text:
131/2003. (VIII. 22.) Korm. rendelete a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai végrehajtásának szabályozásáról.
A Kormány a honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 8. §-ának (5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Miniszterelnöki Hivatalra, a minisztériumokra, a
Kormány vagy miniszter irányítása vagy felügyelete alá
tartozó országos hatáskörű szervekre és központi hivatalokra, valamint ezek centrális alárendeltségű közigazgatási
szerveire,
b) a külön jogszabályban1 meghatározott helyi védelmi
igazgatási szervekre,
c) a külön jogszabályban2 meghatározott honvédelmi
felkészülés és az országmozgósítás egyes feladatainak ellátásában részt vevő más szervekre,
d) a külön jogszabályban3 meghatározott vagyoni szolgáltatásra kötelezettekre (a továbbiakban: szolgáltatók).
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) felelős teljesítő szervek: ágazati ellátási felelősséggel
az ágazatot irányító miniszter (a továbbiakban: ágazati miniszter), területi ellátási felelősséggel a külön jogszabályban 4 meghatározott illetékes fővárosi, megyei védelmi bizottság (a továbbiakban: megyei védelmi bizottság) elnöke, valamint azok akik a követelménytámasztó szervek
gazdaságmozgósítási igényeinek teljesítéséhez szükséges
vagyoni szolgáltatások biztosításáért elsődlegesen felelősek, a pénzellátásért felelős Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: MNB) elnöke, a statisztikai adatszolgáltatásért — a külön jogszabályban5 foglaltak keretein belül — felelős Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) elnöke;
b) gazdaságfelkészítés: a védelem- és a gazdaságpolitika
részét képező tervszerű, folyamatos, békeidőben folytatott
tervezési, szolgáltatási és szabályozási tevékenység, amelynek során a feladatok végrehajtásába bevont közigazgatási
szervek és a szolgáltatók felkészítik a nemzetgazdaságot a
szükség esetén elrendelhető gazdaságmozgósítás feladataira, az erőforrások védelmi célú felszabadítására;
1 A Hvt. 259. § c) pontja.
2 A Hvt. 66. § (1) bekezdése.
3 A Hvt. 69. § (3) bekezdése.
4 A Hvt. 15. § (1) bekezdése.
5 A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény.
c) gazdaságfelkészítési feladatok: a békeidőszaki felkészülési szolgáltatások, különösen a gazdaságfelkészítéssel
kapcsolatos tervezés, beruházás, készletezés, kapacitásfenntartás, adatgyűjtés és adatszolgáltatás;
d) gazdaságfelkészítési szerződés: a gazdaságfelkészítési
feladatok ellátására vonatkozó szerződés;
e) gazdaságfelkészítési tervezés: a védelemgazdasági
alapterv négyévenkénti elkészítési és évenkénti rendszeres
felülvizsgálati folyamata;
f) gazdaságmozgósítás: a külön jogszabály6 alapján kormánydöntéssel elrendelhető intézkedés vagy intézkedések
rendszere, amely a nemzetgazdasági erőforrásoknak a gazdaságmozgósítási helyzet hatékony kezelése érdekében
történő szabályozott igénybevételét teszi lehetővé;
g) gazdaságmozgósítási feladat: kormányintézkedés,
illetve a külön jogszabályban7 meghatározott igénybevételi
eljárás során elrendelt, vagy gazdaságmozgósítási szerződésben kikötött vagyoni szolgáltatás, valamint a külön jogszabályban 8 meghatározott honvédelmi munkakötelezettség alapján elrendelt munkateljesítés;
h) gazdaságmozgósítási helyzet: ha) a kihirdetett minősített időszak,
hb) a minősített időszaki fenyegetettség kialakulásának
közvetlen kockázatát jelentő esemény, helyzet, ha okszerűen lehet számolni a minősített időszak kihirdetését indokoló esemény bekövetkezésének valószínűségével,
hc) a minősített időszak kihirdetését nem indokoló
olyan hazai vagy nemzetközi esemény, állapot, amely veszélyezteti az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságát, a
természetes és az épített környezetet, a közrendet és közbiztonságot, az alkotmányos rendet, a nemzetközi stabilitást,
hd) a katonai válságreagálási9, béketámogató műveletben 10 vagy nemzetközi segítségnyújtásban11 való közreműködés [a hb)—hd) pontok a továbbiakban együtt: egyéb
gazdaságmozgósítási helyzet];
i) gazdaságmozgósítási előszerződés: a gazdaságmozgósítási feladatok ellátására vonatkozó előszerződés;
6 A Hvt. 8. § (1) bekezdés d) pontja.
7 A Hvt. 194. §-a.
8 A Hvt. 133. § (1) bekezdése.
9 A Magyar Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez történő
csatlakozásáról és a Szerződés szövegének kihirdetéséről szóló 1999. évi
I. törvény 5. cikk.
10 Az Egyesült Nemzetek Szövetsége Alapokmányának törvénybe iktatásáról szóló 1956. évi I. törvény VI. fejezet, az 1999. évi I. törvény nem
5. cikk hatálya alá eső béketámogató műveletek.
11 A katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a
veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről
szóló 1999. évi LXXIV. törvény 3. § d) pontja.
j) gazdaságmozgósítási szerződés: a gazdaságmozgósítási feladatok ellátására vonatkozó szerződés;
k) követelménytámasztó szervek: a fegyveres erőket,
rendvédelmi szerveket felügyelő miniszterek, illetve a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter; a
szövetséges fegyveres erők tekintetében a Kormány; a közigazgatási rendszer, a nemzetgazdaság és a társadalom működése tekintetében az ágazati miniszterek; a bíróságok
tekintetében az Országos Igazságszolgáltatási Tanács
(a továbbiakban: OIT) Hivatalának vezetője; a lakosság
ellátása tekintetében az illetékes megyei védelmi bizottság
elnöke;
l) minősített időszak: a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 19. §-a (3) bekezdésének h) pontja alapján rendkívüli állapotnak, illetve a
19. §-a (3) bekezdésének i) pontja alapján szükségállapotnak kihirdetett időszak, vagy a 35. §-a (1) bekezdésének
i) pontja alapján veszélyhelyzetnek minősített, illetve a
19/E. §-a (1) bekezdésének e) pontja alapján meghatározott esemény;
m) minősített időszaki ellátás: a gazdaságmozgósításnak
a 3. § a)—c) pontjaiban foglalt alapfeladatai minősített
időszak esetén;
n) rögzített hadiipari kapacitás: a gazdaságmozgósítási
feladatra kijelölt szolgáltató olyan békeidőszakban nem
üzemelő hadiipari szolgáltató kapacitását jelenti, amelyet
a Kormány annak minősített;
o) vagyoni szolgáltatás: a külön jogszabályban12 meghatározott gazdasági és anyagi szolgáltatás;
p) védelemgazdasági alapterv: a gazdaságfelkészítési tervezés során a tervező szervek által elkészített dokumentum;
q) törzskészlet: a tartalékok egyes elemeire meghatározott, minimális — állandóan raktáron tartandó mennyiségnek megfelelő — készletszint;
r) védelmi célú hányad: az egyes állami tartalékok gazdaságmozgósítási célra készletezett elemeinek összessége.
A gazdaságmozgósítás alapfeladata 3. § A gazdaság mozgósításának alapfeladata a vagyoni szolgáltatások biztosítása
a) a fegyveres erők és a rendvédelmi szervek mozgósításához és mozgósítás utáni működéséhez,
b) a szövetségi kötelezettség alapján kollektív védelmi
feladatot a Magyar Köztársaság területén végrehajtó szövetséges fegyveres erők ellátásához,
c) a lakosság alapvető élelmiszerrel, gyógyszerrel, ruházati, ipar- és közszükségleti cikkekkel valamint alapvető
köz- és egészségügyi szolgáltatásokkal történő ellátásához,
12 A Hvt. 69. § (3) bekezdése és a 191. § (1) bekezdés a)—d) pontjai.
d) az ország közigazgatási rendszerének zavartalan működéséhez, e) a társadalom és a nemzetgazdaság működőképességének fenntartásához, szükség esetén e funkciók helyreállításához.
A gazdaságfelkészítési tevékenység 4. § (1) A gazdaságmozgósítási helyzetek kezelésére való
felkészülés érdekében az 1. §-ban felsorolt szervek gazdaságfelkészítési tevékenységet folytatnak.
(2) A gazdaságfelkészítési tevékenység magában foglalja: a) az 5. §-ban részletezett gazdaságfelkészítési tervezést,
b) a gazdaságfelkészítési feladatok ellátását,
c) jogszabály-előkészítő tevékenységet,
d) a külön jogszabályban13 meghatározott — gazdaság
mozgósítási célú — intézkedési tervek elkészítését. (3) A gazdaságfelkészítési feladatok végrehajtásának finanszírozása külön jogszabályok14 rendelkezései alapján
történik.
(4) A (2) bekezdés c) pontjában foglalt jogszabályelőkészítő tevékenység a gazdaság rendkívüli működésére
vonatkozóan kiterjed
a) a külön jogszabályban15 meghatározott minősített időszaki rendkívüli intézkedéseknek és az egyéb szükséges gazdaságmozgósítási rendelkezéseknek a békeidőszaki hatályos
jogszabályokba való beépítésének kezdeményezésére,
b) speciális, minősített időszaki és egyéb gazdaságmozgósítási jogszabálytervezetek előkészítésére.
A gazdaságfelkészítési tervezés 5. § (1) A gazdaságfelkészítési tervezés során a tervező szervek védelemgazdasági alaptervet készítenek.
(2) Tervező szervek a következők:
a) központi tervező szerv: a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium,
b) ágazati tervező szervek: a minisztériumok és az irányí
tásuk vagy felügyeletük alá tartozó országos hatáskörű
szervek, valamint az MNB, továbbá az OIT Hivatala,
13 A Hvt. végrehajtásáról szóló 178/1993. (XII. 27.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) 5. § (2) bekezdése, 14. § (1) bekezdése, 35. §
(2) bekezdése.
14 A Hvt. 8. § (4) bekezdésének b) pontja, 13. § (2) bekezdésének
c) pontja, 15. §-ának (7) bekezdése, 18. §-ának (3) bekezdése, 19. §-ának
(6) bekezdése, valamint a Vhr. 2. §-a, 6. §-a, 17. §-ának (2)—(3) bekezdése, 19. §-ának (5) bekezdése.
15 A Hvt. 233—248. §. c) területi tervező szervek: a megyei védelmi bizottságok
és az ágazati tervező szervek területi szervei,
d) helyi tervező szervek: a külön jogszabályban16 meghatározott helyi védelmi bizottságok és a polgármesterek,
e) a 6. §-ban foglaltak szerint kijelölt szolgáltatók
(a továbbiakban: kijelölt szolgáltatók).
(3) A védelemgazdasági alapterv elkészítésének folyamata magában foglalja
a) a követelménytámasztó szervek által a nemzetgazdaságtól igényelt, a békeidőszaki alapfeladataik ellátásához megállapított békeszükséglethez vagy átlagos békefelhasználáshoz képest számított többlet erőforrás-igény
felmérését,
b) a nemzetgazdaság gazdaságmozgósítási helyzetben
való működéséhez, valamint a követelménytámasztó szervek a) pont szerinti többlet erőforrás-igényének biztosításához szükséges ágazati és import igények felmérését,
c) a lakosság minősített időszaki és egyéb gazdaságmozgósítási helyzetben való ellátása szükségletének tervezését,
d) az a)—c) pontok szerinti igények kielégítésére vonatkozó tervek elkészítését,
e) a gazdaságfelkészítés békeidőszaki egyszeri és folyamatos ráfordításainak költségvetési tervezését,
f) a minősített időszaki és egyéb gazdaságmozgósítási
helyzetben felmerült igények kielégítéséhez a pénzügyi fedezet tervezését, az ehhez szükséges költségvetési átcsoportosítási javaslatok elkészítését,
g) a nemzetgazdaság gazdaságmozgósítási teljesítőképességének ellenőrző vizsgálatát, h) a gazdaságfelkészítési szerződések és a gazdaságmozgósítási előszerződések megkötését, valamint a gazdaságmozgósítási szerződések előkészítését,
i) a védelmi célú tartalékok összetételének, forrásának
és minőségmegóvó cseréjének tervezését,
j) a kijelölt szolgáltatók gazdaságmozgósítási feladatai
végrehajtásához szükséges erőforrás-igény kielégítésének
tervezését,
k) a statisztikai tényadatok gyűjtését a nemzetgazdaság
békeidőszaki folyamatairól.
(4) A védelemgazdasági alapterv elkészítésének és rendszeres felülvizsgálatának folyamatát a központi tervező
szerv koordinálja. Az ágazati tervező szervek az irányításuk
vagy felügyeletük alá tartozó országos és területi szervek
részére, a megyei védelmi bizottságok a helyi tervező szervek részére határozzák meg a védelemgazdasági alapterv
elkészítéséhez szükséges tervezési feladatokat.
16 A Hvt. 17. §-a. (5) A gazdaságfelkészítési tervezés ágazati feladatai
végrehajtásának irányítását az ágazati tervező szervek a
honvédelmi felkészítés és az országmozgósítás feladatainak végrehajtására létrehozott, külön jogszabályban 17 meghatározott önálló szervezeti egységek útján
látják el.
(6) A gazdaságfelkészítési tervezés területi feladatait a
területi tervező szervek végzik: a megyei védelmi bizottságok titkárságai — gazdaságmozgósítási szakreferens alkalmazása mellett — a megyei védelmi bizottság elnökének
irányításával; az ágazati tervező szervek területi szervei az
(5) bekezdésben megjelölt önálló szervezeti egységek vezetőjének irányításával.
(7) A gazdaságfelkészítési tervezés helyi feladatait
— a megyei védelmi bizottság elnökének irányításával —
a helyi tervező szervek végzik.
(8) A védelemgazdasági alapterv fejezetek elkészítését
és rendszeres felülvizsgálatát a (3) bekezdés
a) a)—c) pontjaiban meghatározott feladatok tekintetében az illetékes követelménytámasztó szervek,
b) a d) és a h) pontjaiban meghatározott feladatok tekintetében az ágazati miniszterek és a megyei védelmi
bizottságok,
c) az e)—f) pontjaiban foglaltak tekintetében — a tervező szervek javaslatai alapján — a pénzügyminiszter,
d) a g) pontjában foglalt feladatok tekintetében — a
pénzügyminiszter egyetértésével — a gazdasági és közlekedési miniszter,
e) az i) pontjában foglalt feladat tekintetében a tartalékolásért felelős szervek vezetői (a továbbiakban: felelős
vezető),
f) a j) pontjában foglalt feladat tekintetében a kijelölt
szolgáltatók,
g) a k) pontjában foglalt feladat tekintetében a tervező
szervek, valamint — a külön jogszabályban18 foglaltak keretein belül — a KSH és területi igazgatóságai
végzik. (9) A védelemgazdasági alaptervet, valamint az abban
foglaltak és a speciális minősített időszaki és egyéb gazdaságmozgósítási jogszabályi rendelkezések érvényesülését
elősegítő, a 4. § (2) bekezdés d) pontjában foglalt — gazdaságmozgósítási célú — intézkedési tervet a tervező szerv
vezetője hagyja jóvá. A területi és a helyi tervező szerveknél az intézkedési tervet minden esetben az illetékes megyei védelmi bizottság elnökének, míg a kijelölt szolgáltatók esetében a kijelölő tervező szervnek az egyetértésével
kell jóváhagyni.
17 A Vhr. 5. § (3) bekezdése.
18 A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény.
A szolgáltatók kijelölése, a gazdaságmozgósítási feladat
meghatározása 6. §
(1) A szolgáltatókat gazdaságmozgósítási feladat teljesítésére központi hatáskörben a gazdasági és közlekedési
miniszter, ágazati hatáskörben az ágazati miniszter, területi hatáskörben a megyei védelmi bizottság elnöke, helyi
hatáskörben — a polgármester javaslatára — az illetékes
megyei védelmi bizottság elnöke jelöli ki. A központi és az
ágazati hatáskörben kijelölt szolgáltatót — az illetékes
tervező szervek egyeztetett jóváhagyásával, a kapacitásának megfelelő mértékben — gazdaságmozgósítási feladat
teljesítésére területi és helyi hatáskörben is ki lehet jelölni.
(2) A szolgáltatókat a kijelölésükről és a számukra meghatározott általános feladatról az illetékes miniszter rendeletben, az illetékes megyei védelmi bizottság határozatban értesíti.
(3) A szolgáltatók kijelölését és részükre az általános
gazdaságmozgósítási feladat meghatározását évente egyszer — a meghagyásba bevont szervek jegyzékének pontosításával megegyező, külön jogszabályban19 meghatározott
határidővel — felül kell vizsgálni.
(4) A központi és az ágazati hatáskörben meghatározott
egyedi gazdaságmozgósítási feladatot az illetékes miniszter
határozza meg, amiről — a kijelölt szolgáltató értesítésével
egyidejűleg — az illetékes megyei védelmi bizottságot is
tájékoztatni kell.
(5) A kijelölt szolgáltatók az illetékes miniszter vagy a
megyei védelmi bizottság iránymutatása szerint — a honvédelmi és országmozgósítási feladataik végrehajtása keretében — végzik a külön jogszabályban20 meghatározott
tevékenységeket. A gazdaságmozgósítási feladat végrehajtásához szükséges gazdasági feltételek biztosítása érdekében — szükség szerint — az 5. § (3) bekezdésének j) pontja
szerinti, a védelemgazdasági alapterv részét képező igénykielégítési tervet, illetve a 4. § (2) bekezdésének d) pontja
szerinti — gazdaságmozgósítási célú — intézkedési tervet
készítenek. Nyilvántartásukban folyamatosan átvezetik a
számukra meghatározott gazdaságmozgósítási feladattal
kapcsolatos, valamint az elérhetőségi adataikban időközben bekövetkezett változásokat, és a változásokról
— 30 napon belül — értesítik a kijelölő tervező szervet.
(6) A kijelölt szolgáltatónak a gazdaságmozgósítási feladat ellátásából anyagi hátránya nem származhat. Ha a
szolgáltatás teljesítése során a szolgáltatónak kára keletkezik, részére külön jogszabályok21 alapján kártalanítás jár.
19 A Vhr. 106. § (6) bekezdése.
20 A Hvt. 66. § (2) bekezdésének a), c) és f) pontjai.
21 A Hvt. 197. §-a és a Vhr. 168—171. §-a.
Stratégiai érdekű kapacitások 7. § (1) Honvédelmi szempontból stratégiai érdekűnek minősülnek a rögzített hadiipari, a védelmi okokból hazai
termelésből biztosítandó és a specialitásuk miatt importból nem biztosítható anyagokat, eszközöket, felszereléseket gyártó kapacitások, az államtitkot, szolgálati titkot
tartalmazó információt feldolgozó, továbbító, fogadó, valamint a titkos információgyűjtésre szolgáló eszközöket
gyártó vagy javító kapacitások.
(2) A honvédelmi szempontból stratégiai érdekű gazdálkodó szervezeteket a gazdasági és közlekedési miniszter
— a honvédelmi miniszterrel, a belügyminiszterrel és az
ágazatért felelős miniszterrel egyeztetett — javaslatára a
Kormány jelöli ki.
Adatszolgáltatási kötelezettség 8. § (1) A gazdaságfelkészítési tervezéshez szükséges adatokat — a szolgáltatók külön jogszabályban22 meghatározott
adatszolgáltatási kötelezettsége alapján — a tervező szervek gyűjtik be.
(2) A tervező szervek a gazdaságfelkészítési tervezés
információs hátterének biztosításához a külön jogszabályban 23 meghatározott országos statisztikai adatgyűjtési
programban szereplő adatgyűjtések alapján és más — a
nemzetgazda[sági folyamatokat leíró igazgatási célú —
adatbázisok aktuális adatállományából, eseti jelleggel, az
e rendelet hatálya alá eső adatbirtokos szervtől — személyes adatokra nem vonatkozó — kigyűjtéseket kérhetnek.
Gazdaságfelkészítési szerződések, gazdaságmozgósítási
előszerződések és szerződések 9. §
A gazdaságfelkészítési feladat ellátására az illetékes miniszter, illetve a megyei védelmi bizottság elnöke — mint
megrendelő — a kijelölt szolgáltatóval gazdaságfelkészítési szerződést köt, amelynek teljesítése során felmerülő
kiegészítő költségek tervezésekor a külön jogszabályok24
alapján kell eljárni. 22 A Hvt. 16. § (2) bekezdése és a 191. § (1) bekezdés d) pontja.
23 A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 11. § (1) bekezdése.
24 A Hvt. 8. § (4) bekezdésének b) pontja, 13. §-a , 15. §-ának (7) be
kezdése, 18. §-ának (3) bekezdése, valamint a Vhr. 2. §-a, 6. §-a, 17. §
(2)—(3) bekezdése.
10. § (1) A gazdaságmozgósítási feladat teljesítésére a felelős
teljesítő és a követelménytámasztó szerv — együtt mint
megrendelők — a kijelölt szolgáltatóval gazdaságmozgósítási előszerződést kötnek. A gazdaságmozgósítási előszerződés megkötése után a követelménytámasztó szerv elkészíti a kijelölt szolgáltatóval a gazdaságmozgósítási szerződés tervezetéhez az igényspecifikációt.
(2) A megrendelők és a kijelölt szolgáltató a gazdaságmozgósítási helyzetre vonatkozó döntést követően — a
gazdaságmozgósítási előszerződés alapján — megkötik a
gazdaságmozgósítási feladat teljesítésére előkészített gazdaságmozgósítási szerződést.
(3) A rögzített hadiipari kapacitások gazdaságmozgósítási helyzeti működésének biztosítása érdekében az illetékes miniszter a kapacitás fenntartójával — a költségvetési
törvényben erre a célra rendelkezésre álló előirányzat terhére — kapacitás-fenntartási szerződést köt.
(4) A rögzített hadiipari kapacitások korszerűsítésére,
bővítésére szolgáló fejlesztésekre az illetékes miniszter a
külön jogszabályban25 nevezett forrás terhére — kormánydöntés alapján, kapacitás-fejlesztési szerződéssel — támogatást nyújt.
(5) A szolgáltatók az illetékes miniszter vagy a megyei
védelmi bizottság általi kijelölésénél, valamint a gazdaságmozgósítási előszerződések, a gazdaságmozgósítási szerződések, a kapacitás-fenntartási és -fejlesztési szerződések,
valamint a védelmi célú állami tartalékok kezelésére (beszerzés, tárolás, minőségmegóvó csere) vonatkozó szerződések megkötésénél a külön jogszabályban26 meghatározott közbeszerzési eljárást nem kell alkalmazni.
11. § (1) A kijelölt szolgáltató a gazdaságmozgósítási helyzetben — külön intézkedés alapján — a felkészülés során
általa előkészített és az 5. § (9) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően jóváhagyott terv szerint látja el feladatát.
(2) A gazdaságmozgósítási szerződések teljesítésének
pénzügyi fedezetét a követelménytámasztó szervek részére
— az 5. § (3) bekezdésének f) pontja szerint tervezett —
gazdaságmozgósítási költségvetési átcsoportosítások biztosítják.
25 A Hvt. 8. § (4) bekezdésének b) pontja, 13. § (2) bekezdésének
c) pontja , valamint a Vhr. 2. §-a és 6. §-a.
26 A közbeszerzésekről szóló 1995. évi XL. törvény 6. § i) pontja.
(3) A gazdaságmozgósítási előszerződéssel nem biztosított szolgáltatások esetében a követelménytámasztó szervek a gazdaságmozgósítási helyzetben megvásárolják a feladataik végrehajtásához szükséges vagyoni szolgáltatásokat a részükre a (2) bekezdésben foglaltak szerint biztosított forrás terhére.
A védelmi célú tartalékok 12. § (1) A Kormány a gazdaságmozgósítási igények azonnali,
biztonságosabb kielégítése érdekében védelmi célú állami
tartalékokat (a továbbiakban: tartalékok) tart fenn.
(2) A gazdaságfelkészítési tervezés során a tartalékból
való kielégítési formába a következő ágazati besorolású
termékek, félkész termékek, anyagok (a továbbiakban
együtt: termékek), gyártóeszközök, berendezések, segédeszközök (a továbbiakban együtt: eszközök) biztosítása sorolható:
a) ipari termékek, eszközök, különösen haditechnikai,
hadfelszerelési és közlekedési eszközök,
b) hírközlési és informatikai eszközök,
c) mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek,
d) egészségügyi és gyógyszeripari termékek, gyógyásza
ti eszközök,
e) vízügyi és árvízvédelmi termékek,
f) pénzeszközök.
(3) A tartalékok — rendeltetésük, illetve összetételük
szerinti — csoportosítása:
a) Gazdaságbiztonsági Tartalék (a továbbiakban: GT):
a külön jogszabályban27 meghatározott védelmi célú hányadában a nemzetgazdaság vagy egy ágazat gazdaságmozgósítási helyzeti működését, a lakosság alapvető ellátását
és védelmét, valamint a mozgósított fegyveres erők és rendvédelmi szervek feladatai végrehajtását szolgáló, lehetőleg
több felhasználói igény kielégítésére alkalmas áruk — elsősorban ipari termékek, félkész termékek, alapanyagok — és pénzeszköz,
b) Állami Egészségügyi Tartalék (a továbbiakban:
ÁEüT): a külön jogszabályban28 meghatározott rendeltetésű orvostechnikai eszközök, műszerek, gyógyszer, kötszer,
egyéb egészségügyi fogyóanyagok, szükséggyógyintézetek
működtetéséhez szükséges felszerelések,
27 A Gazdaságbiztonsági Tartalékról szóló 84/1994. (V. 27.) Korm.
rendelet.
28 Az Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás szabályairól
szóló 17/2001. (IV. 28.) EüM rendelet.
c) Állami Céltartalék (a továbbiakban: ÁC): az érintett
miniszterek gazdaságfelkészítési és -mozgósítási feladataiban meghatározott fontosabb termelési, szolgáltatási, védelmi és helyreállítási tevékenységek végrehajtásához nélkülözhetetlen anyagok, alkatrészek, félkész és késztermékek,
tárgyi eszközök, valamint a speciális célú termékek minősített
időszaki beszerzését szolgáló nemesfém tartalék,
d) Pénztartalékkészlet (a továbbiakban: PT): az ország
pénzforgalmának mindenkori zavartalan biztosításához
szükséges bankjegytartalék.
(4) A tartalékok tekintetében az állam tulajdonosi jogait
a felelős vezető gyakorolja:
a) a GT tekintetében a külön jogszabályban29 kijelölt
miniszter,
b) az ÁEüT tekintetében — külön jogszabály30 alapján — az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter,
c) az ÁC tekintetében az a miniszter, akinek védelmi
felkészüléssel összefüggő feladatai végrehajtásának biztonságát szolgálja a tartalék,
d) a PT tekintetében az MNB elnöke. (5) A felelős vezető a tartalékolással összefüggő feladatait — saját felelőssége megtartása mellett — átruházhatja
költségvetési szervre, illetve egyéb gazdálkodó szervezetre
(a továbbiakban együtt: tartalékkezelő).
(6) A felelős vezető köteles rendszeresen ellenőrizni,
illetve ellenőriztetni a kezelésében lévő tartalék minőségét, mennyiségét, továbbá a tartalék kezelésére vonatkozó
előírások megtartását. A tartalék kezelésével és nyilvántartásával összefüggő tevékenységek végrehajtásáról a felelős
vezető — az (5) bekezdésben meghatározott tartalékkezelő útján, az 5. § (5) bekezdésében megjelölt önálló
szervezeti egységek szakmai felügyelete révén — gondoskodik.
(7) Az egyes tartalékok kapacitástartalmát vagy összes
vagyonértékét a Kormány határozza meg, kivéve a PT-t,
amelynek nagyságát az MNB elnöke állapítja meg. Az
egyes tartalékok összetételét, a törzskészlet szintjét a felelős vezetők — a GT és az ÁEüT esetében a feladatban
érintett miniszterek egyetértésével — állapítják meg.
(8) A tartalékok készletfejlesztésével, -átstrukturálásával kapcsolatos költségeket — egyedi kormánydöntés alapján — a központi költségvetés külön jogszabály31 szerint
biztosítja. A frissítő cserék tervezett lebonyolításához a
követelménytámasztó szervek biztosítják a tartalékelemek
— jóváhagyott terv szerinti — kivásárlását. A tartalékok
rendszeres minőségmegóvó cseréje érdekében a követelménytámasztó szervek békeidei szükségletük beszerzésénél — egyéb feltételek teljesülése esetén — kizárólag a
tartalékkezelőtől vásárolnak.
29 A Gazdaságbiztonsági Tartalékról szóló 84/1994. (V. 27.) Korm.
rendelet.
30 A katasztrófa-egészségügyi ellátásról szóló 158/1999. (XI. 19.)
Korm. rendelet.
31 A Vhr. 2. §-a. (9) A tartalékok fenntartási költségeit a felelős vezető a
felügyelete alatt lévő költségvetésben — külön jogszabály32
szerint — tervezi, illetve részben vagy egészben a gazdálkodás bevételeiből fedezi. Szükség esetén a felelős vezető
javaslatot tesz a Kormánynak a fenntartáshoz szükséges
költségvetési forrásokra.
(10) A felelős vezető a tartalék összetételében, vagyonértékében bekövetkezett változásokról a gazdaságmozgósítási tevékenységről készítendő éves jelentésben — a központi tervező szerv útján — tájékoztatja a Kormányt. A
felelős vezető éves beszámoló jelentéséhez a központi tervező szerv szempontokat állapíthat meg.
(11) A tartalékokkal való gazdálkodás, a bevételek és
ráfordítások elszámolása, a vállalkozásból származó bevételek felhasználása az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény és végrehajtási rendeletei33 által szabályozott módon történhet. A tartalékkezelő a pénzügyi beszámolási kötelezettségének a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvényben és a végrehajtására kiadott rendeletekben34
foglalt módon és határidőre köteles eleget tenni. 13. §
(1) Minősített időszakban a követelménytámasztó szerv
— térítés ellenében — igénybe veheti a tartalékokból a
részére fenntartott elemeket. Az ellenérték fedezetét a
11. § (2) bekezdésében foglaltak szerint számára biztosított forrás jelenti.
(2) Egyéb gazdaságmozgósítási helyzet esetén a Kormány dönt a tartalékelemek igénybevételéről, és minden
esetben intézkedik a visszapótlás módjáról, forrásáról és
határidejéről.
(3) A tartalékok egyes elemeiből a felelős vezető ideiglenes készletrevételt, illetve ideiglenes felszabadítást engedélyezhet. A készletszint csökkentése a törzskészlet szintjéig maximum 12 hónapos időtartamra történhet. Különösen indokolt esetben lehetséges a tartalék törzskészletet is
érintő felszabadítása, meghatározott időpontig történő
visszapótlási kötelezettséggel, a gazdasági és közlekedési
miniszter és a pénzügyminiszter egyetértésével.
32 A Vhr. 6. §-a.
33 A kincstári vagyon kezeléséről, értékesítéséről és az e vagyonnal
kapcsolatos egyéb kötelezettségekről szóló 183/1996. (XII. 11.) Korm.
rendelet, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 11.)
Korm. rendelet.
34 A számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló
készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet, az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet.
(4) A tartalékkezelők az állami tartalékban lévő ideiglenes hasznosításra alkalmas eszközöket bérbe adhatják azzal a feltétellel, hogy azok szükség esetén — gazdaságmozgósítási helyzetben — azonnal átadhatók és felhasználhatók legyenek.
(5) Az ideiglenes készlet-igénybevétel és az ideiglenes
készletrevétel esetén tartalékolási díjat, a késedelmes teljesítés esetén késedelmi kamatot kell fizetni.
Informatikai rendszer 14. § A gazdaságfelkészítési tervezés és a gazdaságmozgósítási tevékenység hatékony támogatása érdekében a gazdasági
és közlekedési miniszter a nemzetgazdaság folyamatait leíró aktuális információk fogadására kész, megfelelő jogosultsággal közvetlen hozzáférést biztosító adatbázisokat,
valamint állandó telepítésű és hordozható számítógépeket
tartalmazó, központi állomásból és a tervező szerveknél
kihelyezett munkaállomásokból álló informatikai rendszert működtet.
Záró rendelkezések 15. § Az 1. § a)—c) pontjaiban meghatározott szervek gazdaságfelkészítési tevékenységet folytató szervezeti egységei
személyi állományának tagjai a polgári védelmi kötelezettségüket — külön jogszabály35 alapján — munkakörük ellátásával teljesítik.
16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A védelemgazdasági alaptervet először 2004. évben
kell elkészíteni.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2017. (VI. 7.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Kovács Ádám Zoltánnak, a  Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása más
vezetői munkakörbe történő áthelyezésére tekintettel
– 2017. május 14-ei hatállyal – megszűnik,
egyidejűleg a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján
– a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára –
dr. Dancs Ferencet a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2017. május 15-ei hatállyal – kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2009. (IX. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a Magyar Köztársaság és Kuvait Állam közötti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Mohammad Fadel Khalaf-nak, Kuvait Állam budapesti nagykövetének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. szeptember 17. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
229/2003. (XII. 16.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a természeti és civilizációs katasztrófák elleni védelem terén, Ankarában, 1996. október 16-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
(Az Egyezmény jóváhagyásáról szóló jegyzékváltás 1997.
augusztus 5. napján megtörtént. Az Egyezmény, annak
18. Cikkre figyelemmel 1997. szeptember 4. napján hatályba
lépett.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Török
Köztársaság Kormánya között a természeti és civilizációs
katasztrófák elleni védelem terén Ankarában, 1996. október 16-án aláírt Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Török
Köztársaság Kormánya között a természeti
és civilizációs katasztrófák elleni védelem terén A Magyar Köztársaság Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) meggyőződve a két állam közötti együttműködés szükségességéről, attól az óhajtól vezérelve, hogy megkönnyítsék a
katasztrófák vagy súlyos szerencsétlenségek esetén a kölcsönös segítségnyújtást, figyelembe véve a két fél által aláírt, a témával kapcsolatos többoldalú nemzetközi szerződéseket, a következőkben állapodtak meg:
A Kormány az 1997. június 26-i ülésén fogadta el a kormányrendeletet. Az Egyezmény hatálybalépését követő kihirdetéséről a
2175/1997. (VII. 3.) Korm. határozat 3. pontja rendelkezett.
1. Cikk A fogalmak jelentése (1) Ezen Egyezményben szereplő fogalmak jelentése a
következő:
a) ,,Természeti és civilizációs katasztrófák’’ — az életet,
az életfeltételeket, az anyagi javakat, a természeti környezetet jelentős mértékben és súlyosan károsító vagy azokat
közvetlenül veszélyeztető elemi csapás, ipari szerencsétlenség vagy más, pusztító hatású természeti vagy civilizációs eredetű káresemény, amelynek bekövetkezte esetén az
ellene való védekezésre rendkívüli intézkedéseket kell
foganatosítani.
b) ,,Információk és adatok az eseményről’’ — a természeti és civilizációs katasztrófákra vonatkozó adatok, amelyek közlésének célja a lakosság időbeni értesítése a
veszélyről, valamint az azonnali intézkedések foganatosítása az élet és az anyagi javak védelme érdekében.
c) ,,Védő intézkedések’’ — megelőző és óvó rendszabályok, illetve tevékenységek:
— a lakosságot fenyegető veszélyek megelőzésére, enyhítésére, elhárítására,
— az anyagi javak megóvására.
d) ,,Mentés és segítségnyújtás’’ — mindazon mentőerők
és eszközök, különleges felszereléssel ellátott egységek tevékenysége, amelyeknek célja a katasztrófák közvetlen és
közvetett következményeinek felszámolása.
e) ,,Segélycsapatok vagy segítők’’ — a másik Szerződő
Fél által segítségnyújtásra kijelölt személy (személyek).
f) ,,Felszerelés’’ — mindazon személyi és csoportos
védelemre szolgáló eszközök — beleértve a mentés technikai és egyéb eszközeit is —, amelyeket a mentés és segítségnyújtás során a mentő — és egyéb erők alkalmaznak.
g) ,,Segélyszállítmányok’’ — mindazon anyagok, tárgyak, eszközök, élelmiszerek, ivóvíz, gyógy- és kötszerek,
amelyek a veszélyeztetett, illetve a károsult lakosság részére díjmentesen szétosztásra kerülnek a természeti és
civilizációs katasztrófák káros következményeinek csökkentése céljából.
2. Cikk Az együttműködés kiterjedése A polgári lakosság életének, biztonságának és anyagi
javainak, valamint a környezet védelmének érdekében
megvalósuló együttműködés a következőkre terjed ki:
(1) A megelőző intézkedések közös megszervezésére és
végrehajtására együttműködési tervek készítésére.
(2) A természeti és civilizációs katasztrófák általi veszélyeztetettségről, illetve ezek bekövetkezéséről történő kölcsönös tájékoztatásra.
(3) A következmények felszámolásában történő segítségnyújtásra együttműködési tervek készítésére.
(4) A bekövetkezett katasztrófák során a védekezésben
és a mentésben való segítségnyújtásra.
(5) Katasztrófavédelmi, polgári védelmi, tűzoltó és
egyéb szakemberek kiképzésére, képesítésére.
(6) A tudományos és műszaki információcserékre, valamint közös kutatási programok végzésére.
(7) A kutatás, a gyártás és fejlesztés területére.
(8) A közös védelmi és mentési gyakorlatok megszervezésére, végrehajtására.
3. Cikk Vélemény- és tapasztalatcsere (1) A Szerződő Felek a katasztrófák előrejelzése, elhárítása, a hatékony védelmi és mentési munkálatok érdekében kölcsönösen informálják egymást tudományos és
technikai eredményeikről, tapasztalataikról. Az információcsere a természeti és civilizációs katasztrófákra, a veszélyeztetettség közös tudományos kutatási programjának
kidolgozására, az általános és a Szerződő Feleket közösen
érintő veszély esetére készített tervekre, valamint a védelmi és vezetési tervek kidolgozásában való együttműködésre is kiterjed.
(2) Az együttműködés e területen a Szerződő Felek
országainak saját jogrendszerével összhangban történik,
ezért a Szerződő Felek az érintett jogszabályokkal kapcsolatos információkat egymás között kicserélik.
(3) A Szerződő Felek a tudományos és technikai együttműködés eredményeinek hatékony felhasználására törekednek úgy gazdasági téren, mint a más országokkal való
együttműködésben.
4. Cikk A felszerelés továbbfejlesztése és gyártása A Szerződő Felek elősegítik a vállalatok, intézmények
együttműködését a közös programok végrehajtásában,
valamint a műszaki fejlesztés és gyártás terén. Elősegítik a
zavartalan szállítás és a harmadik piacon történő megjelenés feltételeinek megteremtését, a használatra vonatkozó
tapasztalataikat kicserélik.
5. Cikk A humanitárius szervezetek együttműködése A Szerződő Felek megteremtik az együttműködés jogi
és egyéb feltételeit és szorgalmazzák annak megvalósítását
a természeti és civilizációs katasztrófák elleni védelemben
a humanitárius szervezetek között.
6. Cikk Oktatás és továbbképzés A Szerződő Felek rendszeressé teszik a kölcsönös
együttműködést a mentésben résztvevő állomány oktatásában és továbbképzésében, az oktató intézményeik között
közvetlen kapcsolatok kialakításával, elősegítik az oktatók, előadók és szakemberek cseréjét, együttműködnek a
kiképzés és oktatás finanszírozásában, elősegítik a szükséges tananyagok és eszközök, valamint a védelem és a mentés tapasztalatainak kölcsönös cseréjét a továbbképzésben.
7. Cikk A veszély jelzése (1) A Szerződő Felek kölcsönösen értesítik egymást
minden olyan veszélyről, természeti és civilizációs katasztrófák bekövetkezésének lehetőségéről, amelynek a másik
Szerződő Fél számára fenyegetettséget jelenthetnek. Ezért
mindkét Szerződő Fél a saját területén gyűjti a szükséges
adatokat, információkat és azokat közvetlenül tudomására
hozza a másik Szerződő Fél erre illetékes szerveinek.
(2) A Szerződő Felek kölcsönösen értesítik egymást a
területükön bekövetkezett természeti és civilizációs
katasztrófákról. Az információnak tartalmaznia kell a
veszély vagy a bekövetkezett esemény leírását, helyét, idejét, kiterjedését, következményeit, a végrehajtott intézkedéseket. A másik fél rendelkezésére bocsátható mentőerőkről és eszközökről, a segítségnyújtás lehetőségeiről,
módjairól tájékoztatást nyújt.
(3) Az (1)—(2) bekezdés szerinti kölcsönös tájékoztatás
során az információ szóban és írásban adható a Szerződő
Felek nyelvén vagy angolul, de a szóbeli információt írásban meg kell erősíteni.
(4) A veszélyeztetettséggel és a bekövetkezett eseményekkel kapcsolatos információk közvetítésére, átvételére
jogosultak:
a) a Magyar Köztársaság területén:
— a Belügyminisztérium
b) a Török Köztársaság területén:
— a Közmunka és Településügyi Minisztérium.
8. Cikk A megelőző intézkedések végrehajtása A Szerződő Felek a közös veszélyeztetettség megelőzése, illetve csökkentése céljából megfelelő, közös megelőző
intézkedéseket terveznek és hajtanak végre.
9. Cikk Segítségnyújtás (1) A Szerződő Fél, amelynek területén a természeti és
más civilizációs katasztrófa bekövetkezett, a másik Szerződő Féltől — szükség esetén — segítséget kérhet, amely
vonatkozhat a segélycsapatok, segítők küldésére, felszerelési és segítségnyújtási eszközök biztosítására.
(2) A segélykérésnek a jelen Egyezmény 7. Cikkének
(2) bekezdésében meghatározott adatokat, információkat
kell tartalmaznia, továbbá a kért segítségnyújtás módját,
mértékét, közvetítésének lehetőségeit és a kapcsolatfelvételre kijelölt személyekre és szervezetekre vonatkozó
információkat. A segélykérés — az eseményektől függően — folyamatosan pontosítható és kiegészíthető.
10. Cikk A segélykérések és segítségnyújtás illetékes szervei
A segítségnyújtás és segélykérés illetékes szervei a
következők:
a) a Magyar Köztársaság területén: — a Belügyminisztérium,
b) a Török Köztársaság területén: — a Közmunka és Településügyi Minisztérium.
11. Cikk Az országhatár átlépése (1) A segélycsapatok tagjainak nincs szükségük útlevélre, tartózkodási engedélyre vagy vízumra. Csak a segélycsapat vezetőjétől lehet egy, a jogállását tanúsító igazolványt kérni a határátlépéskor.
(2) Rendkívül sürgős esetben a határátkelő helyeken
kívül is át lehet lépni a határt, a különben erre érvényes
előírások figyelembevétele nélkül. Ebben az esetben az
illetékes határőrizeti és vámszervet haladéktalanul értesíteni kell.
(3) A segélycsapatoknak joguk van arra, hogy a másik
Szerződő Fél állama területén egyenruhát viseljenek.
(4) Lőfegyver, lőszer és robbanóanyag nem vihető be a
másik Szerződő Fél területére.
(5) Az (1) és (2) bekezdésben szereplő határátlépési
könnyítések azokra a személyekre is érvényesek, akiket
evakuálni kell.
12. Cikk Felszerelési tárgyak és segélyszállítmányok behozatala
és kivitele
(1) A Szerződő Felek megkönnyítik a felszerelési tárgyak, a segélynyújtás és a (2) bekezdésben meghatározott
áruk behozatalát és kivitelét. A segélycsapat vezetőjének
határátlépéskor a másik Szerződő Fél határátlépési szerveinek csupán egy jegyzéket kell átnyújtania a magukkal
vitt felszerelési tárgyakról és segélyszállítmányokról.
Amennyiben rendkívül sürgős esetben a határátlépés a
határátkelőhelyen kívül történik, a jegyzéket haladéktalanul az illetékes határőrizeti és vámszervnek kell átadni.
(2) A segélycsapatok a felszerelési tárgyakon és a segélyszállítmányokon kívül csak az ellátásukhoz és működtetésükhöz szükséges anyagokat vihetik magukkal.
(3) A felszerelési tárgyakra és a segélyszállítmányokra
nem érvényesek a behozatali és kiviteli áruforgalomra
vonatkozó tilalmak és korlátozások. A segélyszállítmányok a másik Szerződő Fél államának területére vámmentesen vihetők be. A felszerelési tárgyak a formai eljárások
és kaució mellőzésével átmeneti felhasználásra engedélyezettek. Ha ezeket a felszerelési tárgyakat, illetőleg a (2) bekezdésben meghatározott árukat a céljának és rendeltetésének megfelelően felhasználták, menetesek minden behozatali vám alól és a vámmal együtt fizetendő egyéb költségektől. Ha nem kerülnek végleges felhasználásra, úgy azokat vissza kell vinni. Amennyiben a felhasznált tárgyak
segélyszállítmányként maradnak vissza, akkor ezek fajtáját, mennyiségét, helyét közölni kell a Szerződő Fél illetékes hatóságával, amely értesíti a vámhatóságot.
(4) A (3) bekezdés alkalmazandó a kábító- és bódítószereket tartalmazó gyógyszerek vonatkozásában is. Ez az
áruforgalom a kábító- és bódítószerekre vonatkozó nemzetközi megállapodások szerint nem minősül ki- és bevitelnek. Kábító- és bódítószereket tartalmazó gyógyszereket
csak sürgős orvosi szükséglet szerinti mennyiségben vihetnek magukkal és csak szakképzett egészségügyi személyzet
alkalmazhatja, annak a Szerződő Fél államának jogszabályi rendelkezései szerint, amely Szerződő Félhez a segélycsapat tartozik.
13. Cikk Légi jármű bevetése (1) Légi járművek segítségnyújtás bármely módozatára
felhasználhatók.
(2) Mindkét Szerződő Fél lehetővé teszi, hogy azok a
légi járművek, amelyek a másik Szerződő Fél államának
területéről kerülnek bevetésre az (1) bekezdés alapján,
saját állama területén átrepülhessenek és repülőtér-igénybevételi kényszer nélkül kijelölt helyeken le-, illetve felszállhassanak.
(3) Légi járművek segítségnyújtáshoz történő felhasználását haladéktalanul közölni kell a megkereső hatósággal.
A légi jármű típusára, lajstromára, személyzetére, rakományára, indulási időpontjára, várható útvonalára és a leszállási helyére vonatkozó adatokat be kell nyújtani a bevetési
állam légiforgalmi irányító szolgálatához. Az ICA 4444nek megfelelően.
(4) Értelemszerűen alkalmazni kell:
a) a 11. Cikket a személyzetre és a légi járművön utazó
segélycsapatokra;
b) a 12. Cikket a légi járművekre, az azon szállított
egyéb felszerelési tárgyakra és segélyszállítmányokra. (5) Amennyiben a (2) bekezdésből más nem következik,
a Szerződő Felek államainak légiforgalmat szabályozó előírásait kell alkalmazni, a repülési adatokat a Szerződő
Felek illetékes légügyi hatóságainak át kell adni, az érintett
légügyi központok közötti megállapodásnak megfelelően.
14. Cikk A vezetés hatásköre (1) A mentés vezetése a segítséget kérő Szerződő Fél,
illetve illetékes szerveinek hatásköre.
(2) A segélyt kérő Szerződő Fél szervei a mentéssel és
segítségnyújtással kapcsolatos feladatokat a kiküldött egységek vezetőinek adják.
(3) A segélykérő Szerződő Fél illetékes szervei a rendelkezésükre bocsátott mentőegységek, szervezetek és szakértők számára elősegítik a biztonságos munkavégzés feltételeinek megteremtését, szükség esetén biztosítják ellátásukat.
15. Cikk A segítségnyújtási költségek (1) A segítséget nyújtó Szerződő Fél a segítségnyújtás
költségeinek megtérítésére nem tarthat igényt. Ez vonatkozik azokra a költségekre is, amelyek az anyagok felhasználásából, károsodásából vagy eltűnéséből erednek.
(2) A segítségnyújtás költségeinek egészben vagy részben történő megtérülése esetén az (1) bekezdés nem alkalmazható. Ebben az esetben a segítséget nyújtó Szerződő
Fél költségeit térítik meg.
(3) A segítségnyújtás költségei — amelyeket természetes vagy jogi személyek nyújtanak, a segítséget nyújtó Szerződő Fél közvetítésével, a másik Szerződő Fél kérésére —
a segítséget kérő Szerződő Felet terhelik.
16. Cikk Kártérítés (1) A Szerződő Felek lemondanak minden kártérítési
igényről a saját felszerelésben bekövetkezett kár esetében
a másik Szerződő Féllel szemben, ha a kárt az Egyezményben előírt mentési és segítségnyújtási feladatok végrehajtása közben a mentésben résztvevő nem szándékosan
okozta.
(2) A Szerződő Felek lemondanak minden kártérítési
igényről a másik Szerződő Féllel szemben a mentésben
résztvevők sérülése, egészségkárosodása vagy halála esetén, ha a baleset a jelen Egyezmény feladatainak végrehajtása során következett be, kivéve ha ezt szándékosan
okozták.
(3) Az (1), (2) bekezdésben meghatározott kártérítési
felelősség a segítséget kérő Szerződő Fél államának területére történő belépéstől annak elhagyásáig áll fenn.
(4) Ha a feladatvégzés közben a mentőerők által okozott
kár keletkezett a Szerződő Fél területén egy harmadik
személy sérelmére, a felelősség a segélyt kérő Szerződő
Felet terheli úgy, mintha ezt a kárt a Szerződő Fél saját
mentőegységei okozták volna.
17. Cikk Az Egyezményben foglaltak végrehajtására szervezett
bizottság
(1) A Szerződő Felek az Egyezmény végrehajtására
Állandó Vegyes Bizottságot hoznak létre, amely Magyar és
Török tagozatból áll. A bizottság tagozatonként azonos
létszámú, de legalább 3-3 fő. Az Állandó Vegyes Bizottság
társelnökeinek személyéről a Szerződő Felek diplomáciai
úton tájékoztatják egymást.
(2) Az Állandó Vegyes Bizottság feladata:
— az együttműködésből adódó tevékenység szervezése
és az ebből eredő konkrét technikai problémák megoldása,
— a kapcsolattartás és értesítés rendjének meghatáro
zása,
— saját ügyrendjének elkészítése. (3) Az Állandó Vegyes Bizottság szükség esetén megfelelő albizottságot hoz létre az együttműködés egyes feladatainak kidolgozására és szakértőket vehet igénybe.
(4) Az Állandó Vegyes Bizottság évente legalább egy
alkalommal tanácskozik a Magyar, illetve a Török Köztársaság területén felváltva. Rendkívüli találkozót bármelyik Szerződő Fél kezdeményezhet.
18. Cikk Az Egyezmény hatálybalépése Az Egyezmény attól a naptól számított harmincadik
napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek diplomáciai
úton étesítik egymást, hogy az Egyezmény hatálybalépésével kapcsolatos belső jogi előírásaiknak eleget tettek.
19. Cikk Az Egyezmény felmondása Jelen Egyezményt bármelyik Szerződő Fél bármikor felmondhatja írásban, diplomáciai úton. Az Egyezmény attól
az időtől számított három hónap elteltével veszti hatályát,
amikor a felmondás a másik Szerződő Félhez megérkezett.
20. Cikk Az Egyezmény hatása más egyezményekre Jelen Egyezmény a Szerződő Felek más nemzetközi egyezményeiben foglalt jogait és kötelezettségeit nem érinti.
21. Cikk A véleménykülönbségek rendezése Ha az Egyezmény értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban a Szerződő Felek között vitás kérdésekre kerül
sor, ezek tisztázása a 17. Cikk (1) bekezdésében említett
Állandó Vegyes Bizottság feladata. Amennyiben a vitatott
kérdésekben a Vegyes Bizottság nem tud dönteni, a továbbiakban azokat diplomáciai úton kell megoldani.
Készült Ankarában, az 1996. év október hónap 16. napján, két eredeti példányban, magyar, török és angol nyelven, mindhárom nyelvű szöveg egyaránt hiteles. Eltérő
értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg a meghatározó.
A Magyar Köztársaság A Török Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében’’
3. § (1) E rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 1997. szeptember 4. napjától kell alkalmazni.
(2) E rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter és a
pénzügyminiszter gondoskodik.
Budapest, 1997. június 26. Horn Gyula s. k.,
miniszterelnök


text:
1137/2012. (V. 3.) Korm. határozata a Nemzeti Távközlési Gerinchálózat 2012. finanszírozásáról.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a rendelkezésre álló infrastruktúra és a költségvetési források
hatékonyabb és takarékosabb felhasználása céljából a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekt első fázisának keretében
a Nemzeti Távközlés Gerinchálózat intézményi elérések központosított ellátása és finanszírozása érdekében egységes,
központosított megoldást biztosítson az érintett szolgáltatás vonatkozásában. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal 2. elrendeli – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében –
3579,4 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, XII. Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet, XIV. Belügyminisztérium fejezet, XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, XVI. Nemzeti Adó
és Vámhivatal fejezet, XVIII. Külügyminisztérium fejezet, XIX. Uniós fejlesztések fejezet, XX. Nemzeti Erőforrás
Minisztérium fejezet, XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezet, és XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet terhére, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
34. Infokommunikációs ágazati programok és kormányzati informatikai rendszerek alcím, 1. Infokommunikációs
szolgáltatások, konszolidáció jogcímcsoport javára. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter érintett miniszterek Határidő: azonnal 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter, a nemzetgazdasági
miniszter, valamint a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával dolgozza ki a kormányhivatalok infokommunikációs
ellátásának biztosítása érdekében szükséges 1209,5 millió forint átcsoportosításának részleteit, valamint
gondoskodjon annak határidőben történő végrehajtásáról. Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. május 15. 4. elrendeli, hogy – a melléklet szerinti intézmények kivételével – a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010.
(XII. 28.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti, a Kormány irányítása alá tartozó költségvetési szervek,
illetve állami tulajdonú gazdasági társaságok a szükséges felhasználói szerződések kormányzati célú hírközlési
szolgáltatóval történő megkötésével biztosítsák a szolgáltatás 2012. évi finanszírozásához szükséges intézményi
forrásokat. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter érintett miniszterek Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2013. (HK 6.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási tevékenységéről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. § (1) bekezdés b) pontjára a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 5535 (EDITION 1) (RATIFICATION
DRAFT) – AIR SURVEILLANCE AND GROUNDBASED SENSORS INFORMATION EXCHANGE
(ASTERIX) Légtér-felderítési és földi telepítésű szenzorok
információcseréjéről szóló NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 6 hónapon belül, a légierőnél. 3. Ez a szakutasítás a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
4/2015. (X. 15.) Miniszterelnökség KÁT utasítása a Miniszterelnökség Közszolgálati Adatvédelmi Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában foglaltak alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 177. § (4) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a munka törvénykönyvéről szóló
2012. évi I. törvény 17. § (1) bekezdésére is tekintettel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnökség Közszolgálati Adatvédelmi Szabályzatát jelen utasítás 1. melléklete tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő tizenötödik napon lép hatályba.
3. § A személyügyi nyilvántartást az utasítás hatálybalépését követő hat hónapon belül felül kell vizsgálni a Közszolgálati
Adatvédelmi Szabályzatban foglalt követelményeknek való megfelelés vonatkozásában.
4. § Hatályát veszti a Miniszterelnökség Közszolgálati Adatvédelmi Szabályzatáról szóló 11/2011. (VIII. 4.) MeG államtitkári
utasítás.
Dr. Vidoven Árpád s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
82/2009. (XII. 30.) IRM rendelete a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. CXL. törvény 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásáról.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
j) és n) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továb biak ban:
Ket.) 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának a közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések
köréről, az e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről,
felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben történő közreműködés feltételeiről szóló 410/2007. (XII. 29.) Korm.
rendelet 2. § (1) bekezdésében, 3. §-ában, 4. §-ában, 5. §-ában, 6. §-ában, 7. §-ában és 8. §-ában foglalt
jogszabálysértések és jogkövetkezmények tekintetében van helye.
2. § A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának
a) a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi
CXXXIII. törvény 11. § (2)–(4) bekezdésében,
b) a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazásáról és felügyeletéről szóló 191/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet
9. § (4) bekezdésében,
c) a polgári célú pirotechnikai tevékenységek felügyeletéről szóló 155/2003. (X. 1.) Korm. rendelet 4. §
(5) bekezdésében,
d) a fegyverekről és lőszerekről szóló 253/2004. (VIII. 31.) Korm. rendelet 5. § b) és c) pontjában,
e) az atomenergia alkalmazásával összefüggő rend őrségi feladatokról szóló 47/1997. (VIII. 26.) BM rendelet 5. §
(4) bekezdésében, valamint 10. § (3) bekezdésében,
f) a megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelésének és használatának szabályairól szóló
12/2007. (III. 13.) IRM rendelet 13. § (1) és (2) bekezdésében
foglalt jogszabálysértések és jogkövetkezmények tekintetében van helye.
3. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendeletet a felügyeleti eljárás során az e rendelet hatálybalépése előtt meghozott döntésekre is alkalmazni kell.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
23/2018. (VIII. 30.) BM rendelete a rendészetért felelős miniszter irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői intézménynél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottak munkaköri alkalmassági vizsgálatára és az alkalmasság véleményezésére vonatkozó szabályokról, valamint az eljárás rendjéről.
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135.  § (4)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40.  § (1)  bekezdés
20.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 109. § 1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel, valamint a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 92.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed a rendészetért felelős miniszter irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői intézménynél
a  munkaköri követelmények érvényre juttatása érdekében az  igazságügyi alkalmazott szolgálati jogviszonyának
létesítését megelőzően és annak fennállása alatt történő munkaköri alkalmassági vizsgálatra (a  továbbiakban:
alkalmassági vizsgálat) és az alkalmasság véleményezésére.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) igazságügyi alkalmazott: az igazságügyi szakértői intézménynél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazott,
b) igazságügyi szakértői intézmény: a Nemzeti Szakértői és Kutató Központ.
3. § Az alkalmassági vizsgálatot a  munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és
véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendelet rendelkezései szerint kell elvégezni.
4. § Az alkalmassági vizsgálatot első fokon az igazságügyi szakértői intézmény budapesti székhelyű szervezeti elemének
igazságügyi alkalmazottja vonatkozásában az  igazságügyi szakértői intézmény alapellátó orvosa, az  igazságügyi
szakértői intézmény nem budapesti székhelyű szervezeti elemének – így különösen a  területi intézetek és
a regionális laboratóriumok – igazságügyi alkalmazottja vonatkozásában a szerződés alapján e feladatot ellátó orvos
végzi.
5. § Az alkalmassági vizsgálatot másodfokon az  igazságügyi szakértői intézmény szervezeti eleme szerint illetékes
foglalkozás-egészségügyi szakellátó hely végzi.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
29/2010. (III. 5.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Hadtörténeti Múzeum igazgatói (főig.-h.) beosztásának betöltésére kiírt pályázat elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 49. §-ában, továbbá
a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált
személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendeletben foglaltaknak megfelelően,
figyelemmel a költségvetési szerv alapításáról szóló többször módosított 30/1997. (HK. 11.) HM határozatra az alábbi utasítást
adom ki: 1. § A Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum, Hadtörténeti Múzeum igazgatói (főig.-h.) beosztásának
betöltésére 2010. február 16-án kiírt pályázat elbírálásának előkészítése érdekében az alábbi véleményező bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság) jelölöm ki: a) a Bizottság elnöke: dr. Szeredi Péter, a HM kabinetfőnöke, szavazati joggal;
b) a Bizottság tagjai: ba) prof. dr. Gecsényi Lajos, a Magyar Országos Levéltár címzetes főigazgatója, szavazati joggal,
bb) dr. Csorba László, a Magyar Nemzeti Múzeum főigazgatója, szavazati joggal,
bc) dr. Sepseyné dr. Vígh Annamária, az Oktatási és Kulturális Minisztérium Közgyűjteményi Főosztály
főosztályvezetője, szavazati joggal, bd) Magyar Ferenc ezredes, a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály Humánpolitikai és Tudományszervezési
Osztály osztályvezetője (főov.-h.), szavazati joggal, be) Varsics István, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Koordinációs Osztály osztályvezetője, véleményezési
joggal, bf) Cs. Kottra Györgyi, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Közalkalmazotti Tanácsának képviselője,
véleményezési joggal, bg) dr. Varga József százados, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Jogi és Igazgatási Iroda irodavezetője,
véleményezési joggal; c) a Bizottság titkára: Fagyal Zoltán, HM Személyügyi Osztály;
d) a Bizottság jegyzőkönyvvezetője: Juhász Ferenc alezredes, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Személyügyi
Iroda irodavezetője. 2. § (1) Az igazgatói (főig.-h.) beosztásra beérkezett pályázatok bontására a Bizottság titkárának és a jegyzőkönyvvezetőjének
jelenlétében 2010. március 1-jén kerül sor a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeumban.
(2) A beosztásra beérkezett pályázatok bontását követően a pályamunkák másolatait a HM Hadtörténeti Intézet és
Múzeum véleményezésre megküldi a Bizottság szavazati joggal rendelkező tagjainak.
3. § (1) A pályázatok elbírálására és eredményhirdetésre 2010. március 8-áig kerül sor. Az elbírálást megelőzően a Bizottság a
jelölteket szükség esetén meghallgathatja. (2) A meghallgatásról, valamint a pályázatok bírálatáról jegyzőkönyv készül.
4. § (1) A véleményező bizottság a pályázatok értékelését követően személyi javaslatot tesz, amelyeket a HM Hadtörténeti
Intézet és Múzeum a beérkezett pályamunkákkal és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt, szolgálati
úton felterjeszt a honvédelmi miniszter részére. (2) A nyertes pályázó határozott időre történő kinevezésére a pályázatok eredményhirdetését követően 2010. április
1-jével kerülhet sor. 5. § (1) A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum a kiírt pályázat eredményéről az eredményhirdetést követő 8 napon belül – a
pályázati anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum főigazgatója gondoskodik.
6. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2010. február 26. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1781/2013. (X. 31.) Korm. határozata az állami vagyongazdálkodás egyes feladatai ellátásához szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdése alapján a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság által a  Magyar Állam nevében lebonyolítandó tranzakció
kapcsolódó költségeinek (bankok díjazása, jogi tanácsadók, fizetőügynök, letétkezelő, fordítási és egyéb költségek)
biztosítása érdekében 495,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet, XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 4. A vagyongazdálkodás
egyéb kiadásai alcím, 7. A  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. tevékenységével kapcsolatos egyéb kiadások jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet, XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 4. A  vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 1. Tanácsadók, értékbecslők
és jogi képviselők díja jogcím-csoport, 2. Az  MNV Zrt. tevékenységével kapcsolatos egyéb kiadások jogcím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2019. L. törvény a Londonban, 1985. október 16-án kelt, „a hajókon telepíthető INMARSAT földi állomások használatáról a területi vizeken és kikötőkben” tárgyú megállapodás kihirdetéséről (A Megállapodás Magyarország vonatkozásában 2000. március 3-án lépett nemzetközi jogilag hatályba.).
1. § Az Országgyűlés „a hajókon telepíthető INMARSAT földi állomások használatáról a  területi vizeken és kikötőkben”
tárgyú, Londonban, 1985. október 16-án létrejött megállapodást (a  továbbiakban: Megállapodás) e  törvénnyel
kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2019. június 12-i ülésnapján fogadta el.
„NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁS A HAJÓKON TELEPÍTHETŐ INMARSAT FÖLDI ÁLLOMÁSOK
HASZNÁLATÁRÓL A TERÜLETI VIZEKEN ÉS KIKÖTŐKBEN
Preambulum
E Megállapodás Részes Államai (a továbbiakban: „Felek”),
Azzal az  óhajjal, hogy elérjék a  nemzetközi tengerészeti műholdas rendszer létrehozásáról tartott nemzetközi
konferencia (1975–1976) 3. sz. ajánlásában előirányzott célkitűzéseket, továbbá
Miután úgy határoztak, hogy javítják a  tengeri vészjelzési és életbiztonsági célú távközlést, valamint a  hajók
hatékonyságát és irányítását,
A következőkben állapodnak meg: 1. cikk
 (1) Az  e  Megállapodásban előírt rendelkezések értelmében, valamint a  nemzetközi jogszabályok értelmében
létrehozott navigációs jogoknak megfelelően a Felek a parti tengereiken és kikötőikben engedélyezik az  Inmarsat
Ltd. által biztosított, és bármely másik Fél lobogója alatt közlekedő hajók fedélzetére megfelelően telepített
tengerészeti űrtávközlési rendszerhez tartozó, jóváhagyott hajó földi állomások (a  továbbiakban: „Inmarsat hajó
földi állomások”) üzemeltetését.
(2) Az  engedély mindenkor a  tengerészeti mobil-műholdas frekvenciáknak az  Inmarsat hajó földi állomás általi
használatára korlátozódik, és az a feltétele, hogy az Inmarsat hajó földi állomás megfeleljen a Nemzetközi Távközlési
Egyesület alkalmazandó Rádiószabályzatának, valamint az e Megállapodás 2. cikkében foglalt feltételeknek.
2. cikk
 (1) Az Inmarsat hajó földi állomások üzemeltetésének eleget kell tennie az alábbi feltételeknek:
(a) nem sértheti a Parti Állam békéjét, közrendjét és biztonságát;
(b) nem okozhat káros interferenciát a  Parti Állam területének határain belül üzemeltetett más
rádiószolgálatoknak;
(c) a  vonatkozó nemzetközi egyezményeknek és különösen a  Nemzetközi Távközlési Egyesület
Rádiószabályzatának megfelelően a  vészjelzések és biztonsági jelzések továbbítását kell előnyben
részesítenie;
(d) az  Inmarsat hajó földi állomások robbanásveszélyes gázok előfordulásával jellemzett területen történő
üzemeltetése során, különösen olajjal és más gyúlékony anyagokkal kapcsolatos műveletek során
– a vonatkozó biztonsági szabályzatra figyelemmel – védintézkedéseket kell hozni;
(e) az  Inmarsat hajó földi állomásoknak a  Parti Állam kérésére a  Parti Állam hatóságainak felügyelete alá kell
tartozniuk, a nemzetközi jogszabályok értelmében létrehozott navigációs jogok sérelme nélkül.
(2) E  Megállapodásban a „Parti Állam” az  az állam, amelynek a  parti tengerén és a  kikötőiben az  Inmarsat hajó földi
állomás – e Megállapodás rendelkezéseire figyelemmel – üzemel.
3. cikk
A nemzetközi jogszabályok értelmében létrehozott navigációs jogok sérelme nélkül, a  Felek az  általuk
meghatározott kikötőkben és a  parti tenger általuk meghatározott területein korlátozzák, felfüggesztik vagy
megtiltják az  Inmarsat hajó földi állomások üzemeltetését. A  Fél által meghatározott korlátozás, felfüggesztés
vagy tilalom hatálybalépésének sérelme nélkül arról a lehető legrövidebb időn belül értesíteni kell e Megállapodás
letéteményesét.
4. cikk
A vészjelzési és biztonsági célú távközlés sérelme nélkül az e Megállapodás 1. cikkének (1) bekezdésében említett
engedély azokra a jogokra korlátozódhat, amelyeket a lobogó szerinti állam az 1. cikk (1) bekezdése alapján a parti
tengerén és a kikötőiben az érintett Parti Állam hajói számára biztosít.
5. cikk
E Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy akadályozza azt, hogy valamely Fél
esetlegesen szélesebb körű kedvezményeket biztosítson az  Inmarsat hajó földi állomások üzemeltetése
vonatkozásában.
6. cikk
Ez a  Megállapodás nem alkalmazandó a  hadihajókra és más, nem kereskedelmi céllal üzemeltetett kormányzati
hajókra.
7. cikk
 (1) Bármely állam az alábbiak révén válhat e Megállapodás részes Felévé:
(a) aláírás, vagy
(b) megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával történő aláírás, amelyet megerősítés, elfogadás vagy
jóváhagyás követ, vagy
(c) csatlakozás. (2) Ez a Megállapodás Londonban, 1986. január 1-jétől a hatálybalépése napjáig aláírásra nyitva áll, azt követően pedig
csatlakozásra nyitva marad.
8. cikk
 (1) Ez  a  Megállapodás azt a  dátumot követő harmincadik (30.) napon lép hatályba, amikor huszonöt (25) állam
a Megállapodás Részesévé vált.
 (2) Azon állam esetében, amely megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát e  Megállapodás
hatálybalépésének napja után helyezi letétbe, e Megállapodás a letétbe helyezés napján lép hatályba.
9. cikk
A Felek a  letéteményes részére megküldött értesítés útján bármikor kiléphetnek e  Megállapodásból. A  kilépés
az  erről szóló értesítés letéteményes általi kézhezvételének napjától számított kilencven (90) nap múlva lép
hatályba.
10. cikk
 (1) E Megállapodás letéteményese a Nemzetközi Mobil Műholdas Szervezet főigazgatója.
 (2) A letéteményes haladéktalanul értesíti e Megállapodás Feleit különösen a következőkről:
(a) e Megállapodás aláírása;
(b) e megállapodás hatálybalépésének napja;
(c) megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratok esetleges letétbe helyezése;
(d) azt az időpontot, amellyel bármely Fél megszűnik e Megállapodás részesének lenni;
(e) az e Megállapodáshoz kapcsolódó bármely egyéb értesítés és közlés.
(3) E  Megállapodás hatálybalépésekor a  letéteményes – az  Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102.  cikkével
összhangban történő nyilvántartásba vétel és közzététel céljából – eljuttatja a  Megállapodás hiteles másolatát
az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára részére. A  letéteményes ezzel egy időben eljuttatja e Megállapodás
hiteles másolatát a Nemzetközi Távközlési Egyesület és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet részére.
11. cikk
Ez a Megállapodás egy-egy eredeti példányban, angol, francia, orosz és spanyol nyelven jött létre, amely szövegek
mindegyike egyformán hiteles, és amelyeket a  letéteményesnél helyeznek letétbe, aki egy-egy hiteles másolatot
megküld a Felek részére.
A FENTIEK HITELÉÜL a  kormányuk által erre megfelelően feljogosított, alulírott meghatalmazottak aláírták ezt
a Megállapodást.
KELT LONDONBAN, ezerkilencszáznyolcvanöt október tizenhatodikán.” 3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke
gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
41/2016. (VIII. 4.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Hazánk védelmi képességének fejlesztése érdekében a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése szerint
Kun Szabó István szolgálaton kívüli vezérőrnagyot a 2. §-ban meghatározott feladatokért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2016. augusztus 15-től 2017. február 14-ig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) előkészíti és kidolgozza a  kormány részére benyújtandó előterjesztést a  köztestületként megalakítandó
Honvédelmi Sportszövetségről,
b) kidolgozza és javaslatot tesz a  Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) honvédelmi nevelési és
felkészítési szakpolitikájának, mint kiemelt kormányzati közfeladatnak a stratégiai szintű szervezeti irányítására
és felügyeletére,
c) az érintett minisztériumokkal együttműködve képviseli a honvédelmi tárca és a Honvédelmi Sportszövetség
céljait, kiemelten a  honvédelmi nevelésnek a  köznevelésben és a  felsőoktatásban történő hatékony
megvalósulásához szükséges kormányzati döntések előkészítésében,
d) előkészíti és koordinálja a  tárcák közötti és a  honvédelmi tárcán belüli stratégiai szintű együttműködési
megállapodások kidolgozását, valamint a honvédelmi nevelést, felkészítést és a katonai előképzést elősegítő
kiemelt sportágak országos sportági szakszövetségeivel való együttműködést,
e) felügyeli a  miniszter által jóváhagyott honvédelmi ágazati szakképzés bevezetésének eljárását, ennek
érdekében a  Honvéd Vezérkarral együttműködve kezdeményezi az  érintett minisztériumokkal a  szükséges
tárcaközi egyeztetéseket,
f ) előkészíti a szükséges kormányzati, közigazgatási döntéseket, intézkedéseket, valamint a kapcsolódó lakossági
konzultációkat és
g) ellátja az  a)–f )  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott további
feladatokat.
3. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatköréhez kapcsolódó egyeztetéseken és tárgyalásokon képviseli a minisztert.
 (2) A  miniszteri biztos az  (1)  bekezdés szerinti kapcsolatfelvételről tájékoztatja a  HM parlamenti államtitkárát,
a HM közigazgatási államtitkárát, valamint a Honvéd Vezérkar főnökét.
4. § (1) A  miniszteri biztos a  2.  § szerinti feladatainak ellátása érdekében valamennyi érintett honvédségi szervezettel
közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, adat és egyéb információ, illetve irat bekérésére jogosult. A  Honvéd
Vezérkar főnökének alárendeltségébe tartozó HM szervek és katonai szervezetek vonatkozásában feladatot
a miniszteri biztos a Honvéd Vezérkar főnöke útján szabhat. A miniszteri biztos a miniszter nevében munkacsoportot
hozhat létre. Az általa tett feladatszabásokról a miniszteri biztos a HM parlamenti államtitkárát, a HM közigazgatási
államtitkárát, valamint a Honvéd Vezérkar főnökét folyamatosan tájékoztatja.
(2) A miniszteri biztos megkeresését a honvédségi szervezetek feladat- és hatáskörükben eljárva, határidőre teljesítik.
5. § (1) A miniszteri biztos megbízatása alatt a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint olyan összegű díjazásra jogosult,
hogy a  díjazás és a  kormányzati szolgálati jogviszonyára tekintettel juttatott illetményének együttes összege
a 2016. január 31-én érvényes helyettes államtitkári illetményének feleljen meg.
(2) A  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése alapján az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.)
Korm. rendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § (1) A miniszteri biztos tevékenységének ellátását – a Ksztv. 38. § (8) bekezdésére figyelemmel – a miniszteri kabinetben
önálló szervezeti egységként működő, a miniszteri biztos által közvetlenül irányított titkárság segíti.
(2) Az (1) bekezdés szerint titkárság személyi állományának
a) munkavégzését, szolgálatteljesítését közvetlenül a miniszteri biztos irányítja, és
b) egyéb feladat kizárólag a miniszteri biztos engedélyével adható.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti titkárságra a  Ksztv. 38.  § (8)  bekezdésére figyelemmel a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 46/A. §-t
megfelelően alkalmazni kell.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
237/2011. (X. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a kárpátaljai magyar nyelvű képzés színvonalának megőrzésében szerzett érdemeiért, kiemelkedő oktatói és
műfordítói tevékenységének elismeréseként Antonenkó Miklósnak, az Ungvári Nemzeti Egyetem tanárának, műfordítónak,
három évtizedes áldozatos lelkészi szolgálatáért, a nemzeti értékek, a magyar hagyományok felkutatása és megőrzése
érdekében végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként Józan Lajos huszti református lelkipásztornak,
a kárpátaljai római katolikus közösség lelki vezetéséért, közel két évtizedes egyházépítő tevékenységéért és a
kárpátaljai magyarság identitásának megőrzéséért Majnek Antalnak, a Munkácsi Római Katolikus Püspökség megyéspüspökének a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 2.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1904/2013. (XII. 5.) Korm. határozata a Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Programmal kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Téry Ödön Nemzeti Turistaház-fejlesztési Program (a továbbiakban: Program) kidolgozásával,
 2. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy a  Magyar Természetjáró Szövetséggel együttműködve dolgozza ki
a Program megvalósítására vonatkozó koncepciót,
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
határidő: 2014. január 31.
 3. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy a  vidékfejlesztési miniszter, valamint a  nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával dolgozzon ki javaslatot a 2. pont szerinti koncepció megvalósítását lehetővé tevő szervezeti struktúra
kialakítására.
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2014. január 31. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2017. (XI. 22.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az igazságügyi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Szeiberling Tamásnak, az  Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2017. október 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1351/2015. (V. 28.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és az RWE-csoporthoz tartozó cégek között a Memorandum of Understanding elnevezésű kölcsönös szándéknyilatkozat aláírásáról.
A Kormány
 1. megismerte a  Magyarország Kormánya és az  RWE-csoporthoz tartozó cégek között a  Memorandum of
Understanding elnevezésű kölcsönös szándéknyilatkozat (a továbbiakban: Szándéknyilatkozat) koncepcióját, és
 2. felhatalmazza a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1.  pont szerinti koncepció alapján elkészített
Szándéknyilatkozatot a Kormány nevében aláírja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
182/2013. (IV. 23.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank alelnökének kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 48.  §
(1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. gerhardt Ferencet 2013. április 22-ei hatállyal a  Magyar
Nemzeti Bank alelnökévé kinevezem.
Budapest, 2013. április 17. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1419/2013. (VII. 10.) Korm. határozata a honvédelmi tárca 10 éves stratégiai terve jóváhagyásának rendjéről, valamint a NATO és EU tervezési dokumentumokkal kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  honvédelmért felelős minisztert, hogy a  10 éves stratégiai tervek fő irányairól készítsen jelentést
a Kormány részére, amelyben térjen ki a biztosítható NATO és EU haderő-hozzájárulásokra is;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
Határidő: első alkalommal 2016. március 31-ig, ezt követően minden negyedik év március 31-ig.
2. a NATO és EU képesség-hozzájárulási-, valamint eredmény-áttekintési eljárás és az annak részét képező tárgyalások
tekintetében
a) felhívja a honvédelemért felelős minisztert, hogy a folyamat és a tárgyalások során Magyarország Kormányát
képviselje vagy képviselőjét kijelölje;
b) felhívja a  NATO és EU képesség-hozzájárulási felajánlások által a  feladat- és hatáskörük szerint érintett
minisztereket, hogy szakterületüket érintő javaslataikat és felajánlásaikat bocsássák a honvédelemért felelős
miniszter rendelkezésére, és képviseletüket a tárgyalások során biztosítsák;
c) felhívja a  feladat- és hatáskörük szerint érintett minisztereket, hogy a  folyamatban és a  tárgyalásokon való
részvételükkel vagy képviseletükkel kapcsolatos költségeket saját költségvetési fejezeteikben tervezzék;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
a feladat- és hatáskörük szerint érintett miniszterek
Határidő: NATO és EU tervezési eljárásrend szerint
3. felhívja a honvédelemért felelős minisztert, hogy
a) a  2. a)  pontban foglalt tárgyalások eredményeként, a  feladat- és hatáskörük szerint érintett miniszterek
szakterületi javaslatai alapján, terjessze Magyarország NATO és EU képesség-hozzájárulási csomagjának
tervezetét elfogadásra a Kormány elé;
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
a feladat- és hatáskörük szerint érintett miniszterek
Határidő: NATO és EU tervezési eljárásrend szerint
b) a  NATO védelmi áttekintési folyamat lezárultával a  magyar képesség-fejlesztési elgondolásokat és terveket
érintő szövetségi megítélésről rendszeresen tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
Határidő: NATO áttekintési folyamat lezárultát követő 60 napon belül
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1491/2016. (IX. 15.) Korm. határozata a digitális termékek és szolgáltatások exportjának növeléséről, Magyarország Digitális Exportfejlesztési Stratégiájáról.
A Kormány köszönetet mond a  magyar polgároknak, a  szakmai és civil szervezeteknek, a  digitális ökoszisztéma szereplőinek
az  alkotó közreműködésért, a  széleskörű összefogásért, amelynek eredményeként elkészült Magyarország Digitális
Exportfejlesztési Stratégiája.
A Kormány továbbra is várja valamennyi érintett szereplőnek a Stratégia gazdagítására vonatkozó szakmai javaslatait.
A Kormány a  Stratégia végrehajtása során is megteremti a  széles körű társadalmi párbeszéd fórumait, és számít a  magyar
polgárok, valamint a  szakmai, társadalmi és tudományos szervezetek és a  piac szereplőinek közreműködésére és
együttműködésére.
1. A  Kormány elfogadja a  Digitális Jólét Program részeként számára bemutatott „Magyarország Digitális
Exportfejlesztési Stratégiáját” (a továbbiakban: Stratégia), és felhívja a  Digitális Jólét Programjával kapcsolatos
kormányzati feladatok összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztost (a továbbiakban:
miniszterelnöki biztos), hogy a Stratégiát a kormányzati portálon (kormany.hu) tegye közzé.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal 2. A Kormány a digitális ipar területén tapasztalható jelentős munkaerőhiány mérséklése és a munkaerőpiaci szereplők
digitális kompetenciáinak javítása érdekében meghirdeti a  Digitális Munkaerő Programot, és felkéri az  érintett
minisztereket a program részleteinek kidolgozására és megvalósítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31., majd azt követően folyamatos
 3. A  Kormány felismerve, hogy a  magyar munkaerőpiacon az  informatikai szakemberek iránt egyre növekvő igény
mutatkozik, és az  informatikai ipar jelentősen hozzájárul a  magyar gazdaság versenyképességének javulásához,
az informatikai szakemberképzés nagyságrendjének jelentős bővítéséről határoz.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31., majd azt követően folyamatos
 4. A Kormány támogatja az  informatikai szolgáltatóközpontok (SSC) magyarországi jelenlétének erősítését, és ennek
érdekében programokat indít az  SSC-k szakember igényének kielégítését szolgáló képzések, valamint az  SSC-k
fogadására alkalmas irodaház-kapacitás bővítésére.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31., majd azt követően folyamatos
5. A  Kormány átfogó programokat indít a  digitális gazdaságban tevékenykedő magyar vállalkozások exportpiacra
lépésének és exporttevékenységének ösztönzésére pénzügyi és szakmai támogatások biztosításával.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31., majd azt követően folyamatos
 6. A Kormány a hazai digitális termékek és szolgáltatások exportjának növelése érdekében létrehozza a Hazai Digitális
Megoldások Leltárát és a Nemzetközi IT Problématérképet.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. december 31., majd azt követően folyamatos
7. A Kormány támogatja a magyar közigazgatásban kifejlesztett nemzetközi színvonalú digitális megoldások exportját
és programot indít a hazai állami megoldások exportjának fejlesztésére.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
igazságügyi miniszter
belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31., majd azt követően folyamatos
 8. A Kormány a Stratégia végrehajtásának elősegítése érdekében kezdeményezi a Digitális Exportfejlesztési Tárcaközi
Bizottság (a továbbiakban: DETB) létrehozását.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
miniszterelnöki biztos Határidő: 2016. október 31.
 9. A Stratégia végrehajtását a miniszterelnöki biztos hangolja össze.
 10. A Kormány felhívja a miniszterelnöki biztost, hogy a Stratégia végrehajtása érdekében készítsen részletes – az egyes
részfeladatokat, a  felelősöket és a  határidőket is meghatározó – intézkedési tervet (a továbbiakban: intézkedési
terv).
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: 2016. szeptember 30. 11. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy
a) a 2–8.  pontokban meghatározott feladatok végrehajtása során a  10.  pontban meghatározott intézkedési
tervben foglaltak, valamint a  miniszterelnöki biztos 9.  pontban meghatározott koordinációs feladat- és
hatáskörében adott iránymutatásai szerint járjanak el, valamint
b) bocsássák a  miniszterelnöki biztos rendelkezésére a  Stratégia végrehajtásával összefüggő feladatai
ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
12. A Kormány elrendeli
a) a Stratégia és az  intézkedési terv megvalósulásának figyelemmel kísérését, a  Stratégia végrehajtásával
kapcsolatos folyamatos társadalmi egyeztetését, a  Stratégia évenkénti értékelését és szükség szerint
a felülvizsgálatát,
b) hogy az a) pontban meghatározott feladatok végrehajtása során keletkező tapasztalatokról a miniszterelnöki
biztos a Kormány részére évente jelentést nyújtson be.
Felelős: miniszterelnöki biztos
Határidő: az a) alpont vonatkozásában folyamatos,
a b) alpont vonatkozásában első alkalommal 2017. június 30., majd évente június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
272/2015. (VI. 12.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/9116-1/2015. számú előterjesztésére – Modosan Zeljko (születési hely, idő:
Nagybecskerek [Jugoszlávia], 1974. szeptember 15.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
138/2011. (VIII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. augusztus 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. O. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. július 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért Ön azzal, hogy a szabadságvesztését töltő elítélt számára kötelező legyen a munkavégzés?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
308/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az Értelmi Sérültek és Családjaik Jogvédő Egyesülete (1592 Budapest, Pf. 525) képviseletében eljáró Goldner Ilona által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. október 8-án aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Kívánja-e Ön, hogy a Magyar Országgyűlés alkosson
olyan törvényt, mely az állandó felügyeletre szoruló,
önmagukat ellátni képtelen súlyosan fogyatékos személyeknek tartózkodási helyüktől (család, állami-, önkormányzati-, egyházi-, civil fenntartású intézmények) függetlenül, azonos mértékű, legalább a mindenkori legkisebb
bér és közterheinek megfelelő összegű gondozási díjat
állapít meg.”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdésének a) pontja értelmében nem lehet országos népszavazást tartani a költségvetésről, a költségvetés végrehajtásáról, a központi adónemekről és illetékekről, a vámokról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló
törvények tartalmáról. Az országos népszavazásra feltenni
kívánt kérdésben megfogalmazott módosításnak költségvetési vonzata van. Egy eredményes népszavazást követően a megállapított gondozási díj költségvetési többletkiadásként jelentkezne. Az Alkotmány hatályos rendelkezései alapján így a kérdésben országos népszavazás nem
tartható.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének
a) pontján, az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án, 10. §-ának
b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
119/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Mátyus Sándor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság kabuli nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. december 18.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök