text:
20/2019. (VII. 30.) IM rendelete a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásának részletes szabályairól és a választási eljárásban használandó nyomtatványokról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 17. §, valamint az 1–46. melléklet tekintetében a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A választási irodák tagjainak oktatása
1. § A választási iroda tagjait a  feladataik ellátására fel kell készíteni. A  felkészítésen való részvétel kötelező.
A felkészítésért a választási iroda vezetője felelős.
2. A választási informatikai rendszer 2. § (1) A  választási informatikai rendszer (a továbbiakban: informatikai rendszer) e  rendelet vonatkozásában
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényben (a továbbiakban: Ve.) meghatározott választási feladatok
végrehajtásában részt vevő és azokat kiszolgáló szervezetek által működtetett informatikai infrastruktúra és
választási alkalmazói rendszerelemek összessége.
(2) Az informatikai rendszert kell használni
a) a választási szervek adatainak rögzítéséhez,
b) a szavazókörök kialakításához, kezeléséhez, felülvizsgálatához,
c) a választójogosultság megállapításához, illetve ellenőrzéséhez,
d) a központi névjegyzék továbbvezetéséhez,
e) a szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos döntés meghozatalához,
f ) a szavazóköri névjegyzék, valamint a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének összeállításához,
továbbvezetéséhez,
g) a szavazóköri névjegyzék megtekintésének biztosításához,
h) a szavazóköri névjegyzékből történő – a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 153. §-a és 317. §
(2) bekezdése szerinti – adatszolgáltatás elkészítéséhez,
i) a névjegyzékek vezetéséhez kapcsolódó értesítők, határozatok és egyéb döntések elkészítéséhez,
j) a jelölő szervezetek, a listák és a jelöltek adatainak, a jelöltek fényképeinek nyilvántartásához,
k) az ajánlóívek elkészítéséhez, átadásához és visszavételéhez, az ajánlások ellenőrzéséhez,
l) az ajánlóíveken szereplő, ellenőrzött ajánlásokhoz tartozó személyes adatokról történő – a  Ve. 2.  §
(4) bekezdése szerinti – tájékoztatáshoz,
m) a szavazólapok adattartalma jóváhagyásának támogatására és a nyomdai adatátadáshoz,
n) a központi előállítású nyomtatványok és egyéb választási anyagok megrendelésével, gyártatásával,
szállításával, átvételével és elosztásával összefüggő logisztikai feladatok ellátásához,
o) a szavazóköri névjegyzék, a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzéke, továbbá a  szavazóköri
jegyzőkönyv és az  eredmény-jegyzőkönyv nyomtatásához, valamint a  nyomtatás és hitelesítés
megtörténtéről szóló értesítés továbbításához,
p) a rendkívüli események, a napközbeni részvételi adatok jelentéséhez,
q) a jegyzőkönyvek adatainak rögzítéséhez és ellenőrzéséhez,
r) a választási eredmény előzetes tájékoztató adatainak előállításához,
s) a választási eredmény megállapításának támogatásához,
t) a bírságokkal kapcsolatos egyes feladatok ellátásához,
u) a választási bizottság megbízott tagja összeférhetetlenségére vonatkozó egyes szabályok teljesülésének
ellenőrzéséhez. 3. A kormányhivatalok feladatai 3. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban együtt: kormányhivatal) a  választási feladatok ellátása
érdekében a területi választási iroda, illetve a Fővárosi Választási Iroda (a továbbiakban együtt: TVI), valamint a helyi
választási iroda (a továbbiakban: HVI) vezetője számára – megállapodás alapján – biztosítja
a) a megfelelő számú, a  kormányhivatallal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy választási iroda
tagjává történő megbízásának lehetőségét, valamint
b) a választási iroda tagjának közreműködését a választási feladatok ellátásában, a választási iroda vezetőjének
rendelkezése szerint.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltak különösen a következő állandó választási feladatok elvégzését szolgálhatják:
a) az informatikai rendszerhez kapcsolódó helpdesk, valamint
b) az informatikai rendszerrel kapcsolatos oktatási feladatok
támogatása.
(3) A  kormányhivatal a  TVI, illetve a  HVI részére – írásbeli megállapodás alapján – térítésmentesen rendelkezésre
bocsátja
a) a járási, fővárosi kerületi hivatali infrastruktúrát,
b) a választási informatikai hálózat eléréséhez szükséges eszközöket, valamint
c) az a) és b) pontban foglaltak igénybevételéhez szükséges kiemelt rendelkezésre állást.
(4) A  (3)  bekezdésben foglaltak különösen az  ajánlás-ellenőrzés és a  szavazóköri jegyzőkönyvek adatainak rögzítési
feladataira terjedhetnek ki.
(5) A  választási iroda és a  kormányhivatal együttműködik a  választási feladatok határidőre történő elvégzése
érdekében. A  választási feladatok határidőre történő elvégzése elsőbbséget élvez a  kormányhivatal egyéb
feladataival szemben.
(6) A választási iroda tagjává történő megbízása esetén a kormányhivatallal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
személy is a választási iroda tagjával megegyező díjazásra jogosult.
II. FEJEZET
HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 4. § Minden polgármesteri hivatallal rendelkező településen önálló HVI működik. Közös önkormányzati hivatalt
működtető településeken a HVI feladatait közös HVI látja el.
4. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
5. § (1) A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) közleményt ad ki a szavazás helyéről és idejéről, a szavazás módjáról,
b) az informatikai rendszerben dönt a  szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos kérelemről, a  döntés aláírás és
bélyegzőlenyomat nélkül érvényes,
c) az informatikai rendszerben biztosítja a szavazóköri névjegyzék megtekinthetőségét,
d) előkészíti a  helyi választási bizottság (a továbbiakban: HVB), valamint szükség esetén a  szavazatszámláló
bizottság (a továbbiakban: SZSZB) tagjainak, póttagjainak választását,
e) fogadja az  SZSZB és a  HVB megbízott tagjának, valamint a  nemzetiségi megfigyelő bejelentését,
az informatikai rendszerben ellenőrzi választójogát, valamint a Ve. 18. § (1) bekezdés c), f ) és h) pontja szerinti
összeférhetetlenséget,
f ) gondoskodik az SZSZB és a HVB tagjainak és póttagjainak eskü-, illetve fogadalomtételéről,
g) helyben szokásos módon nyilvánosságra hozza
ga) az SZSZB és a HVB tagjainak, valamint a HVI vezetőjének nevét,
gb) a HVI hivatali helyiségének címét, telefonszámát, elektronikus levélcímét és telefaxszámát,
gc) a HVB határozatainak közzétételére szolgáló internetes oldal elérhetőségét,
h) az SZSZB, a  HVB és a  HVI tagjainak adatait, valamint a  HVI gb) és gc)  alpont szerinti adatait rögzíti
az informatikai rendszerben,
i) helyben szokásos módon közzéteszi a HVB ülésének várható időpontját és részletes napirendjét,
j) megállapítja és helyben szokásos módon közzéteszi a  polgármesterjelölt, valamint az  egyéni listás vagy
egyéni választókerületi jelölt állításához szükséges ajánlások számát, közzéteszi a  települési nemzetiségi
önkormányzati jelölt állításához szükséges ajánlások számát,
k) átveszi az  ajánlóív iránti igényt tartalmazó nyomtatványt, azt ellenőrzi, és az  igénylő figyelmét felhívja
az  ajánlóív kiadásának esetleges akadályára; a  nyomtatvány benyújtásáról átvételi elismervényt ad ki,
továbbá az igénybejelentő nyomtatványt az informatikai rendszerben regisztrálja,
l) az informatikai rendszerből kinyomtatja és átadás-átvételi jegyzőkönyvvel átadja az  igénylő részére
az ajánlóíveket,
m) átadás-átvételi jegyzőkönyvvel átveszi az  ajánlóíveket és a  jelölt bejelentését tartalmazó nyomtatványokat;
azokat ellenőrzi, és a bejelentő figyelmét felhívja az esetleges formai hiányosságokra, továbbá a bejelentést
az informatikai rendszerben regisztrálja,
n) ellenőrzi, hogy a  jelölő szervezet, illetve a  független jelölt a  rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet
leadta-e; jelzi a  HVB-nek, ha a  jelölő szervezet, illetve a  független jelölt nem, vagy határidőn túl adta le
a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet,
o) átveszi és ellenőrzi, majd azt követően feltölti az informatikai rendszerbe
oa) a jelölt nemzetiségi nevét tartalmazó Word formátumú fájlt,
ob) a jelölt fényképét tartalmazó, álló formátumú, 240×340 pixel felbontású, JPEG kiterjesztésű fájlt.
(2) A HVI továbbá
a) az ajánlóíveken adott ajánlásokat – a  HVB döntésének előkészítése érdekében – a  központi névjegyzék és
a szavazókörök és választókerületek nyilvántartása alapján ellenőrzi; az ellenőrzés kiterjed arra, hogy
aa) az ajánlóíven az  ajánlást gyűjtő polgár és a  választópolgár valamennyi szükséges adata fel van-e
tüntetve,
ab) az ajánlást gyűjtő polgár adatai – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára
vonatkozóan – megegyeznek-e a nyilvántartásban szereplő adataival,
ac) létezik-e – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára vonatkozóan –
választópolgár az adott személyi azonosítóval,
ad) egyeznek-e – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára vonatkozóan –
a választópolgár névjegyzékbeli adatai az ajánlóíven feltüntetett adataival,
ae) a választópolgár – az ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napján – választójogosult
volt-e abban a választókerületben, ahol jelöltet ajánlott,
af ) a választópolgár nem ajánlott-e egy jelöltet többször,
b) tájékoztatást ad az  erre irányuló kérelmet benyújtó választópolgár számára arról, hogy az  adatai
szerepelnek-e az általa ellenőrzött ajánlások között,
c) átveszi a kompenzációs lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit, azokat ellenőrzi,
és a bejelentő figyelmét felhívja az esetleges formai hiányosságokra; a bejelentésről átvételi elismervényt ad
ki, továbbá a bejelentést az informatikai rendszerben regisztrálja,
d) a HVB-nek a  lista és a  jelölt nyilvántartásba vételével kapcsolatos döntését, valamint a  lista és a  jelölt
nyilvántartásba vétele állapotának változását az informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti,
e) az egyéni választókerületi jelöltek bejelentésére nyitva álló határidő leteltét követően előkészíti
a HVB számára a nemzetiségi kompenzációs lista állítását,
f ) előkészíti a  jelöltek, kompenzációs listák sorsolását, a  sorsolás eredményét rögzíti az  informatikai
rendszerben,
g) a Ve. 153–154.  §-a szerint, bejelentett igény alapján, az  adatszolgáltatási díj megfizetésének igazolását
követően a szavazóköri névjegyzékben szereplő választópolgárok adatait elektronikus adathordozón átadja
az igénylőnek,
h) a nemzetiségi önkormányzati választáson az  adott nemzetiség szavazóköri névjegyzékében szereplő
választópolgárok adatait a Ve.-ben meghatározottak szerint elektronikus adathordozón átadja
ha) a települési nemzetiségi önkormányzati jelölt számára ajánlóívet igénylő jelölő szervezetnek, illetve
hb) a települési nemzetiségi önkormányzati jelöltet állító jelölő szervezetnek,
i) a bírság kiszabásáról hozott határozat adatait a  Nemzeti Választási iroda (a továbbiakban: NVI) elnökének
intézkedése szerint haladéktalanul megküldi az NVI-nek,
j) ellátja a jelöltek, kompenzációs listák nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
k) előterjeszti a  HVB részére a  polgármesteri, az  egyéni listás vagy egyéni választókerületi, illetve a  települési
nemzetiségi önkormányzati szavazólap tervezetét annak adattartalma jóváhagyása céljából,
l) előkészíti a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozását és továbbítását,
m) gondoskodik a nyomtatványok rendelkezésre állásáról,
n) fogadja a központilag biztosított szavazási kellékeket, azokat tételesen ellenőrzi, és gondoskodik biztonságos
megőrzésükről,
o) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, a szavazóhelyiségek felszerelését,
p) a választás kitűzése és a  szavazást megelőző 67. nap között benyújtott, szavazóköri névjegyzékkel
kapcsolatos kérelmet úgy tekinti, mintha azt a  szavazást megelőző 66. napon nyújtották volna be, és
a szavazást megelőző 66. napon bírálja el,
q) a szavazóköri névjegyzék lezárását követően kinyomtatja a  szavazóköri névjegyzékeket, a  mozgóurnát
igénylő választópolgárok jegyzékét és a szavazóköri jegyzőkönyveket,
r) a szavazást megelőző napon előkészíti és tételenként – átvételi elismervénnyel – átadja az SZSZB elnöke vagy
helyettese részére a  szavazás lebonyolításához szükséges nyomtatványokat, iratokat, bélyegzőt és egyéb
kellékeket, valamint
s) tájékoztatja az SZSZB-t a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról.
 (3) A  HVI vezetője – a  Ve.-ben foglalt feladatain túl – a  kinyomtatott szavazóköri névjegyzékeket és a  mozgóurnát
igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét az  utolsó oldalon aláírásával és bélyegzőlenyomattal hitelesíti,
továbbá a  nyomtatásról és a  hitelesítésről, valamint a  szavazóköri jegyzőkönyvek kinyomtatásáról az  informatikai
rendszer útján tájékoztatja az NVI-t.
5. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
6. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű berendezésében,
b) az SZSZB döntése alapján gondoskodik a szavazóköri névjegyzékek kezeléséről, a visszautasítottak jegyzéke
és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzéke vezetéséről,
c) 7.00, 9.00, 11.00, 13.00, 15.00, 17.00 és 18.30 órakor adatot szolgáltat a  HVI részére a  szavazókörben
megjelent választópolgárok számáról,
d) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyv másolatát haladéktalanul továbbítja
a HVI vezetőjéhez,
e) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyvek kiállításában,
f ) a szavazóköri jegyzőkönyv kiállítását követően annak adattartalmát – a  HVI vezetőjének utasítása szerint –
telefonon, elektronikus levélben vagy telefaxon azonnal továbbítja a HVI-hez,
g) közreműködik a  szavazóköri jegyzőkönyvek, a  szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított
jegyzőkönyvek, valamint az  SZSZB határozatai másolatainak előállításában és az  SZSZB megbízott tagjai
részére történő átadásában, és
h) közreműködik a  szavazóurnáknak, a  szavazóköri jegyzőkönyveknek, valamint az  egyéb választási iratoknak
a HVI hivatali helyiségébe történő szállításában.
(2) A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) biztosítja az SZSZB-k működésének és a szavazás menetének törvényes feltételeit,
b) haladéktalanul továbbítja az  SZSZB részére a  névjegyzék lezárását követően, a  szavazás napján 12.00 óráig
beérkező mozgóurna iránti igényeket,
c) a jegyzőkönyvvezetőtől fogadja és – ellenőrzést követően – az  informatikai rendszerben haladéktalanul
rögzíti
ca) a napközbeni részvételi adatokat,
cb) a szavazás közben történt rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket,
cc) a szavazóköri jegyzőkönyv (1) bekezdés f ) pontja szerint beérkező adatait,
d) a jegyzőkönyvvezető útján azonnal tájékoztatja az SZSZB-t, ha adathiány van a szavazóköri jegyzőkönyvben,
vagy az adatrögzítés során az informatikai rendszer összefüggéshibát vagy egyéb hibát jelzett,
e) átvételi elismervénnyel átveszi az  SZSZB-től a  szavazóurnákat, a  szavazóköri jegyzőkönyveket, valamint
az egyéb választási iratokat és kellékeket,
f ) a szavazóköri jegyzőkönyveket jogi és számszaki szempontból ellenőrzi, a hibásan vagy hiányosan kitöltött
jegyzőkönyvre felhívja az SZSZB figyelmét,
g) a szavazóköri jegyzőkönyvek adattartalmát összeveti az  informatikai rendszerben tárolt adatokkal, eltérés
esetén – saját hatáskörben – gondoskodik az informatikai rendszerben tárolt adatok javításáról.
6. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
7. § A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) gondoskodik az SZSZB-ktől átvett választási iratok biztonságos tárolásáról,
b) a szavazást követő három napon keresztül biztosítja a  szavazóköri jegyzőkönyvek második példányának
megtekinthetőségét, közös HVI esetén a jegyzőkönyvvel érintett tagtelepülésen is,
c) több szavazókörös településen a  HVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi az  általános
szavazóköri jegyzőkönyvek, a polgármester-választás, az egyéni listás vagy egyéni választókerületi választás
szavazóköri jegyzőkönyvei és az informatikai rendszerben tárolt adatok azonosságát, és annak eredményéről
jelentést tesz a HVB-nek,
d) több szavazókörös településen a HVB rendelkezésére bocsátja
da) az általános szavazóköri jegyzőkönyveket,
db) a polgármester-választás szavazóköri jegyzőkönyveit,
dc) az egyéni listás vagy az egyéni választókerületi szavazóköri jegyzőkönyveket,
dd) a településen települési nemzetiségi önkormányzati választást tartó nemzetiség szavazólapjait
tartalmazó szállítóborítékokat,
de) a választás eredményét tartalmazó jegyzőkönyvek informatikai rendszerből kinyomtatott tervezetét,
e) az egyéni listás vagy egyéni választókerületi választás, a  polgármester-választás, továbbá – megtartott
települési nemzetiségi önkormányzati választás esetén – a  települési nemzetiségi önkormányzati
választás eredményét, valamint a  területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választás települési
részeredményét a HVB jegyzőkönyvei alapján rögzíti az informatikai rendszerben,
f ) három napon keresztül biztosítja a  HVB eredménymegállapító határozatai és az  azok mellékletét képező
jegyzőkönyvek, valamint a  területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választás települési
részeredményét megállapító jegyzőkönyvek második példányainak megtekinthetőségét,
g) a TVI vezetőjének rendelkezése szerint továbbítja a TVI-hez
ga) a szavazást követő napon a szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait,
gb) a szavazást követő napon a  településen települési nemzetiségi önkormányzati választást
tartó nemzetiség területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választásának települési
részeredményét megállapító jegyzőkönyvek első példányait,
gc) a településen települési nemzetiségi önkormányzati választást nem tartó nemzetiség szavazólapjait
tartalmazó szállítóborítékokat,
gd) a HVB eredménymegállapító határozatainak mellékletét képező jegyzőkönyvek első példányait,
h) előkészíti az  egyéni listás, illetve az  egyéni választókerületi vagy kompenzációs listás választáson, illetve
a  települési nemzetiségi önkormányzati választáson mandátumot szerzett képviselők és a  polgármester
megbízólevelének átadását,
i) tájékoztatást ad az  erre irányuló kérelmet benyújtó választópolgár számára arról, hogy az  adatai
szerepelnek-e az általa ellenőrzött ajánlások között, továbbá
j) a választási iratokat – beleértve az ajánlóíveket – a szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a szavazást
követő kilencvenedik napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az ügy jogerős lezárása után
a választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti.
III. FEJEZET
TERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 8. § A TVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) ellenőrzi és irányítja az  országgyűlési egyéni választókerületi választási irodák (a továbbiakban: OEVI) és
a HVI-k tevékenységét,
b) felügyeli az informatikai rendszer használatát, megteszi a szükséges intézkedéseket a hiányzó adatok pótlása,
a hibás adatok kijavítása érdekében,
c) a HVI-k tevékenységének irányításához, illetve feladataik végrehajtásának ellenőrzéséhez az  illetékes
OEVI vezetőjének közreműködését igénybe veheti. 7. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
9. § (1) A TVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) előkészíti a  területi választási bizottság, illetve a  Fővárosi Választási Bizottság (a továbbiakban együtt: TVB)
tagjainak, póttagjainak megválasztását,
b) fogadja a TVB megbízott tagjának bejelentését, az informatikai rendszerben ellenőrzi választójogát, valamint
a Ve. 18. § (1) bekezdés c), f ) és h) pontja szerinti összeférhetetlenséget,
c) gondoskodik a TVB tagjainak és póttagjainak eskü-, illetve fogadalomtételéről,
d) helyben szokásos módon nyilvánosságra hozza
da) a TVB tagjainak és a TVI vezetőjének nevét,
db) a TVB és a TVI hivatali helyiségének címét, telefonszámát, elektronikus levélcímét és telefaxszámát,
dc) a TVB határozatainak közzétételére szolgáló internetes oldal elérhetőségét,
e) a TVB és a  TVI tagjainak adatait, valamint a  TVI d)  pont db) és dc)  alpontja szerinti adatait rögzíti
az informatikai rendszerben,
f ) közzéteszi a TVB ülésének várható időpontját és részletes napirendjét,
g) átveszi a jelölő szervezet bejelentését tartalmazó nyomtatványokat, azokat ellenőrzi, és az igénylő figyelmét
felhívja az esetleges formai hiányosságokra; a nyomtatvány benyújtásáról átvételi elismervényt ad ki, továbbá
a bejelentést az informatikai rendszerben regisztrálja,
h) az informatikai rendszerben regisztrálja a  jelölő szervezet képviseletében nyilatkozattételre jogosultak
adatait,
i) a bíróság megkeresése útján ellenőrzi a jelölő szervezet létezését, bejelentett adatait és azt, hogy a választás
kitűzésekor a  bírósági nyilvántartásban jogerősen szerepelt-e, továbbá nemzetiségi jelölő szervezet esetén
a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (a továbbiakban: Nektv.) 2. § 14. pontjában foglalt
feltétel teljesülését,
j) megállapítja és közzéteszi a  megyei lista, valamint közzéteszi a  területi nemzetiségi lista és
a főpolgármester-jelölt állításához szükséges ajánlások számát,
k) átveszi az  ajánlóív iránti igényt tartalmazó nyomtatványt, azt ellenőrzi, és az  igénylő figyelmét felhívja
az  ajánlóív kiadásának esetleges akadályára; a  nyomtatvány benyújtásáról átvételi elismervényt ad ki,
továbbá az igénybejelentő nyomtatványt az informatikai rendszerben regisztrálja,
l) az informatikai rendszerből kinyomtatja és átadás-átvételi jegyzőkönyvvel átadja az  igénylő részére
az ajánlóíveket,
m) átadás-átvételi jegyzőkönyvvel átveszi az  ajánlóíveket és a  lista, a  listán szereplő jelöltek, illetve
a főpolgármester-jelölt bejelentését tartalmazó nyomtatványokat; azokat ellenőrzi, és a bejelentő figyelmét
felhívja az esetleges formai hiányosságokra, továbbá a bejelentést az informatikai rendszerben regisztrálja,
n) ellenőrzi, hogy a jelölő szervezet, illetve a független főpolgármester-jelölt a rendelkezésére bocsátott összes
ajánlóívet leadta-e; jelzi a TVB-nek, ha a jelölő szervezet, illetve a független főpolgármester-jelölt nem, vagy
határidőn túl adta le a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet,
o) átveszi és ellenőrzi, majd azt követően feltölti az informatikai rendszerbe
oa) a jelölő szervezet jelképét tartalmazó, 300 dpi minőségű, fekvő, 472×236 pixel méretű,
JPEG fájlformátumú fájlt,
ob) a jelölő szervezet, illetve a jelölt nemzetiségi nevét tartalmazó Word formátumú fájlt,
oc) a jelölt fényképét tartalmazó, álló formátumú, 240×340 pixel felbontású, JPEG fájlformátumú fájlt,
p) az ajánlóíveken adott ajánlásokat – a TVB döntésének előkészítése érdekében – a  központi névjegyzék és
a szavazókörök és választókerületek nyilvántartása alapján ellenőrzi; az ellenőrzés kiterjed arra, hogy
pa) az ajánlóíven az  ajánlást gyűjtő polgár és a  választópolgár valamennyi szükséges adata fel van-e
tüntetve,
pb) az ajánlást gyűjtő polgár adatai – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára
vonatkozóan – megegyeznek-e a nyilvántartásban szereplő adataival,
pc) létezik-e – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára vonatkozóan –
választópolgár az adott személyi azonosítóval,
pd) egyeznek-e – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára vonatkozóan –
a választópolgár névjegyzékbeli adatai az ajánlóíven feltüntetett adataival,
pe) a választópolgár – az ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napján – választójogosult
volt-e abban a választókerületben, ahol listát, jelöltet ajánlott,
pf ) a választópolgár – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napján – szerepelt-e
a  névjegyzékben azon nemzetiség választópolgáraként, amelynek területi nemzetiségi listáját
ajánlotta,
pg) a választópolgár nem ajánlott-e egy listát, főpolgármester-jelöltet többször,
q) tájékoztatást ad az  erre irányuló kérelmet benyújtó választópolgár számára arról, hogy az  adatai
szerepelnek-e az általa ellenőrzött ajánlások között,
r) a TVB-nek a jelölő szervezet, illetve a lista és a jelölt nyilvántartásba vételével kapcsolatos döntését, valamint
a jelölő szervezet, a lista és a jelölt nyilvántartásba vétele állapotának változását az informatikai rendszerben
haladéktalanul rögzíti,
s) előkészíti a  listák, főpolgármester-jelöltek sorsolását, a  sorsolás eredményét rögzíti az  informatikai
rendszerben,
t) a Ve. 153–154.  §-a szerint, bejelentett igény alapján, az  adatszolgáltatási díj megfizetésének igazolását
követően a szavazóköri névjegyzékben szereplő választópolgárok adatait elektronikus adathordozón átadja
az igénylőnek,
u) a nemzetiségi önkormányzati választáson az  adott nemzetiség szavazóköri névjegyzékében szereplő
választópolgárok adatait a Ve.-ben meghatározottak szerint elektronikus adathordozón átadja
ua) a területi nemzetiségi önkormányzati lista állításához ajánlóívet igénylő jelölő szervezetnek, illetve
ub) a területi nemzetiségi önkormányzati listát állító jelölő szervezetnek,
v) a bírság kiszabásáról hozott határozat adatait az NVI elnökének intézkedése szerint haladéktalanul megküldi
az NVI-nek,
w) ellátja a listák, jelöltek nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
x) előterjeszti a  TVB részére a  megyei listás, illetve a  főpolgármesteri, továbbá a  területi nemzetiségi
önkormányzati szavazólap tervezetét annak adattartalma jóváhagyása céljából,
y) gondoskodik a  központi nyomtatványok átvételéről, az  ezekkel kapcsolatos ügyviteli feladatok ellátásáról,
továbbá
z) tájékoztatja a HVI-ket a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról.
(2) A TVI vezetője – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) megszervezi az OEVI-k és a HVI-k vezetőinek oktatási terv alapján történő képzését,
b) meghatározza a központilag biztosított kellékek szállításának és átvételének rendjét,
c) elkészíti az üzemzavar esetére irányadó intézkedési tervet, és
d) kiadja a  jegyzőkönyvek és a  településen települési nemzetiségi önkormányzati választást nem tartó
nemzetiség szavazatait tartalmazó szállítóborítékok továbbításával kapcsolatos utasítását. 8. A területi választási iroda feladatai a szavazás napján
10. § A TVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) gondoskodik a szavazatösszesítést akadályozó zavarok, vészhelyzetek elhárításáról, szükség szerint intézkedik
a  vészhelyzet esetére előírt tartalékmegoldások alkalmazásáról, továbbá a  zavarokról, vészhelyzetekről
tájékoztatja az NVI elnökét, valamint
b) a központi tájékoztató rendszer adatainak segítségével tájékoztatja a nyilvánosságot.
9. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
11. § A TVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) fogadja
aa) a szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait,
ab) a területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választás települési részeredményét
megállapító jegyzőkönyvek első példányait azon települések és nemzetiségek vonatkozásában,
amelyek tekintetében települési nemzetiségi választásra sor került,
ac) a nemzetiségi szavazólapokat tartalmazó szállítóborítékokat azon települések és nemzetiségek
vonatkozásában, amelyek tekintetében települési nemzetiségi választásra nem került sor,
ad) a HVB eredménymegállapító határozatainak mellékletét képező jegyzőkönyvek első példányait,
b) a TVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi az informatikai rendszerben tárolt adatok és a megyei
önkormányzati választás, illetve a  főpolgármester-választás szavazóköri jegyzőkönyveiben, a  területi és
országos nemzetiségi önkormányzati választás települési részeredményéről kiállított jegyzőkönyvekben,
valamint a fővárosi kerületi polgármester-választás eredménymegállapító jegyzőkönyveiben szereplő adatok
azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz a TVB-nek,
c) segítséget nyújt a TVB-nek a területi és országos nemzetiségi önkormányzati választáson leadott szavazatok
megszámlálásához,
d) a megyei önkormányzati választás, a  fővárosi kompenzációs listás választás és a  főpolgármester-választás
eredményét, valamint a  területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választáson leadott szavazatok
megszámlálásáról készült jegyzőkönyv adatait, a  területi nemzetiségi önkormányzati választás eredményét
és az  országos nemzetiségi önkormányzati választás területi részeredményét a  TVB jegyzőkönyvei alapján
rögzíti az informatikai rendszerben,
e) három napon keresztül biztosítja a  TVB jegyzőkönyvei második példánya, valamint a  határozatok
nyilvánosságát,
f ) a TVB országos nemzetiségi önkormányzati választás területi részeredményét megállapító jegyzőkönyvének
első példányát – annak kiállítását követően, az  NVI elnöke által meghatározottak szerint – továbbítja
az NVI-hez,
g) az NVI elnöke által meghatározottak szerint az NVI-hez továbbítja a szavazóköri és az eredményt megállapító
jegyzőkönyvek első példányait,
h) előkészíti a  megyei önkormányzati választáson, a  területi nemzetiségi önkormányzati választáson, illetve
a  fővárosi kompenzációs listán mandátumot szerzett képviselők és a  főpolgármester megbízólevelének
átadását,
i) tájékoztatást ad az  erre irányuló kérelmet benyújtó választópolgár számára arról, hogy az  adatai
szerepelnek-e az általa ellenőrzött ajánlások között,
j) a választási iratokat – beleértve az ajánlóíveket – a szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a szavazást
követő kilencvenedik napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az ügy jogerős lezárása után
a választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti.
IV. FEJEZET
KÖZPONTI FELADATOK 10. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
12. § (1) Az NVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) a választás alapadatait rögzíti az informatikai rendszerben,
b) gondoskodik a TVI-k és az OEVI-k vezetőinek oktatásáról,
c) biztosítja a HVI-k részére a központi és a szavazóköri névjegyzék elérését,
d) a szavazás napját megelőző 67. napon a  szavazóköri névjegyzékben szereplő választópolgárok számára
megküldi az értesítőt,
e) átveszi a jelölő szervezet bejelentését tartalmazó nyomtatványokat, azokat ellenőrzi, és az igénylő figyelmét
felhívja az esetleges formai hiányosságokra; a nyomtatvány benyújtásáról átvételi elismervényt ad ki, továbbá
a bejelentést az informatikai rendszerben regisztrálja,
f ) az informatikai rendszerben rögzíti a jelölő szervezet képviseletében nyilatkozattételre jogosultak adatait,
g) a bíróság megkeresése útján ellenőrzi a jelölő szervezet létezését, bejelentett adatait és azt, hogy a választás
kitűzésekor a  bírósági nyilvántartásban jogerősen szerepelt-e, továbbá a  Nektv. 2.  § 14.  pontjában foglalt
feltétel teljesülését,
h) átveszi az  ajánlóív iránti igényt tartalmazó nyomtatványt, azt ellenőrzi, és az  igénylő figyelmét felhívja
az  ajánlóív kiadásának esetleges akadályára; a  nyomtatvány benyújtásáról átvételi elismervényt ad ki,
továbbá az igénybejelentő nyomtatványt az informatikai rendszerben regisztrálja,
i) az informatikai rendszerből kinyomtatja és átadás-átvételi jegyzőkönyvvel átadja az  igénylő részére
az ajánlóíveket,
j) átadás-átvételi jegyzőkönyvvel átveszi az  ajánlóíveket és a  lista, a  listán szereplő jelöltek bejelentését
tartalmazó nyomtatványokat; azokat ellenőrzi, és a  bejelentő figyelmét felhívja az  esetleges formai
hiányosságokra, továbbá a bejelentést az informatikai rendszerben regisztrálja,
k) ellenőrzi, hogy a  jelölő szervezet a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet leadta-e; jelzi az NVB-nek, ha
a jelölő szervezet nem, vagy határidőn túl adta le a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet,
l) átveszi és ellenőrzi, majd azt követően feltölti az informatikai rendszerbe
la) a jelölő szervezet jelképét tartalmazó, 300 dpi minőségű, fekvő, 472×236 pixel méretű,
JPG fájlformátumú fájlt,
lb) a jelölő szervezet, illetve a jelölt nemzetiségi nevét tartalmazó Word formátumú fájlt,
lc) a jelölt fényképét tartalmazó, álló formátumú, 240×340 pixel felbontású, JPG fájlformátumú fájlt,
m) az ajánlóíveken adott ajánlásokat – az NVB döntésének előkészítése érdekében – a központi névjegyzék és
a szavazókörök és választókerületek nyilvántartása alapján ellenőrzi; az ellenőrzés kiterjed arra, hogy
ma) az ajánlóíven az  ajánlást gyűjtő polgár és a  választópolgár valamennyi szükséges adata fel van-e
tüntetve,
mb) az ajánlást gyűjtő polgár adatai – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára
vonatkozóan – megegyeznek-e a nyilvántartásban szereplő adataival,
mc) létezik-e – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára vonatkozóan –
választópolgár az adott személyi azonosítóval,
md) egyeznek-e – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napjára vonatkozóan –
a választópolgár névjegyzékbeli adatai az ajánlóíven feltüntetett adataival,
me) a választópolgár – az  ajánlóív kiadása és leadása közötti időszak bármely napján – szerepelt-e
a  névjegyzékben azon nemzetiség választópolgáraként, amelynek országos nemzetiségi listáját
ajánlotta,
mf) a választópolgár nem ajánlott-e egy listát többször,
n) tájékoztatást ad az  erre irányuló kérelmet benyújtó választópolgár számára arról, hogy az  adatai
szerepelnek-e az általa ellenőrzött ajánlások között,
o) az NVB-nek a  jelölő szervezet, illetve a  lista és a  jelölt nyilvántartásba vételével kapcsolatos döntését,
valamint a  jelölő szervezet, a  lista és a  jelölt nyilvántartásba vétele állapotának változását az  informatikai
rendszerben haladéktalanul rögzíti,
p) előkészíti a listák sorsolását, a sorsolás eredményét rögzíti az informatikai rendszerben,
q) a Ve. 153–154.  §-a szerint, bejelentett igény alapján, az  adatszolgáltatási díj megfizetésének igazolását
követően a szavazóköri névjegyzékben szereplő választópolgárok adatait elektronikus adathordozón átadja
az igénylőnek,
r) a nemzetiségi önkormányzati választáson az  adott nemzetiség szavazóköri névjegyzékében szereplő
választópolgárok adatait a Ve.-ben meghatározottak szerint elektronikus adathordozón átadja
ra) az országos nemzetiségi önkormányzati lista állításához ajánlóívet igénylő jelölő szervezetnek,
illetve
rb) az országos nemzetiségi önkormányzati listát állító jelölő szervezetnek,
s) ellátja a listák, jelöltek nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
t) előterjeszti az NVB részére az országos nemzetiségi önkormányzati szavazólap tervezetét annak adattartalma
jóváhagyása céljából,
u) irányítja a  szavazólapok adattartalmának jóváhagyásával kapcsolatos feladatok végrehajtását, a  nyomdai
adatátadás folyamatát, gondoskodik a szavazólapok előállításáról,
v) meghatározza a  központi előállítású nyomtatványok és egyéb választási anyagok megrendelésével,
gyártatásával, szállításával, átvételével és elosztásával összefüggő logisztikai feladatokat,
w) gondoskodik a Braille-sablon elkészítéséről és eljuttatásáról a megfelelő szavazóhelyiségekbe,
x) megküldi a könnyített formában megírt tájékoztató anyagot az azt igénylő választópolgároknak,
y) a választások hivatalos honlapján közzéteszi
ya) a választási irodák vezetőjének nevét, a választási irodák hivatali helyiségének címét, telefonszámát,
elektronikus levélcímét és telefaxszámát, valamint a  választási bizottságok határozatainak
közzétételére szolgáló internetes oldalak elérhetőségét,
yb) az NVB ülésének várható időpontját és részletes napirendjét,
z) a választások hivatalos honlapján nyilvánosságra hozza
za) az NVB tagjainak és az NVI vezetőjének nevét,
zb) az NVB és az  NVI hivatali helyiségének címét, telefonszámát, elektronikus levélcímét és
telefaxszámát. (2) Az NVI elnöke – a Ve.-ben foglalt feladatain túl – meghatározza
a) az igazgatási és informatikai próbák időpontjait, feladatait, résztvevőit,
b) a szavazóköri és az eredményt megállapító jegyzőkönyvek továbbításának rendjét.
11. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napján
13. § Az NVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) működteti a Választási Központot,
b) gondoskodik a választási információs rendszer működtetéséről,
c) a választások hivatalos honlapján nyilvánosságra hozza a  napközbeni részvételi jelentések és a  napközben
történt rendkívüli események adatait, azokról tájékoztatja az NVB-t,
d) 19.00 órát követően a  választások hivatalos honlapján folyamatosan nyilvánosságra hozza a  választás
előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat, valamint
e) gondoskodik a szavazatösszesítést akadályozó zavarok, vészhelyzetek elhárításáról, szükség szerint intézkedik
a tartalékmegoldások alkalmazásáról. 12. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napját követően
14. § Az NVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) a választások hivatalos honlapján folyamatosan nyilvánosságra hozza a  választás előzetes eredményére
vonatkozó tájékoztató adatokat,
b) gondoskodik az  NVI elnöke által meghatározott szavazóköri jegyzőkönyvek első példányainak
beszkenneléséről, azok adattartalmát összeveti az informatikai rendszerben tárolt adatokkal, szükség esetén
a HVI útján gondoskodik az adatok informatikai rendszerben történő javításáról,
c) fogadja az  országos nemzetiségi önkormányzati választás területi részeredményét megállapító
jegyzőkönyveket,
d) az NVB döntésének előkészítéseként ellenőrzi az  országos nemzetiségi önkormányzati választás területi
részeredményét megállapító jegyzőkönyvek és az  informatikai rendszerben tárolt adatok azonosságát, és
az ellenőrzés eredményéről jelentést tesz az NVB-nek,
e) adatokat szolgáltat az  NVB részére az  országos nemzetiségi önkormányzati választás eredményének
megállapítása céljából,
f ) előkészíti az országos nemzetiségi önkormányzati képviselők megbízólevelének átadását,
g) tájékoztatást ad az  erre irányuló kérelmet benyújtó választópolgár számára arról, hogy az  adatai
szerepelnek-e az általa ellenőrzött ajánlások között,
h) a választási iratokat – beleértve az  országos nemzetiségi önkormányzati választás ajánlóíveit – a  szavazást
követő kilencvenedik napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik napot követő munkanapon, illetve
büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után a  választási iratokat – a  jegyzőkönyvek kivételével –
megsemmisíti, továbbá
i) fogadja a  szavazóköri és eredményjegyzőkönyvek első példányát, azokat a  szavazást követő kilencvenedik
nap elteltével, illetve büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után átadja a  Magyar Nemzeti
Levéltárnak.
V. FEJEZET
IDŐKÖZI VÁLASZTÁS 15. § Az időközi választás kitűzésének tényét az illetékes választási iroda haladéktalanul közli a TVI-vel és az NVI-vel.
16. § Az időközi választáson a  szavazókörben megjelent választópolgárok számáról az  NVI elnökének a  Ve. 71.  §
(2) bekezdése szerinti utasítása szerint kell jelentést adni.
VI. FEJEZET
A VÁLASZTÁSI ELJÁRÁSBAN HASZNÁLANDÓ NYOMTATVÁNYOK 17. § A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők
választásán használandó nyomtatványok mintáit az 1–46. melléklet állapítja meg.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Ez a  rendelet az  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív
választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
szóló, 1994. december 19-i 94/80/EK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
20. § Hatályát veszti a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán, valamint a  nemzetiségi
önkormányzati képviselők választásán a  választási irodák hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásának részletes
szabályairól és a választási eljárásban használandó nyomtatványokról szóló 4/2014. (VII. 24.) IM rendelet.
Varga Judit s. k.,
 igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
442/2016. (XI. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Farkasné dr. Diós Máriát 2017. március 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1499/2018. (X. 12.) Korm. határozata a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram finanszírozásáról.
A Kormány
 1. a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogramnak (a  továbbiakban: program) a  keleti és déli nyitás külpolitikai
stratégiájának megvalósításában, a  felsőoktatás nemzetköziesítésében, valamint a  magyar nyelv és kultúra
terjesztésében elért eddigi sikereire tekintettel megerősíti elkötelezettségét a program folytatása mellett;
2. az 1. pontban szereplő célkitűzés megvalósítása érdekében felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon
a) a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára 2 230 418 856 forint egyszeri biztosításáról,
b) a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvényben rendelkezésre álló
forrásokon túl további 12 310 000 000 forint biztosításáról a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
3. megerősíti elkötelezettségét a  program eddig elért eredményeinek fenntartása mellett, azzal, hogy a  program
további bővítésével és további költségvetési források bevonásával szemben a  jelenlegi kapacitás melletti
fenntartás élvez prioritást, tudomásul véve, hogy az érintett hallgatói kör – és így a partnerek körének – bővítése
az Országgyűlés által már elfogadott és törvényben kihirdetett központi költségvetés terhére nem, csak a központi
költségvetés tervezése során, azzal összhangban lehetséges;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét a  program minőségének továbbfejlesztéséhez szükséges lépések
megtételére, a hallgatók kiválasztása során a minőségi kritériumok fokozott érvényesítésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 5. a 3.  pontban szereplő célkitűzés megvalósítása érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és
a  pénzügyminisztert annak vizsgálatára, hogy a  programban részt vevő külföldi hallgatók számának növekedése
mennyiben eredményezheti a fogadó intézmények egy főre eső működési költségeinek fokozatos csökkenését,
továbbá felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  pénzügyminisztert, hogy a  vizsgálat eredményét közös
jelentésben mutassák be a Kormány részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 31.
6. megerősíti elkötelezettségét a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram támogatásáról szóló 1694/2017.
(IX. 22.) Korm. határozattal létrehozott Alumni Hálózat működtetése tekintetében, és felhívja az emberi erőforrások
miniszterét, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Magyarországon tanulmányokat végzett külföldi
hallgatók részére háromévenként Nemzetközi Alumni Találkozó kerüljön megrendezésre, amelynek keretében
a következő Nemzetközi Alumni Találkozóra 2019 őszén kerüljön sor.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2018. (IV. 20.) Korm. rendelete a fizetésképtelenségi nyilvántartás létrehozásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
a csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 8. § és a 2. melléklet tekintetében a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló
2010. évi CLVII. törvény 2. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. A fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi
rendeletben szabályozott fizetésképtelenségi nyilvántartások
1. § E rendelet alkalmazásában
a) fizetésképtelenségi nyilvántartás: a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény
(a továbbiakban: Cstv.) hatálya alá eső gazdálkodó szervezetek ellen Magyarországon indított csődeljárással,
felszámolási eljárással és a  kapcsolódó polgári peres eljárásokkal összefüggésben a  fizetésképtelenségi
eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban:
2015/848 EU rendelet) 24. cikkében, valamint a Cstv. 6/N. §-ában felsorolt adatokra Magyarországon felállított
állami nyilvántartás,
b) elektronikus adatfeldolgozás: a  nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb
védelméről szóló 2010. évi CLVII. törvény 1. § 2. pontjában felsorolt tevékenységek.
2. § (1) A  Kormány a  Céginformációs és az  Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálatot (a  továbbiakban:
fizetésképtelenségi nyilvántartó) jelöli ki
a) a  fizetésképtelenségi nyilvántartás megvalósítására, működtetésére, valamint az  elektronikus
adatfeldolgozással kapcsolatos feladatok ellátására, továbbá
b) a 2015/848 EU rendelet 25. cikke szerinti, a  tagállami fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására
szolgáló informatikai rendszerrel történő kapcsolattartás kiépítésével összefüggő informatikai fejlesztési
feladatokra és a kapcsolattartás működtetésével összefüggő feladatok ellátására.
(2) A fizetésképtelenségi nyilvántartó a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Korlátolt Felelősségű Társaság útján látja el
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatait,
b) az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti informatikai fejlesztési, technikai üzemeltetési és az  adatbázis technikai
biztonsági feladatait, valamint
c) a  2015/848 EU rendelet 25.  cikke alapján 2019. június 26-áig felállításra kerülő, összekapcsolt tagállami
fizetésképtelenségi nyilvántartásokra vonatkozóan azokat a  feladatokat, amelyek az  információcserével,
a  tagállami informatikai rendszerek elektronikus kommunikációjával, valamint ezekkel kapcsolatban
a magyarországi műszaki feltételek biztosításával függenek össze.
(3) A 2015/848 EU rendelet 79. cikkében meghatározott adatkezelői feladatokat a fizetésképtelenségi nyilvántartó látja
el.
3. § (1) A  fizetésképtelenségi nyilvántartásba történő adatszolgáltatással és az  adatváltozások bejelentésével összefüggő
feladatokat a csődeljárásban, illetve a felszámolási eljárásban eljáró bíróság látja el azokra az adatokra vonatkozóan,
amelyek a  csődeljárásban, illetve a  felszámolási eljárásban hozott és a  Cégközlönyben, illetve a  civil szervezetek
tekintetében az  országos névjegyzék erre szolgáló felületén a  bíróságok központi internetes oldalán közzétételre
kerülő bírósági végzésekben szerepelnek. Az  adatszolgáltatást a  bíróság a  fizetésképtelenségi nyilvántartó
adatfeldolgozója részére a közzétételre kerülő végzés elektronikus úton történő megküldésével teljesíti.
(2) A  Cstv. 6/N.  § (3)  bekezdés a)–b)  pontja szerinti eljárásokban a  polgári peres eljárásban eljáró bíróság teljesíti
az adatszolgáltatást a fizetésképtelenségi nyilvántartó adatfeldolgozója részére. Az adatszolgáltatást az 1. melléklet
szerinti adattartalommal, elektronikus úton kell teljesíteni a  fizetésképtelenségi nyilvántartó adatfeldolgozója
részére, a  keresetlevél bírósághoz érkezését, illetve a  bírósági határozat jogerőre emelkedését követő
3 munkanapon belül.
(3) A  fizetésképtelenségi nyilvántartó adatfeldolgozója automatikus technikai műveletekkel végzi el
a  fizetésképtelenségi nyilvántartás adatbázisa részére szükséges adatok kiemelését a  bírósági határozatok
adatsablonjából.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdésben nem említett adatokat és adatváltozásokat a  fizetésképtelenségi nyilvántartó
adatfeldolgozója a cégnyilvántartásból, illetve a civil szervezetek nyilvántartásából történő információátadás útján
szerzi be.
(5) A fizetésképtelenségi nyilvántartó adatfeldolgozója az adatbázisba történő adatbejegyzést és az adatok frissítését
azok beérkezését követően haladéktalanul elvégzi.
4. § A fizetésképtelenségi nyilvántartó, valamint a  fizetésképtelenségi nyilvántartó adatfeldolgozója
a  fizetésképtelenségi nyilvántartás üzembe helyezésének napjáról legkésőbb az  azt megelőző napon a  honlapján
magyar és angol nyelvű tájékoztatást tesz közzé, amelyben el kell helyezni a  fizetésképtelenségi nyilvántartás
keresőfelületére mutató hiperhivatkozást is.
5. § (1) A  2015/848 EU rendelet 24.  cikkében, valamint a  Cstv. 6/N.  §-ában felsorolt adatok megismerését
a fizetésképtelenségi nyilvántartó adatfeldolgozója a honlapján keresőprogrammal biztosítja. A keresőprogram nem
teszi lehetővé az adatbázis teljes tartalmának letöltését.
(2) A honlapon magyar és angol nyelven közzé kell tenni a felhasználói szabályzatot és a keresési útmutatót.
 (3) A  fizetésképtelenségi nyilvántartás adatfeldolgozója a  nyilvántartás folyamatos elérhetőségét biztosítja,
a karbantartás időszakáról tájékoztatást tesz közzé.
 (4) A  fizetésképtelenségi nyilvántartási adatok megismeréséért díjat és költségtérítést nem kell fizetni. A  betekintő
előzetesen nyilatkozik arról, hogy a  fizetésképtelenségi nyilvántartás lekérdezett adataiból nem képez üzleti célú
értékesítésre adatbázist, és a lekérdezett adatokat ilyen célra nem használja fel.
2. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet a  fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi
rendelet 24., 27., valamint 78. és 79. Cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
8. § A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások adatfeldolgozásának biztosításáról szóló 38/2011.
(III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 38/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1797/2013. (XI. 7.) Korm. határozata a Szamosújvári Római Katolikus Plébánia épületének megvásárlásához kapcsolódóan a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Szamosújvári Római Katolikus Plébánia épületének megvásárlásához kapcsolódó támogatási szerződés
megkötése érdekében 13 500 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet,
5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Határon túli magyarok programjainak
támogatása alcím, 3. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest és a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy
gondoskodjon
a) a Szamosújvári Római Katolikus Plébánia épületének megvásárlásához kapcsolódó – az  adásvételi eljárás
legkésőbb 2014. május 31-ig történő lebonyolítását előíró – támogatási szerződés megkötéséről és
b) az 1. melléklet szerint átcsoportosított előirányzattal történő pénzügyi elszámolásról és szöveges beszámoló
készítéséről a Miniszterelnökséget vezető államtitkár részére.
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében: 2013. december 31.
 a b) pont tekintetében: 2014. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2013. (VI. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. J., V. J.-né, K. S.-né, özv. Sz. D. J.-né, K. J., S. B.-né magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozók 2013. május 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy – népirtás leállítása érdekében – tízmillió forint vérdíjat kapjon, aki a  http://
devizarabszolga.5mp.eu/ oldalon rögzített, 2013. évi MIC. számú, Devizarabszolga Felszabadító Törvényt
2013. augusztus 20-ig meg nem szavazó országgyűlési képviselőt, 48 órán belül kivégzi?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazás kezdeményezésére vonatkozó eljárás folyamán
is érvényesíteni kell a  régi Ve. 3.  § d)  pontjában foglalt alapelvet, a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás
követelményét. E  követelménynek a  kezdeményezés azért nem felel meg, mert az  a  jogállamiság elvéből fakadó,
– a jogi kérdésekben tájékozatlan személyek számára is nyilvánvaló – alkotmányos elvárásokkal (pl. jogorvoslathoz
való jog) szembe helyezkedik, köztudomású tényekről nem vesz tudomást. Ilyen köztudomású ténynek tekinthető,
hogy a halálbüntetés a magyar jogrendszerben 1990 óta nem létező jogintézmény.
A Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény)
8. cikk (3) bekezdés a) pontjában meghatározott tiltott tárgykörnek minősül. A kezdeményezésben megfogalmazott
kérdés Alaptörvény ellenes célra – kivégzésre – irányul, így az  abban megfogalmazott kötelezettségnek egy
érvényes és eredményes népszavazás esetén az  Országgyűlés csak az  Alaptörvény módosításával tudna eleget
tenni.
A Bizottság fenti indokolásával egyező döntést hozott továbbá a Kúria a Knk.IV.37.249/2013/2.számú végzésében,
amelyben kimondta, hogy „Magyarország az  Alkotmánybíróság 23/1990. (X. 31.) AB határozatában foglalt,
a  halálbüntetés főbüntetésének megsemmisítése révén vált alkalmassá különböző nemzetközi multilaterális
szervezetekben való tagságra. Emellett e büntetési nem kizártságát maga az Alaptörvény által deklarált az Európai
Unióban viselt tagság is kizárja. Így a  népszavazást kezdeményezők által feltett kérdésben alkotmányos, jogszerű
népszavazás lebonyolítása, a kérdés hitelesítése … előre teljesen eredménytelennek mutatkozik”.
Fentiek alapján a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja alapján – mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást
tartani – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  jelenlegi jogszabályi rendelkezések még abban az  esetben
sem teszik lehetővé a  beadványok érdemi vizsgálat nélküli elutasítását, ha azok – mint jelen beadvány is –
nyilvánvalóan lehetetlen és jó erkölcsbe ütköző célra irányulnak.
III. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § b)  pontján, a  régi Ve.
3. § d) pontján, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény
37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján, valamint a  62.  § (1)  bekezdés
s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
131/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 39/2010. (I. 29.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 39/2010. (I. 29.)
OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon,
hogy az Alkotmánybíróság székhelye ne Esztergomban, hanem Székesfehérvárott legyen?”
Az OVB eljárása során vizsgálta, hogy a kezdeményezés megfelel-e a Ve. 3. §-ában meghatározott alapelveknek, köztük
a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Az OVB határozatának indokolásában többek között
megállapította, hogy a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyát, jelentőségét, hatását
tekintve – nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás kivételességére, az állam
életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel jártak el, így nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének
megfelelően éltek népszavazáshoz való jogukkal.
Az OVB határozatának indokolásában megállapította továbbá, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ának
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi feltételnek.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő. Úgy vélik, az OVB megalapozatlanul hivatkozott
az OVBh.-ban az Nsztv. 10. §-ára és 13. §-ára, mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán kizárólag egy kérdés szerepel,
amely kérdés érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári megérthetőség”
tekintetében. Mindezek alapján az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
„19. § (2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit.
(3) E jogkörében az Országgyűlés
a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát;
b) törvényeket alkot;”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...)
d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,”
2. Az Nsztv. rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
3. A Ve. rendelkezései:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
c) a kifogás benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési
címét,”
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálása során a következőket állapította meg.
Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja kizárja a népszavazás tartását a kezdeményezők által népszavazásra
feltenni kívánt kérdésben. Az Alkotmány említett rendelkezése alapján nem lehet népszavazást tartani
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről.
Az Alkotmánybíróság 25/2004. (VII. 7.) AB határozatában már értelmezte az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontját.
E határozatában rámutatott: „Az Országgyűlés döntési jogkörébe tartozó szervezetalakító kérdésekről
az Országgyűlés számos formában és minőségében dönthet. Alkotmányozó hatalomként az Alkotmányban szereplő
állami szervtípusokat is alakíthatja, törvényhozóként az alkotmányban nem szereplő kérdésekben szabályozhat
az Alkotmány keretei között. Szerveket hozhat létre, szüntethet meg, alakíthat át, de határozati formában is hozhat
egyes – pl. a saját belső szervezetére vonatkozó – szervezetalakító döntéseket. Az Országgyűlés alkotmányozóként és
törvényhozóként is szabályozhatja a saját létrejötte, működése szabályait. (...) Az OVB-nek, illetve
az Alkotmánybíróságnak ezért esetről esetre kell eldöntenie, hogy a népszavazást kezdeményező által
megfogalmazott kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdés-e.” (ABH 2004, 380, 385.)
Az Alkotmánybíróság ezen határozatából kitűnően valamely konkrét szerv vagy szervtípus létrehozására,
átalakítására, illetőleg megszüntetésére irányuló kérdés minősíthető olyan szervezetalakítási kérdésnek, amelyre
a népszavazás elrendelésének tilalma kiterjed. [106/2008. (IX. 18.) AB határozat, ABH 2008, 869, 874.]
A jelen eljárásban vizsgált kérdés alapján a választópolgároknak olyan törvénymódosításról kellene állást foglalniuk,
amely megváltoztatná az Alkotmánybíróság székhelyét. A székhely meghatározása, illetve megváltoztatása
szervezetalakítási (-átalakítási) kérdésnek minősül. Az Alkotmánybíróság ennek megfelelően megállapította, hogy
az államszervezeti döntés, így az Alkotmánybíróság székhelyére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány
28/C. § (5) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó kérdés, ezért népszavazás tárgyát nem képezheti.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az eljárása alapjául szolgáló kifogást nem találta megalapozottnak, azért
az OVBh.-t a jelen határozatban foglalt indokolással jóváhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. július 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
24/2016. (VI. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. június 6. napjától 2016. december 5. napjáig
az egyetemes reformáció 500. évfordulójáról történő méltó megemlékezés és a reformáció magyar örökségének
megünneplése érdekében dr. Hafenscher Károlyt a Reformáció Emlékbizottság munkájának segítéséért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatokra terjed ki:
a) a Reformáció Emlékbizottság a reformáció 500. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények,
ismeretterjesztő programok (a továbbiakban: Programok) tekintetében hazai és nemzetközi koordinációs
feladatok ellátása,
b) a Programokhoz előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenység
koordinálása,
c) a Programok egyeztetése az érintett egyházakkal,
d) a Programokhoz kapcsolódó hazai és nemzetközi eseménynaptár vezetése,
e) a Programok megvalósításához szükséges lépések kezdeményezése, feladatok végrehajtásának koordinálása,
f ) a Reformáció Emlékbizottság működésének megszervezése, a munkáját segítő titkárság irányítása,
g) a Reformáció Emlékbizottság munkacsoportjainak összehívása és munkájuk koordinálása,
h) egyedi miniszteri megbízás alapján a Reformáció Emlékbizottság képviseletének ellátása,
i) az a)–h) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátása. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi
kapcsolatokért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 58/2015. (XII. 12.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
66/2018. (HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az önkéntes területvédelmi feladatokat ellátó új területvédelmi szervezetekkel összefüggő egyes szervezési feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 5. §
(2) bekezdése és 11. § (1) bekezdés 11. pontja alapján – figyelemmel az önkéntes területvédelmi feladatokat ellátó
új területvédelmi szervezetekkel összefüggő szervezési
feladatokról, valamint a szolgálati beosztások rendszeresítésével kapcsolatos szabályokról szóló 28/2015. (VI. 22.)
HM utasítás módosításáról szóló 29/2018. (IX. 5.) HM
utasításra – a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendjébe tartozó katonai szervezetekre
[az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek]
terjed ki.
2. Az önkéntes területvédelmi feladatokat ellátó
új területvédelmi szervezetek kialakításával összefüggő
feladatok 2. Az önkéntes területvédelmi feladatokat ellátó új területvédelmi szervezetekkel összefüggő szervezési feladatokról, valamint a szolgálati beosztások rendszeresítésével
kapcsolatos szabályokról szóló 28/2015. (VI. 22.) HM utasítás módosításáról szóló 29/2018. (IX. 5.) HM utasítás
(a továbbiakban: 29/2018. HM utasítás) 2. §-ában nevesített honvédségi szervezetek (a továbbiakban: szervezeti
változásban érintett katonai szervezetek) személyi állománya tekintetében a személyügyi eljárás megkezdésére és
végrehajtására – ideértve a személyi beszélgetések lefolytatását is – munkáltatói jogkör gyakorlója, az állományilletékes parancsnok, vagy a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) által arra felhatalmazott személy
(a továbbiakban együtt: felelős vezető) jogosult.
3. A személyügyi eljárásokkal
kapcsolatos rendelkezések 3. Az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző
Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) személyügyi
szerve, valamint a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban:
HVK) Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK SZCSF) (a továbbiakban együtt: érintett személyügyi szervek) az együttes intézkedés hatálybalépését követő öt munkanapon belül ellenőrzik a személyügyi alapnyilvántartásokat, pontosítják a szervezeti változásban
érintett katonai szervezeteknél beosztást vagy munkakört
be nem töltők, de személyügyi és pénzügyi ellátásra utaltak, továbbá képzésben résztvevők számát, helyzetét,
valamint az előmeneteli szabályok alapján magasabb beosztásba kinevezésre számításba vehetők nyilvántartását.
4. A MH HFKP parancsnoka és a 29/2018. HM utasítás
2. § (2) bekezdés szerinti szervezet megalakításáért felelős
vezetői a 29/2018. HM utasítás 6. § (1) bekezdése szerint
kiadott, az MH HFKP állománytábla helyesbítő ívének és
az MH 6. Sipos Gyula Területvédelmi Ezred (a továbbiakban: MH 6. TVE), az MH 2. vitéz Vattay Antal Területvédelmi Ezred (a továbbiakban: MH 2. TVE) új állománytáblájának kiadását követően az adott beosztás vagy munkakör feltöltése, feltöltésének megtervezése érdekében
pontosítják a továbbfoglalkoztatásra tervezett személyi állományra vonatkozó elgondolásokat, valamint szükség
szerint megtervezik a továbbfoglalkoztatásra nem tervezett személyi állomány felmentésének és szolgálatteljesítési vagy munkavégzési kötelezettség alóli mentesítésének
kezdő napját. A szolgálatteljesítési vagy munkavégzési
kötelezettség alóli mentesítések időpontját úgy kell meghatározni, hogy biztosítható legyen az átadás-átvétellel,
valamint a jogutód honvédelmi szervezet új szervezeti
rend szerinti működésével kapcsolatos feladatok végrehajtása.
5. A szervezeti változásban érintett személyi állomány
esetében a felelős vezető munkáltatói jogkörébe tartozó
személyügyi eljárások lefolytatására az együttes intézkedés hatályba lépését követő 14 napon belül kerül sor.
6. A személyügyi eljárások során tájékoztatni kell az
érintett személyi állományt a jogairól és ennek körében ismertetni kell a hivatásos és szerződéses katona esetében
a más jogviszonyba történő áthelyezés elősegítésének lehetőségét is.
7. Az MH HFKP parancsnokának és a 29/2018. HM
utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti szervezet megalakításáért felelős vezetőinek jogkörét meghaladó, magasabb
munkáltatói jogkörbe tartozó döntések esetén a személyi
javaslati lapokat a munkáltatói jogkör gyakorlójához
a személyi javaslati lap aláírását követő öt munkanapon
belül, de legkésőbb 2018. október 31-ig kell felterjeszteni.
8. A személyi állomány azon csoportját, akik megfelelnek a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 46. § (1) bekezdés r) pontja szerinti
feltételeknek, az MH HFKP személyügyi szerve tájékoztatja a közigazgatási tartalékállományba kerülés
(TARTINFO) lehetőségéről és az ehhez szükséges további
teendőkről. A honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak
közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008. (XII. 31.) HM rendelet
3/A. § (1) bekezdése szerinti felajánlás vizsgálatát a HVK
SZCSF szakállománya végzi.
9. Amennyiben a szervezeti változásban érintett hivatásos vagy szerződéses katona részére beosztás tervezési lap
került kiadásra, az érintett a tervezett beosztás elfogadásáról az állományilletékes szervezetnél, személyi javaslati
lapon nyilatkozik. A magasabb munkáltatói jogkörbe tartozók esetén a felterjesztésre kerülő személyi javaslati laphoz csatolni kell a beosztás tervezési lapot is.
10. A szervezeti változásban érintett, továbbfoglalkoztatásra kerülő hivatásos vagy szerződéses katonák új szolgálati beosztásba történő áthelyezésére, kinevezésére,
szolgálati beosztás hiányában rendelkezési állományba
helyezésére a 29/2018. HM utasítás 4. § (3) bekezdésében
meghatározott határidők figyelembevételével, de legkésőbb 2019. február 28-ig kerül sor.
11. A szervezeti változással érintett, az MH HFKP külföldön szolgálatot teljesítő tagja esetén a tájékoztatás és
a személyi beszélgetés az érintett személy külföldi szolgálata szerinti állományilletékes parancsnokának bevonásával, távközlési eszközök vagy elektronikus levelező
rendszerek igénybevételével kerül lefolytatásra, vagy
rendkívül indokolt esetben az érintett szolgálati érdekből
visszarendelhető.
12. A szervezeti változással érintett, az MH HFKP
90 napot meghaladó belföldi képzésre vezényelt tagja
a személyi eljárás időtartamára visszarendelhető, a vezénylés helye szerinti állományilletékes parancsnok
(vezető) értesítése mellett.
13. Az érintett személyügyi szervek a tárgynapi személyügyi eljárások alapján az érintett személyi állomány
vonatkozásában a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) rögzítik
a személyügyi nyilvántartásban kezelt adatok változásait.
14. Az érintett személyügyi szervek a személyügyi eljárás során keletkező adatok egységes rendben történő feldolgozása érdekében gondoskodnak arról, hogy a munkáltatói döntések, különösen a személyügyi parancsok és határozatok egy példánya – legkésőbb azok aláírását követő
30 napon belül – megküldésre kerüljön az MH Katonai
Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH KIKNYP) részére.
4. Katonai igazgatási feladatok 15. A szervezeti változásban érintett katonai szervezetek átadásra kerülő szervezeti elemeinek állományába tartozó önkéntes műveleti tartalékos (a továbbiakban: ÖMT)
és önkéntes területvédelmi tartalékos (a továbbiakban:
ÖTT) jogviszonnyal rendelkezők szerződésmódosításával
kapcsolatos feladatok az átadó MH HFKP parancsnoka,
valamint az átvevő területileg illetékes területvédelmi ezred parancsnoka között – az MH HFKP parancsnok által
meghatározottak alapján, – a 29/2018. HM utasítás 4. §
(1) bekezdés szerinti szervezési időszak végéig kerülnek
végrehajtásra. A szerződésmódosítás előkészítéséért az átadó MH HFKP parancsnoka felelős.
16. Az ÖTT állomány a szerződés módosításával a területileg illetékes területvédelmi ezred hadi állománytáblájában rendszeresített beosztásra kerül átszerződtetésre.
17. Az ÖMT állomány a szerződés módosításával
a) a megalakított katonai szervezet hadi állománytáblá
jában rendszeresített beosztásra, vagy a humán erőforrás
megtartása érdekében,
b) a 29/2018. HM utasítás 2. §-ban nevesített szervezetektől eltérő szervezetekhez, azok parancsnokaival történő
egyeztetés alapján, illetve
c) az a) és b) pont szerinti szervezeteknél beosztást el
nem fogadó állomány, az MH KIKNYP-vel történő egyeztetést követően az ideiglenes állományjegyzékekre kerülhet átszerződtetésre.
18. Az önkéntes védelmi tartalékos (a továbbiakban:
ÖVT) állomány átszerződtetésével kapcsolatos feladatok
az MH KIKNYP parancsnok, valamint a területileg illetékes területvédelmi ezredek parancsnokai között történő
egyeztetés alapján, a 29/2018. HM utasítás 4. § (1) bekezdésében meghatározott szervezési időszak végéig kerülnek végrehajtásra.
19. A területvédelmi ezredek és az MH HFKP a hadi
szervezeti erőre történő feltöltése érdekében a Magyar
Honvédség katonai szervezetei feltöltésének előkészítéséről és a készenlét fenntartását és fokozását biztosító hadkiegészítési szakfeladatokról szóló M/3/2012. (HK. 8.)
HVKF intézkedés (a továbbiakban: M/3/2012. (HK 8.)
HVKF intézkedés) 43. pontja alapján hajtják végre a gazdasági-és anyagi szolgáltatások keretében, a nemzetgazdasági technikai eszköz, ingatlan és szolgáltatás igényük tervezését, pontosítását.
20. A területvédelmi ezredek és az MH HFKP
az M/3/2012. (HK 8.) HVKF intézkedés 6. és 7. fejezete
alapján elkészítik a készenléti kategóriájuknak megfelelő
személyi kiegészítéssel kapcsolatos számvetéseiket, valamint a szükséges pontosításokat, amelyről a jelentéseket
a HM éves munkatervében meghatározott jelentési rend
alapján kell végrehajtani.
21. Jelen intézkedés 15. és 18–20. pontjaiban meghatározott feladatokat a Magyar Honvédség Hadrendje okmány alapján, a területileg illetékes területvédelmi ezred
által megalakítandó területvédelmi ezredek vonatkozásában is végre kell hajtani.
5. A jogviszony megszüntetésével kapcsolatos
rendelkezések 22. A foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszüntetése esetén a személyi állomány tagja részére – a HM
KGIR zárási időpontjainak figyelembevételével – illetménye és a Hjt., valamint a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvényben foglalt kivételekkel
egyéb járandóságai az utolsó munkában töltött napon, de
legkésőbb az azt követő tizenöt napon belül kifizetésre,
a jogviszonyra vonatkozó igazolások kiadásra kerülnek.
23. A foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszüntetése esetén a személyi állomány tagját tájékoztatni kell az
önkéntes tartalékos szolgálat vállalásának lehetőségéről,
típusairól, valamint az ezzel járó kötelezettségekről, jogosultságokról és járandóságokról.
6. A civil munkaerőpiacra történő visszaillesztés
feladatai 24. Az MH HFKP személyi állományából a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra
történő visszaillesztésének humánszolgálati feladatait
az érintett személyügyi szerv szakállománya végzi, amelynek során együttműködik a területileg illetékes állami foglalkoztatási szervekkel és az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal.
25. A HVK SZCSF csoportfőnöke az MH HFKP személyügyi szerv vezetőjének igénye esetén szakmai támogatást biztosít a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek
civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének humánszolgálati feladataival összefüggő feladatok szakszerű
végrehajtásában, valamint elősegíti az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal történő kapcsolattartást.
7. A költségvetési és illetménygazdálkodással
kapcsolatos feladatok 26. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerint újonnan létrehozott katonai szervezetek az MH HFKP-val
egyeztetve katonai szervezetenként összeállítja az átvételre tervezett állománykategóriánkénti többletlétszám igényét és azt a 29/2018. HM utasítás 7. § (1) bekezdés
a) pontja szerint megküldi a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) részére.
27. A pénzügyi és számviteli feladatok végrehajtása érdekében a szervezeti változásban érintett katonai szervezetek:
a) a létszámváltozásnak megfelelően igénylik a Magyar
Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII. 8.)
HM rendelet alapján élelmiszer-utalványban részesülők
részére biztosítandó utalványokat,
b) a közalkalmazotti illetménygazdálkodásról szóló
113/2005. (HK 1/2006.) HM utasítás rendelkezéseinek
megfelelően a közalkalmazotti állomány foglalkoztatásához szükséges létszámot és béralapot 2018. október 31-ig
igénylik a HM VGH-tól.
28. A HM VGH a 26. pont szerint igénylés figyelembevételével kezdeményezi a szükséges előirányzat-átcsoportosításokat.
29. A szervezeti változásban érintett katonai szervezetek az átadásra kerülő szervezeti elemeinek személyi állományát a 2018. szeptember 30. hóvégi számfejtést követően, de legkésőbb 2019. február 28-ig áthelyezik az átvevő
katonai szervezetek állományába.
30. A 29. pontban szereplő számfejtési határidőt követően áthelyezett személyi állomány pénzügyi ellátását, az
átvevő katonai szervezet pénzügyi biztosítását ellátó Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúrája biztosítja.
31. A HM VGH főigazgatója az együttes intézkedés hatálybalépését követő öt munkanapon belül kezdeményezi
a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli ellátási-utaltsági rendjéről szóló 14/2014. (HK 6.) HM VGHÁT
szakutasítás módosítását.
32. A szervezeti változásban érintett katonai szervezetek pénzügyi ellátását végző katonai szervezetek – a személyi állomány maradéktalan pénzügyi feladatainak végrehajtása érdekében – elkészítik, vagy pontosítják az ellátott katonai szervetekre vonatkozó pénzügyi ellátási rendet
és azt 2018. november 15-ig jóváhagyásra felterjesztik az
érintett katonai szervezetek parancsnokai részére.
8. Hadműveleti feladatok 33. A szervezeti átalakításban érintett katonai szervezetek hadműveleti szakmai feladatai végrehajtását a HVK
Hadműveleti Csoportfőnökség az együttes intézkedés hatályba lépését követő öt munkanapon belül szakutasításban szabályozza.
9. Logisztikai feladatok 34. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerint újonnan létrehozott katonai szervezetek telephelyként működő szervezeti elemeit logisztikai ellátásra a 29/2018.
HM utasítás 2. § (4) bekezdés szerinti katonai szervezetekhez utaljuk.
35. Az MH HFKP jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő ötödik napig adja meg a 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerint újonnan létrehozott katonai
szervezetek logisztikai ellátására vonatkozó módosító javaslatát a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) részére.
36. A HVK LOGCSF a 35. pontban meghatározottak
alapján pontosítja és kiadja a módosított HM fejezet béke
és békétől eltérő időszaki logisztikai utaltsági rendjét (a továbbiakban: LUR).
37. A HM VGH kezdeményezi az ellátó katonai szervezet
által megadott igények alapján az elhelyezési utaltsági rend
és szolgáltatási szerződés szükség szerinti pontosítását.
38. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
szervezeti elemek átadása, átadás-átvétel keretében valósul meg. Az átadás-átvételt a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 9/2017. (HK 5.)
HM VGHÁT szakutasítás 1. melléklet 1. függeléke Leltározási és Leltárkészítési Szabályzatban foglaltak figyelembevételével hajtsák végre.
39. Az átadás-átvételről szóló jegyzőkönyvet az átadó
MH HFKP és a 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés
szerinti átvevő MH katonai szervezet parancsnoka 2018.
október 31-ig jóváhagyásra felterjeszti a HVKF részére.
40. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
szervezetek állománytáblás eszközeit és anyagait
a 29/2018. HM utasítás 2. § (4) bekezdés szerinti logisztikai ellátását végző szervezet veszi át. A LUR alapján biztosított eszközök és anyagok a LUR szerinti ellátó szervezet vagyonában maradnak, amely gondoskodik a szervezethez, illetve személyhez kötésről.
41. A szervezeti változásban érintett katonai szervezetek közötti anyagmozgatás kizárólag az ESZKÖZ program
által készített mozgásbizonylatokon történik, amelyeket
a szervezeti elem átadásával érintett katonai szervezet,
mint átadó és az újonnan létrehozott katonai szervezet
mint átvevő szervezet kijelölt anyagfelelősei aláírnak, és
a logisztikai ellátásukat végző szervezet bélyegzőjével hitelesítenek.
42. A szervezeti változással érintett katonai szervezet
átadással érintett szervezeti elemének személyi állománya
2018. október 15-ig elszámol a személyhez kötött elszámolás-köteles anyagokkal és eszközökkel az ellátását végző anyagnem-felelősnek.
43. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
szervezetek megalakításáért felelős vezetője által átvevőként kijelölt személyek – a LUR szerint illetékes katonai
szervezet parancsnoka által kijelölt bizottsági tagok ellenőrzése mellett – az MH HFKP parancsnoka által átadóként
kijelölt személyektől 2018. október 31-ig helyiségleltár
alapján átveszik az átadó katonai szervezet által nyilvántartott szolgálati, iroda és egyéb helyiségeket, berendezési
tárgyakat, bútorzatot, valamint a Részletes Felszerelési
Könyv, illetve szakanyag-nyilvántartások szerint a személyhez kötött elszámolás-köteles szakanyagokat.
44. A kijelölt ellátó katonai szervezetek a működési feltételeinek kialakítása és ellátása érdekében a szervezeti
elem és az ezredtörzsek által igényelt eszközöket és anyagokat a saját raktári készletéből – szükség esetén belső átcsoportosítást követően – biztosítják, a nem biztosítható
anyagokat és eszközöket pedig az MH Logisztikai Központtól megigénylik.
45. A technikai eszközök vonatkozásában a megalakítást követő 30 napig az MH 2. TVE és az MH 6. TVE elkészítik az állománytábla módosítási javaslatokat, besorolják a technikai eszközöket, valamint belső intézkedésben
rögzítik az igénybevételek rendjét.
46. A MH 2. TVE, az MH 6. TVE, valamint az MH 21.
Területvédelmi Zászlóalj az alap működéshez és fenntartáshoz szükséges 2018. és 2019. évi anyag és
forrásigényeiket a szakmai ellátási utaltsági rend kiadását
követően 20 nappal megküldik a kijelölt ellátó szervezetek
részére.
10. Híradó, informatikai és információvédelmi
szakfeladatok 47. A híradó, informatikai és futár szolgáltatásokat
a szervezési időszak teljes ideje alatt biztosítani kell.
A szolgáltatások átcsoportosítására, csökkentésére, vagy
megszüntetésére csak a szervezési feladat végrehajtásának
ütemében kerülhet sor.
48. Az MH HFKP parancsnoka a 29/2018. HM utasítás
2. § (2) bekezdés szerinti szervezeti elemeinek átadása
tekintetében a híradó-informatikai szolgáltatások biztosításának, módosításának, megszüntetésének, valamint
a tudakozói adatbázisok módosítása érdekében a szervezetükre vonatkozó szervezeti és személyi változásokat az
együttes intézkedés hatálybalépését követő öt munkanapon belül megküldik a területileg illetékes híradóinformatikai üzemeltető szervezet részére. A megküldött
adatok tartalmazzák a változásban érintett személyek
nevét, rendfokozatát, beosztását, STN azonosítóját, valamint a részükre biztosítandó, módosítandó vagy törlésre
kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat. A híradó és
informatikai szolgáltatások elsődlegesen a jelenleg üzemelő eszközök felhasználásával kerül biztosításra.
49. A szervezési időszak előkészítése és időtartama alatt
a szervezeti változásban érintett katonai szervezetek kiemelt figyelmet fordítanak a szervezetük elektronikus
adatvagyonának hosszú távú biztosítására, amelynek érdekében intézkednek az elektronikus adatvagyon megfelelő
kezelésére, megőrzésére és védelmére.
50. A szervezeti változásban érintett katonai szervezetek parancsnokai felelősek a híradó és informatikai
eszközök mozgatásának megszervezéséért, azok ellátó
szervezetekkel történő egyeztetéséért, az eszközök
átadás-átvételéért, az informatikai eszközök átadás-átvételét megelőző adatmentések végrehajtásáért és az információvédelmi rendszabályok betartásáért. Kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy az adatok ne sérüljenek meg,
ne semmisüljenek meg, módosításukra ne kerüljön sor és
illetéktelen személyek ne férjenek hozzájuk.
51. Azon személyek, akiknek az eszközök és a szolgáltatások használatára vonatkozó jogosultsága megszűnik,
a használatukban lévő szolgálati rádiótelefont, SIM-kártyát, telefonkészüléket, faxberendezést, EDR-készüléket
és számítástechnikai eszközöket a jogosultság megszűnését követően haladéktalanul leadják az őket ellátó, megszűnéssel érintett katonai szervezet anyagnem-felelőse részére illetve az esetleges forgalmi díjköteles szolgáltatás
használatából keletkezett költségekkel elszámolnak.
Az adathordozóval, vagy adattárolási funkcióra alkalmas
memóriával rendelkező eszközök esetében a felhasználói
adatok, valamint a további használatot akadályozó
személyes beállítások és szolgáltatások megfelelő eljárással történő törlését – a szükséges adatok mentését követően – az eszközök leadása előtt kell elvégezni.
52. A szolgálati rádiótelefon-használatra vonatkozó
egyedi engedélyeztetési eljárás alá eső kérelmeket – ideiglenes kvóta megállapítása, külön engedélyhez kötött szolgáltatások és keretösszegek használata – a felelős vezetők
2018. október 15-ig felterjesztik a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló 23/2011.
(III. 2.) HM utasításban meghatározottak szerint.
53. A szolgálati rádiótelefonok használata a korábbi hívószám megtartásával 2018. október 1-jét követően is biztosításra kerül azon személyek részére, akik a továbbiakban is jogosultak szolgálati rádiótelefon használatára.
54. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek vezetői 2018. október 31-ig megküldik az elektronikus iratkezelő rendszerek – a NATO Irodaautomatizálási Rendszer (a továbbiakban: NIAR) és
az MH Védett Vezetési és Irányítási Rendszer (a továbbiakban: VVIR) – vendégfelhasználóinak pontosított névjegyzékét a HVK HIICSF részére. A HVK HIICSF intézkedik a NIAR és VVIR vendégfelhasználóinak felvételére.
55. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek szervezeti és funkcionális elemei elhelyezésének tervezésénél kiemelt szakmai és költséghatékonysági szempontként kell figyelembe venni, hogy
a minősített adatok védelme érdekében, jogszabály által
meghatározott fizikai biztonsági feltételekkel már részben
vagy teljes egészében rendelkező helyiségek a továbbiakban is a minősített adatok védelmével kapcsolatos
funkciójuknak megfelelően kerüljenek hasznosításra. Kifejezetten e körbe tartoznak a minősített adatok elektronikus feldolgozására kialakított helyiségek, az ügyeleti helyiségek, a minősített adatok tárolóhelyiségei, a nyilvántartó illetve ügyviteli helyiségek, rejtjelkörletek.
Amennyiben az érintett helyszínen a minősített adatok kezeléséhez nem állnak rendelkezésre a fizikai biztonsági
feltételek, úgy az érintett szervezet szolgálati úton haladéktalanul felterjeszti a kialakításra vonatkozó igényét
a HVK HIICSF részére.
56. Az akkreditált fizikai biztonsági területek és az
akkreditált biztonságtechnikai eszközök, adatkezelési engedélyei módosítását a 29/2018. HM utasítás 2. § szerinti
katonai szervezetek a szervezeti átalakítás miatti változás
lekövetése érdekében a szolgálati út betartásával kezdeményezik a Nemzeti Biztonsági Felügyeletnél.
57. A 29/2018. HM utasítás 2. § szerinti katonai szervezetek jegyzéket készítenek a más MH katonai szervezethez távozó személyek fényképes aktívkártyás belépési
engedélyeiről, melyet a szervezési időszak végéig megküld a HVK HIICSF részére. A szervezetből véglegesen
kiváló személyek belépési engedélyeivel a szervezési időszak végéig elszámolnak a HVK HIICSF részére.
58. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek megalakításáért felelős vezetője
a szervezési feladatokat érintő híradó, informatikai és információvédelmi tevékenység helyzetéről az intézkedés
hatálybalépésétől a szervezési időszak végéig havi rendszerességgel jelentést küld a szolgálati út betartásával
a HVK HIICSF csoportfőnöke részére.
59. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek megalakításáért felelős vezetője vagy
az általa kijelölt személy a Honvédelmi Minisztérium fejezet Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer felhasználói jogosultságok, valamint a kapcsolódó infrastrukturális elemek igénylésének és kiosztásának eljárásrendjéről szóló 9/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés (a továbbiakban: 9/2016. (HK 2.) HM
KÁT–HVKF együttes intézkedés) alapján intézkedik
a szervezeti változásban érintett személyi állomány HM
KGIR alkalmazásban történő munkavégzéséhez szükséges hozzáférési jogosultságainak (a továbbiakban: jogosultság) felülvizsgálatára. A felülvizsgált jogosultság engedélyezésére, módosítására vagy megszüntetésére, illetve a HM KGIR infrastrukturális feltételeinek biztosítására
a HM KGIR Portál kezdőoldalán a KGIR Üzemeltetési
Tájékoztatóból vagy a HM KGIR Útválasztón, az Űrlapok
mappából letöltött aktuális, a HM KGIR felhasználóinak
regisztrálásához és jogosultságainak definiálásához megnevezésű 3/A, illetve a végpont, munkaállomás létesítéséhez, áthelyezéséhez és megszüntetéséhez megnevezésű
3/C jelű adatlapok kitöltésével és a 9/2016. (HK 2.) HM
KÁT–HVKF együttes intézkedés szerinti eljárásrend alapján kezdeményezhető a felhasználók részére.
11. Dokumentumvédelmi és ügyviteli feladatok 60. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek vezetői a nyílt és a minősített adatok
kezelésére az önkéntes tartalékosok területvédelmi feladatokra történő felkészítését végző szervezeteknél működő
Kezelő pontokat, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről
szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 36. §-a alapján
az átadás-átvételt követően tovább működtetik.
61. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek feladatátadásban érintett szervezeti
elemeihez tartozó, az átadás-átvételben érintett ügyintézők iratjegyzékbe foglalják az általuk kezelt, a 29/2018.
HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti katonai szervezetek
további működéséhez szükséges iratokat. Az MH HFKP
ügyviteli szerve az ügyintézők által előkészített iratokat,
iratjegyzéken átadja a 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti katonai szervezetek ügyviteli szervének.
A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti katonai
szervezetek ügyviteli szerve 2018. december 15-ig saját
ügyviteli rendszerébe integrálja az átvett iratokat.
62. Az átkerülő szervezeti elemek működéséhez szükséges minősített iratokat az MH HFKP olyan ütemezéssel
adja át a 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek ügyviteli szerve részére, hogy azok
folyamatos feldolgozása biztosított legyen.
63. Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár gondoskodjon az 56. pont szerinti Kezelő pontok
futárjárat rendszerbe történő felvételéről.
12. Az államháztartási belső ellenőrzéssel
és az operatív belső kontrollrendszerrel összefüggő
feladatok 64. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek megalakításáért felelős vezetője 2018.
október 31-ig kidolgozza a katonai szervezet államháztartási belső ellenőrzési rendszere kialakításának elgondolását és az MH HFKP parancsnok útján felterjeszti a HM
Belső Ellenőrzési Főosztály (a továbbiakban: HM BEF)
főosztályvezető részére egyetértésre.
65. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek megalakításáért felelős vezetője
2019. január 1-jétől gondoskodik a költségvetési szervek
belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzésről szóló
370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Bkr.) 15. § (1)–(2) és (5) bekezdésekben foglaltak szerinti
személy feltételek megteremtéséről.
66. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek vezetői a katonai szervezet Szervezeti
és Működési Szabályzatának jóváhagyását követő harmincadik napig kiadják a katonai szervezet államháztartási
belső ellenőrzésének szabályait tartalmazó belső ellenőrzési kézikönyvét.
67. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek vezetői 2019. február 28-ig az MH
HFKP parancsnok útján felterjesztik a katonai szervezet
2019. évi államháztartási belső ellenőrzési tervét a HM
BEF főosztályvezető részére.
68. Az államháztartási belső ellenőrzésekhez kapcsolódó az MH HFKP ellenőrzési okmányaiban megfogalmazott a 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti szervezeti elemeket érintő javasolt és meg nem valósult intéz
kedési feladatok az MH HFKP és a 29/2018. HM utasítás
2. § (2) bekezdés szerinti katonai szervezetek közötti átadás-átvétel tárgyát képezik. Az átadás-átvétel során
a 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti katonai
szervezetek megalakításáért felelős vezetője intézkedik
az átvett feladatok nyilvántartására és azok nyomon
követésére.
69. A 29/2018. HM utasítás 2. § szerinti katonai szervezetek a Bkr. 14. § (2) bekezdésében foglalt beszámolási
kötelezettségüket az átadásra kerülő intézkedésekre, valamint a feladatátadás következtében időszerűtlenné vált feladatokra történő utalással teljesítik.
70. Az MH HFKP szükség esetén pontosítja a 2018. évi
államháztartási belső ellenőrzési tervében szereplő célkitűzéseket, módosítja az éves államháztartási belső ellenőrzési tervét.
71. A 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti
katonai szervezetek vezetői a honvédelmi szervezetek belső kontrollrendszerének kialakításáról, működtetéséről és
fejlesztéséről szóló 43/2017. (VIII. 17.) HM utasításban
meghatározottak szerint 2019. január 1-ig kidolgozzák
a katonai szervezet operatív belső kontroll rendszerét és
annak okmányrendszerét.
13. Szervezési, deregulációs
és egyéb feladatok 72. A 29/2018. HM utasítás meghatározott és az együttes intézkedésben nem szabályozott feladatok tekintetében
érintett csoportfőnökségek csoportfőnökei szakterületük
vonatkozásában – szükség szerint – az együttes intézkedés
hatálybalépését követő öt munkanapon belül kiadják,
illetve pontosítják szakutasításaikat.
73. Az éves és havi munkatervek összeállításával és
a tervezett feladatok megvalósulásának nyomon követésével összefüggő feladatokról szóló 2/2014. (I. 21.) HM utasításban meghatározott feladatok végrehajtásáért 2018.
október 1-jétől a feladatokat átvevő 29/2018. HM utasítás
2. § (2) bekezdés szerinti katonai szervezetek vezetői felelősek.
74. Az MH HFKP parancsnoka a szervezeti változásban
érintett, továbbfoglalkoztatásra kerülő hivatásos vagy
szerződéses katonák új szolgálati beosztásba történő áthelyezésével, kinevezésével egyidejűleg az azokat érintő
jogi és igazgatási feladatok vonatkozásában a folyamatban
lévő ügyekről kölcsönösen tájékoztatják egymást, és
a büntető-, méltatlansági, szabálysértési, fegyelmi, káreljárásokkal, pénzügyi követelésekkel összefüggő, folyamatban lévő eljárásokhoz kapcsoló dokumentumokat
az ügyviteli szabályoknak megfelelően megküldik
a 29/2018. HM utasítás 2. § (2) bekezdés szerinti katonai
szervezetek megalakításáért felelős vezetője részére.
75. A 29/2018. HM utasításban meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség elkészíti és az együttes intézkedés hatálybalépését
követő tizedik napig jóváhagyásra felterjeszti a Magyar
Honvédség Hadrendjét.
14. Záró rendelkezések 76. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és 2019. március 1-jén hatályát veszti.
Dr. Kádár Pál s. k.,
HM közigazgatási államtitkár