text:
193/2011. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a nemzetpolitika területén végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Alföldi Lászlónak, a Magyar Köztársaság Bukaresti Nagykövetsége rendkívüli követének, első beosztottnak,
a keresztény ifjúság nevelése terén szerzett elévülhetetlen érdemeiért, valamint a Kaposvári Egyházmegye első
püspökeként a katolikus intézmények hálózatának megszervezéséért
Balás Bélának, a Kaposvári Egyházmegye megyéspüspökének,
az infravörös űrcsillagászattal, valamint a gammafelvillanásokkal kapcsolatos nemzetközileg is elismert tudományos
eredményeiért, a Csillagászati Kutatóintézet tudományos és technikai modernizációjában végzett vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Balázs Lajos György fizikusnak, csillagásznak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Magyar Tudományos
Akadémia Konkoly Thege Miklós Csillagászati Kutatóintézet kutatóprofesszorának,
emlékezetes alakításai, koreográfusi, művészetpedagógiai és vezetői munkája elismeréseként
Bombicz Barbara Harangozó Gyula-díjas balettművésznek, a Győri Tánc- és Képzőművészeti Általános Iskola,
Szakközépiskola és Kollégium igazgatójának,
több évtizedes felelősségteljes, példamutató kötelességtudattal végzett ügyészi és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Borsodi Györgynek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Főügyészség főügyész-helyettesének,
dr. Fekete Bálintnénak, címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyésznek, a Baranya Megyei Főügyészség
főügyész-helyettesének,
közel négy évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
Botka Lászlóné dr.-nak, a Fővárosi Ítélőtábla tanácselnökének,
a hazai külgazdasági folyamatok fellendítése érdekében, valamint a hazai iparstratégia és iparpolitika területén
végzett több évtizedes sokirányú munkássága elismeréseként
dr. Botos Balázs közgazdásznak, a közgazdaságtudomány kandidátusának,
a nemzetközi jog oktatása és kutatása területén végzett nemzetközileg is számon tartott tudományos és oktatói
munkássága, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Bruhács Jánosnak, az állam- és jogtudomány kandidátusának, a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi
Kar, Nemzetközi Jogi és Európai Jogi Tanszék professor emeritusának,
közel három évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
dr. Csikiné dr. Gyuranecz Mártának, a Debreceni Ítélőtábla tanácselnökének,
több évtizedes sokoldalú művészi munkássága, irodalomszervezői és nagy népszerűségnek örvendő zenei
ismeretterjesztő tevékenysége, életpályája elismeréseként
Czigány György József Attila-díjas írónak, költőnek, zongoraművésznek,
több mint három évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
dr. Erdélyi Annának, a Heves Megyei Bíróság tanácselnökének,
Gyurisné dr. Komlóssy Évának, a Szegedi Ítélőtábla tanácselnökének,
dr. Kardos Sándornak, a Debreceni Ítélőtábla tanácselnökének,
dr. Nagy Zsuzsannának, a Csongrád Megyei Ítélőtábla tanácselnökének,
a magyar és egyetemes dizájntörténet és elmélet terén végzett, nemzetközileg is számon tartott kutatói, publikációs,
oktatói és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Ernyey Gyulának, a művészettörténeti tudomány kandidátusának, ipari formatervezőnek, belsőépítésznek,
a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem professor emeritusának,
több évtizedes, sokoldalú irodalmi és művészi munkássága, életpályája elismeréseként
Ébert Tibor írónak, költőnek, kritikusnak,
életrajzi ihletésű, az elbeszélő művészetet megújító műveiért, magával ragadó, méltán népszerű irodalmi munkássága
elismeréseként
Ferdinandy György József Attila- és Márai Sándor-díjas írónak, kritikusnak,
a juh és sertés fajtakutatás területén végzett több évtizedes, határainkon túl is elismert tudományos kutatói
munkásságáért
dr. Fésüs Lászlónak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, állatorvosnak, az Állattenyésztési és Takarmányozási
Kutatóintézet volt főigazgatójának, tudományos tanácsadónak,
a környezeti kémia területén végzett több évtizedes kimagasló tudományos, oktatói és kutatási tevékenysége
elismeréseként
dr. Heltai Györgynek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Szent István Egyetem Környezetmérnök Szak
egyetemi tanárának, szakvezetőnek,
a pénzügyi ellenőrzésben végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Horváth Sándornak, az Állami Számvevőszék főigazgató-helyettesének,
a kristályfizika, a kvantumoptika és a kvantuminformatika területén elért tudományos eredményeiért, iskolateremtő
munkásságáért, sokoldalú tudományszervező és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Janszky Józsefnek, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjának, a Magyar Tudományos Akadémia
Szilárdtestfizikai és Optikai Kutatóintézet kutatóprofesszorának,
a Magyar Katolikus Rádió felépítésében és működtetésében szerzett elévülhetetlen érdemei elismeréseként
Juhász Judit újságírónak, a Magyar Katolikus Rádió Zrt. volt vezérigazgató-helyettesének,
több évtizedes művészi munkássága, példaértékű életútja elismeréseként
Kautzky Ervin nyugalmazott színművésznek,
több évtizedes, nemzetközileg is számon tartott tudományos kutatói, oktatói, vezetői és szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Kóczy T. Lászlónak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Széchenyi István Egyetem dékánjának,
egyetemi tanárnak, intézetigazgatónak,
tudományos és kutatói munkássága, a magyar felsőoktatás és mérnökképzés érdekében végzett kiemelkedő oktatói
és tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Levendovszky Jánosnak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kar dékán-helyettesének, egyetemi tanárnak,
az elméleti magfizikában nemzetközi megbecsülést is szerzett iskolateremtő tudományos, kutatói munkássága,
tudományszervezői és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Lovas Rezső György fizikusnak, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjának, a Magyar Tudományos Akadémia
Atommagkutató Intézete kutatóprofesszorának,
a hazai mezőgazdaság fejlesztése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
dr. Medgyasszay László állatorvosnak, volt országgyűlési képviselőnek, a Vidékfejlesztési Minisztérium tanácsadójának,
a hazai kukoricatermesztés fejlesztése, a fenntartható növénytermesztés meg valósítása területén végzett több
évtizedes tudományos, kutatói és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Menyhért Zoltán agrár- és növénynemesítő szakmérnöknek, Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Szent
István Egyetem Környezetgazdálkodási Intézet Agrár-környezetgazdálkodási Tanszék nyugalmazott egyetemi
tanárának, professor emeritusnak,
a magyar labdarúgás területén végzett sportolói és edzői tevékenysége elismeréseként
Mészöly Kálmán volt válogatott labdarúgónak, edzőnek, az OLLÉ Programiroda Beruházási Nonprofit Kft. ügyvezető
igazgatójának,
sikeres sportolói, versenyzői pályafutása, példaértékű sportvezetői tevékenysége, életpályája elismeréseként
Németh Ferenc olimpiai bajnok öttusázónak,
az alkalmazott talajtani és meliorációs kutatások területén végzett több mint öt és fél évtizedes sokoldalú munkássága,
életpályája elismeréseként
dr. Nyiri Lászlónak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Debreceni Egyetem Agrártudományi Centrum
Karcagi Kutatóintézet nyugalmazott igazgatójának, professor emeritusnak,
az élettan, a kórélettan és a gyógyszertan területén végzett több mint hét évtizedes tudományos kutatói és oktatói
munkássága, életútja elismeréseként
dr. Obál Ferencnek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Szegedi Tudományegyetem Általános
Orvostudományi Kar Élettani Intézete professor emeritusának,
a Keresztény Értelmiségiek Szövetsége elnökeként a hazáért, a magyarságért és a társadalom felemelkedéséért
végzett sokirányú munkássága elismeréseként
dr. Osztie Zoltánnak, Budapest-Belvárosi Nagyboldogasszony Főplébánia plébánosának, a Keresztény Értelmiségiek
Szövetsége elnökének,
három évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
dr. Révay Györgynek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság tanácselnökének,
az egyházjog és az alkotmányjog terén végzett kutatásaiért, oktatói, vezetői, valamint szakmai-közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Schanda Balázs Tibornak, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar dékánjának, egyetemi
docensnek,
több mint négy évtizedes zománcművészeti és művészetpedagógiai munkássága, a Jászberényi Művésztelep
létrehozásában és irányításában végzett tevékenysége elismeréseként
Sisa József zománcművésznek, a Jászberényi Művésztelep vezetőjének,
a magyar reformkor irodalom- és sajtótörténetének, valamint esztétikájának kutatásáért, Erdélyi János kritikai
kiadásban megjelent összes műveinek sajtó alá rendezéséért, a Magyar Tudományos Akadémia Irodalomtudományi
Intézete létrehozásában való tevőleges közreműködéséért, életpályája elismeréseként
dr. T. Erdélyi Ilona irodalomtörténésznek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Magyar Tudományos
Akadémia Irodalomtudományi Intézet nyugalmazott tudományos főmunkatársának,
a szentíráskutatás terén végzett tudományos munkásságáért, a bibliai ismeretek népszerűsítéséért, több évtizedes
lelkiismeretes oktató-nevelő tevékenysége elismeréseként
dr. Tarjányi Bélának, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Hittudományi Kar tanszékvezető egyetemi tanárának,
az igazságszolgáltatásban több évtizeden át végzett magas színvonalú munkásságáért, tudományos és oktatói
tevékenysége, életútja elismeréseként
dr. Tarr Györgynek, az állam- és jogtudomány kandidátusának, a Keresztény Értelmiségiek Szövetsége veszprémi
szervezete elnökének, nyugalmazott egyetemi tanárnak,
a római kori történelem és régészet területén végzett nemzetközileg is elismert oktatói, kutatói, műemlék helyreállítói
munkássága elismeréseként
dr. Visy Zsolt régésznek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Pécsi Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kar Régészeti Tanszék egyetemi tanárának,
az egységes európai szabadalom meg valósítása, a magyar innovációs kultúra fejlesztése érdekében végzett sokoldalú,
határainkon túl is nagyra becsült munkássága elismeréseként
dr. Vedres András vegyésznek, a kémiai tudomány kandidátusának, a Feltalálók Egyesületeinek Nemzetközi Szövetsége
(IFIA) elnökének,
áldozatos, több évtizedes gyógyító, kutató, oktatói és vezetői munkája, az orvosképzés- és továbbképzés területén
végzett meghatározó jelentőségű tevékenysége elismeréseként
dr. Wittmann Tibornak, az orvostudomány kandidátusának, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi
Kar I. sz. Belgyógyászati Klinika tanszékvezető egyetemi tanárának,
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata, közel négy évtizedes, a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett kimagasló tevékenysége
elismeréseként
dr. Pantali Zoltán Géza büntetés-végrehajtási dandártábornoknak, a Sopronkőhidai Fegyház és Börtön
parancsnokának,
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
katonai tagozata, az erdő- és vadgazdálkodási, fafeldolgozási területen végzett négy évtizedes munkája, egyesületi, szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
Balsay Miklós erdőmérnöknek, a Magyar Vadgazdálkodók Egyesülete elnökének,
másfél évtizedes kiemelkedő színvonalú művelődéstörténeti és vallási témájú sorozatműsoraiért, szerkesztői
tevékenységéért, a magyar nyelvet és kultúrát ápoló dokumentumfilmjeiért
Barlay Tamásnak, a Médiaszolgáltatást Támogató és Vagyonkezelő Alap vallási főszerkesztőjének,
a nukleáris kutatások terén végzett kiemelkedően eredményes tudományos kutatói munkásságáért, felelős
kutatásirányító és szervező tevékenységéért
dr. Belgya Tamásnak, a fizikai tudomány kandidátusának, a Magyar Tudományos Akadémia Izotópkutató Intézet
tudományos osztályvezetőjének,
a polgári eljárásjog területén végzett oktatói tevékenysége, elméleti és gyakorlati szaktudása, elhivatottsága
elismeréseként
dr. Bérces Lászlónak, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar Polgári Eljárásjogi Tanszék
egyetemi mestertanárának, ügyvédnek,
az orvostudomány – különösen az urológia – területén végzett hazai és nemzetközi szinten is számon tartott
tudományos, gyógyítói és kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Berényi Pálnak, az orvostudomány kandidátusának, a Fővárosi Szent István Kórház főorvosának, kutatóorvosnak,
a lengyel–magyar kapcsolatok fejlesztése és ápolása érdekében végzett több évtizedes kiemelkedő tevékenysége,
vezetői munkája elismeréseként
dr. Biernacki Karolnak, a Csongrád Megyei Levéltár igazgatójának,
több mint három évtizedes ügyészi és vezetői munkája elismeréseként
dr. Bogár Péter Lászlónak, címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyésznek, a Fővárosi Főügyészség osztályvezető
ügyészének
közösséget építő és értékmegőrző hazai és határon túli ökumenikus lelkészi szolgálatáért, karitatív tevékenysége
elismeréseként
Bozorády Zoltán Kornélnak, a Magyarországi Evangélikus Egyház nyugalmazott lelkészének,
kimagasló egyházi szolgálatáért, Szerencs városáért végzett áldozatos munkájáért
dr. Börzsönyi József Istvánnak, a Zempléni Református Egyházmegye esperesének, a Magyarországi Református Egyház
Zsinat – Teológiai Bizottság tagjának,
a pénzügyi-gazdasági ellenőrzésben, annak fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Chemez Editnek, az Állami Számvevőszék főcsoportfőnök-helyettesének,
Molnár Gyula Mihálynak, az Állami Számvevőszék osztályvezetőjének,
a nemzeti közlekedésfejlesztési programok döntés-előkészítő munkáinak magas színvonalú előkészítésében és
a hálózatfejlesztés irányainak meghatározásában végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
Cseffalvay Máriának, a Közlekedéstudományi Intézet tudományos munkatársának,
Magyarország érdekében végzett több évtizedes munkássága, külügyi szolgálata, életútja elismeréseként
dr. Csenger-Zalán Attila diplomatának, jogásznak,
több évtizedes, kiemelkedő muzeológusi munkásságáért, a Zsolnay kerámia kutatása és nemzetközi megismertetése
érdekében végzett fáradhatatlan tevékenységéért
Csenkey Évának, az Iparművészeti Múzeum Kerámia Osztály főmuzeológusának,
a nagyenergiás nehézionfizika kutatása terén elért tudományos eredményeiért, a fiatal tehetségek felfedezése és
nevelése érdekében végzett elkötelezett munkálkodásáért
dr. Csörgő Tamásnak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Magyar Tudományos Akadémia Központi Fizikai
Kutató Intézet Részecske- és Magfizikai Kutatóintézet tudományos tanácsadójának,
a természetvédelem területén három évtizeden át végzett sokirányú kiemelkedő munkája elismeréseként
Érdiné dr. Szekeres Rozáliának, a Vidékfejlesztési Minisztérium Természetmegőrzési Főosztálya főosztályvezetőjének,
oktatói és nevelői munkásságáért, a közoktatás átalakítása és az egyházi oktatási rendszer újraindítása érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Farkas Istvánnak, a mosonmagyaróvári Piarista Általános Iskola és Középiskola igazgatójának,
a munkaügyi igazságszolgáltatásban végzett kiemelkedő munkája, vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Fekete Györgynek, a Székesfehérvári Munkaügyi Bíróság nyugalmazott elnökének,
kiemelkedő társadalomelméleti és történelmi – különösen a magyar-görög történelmi kapcsolatokat kutató –
munkásságáért, valamint fordítói tevékenysége elismeréseként
Fokasz Nikosznak, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Társadalomtudományi Kar egyetemi tanárának,
a Magyarországi Görögök Kutatóintézete igazgatójának,
az anyagok kristályosodási és átalakulási folyamatainak kutatása terén elért eredményeiért, a magyar űranyag
tudomány nemzetközi szintű elismertetése érdekében végzett munkásságáért
dr. Fuchs Erik Györgynek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Miskolci Egyetem nyugalmazott címzetes
egyetemi tanárának,
a környezet-, a növénytermesztési és kertészeti tudományok terén végzett több évtizedes tudományos, kutatói
munkássága, oktató-nevelő, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Füleky Györgynek, a mezőgazdasági tudomány kandidátusának, a Szent István Egyetem egyetemi tanárának,
a földmérés és a vállalkozásépítés területén végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Fülöp Ferenc Andrásnak, az Alba Geotrade Fővállalkozó Tervező és Földmérő Zrt. vezérigazgatójának,
a betegek ellátása, feltételeinek javítása és színvonalas gyógyításuk érdekében végzett, kiemelkedő intézményvezetői
munkássága elismeréseként
dr. Fülöp Rudolfnak, a Törökbálinti Tüdőgyógyintézet főigazgatójának,
a kereszténydemokrata értékrend következetes képviseletéért, a magyar társadalom meg nem alkuvó szolgálatáért,
életútja elismeréseként
dr. Ghiczy Tibor volt önkormányzati képviselőnek,
több évtizedes, a különböző társművészeti stílusok integrálásán alapuló, kimagasló színvonalú díszlet- és
jelmeztervezői munkájáért
Gombár Judit Jászai Mari-díjas díszlet- és jelmeztervezőnek, a Magyar Táncművészeti Főiskola főiskolai
magántanárának,
a magyar légiközlekedés területén végzett sokoldalú munkája, vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Gyarmati Károlynak, a HungaroControl Zrt. főosztályvezetőjének,
több mint három évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
dr. Hainitsch-Bayer Katalinnak, a Pest Megyei Bíróság bírájának,
dr. Kámán Évának, a Zalaegerszegi Munkaügyi Bíróság elnökének,
dr. Tápai Piroskának, a Bács-Kiskun Megyei Bíróság bírájának,
közel hét évtizedes szakmai munkája, valamint a határon túli magyarság élettörténetének bemutatása, feldolgozása
területén végzett tevékenysége, életútja elismeréseként
Hábel György erdőmérnöknek, nyugalmazott MÁV mérnök-főtanácsosnak, közírónak,
a műemlékek és együtteseik – különösen középkori váraink és templomaink – restaurálása és helyreállítása érdekében
végzett nemzetközileg is elismert tevékenységéért
Harsányiné Vladár Ágnes Ybl-Miklós-díjas építészmérnöknek, műemlékvédelmi szakmérnöknek,
határainkon túl is méltán népszerű előadóművészetéért, különösen Liszt és Chopin műveinek varázslatos
tolmácsolásáért
Hegedűs Endre zongoraművésznek, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Budapesti Tanárképző Intézete zongora
professzorának,
a zsidó közéletben vállalt kiemelkedő közösség-összetartó munkája elismeréseként
Heisler Andrásnak, a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége volt elnökének,
három évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
Horváthné dr. Jaczkó Vilmának, a Kisvárdai Városi Bíróság elnökének,
a szállítóberendezések tervezési módszerei, a karbantartás, a minőségbiztosítás logisztikája, a logisztikai hálózatok
terén végzett több évtizedes tudományos, kutatói munkássága, oktatói és szakmai-közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Illés Bélának, a Miskolci Egyetem Gépészmérnöki és Informatikai Kar dékánjának, egyetemi tanárnak,
a katolikus hit oktatásáért, a közösségek létrehozásáért és ápolásáért, a hitélet fáradhatatlan és szeretetteljes
szolgálatáért
Jánosa Domokosnak, Budapest Felsővíziváros – Szent Anna Plébánia plébánosának, pápai káplánnak,
a székesfehérvári zsidó hitközség fenntartása, összetartása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Jávor Mátyásnak, a Székesfehérvári Zsidó Hitközség elnökének,
az Orosz Ortodox Egyház és Magyarország közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése érdekében végzett szolgálataiért,
II. Alekszij pátriárka magyarországi látogatásának megszervezésében való tevőleges közreműködéséért, valamint
a második világháborúban elhunyt magyar katonák emlékének méltó megőrzéséért
Kádár Ivánnak, a Szent Szergij orosz ortodox templom parókusának,
az Egészséges Vásárhely program megszervezése és meg valósítása, a betegellátás színvonalának emelése érdekében
végzett orvosi és vezetői munkája elismeréseként
dr. Kallai Árpád Norbertnek, a hódmezővásárhelyi Erzsébet Kórház és Rendelőintézet főigazgatójának,
a Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus és Magyarország közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése érdekében
végzett szolgálatáért, különös tekintettel Hierotheosz püspök és Szent István király keleti kanonizációjára, valamint
a Magyarországi Exarchátus szervezetének kiépítéséért
Kalota Józsefnek, a Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus Magyarországi Orthodox Exarchátus presbiterének,
érseki vikáriusnak,
a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei magyar görög katolikusság pasztorációjában végzett kiemelkedő munkája,
a rászorultak érdekében végzett szociális és karitatív tevékenysége elismeréseként
dr. Kaulics Lászlónak, a Miskolci Exarchátus és a Zempléni Helynökség helynökének, parókusnak,
a Magyar Honvédség egészségügyi szolgálatában huzamos időn át végzett kiemelkedő orvosi munkája
elismeréseként
dr. Kiss Róbert Gábornak, az orvostudomány kandidátusának, a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ
Fekvőbeteg Osztályok Kardiológiai Osztály osztályvezető főorvosának,
a hagyományos erdőgazdálkodás, az ökoturizmus, a fahasznosítás és a vadgazdálkodás fejlesztése érdekében végzett
négy évtizedes munkája elismeréseként
Kisteleki Péter erdőmérnöknek, a Vadex Mezőföldi Erdő- és Vadgazdálkodási Zrt. vezérigazgatójának,
a sejtbiológia terén végzett fél évszázados tudományos kutatói és oktató munkássága, életpályája elismeréseként
dr. Kovács Jánosnak, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Kar Biológiai Intézet professor emeritusának,
az optimális irányítások elmélete, a robotok identifikációja, az intelligens robotok, az embernélküli járművek irányítása
és a háromdimenziós képfeldolgozás területén elért eredményeiért, iskolateremtő oktató-nevelő munkája
elismeréseként
dr. Lantos Bélának, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi
Egyetem Irányítástechnika és Informatika Tanszék egyetemi tanárának,
a zsidó hagyományok ápolása, a hitélet és a közösségi élet fenntartása és erősítése érdekében végzett munkája,
életútja elismeréseként
László Miklósnak, a Budapesti Zsidó Hitközség elöljárósága tagjának, a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége
vezetősége tagjának,
a magyar jogtudomány területén végzett hazai és nemzetközi szinten is nagyra becsült tudományos és oktatói
munkássága, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Maczonkai Mihálynak, a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar dékán-helyettesének, egyetemi
docensnek,
a perzsa nyelv, az iranisztika kutatása terén végzett munkássága, példaértékű tudományszervezői és oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Maróth Miklósné dr. Jeremiás Évának, a nyelvtudomány kandidátusának, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kar Orientalisztikai Intézet egyetemi tanárának,
a közlekedési ágazatban végzett több évtizedes sokirányú, magas színvonalú vezetői és szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Menich Péternek, a Nemzeti Közlekedési Hatóság főosztályvezetőjének,
közel három évtizedes ügyészi és vezetői munkája elismeréseként
Meskóné dr. Turcsányi Erika Júliának, címzetes főügyészségi ügyésznek, a Budapest I. és XII. kerületi Ügyészsége vezető
ügyészének,
a magyar polgári repülésben végzett öt évtizedes oktatói és vezetői munkásságáért, a Malév Zrt. repülőgép flottájának
a Boeing típusra történő átállásának végrehajtásáért, a magyar polgári légügyi hatóságnak a nemzetközi
légiközlekedési iparág követelmény rendszeréhez való felzárkózásban vállalt meghatározó szerepéért
Mónus Ferencnek, a Nemzeti Közlekedési Hatóság Légügyi Hivatal nyugalmazott főosztályvezetőjének,
a hazai hulladékfeldolgozás és hulladékgazdálkodás fejlesztése területén végzett munkája, az élhetőbb környezet
biztosítását szolgáló tevékenysége elismeréseként
Nagy Györgynek, a Köztisztasági Egyesülés igazgatójának,
a kedvezményes honosítási eljárás során a magyarság közjogi egységének megteremtése érdekében végzett
áldozatos szakmai munkája elismeréseként
dr. Nagyhaju Béla Sándornak, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium főosztályvezetőjének,
a traumatológia, lábsebészet, a közlekedési sérültek kezelése területén több mint öt évtizeden át végzett,
nemzetközileg elismert gyógyító és tudományos munkásságáért, valamint oktató és ismeretterjesztő
tevékenységéért
dr. Nemes Györgynek, az orvostudomány kandidátusának, a szentendrei Traumatológiai Szakrendelő főorvosának,
a Semmelweis Egyetem címzetes egyetemi tanárának,
a magyar zenei kultúrát népszerűsítő művészi pályafutása, valamint művészetpedagógiai munkássága elismeréseként
Ötvös Csillának, a Magyar Állami Operaház nyugalmazott magánénekesének, a budapesti Weiner Leó Zeneiskola és
Szakközépiskola magánének-tanárának,
a magyar középkor, különösen a kun etnikum kutatása terén végzett munkássága, tudományos és oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Pálóczi Horváth Andrásnak, a történelemtudomány kandidátusának, a Károli Gáspár Református Egyetem
tanszékvezető egyetemi docensének,
a könyvtárügyben végzett több évtizedes szakmai és vezetői munkássága elismeréseként
Papp Istvánnak, a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár nyugalmazott főigazgató-helyettesének,
emlékezetes sportolói és edzői tevékenysége, életpályája elismeréseként
Rudas Ferenc volt válogatott labdarúgónak,
hiteles karakteres színészi alakításaiért, a magyarországi szerbek érdekeinek képviselete, kulturális élete fellendítése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Rusz Milánnak, a Magyarországi Szerb Színház ügyvezető igazgatójának, színművésznek, rendezőnek,
a tudománymetria és a tudományelemzés területén létrehozott módszertani újdonságokért, indikátorok, mérési és
összehasonlítási eszközök kidolgozásáért és alkalmazásáért, számos új makroszintű tudománymetriai indikátor
létrehozásáért és elterjesztéséért
dr. Schubert Andrásnak, a Magyar Tudományos Akadémia Kutatásszervezési Intézet ügyvivő szakértőjének,
felelősségteljes önállósággal és hivatástudattal végzett szakmai, gazdasági vezetői munkája elismeréseként
Stelczer Péternek, a Legfőbb Ügyészség Gazdasági Főigazgatósága osztályvezetőjének,
az állam és a katolikus egyház közötti kapcsolattartás elősegítéséért, valamint a Mátyás-templom felújításának
szervezése kapcsán szerzett elévülhetetlen érdemeiért
Süllei Lászlónak, Esztergom–Budapesti Főegyházmegye plébánosának,
a vízi közmű szolgáltatás fejlesztése érdekében végzett munkája, a helyi közüzemi szolgáltatások, valamint
ingatlanügyi kérdések témakörében folytatott publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Szabó Iván ügyvédnek, a Dr. Szabó Iván Ügyvédi Iroda vezetőjének,
a Kárpát-medence egyes virágfajtáinak rendszertani és növényföldrajzi monográfikus feldolgozásáért, a szabadföldi
orchideákkal kapcsolatos – határainkon túl is nagyra becsült – kutatásaiért, oktatói munkájáért
Szabó Lászlóné dr. Borsos Olga botanikusnak, a biológiai tudomány kandidátusának, címzetes egyetemi docensnek,
négy évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
Szabóné dr. Kormos Editnek, a Heves Megyei Bíróság csoportvezető bírájának,
sokoldalú művészi, irodalmi munkássága elismeréseként
Szakolczay Varga Lajos József Attila-díjas írónak, művészetkritikusnak,
Fehérgyarmat és térsége közéletének hosszú évtizedek óta áldozatkész szervezéséért, a város kulturális életének
felemelkedése, a nemzeti emlékezet ápolása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szalai Lászlónak, a Fehérgyarmati Református Egyházközség lelkipásztorának,
a hazai országos közúthálózat fejlesztése érdekében végzett magas szintű munkássága, illetve vezetői tevékenysége
elismeréseként
Szamos István Lászlónak, a Magyar Közút Nonprofit Zrt. Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazgatóság megyei
igazgatójának,
az állami- és a köztisztviselői képzés személyihatékonyság-fejlesztő programjának kidolgozásában és alkalmazásában
végzett több évtizedes, magas színvonalú tevékenysége elismeréseként
dr. Szent-Imrey Tamás pszichológusnak, címzetes főiskolai tanárnak, a Humán Faktor Kanadai-Magyar
Menedzserképző és Vezetési Tanácsadó Kft. igazgatójának,
a honvédelem érdekében a védelmi igazgatás területén végzett négy évtizedes munkája elismeréseként
Szentes Lászlónak, a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal szakreferensének,
a dió, gesztenye és mogyorófajták nemesítése, szaporítása területén hosszú időn át végzett munkájáért, tudományos,
kutatói és szakmai életútja elismeréseként
dr. Szentiványi Péternek, a mezőgazdasági tudomány doktorának, nemesítőnek, kertészmérnöknek, az Állami
Gyümölcs- és Dísznövénytermesztési Kutató-Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Kft. tudományos főtanácsosának,
a magyar lírát elemző kitűnő műveiért, irodalomtörténészi munkásságáért
dr. Széles Klárának, az irodalomtudomány doktorának, József Attila-díjas irodalomtörténésznek,
több évtizedes gyógyítói, vezetői munkája, a szakorvosképzésben és továbbképzésben szerzett elévülhetetlen
érdemei, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Thurzó Lászlónak, az orvostudomány kandidátusának, a Szegedi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kar
Onkoterápiás Klinika tanszékvezető egyetemi tanárának,
három évtizedes egyetemi pályafutása, magas színvonalú oktató, kutatói munkásságáért, vezetői és szakmai-közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Toldi Józsefnek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi
és Informatikai Kar tanszékvezető egyetemi tanárának,
közel öt évtizedes igazságügyi szolgálata, példamutató bírói tevékenysége elismeréseként
Tóthné dr. Andreánszky Juditnak, a Pesti Központi Kerületi Bíróság csoportvezető-helyettes bírájának, címzetes megyei
bírósági bírónak,
a politikailag meghurcolt kisemberek rehabilitálása, kárpótlása érdekében végzett sokirányú tevékenysége
elismeréseként
dr. Udvarhelyi Nándor vasdiplomás nyugalmazott ügyvédnek,
a közigazgatásban közel négy évtizeden át végzett kiemelkedő szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Végh Zsuzsanna Juditnak, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatójának,
a lengyel–magyar kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett sokoldalú tevékenységéért, valamint társadalmi
szerepvállalásáért
Maciej Ludwik Wasilewski-nek, a Telmex-Nowy Styl Zrt. elnök-vezérigazgatójának, a Máltai Lovagrend tagjának,
a fenntartható erdőgazdálkodás, a korszerű erdészeti szakigazgatás kidolgozása és működtetése érdekében végzett
munkája elismeréseként
Wisnovszky Károlynak, a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Erdészeti Igazgatóság igazgatójának,
több mint két évtizedes, az igazságszolgáltatásban végzett bírói és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Zámbori Tibornak, a Békés Megyei Bíróság elnökhelyettesének,
munkahelyteremtő, a magyar gazdaság fejlesztését elősegítő innovációs tevékenységéért, a nemzetgazdaság
felemelkedését szolgáló erőfeszítéseiért
Zelenka Pálnak, a Közlekedési Műszergyártó Zrt. vezérigazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata, több mint két évtizedes, a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett kimagasló tevékenysége
elismeréseként
Biczó László büntetés-végrehajtási dandártábornoknak, a Márianosztrai Fegyház és Börtön intézetparancsnokának,
több mint három évtizedes ügyészi és katonai pályafutása elismeréseként
dr. Bocsy Imre ezredesnek, a Győri Katonai Ügyészség ügyészségvezetőjének,
több évtizedes katonai szolgálata, az ejtőernyőzés történetének kutatása, feltárása terén végzett munkája
elismeréseként
Dombi Lőrinc nyugállományú ezredesnek,
közel három évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Fróna Imre rend őr alezredesnek, az Országos Rendőr-főkapitányság Köztársasági Őrezred Objektumvédelmi Főosztály
Parlamenti Biztonsági Osztály Dísz- és Koronaőrző Őrségi Alosztály vezetőjének,
a tűzoltóság és a katasztrófavédelem hivatásos állományában több évtizeden át végzett munkája, valamint több
nagyobb káresetnél nyújtott magas színvonalú tevékenysége elismeréseként
Kampel Oszkár János nyugalmazott tűzoltó ezredesnek, a Vas Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójának,
a Rendőrtiszti Főiskolán végzett több mint három évtizedes kiemelkedő oktató-nevelő munkája elismeréseként
dr. Miklós Irén Erzsébet nyugalmazott rend őr ezredesnek, a Rendőrtiszti Főiskola Büntetőjogi és Kriminológiai Tanszék
főiskolai adjunktusának, szakcsoportvezetőnek,
a Magyar Honvédség egészségügyi szolgálatában huzamos időn át végzett kiemelkedő orvosi munkája
elismeréseként
dr. Nagy László orvos ezredesnek, a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ Fekvőbeteg Osztályok, Központi
Aneszteziológiai és Intenzív Terápiás Osztály osztályvezető főorvosának,
dr. Vajda Adrienne orvos ezredesnek, a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ Fekvőbeteg Osztályok,
Bőrgyógyászati Osztály osztályvezető főorvosának,
katonai pályafutása során betöltött beosztásaiban végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Oláh József ezredesnek, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Törzs- elemző-értékelő főnökség
főnökének,
a magyar katonai felsőoktatásban végzett kiemelkedő munkája, társadalmi, tudományos-közéleti és
tudományszervezői, kutatói és oktatói munkássága elismeréseként
dr. Padányi József mérnök ezredesnek, a Magyar Tudományos Akadémia doktorának, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetem stratégiai és intézményfejlesztési rektor-helyettesének,
a Magyar Honvédség érdekében végzett több évtizedes, lelkiismeretes és példaértékű munkája elismeréseként
dr. Rusz József mérnök ezredesnek, a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal Hadfelszerelési
Igazgatóság, Haditechnikai Intézet intézetvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. augusztus 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
31/2014. (II. 12.) Korm. rendelete az egyes sajátos ipari építményekre vonatkozó építésügyi hatósági eljárások szabályairól.
A Kormány az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés 3., 17. és
19.  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény
174/A. § (1) bekezdésében, valamint
a 42. § (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FeJezet
ÁLtALÁNOs ReNdeLKezéseK 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a  területi mérésügyi és műszaki biztonsági
hatóságokról szóló 320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: MKEHr.) 13. § (2) bekezdés a)–k) pontjában
meghatározott sajátos építmények (a továbbiakban: sajátos építmények) építésügyi hatósági eljárásaira és az azok
lefolytatásához szükséges műszaki dokumentáció tartalmi követelményeire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. autógáz-töltőhely: az autógázzal üzemelő jármű számára biztonságos töltés céljára kialakított terület;
 2. energetikai építmény: ipari és mezőgazdasági célú hőfejlesztő-hőhasznosító, gáz- és olajfogyasztó energetikai
berendezés elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló sajátos építmény az energetikai berendezéssel
együtt;
3. építésügyi hatóság: az MKEHr. 13. § (1) bekezdésében kijelölt hatóság;
 4. érzékeny szerkezetű építmény: olyan építmény, mely a bontás során állékonyságát veszti, melynek bontásakor
életveszély léphet fel;
 5. gáztároló létesítmény: a veszélyes anyagnak minősülő gázok tárolására szolgáló, nyomástartó berendezésnek
nem minősülő, ipari, mezőgazdasági vagy szolgáltatási célú tároló létesítmény, beleértve a  kapcsolódó
csővezetékeket és műtárgyakat;
6. hatásterület: hatásterületként meghatározott földrajzi terület, ideértve a  szakhatóság által megállapított
hatásterületet is;
7. hőtávvezetéket tartó vagy magában foglaló építmény a  hőszolgáltatás nyomvonal jellegű építményeivel:
a  távhőszolgáltatásról szóló törvény hatálya alá nem tartozó hőtávvezeték és építményei, beleértve
a hőtermelő, hőszolgáltató létesítményből a hőhordozó közeget (gőzt, melegített vizet) szállító csővezetéket,
csővezeték hálózatot a tartószerkezeteivel, építményeivel;
8. hőtermelő-hőszolgáltató létesítmény: 50 kVA-nál nagyobb névleges teljesítőképességű kiserőművet ellátó
hőtermelési rendeltetésű berendezés védelmét vagy a  0,5 MW-nál nagyobb hőteljesítményű hőtermelési
és hőszolgáltatási berendezés – ideértve a  fűtőművet is – védelmét közvetlenül szolgáló sajátos építmény
a hőtermelési, hőszolgáltatási berendezéssel együtt;
9. közforgalmú autógáz-töltőállomás: kereskedelmi rendeltetésű, üzemanyagellátás-szolgáltatási célból
létesített, a  belső égésű motorok gázüzemanyag tartályának töltésére szolgáló sajátos építmény, amely
magában foglalja az autógáz kimérő szerkezetet, a gázüzemanyag-tárolót, a töltőhelyet, a gázüzemanyagot
szállító tartályautó lefejtőhelyet, az  ideiglenes parkolásra szolgáló helyet és a  működtetéshez szükséges
egyéb építményt, műtárgyat az utak kivételével;
10. közforgalmú üzemanyag-töltőállomás: kereskedelmi rendeltetésű, üzemanyagellátás-szolgáltatási célból
létesített, gépjárművek és munkagépek üzemanyag tartályaiba, illetve szállítóedényekbe történő üzemanyag
töltésére, kenőanyag tárolására és kiszolgálására szolgáló sajátos építmény, amely magában foglalja
az  üzemanyag tárolására, töltésére szolgáló létesítményt, kezelőhelyet, és az  azokkal szorosan összefüggő
rendeltetésű építményeket, műtárgyakat az utak kivételével;
11. nukleáris létesítmény és radioaktívhulladék-tároló biztonsági övezete: a  nukleáris létesítmény és
a  radioaktívhulladék-tároló biztonsági övezetéről szóló kormányrendeletben meghatározott biztonsági
övezet, biztonsági távolság, védőtávolság, telepítési távolság, elhelyezési távolság;
12. nyomástartó rendszerek építményei: a  nyomástartó berendezések és rendszerek elhelyezését vagy védelmét
közvetlenül szolgáló sajátos építmény a nyomástartó berendezéssel, rendszerrel együtt;
13. terményszárító: mezőgazdasági termény tisztítása vagy szárítása céljából létesített, helyhez kötött
szárítóberendezés az  elhelyezésére szolgáló építménnyel, a  működéséhez közvetlenül kapcsolódó
technológiai és tároló berendezésekkel, a  terménytisztító, magszállító rendszer, porleválasztó, tároló, siló,
tranzittartály együtt;
14. veszélyes folyadékok, olvadékok tároló létesítménye: az  éghető folyadékok és olvadékok tárolótartályairól
szóló miniszteri rendeletben meghatározott, nyomástartó edénynek nem minősülő, helyhez kötött,
az éghető, a gyújtó hatású, a maró és a mérgező folyadékok- és olvadékok tárolására szolgáló tárolótartályok
elhelyezését vagy védelmét közvetlenül szolgáló sajátos építmény a tárolótartályokkal együtt.
3. Az építésügyi hatósági eljárások 3. § A rendelet hatálya alá tartozó építési tevékenység végzéséhez – kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában –
az építésügyi hatóság eljárásának lefolytatása szükséges.
4. § Az építésügyi hatóság
a) építési engedélyezési,
b) használatbavételi engedélyezési,
c) fennmaradási engedélyezési,
d) bontási engedélyezési,
e) engedély hatályának meghosszabbítása iránti engedélyezési,
f ) jogutódlás tudomásulvételi,
g) használatbavételi tudomásulvételi,
h) szakhatósági,
i) veszélyhelyzet esetén szükségessé váló építési tevékenység tudomásulvételi,
j) építési engedély módosítási, valamint
k) kötelezési
eljárásokat folytat.
5. § Az építésügyi hatósági eljáráshoz nem kötött építmény, építési tevékenység építőipari kivitelezési tevékenysége
akkor folytatható, ha
a) az építésügyi jogszabályok, ideértve a  helyi építési szabályzatot, településszerkezeti tervet, az  országos
településrendezési és építési követelmények előírásait, valamint
b) az építőipari kivitelezési tevékenységet érintő más hatósági előírásokat
megtartják.
4. Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem 6. § (1) Az  építésügyi hatósági engedély iránti kérelmet az  építtető az  1.  melléklet szerinti adattartalmú, erre a  célra
rendszeresített formanyomtatványon – a kérelem tartalmából következő, speciális eltérésekkel – írásban terjesztheti
elő az építésügyi hatósághoz. A kérelemhez csatolni kell:
a) a tervezett építési tevékenységnek a  VI. Fejezetben meghatározott tartalmú tervdokumentációját két
példányban, és – az  előzetes szakhatósági állásfoglalást kiadó szakhatóság kivételével – az  érintett
szakhatóságok számától függően további egy-egy példányban,
b) az igazgatási szolgáltatatási díj befizetésének igazolását. (2) Az  eljárásban közreműködő szakhatóság megkereséséhez a  kérelem tartalmától függően a  2.  mellékletben
meghatározott műszaki dokumentációt is csatolni kell, ha a  kérelem benyújtásakor előzetes szakhatósági
állásfoglalás nem áll rendelkezésre.
(3) A kérelemhez mellékelni lehet a következőket:
a) ha a  kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll, az  ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását és
a hozzá tartozó, a szakhatóság által záradékolt műszaki dokumentációt,
b) a 10. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, illetve az ügyben érintett összes ismert ügyfélnek a fellebbezési
jogról lemondó nyilatkozatát. 5. Az építésügyi hatóság eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelölése és közreműködése,
valamint a közmű-, közút- és vasút üzemeltetők kijelölése
7. § (1) A  Kormány a  sajátos építményekkel kapcsolatos első és másodfokú hatósági engedélyezési eljárásokban
a  3.  mellékletben meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben a  3.  mellékletben meghatározott
hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(2) Ha az  építtető előzetes szakhatósági állásfoglalást kér, a  szakhatóság a  kérelem mellékleteként becsatolt műszaki
dokumentáció egy példányát az  állásfoglalásával megegyező azonosítószámmal, keltezéssel, aláírással és
bélyegzőlenyomattal látja el, és azt a  szakhatósági állásfoglalásával együtt megküldi az  építtetőnek. Az  előzetes
szakhatósági állásfoglalás iránti kérelemhez a műszaki dokumentációt két példányban kell benyújtani.
(3) Az  építésügyi hatóság az  építtető által a  kérelemhez csatolt előzetes szakhatósági állásfoglalást legfeljebb
az  előzetes szakhatósági állásfoglalás kiadásától számított egy évig elfogadja, ha a  hozzá és a  szakhatósághoz
benyújtott kérelem és műszaki dokumentáció tartalma azonos, és a szakhatóság a (2) bekezdésben foglaltak szerint
a műszaki dokumentációt záradékolta.
(4) Az  építésügyi engedélyezési eljárásokban érintettségektől függően a  4.  mellékletben meghatározott közművek,
kezelők és üzemeltetők hozzájárulásokról nyilatkoznak. A  közművek, kezelők és üzemeltetők nyilatkozatát
az engedélyes vagy megbízása alapján a tervező köteles beszerezni és a kérelemhez csatolni.
8. § (1) A  3.  mellékletben foglalt táblázat 7. és 9. sora szerinti esetben, ha az  engedélyezési eljárás a  környezeti
hatásvizsgálati és az  egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm.
rendelet (a  továbbiakban: Khvr.) 3. számú mellékletében meghatározott olyan tevékenység megkezdését vagy
folytatását szolgálja, amely a Khvr.-ben meghatározott küszöbértéket nem éri el vagy a Khvr.-ben a tevékenységre
megállapított feltétel nem teljesül, a  kérelemhez csatolni kell a  környezeti hatások jelentőségének vizsgálatára
szolgáló – a Khvr.-ben meghatározott – adatlapot.
(2) Az  építésügyi hatóság az  eljárást felfüggeszti, ha az  eljárásban a  környezetvédelmi hatóság szakhatósági
állásfoglalásában megállapította, hogy a  tevékenység várható környezeti hatásai jelentősek. A  felfüggesztésről
szóló végzésnek tartalmaznia kell a  szakhatóságként eljáró környezetvédelmi hatóság megnevezését, valamint
állásfoglalása rendelkező részét és indokolását. Amennyiben az  építésügyi eljárás felfüggesztését követően
a  környezetvédelmi hatóság a  környezeti hatásvizsgálati eljárás alapján megállapítja, hogy a  környezetvédelmi
engedély nem adható ki, akkor az építésügyi hatóság az eljárása folytatása során elutasítja az építésügyi hatósági
engedély iránti kérelmet.
(3) Az  építésügyi hatóság – annak jogerőre emelkedésére tekintet nélkül – nyilvánosan közzéteszi azt a  határozatot,
valamint a felfüggesztés tárgyában hozott végzést, amit olyan eljárásban hozott, amelyben a szakhatóságként eljáró
környezetvédelmi hatóság a tevékenység következtében várható környezeti hatások jelentőségét vizsgálta.
6. Az építésügyi hatósági engedély időbeli hatálya 9. § (1) A  jogerős használatbavételi – beleértve a  részleges használatbavételi engedélyt is – és a  fennmaradási engedély
határozatlan ideig hatályos.
(2) Az építési engedély a jogerőssé válás napjától három évig hatályos, kivéve ha
a) a hatályossága alatt az építtető kezdeményezte a 4. § e) pontja szerinti eljárást és az építésügyi hatóság azt
meghosszabbította,
b) az építési tevékenységet a hatályossága alatt megkezdték és az építési tevékenység megkezdésétől számított
öt éven belül az építmény használatbavételi engedély megadására vagy használatbavétel tudomásulvételére
alkalmassá válik.
(3) A bontási engedély a jogerőssé válás napjától számított két évig hatályos.
7. Egyéb közös eljárási szabályok 10. § (1) Több építésügyi hatóság illetékességi területét érintő sajátos építmény engedélyezési ügyében az első fokon eljáró
építésügyi hatóságot a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal jelöli ki.
(2) Az építésügyi hatóság engedélyezési eljárásának az ügyintézés határideje harminc nap.
 (3) Az  építésügyi hatóságnak az  építésügyi hatósági engedélyezési eljárásban hozott érdemi döntését a  döntés
hirdetményi úton történő közlésének szabályai szerint a hatásterületen lévő önkormányzat hirdetőtábláján is ki kell
függeszteni.
(4) Nincs ellenérdekű ügyfél az eljárásban, ha az építtető benyújtotta az ügyben érintett összes ügyfélnek a kérelmezett
építési tevékenység végzéséhez történő, a tervdokumentáció ismeretében tett és az abban foglaltakkal egyetértést
tartalmazó teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát.
(5) A  nukleáris létesítmény és radioaktívhulladék-tároló biztonsági övezetén túl, de 30 km-es körzetében veszélyes
létesítmények és tevékenységek építésügyi hatósági engedélyezése esetén az  engedélyezésre hatáskörrel
rendelkező hatóság az eljárás megindításáról tájékoztatja az Országos Atomenergia Hivatalt.
(6) Az (5) bekezdés szerinti eljárásban az Országos Atomenergia Hivatal ügyfélnek minősül.
II. FeJezet
Az eNGedéLYezésI eLJÁRÁsOK 8. Az építési engedélyezési eljárás
11. § (1) Építési tevékenység – az  5.  mellékletben felsoroltak kivételével– az  építésügyi hatóság építési engedélye alapján
végezhető.
(2) Az  építési engedélyt – a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  elvégezni kívánt építési tevékenység egészére
kell kérni.
(3) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az  egyes szakaszokban megépítendő sajátos
építményekre szakaszonként külön-külön is lehet építési engedélyt kérni.
(4) A  sajátos építményekkel kapcsolatos műszaki biztonsági szabályzatban előírt követelményektől eltérő műszaki
megoldásra irányuló kérelmet az építési engedély iránti kérelemmel együtt kell előterjeszteni.
12. § (1) Az építési engedély iránti kérelemhez a 6. § (1) bekezdésében foglaltakon túl mellékelni kell:
a) a környezetvédelmi hatóság
aa) jogerős környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedélyét, több megvalósulási
szakaszra bontott építkezés esetében az összes szakaszra együttesen, vagy
ab) előzetes vizsgálati eljárásban hozott határozatát, amely szerint az  építkezéssel kapcsolatban
nem feltételezhető jelentős környezeti hatás – kivéve, ha a  kérelmező rendelkezik egységes
környezethasználati engedéllyel –,
b) termőföldön megvalósítandó sajátos építmény esetében az  ingatlanügyi hatóságnak a  termőföld más célú
hasznosításának engedélyezéséről vagy a  más célú hasznosítás folytatásához való hozzájárulásáról szóló
jogerős határozatát,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv katasztrófavédelmi engedélyét a  veszélyes anyagokkal kapcsolatos
súlyos balesetek elleni védekezésről szóló kormányrendeletben meghatározott határértéket elérő veszélyes
anyagokkal foglalkozó üzem, veszélyes anyagokkal foglalkozó létesítmény építése esetében.
(2) A  biogáz- és komposztáló üzemek létesítését a  környezetvédelmi, élelmiszerlánc-felügyeleti és közegészségügyi
szakhatósági hozzájárulás mellett engedélyezi az  építésügyi hatóság a  nem emberi fogyasztásra szánt állati
eredetű melléktermékekre vonatkozó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló miniszteri rendelettel
(a továbbiakban: VM rendelet) összhangban.
13. § (1) Az  építési engedélynek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 72. § (1) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) az engedélyezett építési tevékenység feltételeit,
b) tájékoztatást arról, hogy
ba) az építésügyi hatósági engedély nem mentesít az  egyéb engedélyek, hozzájárulások
megszerzésének kötelezettsége alól,
bb) az építtetőt a  tervezett építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésével kapcsolatban milyen
kötelezettség terheli, és
bc) az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben (a  továbbiakban: Épkiv.)
meghatározottak szerint az  építőipari kivitelezési tevékenység folytatása során építtetői
fedezetkezelő közreműködése kötelező-e,
c) az engedély hatályát, meghosszabbításának lehetőségeit és feltételeit,
d) a sajátos építmény helyét, helyrajzi számát, megnevezését és rendeltetését,
e) az építési tevékenységgel érintett ingatlanok címét és helyrajzi számát, és
f ) az esetleges próbaüzemre vonatkozó feltételeket.
(2) A határozat az engedély tárgyától függően tartalmaz
a) figyelmeztetést arra, hogy az  építtető építési tevékenységet csak a  jogerős építési engedély és az  ahhoz
tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – tervdokumentáció alapján, az engedély hatályának időtartama
alatt, továbbá a saját felelősségére és veszélyére végezhet,
b) figyelmeztetést arra, hogy az építési engedély polgári jogi igényt nem dönt el,
c) figyelmeztetést arra vonatkozóan, hogy a  létrehozott építmény csak használatbavételi engedély kiadását
vagy tudomásulvételt követően használható,
d) tájékoztatást arról, hogy a  jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az  ügyfél az  engedélyezés tárgyát képező
tervdokumentációba milyen módon tekinthet be. 14. § (1) Az építési engedély iránti kérelemben hozott döntést írásban kell közölni.
 (2) Az érdemi döntést közölni kell
a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával,
ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
ad) a szakhatóságok által megállapított ügyféli körrel,
b) tájékoztatásul azzal, akinek az  építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát
az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik,
c) azzal a hatósággal, amely az ügyben szakhatósági állásfoglalást adott.
 (3) A jogerős döntést közölni kell
a) az építtetővel vagy meghatalmazottjával,
b) az építésfelügyeleti hatósággal,
c) az illetékes környezetvédelmi hatósággal, ha az  építési engedélyezési eljárás környezetvédelmi vagy
egységes környezethasználati engedély köteles építményre vonatkozott,
d) a fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségével, ha az építési tevékenységgel érintett
építmény azbesztet tartalmaz,
e) mindazokkal, akiknek értesítését jogszabály előírja.
(4) Az  építési engedélyezési eljárás során hozott jogerős döntés a  hozzátartozó, engedélyezési záradékkal ellátott
tervdokumentációban foglaltakkal együtt hatályos.
15. § Az építtető csak a  jogerős építési engedély és az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – tervdokumentáció
alapján, az engedély hatályának időtartama alatt végezheti az engedélyköteles építési tevékenységet.
16. § (1) Ha az  építésügyi hatóság az  építési engedélyt megadja, a  jogerőre emelkedés időpontjának tudomásra jutásától
számított nyolc napon belül az  engedélyezésre benyújtott tervdokumentáció egy záradékolt példányát
az irattárában helyezi el, egy példányát az építtetőnek megküldi.
(2) Amennyiben az  építésügyi hatóság nem adja meg az  építésügyi engedélyt, akkor az  építésügyi eljárás jogerős
lezárását követő nyolc napon belül a tervdokumentáció példányait – az irattárba helyezendő példány kivételével –
az építtetőnek megküldi.
9. A használatbavételi engedélyezési eljárás 17. § (1) A  használatbavételi engedély iránti kérelmet az  építtető az  építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra
alkalmassá válásakor, az építési munkaterület építtető részére történő, építési naplóban igazolt átadását követően,
az építési engedély időbeli hatálya alatt – a használatbavétel előtt – nyújtja be az építésügyi hatósághoz.
(2) Használatbavételi engedély alapján vehető használatba a  rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas,
építési engedélyhez kötött építési tevékenységgel érintett építmény, építményrész, ha annak használatbavételi
engedélyezési eljárásába szakhatóságot szükséges bevonni.
(3) Szakhatóságot kell bevonni a használatbavételi engedélyezési eljárásba,
a) ha az  építési engedélyezési eljárás lefolytatásához a  szakhatóság kikötéssel vagy feltételekkel járult hozzá,
vagy
b) ha az  építési tevékenység folyamán az  engedélyezett tervektől eltértek és az  eltérés a  szakhatóság
állásfoglalásának tartalmát érinti.
 (4) A  használatbavételi engedély iránti kérelemmel egy időben a  fennmaradási engedélyre irányuló kérelem is
előterjeszthető.
 (5) Több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetében az  építési engedély szerinti egyes megvalósulási
szakaszokban megépített sajátos építményekre vagy a  rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagukban
alkalmas sajátos építményrészekre önállóan is lehet használatbavételi engedélyt kérelmezni.
(6) A használatbavételi engedély iránti kérelemhez – a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározottakon túlmenően –
annak tartalmától függően mellékelni kell a  papír alapon vezetett építési napló esetében az  Épkiv.-ben
meghatározott építési napló összesítő lapját.
18. § Az építésügyi hatóság a használatbavételi engedélyt megadja, ha
a) az építési munkát az  építési engedélynek, az  ahhoz tartozó engedélyezési záradékkal ellátott
dokumentációnak, továbbá az engedélyezett eltérésnek megfelelően végezték el, és
b) a sajátos építmény az építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra
alkalmas állapotban van. 19. § A használatbavételi engedélynek tartalmaznia kell:
a) az építési engedély számát és keltét,
b) a sajátos építmény helyének, helyrajzi számának és rendeltetésének megjelölését, megállapítva a használat
főbb műszaki, biztonsági jellemzőit,
c) esetlegesen az érintett idegen ingatlanokra vonatkozó korlátozásokat, tilalmakat,
d) a használatbavétel hatósági feltételeit,
e) a biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb hibák és hiányosságok megszüntetése érdekében
szükséges további munkálatok elvégzésére vonatkozó kötelezést határidő tűzésével,
f ) ha a  sajátos építmény megépítése révén az  ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában változást
eredményez, figyelmeztetést arra, hogy a használatbavételi engedély közlését követően az építtető köteles
– az  ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – a  megvalósult állapotról változási vázrajzot és mellékleteit
az ingatlanügyi hatósághoz benyújtani.
20. § A még befejezetlen sajátos építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra önállóan alkalmas részére vagy
a 19. § e) pontjában meghatározott esetben részleges használatbavételi engedély adható.
10. A fennmaradási engedélyezési eljárás 21. § (1) A  fennmaradási engedély kiadására irányuló eljárásban az  ebben az  alcímben foglalt eltérésekkel az  építési és
a használatbavételi engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően kell alkalmazni.
(2) Ha a  sajátos építményt vagy annak részét építési engedély nélkül vagy az  építési engedélyben foglaltaktól eltérő
módon létesítették, az építésügyi hatóság arra – az építtető vagy az ingatlantulajdonos kérelme alapján – építésügyi
bírság kiszabása mellett fennmaradási engedélyt adhat, ha a  jogszabályban, vagy az  építési engedélyben előírt
követelmények megteremthetők.
(3) Nem lehet építésügyi bírságot kiszabni, ha a  fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatónak nyilvánított építési
engedélyt megsemmisítették, vagy azt a bíróság hatályon kívül helyezte.
22. § A fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolt helyszínrajzon és műszaki tervdokumentációban a  tényleges
– még befejezetlen sajátos építmény vagy sajátos építményrész esetében pedig a  további tervezett – állapotot is
ábrázolni kell.
23. § (1) Az  építésügyi hatóság a  fennmaradási engedélyt megadja, ha a  megépített sajátos építmény vagy sajátos
építményrész megfelel vagy átalakítással megfeleltethető a  jogszabályokban foglalt követelményeknek. A  sajátos
építményrészre vonatkozó fennmaradási engedélyben az  építésügyi hatóságnak rendelkeznie kell az  építmény
befejezésére vonatkozó építési tevékenység végzéséről, annak feltételeiről is.
(2) A fennmaradási engedély egyben a sajátos építményre vonatkozó használatbavételi engedély is, ha ennek feltételei
fennállnak. Továbbépítés esetében a  továbbépített sajátos építményrész csak használatbavételi engedély alapján
vehető használatba és üzemeltethető.
(3) A  fennmaradási engedély iránti kérelem elutasítása esetén rendelkezni kell a  sajátos építmény bontásáról vagy
műszaki felszámolásáról, valamint az eredeti állapot lehetőség szerinti helyreállításáról.
11. Bontási engedélyezési eljárás 24. § (1) Bontási tevékenység – az 5. mellékletben felsoroltak kivételével – az építésügyi hatóság bontási engedélye alapján
végezhető.
(2) A sajátos építmény bontására vonatkozó engedélyezési eljárás a sajátos építmény tulajdonosának kérelmére indul.
 (3) A bontási engedély sajátos építményrészre is kérhető.
 (4) Új sajátos építmény építése esetén a bontási és építési engedélyezési eljárás egy eljárás keretében is lefolytatható.
25. § A sajátos építmény bontására irányuló kérelemhez a 6. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakon túl mellékelni kell:
a) a bontási technológia leírását,
b) a sajátos építmény elbontása utáni állapotot tartalmazó helyszínrajzot.
26. § A bontási engedélynek a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a bontásra kerülő sajátos építmény megjelölését,
b) a környezet megfelelő helyreállításának főbb paramétereit és
c) az engedélytől eltérő végrehajtás szankcionálási lehetőségére való figyelemfelhívást.
12. Építési engedélytől eltérés, az építési engedély módosítása
27. § (1) Az  építésügyi hatósági engedélyben és az  ahhoz tartozó engedélyezési záradékkal ellátott tervdokumentációban
foglaltaktól való eltéréshez az építésügyi hatóság engedélye szükséges, ha az eltérés
a) megváltoztatja a  sajátos építmény rendeltetési célra való alkalmasságát, vagy biztonsági szintjét
kedvezőtlenül befolyásolja,
b) megváltoztatja a sajátos építmény befogadó vagy teljesítő képességét vagy geometriai paramétereit, vagy
c) megváltoztatja a sajátos építmény tartószerkezeti rendszerét.
(2) Az  építési engedély módosítása iránti kérelemhez a  6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltakon és a  6.  §
(2) bekezdésében foglaltakon túlmenően az eltérés jellegétől függően
a) a helyszínrajzi elhelyezés változása esetén módosított helyszínrajzot,
b) módosított műszaki tervrészletet, és
c) a műszaki leírás változása esetén módosított műszaki leírást
kell mellékelni a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti példányban.
(3) Az építésügyi hatóság teljes körű tervdokumentáció elkészítésére kötelezheti az építtetőt, ha a tervezett módosítás
az engedélyezett tervdokumentáció több részletére terjed ki.
III. FeJezet
Az eGYes éPítésÜGYI HAtÓsÁGI tUdOMÁsULvéteLI eLJÁRÁsOK
13. Jogutódlás tudomásulvétele 28. § (1) Az építésügyi hatóság – a használatbavételi és a fennmaradási engedélyezési eljárás kivételével – az engedélyek és
kötelezettségek tekintetében a jogutódlásról végzésben dönt.
(2) Az építésügyi hatóság az (1) bekezdés szerinti döntését közli az építésfelügyeleti hatósággal.
14. Használatbavétel tudomásulvétele 29. § (1) Az  építtető kérelmére az  építésügyi hatóság tudomásulvételi eljárásával vehető használatba – a  17.  § (1) és
(2) bekezdése szerint használatbavételi engedélyhez kötött építmények kivételével – az építési engedélyhez kötött
építmény, építményrész, építési tevékenység.
(2) A használatbavétel tudomásulvételére irányuló kérelmet a 6. melléklet szerinti adattartalommal az építtető
a) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmassá válásakor,
b) az építési munkaterület építtető részére történő az  építési naplóban jegyzőkönyvvel igazolt átadását
követően,
c) az építési engedély hatályossága alatt – használatbavétel előtt –
nyújtja be az építésügyi hatósághoz.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti eljárásban az  építésügyi hatóság vizsgálja, hogy a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti
jegyzőkönyv az építési naplóban rendelkezésre áll-e.
(4) Az  építésügyi hatóság helyszíni szemlén tisztázza a  tényállást, ha a  kérelem elbírálásához szükséges információk,
adatok és dokumentumok nem állnak a rendelkezésére.
(5) Az  építésügyi hatóság az  eljárás megindulásától számított tíz napon belül a  használatbavétel tudomásulvételét
megtagadja és az építmény, építményrész használatát megtiltja, ha
a) a használatbavétel tudomásulvételére irányuló kérelemhez a (12) bekezdésben meghatározott mellékleteket
nem csatolták,
b) a rendeltetésszerű és biztonságos használat követelményeinek az  építmény, építményrész nem felel meg,
vagy
c) megállapítja, hogy az  építési engedélytől és a  hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott
tervdokumentációtól eltértek és az eltérés építésügyi hatósági engedélyhez kötött.
 (6) Az  építésügyi hatóság – az  (5) és a  (7)  bekezdésben meghatározott eset kivételével – a  használatbavételt
hallgatással tudomásul veszi, egyidejűleg határidő megjelölésével az esetlegesen hiányzó munkálatok elvégzésére
kötelezi az építtetőt.
(7) Az  építésügyi hatóság az  eljárás ügyintézési határidejét legfeljebb huszonegy nappal meghosszabbítja, ha
az  eljárásban megállapítja, hogy a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti jegyzőkönyv az  építési naplóban nem áll
rendelkezésre és erről az építtetőt értesíti.
(8) Ha a  (7) bekezdésben meghatározott idő alatt az építési naplóban a  jegyzőkönyv továbbra sem áll rendelkezésre,
és a  használatbavétel e  rendelet szerinti egyéb feltételei teljesültek, a  határidő leteltével az  építésügyi hatóság
a használatbavételt hallgatással tudomásul veszi.
(9) Ha az elektronikus építési naplóban a  (2) bekezdés b) pontja szerinti jegyzőkönyv a  (7) bekezdés szerinti határidő
lejártáig rendelkezésre áll, az  építésügyi hatóság a  használatbavételt a  jegyzőkönyvnek az  építésügyi hatóság
tudomására jutásától számított öt nap elteltével hallgatással tudomásul veszi.
(10) Az  építésügyi hatóság a  tudomásulvételi eljárás ügyintézési határidejének (7)  bekezdés szerinti
meghosszabbításáról a  használatbavétel tudomásulvételi eljárás megindulásától számított tíz napon belül
végzésben dönt.
(11) Az eljárás során az építésügyi hatóság az eljárás megindításáról értesítést és – az igazgatási szolgáltatási díj előzetes
megfizetése elmaradásának esetét kivéve – hiánypótlásra felhívást nem bocsát ki, és a  szakhatóságot nem keresi
meg.
(12) A  használatbavétel tudomásulvételére irányuló kérelemhez az  igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását
kell mellékelni.
(13) A  használatbavétel megtiltásáról szóló határozat rendelkező része a  Ket. 72.  § (1)  bekezdésében foglaltakon kívül
tartalmazza
a) az építési engedély számát, keltét,
b) – az eljárási bírság kiszabásának kilátásba helyezése mellett – a használat megtiltására vonatkozó kötelezést.
(14) A (13) bekezdés szerinti határozatot írásban kell közölni
a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával,
ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
b) azzal a hatósággal, amely az építési engedélyezési eljárásban részt vett.
15. Veszélyhelyzet esetén építési tevékenység tudomásulvétele 30. § (1) Az  építésügyi hatóság a  veszélyhelyzet elhárítása érdekében vagy a  kihirdetett veszélyhelyzet következtében
végzett, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 48. §
(2) bekezdése szerint jogszerűtlen építési tevékenységgel
a) megvalósult építmény, építményrész, építményszerkezet, építési tevékenység fennmaradását,
b) az építmény, építményrész, építményszerkezet elbontását,
c) veszélyes állapotú építmények, építményrészek, építményszerkezetek jogszerűtlen építési tevékenységgel
történő halasztást nem tűrő veszélyelhárítása, vagy részleges elbontása esetén a  megvalósult építmény,
építményrész, építményszerkezet fennmaradását
az építtető, vagy amennyiben az  építtető személye nem ismert, a  tulajdonos kérelmére – ha az  elvégzett építési
tevékenység az előírásoknak megfelel – építésügyi bírság kiszabásának mellőzésével hallgatással tudomásul veszi.
(2) A  tudomásulvételi eljárásra a  fennmaradási engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseket az  e  fejezetben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) Az eljárás során az építésügyi hatóság az eljárás megindításáról értesítést és hiánypótlásra felhívást nem bocsát ki,
a szakhatóságot nem keresi meg.
(4) Az építésügyi hatóság az (1) bekezdés szerinti kérelemben az eljárás megindulásától számított tizenöt napon belül
az előírt feltételek fennállása esetén
a) az elutasításról határozatban dönt, vagy
b) a szabálytalanságot – bírság kiszabásának mellőzésével – hallgatással tudomásul veszi.
Iv. FeJezet
Az éPítésÜGYI HAtÓsÁG szAKHAtÓsÁGI eLJÁRÁsA 31. § (1) Az építésügyi hatóság kérelemre előzetes szakhatósági állásfoglalást ad. A szakhatósági állásfoglalás legfeljebb hat
hónapig érvényes.
(2) Az építésügyi hatóság szakhatóságként történő közreműködése során
a) helyszíni szemlét tart,
b) megvizsgálja a sajátos építményfajtára vonatkozó építésügyi követelményekben előírtakat.
v. FeJezet
HAtÓsÁGI eLLeNŐRzés szABÁLYAI 16. Az építésügyi hatósági ellenőrzés szabályai
32. § Az építésügyi hatóság az építési, a bontási, a használatbavételi és a fennmaradási engedélyezési eljárási ügyekben
építésügyi hatósági hatáskörében az  engedélyhez kötött, az  építéssel összefüggő tevékenység végzésével
kapcsolatosan a Ket.-ben meghatározottakon túl ellenőrizheti az építési naplót.
17. Építésügyi kötelezési eljárás 33. § (1) Az  építésügyi hatóság az  érintett telek vagy építmény, építményrész tulajdonosát kötelezi. Ha az  elvégzett
szabálytalan tevékenységet nem a  telek vagy az  építmény, építményrész tulajdonosa végezte, az  építtetőt vagy
az építési tevékenység végzőjét kell kötelezni.
(2) Több személy együttes kötelezése esetén,
a) ha a  kötelezettség teljesítése osztható, az  egyes kötelezettek részkötelezettségeit – a  polgári jog szabályai
szerint – külön-külön kell meghatározni,
b) ha a kötelezettség teljesítése oszthatatlan, a kötelezés egyetemleges.
(3) A  kötelezettség teljesítéséhez szükséges építési tevékenységek és az  ezzel kapcsolatos cselekmények elvégzése
ütemekre és szakaszokra bontva is előírható.
(4) A  kötelezettség teljesítésének határidejét – azonnali beavatkozást igénylő veszélyhelyzet esetének kivételével –
az összes körülmény figyelembevételével kell megállapítani.
18. Építésügyi bírság megfizetése 34. § Az építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott bírságot
az építtető a jogerős határozatban megjelölt fizetési számlára fizeti meg.
vI. FeJezet
teRvdOKUMeNtÁCIÓ 19. A műszaki tervdokumentáció szabályai
35. § A tervezett építési tevékenység műszaki tervdokumentációját a  tervezett sajátos építmény helyének,
környezetének, rendeltetésének, a  tervezett építési tevékenység jellegének, a  tervfajtának, valamint az  építésügyi
hatósági eljárás jellegének megfelelő tartalommal és részletezettséggel, magyar nyelven kell összeállítani.
36. § A műszaki tervdokumentációban az  építési szakmai követelmények teljesítését a  vonatkozó szabványok
alkalmazása hiányában azokkal legalább egyenértékű műszaki megoldás alkalmazásával kell igazolni.
37. § (1) A  műszaki tervdokumentációt aláíró-címlappal, tartalomjegyzékkel és tervjegyzékkel kell ellátni. A  címlap
az  engedélyezés tárgyát képező építési tevékenység megnevezésén túl tartalmazza az  építtető nevét vagy
megnevezését és a  tervező nevét. Az  aláírólap tartalmazza a  tervezésben részt vett minden tervező nevét,
a tervezési jogosultság számát és a tervező sajátkezű eredeti aláírását. A dokumentáció tartalmát a tervező együtt és
dokumentumrészenként is hitelesítheti.
(2) Az egyes különálló tervlapokon szerepeltetni kell:
a) a tervezett építési tevékenység megnevezését, az építmény rendeltetését,
b) az építési tevékenységgel érintett ingatlan címét és helyrajzi számát,
c) az adott tervrajz megnevezését és méretarányát önálló ábránként,
d) a tervező vagy tervezők nevét, tervezői jogosultságát és aláírását,
e) a tervlap elkészítésének időpontját, és
f ) az építésügyi hatósági engedélyt kérelmező nevét.
38. § (1) A műszaki tervdokumentáció tervrészei:
a) a sajátos építmény általános műszaki leírása,
b) a terület-előkészítési munkák műszaki tervei,
c) a sajátos építményt egészében, a  hatásterülettel érintett ingatlanokat részben vagy egészben tartalmazó,
az ingatlanügyi hatóság által hitelesített, 3 hónapnál nem régebbi ingatlan-nyilvántartási térképmásolat,
d) az Egységes Országos Vetületi Rendszer (EOV) koordináta hálóval ellátott helyszínrajz,
e) alaprajz a tervezett építmény valamennyi eltérő szintjéről, a méretaránynak megfelelő műszaki tartalommal,
f ) metszetrajz a  megértéshez szükséges számú, de legalább két egymással szöget bezáró módon felvett
metszettel,
g) homlokzati tervek az építmény minden nézetéről,
h) a technológiai berendezések tervei és tervrajzai,
i) a közlekedés, a  közművek, az  energiaátvitel, az  adatátviteli és kommunikációs rendszer hálózata, valamint
ezek kapcsolatainak tervei,
j) a műszaki biztonsági, az  egészségvédelmi, a  tűzvédelmi és a  környezetvédelmi előírások érvényesítésének
ismertetése, a sajátos építmény környezetbe illeszkedésének módja, és
k) a tervezett próbaüzem tervei, a próbaüzem szükségességének indokolása.
(2) Az  általános műszaki leírásnak tartalmaznia kell a  sajátos építmény főbb adatait és rendeltetését, a  technológia
főbb, meghatározó berendezéseit, a  technológiai folyamat leírását, az  irányítás- és szabályozástechnikai
berendezéseket, a  várható veszélyek ismertetését, valamint a  sajátos építményen belül elhelyezésre kerülő, nem
technológiai célú berendezések leírását.
(3) A  terület előkészítési munkák terveiben ismertetni kell a  kivitelezéshez szükséges tereprendezési, bontási és
földmunkákat.
(4) A  technológiai berendezések terveit és tervrajzait, valamint a  közlekedés, a  közművek, az  energiaátvitel,
az adatátviteli és kommunikációs rendszer hálózata kapcsolatainak terveit olyan részletességgel és méretarányban
kell elkészíteni, és annyi magassági adattal kell kiegészíteni, hogy azok alapján elrendezésük, kialakításuk
egyértelműen megállapítható legyen.
(5) Az  építési tevékenységgel érintett telken, ha az  építési tevékenység a  telek természetes terepviszonyainak
a  megváltoztatását is eredményezi, a  csapadékvíz-elvezetésének műszaki megoldását is ábrázolni kell. A  telek
természetes terepviszonyának feltöltéssel vagy terepbevágással történő megváltoztatása esetén a  telek eredeti
és a megváltoztatott, végleges állapotát a  terep szintmagasságának ábrázolásával méretezett terepmetszeten kell
bemutatni.
(6) Több ütemben megvalósuló építési tevékenység esetében a tervrajzokon az egyes ütemeket egyértelműen jelölni
kell.
(7) A  tervezett építési tevékenység szempontjából érdemi adatot, tényt, körülményt nem tartalmazó
dokumentáció-részek elhagyhatók.
(8) A  jogerős és végrehajtható építési engedélyezési dokumentációtól való eltérésre irányuló kérelem (módosított
építési engedély iránti kérelem) mellékletét szolgáló dokumentációnak csak az  eltérést ábrázoló tervrajzokat,
valamint az  azokat ismertető munkarészeket (pl. műszaki leírást és számításokat) kell tartalmaznia. A  műszaki
leírásban egyértelműen meg kell nevezni és fel kell sorolni az eltéréseket.
(9) A bontási engedélyezési dokumentáció részét képező műszaki leírásnak ismertetnie kell az építmény rendeltetését,
főbb és jellemző méreteit, szükség szerint anyagait és szerkezeteit, a  csatlakozó közművek fajtáját, állapotát és
helyzetét.
(10) A  bontáshoz tervezett technológiai leírásnak tartalmaznia kell a  bontáshoz felhasználandó eszközöket,
segédszerkezeteket, a  műveletek sorrendjét, a  közművezetékek leválasztási módját, a  munkavédelmi
és környezetvédelmi előírásokat, valamint az  elbontásra kerülő szerkezetek, anyagok további sorsának
meghatározását.
(11) Az  érzékeny szerkezetű építmény bontásakor a  veszély elhárítását is megoldó tartószerkezeti műszaki leírás is
szükséges.
(12) A  szabálytalanul megépített vagy befejezetlen építmény esetében a  jelenlegi állapotot és a  szándékolt
továbbépített állapotot külön-külön kell ábrázolni. A fennmaradási engedélyezési tervben egyértelműen ábrázolni
kell, hogy miben nyilvánult meg a  szabálytalanság (méretekkel), és a  szabálytalanságot milyen módon szüntetik
meg.
(13) Ha a  kivitelezés során – építési naplóba bejegyzetten – módosított építési engedélyezést nem igénylő eltérés
történik, a használatbavételi engedélyezéshez, tudomásulvételhez a megépült állapotot dokumentálni szükséges.
20. A helyszínrajz 39. § (1) A helyszínrajzot – figyelemmel a  (2) bekezdésben foglaltakra is – legfeljebb 1:1000 méretarányban, égtájjelöléssel
úgy kell elkészíteni, hogy a sajátos építmény elrendezése, kialakítása egyértelműen megállapítható legyen, továbbá
szerepeljen rajta a sajátos építmény szélső pontjainak vetületétől számított 100 méteres távolságon belüli területek
bemutatása is.
(2) A  sajátos építmény engedélyezéséhez a  tervező által készített helyszínrajzon, hiteles földhivatali térképmásolat
alapján, mérethelyesen fel kell tüntetni
a) a tervezett sajátos építményt és a  védő- és biztonsági távolságokat, valamint – ha a  helyrajzi számokat,
belterület esetében az  utcaneveket és a  házszámokat külön jegyzékben nem közölték – a  létesítménnyel
érintett földrészleteket, azok helyrajzi számait, belterület esetében megjelölve az utca nevét és a házszámot
is,
b) a földrészletre vonatkozó szabályozási és építési vonalakat, megjelölve az  építési előírásokat és
korlátozásokat,
c) az érintett területen meglévő és meghagyni vagy lebontani tervezett, továbbá a  létesítendő épületek,
épületrészek és más építmények külső határoló körvonalait, megjelölve a terep jellegzetességeit,
d) az érintett közműveket,
e) a sajátos építménynek a közlekedési, az energia- és a közműhálózathoz, továbbá a  felszíni vizek medréhez,
a felszín alatti vizekhez, a vízi létesítményekhez való csatlakozás szempontjából lényeges adatokat,
f ) az érintett területen lévő védett természeti és kulturális örökségi elemeket,
g) a tervezési területre vonatkozó jogszabályban előírt paraméterek teljesítését igazoló mutatószámokat,
jellemzőket (telek területe, beépítettség mértéke, épületmagasság, zöldfelület aránya, építmények egymástól
való távolsága, elő-, hátsó-, oldalkertek mérete),
h) az építmény személy- és gépkocsiforgalmára szolgáló be- és kijáratok közúthoz való csatlakozását, valamint
a gépkocsik telken belüli elhelyezésének ábrázolását,
i) a ±0,00 kiinduló relatív szintmagasságnak megfelelő abszolút szintmagassági értéket, és
j) a meglévő terepviszonyok ábrázolását a jellemző szintmagasságok értékeivel, 10 százaléknál nagyobb lejtésű
terület esetén az 1 méter szintkülönbséget ábrázoló rétegvonalakkal.
vII. FeJezet
zÁRÓ ReNdeLKezéseK 40. § Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
41. § Ez a  rendelet az  egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011.
december  13-i 2011/92/EU európai parlamenti és a  tanács irányelv 2.,  4.  és 9.  cikkének, valamint II. és
III. mellékletének való megfelelést szolgálja.
42. § (1) Hatályát veszti az MKEHr. 15. § (3) bekezdése, 18. §-a, 15/A. alcíme, 26. §-a, valamint 3., 4. és 6. melléklete.
 (2) Hatályát veszti az autógáz töltőállomások építési munkáiról és építésügyi hatósági eljárásairól szóló 27/2006. (V. 5.)
GKM rendelet. Orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
332/2015. (HK 11.) HVKF szakutasítása a Módszertani segédlet a feladatzáró megbeszélés levezetéséhez című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrenden bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII törvény 52. § (2) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítás a alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a Módszertani
segédlet a feladatzáró megbeszélés levezetéséhez című főnökségi kiadványt, amelyet az érintettek külön kapnak
meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feltölti az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
25/2017. (IX. 15.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján – figyelemmel a  Magyarország helyi
önkormányzatairól  szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36.  § (1)  bekezdés  a)  pont  aa)  alpontjában foglaltakra –
2017.  szeptember 1. napjától 2018. február 28. napjáig a  80. életévüket betöltött személyek esetében a  szociális
alapszolgáltatások infokommunikációs fejlesztését célzó tudományos kutatás és országos modellprogram
kidolgozására, valamint bevezetésére Jeneiné dr. Rubovszky Csillát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva:
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló modellprogram megfelelő előkészítését
és lefolyását,
b) a modellprogram tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó tudományos
elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az  illetékes minisztériumok államtitkárságaival – különösen az  Emberi Erőforrások
Minisztériumának Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárságával –, felsőoktatási
intézményekkel, valamint a Magyar Tudományos Akadémiával feladata ellátása érdekében.
3. § (1) A  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés  a)  pontja alapján a  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra
és juttatásokra nem jogosult.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár
útján – irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
105/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 33/2011. (IV. 12.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 33/2011. (IV. 12.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogást tevők 2011. március 7-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: »Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson
törvényt arra, hogy a „KÉRDÉSEK AZ ÚJ ALKOTMÁNYRÓL” kérdőíven visszaküldött válaszokat a Magyar Országos
Közjegyzői Kamara Elnöksége, mint közjegyzőkből álló testület összesítse és az így kapott eredményről állítson ki
tanúsítványt, majd e tanúsítványt küldje meg az új Alkotmány elfogadása előtt valamennyi országgyűlési képviselőnek.«
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezés nem
felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, mely szerint „[a] népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.”
Az OVB érvelése szerint »[n]em tekinthető egyértelműnek az a kezdeményezés, amely több kérdést tartalmaz,
amelyekről a választópolgárnak nincs módja külön-külön véleményt nyilvánítani. Jelen esetben az aláírásgyűjtő íven
szereplő kérdés több alkérdésből tevődik össze, így a kérdésre (kérdésekre) nem lehet egy „igen”-nel vagy „nem”-mel
felelni.«
Az OVB ezen túlmenően megállapította, „a népszavazási eljárás jogszabályokban meghatározott időtartamára és
folyamatára tekintettel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés lehetetlen célra irányul, ezáltal a kérdés a Testület
álláspontja szerint értelmezhetetlen, nem egyértelmű. A kérdés hitelesítése esetén az aláírásgyűjtésre rendelkezésre
álló határidő a népszavazásra feltenni kívánt kérdés tárgyán több hónappal túlmutatna, a választópolgároknak pedig
egy, már idejétmúlt kérdés támogatásáról kellene dönteniük.”
Az OVB megállapította, hogy mindezekre tekintettel „a kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói
egyértelműség követelményének, (…) nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és megfogalmazása sem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek”, ezért az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését az Nsztv. 10. §-ának
a) és c) pontjára, valamint 13. § (1) bekezdésére tekintettel megtagadta. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi
38. számában, 2011. április 12-én került közzétételre. A kezdeményezők 2011. április 20-án – a törvényes határidőn
belül – kifogást nyújtottak be melyben kérték, hogy az Alkotmánybíróság semmisítse meg az OVB kifogással támadott
határozatát, és utasítsa új eljárásra az OVB-t.
A kifogást tevők szerint az OVBh. indokolása jogszabálysértő. Álláspontjuk szerint a kezdeményezésben szereplő
kérdés megfelel mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség követelményének, mivel arra egyetlen
„igen” vagy „nem” szavazattal lehet válaszolni. Hozzátették: »az OVB tagjai nyelvész, illetve magyar nyelv és irodalom
szakterületen bölcsész diplomával nem rendelkeznek, ezért a kérdés nyelvi „érthetősége” olyan szakkérdés, amelyben
– szakértő bevonása nélkül – nem dönthettek volna, egyszerű többségi szavazás útján.«
A kifogást tevők vitatták azt is, hogy a kérdés lehetetlen célra irányulna. »Indítványozók álláspontja szerint a kérdés
mindaddig, amíg ezeknek az adatoknak a számbavétele és hitelesítése nem történik meg, nem tekinthető
okafogyottnak. A kérdés ugyanis nem tartalmazza, hogy mely új Alkotmányról van szó. Az Országgyűlés által 2011.
április 18-án elfogadott dokumentum, ugyanis nem Alkotmány, hanem Alaptörvényként került elfogadásra.
A népszavazási kérdést megfogalmazó választópolgárok célja az volt, hogy „az emberek” által a kérdőívekre adott
válaszokat (mintegy az emberek nyilatkozatait összesítő eredményként) a jövőbeni új Alkotmány elfogadása előtt
ismerjék meg az országgyűlési képviselők. Az Országgyűlés által elfogadott „Alaptörvény” ugyanis nem tekinthető
a népszavazási kérdésben foglalt „új Alkotmány” szövegrésszel azonosnak.«
Az indítványozók kifejtették továbbá: „a kérdés megfogalmazása kizárólag a választópolgárokra tartozik. Nincs olyan
jogszabály, amely tiltaná a bővített mondatból álló kérdés megfogalmazását, vagy a kérdés megfogalmazására
meghatározott betűhelyszámot írna elő.”
A kifogást tevők mindezeken túlmenően az OVB eljárását jogsértőnek találták egyrészt a miatt, hogy nem előbb hozott
határozatot, másrészt a miatt, hogy az OVB 2011. április 4-ei üléséről készült jegyzőkönyvet nem tették közzé.
II. A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés
megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és
az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy
a kérdés nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének [Nsztv. 13. § (1) bekezdés].
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért a 33/2011. (IV. 12.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos
indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
661/2010. (XI. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. október 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben  való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2008. január 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„EGYETÉRT-E ÖN AZZAL, HOGY AZ ORSZÁGGYŰLÉS TÖRVÉNYT ALKOSSON ARRÓL, HOGY KEDVEZMÉNYES HONOSÍTÁSSAL
–KÉRELMÉRE– MAGYAR ÁLLAMPOLGÁRSÁGOT KAPJON AZ A NEM MAGYAR ÁLLAMPOLGÁR, AKI TUD MAGYARUL, MAGÁT
MAGYARNAK VALLJA ÉS Ő, VAGY AZ ŐSEI KÖZÜL LEGALÁBB EGY EMBER MAGYARORSZÁG ÁLLAMPOLGÁRA VOLT?”
Az Országos Választási Bizottság 41/2008. (II. 12.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogásokat nyújtottak be.
Az Alkotmánybíróság a 178/2010. (X. 15.) AB számú határozatával az Országos Választási Bizottság 41/2008. (II. 12.)
számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában előadta, hogy a kezdeményezés – az időközben bekövetkezett
jogszabály-módosítások  miatt – nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette, hogy az Országgyűlés 2010. május 26-án elfogadta
a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) módosításáról szóló 2010. évi
XLIV. törvényt, amely 2010. augusztus 20-án hatályba lépett. Az Ápt. új 4. § (3) bekezdése értelmében kérelmére
kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenője magyar állampolgár volt vagy
 valószínűsíti magyarországi származását, és magyar nyelvtudását igazolja, feltéve, hogy a magyar jog szerint
büntetlen előéletű és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság előtt büntetőeljárás nincs folyamatban, továbbá
honosítása a Magyar Köztársaság közbiztonságát és nemzetbiztonságát nem sérti.
Az Ápt. 4. § (3) bekezdése egy új, kedvezményes honosítási lehetőséget teremtett meg, amelynek feltételei részben
megegyeznek a népszavazási kezdeményezésben megfogalmazott honosítási feltételekkel. Mindezek alapján az új
jogi szabályozási környezetben a népszavazásra bocsátott kérdés nem felel meg sem a választópolgári egyértelműség,
sem a jogalkotói egyértelműség követelményének. A megváltozott rendelkezések ismeretében a választópolgárok
ugyanis nem tudják megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást támogatnak szavazataikkal, és az Országgyűlés sem
tudja eldönteni, hogy a népszavazás eredménye alapján terheli-e még további jogalkotási kötelezettség vagy sem.
Mindezekre tekintettel, az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 41/2008. (II. 12.) számú határozatát
megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Ápt. rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1616/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a Róheim-villa rekonstrukciójához és hasznosításához szükséges intézkedésekről.
alatti műemlékingatlan (Róheim-villa) felújításával és azt követően a  Magyar Corvin-lánc Testület és a  Magyar
Corvin-lánc Iroda elhelyezése céljából történő hasznosításával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében – az  alábbi
ütemezés szerint – gondoskodjon 1000,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetében, valamint a  2015.  évi többletforrás
biztosítása érdekében készítsen előterjesztést;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2015. évi kiadások biztosítására 2015. szeptember 15.
 a 2015. évben 100 millió forint, a 2016. évben 700 millió forint, a 2017. évben 200 millió forint
a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a Róheim-villa felújítása és
b) a felújítást követően annak a Magyar Corvin-lánc Testület és a Magyar Corvin-lánc Iroda elhelyezése céljából,
az állami vagyonra vonatkozó jogszabályok szerint történő hasznosítása
érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2017. június 30.
 a b) alpont tekintetében a villa felújítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1086/2016. (II. 29.) Korm. határozata a Folyami Információs Szolgáltatásokkal összefüggő egyes projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektjavaslatokkal (a továbbiakban: projektjavaslatok),
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a projektjavaslatok teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az Európai
Bizottság a  projektjavaslatokat csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel
támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2009. (XII. 31.) KvVM utasítása a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium dolgozói cafetériajuttatásának egyes kérdéseiről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 49/F. § (1) és (3)–(4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: KvVM)
a) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőire és ügykezelőire (a továbbiakban: köztisztviselő), továbbá
b) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alatt
álló közszolgálati jogviszonyban állókra (a továbbiakban: prémiumévek programban részt vevő)
terjed ki. (2) Az utasítás rendelkezéseit alkalmazni kell a KvVM
a) munkaviszonyban álló munkavállalóira, valamint b) állami vezetői szolgálati jogviszonyban álló állami vezetőire [a továbbiakban a)–b) együtt: munkatárs].
2. § A köztisztviselő, a prémiumévek programban részt vevő és munkatárs a Ktv. 49/F. § (1) bekezdés első mondatában
felsoroltakon túl további juttatások közül is választhat, amelyek a következők lehetnek:
a) művelődési intézményi szolgáltatás [a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban:
Szja tv.) 3. § 27. pont], b) vissza nem térítendő lakáscélú munkáltatói támogatás [Szja tv. 3. § 72. t) alpont],
c) az Szja 1. számú melléklete 6.3. pontja szerinti biztosítás díja,
d) ingyenes vagy kedvezményes számítógép- és internethasználat (ideértve különösen az egyszeri, a havi, a forgalmi
díj átvállalását, a modem biztosítását) [Szja 1. számú melléklet 7.11. pontja].
3. § (1) A köztisztviselőt és munkatársat megillető cafetériajuttatás 2010. évben bruttó 400 000 Ft/fő.
(2) A prémiumévek programban részt vevőt cafetériajuttatásként az (1) bekezdés szerinti összeg 30%-a illeti meg.
(3) 2009. évben a KvVM által megrendelt, és a köztisztviselőnek, illetve a munkatársnak 2009. évben átadott, 2010. évben
érvényes helyi utazásra szolgáló bérlet értéke a munkatárs 2010. évi cafetériajuttatásának keretösszegét nem
csökkenti. 4. § A cafetériajuttatások választására vonatkozó nyilatkozat évente egy alkalommal, a tárgyév június 30. napjáig
módosítható. 5. § Az utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1603/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a 2015 utáni fenntartható fejlődési keretrendszerről, az ENSZ Fejlesztési Csúcson történő részvételről és a magyarországi végrehajtás előkészítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2015. szeptember 25–27. között New Yorkban megrendezésre kerülő ENSZ Fejlesztési
Csúcson Magyarországot képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az ENSZ Fejlesztési Csúcson részt vevő magyar küldöttség
vezetőjének és tagjainak megbízásáról előterjesztést készítsen Magyarország köztársasági elnökének;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  2015. szeptemberi ENSZ Fejlesztési Csúcs eredményeiről
tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az ENSZ Fejlesztési Csúcsot követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök