését,
g) a vonatkozó szabályozóknak megfelelően koordinálja a kapcsolódó költségvetés tervezési feladatokat, illetve
a beszámolók elkészítését, előkészíti a GBP keretszerződéseihez kapcsolódó, új gépjármű beszerzésekre irányuló
éves, illetve eseti kiegészítő megállapodásokat,
h) közreműködik az új jármű típusok katonai alkalmassági vizsgálatainak végrehajtásában,
i) feldolgozza a vizsgálatok tapasztalatait, és beépíti
azokat a további fejlesztésekbe, valamint
j) kidolgozza a beszerzendő eszközök üzembentartási
elgondolását, ezen belül meghatározza a termékazonosításba bevont elemeket.
13. A PICS ülései a vezető kezdeményezésére hívhatóak össze, az aktuális feladatok által megkövetelt rendszerességgel.
14. A PICS az alakuló ülését az együttes intézkedés hatálybalépését követő 15. napig megtartja.
15. A PICS titkára a feladatok alakulásáról, az új információkról az érintett szervezeteket a megalapozott véleményalkotás, és a vezetői döntés előkészítés érdekében
rendszeresen tájékoztatja.
16. A PICS vezetője az elvégzett munkáról, a döntést
igénylő kérdésekről a feladatok ismeretében szükséges, illetve az elöljáró által megkövetelt rendszerességgel jelent
a HM VGHÁT részére.
17. A PICS munkájában való részvételért díjazás nem
adható.
18. A belföldi kiküldetési költségeket az érintett tag tekintetében az állományilletékes szervezet viseli.
19. Az esetlegesen felmerülő külföldi kiküldetéseket a
HM VGH tervezi a kereskedelmi kiutazások tervében, illetve azok költségeit viseli. A kereskedelmi kiutazások
tervezése érdekében a HM HVF a tárgyévet megelőző augusztus 1-jéig megküldi igényeit a HM VGH részére.
A HM VGH a kereskedelmi kiutazásokat a tárgyévet megelőző augusztus 31-ig terjeszti fel jóváhagyásra a HM
VGHÁT részére.
20. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
7/2011. (I. 28.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak felmentéséről és új tagok megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (4) és (6) bekezdése, valamint a statisztikáról szóló 1993. évi
XLVI. törvény végrehajtásáról szóló 170/1993. (XII. 3.) Korm. rendelet 4. § (1) és (2) bekezdésének d) pontja alapján –
a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztésére – Baranyi Tibort, a Külügyminisztérium volt főosztályvezetőjét,
dr. Barát Máriát, a volt Miniszterelnöki Hivatal főosztályvezető-helyettesét,
dr. Gönczöl Katalint, az Országos Bűnmegelőzési Bizottság volt elnökét,
dr. Gergely Erzsébetet, a volt Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Minisztérium főosztályvezető-helyettesét,
dr. Haraszti Katalint, a volt Pénzügyminisztérium főosztályvezetőjét, Kaló Editet, a Magyar Nemzeti Bank volt igazgatóját,
Kozma-Lukács Juditot, a volt Oktatási és Kulturális Minisztérium osztályvezetőjét,
Péterfia Ferencet, a Külügyminisztérium főosztályvezetőjét, Szittáné Bilanics Erzsébetet, a volt Önkormányzati Minisztérium főosztályvezető-helyettesét,
dr. Tóth Magdolnát, a volt Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium főosztályvezetőjét, és
dr. Ulicska Lászlót, a volt Szociális és Munkaügyi Minisztérium szakmai tanácsadóját
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt – felmentem, egyidejűleg
dr. Ligeti Miklós Zoltánt, a Belügyminisztérium főosztályvezető-helyettesét, Farkas Krisztinát, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárát,
Misovicz Tibort, a Külügyminisztérium helyettes államtitkárát, Palotai Dánielt, a Nemzetgazdasági Minisztérium főosztályvezetőjét és
Tardos Ágnest, a Magyar Nemzeti Bank igazgatóját – a 2011. január 15-étől 2011. december 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2018. (VII. 3.) AM rendelete a Dél-dunántúli Vadgazdálkodási Táj vadgazdálkodási tájegységeinek vadgazdálkodási tervéről.
A vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  § (1)  bekezdés a)  pont
4. alpontjában, valamint c) pont 2. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79. § 12. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A 401. számú Mezőföldi, a  402. számú Külső-somogyi, a  403. számú Kapos-tolnai, a  404. számú Zselic-középsomogyi, a  405. számú Belső-somogyi, a  406. számú Mecseki, a  407. számú Dél-baranyai ártéri, a  408. számú
Tolnai-hegyháti, a  409. számú Gemenci, valamint a  410. számú Dél-balatoni vadgazdálkodási tájegység
(a továbbiakban együtt: Dél-dunántúli Vadgazdálkodási Táj) tájegységi vadgazdálkodási terve
a) vad élőhelyének általános jellemzését az 1. melléklet,
b) egyes vadfajok állományának leírását a 2. melléklet,
c) vadállomány-szabályozásának irányelveit, az  egyes vadfajok szerint fenntartandó legkisebb vadlétszámot
(törzsállomány), valamint az élőhelyet még nem veszélyeztető legmagasabb vadlétszámot a 3. melléklet,
d) vadgazdálkodási tájegységi trófeabírálat irányelveit a 4. melléklet,
e) természet- és tájvédelmi előírásait védett természeti területen az 5. melléklet,
f ) hosszú távú természetvédelmi céljait a 6. melléklet
tartalmazza.
2. § A vadgazdálkodásért felelős miniszter az 1–6. melléklet, továbbá az azok tervezéséhez felhasznált vadgazdálkodási
alapadatok, az  azokat bemutató grafikonok és térképek, valamint azok szöveges értékelésének egységes
szerkezetben történő megjelenését a rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül az Országos Vadgazdálkodási
Adattár honlapján biztosítja.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
1/2010. (I. 22.) EüM tájékoztatója az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM tájékoztató 3. számú mellékletében foglalt homogén betegségcsoportok 5.0 verzióhoz kapcsolódó besoroló tábla változáslistájáról.
Az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló 9/1993. (IV. 2.) NM
rendelet 3. számú mellékletében foglalt HBCs 5.0 verzió besorolásához kapcsolódó változásokat e tájékoztató
Mellékletében foglaltak szerint módosítom. E tájékoztató Mellékletében foglaltakat a 2010. január 1-jei teljesítésektől kell alkalmazni.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
554/2011. (HK 13.) HVKF intézkedése a „Szakutasítás a meteorológiai támogatás végrehajtására” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (Hvt.) 101. § (3) bekezdés l) pontja
és (4) bekezdése szerinti feladatkörömben, a Hvt. 110. §
(1) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső
rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 3. §-ban foglalt jogkörömben – az egységes szabályozás és gyakorlat kialakítása
érdekében – a „Szakutasítás a meteorológiai támogatás
végrehajtására” című főnökségi kiadvány hatályba lépéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédségben meteorológiai támogatási feladatokat ellátó teljes személyi állományra, valamint a katonai repülőtereken vagy
külső leszállóhelyeken az állami célú légiközlekedést ter
vező, szervező és végrehajtó, a Magyar Honvédség, illetve
a Honvédelmi Minisztérium állományába tartozó szakszemélyzetre, mint a repülésmeteorológiai dokumentáció felhasználóira.
2. Ezen intézkedés mellékleteként kiadom a „Szakutasítás a meteorológiai támogatás végrehajtására” című főnökségi kiadványt (továbbiakban Szakutasítás).
3. A Szakutasításban foglaltakat a katonai meteorológiai szolgálathoz beosztott valamennyi katonának és közalkalmazottnak feladatkörének megfelelő mértékben ismernie kell.
4. A jelen intézkedés a közzététel napján, a Szakutasítás
a kiadás napján lép hatályba, és visszavonásig hatályosak.
5. A katonai meteorológiai szolgálat meteorológiai támogató elemeinek – MH GEOSZ Időjárás-előrejelző és
szakkiképzési osztály, MH Légi Vezetési és Irányítási
Központ Meteorológiai Központ, MH 59. Szentgyörgyi
Dezső Repülőbázis Hadműveleti Központ Meteorológiai
csoport, MH 86. Szolnok Helikopter Bázis Hadműveleti
Központ Meteorológiai csoport és MH Pápa Bázisrepülőtér Hadműveleti Központ Meteorológiai csoport – vezetői
a számukra előírt feladatok egyértelmű, részletes meghatározása céljából a Szakutasítás kiadását követő 60 napon
belül készítsék el szervezetük munka- és eljárásrendjét
– melynek tartalmát a Szakutasítás XI. Fejezete tárgyalja –
és terjesszék fel azt jóváhagyásra az MH geoinformációs
szolgálatfőnöknek.
6. A Szakutasítás hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti:
– Re 587 Utasítás a repülőcsapatok meteorológiai szolgálatának ellátására;
– Az MH Meteorológiai Szolgálat szolgálatfőnökének
61/2004 számú intézkedése az egyetemi szaktanfolyamot
végzett repülésmeteorológiai támogató asszisztensek szolgálatba állításáról és a METAR táviratok készítéséről;
– Az MH Meteorológiai Szolgálat szolgálatfőnökének
67/2005 számú intézkedése a meteorológiai támogatás
egyes feladatainak végrehajtására;
– Az MH Meteorológiai Szolgálat szolgálatfőnökének
108/2005 számú intézkedése a meteorológiai támogatás
egyes feladatainak végrehajtására kiadott 67/2005 számú
intézkedés módosítására;
– Az MH Geoinformációs Szolgálat szolgálatfőnökének 324/2008 (HK. 16.) MH GEOSZ SZF számú intézkedése a repülésmeteorológiai táviratok összeállításáról;
– Az MH Geoinformációs Szolgálat szolgálatfőnökének 342/2008 (HK. 17.) MH GEOSZ SZF számú intézkedése a TAF táviratok összeállításáról és kiadásáról;
– A HM Honvéd Vezérkar főnökének 4/2009. (HK. 2.)
HVKF számú intézkedése a repülésmeteorológiai dokumentáció és a repülésmeteorológiai tájékoztatás tartalmáról és az összeállított anyagok kezeléséről.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
98/2013. (VII. 16.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  nemzetgazdasági
miniszter javaslatára
dr. Berczik Ábelt a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. július 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2015. (III. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének
megvalósításával, a  magyarországi központi, valamint regionális szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai
megújításával kapcsolatos feladatok ellátására 2015. március 1. napjától három hónap időtartamra dr. Cseri Miklóst
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a  Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének megvalósítása feladatkörében kidolgozza
az épületegyüttesre vonatkozó tudományos, fejlesztési, muzeológiai és építési koncepciót, és ellátja – különösen –
a következő feladatokat:
a) az Erdély tájegység tudományos, fejlesztési és kutatási munkálatainak irányítása, koordinálása;
b) programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
c) az Erdély tájegység megvalósításához szükséges hatósági engedélyek beszerzése, szakmai, muzeológiai,
kiállítási és hasznosítási tervek elkészíttetése, az ún. átfogó telepítési terv véglegesítése;
d) az épületegyüttes megvalósítása által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezése, a  vonatkozó
kötelmek előkészítése;
e) az engedélyezéshez és a  finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok
elkészíttetése. 3. § A miniszteri biztos a  magyarországi központi, valamint regionális szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai
megújítása feladatkörében
a) az érintett szabadtéri múzeumok és tájházak bevonásával konzultatív fórumokat, munkacsoportokat alakít ki
és működtet rendszeres jelleggel szakmai koncepció előkészítése érdekében;
b) együttműködik a  Magyarországi Tájházak Szövetségével és a  tájházakat működtető önkormányzatokkal és
civil szervezetekkel a kulturális alapellátás hatékonyabb biztosítása érdekében.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri
Kabinet titkársága nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint bruttó 200 000 Ft/hó összegű díjazásra  jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
439/2016. (XI. 14.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Nicole Jocelyn Roberton rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Új-Zéland magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2016. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
81/2013. (XII. 21.) HM utasítása a fegyvernemi, csapat- vagy intézettörténeti emlékek megőrzésének feladatairól.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), továbbá
a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet)
terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. csapattörténeti emlékszoba: olyan honvédelmi kiállítóhely, amely a honvédelmi szervezet történetének írásos, képi
és tárgyi emlékeit gyűjti, nyilvántartja és mutatja be, valamint rendelkezik állandó kiállítás befogadására alkalmas
kiállítóteremmel és legalább egy raktárhelyiséggel, továbbá a honvédelmi szervezet által legalább egy, állományába
tartozó, kijelölt fő felelősségi körébe tartozik – munkaköri leírás szerint is – az emlékszobával járó teendők elvégzése,
2. fegyvernemi és csapat- vagy intézménytörténeti emlék: olyan történeti értékeket hordozó tárgy, írásos vagy
képi dokumentum, amely hitelesen tükrözi az  adott fegyvernem, honvédelmi szervezet működésének fontosabb
eseményeit, az oktatási, kiképzési vagy harci emlékeit, a harci-technikai eszközökben bekövetkezett változásokat és
kapcsolódik a honvédelmi szervezet hagyományainak folytatásához, valamint annak székhelyéhez,
3. fegyvernemi szakgyűjtemény: olyan honvédelmi kiállítóhely, amely a  muzeális intézményekről, a  nyilvános
könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Múz. tv.) 48.  §-a szerinti
közérdekű muzeális gyűjteménynek vagy közérdekű muzeális kiállítóhelynek minősül és egy fegyvernem, csapatnem,
szakcsapat vagy intézmény történetének írásos, képi vagy tárgyi emlékeit országosan gyűjti, tudományos igénnyel
feldolgozza, nyilvántartja és bemutatja, és rendelkezik azokkal a személyi és tárgyi feltételekkel, amelyeket a muzeális
intézmények működési engedélyéről szóló 2/2010. (I. 14.) OKM rendelet előír,
4. honvédelmi kiállítóhely: a magyar hadtörténelem egy adott időszaka történetének ápolására szolgáló, nem önálló
honvédelmi létesítmény, amely lehet fegyvernemi szakgyűjtemény vagy csapattörténeti emlékszoba.
2. A honvédelmi kiállítóhelyek létesítésére vonatkozó közös szabályok
3. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője, parancsnoka (a továbbiakban együtt: vezető) a honvédelmi kiállítóhelyre vonatkozó
részletes dokumentációt készít, amely tartalmazza
a) a honvédelmi szervezet megnevezését,
b) a honvédelmi szervezet vezetőjének fenntartásra vonatkozó szándéknyilatkozatát,
c) a létesítendő honvédelmi kiállítóhely méretarányos alaprajzát,
d) a honvédelmi kiállítóhely őrzésvédelme biztosításának leírását,
e) az elhelyezni kívánt vagyontárgyak tételes felsorolását és műtárgyvédelmük, állagmegóvásuk tervét és
f ) a létesítés, illetve a fenntartás 3 éves költségbecslését, amennyiben a tervezett költségviselő eltér az a) pontban
megnevezettől, úgy a költségviselő nyilatkozatát is.
 (2) A  honvédelmi szervezet vezetője a  részletes dokumentációt szakvélemény kiadása céljából megküldi a  HM
Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) parancsnoka részére.
 (3) A HM HIM az indokolással ellátott szakvéleményét a részletes dokumentáció alapján adja ki, amelyben a honvédelmi
kiállítóhely
a) létrehozását támogatja,
b) létrehozását az indokolásban részletezett változtatásokkal támogatja, vagy
c) létrehozását nem támogatja.
(4) A  (3) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott tartalmú szakvélemény esetén a honvédelmi szervezet vezetője
a részletes dokumentációt átdolgozhatja és ismételten megküldheti a HM HIM részére.
4. § A  honvédelmi kiállítóhelyek létesítése során elsősorban a  korábbi, működésüket szüneteltető gyűjtemények
felújítására, hasznosítására kell törekedni.
5. § A  KNBSZ fenntartásában lévő honvédelmi kiállítóhely esetén a  3. és 4.  §-ban foglaltakat azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a honvédelmi kiállítóhely létesítéséről a KNBSZ főigazgatója intézkedik a HM HIM parancsnokának
egyetértésével. A HM HIM parancsnoka az egyetértését a részletes dokumentáció alapján adja ki.
3. A fegyvernemi szakgyűjtemény létesítésére vonatkozó külön szabályok
6. § (1) A  támogató szakvélemény kiadását követően a  honvédelmi szervezet vezetője kezdeményezi a  fegyvernemi
szakgyűjtemény létesítésének engedélyezését
a) a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) alárendeltségébe tartozó honvédelmi szervezet vezetője
a HVKF-nél,
b) a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó honvédelmi szervezet vezetője a HM
közigazgatási államtitkáránál (a továbbiakban: HM KÁT).
 (2) A kezdeményezés a részletes dokumentációból és a HM HIM 3. § (3) bekezdés a) pontja szerinti támogatólag kiadott
szakvéleményéből áll.
 (3) A fegyvernemi szakgyűjtemény létrehozásáról, fenntartásáról a HM KÁT vagy a HVKF intézkedésben rendelkezik.
 (4) A  (3)  bekezdésben meghatározott intézkedés kiadását követően a  honvédelmi szervezet vezetője kérelmezi
a kultúráért felelős miniszternél a Múz. tv. 39–41. §-a szerinti működési engedély kiadását.
4. A csapattörténeti emlékszoba létesítésére vonatkozó külön szabályok
7. § (1) A HM HIM 3. § (3) bekezdés a) pontja szerint támogatólag kiadott szakvélemény kiadását követően a csapattörténeti
emlékszoba létrehozásáról, fenntartásáról a honvédelmi szervezet vezetője intézkedik.
(2) A  csapattörténeti emlékszoba esetén a  honvédelmi szervezet vezetője vagy parancsnoka kérelmezheti a  Múz. tv.
39–41. §-a szerinti működési engedély kiadását.
5. A honvédelmi kiállítóhely működtetése 8. § (1) A honvédelmi kiállítóhelyek működésének személyi, tárgyi és – ha a költségviselő a honvédelmi szervezet, akkor –
pénzügyi feltételeinek biztosítása a honvédelmi szervezet feladata.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladat teljesítése során a HM HIM muzeológiai szakfelügyeleti tevékenységet lát el, amelynek
keretében rendszeresen végzi a  honvédelmi kiállítóhelyek működtetésére kijelölt személyek múzeumi szakmai
felkészítését.
9. § (1) A  jogutód nélkül megszűnő honvédelmi szervezet, illetve honvédelmi kiállítóhely fegyvernemi, csapat- vagy
intézettörténeti emlékeit a HM HIM szakmai javaslata alapján kell más honvédelmi kiállítóhely, vagy annak hiányában
muzeális intézmény részére átadni.
(2) A  honvédelmi kiállítóhely vezetését, a  honvédelmi szervezet használatában lévő idegen, kölcsönhasználatra,
megőrzésére átvett kiállítási tárgyak listájának vezetését, pontosítását a  honvédelmi szervezet vezetője vagy
parancsnoka által kijelölt személy végzi. A  honvédelmi szervezet a  leltározási és leltárkészítési szabályzat idegen
leltárra vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően a  HM HIM, illetve más kölcsönadó honvédelmi szervezet által
kiadott nyilvántartás alapján minden év decemberében leltárellenőrzést hajt végre, amelynek eredményéről írásban
értesíti a HM HIM-et, illetve a kölcsönadó honvédelmi szervezetet.
(3) A  HM HIM a  leltárellenőrzés eredménye alapján – ha indokoltnak tartja – helyszíni szemlét tart, amelynek során
ellenőrizheti a  műtárgytárolási, műtárgyvédelmi, műtárgy-bemutatási és nyilvántartási szabályok érvényesülését,
az  állagmegóvás és a  biztonságos őrzésvédelem meglétét. Ha a  HM HIM képviselője a  helyszíni szemlén
rendellenességet tapasztal, a  HM HIM parancsnoka felhívja a  honvédelmi szervezet vezetőjének, parancsnokának
figyelmét az eltérés, hiányosság 30 napos határidőn belül történő kiküszöbölésére.
(4) A honvédelmi kiállítóhely által gyűjtött, de a HM HIM műtárgynyilvántartásában nem szereplő, azonban a magyar
hadtörténelem számára kiemelkedő történeti értékkel bíró fegyvernemi és csapat-, intézettörténeti emlékeket
a HM HIM gyarapodási naplóban rögzíti, majd a honvédelmi szervezetnek díjmentes műtárgykölcsönzéssel átadhatja.
A műtárgykölcsönzés csak abban az esetben tagadható meg, ha az állagmegóvás a honvédelmi kiállítóhelyen nem
biztosítható.
(5) A  honvédelmi kiállítóhely részére felajánlott, de a  HM HIM műtárgynyilvántartásában nem szereplő és a  HM HIM
gyarapodási naplójában rögzíteni nem kívánt fegyvernemi és csapat-, vagy intézettörténeti emlékeket a 2. § 1. vagy
3. pontja szerint kijelölt személy a honvédelmi szervezet vezetője által meghatározott módon nyilvántartásba vesz.
(6) A gyarapodási naplóba vétellel a fegyvernemi és csapat- vagy intézettörténeti emlék a nemzeti vagyon részévé válik.
10. § A  HM HIM a  műtárgykölcsönzésre vonatkozó általános előírások betartása mellett műtárgyakat bocsáthat
a  honvédelmi kiállítóhely rendelkezésére a  felmerült és indokolt költségek áthárításával. Ezen műtárgyak
állagmegóvása a kölcsönvevő honvédelmi szervezet feladata.
6. Záró rendelkezések 11. § Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a  fegyvernemi és csapattörténeti emlékek megőrzésének feladatairól szóló 6/2005. (HK 4.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1790/2015. (X. 30.) Korm. határozata a Miniszterelnökség költségvetési fejezetből történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 139 500 ezer forint átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 56. Holokauszt emlékévvel kapcsolatos kiemelt projektek támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet, 4. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Magyar
Művészetek Háza programok alcím javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 a Magyar Művészeti Akadémia elnöke
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolási és visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: a Magyar Művészeti Akadémia elnöke
Határidő: 2016. november 30.
2. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Kvtv. 1. melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda
fejezet címrendjét az 1. Miniszterelnöki Kabinetiroda címmel egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. az Áht. 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 2  285  771 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. november 2. Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1378/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a 2012-es Raoul Wallenberg Évről az embermentő diplomata születésének 100. évfordulója alkalmából és a Raoul Wallenberg Emlékbizottság felállításáról.
A Kormány
a) támogatja, hogy 2012-ben Raoul Wallenberg Év kerüljön megrendezésre és felhívja a külügyminisztert, hogy
a Balassi Intézet bevonásával gondoskodjon a Raoul Wallenberg Év programjainak megvalósításáról;
Felelős: külügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatosan b) felhívja a külügyminisztert, hogy a Raoul Wallenberg Év megrendezése érdekében Emlékbizottságot hozzon
létre, amely a Centenárium programjaiért felelős;
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a Kormány tagjait, hogy a Raoul Wallenberg Év méltó előkészítéséhez és lebonyolításához szükséges
kormányzati részvételt és támogatást biztosítsák.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2006. (XII. 23.) ME rendelete a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 76. §-ának
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Tv. 1. §-ának (4) bekezdésében és 71. §-ának (2) bekezdésében foglaltakra – a következőket rendelem el:
1. § A Tv. 1. §-ának (4) bekezdésében meghatározott kormányhivatalok közül
a) a Központi Statisztikai Hivatal felügyeletét a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
b) a Nemzeti Hírközlési Hatóság felügyeletét a gazdasági és közlekedési miniszter,
c) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete felügyeletét a pénzügyminiszter,
d) a Magyar Energia Hivatal felügyeletét a gazdasági
és közlekedési miniszter,
e) az Országos Atomenergia Hivatal felügyeletét az
igazságügyi és rendészeti miniszter,
f) a Magyar Szabadalmi Hivatal felügyeletét a gazdasági és közlekedési miniszter,
g) az Egészségbiztosítási Felügyelet felügyeletét az
egészségügyi miniszter
látja el.
2. § Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1336/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a Nemzeti Bionika Program megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Bionika Programnak 1900,0 millió forint keretösszegben a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Alapból történő – 2017. július 1-jével kezdődő – a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
(a továbbiakban: NKFI Hivatal) által a támogatási szerződésben meghatározott futamidejű támogatásával;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  NKFI Hivatal elnökének bevonásával – intézkedjen
a Pázmány Péter Katolikus Egyetem, a Semmelweis Egyetem és a Bionikai Innovációs Központ Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság – mint kedvezményezettek – együttműködésében megvalósuló Nemzeti Bionika Program
támogatása céljából a támogatási szerződés megkötése iránt.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az NKFI Hivatal elnöke útján
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
433/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Rejtő Ilkát 2015. április 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
104/2009. (XII. 11.) ME határozata az Új Magyarország Fejlesztési Terv keretében meg valósuló Operatív Programok Monitoring Bizottságai elnökének kinevezéséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 14. §
(2) bekezdésében foglalt jogkörömben
a) Burány Sándort, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium államtitkárát az Államreform Operatív Program,
az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program és a Gazdaságfejlesztési Operatív Program Monitoring Bizottsága
elnökévé,
b) dr. Csepi Lajost, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium szakállamtitkárát a Közlekedés Operatív
Program Monitoring Bizottsága elnökévé,
c) Varju Lászlót, a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium államtitkárát a Regionális Fejlesztési Programok és
a Környezet és Energia Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökévé,
d) Horváth Zoltánt, az Egészségügyi Minisztérium szakállamtitkárát a Társadalmi Megújulás Operatív Program és
a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökévé,
e) dr. Heil Pétert, a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter kabinetfőnökét a Végrehajtás Operatív Program
Monitoring Bizottsága elnökévé
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2018. (II. 23.) NVI utasítása egyes külképviseleti választási irodákban a szavazási levélcsomag átadására és a válaszboríték átvételére rendelkezésre álló időszak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 279. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 71. § (1) bekezdésére –
a következő utasítást adom ki:
1. § Ezen utasítás hatálya a 2. §-ban meghatározott külképviseleti választási irodákra terjed ki.
2. § A 2018. április 8. napjára kitűzött országgyűlési képviselők választásán a szavazási levélcsomag átadására, valamint
– a külképviseleti szavazás napját megelőzően – a válaszboríték átvételére rendelkezésre álló időszak a következő:
a) a Csíkszeredai Külképviseleti Választási Irodában 2018. március 24. és április 5. között munkanapokon, valamint
március 30-án, március 31-én és április 7-én 6 órától 22 óráig, április 6-án 6 órától 24 óráig,
b) a Kolozsvári Külképviseleti Választási Irodában 2018. március 24. és április 5. között munkanapokon, valamint
március 30-án, március 31-én és április 7-én 6 órától 22 óráig, április 6-án 6 órától 24 óráig,
c) a Szabadkai Külképviseleti Választási Irodában 2018. március 24. és április 5. között munkanapokon, valamint
március 30-án, március 31-én és április 7-én 6 órától 22 óráig, április 6-án 6 órától 24 óráig,
d) a Beregszászi Külképviseleti Választási Irodában 2018. március 24. és április 5. között munkanapokon, valamint
március 30-án, március 31-én és április 7-én 6 órától 20 óráig, április 6-án 6 órától 22 óráig,
e) az Ungvári Külképviseleti Választási Irodában 2018. március 24. és április 5. között munkanapokon, valamint
március 30-án, március 31-én és április 7-én 6 órától 20 óráig, április 6-án 6 órától 22 óráig.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2018. április 8-án hatályát veszti.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
267/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Jeszenszki Vandát
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1355/2011. (X. 21.) Korm. határozata az állami fenntartású felsőoktatási intézmények működéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatási rendszerről szóló törvénnyel összefüggésben a következő feladatokat határozza meg:
1. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az államháztartás új szabályait tartalmazó törvénytervezet
keretében a nemzeti erőforrás miniszterrel, a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel és a nemzeti fejlesztési
miniszterrel együttműködésben készítse el a felsőoktatási intézmények működéséhez esetlegesen szükséges speciális
államháztartási szabályok tervezetét, és ezt terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. november 15.
2. Az 1. pontban meghatározott feladat kapcsán a Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a felsőoktatási
intézmények működéséhez szükséges speciális államháztartási szabályok elkészítésére munkacsoportot hozzon létre
a nemzeti erőforrás miniszter, a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel, a közigazgatási és
igazságügyi miniszterrel és a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködésben készítse el a nemzeti felsőoktatási
rendszerről szóló törvénnyel összefüggő felsőoktatási finanszírozási szabályokat tartalmazó kormányrendeletet, és ezt
terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. január 1.
4. A 3. pontban meghatározott feladat kapcsán a Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a
kormányrendelet elkészítésére munkacsoportot hozzon létre a nemzetgazdasági miniszter, a közigazgatási és
igazságügyi miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Diákhitel rendszer átalakítására munkacsoportot hozzon
létre a nemzeti erőforrás miniszter, a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
6. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az állami felsőoktatási intézmények által elkészített
intézményfejlesztési tervek mérlegelését követően a felsőoktatási intézményhálózat átalakítására vonatkozó
előterjesztést készítsen el, és azt terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. december 1.
7. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzeti erőforrás miniszter szakmai egyetértésével,
a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel és a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködésben készítse el a
felsőoktatási intézmények sajátos vagyongazdálkodására vonatkozó törvénymódosítás tervezetét, és azt terjessze
a Kormány elé.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. január 1.
8. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel, a nemzeti
erőforrás miniszterrel és a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködésben készítse el az egységes nemzeti hallgatói
szolgáltató rendszerre vonatkozó előterjesztést, és azt terjessze a Kormány elé.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. január 1.
9. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az egységes nemzeti hallgatói szolgáltató rendszerre
vonatkozó előterjesztés elkészítésére munkacsoportot hozzon létre a nemzeti erőforrás miniszter, a közigazgatási
és igazságügyi miniszter és a nemzetgazdasági miniszter bevonásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
90/2013. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Annamáriát
2013. február 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
20/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csikós Klárát 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1508/2012. (XI. 16.) Korm. határozata a TÁMOP-6.1.4./12/1-2012-0001 azonosító számú [„Koragyermekkori (0–7 év) program” című] kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-6.1.4./12/1-2012-0001 azonosító számú, „Koragyermekkori (0–7 év)
program” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök