text:
1336/2013. (VI. 13.) Korm. határozata a KMOP-2.1.1/A-11-2013-0005 azonosító számú („A régión belüli közlekedési kapcsolatok fejlesztése 12106. j. úton” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KMOP-2.1.1/A-11-2013-0005 azonosító számú, „A régión belüli közlekedési
kapcsolatok fejlesztése 12106. j. úton” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
347/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Magyarország és Algéria közti hosszú távú együttműködés megalapozása, szerteágazó politikai, gazdasági és
kulturális kapcsolatainak erősítése, valamint a  két ország közti barátság elmélyítése érdekében végzett áldozatos
tevékenysége elismeréseként
Abdelmalek Sellal, az Algériai Népi Demokratikus Köztársaság miniszterelnöke részére,
a magyar tudományos és diplomáciai kezdeményezések, különösképp a World Science Forum rendezvénysorozat
megvalósulásában nyújtott támogatása, valamint a  világ nemzeteinek összefogását igénylő globális problémák
megoldására irányuló tevékenysége elismeréseként
El Hassan Bin Talal jordán herceg részére,
a szerteágazó magyar–osztrák kapcsolatok elmélyítése, valamint a politikai és gazdasági együttműködés erősítése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Karlheinz Kopf, az Osztrák Nemzeti Tanács második elnöke részére,
a magyar–kanadai gazdasági kapcsolatok fejlesztése, valamint az egyetemes emberi értékek gyarapítása érdekében
végzett több évtizedes kimagasló, példamutató tevékenysége elismeréseként
Peter Munk üzletember, a Southern Pacific Hotel Corporation és a Barrick Gold Corporation alapítója és volt elnöke,
a Trizec Hahn Corporation volt elnöke, a Peter Munk Jótékonysági Alapítvány alapítója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata; kiemelkedő, a délvidéki magyarság szempontjából is jelentős oktatói munkája, valamint az 1944-45-ös tragikus helyi
események áldozatai emlékének megőrzéséért végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Bogner István nyugalmazott egyetemi tanár, az Újvidéki Egyetem Bölcsészettudományi Kara Doktori Iskolájának
mentora részére,
a magyar–görög kapcsolatok erősítése, a  pozitív Magyarország-kép kialakítása, továbbá hazánk gazdasági és
külpolitikai törekvéseinek görögországi megismertetése terén több mint két évtizeden át végzett, kiemelkedő
munkája elismeréseként
Dimitrios Takas, Magyarország thessaloniki tiszteletbeli főkonzulja részére,
a magyar–lengyel kapcsolatok ápolása érdekében végzett, valamint a  magyar érdekek európai képviseletét
támogató tevékenysége elismeréseként
Edmund Wittbrodt, a lengyel parlament képviselője, a Felsőház Európai Ügyek Bizottságának elnöke részére,
a magyar–török kapcsolatok erősítése, a  rodostói Rákóczi-kultusz és a  törökországi magyar nemzeti emlékhelyek
fenntartása, valamint a magyar érdekek képviselete terén több mint két évtizeden át végzett, elkötelezett és magas
szintű munkája elismeréseként
Erdoğan Erken, Magyarország tekirdaği tiszteletbeli konzulja részére,
a Kelet-Magyarország gazdasági életét fellendítő nyíregyházi LEGO-beruházás megvalósítása érdekében végzett
munkája, valamint a  magyar–dán kapcsolatok erősítése és hazánk dániai megbecsültségének növelése terén
végzett tevékenysége elismeréseként
Jørgen Vig Knudstorp, a LEGO cégcsoport vezérigazgatója részére,
a magyar–bajor kapcsolatok fejlesztésének elkötelezett híveként a  társadalmi együttműködés elmélyítése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Jürgen Vocke, a Bajor Vadász Szövetség elnöke részére,
az első, és immáron három évtizede sikeres magyar–dán ipari vegyes vállalat létrehozása és eredményes
működtetése terén végzett munkája, valamint jelentős társadalmi felelősségvállalása elismeréseként
Lars E. Kann-Rasmussen, a  Velux építőipari vállalat nyugalmazott elnök-vezérigazgatója, a  Villum Alapítvány
felügyelőbizottsági elnöke részére,
világszínvonalú és páratlanul gazdag koncertmesteri és kamaramuzsikusi pályája, valamint odaadó pedagógiai
munkája elismeréseként
Sebestyén Ernő Liszt Ferenc-díjas hegedűművész, a müncheni Zeneművészeti Főiskola nyugalmazott tanszékvezető
professzora részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
116/2017. (XI. 22.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Gellén Mártont az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2017. november 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
161/2010. (IX. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya, és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta az alábbi határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 91/2010. (II. 11.) OVB számú határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének
hitelesítés céljából benyújtott mintapéldánya az alábbi kérdést tartalmazza: „Kívánja-e Ön, hogy az Országgyűlés
napirendjére tűzze a köztársasági elnök megválasztása módjának kérdését, miszerint az elnökválasztás jogkörét
a jövőben már közvetlenül a választópolgárok közössége, vagy továbbra is az Országgyűlés gyakorolja?”
Az OVB 91/2010. (II. 11.) OVB számú határozatában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz,
ezért az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítette. Az OVB határozatának indokolása szerint a határozat az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-án, valamint
a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 117. § (1) bekezdésén, és 131. §-án alapul.
Az OVB kifogásolt határozata a Magyar Közlöny 2010. évi 16. számában 2010. február 11-én jelent meg, a kifogást 2010.
február 18-án, a törvényes határidőn belül terjesztették elő.
2. A kifogástevő álláspontja szerint a népi kezdeményezés nem felel meg az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésében foglalt
követelménynek, amely szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe
tartozó kérdés lehet. Érvelése szerint maga az Alkotmány választja ketté az Országgyűlés alkotmányozó és
törvényalkotási hatáskörét, amikor is 19. § (3) bekezdése külön pontokban rögzíti a két, egymástól minőségileg
különböző hatáskört. A népi kezdeményezés pedig alkotmányozásra nem, hanem csak törvényhozási jogkörre
vonatkozhat. Nézete szerint „az alkotmányozó hatalom korlátozhatatlansága, mindenek feletti szuverenitása és
védelme nem csak azt jelenti, hogy az alkotmányozó hatalom nem kötelezhető meghatározott tartalmú döntés
meghozatalára (országos népszavazás), hanem azt is, hogy nem kötelezhető meghatározott kérdéskörben való
tárgyalásra és határidőben történő döntéshozatalra (országos népi kezdeményezés). Az alkotmányozó hatalom
cselekvési szabadsága abszolút, és korlátozása – mértékétől függetlenül – nem lehetséges.”
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: „19. § (...)
(2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit. (3) E jogkörében az Országgyűlés
a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát; b) törvényeket alkot;
(...)” „28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/C. § (...) (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...) d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,”
„28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább 50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az országos
népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
„29/A. § (1) A köztársasági elnököt az Országgyűlés öt évre választja.”
2. Az Nsztv. rendelkezései: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.” „4. § (1) Az Országos Választási Bizottság gondoskodik a népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés,
illetőleg a népi kezdeményezés aláírásainak ellenőrzéséről.” „17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.”
„18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
3. A Ve.-nek az országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó szabályai:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.” „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” „131. § Az országos népi kezdeményezés során a 117–121. § és a 130. § (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni.” III. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során
az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB
határozat, ABH 1999, 251, 256.] Az Alkotmány 29/A. § (1) bekezdése szerint a köztársasági elnököt az Országgyűlés öt évre választja.
Az Alkotmánybíróság korábbi határozatának megállapítása szerint az országos népszavazás nem irányulhat
az Alkotmány – akárcsak burkolt – módosítására sem [2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 37.]. Az Alkotmány
28/C. § (5) bekezdésének d) pontja kizárja a népszavazás lehetséges tárgyköreiből az Országgyűlés hatáskörébe
tartozó személyi kérdéseket. Jelen ügyben azonban a köztársasági elnök megválasztásának módjára vonatkozó kérdés
Országgyűlés általi megvitatása nem népszavazás, hanem országos népi kezdeményezés tárgya.
Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már megállapította, hogy az Országgyűlést a népi kezdeményezés nem
köti oly módon, mint a legalább 200 000 választópolgár kezdeményezésére elrendelt ügydöntő és eredményes
népszavazás alapján hozott döntés [Alkotmány 28/C. § (3) bekezdés]. Az eredményes népszavazással hozott döntés
az Országgyűlés Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – az Alkotmányban rögzített –
korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Népi
kezdeményezés esetén ezzel szemben az Országgyűlésnek a kérdés napirendre tűzésére, megtárgyalására és
döntéshozatalra van kötelezettsége, de ennek a döntésnek a tartalmát a népi kezdeményezés nem köti meg. Éppen
ezért a népi kezdeményezésnek mindaddig, amíg az alkotmányosság keretében marad – ellentétben a népszavazással
– az Alkotmányban megfogalmazott tárgyköri korlátja nincs, és a kérdésnek nem kell konkrét jogalkotási
kötelezettséget megfogalmaznia. A népi kezdeményezésből csupán törvényhozási kérdésben való vita és döntés
következik. Így a népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén szereplő kérdéssel szemben is mindössze annyi az elvárás,
hogy törvényhozási tárgykörre vonatkozzon. [42/2002. (X. 11.) AB határozat (ABH 2002, 316, 318.)]
Az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az alkotmányozásra vonatkozó, az Alkotmánybíróság által meghatározott eljárási és
határozathozatali követelmények [30/1998. (VI. 25.) AB határozat, ABH 1998, 220, 234.] természetszerűleg csak
az országgyűlési eljárásban értelmezhetők, az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésében felsorolt – tiltó – tárgykörök
[ideértve a burkolt alkotmánymódosítás tilalmát is, ld.: 2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 37.] csak az országos
népszavazásra vonatkoznak, országos népi kezdeményezés akadályát nem jelentik.
Minderre tekintettel a kifogást az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak, és megállapította, hogy az OVB
jogszerű döntést hozott, amikor az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdést hitelesítette. Ezért a kifogást
elutasította, és a 91/2010. (II. 11.) OVB határozatot helyben hagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. szeptember 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
513/2018. (XII. 6.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi
CCIV.  törvény 37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval
egyetértésben tett javaslatára – az  Edutus Egyetemen Némethné dr. Gál Andrea Ilona főiskolai tanárt
a  2018. december 1. napjától 2021. november 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom a  rektori feladatok
ellátásával.
Budapest, 2018. november 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1020/2017. (I. 23.) Korm. határozata a kulturális ágazatban foglalkoztatott közalkalmazottak illetménypótlékának folyósításához kapcsolódó költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. a  kulturális ágazatban közalkalmazottként, kulturális munkakörben foglalkoztatottak kulturális illetménypótléka
2017. január 1-jétől szükséges fedezetének biztosítása érdekében
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének javaslata alapján
gondoskodjék az  érintett fejezetek tekintetében a  január-február havi illetménypótlék biztosításához
szükséges költségvetési forrás rendelkezésre állásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. január 31. b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjék az  érintett fejezetek tekintetében a  szükséges
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. március 31.
2018. évben és azt követően a központi költségvetés tervezése során
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben az  5. Kulturális illetménypótlék cím
létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belül a  2. A  helyi önkormányzatok
működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, az  5. Kulturális illetménypótlék cím javára 10,0 millió
forintnak az 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  2.  pont a)  alpontja szerinti cím szerinti támogatás felhasználására a  kulturális ágazatban
a  helyi önkormányzat és a  nemzetiségi önkormányzat által foglalkoztatott közalkalmazottak részére 2017-ben
kifizetésre kerülő kulturális illetménypótlékhoz kapcsolódó támogatásról szóló 8/2017. (I. 23.) Korm. rendelet szerint
kerüljön sor.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2012. (X. 4.) BM rendelete az atomenergia alkalmazásával összefüggő rendőrségi feladatokról.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68. § (7) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, az 5. § tekintetében az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n)
pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME
rendelet 1. § c) pontjában és az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben,
a 8. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 101. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya az Országos Atomenergia Hivatal nukleáris energiával kapcsolatos európai uniós, valamint
nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő feladatköréről, az Országos Atomenergia Hivatal hatósági eljárásaiban
közreműködő szakhatóságok kijelöléséről, a kiszabható bírság mértékéről, valamint az Országos Atomenergia Hivatal
munkáját segítő tudományos tanácsról szóló 112/2011. (VII. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.1.) 1. mellékletében
az Országos Rendőr-főkapitányság hatáskörébe utalt szakhatósági eljárásokkal kapcsolatos szakhatósági állásfoglalás
szempontjaira, az atomenergia alkalmazása körében foglalkoztatott munkavállalókra vonatkozó közbiztonsági
követelményekre, azok ellenőrzési rendjére, továbbá a nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás alkalmazására,
tárolására, szállítására, a radioaktív hulladék feldolgozására, tárolására és szállítására, valamint a fix és mobil telepítésű,
ionizáló sugárzást létrehozó, de radioaktív anyagot nem tartalmazó berendezés alkalmazására, tárolására vonatkozó
rendőri ellenőrzési feladatokra és az atomenergia alkalmazásával összefüggő egyéb rendőrségi feladatokra terjed ki.
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya: a) a honvédelmi ágazatnak az atomenergia békés célú alkalmazásával összefüggő – törvényben meghatározott –
jogosultságaira és kötelezettségeire, valamint b) az atomenergia alkalmazásával kapcsolatos nukleáris biztonsági, sugárvédelmi és proliferációállósági folyamatok
ellenőrzésére. 2. A hatósági engedélyek kiadásához szükséges szakhatósági állásfoglalás szempontjai
2. § A Kr.1. 1. melléklet a) 4.1. pontjában meghatározott eljárásban a rendőrségi szakhatósági állásfoglalás kiadása iránti megkereséshez az
atomenergia alkalmazása körében a fizikai védelemről és a kapcsolódó engedélyezési, jelentési és ellenőrzési
rendszerről szóló 190/2011. (IX. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.2.) 4. melléklet 1. pontjában
meghatározott Fizikai Védelmi Terv változással érintett részét, b) 4.4. pontjában meghatározott eljárásban a rendőrségi szakhatósági állásfoglalás kiadása iránti megkereséshez
a Kr.2. 4. melléklet 2. pontjában meghatározott Fizikai Védelmi Tervet,
c) 4.5. pontjában meghatározott eljárás során a rendőrségi szakhatósági állásfoglalás kiadása iránti megkereséshez
a Kr.2. 4. melléklet 1. pontjában meghatározott Fizikai Védelmi Tervet kell mellékelni.
3. § (1) A 2. §-ban meghatározott szakhatósági állásfoglalás kialakításakor – a Kr.1.-ben meghatározott, a rendőrség által
vizsgálandó szakkérdés eldöntése során – a rendőrségnek az engedélyes által benyújtott Fizikai Védelmi Tervnek
a Kr.2. hatályos előírásainak való megfelelését kell vizsgálnia.
(2) Ha a Kr.2. 32. § (9) bekezdésében meghatározott esetben az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: OAH)
az eljárásába a rendőrséget szakhatóságként bevonja, a rendőrség azt vizsgálja, hogy az eltérés milyen feltételek
alapján engedélyezhető rendészeti szempontból. (3) Ha a Kr.2. 37. § (5) bekezdésében meghatározott esetben az OAH az eljárásába a rendőrséget szakhatóságként
bevonja, a rendőrség rendészeti szempontból azt vizsgálja, hogy a fizikai védelmi rendszernek az OAH által
meghatározott időpontig történő teljes kiépüléséig, a megvalósulás ütemezésének megfelelően az engedélyesnek
milyen átmeneti intézkedéseket kell teljesítenie. 3. Az atomenergia alkalmazása körében foglalkoztatott személyekre vonatkozó
speciális biztonsági követelmények és azok tartós fennállásának ellenőrzési rendje
4. § Az atomenergiáról szóló törvényben (a továbbiakban: Atv.) meghatározott munkakörökben a közbiztonsági engedély
iránti – az 1. mellékletben meghatározott tartalmi elemeket magában foglaló – kérelmet az atomenergia alkalmazása
körében a természetes személyt foglalkoztatni szándékozó szerv vezetőjének az engedélyezésre illetékes rendőri
szervhez kell benyújtania. 4. A nukleáris anyagok szállításának rendőri ellenőrzési és biztosítási feladatai
5. § Az Atv. 31. § (4) bekezdése szerinti esetben, a Kr.2. 1. melléklet 1. táblázatában meghatározott I. és II. kategóriájú
nukleáris anyagok szállítása során – a Kr.2. alapján a kötelezettet terhelő és a részére meghatározott kötelező
biztosítási feladatok ellátása mellett – a rendőrség a) közúti szállításkor oszlopvezető és oszlopzáró rendőrségi gépjármű biztosításával, valamint a szükséges
forgalomszabályozó feladatok végrehajtásával, b) vasúti szállítás esetén a területileg illetékes beavatkozó egységek készültségben tartásával, a tervezett
megállóhelyek fokozott rendőri felügyeletével, a szerelvény rendőrségi rádióhíradásának működtetésével
közreműködik és részt vesz a szállítás biztosításában. 5. Az atomenergia alkalmazásával kapcsolatos egyéb rendészeti feladatok
6. § Az atomenergia alkalmazásával kapcsolatos egyéb rendészeti tevékenysége során a rendőrség:
a) ellenőrzi az engedélyes által benyújtott Fizikai Védelmi Terv és a Kr.2. hatályos előírásainak megtartása
szempontjából aa) a nukleáris létesítménybe, radioaktívhulladék-tároló területére való be- és kiléptetés rendjét,
ab) a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló fizikai védelmének feltételeit és rendjét,
ac) a nukleáris létesítményben és a radioaktívhulladék-tárolóban a fizikai védelmi rendszerek berendezéseinek
meglétét és működtetését, ad) azt, hogy a kötelezettek az engedélyben foglaltak szerint hajtják-e végre a Fizikai Védelmi Tervben
meghatározottakat, ae) a nukleáris anyag és a radioaktív sugárforrás alkalmazását, tárolását, szállítását, a radioaktív hulladék
feldolgozását, tárolását, valamint a fizikai védelmi rendszer berendezéseinek meglétét és működtetését,
af) a nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás, radioaktív hulladék elhelyezésének, továbbá az ezek tárolására
szolgáló létesítmények üzemeltetésének fizikai-védelmi és rendészeti feltételeit, ag) a kötelezett a Kr.2.-ben meghatározott fizikai védelmi zónáinak és áteresztő pontjainak működését,
az érvényes közbiztonsági engedéllyel nem rendelkező természetes személyek kiszűrésének
hatékonyságát és eredményességét; valamint b) rendészeti szempontból kivizsgálja az atomenergia alkalmazása során bekövetkezett rendkívüli eseményeket,
nukleáris veszélyhelyzeteket. 7. § (1) A rendőrség tagja a Kr.2. 34. §-ában meghatározott ellenőrzés során beléphet a nukleáris létesítmény és a
radioaktívhulladék-tároló területére, valamint a nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás alkalmazására és tárolására,
továbbá a radioaktív hulladék feldolgozására és tárolására szolgáló helyiségbe. Betekinthet a nukleáris és radioaktív
anyagok, valamint a radioaktív hulladékok nyilvántartásába, megtekintheti a be- és kiléptetésre vonatkozó belső
előírásokat, az őrzés és védelem technikai eszközeit, illetve a személyi feltételek biztosítását.
(2) A kötelezett tájékoztatni köteles a rendőrség ellenőrzést végző tagját az egészséget károsító veszélyekről, illetve
szükség esetén köteles biztosítani a megfelelő védőfelszerelést az ellenőrzés végrehajtása érdekében.
(3) Amennyiben az ellenőrzést végző személy szabálytalanságot vagy hiányosságot észlel, a helyszínen kezdeményezi
a szabálytalanság, illetve a hiányosság megszüntetését, valamint az észlelt jogszabálysértésről haladéktalanul értesíti
az engedélyező szervet. 6. Illetékesség 8. § Az Atv. szerinti közbiztonsági engedély rendőrség által történő kiadására a nukleáris létesítmény,
radioaktívhulladék-tároló székhelye (telephelye), a nukleáris anyag, radioaktív sugárforrás alkalmazásának és
tárolásának, valamint a radioaktív hulladék feldolgozásának és tárolásának helye vagy az atomenergia alkalmazójának
székhelye (telephelye) szerinti megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság illetékes. 7. Záró rendelkezések
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
10. § A rendelet hatálybalépésekor hatályos közbiztonsági engedélyek hatályosságát e rendelet hatálybalépése nem érinti.
11. § Hatályát veszti az atomenergia alkalmazásával összefüggő rendőrségi feladatokról szóló 47/1997. (VIII. 26.) BM
rendelet. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
15/2011. (X. 7.) PSZÁF rendelete a Kártalanítási Számla kezelője adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvényben meghatározott
Kártalanítási Számla kezelőjére (a továbbiakban: adatszolgáltató) terjed ki.
(2) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére. (3) A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. 2. § Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában, valamint a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles elkészíteni és
a Felügyelet részére megküldeni. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott
elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva teljesíti.
(2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet I. rész
2. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat, a számviteli, nyilvántartási, informatikai
rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától
számított öt évig kell megőrizni. 4. § Az adatszolgáltató az 1. mellékletben meghatározott adatszolgáltatást a tárgyévet követő év május 31-ig köteles
a Felügyelet részére megküldeni. 5. § Ez a rendelet 2011. december 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
52/2012. (V. 2.) ME határozata Magyarország és a Török Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország és a Török Köztársaság között a bűnözés megelőzésében és leküzdésében történő
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2011. (VIII. 4.) KIM rendelete a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetnél a határon túli magyarok támogatásával kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont i) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben, a következőket
rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Határon túli magyarok
programjainak támogatása alcíme alatti fejezeti kezelésű előirányzatokra (a továbbiakban: határon túli előirányzatok).
2. § A határon túli előirányzatokból egyedi kérelem benyújtása útján nyújtható vissza nem térítendő, illetve részben vagy
egészben visszatérítendő támogatás.
2. A támogatási igény benyújtása 3. § (1) A határon túli előirányzatokra egyedi kérelemhez benyújtott idegen nyelvű dokumentumokhoz, valamint az
elszámolásokhoz magyar nyelvű fordítást is csatolni kell.
(2) Államháztartáson kívüli szervezet egyedi kérelme esetén a kérelmezőnek az 1. melléklet szerinti, hiánytalanul kitöltött
nyilatkozatot a kötelezettségvállaló rendelkezésére kell bocsátania.
4. § Ha a benyújtott támogatási igény nem felel meg a jogszabályi előírásoknak, valamint a kötelezettségvállaló által elvárt
formai követelményeknek, az igény benyújtójának körülményeit (különösen székhelye, telephelye földrajzi távolságát
és a kérelem benyújtásához rendelkezésére álló feltételeket) figyelembe vevő határidő kitűzésével – a hibák,
hiányosságok egyidejű megjelölése mellett – fel kell hívni az igény benyújtóját a hiba kijavítására, a hiányosság
pótlására.
5. § Ha a támogatási igény előterjesztője a hiánypótlást hibásan, hiányosan nyújtja be, illetve a hiányosságokat nem
pótolja a megadott határidőn belül, az igényt további vizsgálat nélkül el kell utasítani, és erről a támogatási igény
előterjesztőjét értesíteni kell.
3. Szerződéskötés 6. § (1) A támogatási igény elfogadásáról szóló döntés a szerződéskötési ajánlat elfogadásának minősül, melyre a következők
szerint meghatározott határidőig az ajánlati kötöttség szabályait kell alkalmazni: érvényét veszíti a támogatási döntés,
ha az értesítésben megjelölt határidőre a támogatottnak felróható okból a támogatási szerződés nem jön létre.
(2) Támogatás az igényeltnél kisebb összegben is nyújtható azzal, hogy ez esetben a támogatottnak a tényleges
támogatási összegnek megfelelő költségvetési tervet kell benyújtani.
(3) A támogatás feltétele:
a) az összeg kifizetése ütemezésének és időpontjának meghatározása, a következő évre (évekre) ütemezhető
kötelezettségek esetében évenkénti bontásban meghatározva;
b) a támogatás felhasználásával kapcsolatos beszámolási kötelezettség meghatározása;
c) a vonatkozó számviteli, adóügyi, társadalombiztosítási jogszabályok és a támogatás magyarországi felhasználása
során a hatályos közbeszerzésekről szóló törvény előírásainak érvényesítése a támogatás felhasználása során.
(4) A támogatással megvásárolt, létrehozott vagy felújított vagyon, a működtetési kötelezettség előírt időtartama alatt,
csak a kötelezettségvállaló előzetes jóváhagyásával és a szerződésben vállalt foglalkoztatási, illetve szolgáltatási
és az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe, illetve terhelhető meg.
Ha a támogatásból megvalósuló beruházásokkal létrehozott értékre, vásárolt ingatlanra a kötelezettségvállaló
a támogatási szerződésben elidegenítési és terhelési tilalmat kötött ki, az ingatlan-nyilvántartásba való
bejegyeztetésének kötelezettsége és a bejegyeztetés költségei a támogatottat terhelik. A pénzügyi teljesítésre csak
a bejegyeztetésről, vagy annak kezdeményezéséről szóló igazolás benyújtását követően kerülhet sor.
4. A támogatás folyósítása 7. § (1) Pénzügyi teljesítésre érvényes szerződés alapján, kizárólag a kötelezettségvállaló által meghatározott, ellenőrzött és
a szerződésben meghatározott támogatott pénzforgalmi számlájára, vagy a támogatott által megjelölt engedményes
számlájára, banki átutalással kerülhet sor.
(2) A támogatott működéséhez nyújtott támogatások biztosítása egy összegben vagy időarányosan történik. Az
időarányostól eltérő folyósítást a támogatott megfelelő indokokkal alátámasztott írásbeli kérelemmel
kezdeményezheti. Az időarányostól eltérő felhasználás engedélyezésére – mennyiben jogszabály eltérően nem
rendelkezik – a kötelezettségvállaló jogosult. Abban az esetben, ha az eltérő finanszírozást megalapozó indokok
a szerződés megkötését követően merülnek fel, a szerződést módosítani szükséges.
(3) A támogatási összeget a kötelezettségvállaló a szerződéskötést követően, a megfelelő dokumentumok rendelkezésre
állása esetén a támogatott szerződésben megjelölt számlájára átutalja.
(4) Abban az esetben, ha a támogatási szerződésben részelszámolási kötelezettséget is előírtak, annak elmulasztása,
illetve nem megfelelő teljesítése esetén a kötelezettségvállaló a további költségvetésből nyújtott támogatás
folyósítását felfüggeszti, amíg a támogatott az elszámolási kötelezettségének nem tesz eleget.
5. A támogatás felhasználása és a támogatással történő elszámolás
8. § (1) A támogatás összegének felhasználása a szerződés kötelező mellékletét képező pénzügyi elszámolási szabályzatnak
megfelelően történik.
(2) A támogatás összegének felhasználásáról készített pénzügyi elszámolásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) összesítő kimutatást a szerződés mellékleteként benyújtott költségvetési tervben szereplő tételek
felhasználásáról;
b) a támogatás felhasználását igazoló számlák, bizonylatok eredeti példányon záradékolt és hitelesített másolatait
a költségvetési terv szerinti bontásban;
c) készpénzes kifizetés esetén a készpénz kiadás tényét igazoló bizonylatot;
d) átutalással teljesített számlamásolat mellett a pénzforgalmi számla terheléséről szóló banki igazolást, vagy
kivonatot, amelyen a kifizetett számla összegét meg kell jelölni;
e) bérköltség elszámolása esetén a pontos jogcímek meghatározását, valamint a bérfizetést megalapozó jogviszony
igazolásokat.
(3) Az elszámoláshoz felhasznált bizonylatok eredeti példányaira szövegszerűen fel kell vezetni a támogatásból
felhasznált összeget és a támogatási szerződés iktatószámát vagy nyilvántartási számát, majd ezt követően kell
a dokumentumról a másolatot elkészíteni. A másolatra az eredeti irattal történő egyezőségre vonatkozó záradékot kell
felvezetni, majd alá kell írni a nyilatkozatot.
(4) Az elszámolással egyidejűleg a támogatás fel nem használt részét a támogatott köteles az előirányzat javára
a támogatási szerződésben meghatározott számlára visszautalni.
(5) A szakmai teljesítésről szóló igazolás a támogatott szakmai beszámolóján és pénzügyi elszámolásán, valamint
a teljesítés eredményeként létrehozott tárgyi eszköz, szellemi termék, egyéb alkotás, továbbá a megvalósított
program hasznosíthatóságának, működéshez nyújtott támogatás esetén a működés eredményességének szakmai
megítélésén alapul.
(6) A támogatottnál folytatott szakmai és pénzügyi ellenőrzésről a támogatás dokumentációjához csatolandó feljegyzést
kell készíteni, melyet az elszámolás ellenőrzése során figyelembe kell venni. Az ellenőrzés során helyszíni ellenőrzésre
is sor kerülhet, melyről jegyzőkönyvet kell készíteni. A helyszíni ellenőrzés során különösen vizsgálni kell a támogatás
hasznosulását, az eredeti számlák záradékolását, a támogatásból megvalósított beszerzések, felújítások megtörténtét,
a beszerzett tárgyi eszközök leltárba vételét és meglétét. Szerződésszegés esetén a kötelezettségvállalót írásban kell
értesíteni és a szerződésben foglaltak betartására a támogatottat fel kell szólítani.
(7) A kötelezettségvállaló kérheti a szakmai beszámoló kiegészítését. Ha a beszámolóval kapcsolatosan problémát állapít
meg, a kötelezettségvállaló határidő kitűzésével felszólítja a támogatottat a hiánypótlásra.
(8) Ha a támogatott határidőben maradéktalanul nem tesz eleget az elszámolási kötelezettségének, a támogatás
jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül, ezért a kötelezettségvállaló intézkedik annak visszafizettetése
iránt.
(9) A támogatott a támogatás összegéből kizárólag akkor számolhatja el az egyes költségek után járó általános forgalmi
adót (bruttó elszámolás), amennyiben a támogatott tevékenységével kapcsolatban általános forgalmi adó levonására,
vagy annak visszaigénylésére nem jogosult. A támogatott a támogatás összegét más jellegű adó – ide nem értve
a bérjellegű adót, illetve járulékot – kifizetésére nem használhatja fel.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § E rendelet szabályait alkalmazni kell a hatálybalépését megelőzően – az 1. § szerinti forrás terhére – kötött szerződések
alapján nyújtott támogatások e rendelet hatálybalépését követő felhasználásának és elszámolásának eljárási
rendjére is.
11. § Hatályát veszti
a) a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 12/2011. (III. 30.) KIM rendelet 62. §
(1) bekezdésében az „az oktatási és nevelési támogatás tekintetében a tankönyv- és taneszköz támogatáshoz,
illetve a hallgatói tankönyv- és jegyzettámogatáshoz a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi
LXII. törvény alapján nyújtott támogatások rendjéről szóló kormányrendelet szerint” szövegrész,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 12/2011. (III. 30.) KIM rendelet 62. §
(3) bekezdése.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
12/2012. (III. 30.) BM rendelete a Magyarország 2012. központi költségvetéséről szóló 2011. CLXXXVIII. törvény 76. §-a szerinti letéti számla felhasználásának szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 78. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 76. §-a
szerinti letéti számla (a továbbiakban: letéti számla) vonatkozásában kiterjed
a) a letéti számla felhasználásához kapcsolódó előkészítő feladatokban és a pénzügyi lebonyolításban részt vevő
szervezetekre, b) a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat
egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló törvény alapján a megyei önkormányzatoktól átvett
intézményekre, c) az átvett intézmények fenntartóira, d) a megyei önkormányzatokra, továbbá
e) azon megyei jogú városok önkormányzataira, amelyek megyei önkormányzattól előadó-művészeti szervezetet
vettek át. 2. § E rendelet alkalmazásában a) jogosult: a megyei önkormányzat és a megyei önkormányzattól átvett intézmény 2011. december 31-én fennállt
lejárt tartozásainak és egyéb kötelezettségeinek e rendelet szerinti folyósítással érintett kedvezményezettjei,
valamint a b) pont bf) alpontja vonatkozásában a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI); b) lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség:
ba) a 2011. december 31-éig megyei önkormányzat fenntartásában lévő intézménynek a szállító által
benyújtott számla alapján fennálló, 2011. december 31-én lejárt fizetési határidejű és a 3. § szerinti felmérés
lezárásáig ki nem fizetett tartozása, ide nem értve a megyei önkormányzat hivatalának tartozását,
bb) a megyei önkormányzatnak és a megyei önkormányzat hivatalának a 2011. évi szállítói teljesítésre 2011.
vagy 2012. évben benyújtott és a 3. § (3) bekezdésében meghatározott határidőig ki nem fizetett tartozása,
bc) a megyei önkormányzatnak vagy az általa fenntartott intézménynek és a megyei önkormányzat
hivatalának 2011. december 31-ét megelőzően az általa foglalkoztatottakkal, más természetes
személyekkel, az államháztartáson belüli szervezetekkel és a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
szóló 2010. évi CLXIX. törvény 42. §-ában meghatározott szervezetekkel szemben fennálló, a 3. §
(3) bekezdésében meghatározott határidőig ki nem fizetett kötelezettsége, ideértve a jogerős bírósági
döntésből származó fizetési kötelezettséget is, valamint bd) a megyei önkormányzatnak az általa fenntartott intézmények felé fennálló, a 2011. évi költségvetésének
végrehajtása során keletkezett, e rendelet alapján a jogosultak részére kifizetett kötelezettségeken felüli
és a 3. § (3) bekezdésében meghatározott határidőig ki nem fizetett tartozása,
be) a megyei önkormányzatnak a 2011. évi és azt megelőző évek költségvetési támogatásai elszámolásából,
felülvizsgálatából eredő, az államháztartás központi alrendszere felé fennálló befizetési kötelezettsége,
bf) a végrehajtási eljárás elkerülése végett, megállapodás alapján a GYEMSZI által, a saját költségvetésének
terhére megelőlegezett összeg; c) megyei önkormányzattól átvett intézmény: a 2011. december 31-éig megyei önkormányzat fenntartásában
működő költségvetési szerv. 2. A lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség felmérése
3. § (1) A lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettségre vonatkozó 1. melléklet szerinti adatokat a megyei önkormányzat,
a megyei jogú város, a megyei önkormányzattól átvett intézmény és annak fenntartója a kincstárral közös helyszíni
felmérés eredményeképpen, a megyei önkormányzattól átvett intézmény költségvetési beszámolója alapján készült
analitikus nyilvántartás adataival megegyezően, elektronikus úton a kincstár által biztosított elektronikus információs
rendszerben adja meg. (2) A kincstár a lejárt tartozások felmérése során – ha a lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség sajátossága
azt igényli – az (1) bekezdésben meghatározott szervektől további adatszolgáltatást kérhet.
(3) A 2. § b) pont ba) alpontja szerinti tartozások felmérését a megyei önkormányzattól átvett intézmény a kincstár
(1) bekezdés szerinti közreműködésével e rendelet hatálybalépését követő öt napon belül elvégzi, utalványozói
jogkörében a kincstár ezt követően haladéktalanul teljesíti a kincstár által jogszerűnek tekintett lejárt és elismert
tartozás, fizetési kötelezettséget. (4) A 2. § b) pont bb)–bd) alpontja szerinti lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség felmérésének határideje
2012. április 10. A 2012. április 10-éig felmért és a felmérésben rögzített lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség
teljesítéséről a letéti számlán rendelkezésre álló összeg terhére – a 6. §-ban foglaltakra is figyelemmel – a kincstár
utalványozói jogkörében haladéktalanul intézkedik. (5) A 2. § b) pont be) alpontja szerinti származó lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség teljesítését a kincstár
jogszabályban meghatározott határidőn belül végzi. (6) A kincstár a felmérés adatairól elektronikus úton adatot szolgáltat az államháztartásért felelős miniszter, a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter, a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és az egészségügyért felelős
miniszter számára. 3. A lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség teljesítése a letéti számláról
4. § (1) A teljesítés a letéti számláról átutalt fedezet jóváírásával egyidejűleg, az érintett költségvetési szerv, megyei
önkormányzat technikai fizetési számlájának megterhelésével történik. (2) A kincstár az átvett előadó-művészeti szervezetek esetében – a megyei jogú város települési önkormányzatával e célra
megkötött megállapodásnak megfelelően – a lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség teljesítését lebonyolítási
számla közbeiktatásával végzi. 5. § A kincstár a lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség teljesítése érdekében szükség szerint egyeztető
tárgyalásokat folytat a jogosulttal. 6. § A letéti számla a következő lejárt és elismert tartozás, fizetési kötelezettség – ideértve a jogerős bírósági döntésből
származó fizetési kötelezettséget is – kiegyenlítésére használható fel:
a) a foglalkoztatottakkal és más természetes személyekkel szembeni kötelezettségek,
b) az államháztartáson belüli szervezetek felé fennálló tartozások,
c) közüzemi díjak, d) az élelmiszer-szállítók felé fennálló tartozások,
e) beruházási szállítói számlák, f) egyéb szállítói tartozások, és
g) egyéb további kötelezettségek. 4. Letéti számlával kapcsolatos pénzforgalmi adatszolgáltatás, és a számla zárása
7. § (1) A letéti számla pénzforgalmáról és aktuális egyenlegéről a kincstár 2012. április–július hónapokban, minden hónap
harmadik munkanapjáig ad tájékoztatást az államháztartásért felelős miniszter, a helyi önkormányzatokért felelős
miniszter, a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és az egészségügyért felelős miniszter részére.
(2) A letéti számlát a kincstár 2012. június 30-i fordulónappal zárja le.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti napon a letéti számla egyenlege pozitív, azt a kincstár a központi költségvetésről szóló
törvénynek a költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezetébe vezeti át.
(4) A 3. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatás, továbbá a letéti számla terhére történő pénzügyi lebonyolítás e rendelet
szerinti teljesítésének a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal általi ellenőrzésére a helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatot tehet. 5. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2013. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1511/2014. (IX. 16.) Korm. határozata az agrár-környezetgazdálkodási és ökológiai gazdálkodási intézkedések keretében nyújtandó támogatások folytatásáról.
A Kormány felhívja az  agrár-vidékfejlesztésért felelős minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket
a  2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Vidékfejlesztési Program részét képező új agrár-környezetgazdálkodási
és ökológiai gazdálkodási támogatási intézkedések 2016. január 1-jével történő elindítása érdekében – a  2015. évre
vonatkozó átmeneti intézkedések bevezetése nélkül – tekintettel az intézkedések új szakmai feltételeinek kidolgozására
és a támogatások biztonságos igénybevételére.
Felelős: agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter
Határidő: a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Vidékfejlesztési Program Európai Bizottság általi
elfogadása Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1621/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Közép-európai elnökségi
feladatok előkészítésének finanszírozásához 80,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVIII. Külügyminisztérium
fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 18. Közép-európai elnökségi feladatok alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésért: külügyminiszter
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2010. (VII. 9.) NGM utasítása az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
Az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság szervezeti felépítéséről és működési rendjéről az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság szervezetét és működési rendjét a jelen utasítás mellékletét képező
Szervezeti és Működési Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
218/2009. (X. 6.) Korm. rendelete a területfejlesztési koncepció, a területfejlesztési program és a területrendezési terv tartalmi követelményeiről, valamint illeszkedésük, kidolgozásuk, egyeztetésük, elfogadásuk és közzétételük részletes szabályairól.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés a), d), f) és p) pontjában,
valamint az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. §
(2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) átfogó cél: a célrendszer hierarchiájának legfelső szintje, olyan általános és komplex hosszútávú célkitűzés, amely
egyértelműen megjeleníti a jövőkép felé való kívánatos fejlődést, és amely – a térség adottságainak
figyelembevételével – a közép-, illetve rövidtávú célok kijelölésének alapja,
b) átviteli hálózat távvezeték elemei: a villamos energiáról szóló törvényben meghatározott hálózatok közül a 220 kV
és az ezt meghaladó névleges feszültségű hálózat – közvetlen-, magán- és termelői vezeték, közcélú átviteli
hálózat – beleértve az átviteli hálózat tartószerkezeteit és a hozzá tartozó átalakító- és kapcsolóberendezéseket,
c) célrendszer: az adott térségre kijelölt elvárások és kívánatos változások, fejlődést kijelölő célok koherens, egymásra
épülő rendszere, amely rögzíti a célok egymáshoz való hierarchikus viszonyát és egyéb kapcsolatait,
összefüggéseit, és amelynek elemei az átfogó, a horizontális, a specifikus és területi célok,
d) elosztó hálózat: a villamos energiáról szóló törvényben meghatározott, az átvitelt befolyásoló, valamint a térségi
ellátást biztosító elosztó hálózat azon elemei, amelyek 120 kV névleges feszültségű áram elosztására alkalmasak,
beleértve az elosztó hálózat tartószerkezeteit és a hozzá tartozó átalakító- és kapcsolóberendezéseket,
e) horizontális cél: olyan, az adott területi egység fejlesztésének és tervezésének egészét meghatározó alapvető
megfontolások, elvárások és kritériumok összessége, melyeket a célrendszer egészének meghatározásánál,
a megvalósítást szolgáló eszközök és intézkedések kialakításánál, ezek végrehajtásánál (pl. pályáztatás,
projektkiválasztás során) egyaránt következetesen érvényesíteni kell, f) jövőkép: nagytávra és nagytávon túlmutatóan meghatározott, elérni kívánt jövőbeli célállapot átfogó és általános
leírása, amely a célok kijelölésének alapvető irányát jelöli ki, és amelyben rögzülő elérendő jövőbeni állapotot
a koncepció helyzetelemzésében, értékelésében meghatározott sajátosságokra, a számba vett várható
fejlődésfolyamatokra tekintettel, a társadalom elvárásainak, értékeinek figyelembevételével lehet
megfogalmazni, g) kidolgozásért felelős szerv: a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvénynek megfelelően az Országos
Területfejlesztési Koncepció, az Országos Területrendezési Terv és a kiemelt térség (Budapesti Agglomeráció és
a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet) területrendezési tervének kidolgozása esetén a Kormány; a régió területfejlesztési
koncepciója és programja kidolgozása esetén a regionális fejlesztési tanács; a megye és az egyéb kiemelt térségek
területrendezési tervének kidolgozása esetén a megyei önkormányzat; a megye területfejlesztési koncepciója és
programja kidolgozásának esetében a megyei területfejlesztési tanács; a kistérségi területfejlesztési koncepció és
program kidolgozása esetében a kistérségi fejlesztési tanács, h) kiserőmű: a villamos energiáról szóló törvényben meghatározott, engedélyköteles kiserőművek közül az 5 MW, és
az ezt meghaladó, de 50 MW-nál kisebb teljesítőképességű kiserőmű,
i) prioritás: a specifikus célok elérését szolgáló kiemelt szándékok, a későbbi beavatkozási területek csoportja,
amelyek jellemzően komplexek, átfogóan több ágazati intézkedést jeleníthetnek meg, kifejezetten egyes
térségekre vagy térségtípusokra is irányulhatnak, j) specifikus cél: a prioritások alapját képező, a stratégiaalkotási tervezési fázisban, az átfogó célból levezetett
középtávú célkitűzések, melyek együttes és összehangolt elérése biztosítja az átfogó cél érvényesülését, és az
átfogó célnál kevésbé komplexek, csak egy vagy néhány szakterületet ölelnek fel,
k) területi cél: egy-egy, a térségen belüli térségtípusra, rész területegységre, vagy közvetlenül a térség egészének
valamely térszerkezeti jellemzőjére vonatkozó elvárások, l) területi terv: a területfejlesztési koncepció, a területfejlesztési program, valamint a területrendezési terv együttes
megnevezése, m) területi terv készítése: a területi terv kidolgozásának, egyeztetésének és elfogadásának együttes megnevezése.
2. § (1) A területi tervek módosításának költségeit – a kidolgozásért felelős szerv és a módosítás kezdeményezője közötti
eltérő megállapodás hiányában – a módosítással érintett terv kidolgozásáért felelős szerv viseli.
(2) A megyei területrendezési terv készítésének és módosításának költségeihez – a Területrendezési előirányzat, illetve
Terület- és régiófejlesztési célelőirányzat központi kerete terhére – a terv kidolgozásáért felelős szerv állami
hozzájárulásra tarthat igényt. 3. § (1) A területrendezési terv módosítására az új területrendezési terv egyeztetésének és elfogadásának rendjére vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az elfogadott területrendezési terv módosítása – az előkészítő és
javaslattevő fázis összevonásával – egyfázisú tervezési és egyeztetési folyamatban is elvégezhető.
(2) Az elfogadott területfejlesztési koncepcióban és programban meghatározott időtávlat lejártát követően a területi
egységre vonatkozó tervezés során az új területfejlesztési koncepció és program készítésének szabályait kell
alkalmazni. (3) A területfejlesztési koncepció és program meghatározott időtávlatának lejártát megelőző módosítása az előkészítő és
javaslattevő fázis összevonásával, egyfázisú tervezési és egyeztetési folyamatban is elvégezhető.
4. § (1) A területi tervek időtávlatai az alábbiak:
a) rövidtáv: 2 év, b) középtáv: 7 év,
c) hosszútáv: 14 év, d) nagytáv: 20–25 év.
(2) A területfejlesztési koncepció fogalmazza meg az ország és a térségek
a) hosszútávra szóló horizontális céljait és átfogó célját,
b) nagytávra és nagytávon túlmutatóra szóló jövőképét. (3) A területfejlesztési program középtávra szól, melynek
a) stratégiai programrészében kerülnek meghatározásra aa) a specifikus és területi célok (a jövőkép és az átfogó cél alapján),
ab) a horizontális célok, ac) a prioritások (a specifikus célok alapján);
b) operatív programrészében kerülnek meghatározásra az intézkedések (a stratégiai programrészben
meghatározott prioritások alapján). (4) A 2. melléklet 2.2. pont B. alpontjában meghatározott kistérségi projektlista rövidtávra készül.
(5) A területrendezési tervek nagytávra készülnek. A területi tervek illeszkedési szabályai
5. § (1) A térség nagyságrendjét, illetve az elfogadás szintjét tekintve a területfejlesztési koncepciók és programok egymásra
épülő rendszert alkotnak. (2) A kiemelt térség területfejlesztési koncepciója és programja nem lehet ellentétes az Országos Területfejlesztési
Koncepcióban (a továbbiakban: OTK), az Országos Területrendezési Tervben (a továbbiakban: OTrT),
valamint – érintettség esetén – a kiemelt térség területrendezési tervében foglaltakkal. A kiemelt térség
területfejlesztési koncepciója és programja készítése során figyelembe kell venni a kiemelt térség részét képező
régióknak, megyéknek és kistérségeknek a kiemelt térségre vonatkozó fejlesztési céljait.
(3) A regionális területfejlesztési koncepció és program nem lehet ellentétes az OTK-ban, az OTrT-ben,
valamint – amennyiben a régiót érinti a Budapesti Agglomeráció vagy a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet – a kiemelt
térség területfejlesztési koncepciójában és területrendezési tervében foglaltakkal. A regionális területfejlesztési
koncepció és program készítése során figyelembe kell venni az érintett megyék területfejlesztési koncepcióiban és
területrendezési terveiben, illetve a kistérségek területfejlesztési koncepcióiban foglaltakat.
(4) A megyei területfejlesztési koncepció és program nem lehet ellentétes az OTK-ban, az OTrT-ben,
valamint – amennyiben a megyét érinti a Budapesti Agglomeráció vagy a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet – a kiemelt
térség területfejlesztési koncepciójában és területrendezési tervében foglaltakkal, továbbá a regionális
területfejlesztési koncepcióban és a megye területrendezési tervében foglaltakkal. A megyei területfejlesztési
koncepció és program készítése során figyelembe kell venni a megyében található kistérségek területfejlesztési
koncepcióiban foglaltakat. (5) A kistérségi területfejlesztési koncepció és program nem lehet ellentétes az OTK-ban, az OTrT-ben,
valamint – amennyiben a kistérséget érinti a Budapesti Agglomeráció vagy a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet – a kiemelt
térség területfejlesztési koncepciójában és területrendezési tervében, továbbá a regionális és a megyei
területfejlesztési koncepcióban, a megyei területrendezési tervben foglaltakkal. A kistérségi területfejlesztési
koncepció és program készítése során figyelembe kell venni az adott kistérség településeinek fejlesztési
koncepcióiban és településrendezési eszközeiben foglaltakat. A területi tervek tartalmi követelményei
6. § (1) A kistérségi területfejlesztési koncepció és program részletes tartalmi követelményeit az 1. és a 2. melléklet
tartalmazza. (2) A megyei területfejlesztési koncepció és program részletes tartalmi követelményeit az 1. és a 3. melléklet tartalmazza.
(3) A regionális területfejlesztési koncepció és program részletes tartalmi követelményeit az 1. és a 4. melléklet
tartalmazza. (4) A kiemelt térség területfejlesztési koncepciója és programja részletes tartalmi követelményeit az 1. és az 5. melléklet
tartalmazza. (5) Az OTK részletes tartalmi követelményeit a 6. melléklet tartalmazza.
7. § A területfejlesztési koncepciókban és programokban minden szinten érvényesíteni kell a társadalmi, gazdasági és
környezeti szempontból fenntartható fejlődés, az esélyegyenlőség, valamint a területi kohézió szempontjait.
8. § (1) Amennyiben a területrendezési terv a területfejlesztési koncepcióval közösen készül, az 1. mellékletben
meghatározott közös feltáró-értékelő vizsgálattal, valamint az előkészítő fázis 1–5. pontjában foglalt tartalmi elemek
kivételével a 7. mellékletben meghatározott részletes tartalmi követelmények alapján kell elkészíteni és
dokumentálni. (2) Amennyiben a területrendezési terv a területfejlesztési koncepciótól függetlenül készül, a területrendezési tervet
a 7. melléklet szerinti részletes tartalmi követelmények alapján kell elkészíteni és dokumentálni.
(3) Több megyére (régióra) készülő területrendezési tervet a megyei területrendezési terv tartalmi követelményének
megfelelően kell elkészíteni. (4) A területrendezési terv készítése vagy módosítása szükségességének megalapozása céljából területrendezési
tanulmányterv készíthető, amely az új területfejlesztési, ágazati koncepcióknak és programoknak, valamint a műszaki
infrastruktúra-hálózatoknak és egyedi építményeknek az elfogadott területrendezési tervekkel való összhangját
vizsgálja. (5) A területrendezési tanulmányterv tartalmi követelményeit – a vizsgált cél figyelembevételével – a területrendezési
tanulmányterv készítője határozza meg. 9. § (1) A területi tervek javaslattevő fázisának megalapozó munkarésze a 9. mellékletben meghatározott területi (környezeti,
társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat is. (2) Az egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló kormányrendelet alapján elkészített környezeti
értékelés a 9. mellékletben foglaltak szerint készítendő területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat
környezeti szempontú elemzésének minősül. A területi tervek kidolgozásának szabályai
10. § A területrendezési terv kidolgozásáért felelős szerv a terv kidolgozására tervezési jogosultsággal rendelkező személy
számára megbízást adhat. 11. § A területi terveket az Országos Területfejlesztési és Területrendezési Információs Rendszerbe (a továbbiakban: TeIR)
történő illeszthetőség követelményeinek figyelembevételével elektronikus és papíralapú dokumentumként kell
kidolgozni. Ennek érdekében: a) a területfejlesztési koncepciók és programok területi egységhez köthető javaslatait települési KSH-azonosítókkal
nyilvántartható módon kell dokumentálni, b) a területfejlesztési koncepciókban a térségi területfelhasználási kategóriákra irányelveket és célokat kell
meghatározni, c) a területrendezési tervek elfogadásra kerülő rajzi munkarészeit az 1:50 000-es alaptérképi tartalmat hordozó
digitális topográfiai alaptérképen (DTA) kell kidolgozni, d) a területrendezési terveket egységes országos vetületi rendszerben, vektoros állományokkal, térinformatikai
rendszerben kell kidolgozni, e) a területrendezési tervek kidolgozása során a térségi szerkezeti terv tartalmi elemeit egy tervlapon, az egyes,
tartalmilag nem összetartozó és átfedő térségi övezeteket elkülönülő tervlapokon kell ábrázolni.
12. § (1) A kistérség, a megye, a régió és a kiemelt térség területfejlesztési koncepciója és programja előkészítő és javaslattevő
fázisból áll. (2) Az előkészítő fázisban rendszerezni és értékelni kell a fejlesztésre ható tényezőket, valamint vizsgálni kell a fejlesztés
lehetséges irányait. Az előkészítő fázis részét képezi a területfejlesztési partnerségi terv végrehajtása és
a helyzetértékelés. (3) A javaslattevő fázisban ki kell dolgozni a kistérség, a megye, a régió és a kiemelt térség jövőképét és ennek
legkedvezőbb fejlesztési irányát. (4) A területfejlesztési koncepció és program elfogadására jogosult fejlesztési tanács, kiemelt térség esetében
a területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter dönt arról, hogy a (2) bekezdésben meghatározott
előkészítő fázis elkészült munkarészei megfelelnek-e a további tervezés alapjául.
13. § (1) A területfejlesztési koncepciók és programok kidolgozásának része az állampolgárok, a tervezéssel érintett területen
működő érdekképviseletek, társadalmi szervezetek és vállalkozások tervezésbe való bevonását részletező partnerségi
terv. (2) A partnerségi terv a tervezés folyamatában meghatározza
a) a bevonandó célcsoportot, b) az egyes tervezési elemekhez és fázisokhoz kapcsolódó bevonás tervezett eszközeit és részvételi formáit, melynek
lehetséges eszközei: kommunikációs kampány, kiállítások, helyi média, tájékoztató kiadványok, állampolgári
vélemények gyűjtése, nyilvános fórumok, konferenciák, eseti bizottság, közvélemény-kutatás (szociológiai
kutatás, fókuszcsoportos kutatás, munkacsoport megbeszélések, zsűrik), c) a bevonás céljait.
(3) A partnerségi program a területfejlesztési programok végrehajtása során meghatározza az állampolgárok és a szakmai
közösségek részvételének szabályait. 14. § (1) A területrendezési terv készítése előkészítő és javaslattevő fázisból áll. A javaslattevő fázison belül elfogadásra kerülő
és megalapozó munkarészek készülnek. (2) A területrendezési tervek kidolgozása során
a) a megalapozó munkarészekben a meglévő és a tervezett tartalmi elemeket eltérő ábrázolásmóddal kell jelölni,
b) a megyei területrendezési terv esetében az elfogadásra kerülő munkarészekben a 8. mellékletben meghatározott
jelkulcsot kell alkalmazni, c) az elfogadásra kerülő munkarészekben a meglévő és a tervezett tartalmi elemeket azonos ábrázolásmóddal kell
jelölni, d) a térségi szerkezeti tervet a 7. mellékletben részletezett tartalommal egy tervlapon kell elkészíteni,
e) a térségi területfelhasználási kategóriák egymással nem lehetnek átfedésben,
f) a térségi területfelhasználási kategóriákat az OTrT-nek a legkisebb ábrázolható területnagyságra vonatkozó
szabályaira figyelemmel kell ábrázolni, g) a 10 ha-nál nagyobb egyedi építmények területét a jelkulcsnak megfelelő felületként kell ábrázolni, a 10 ha-nál
kisebb területű egyedi építményeket a jelkulcsnak megfelelő szimbólummal kell jelölni.
15. § A kiemelt térség esetében – annak sajátosságaihoz igazodva – a legkisebb ábrázolható területegység nagysága az
OTrT-ben foglaltaktól eltérően is megállapítható. A területi tervek egyeztetésének rendje
16. § A területi terv egyeztetését a területi terv kidolgozásáért felelős szerv végzi.
17. § (1) A területfejlesztési koncepciót és programot, valamint a területrendezési tervek elfogadás szempontjából fontos
részeit tartalmazó dokumentációját véleményezésre meg kell küldeni az egyeztetésben résztvevők részére, valamint
társadalmi egyeztetés céljából közzé kell tenni a TeIR-ben. A területrendezési terv kidolgozásáért felelős szervnek
gondoskodnia kell arról, hogy az eredeti méretarányú tervlapokat és rajzi mellékleteket tartalmazó teljes
dokumentáció megtekinthető legyen. (2) A területi terv egyeztetése során tett véleményeket, társadalmi észrevételeket – a tervezői válaszokkal kiegészítve – az
egyes munkafázisok dokumentációjához kell csatolni. 18. § (1) A területfejlesztési koncepciók és programok véleményezésére jogosultak körét a 10. melléklet tartalmazza.
(2) Az OTK-t véleményezésre meg kell küldeni a 10. melléklet 1–9. és 12–13. pontjában meghatározottaknak.
(3) A régió területfejlesztési koncepcióját és programját véleményezésre meg kell küldeni a 10. melléklet 1–3., 6. és
8–13. pontjában meghatározott szerveknek és a szomszédos regionális fejlesztési tanácsoknak.
(4) A kiemelt térségre vonatkozó területfejlesztési koncepció és program egyeztetésénél (2) bekezdés szerint kell eljárni.
(5) A megyei területfejlesztési koncepciót és programot véleményezésre meg kell küldeni a 10. melléklet 1. pontjában,
a pénzügyminiszter kivételével 2. pontjában, 6–8., 10. és 13. pontjában meghatározott szerveknek és a szomszédos
megyei területfejlesztési tanácsoknak. (6) A kistérségi területfejlesztési koncepciót és programot véleményezésre meg kell küldeni a 10. melléklet 7–9. és
14–15. pontjában meghatározott szerveknek és a szomszédos kistérségi fejlesztési tanácsoknak, többcélú kistérségi
társulásoknak. 19. § A területfejlesztési koncepció és program esetén a véleményezésre két hónapot kell biztosítani.
20. § (1) A területrendezési tervek véleményezésére jogosultak körét a 11. melléklet tartalmazza.
(2) Az OTrT-t véleményezésre meg kell küldeni a 11. melléklet 1–11. pontjában, 13. pont j) alpontjában és
15–17. pontjában meghatározottaknak. (3) Több megye közös területrendezési tervét, a Budapesti Agglomeráció, a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet és az egyéb
kiemelt térségek területrendezési tervét véleményezésre meg kell küldeni a 11. melléklet 1–18. pontjában
meghatározottaknak. (4) A megye területrendezési tervét véleményezésre meg kell küldeni a 11. melléklet 1. pontjában, a pénzügyminiszter és
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter kivételével 2. pontjában, 3–14. és 16–18. pontjában meghatározottaknak.
(5) A megyék kivételével az országra és a határ menti térségekre vonatkozó területrendezési tervet a külügyminiszter
véleményezésre megküldi a szomszédos országok területrendezésért felelős miniszterének.
(6) A határ menti megyék területrendezési tervét a kidolgozásért felelős szerv véleményezésre megküldi a szomszédos
országok megyének megfelelő közigazgatási egységei részére. (7) A szomszédos országok területrendezésért felelős szerveivel történő egyeztetés a területrendezési
terv – a szomszédos országokkal történő együttműködés szempontjából fontos részeit tartalmazó – angol nyelvű
kivonatának megküldésével történik. (8) A területrendezési tervek esetében a szomszédos országokkal történő egyeztetés, az előkészítő fázist követően
a tervezési programot bemutató dokumentumból készített kivonattal is kezdeményezhető.
21. § A határ menti térségre készülő közös területrendezési tanulmányterv egyeztetésére az érintett térségnek megfelelő
területrendezési terv egyeztetésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A területi tervek elfogadásának rendje
22. § A kidolgozásért felelős szerv a véleményezésre jogosult szervekkel egyeztetett területi terv tervezetét a területi terv
elfogadására jogosult szerv elé terjeszti, melyben minden esetben fel kell tüntetni:
a) az egyeztetési eljárásba bevont és az eljárásban véleményt adó szervek és szervezetek körét,
b) azokat a tartalmi kérdéseket, amelyekben nem alakult ki egyetértés,
c) az előterjesztő álláspontját az el nem fogadott javaslatokról,
d) a részletesen indokolt ellenvéleményeket. A területi tervek közzétételének szabályai
23. § (1) A területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter az Országgyűlés által elfogadott területi terveket,
a Kormány által elfogadott területfejlesztési koncepciókat és programokat, valamint a megyei önkormányzatok által
megküldött, rendelettel elfogadott területrendezési terveket közzéteszi az általa vezetett minisztérium honlapján,
valamint a TeIR-ben. (2) A regionális fejlesztési tanács, a megyei területfejlesztési tanács, valamint a kistérségi fejlesztési tanács az általa
elfogadott területfejlesztési koncepciókat és programokat közzéteszi a tanács hivatalos honlapján, valamint megküldi
a területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszternek. (3) A területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter a (2) bekezdésben meghatározott területfejlesztési
koncepciókat és programokat közzéteszi az általa vezetett minisztérium honlapján, valamint a TeIR-ben.
Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkötött szerződésekre, és a hatálybalépését követően
készített vagy módosított területi tervekre kell alkalmazni. (3) Hatályát veszti
a) a területfejlesztési koncepciók és programok, valamint a területrendezési tervek egyeztetésének és
elfogadásának rendjéről szóló 184/1996. (XII. 11.) Korm. rendelet,
b) a területfejlesztési koncepciók, programok és a területrendezési tervek tartalmi követelményeiről szóló 18/1998.
(VI. 25.) KTM rendelet. (4) A kiemelt térségi és megyei területrendezési tervek készítése során az országos, a kiemelt térségi és a megyei övezetek
területi érintettségével kapcsolatosan állásfoglalásra jogosult államigazgatási szervek körének kijelöléséről szóló
38/2009. (II. 27.) Korm. rendelet 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. § A területrendezési terv kidolgozásáért felelős szerv az államigazgatási szervek előzetes adatszolgáltatása alapján
lehatárolt térségi övezeteket a területrendezési terv külön jogszabályban előírt munkarészeivel együtt egyezteti
a külön jogszabályban meghatározott véleményezésre jogosult szervekkel.” (5) A (3)–(5) bekezdés e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1912/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a távszerencsejáték játékadójából, valamint a sportfogadások játékadójából származó 2015. első fél bevétel felhasználásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
30.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 5. Országos
sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása, továbbá az  MLSZ feladatainak támogatása
jogcímcsoport előirányzat kiadási előirányzatának 193,9 millió forinttal történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelete a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében,
a 4. § (1) bekezdése tekintetében a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 15. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a 4. § (2) bekezdése tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés
x) pontjában, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés
x) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a 8. § és a 10. § tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés
i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a 9. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés m) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság jogállása 1. § (1) A Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) központi hivatal.
(2) A Főigazgatóságot a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(3) A Főigazgatóság központi szervből, valamint megyei és fővárosi kirendeltségekből áll.
(4) A Főigazgatóság központi költségvetési szerv. (5) A Főigazgatóság központi szervének székhelye Budapest. A megyei kirendeltségek illetékességi területe a megyékre,
a fővárosi kirendeltség illetékességi területe a Fővárosra terjed ki.
2. § (1) A Főigazgatóságot a főigazgató vezeti.
(2) A Főigazgatóság főigazgató-helyettesét a miniszter nevezi ki és menti fel, felette az egyéb munkáltatói jogokat
a főigazgató gyakorolja. (3) A kirendeltség élén igazgató áll. Az igazgatót a főigazgató javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel, felette az egyéb
munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja. (4) Az igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén igazgatóhelyettes helyettesíti. Az igazgatóhelyettest az igazgató
javaslatára a főigazgató nevezi ki és menti fel, felette az egyéb munkáltatói jogokat az igazgató gyakorolja.
3. § (1) A főigazgató a) gyakorolja a munkáltatói jogokat a Főigazgatóság központi szervének és kirendeltségének kormánytisztviselői,
kormányzati ügykezelői (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselői), valamint munkavállalói felett,
b) gondoskodik az egységes működés kialakításáról, irányítja és ellenőrzi a Főigazgatóság szakmai tevékenységét,
c) ellátja a tervezési, gazdálkodási, beszámolási feladatokat, d) gondoskodik a folyamatba épített, előzetes és utólagos ellenőrzési rendszer működtetéséről,
e) gondoskodik a képzésről, továbbképzésről, f) a Főigazgatóság tevékenységéről évente beszámolót készít a miniszternek, és gondoskodik a beszámolónak
a Főigazgatóság honlapján történő közzétételéről, g) gyakorolja a hatáskörébe utalt előirányzat felhasználási jogköröket,
h) ellátja az Európai Unió pénzügyi alapjaiból vagy más külföldi alapokból támogatott egyes feladatkörébe tartozó
programok megvalósításának szervezési, lebonyolítási és koordinációs feladatait, i) jóváhagyja a kirendeltségek kötelező belső szakmai szabályzatait,
j) eljárási rendek, módszertani útmutatók, szakmai ajánlások készítésével segíti a kirendeltségek tevékenységét,
k) létrehozza a kirendeltségek tevékenységének ellátásához szükséges informatikai és számítógépes rendszereket,
l) javaslatot tesz az ingatlanállomány fejlesztésére, m) kidolgozza a költségvetési tervezés fő kereteit meghatározó költségvetési irányelveket,
n) érvényesíti, illetve – módszertani segítséget is nyújtva – érvényesítteti a közfeladatok ellátására vonatkozó
követelményeket, és az erőforrásokkal (így különösen: az előirányzatokkal, a létszámokkal és a vagyonnal) való
szabályszerű és hatékony gazdálkodás követelményeit, továbbá számon kéri, ellenőrzi e követelmények érvényre
juttatását, o) ellenőrzi az államháztartással összefüggő közérdekű és közérdekből nyilvános adatok kötelező közzétételének,
illetve igényre történő szolgáltatásának fenntartott intézmények általi végrehajtását.
(2) A főigazgató a fenntartott intézmények tekintetében az alábbi középirányítói hatásköröket gyakorolja:
a) jóváhagyásra felterjeszti a miniszternek a fenntartott intézmények éves költségvetését,
b) jóváhagyásra felterjeszti a miniszternek a fenntartott költségvetési szervek létszámát,
c) rendszeresen figyelemmel kíséri az általa fenntartott intézmények esetében a költségvetés végrehajtását, illetve
az azokból ellátandó feladatok teljesülését, d) a fenntartott költségvetési szervek vezetőit kinevezi, megbízza, felmenti, megbízását visszavonja,
e) jóváhagyásra felterjeszti a miniszternek a fenntartott költségvetési szervek alapító, megszüntető okiratát, illetve
az alapító okirat módosítását, f) ellátja az átvett vagyon tekintetében a vagyonkezelői feladatokat,
g) érvényesíti, illetve – módszertani segítséget is nyújtva – érvényesítteti a fenntartott költségvetési szervek
tevékenységében a közfeladatok ellátására vonatkozó követelményeket, és az erőforrásokkal (így különösen: az
előirányzatokkal, a létszámokkal és a vagyonnal) való szabályszerű és hatékony gazdálkodás követelményeit,
továbbá számon kéri, ellenőrzi e követelmények érvényre juttatását.
(3) Az igazgató a) irányítja és ellenőrzi a kirendeltség szakmai tevékenységét,
b) közreműködik a fenntartott intézmények tervezési, gazdálkodási, beszámolási feladatainak ellátásában,
c) a fenntartott intézményekre vonatkozó költségvetés végrehajtásával, a közfeladatok ellátására vonatkozó
követelmények, valamint az erőforrásokkal való szabályszerű és hatékony gazdálkodás követelményeinek
teljesülésével kapcsolatosan rendszeresen beszámol a főigazgatónak. 2. Intézményfenntartói feladat- és hatáskör
4. § (1) A Kormány a Főigazgatóságot jelöli ki a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati
intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi
CLIV. törvény alapján átvett szociális és gyermekvédelmi intézményekkel, valamint a szociális és gyermekvédelmi
tevékenységet végző alapítványokkal, közalapítványokkal, gazdasági társaságokkal kapcsolatos, 9. § (1) bekezdése
szerinti feladatok ellátására (a továbbiakban együtt: átvett intézmények).
(2) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) és a gyermekek
védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) szerinti fenntartói
feladatokat a) a Főigazgatóság központi szerve látja el az 1. melléklet szerinti intézmények,
b) a kirendeltség látja el – az e rendelet szerint a Főigazgatóság központi szerve, illetve a főigazgató által ellátott
feladatok kivételével – az átvett intézmények esetében. (3) A központi szerv a fenntartott intézmények vonatkozásában az alábbi fenntartói hatásköröket gyakorolja:
a) felterjeszti miniszteri döntésre az Szt. 91. § (3)–(4) bekezdése, valamint a Gyvt. 122. § (2) bekezdése szerinti
iratokat, b) egységesen meghatározza és honlapján közzéteszi az Szt. 92. § (2) bekezdés b)–f) pontja szerinti információkat
a fenntartott szociális intézményekre vonatkozóan, c) javaslatot tesz a fenntartott költségvetési szervek éves költségvetésére, meghatározza a gazdálkodásuk részletes
rendjét, d) az Szt. 90/A. §-a, 92/B. § (3) bekezdése és 92/L. §-a szerinti, illetve a Gyvt. 100/A–100/B. §-a szerinti esetben
– a kirendeltség előterjesztése alapján – intézkedik a jogszabálysértés megszüntetéséről,
e) ellátja – a kirendeltségek előterjesztése alapján – az Szt. 122/A–122/C. §-a szerinti fenntartói feladatokat.
(4) A kirendeltség a) ellátja az Szt. 92/B. § (1) bekezdés b)–h) pontjában és a Gyvt. 104. § (1) bekezdés c)–l) pontjában meghatározott
fenntartói feladatokat, b) megállapítja az intézményi térítési díjat,
c) eljár a működési engedélyezéssel kapcsolatos ügyekben, d) felterjeszti a főigazgatónak – javaslatával együtt – a (3) bekezdés c) pontja szerinti iratokat, illetve javaslatot tesz
az Szt. 122/A–122/C. §-ával kapcsolatban, e) szervezi, irányítja és ellenőrzi a fenntartott intézmények szakmai feladatainak végrehajtásához szükséges
pénzügyi feltételeket, f) összegyűjti, ellenőrzi a fenntartott intézmények gazdálkodására vonatkozó kötelező, rendszeres és ad hoc jellegű
adatszolgáltatásokat, szükség szerint összesítve továbbítja azokat a Főigazgatóság központi szervéhez és
a miniszter által vezetett minisztériumba. (5) A kirendeltség feladatainak ellátása során a főigazgató egyetértése szükséges az intézményi térítési díj összegének
meghatározásához. 3. Módszertani feladat- és hatáskör 5. § (1) A Főigazgatóság ellátja az országos szociális, illetve gyermekjóléti, gyermekvédelmi módszertani feladatokat. Ennek
keretében a) összesíti, kiértékeli és elemzi a szolgáltatók és intézmények által szolgáltatott és más, az ellátórendszerrel
kapcsolatos adatokat, javaslatokat, azokat megküldi a miniszternek és a honlapján folyamatosan közzéteszi,
b) javaslatot tesz az országos ellátórendszer fejlesztésére, részt vesz az ellátórendszer fejlesztéséhez szükséges
források tervezésében, c) módszertani útmutatókkal, ajánlásokkal és egyéb kiadványokkal segíti a szolgáltatók és intézmények szakmai
feladatainak teljesítését, az aktív szociálpolitikai eszközök alkalmazását, d) új szolgáltatási formák és szakmai módszerek bevezetése érdekében modellkísérleteket szervez,
e) részt vesz a minőségfejlesztési stratégia, a standardok, a szolgáltatási protokollok, valamint a szakmai ellenőrzés
módszertanának és eljárásrendjének kidolgozásában, f) figyelemmel kíséri az ellátórendszert érintő tudományos kutatómunka eredményeit, elősegíti azok elterjesztését
és gyakorlati alkalmazását, g) kutatásokat folytat, illetve szervez,
h) ellátja az alapító okiratában meghatározott egyéb feladatokat.
(2) A Főigazgatóság az (1) bekezdés szerinti módszertani feladatainak ellátásába szociális, gyermekjóléti,
gyermekvédelmi szolgáltatókat, intézményeket, illetve szakmai szervezeteket is bevonhat.
(3) A Főigazgatóság működteti az országos gyermekvédelmi szakértői bizottságot.
4. Átmeneti rendelkezések 6. § (1) A 4. § (2) bekezdése szerinti intézményekkel, valamint az ágazati jogszabályok által meghatározott szakmai
feladatokkal összefüggő folyamatban lévő ügyekben 2013. január 1-jétől a Főigazgatóság jár el. Eddig az időpontig
a Főigazgatóság a 3–5. § szerinti feladatok ellátását készíti elő.
(2) A 4. § (2) bekezdése szerinti intézmények gazdálkodással összefüggő feladatait 2013. január 1-jétől a Főigazgatóság
látja el. (3) A fenntartói jog átszállása nem érinti a fenntartott intézmények által foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyát,
illetve munkaviszonyát. (4) A főigazgató az átvett intézmény vezetőjének feladatai ellátására 2013. december 31-éig pályázatot írhat ki.
5. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A 4–5. § és a 8–10. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
8. § A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és
gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésében a „Nemzeti
Család és Szociálpolitikai Intézet” szövegrész helyébe a „Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság” szöveg lép.
9. § A szociális foglalkoztatás engedélyezéséről és a szociális foglalkoztatási támogatásról szóló 112/2006. (V. 12.)
Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésében a „Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet” szövegrész helyébe a „Szociális
és Gyermekvédelmi Főigazgatóság” szöveg lép. 10. § A gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és
illetékességéről szóló 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a) 14. § (1) bekezdés b) pontjában, 16. § (1) bekezdésében, 18. §-ában a „Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet”
szövegrész helyébe a „Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság” szöveg,
b) 16. § (2) bekezdésében a „Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézetet” szövegrész helyébe a „Szociális és
Gyermekvédelmi Főigazgatóságot” szöveg lép. 11. § Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 66. § (1) bekezdés b) pontja a következő bd) alponttal egészül ki:
(A miniszter irányítja) „bd) a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságot.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1134/2012. (V. 3.) Korm. határozata az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény 21. Cikke szerinti jelentés jóváhagyásáról.
1. A Kormány az Egészségügyi Világszervezet 2005. évi III. törvénnyel kihirdetett Dohányzás-ellenőrzési
Keretegyezményének 21. Cikke szerinti jelentést jóváhagyja. 2. A Kormány felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a jelentést az Egészségügyi Világszervezet
Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény Titkársága részére juttassa el. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
487/2017. (XII. 21.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény
4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – dr.  Böröndi Gábor László
dandártábornokot 2018. január 1-jei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
492/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Borbély Nóra
Máriát a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
194/2019. (V. 28.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/465/3/2019. számú előterjesztésére – Marijanovic Valentina
(születési hely, idő: Topolya [Jugoszlávia], 1989. január 9.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
125/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 309/2009. (VI. 30.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 309/2009. (VI. 30.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevő 2009. május 20-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az 1989. évi
XXXIV. törvény 5. § (1) bekezdését, hogy egyéni választókerületekben csak független jelölt indulhasson?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVB megállapította, hogy
a kezdeményezésben szereplő kérdés – annak következtében, hogy kizárja a pártokat az egyéni képviselő-jelölt
indításának jogából – ellentétes a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban:
Alkotmány) 3. § (2) bekezdésében foglaltakkal, melynek értelmében „[a] pártok közreműködnek a népakarat
kialakításában és kinyilvánításában.”
A testület álláspontja szerint „a kérdés hitelesítése esetén a népszavazás az Alkotmány módosítását kényszerítené ki.” Az
OVB ezzel összefüggésben utalt az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlatára [hivatkozott határozatok: 2/1993. (I. 22.) AB
határozat, ABH 1993, 33.; 25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251.; 28/1999. (X. 6.) AB határozat, ABH 1999, 290.;
40/1999. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1999, 370.; 50/2001. (XI. 22.) AB határozat, ABH 2001, 359.; 48/2003. (X. 27.) AB határozat,
ABH 2003, 552.], amely szerint az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással.
Az OVB megállapította továbbá azt is, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint „[a] népszavazásra feltenni kívánt konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni.” Az OVBh. indokolása szerint a választópolgároktól nem várható el, hogy felmérjék
a kérdésből következő, a választási rendszert érintő jelentős változásokat. Ezzel összefüggésben az OVB utalt arra,
hogy a kezdeményezésben foglaltak meg valósulása esetén, az országgyűlési képviselők választására vonatkozó
törvényi rendelkezések közül a listaállítást szabályozó előírások értelmüket veszítenék, mivel pártjelölt hiányában sem
területi, sem országos lista állítására nem nyílna lehetőség.
Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással az Alkotmány 3. § (2) bekezdésére, valamint az Nsztv. 10. §-ának b) és
c) pontjára, valamint 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését megtagadta.
A kezdeményező – a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be, amelyben vitatta az OVBh. indokolásában
foglaltakat. Álláspontja szerint megalapozatlanul hivatkozott az OVB arra, hogy a kezdeményezés kizárja a pártokat
az egyéni képviselő-jelölt indítás jogából, mivel a pártok egyéni képviselő-jelöltet továbbra is indíthatnak, a kérdés
csak a jelölt függetlenségét írja elő, azt, hogy ne legyen tagja pártnak. Érvelése szerint a pártok továbbra is indíthatnak,
támogathatnak független jelöltet, aki nem tagja a pártnak, így továbbra is részt vesznek a népakarat kialakításában és
kinyilvánításában. Ebből következően a kifogástevő szerint a népszavazás nem kényszerítené ki az Alkotmány
módosítását, és a kezdeményezés nem ellentétes az Alkotmány 3. § (2) bekezdésében foglaltakkal sem.
A kifogástevő kifejtette, hogy véleménye szerint a kérdés nem érinti a pártok listaállítási jogát, az továbbra is a pártok
„illetékessége marad” és „[c]sak a párttagságról kell lemondania annak a képviselőjelöltnek, aki valamelyik párt
támogatásával akar mandátumhoz jutni!” Álláspontja szerint a kezdeményezésre azért van szükség, mert
a választópolgár „szívesebben szavaz független jelöltre.”
Végezetül a kifogástevő arra is hivatkozott, hogy a konkrét kérdés véleménye szerint „világos, tiszta, egyértelmű” és
nem érinti a választási rendszert.
II. A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért a 309/2009. (VI. 30.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel,
azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a Ve. 130. §-ában meghatározott hatáskörében eljárva – jogorvoslati fórumként – az OVB
kifogással támadott határozatát vizsgálja felül. Mivel az Alkotmánybíróság döntése szerint a kérdésről nem tartható
népszavazás, a határozatot érintő egyéb kifogásokkal az Alkotmánybíróság érdemben nem foglalkozott.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1359/2012. (IX. 14.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0019 azonosító számú („Kecskemét térségi elérhetőség fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0019 azonosító számú, „Kecskemét térségi elérhetőség
fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés
Operatív Program Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1531/2019. (IX. 17.) Korm. határozata a Kecskemét Fejlődéséért Alap átalakításáról.
A Kormány a 2007–2013-as uniós pénzügyi eszközökből visszafizetett forrásokkal kapcsolatos kormánydöntések végrehajtásához
kapcsolódó feladatokról szóló 1068/2017. (II. 10.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1068/2017. (II. 10.) Korm. határozat] 5. pontja
szerinti városfejlesztési és térségi gazdaságfejlesztési feladat hatékonyabb végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a Kecskemét Fejlődéséért Alap Kecskemét Vállalkozásfejlesztési Alapként működjön tovább,
 2. egyetért azzal, hogy Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata létrehozza a  városfejlesztési célokat szolgáló
Kecskemét Városfejlesztési Alapot,
 3. elrendeli, hogy a  pénzügyminiszter a  2019. évben a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 3. A 2007–2013. évek közötti operatív programok
visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása és kezelése jogcímcsoport terhére, Kecskemét Megyei Jogú Város
Önkormányzata részére a 2. pont szerinti városfejlesztési célokat szolgáló alap létrehozása céljából 5 milliárd forint
összegben támogatási szerződés útján visszatérítendő támogatást biztosítson,
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. október 31. 4. egyetért a  Kecskemét Fejlődéséért Alap 10 milliárd forint összegű tőkeleszállításával és a  2.  pont szerint
létrehozandó alap tőkéjének 10 milliárd forinttal történő felemelésével,
5. elrendeli, hogy a  pénzügyminiszter Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata részére a  4.  pontban foglalt
tőkeemelés érdekében a 10 milliárd forint visszatérítendő – pénzforgalom nélküli – támogatást a Kvtv. 1. melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok
alcím, 3. A  2007–2013. évek közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása és kezelése
jogcímcsoport terhére támogatási szerződés útján biztosítsa,
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. október 31. 6. egyetért azzal, hogy Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata a  működési tapasztalatok alapján a  térségi
gazdaságfejlesztési és városfejlesztési célok megtartása mellett, az  állami támogatási szabályokkal összhangban
az  1. és 2.  pont szerinti alapok között a  befektetési időszak alatt – a  pénzügyminiszterrel kötött támogatási
szerződéssel vagy támogatási szerződés módosításával – további átcsoportosítást hajtson végre, vagy
a rendelkezésére álló forrás terhére új alapot hozzon létre, és arra a befektetési időszak alatt – a pénzügyminiszterrel
kötött támogatási szerződéssel vagy támogatási szerződés módosításával – további átcsoportosítást hajtson végre,
7. visszavonja az  1068/2017. (II. 10.) Korm. határozat 5.  pontjában a  „2019. év tekintetében 2019. március 31.”
szövegrészt, valamint az 5. pont c) alpontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök