type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2017. (XII. 7.) IM rendelete az ügyvédi kamarai hatósági eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 206. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 81. § (2) bekezdés h) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A területi ügyvédi kamara és a Magyar Ügyvédi Kamara (a továbbiakban együtt: ügyvédi kamara) kérelemre induló
közigazgatási hatósági eljárásáért (a  továbbiakban: kamarai hatósági eljárás) az  e  rendeletben meghatározott
igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
(2) E  rendelet eltérő rendelkezése hiányában a  díj – az  eljárás résztvevőjének jogellenes magatartásával okozott
költségek, valamint a szakhatósági eljárásért fizetendő díj kivételével – magában foglal minden eljárási költséget.
2. A díj mértéke 2. § Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, az első fokú kamarai hatósági eljárás díja 3000 Ft.
3. § (1) Az  ügyvédi tagfelvétel iránti, valamint az  európai közösségi jogász és a  külföldi jogi tanácsadó ügyvédi kamarai
nyilvántartásba vétele iránti eljárás díja 200 000 Ft.
(2) Az  alkalmazott ügyvédi és a  kamarai jogtanácsosi tagfelvétel iránti, valamint az  alkalmazott európai közösségi
jogász ügyvédi kamarai nyilvántartásba vétele iránti eljárás díjának összege az (1) bekezdésben meghatározott díj
80%-a.
(3) Az  ügyvédjelölt és a  jogi előadó ügyvédi kamarai nyilvántartásba vétele iránti eljárás díjának összege
az (1) bekezdésben meghatározott díj 50%-a.
(4) Az ügyvédasszisztens ügyvédi kamarai nyilvántartásba vétele iránti eljárás díja 10 000 Ft.
4. § Ügyvédi kamarai nyilvántartásba vett kérelmező esetén
a) a kamarai tagságot, valamint az európai közösségi jogászi, alkalmazott európai közösségi jogászi és külföldi
jogi tanácsadói nyilvántartásba vételt eredményező kamarai formaváltási eljárás díjának összege a  3.  §
(1) bekezdésében meghatározott díj 75%-a,
b) az a) pont alá nem tartozó, kamarai tagságot nem eredményező kamarai formaváltási eljárás díja 10 000 Ft.
5. § Az ügyvéd, az  európai közösségi jogász és a  külföldi jogi tanácsadó ügyvédi tevékenység szüneteltetésének és
ügyvédi tevékenység szüneteltetést követő folytatásának engedélyezése iránti eljárás díjának összege 15 000 Ft.
6. § (1) Az ügyvédi iroda és az európai közösségi jogászi iroda (a továbbiakban együtt: ügyvédi iroda) nyilvántartásba vétele
iránti eljárás díja 30 000 Ft.
(2) A  Magyar Ügyvédi Kamara honlapján közzétett szerződésminta alkalmazásával készült alapító okirat benyújtása
esetén az (1) bekezdés szerinti eljárás díja 15 000 Ft.
(3) Az ügyvédi iroda nyilvántartásból való törlése iránti eljárás díja 30 000 Ft.
 (4) Az  ügyvédi iroda átalakulása, egyesülése, szétválása nyilvántartásba vétele iránti eljárás díja 30 000 Ft, amely
magában foglalja az egyidejűleg bejelentett más változások nyilvántartásba vételéért fizetendő díjat is.
 (5) Az  ügyvédi iroda székhelyváltoztatása, valamint az  aliroda vagy fiókiroda nyilvántartásba vétele iránti eljárás díja
15 000 Ft. 7. § (1) Az ügyvéd, az európai közösségi jogász, a külföldi jogi tanácsadó és az ügyvédi iroda átjegyzése iránti eljárás díja
30 000 Ft.
(2) A  kamarai jogtanácsos, az  alkalmazott ügyvéd, az  alkalmazott európai közösségi jogász, az  ügyvédjelölt és a  jogi
előadó átjegyzése iránti eljárás díja 15 000 Ft.
8. § (1) A 3. § (1) bekezdésében meghatározott díj magában foglalja a tagfelvételi vagy nyilvántartásba vételi kérelemmel,
a 4. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott díj a nem kamarai tag kamarai formaváltási kérelmével együttesen
ügyvédi iroda által előterjesztett kérelem elbírálásának díját is.
(2) A  6.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott díj magában foglalja az  ügyvédi iroda nyilvántartásba vétele iránti
kérelemmel együttesen előterjesztett aliroda vagy irattár nyilvántartásba vétele iránti kérelem elbírálásának díját is.
(3) A 6. § (3) bekezdésében meghatározott díj magában foglalja az ügyvédi iroda törlése iránti kérelemmel együttesen
az  ügyvédi tevékenységet gyakorló természetes személy kamarai tagságról való lemondása vagy az  ügyvédi
kamarai nyilvántartásból való törlése, valamint az  ügyvédasszisztens törlése iránt előterjesztett kérelem
elbírálásának díját is.
9. § A fiókiroda törvényben, illetve kamarai szabályzatban meghatározott feltételeknek való megfelelése
szakkérdésében lefolytatandó szakhatósági eljárás díja 15 000 Ft.
10. § A kérelemre lefolytatott kamarai hatósági ellenőrzés díja 100 000 Ft.
11. § (1) Ha az eljárásban az elektronikus kapcsolattartás nem kizárt és az ügyfél a kérelmét elektronikus úton terjeszti elő,
a díj összege az e rendeletben meghatározott díj 90%-a.
(2) Ha az  ügyfél az  eljárás során nem elektronikus kapcsolattartási módra tér át, a  díjat az  (1)  bekezdés alkalmazása
nélküli összegre egészíti ki.
3. A díj megfizetése, visszatérítése és nyilvántartása 12. § (1) A díjat a kérelem nem elektronikus előterjesztését, valamint a nem elektronikus kapcsolattartási módra való áttérést
megelőzően
a) átutalással vagy
b) ha az eljáró ügyvédi kamara ezt lehetővé teszi, házipénztárba készpénzzel vagy bankkártyával
kell megfizetni.
(2) A  területi kamara a  kérelem elektronikus előterjesztését követően haladéktalanul értesíti a  kérelmezőt az  ügy
azonosító számáról (a  továbbiakban: ügyazonosító szám). A  kérelem elektronikus előterjesztése esetén a  díjat
legkésőbb az ügyazonosító számról való értesítés kézbesítését követő munkanapon átutalással kell megfizetni.
(3) A  területi kamara több kérelem együttes előterjesztéséhez, előzetesen elektronikus úton előterjesztett kérelemre
összevont ügyazonosító számot ad ki. A  díjat az  összevont ügyazonosító számmal érintett kérelmek után
az  összevont ügyazonosító számról való értesítés kézbesítését követő nyolc munkanapon belül, de legkésőbb
a kérelmek előterjesztését megelőzően átutalással kell megfizetni.
(4) A  díjat átutalás esetén az  ügyvédi kamara honlapján közzétett számlaszámára kell megfizetni. Az  átutalás
közlemény rovatában fel kell tüntetni
a) az  (1)  bekezdés a)  pontja esetén az  ügyfél kamarai azonosító számát, ennek hiányában nevét és születési
idejét,
b) a (2) és (3) bekezdés esetén az ügyazonosító számot vagy az összevont ügyazonosító számot.
13. § (1) A díj az ügyben eljáró ügyvédi kamara saját bevételét képezi.
 (2) A  díjak kezelésére, elszámolására a  számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámolókészítési és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy
a nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie az ügyek számának és a befizetett díj összegének kimutatására.
14. § Az e rendeletben meghatározott díjak esetében
a) a  díjfizetési kötelezettségre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 28.  § (2) és
(3) bekezdését,
b) a fellebbezési eljárás díjára az Itv. 29. § (2) és (4) bekezdését,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. §-át,
d) a jogorvoslati eljárási díj visszafizetésére az Itv. 32. § (1) bekezdését,
e) a díjfizetés törlésére és visszatérítésére az Itv. 80. § (1) bekezdés f ), g) és k) pontját
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
4. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez  a  rendelet – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmincegyedik napon lép
hatályba.
(2) A 3. § (4) bekezdése és a 17. § a) pontja 2018. július 1-jén lép hatályba.
16. § (1) 2018. július 1-jét megelőzően elektronikus úton előterjesztett kérelem esetén a kamarai jogtanácsosi tagfelvétel és
jogi előadói nyilvántartásba vétel, valamint a  kamarai jogtanácsosi tagfelvételt vagy jogi előadói nyilvántartásba
vételt eredményező kamarai formaváltás iránti eljárás díjára, ha az  a  kérelmező számára kedvezőbb, a  kamarai
jogtanácsos és a jogi előadó által fizetendő regisztrációs díjról szóló 12/2017. (IX. 29.) IM rendelet [a továbbiakban:
12/2017. (IX. 29.) IM rendelet] szabályait – az  ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 181.  §-ában
meghatározott eltéréssel – kell alkalmazni.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján az eljárás díja a 12/2017. (IX. 29.) IM rendelet szerinti regisztrációs díj, akkor a regisztrációs
díj megfizetésére, visszatérítésére és nyilvántartására e  rendeletnek a  díj megfizetésére, visszatérítésére és
nyilvántartására vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
17. § Hatályát veszti
a) a 16. §,
b) a kamarai jogtanácsos és a jogi előadó által fizetendő regisztrációs díjról szóló 12/2017. (IX. 29.) IM rendelet
2. § (2) bekezdése és 3. alcíme. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
367/2017. (IX. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Hederics Jánost 2017. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
59/2012. (II. 27.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 59. § (1) bekezdés a) pontja alapján – a belügyminiszter javaslatára –
megállapítom, hogy Mogyoró Imre dandártábornok szolgálati viszonya 2012. február 20-ai hatállyal – a törvény
erejénél fogva – megszűnik, és erre tekintettel őt 2012. február 21-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2012. február 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1161/2018. (III. 27.) Korm. határozata a Modern Városok Program egyes városi közúti közlekedésfejlesztési projektjeinek megvalósításához szükséges feltételek biztosításáról.
1. A Kormány Győr, Nyíregyháza, Tatabánya és Veszprém megyei jogú városokkal a  Modern Városok Program
keretében kötött megállapodásokra tekintettel egyetért az  1.  melléklet szerinti projektek (a  továbbiakban:
Projektek) megvalósításával.
2. A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 50. Városi közúti projektek jogcímcsoporttal történő
kiegészítését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 3. A Kormány egyetért a Projektek pénzügyi fedezetének biztosítása érdekében – a pénzügyi tranzakciós illetékkel és
a  kapcsolódó kincstári díjakkal együtt számítva – 2018–2021.  évekre összesen 4 633 162 049 forint biztosításával
az alábbiak szerint:
a) az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Projektek megvalósításához 2018-ban
szükséges források biztosítása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 50. Városi közúti projektek
jogcímcsoport javára 288 988 540 forint, a  kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és a  kincstári díjak
forrásának biztosítása érdekében a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím javára 1 011 460 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy − a  megyei jogú városok
fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával − a  2019–2021.  évekre vonatkozó központi
költségvetés tervezése során gondoskodjon a  Projektek 2019–2021.  évi finanszírozása érdekében
a  2019–2021.  években szükséges legfeljebb 4 343 162 049 forint – pénzügyi tranzakciós illetéket és
a  kapcsolódó kincstári díjakat tartalmazó – forrás biztosításáról a  központi költségvetés XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, Közlekedési ágazati programok alcím,
Városi közúti projektek jogcímcsoport javára az alábbi ütemezés szerint:
ba) a 2019. évben 1 270 000 000 forint,
bb) a 2020. évben 621 162 049 forint,
bc) a 2021. évben 2 452 000 000 forint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a ba) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
a bb) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
a bc) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
4. A  Kormány az  Áht. 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében eljárva a  központi költségvetés
XVII.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, Közlekedési ágazati programok
alcím, Városi közúti projektek jogcímcsoport kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettségek – a kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékek és kincstári díjak összegével csökkentett – mértékét a 2019–2021. évekre az alábbiak
szerint állapítja meg:
a) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 265 570 503 forint,
b) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 618 995 565 forint,
c) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 2 443 447 932 forint.
5. A  Kormány egyetért a  Tatabánya, Bánhida és Sárberek városrészek összekötését biztosító, a  vasútvonalat
keresztező aluljárót magában foglaló útfejlesztés előkészítése és megvalósítása érdekében azzal, hogy a  3.  pont
szerint biztosított forrásokon túl – a  Modern Városok Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4/A.  §-a alapján meghozott jóváhagyó döntése esetén – a  beruházás
megvalósításához a  2018.  évben további 608 837 951 forint a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport
terhére kerüljön biztosításra Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata részére.
6. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli
miniszter bevonásával az 5. pontban foglalt támogatás biztosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Modern
Városok Program Bizottság részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 7. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Projektek megvalósításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. mellékletben foglalt ütemezés szerint
8. A  Kormány egyetért azzal, hogy a  Projektek építtetői feladatait a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen
működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) lássa el, önkormányzati tulajdonú projekt esetén – az illetékes
önkormányzat döntése alapján – az illetékes önkormányzat konzorciumi partnerként történő bevonásával.
9. A  Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Projektek megvalósítása érdekében támogatási
szerződést kössön a NIF Zrt.-vel.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. évre vonatkozó forrás rendelkezésre állását követően azonnal
10. A  Kormány egyetért azzal, hogy a  Projektek megvalósítása esetén a  beruházás megkezdése előtt önkormányzati
tulajdonba és kezelésbe tartozó, valamint a  beruházás keretén belül a  NIF Zrt. által megszerzett területen
megépített útszakaszok és csomópontok a beruházás befejezését követően önkormányzati tulajdonba tartozzanak.
11. A  Modern Városok Program keretében megvalósuló közlekedésfejlesztéssel kapcsolatos előirányzatátcsoportosításokról szóló 1552/2017. (VIII. 18.) Korm. határozat a következő 5. ponttal egészül ki:
[A Kormány]
„5. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti beruházások előkészítését a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő
zártkörűen működő Részvénytársaság végezze.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1497/2019. (VIII. 22.) Korm. határozata a Népművészet Mestere díj 2019. adományozásáról.
Magyarország Kormánya 2019-ben 1. Luka Lajos kosárfonónak,
 2. Csipkés Vilmos Sándor mesemondónak,
 3. Dervár Ferenc „Kume” dudásnak,
 4. Dobcsák Béla hagyományőrző juhásznak,
 5. Fetter Ferencné Boha Mária hímzőnek,
 6. Tóth Ildikó kékfestőnek,
 7. Jankovics Tamás fafaragónak,
 8. Kiss Árpádné Veres Katalin palástkészítőnek,
 9. Tófalvi „Gödri” Árpád táncosnak,
10. Bolvári Andrásné pingáló művésznek
a Népművészet Mestere díjat adományozza. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
284/2016. (VIII. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mensáros Dánielt
2016. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. augusztus 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
151/2017. (VI. 12.) Korm. rendelete a Budapesten létesítendő Roma Oktatási és Kulturális Központ megvalósítását célzó beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4.  § (1)  bekezdése és (2)  bekezdés a)  pontja tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontja tekintetében a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Budapest belterületén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti
35172 helyrajzi számon nyilvántartott, 1084 Budapest, Tavaszmező u. 6. szám alatti ingatlanon megvalósításra
kerülő Roma Oktatási és Kulturális Központ létrehozására és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális
fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással (a továbbiakban együtt: Beruházás) függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a  Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
valamint
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési munkákkal kapcsolatosak.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) A hatóságnak az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben a Ket. 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben úgy
kell egyeztetnie a  szakhatósággal, hogy az  egyeztetésre és a  felülvizsgált állásfoglalás kiadására legfeljebb nyolc
nap, környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén legfeljebb tizenöt
nap áll rendelkezésre.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § (1) A Beruházással összefüggésben a Műemléki Tanácsadó Testület szakértői véleményét be kell szerezni.
 (2) A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A Beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem szükséges, ha a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/C. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő örökségvédelmi
hatástanulmány az adott beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentum nem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti dokumentációt
kell készíteni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
131/2003. (XII. 11.) OGY határozata népi kezdeményezésről.
Az Országgyűlés a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései szerint megtárgyalta az ,,Egyetértünk azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényt
annak érdekében, hogy az állatkínzás bűncselekménynek minősüljön’’ tárgyú népi kezdeményezést, s arról a 2003. december 8-i ülésén a következők szerint döntött:
Az Országgyűlés a népi kezdeményezésben foglaltakkal
egyetért. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1295/2018. (VII. 2.) Korm. határozata egyes állami erdészeti társaságoknak, továbbá a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központnak a Vidékfejlesztési Program keretében meghirdetett gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívására támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
 1. 46.  § (1b)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva hozzájárul, hogy a  VP5-8.4.1-16 azonosító jelű,
„Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló felhívásra
a) a Bakonyerdő Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a Bakonyerdő Zrt. területén”,
b) a  DALERD Délalföldi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a DALERD Zrt. területén”,
c) az  EGERERDŐ Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása”,
d) az  ÉSZAKERDŐ Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása”,
e) a Gemenci Erdő- és Vadgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a Gemenc Zrt. területén”,
f ) a  Gyulaj Erdészeti és Vadászati Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a Gyulaj Zrt. területén 2018”,
g) a  KEFAG Kiskunsági Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási
potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása a KEFAG Zrt. területén 2018-ban”,
h) a Kisalföldi Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása a Kisalföldi Erdőgazdaság Zrt. által kezelt erdőterületeken”,
i) a  Mecsekerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Abiotikus erdőkárok helyreállítása a  Mecsekerdő
Zrt.-nél”,
j) a  NYÍRERDŐ Nyírségi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a NYÍRERDŐ Zrt. területén”,
k) a  Pilisi Parkerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság a „Természeti károk helyreállítása a  Pilisi Parkerdő
Zrt.-nél”,
l) a  SEFAG Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a SEFAG Zrt. területén”,
m) a Szombathelyi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása a Szombathelyi Erdészeti Zrt. területén”,
n) a  TAEG Tanulmányi Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  „Abiotikus erdőkárok
helyreállítása a TAEG Tanulmányi Erdőgazdaság Zrt. területén”,
o) a  VADEX Mezőföldi Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott
erdőkárok helyreállítása”,
p) a VERGA Veszprémi Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási potenciálban
okozott erdőkárok helyreállítása a VERGA Zrt. kezelésében lévő területen”
című támogatási kérelmet benyújtsa;
2. 46.  § (1b)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva hozzájárul, hogy a VP4-15.2.1.1-16 azonosító jelű,
„Az erdészeti genetikai erőforrások megőrzése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló
felhívásra
a) a  Gemenci Erdő- és Vadgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdészeti genetikai erőforrások
megőrzése a Gemenc Zrt. területén”,
b) a  Gyulaj Erdészeti és Vadászati Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdészeti genetikai erőforrások
megőrzése a Gyulaj Zrt. területén”,
c) a  KEFAG Kiskunsági Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  „Erdészeti genetikai
erőforrások megőrzése a KEFAG Zrt. területén”, d) a  Mecsekerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  „Erdészeti genetikai erőforrások megőrzése
a Mecsekerdő Zrt.-nél”,
e) a Pilisi Parkerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdészeti genetikai erőforrások megőrzése a Pilisi
Parkerdő Zrt.-nél”,
f ) a  Szombathelyi Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  „Erdészeti genetikai erőforrások
megőrzése a Szombathelyi Erdészeti Zrt. területén”,
g) a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ az  „Erdészeti faanyagtermő növények ex situ
gyűjteményeinek és törzsültetvényeinek fenntartása”
című támogatási kérelmet benyújtsa;
 3. 46.  § (1b)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva hozzájárul, hogy a VP4-15.2.1.2-17 azonosító jelű,
„Az erdészeti genetikai erőforrások fejlesztése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló
felhívásra
a) a  Gemenci Erdő- és Vadgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdészeti genetikai erőforrások
fejlesztése a Gemenc Zrt.-nél”,
b) a  Gyulaj Erdészeti és Vadászati Zártkörűen Működő Részvénytársaság az „Erdészeti genetikai erőforrások
fejlesztése a Gyulaj Zrt. területén II. rész”,
c) a  Mecsekerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  „Erdészeti genetikai erőforrások fejlesztése
a Mecsekerdő Zrt.-nél”,
d) a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ az  „Erdészeti faanyagtermő növények ex situ
gyűjteményeinek és törzsültetvényeinek fenntartása”
című támogatási kérelmet benyújtsa;
4. 46.  § (1b)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva hozzájárul, hogy a  VP4-8.5.2-17 azonosító jelű
„Az erdei ökoszisztémák térítésmentesen nyújtott közjóléti funkcióinak fejlesztése” című, gazdaságfejlesztést célzó
projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a) a  KEFAG Kiskunsági Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  „Császártöltési Parkerdő
fejlesztése”,
b) a  Mecsekerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  „Közjóléti létesítmények komplex fejlesztése
a Mecsekerdő Zrt. gazdálkodási területén”,
c) a Vértesi Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság a „Vértes közjóléti funkcióinak fejlesztése”
című támogatási kérelmet benyújtsa;
5. 46.  § (1b)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva hozzájárul, hogy a  VP5-8.3.1-17 azonosító jelű
„Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok megelőzése” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló felhívásra a  Mecsekerdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság „Az erdőgazdálkodási
potenciálban okozott erdőkárok megelőzése a Mecsekerdő Zrt.-nél” című támogatási kérelmet benyújtsa;
6. 46.  § (1b)  bekezdése és 201/H.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján hozzájárul a  VP5-8.4.1-16 azonosító jelű,
„Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló felhívásra a  TAEG Tanulmányi Erdőgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság
által benyújtott, a  „Szélsőséges időjárási viszonyok által okozott erdőkárok helyreállítása a  TAEG Tanulmányi
Erdőgazdaság Zrt. területén” című projektjavaslatra vonatkozó támogatói okirat kibocsátásához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2011. CXXXVIII. törvény az EUROFIMA Európai Vasúti Gördülőállomány-finanszírozási Társaság alapításáról szóló Egyezmény és Kiegészítő Jegyzőkönyve kihirdetéséről.
(Az EUROFIMA Európai Vasúti Gördülőállomány-finanszírozási Társaság alapításáról szóló Egyezmény és Kiegészítő Jegyzőkönyve
a Magyar Köztársaság vonatkozásában 1991. május 22-én léptek hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az EUROFIMA Európai Vasúti Gördülőállomány-finanszírozási Társaság alapításáról szóló Egyezményt
és Kiegészítő Jegyzőkönyvét (a továbbiakban: Egyezmény) e törvénnyel kihirdeti.
2. § Az Egyezmény hiteles német nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2011. október 10-i ülésnapján fogadta el.
sind, eine gleichlaufende beglaubigte Abschrift zukommen lässt EGYEZMÉNY
az EUROFIMA Európai Gördülőállomány Finanszírozási Társaság megalapításáról
A Németországi Szövetségi Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Spanyol Királyság,
a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Norvég Királyság, a Holland Királyság,
a Portugál Köztársaság, a Svéd Királyság, a Svájci Kantonszövetség és a Jugoszláv Föderatív Népköztársaság Kormánya,
az Egyezményhez csatlakozott még: 1957. március 18-án a Török Köztársaság Kormánya, 1957. augusztus 14-én
a Görög Királyság Kormánya, 1991. február 6-án a Magyar Köztársaság Kormánya, 1993. március 10-én a Horvát
Köztársaság Kormánya, 1993. május 6-án a Szlovén Köztársaság Kormánya, 1996. szeptember 19-én
Bosznia-Hercegovina Köztársaság Kormánya, 1996. november 27-én a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
Kormánya, 1998. április 2-án a Bolgár Köztársaság Kormánya, 2000. november 21-én a Szlovák Köztársaság kormánya,
2002. július 26-án a Cseh Köztársaság Kormánya, és 2006.október 17-én a Montenegrói Köztársaság Kormánya.
tekintettel arra, hogy a vasutak nemzetgazdaságon belüli feladatukat csak akkor képesek ellátni, ha végre tudják
hajtani a gördülőállomány szokásos felújításához és elengedhetetlen modernizálásához szükséges beruházásokat;
hogy a standardizálással és a közös anyagfelhasználással elérni kívánt fejlődés logikus kiegészítésre találjon az
anyagbeszerzések nemzetközi finanszírozását szolgáló eljárás bevezetésében; tekintettel arra, hogy az ilyen finanszírozási eljárás hozzájárulhat műszaki területen a vasutak európai szintű, fokozódó
integrációja érdekében kifejtett törekvések megszilárdulásához és arra, hogy ezek a finanszírozási módszerek
különösen alkalmasak a szabványos járművekre, amelyek tulajdona egyszerűen átruházható egyik országról a másikra;
tekintettel arra, hogy a Német Szövetségi Vasút, a Francia Vasutak Nemzeti Társasága, az Olasz Államvasutak, a Belga
Vasutak Nemzeti Társasága, a Svájci Szövetségi Vasút, a Holland Vasút, a Luxemburgi Vasutak Nemzeti Társasága,
a Jugoszláv Vasutak, a Portugál Vasúttársaság, az Osztrák Szövetségi Vasutak, a Dán Államvasutak és a Norvég
Államvasutak megállapodtak az Eurofima, az Európai Gördülőállomány Finanszírozási Társaság (a továbbiakban:
Társaság) megalapításáról; mivel a Társaság összetétele és célja alapján egyaránt közérdeket szolgáló, nemzetközi alakulat;
annak megállapításával, hogy a Társaság célja a szerződő felek vasúttársaságai felszerelésének és közérdeket szolgáló
üzemeltetésének lehető legjobb feltételek melletti támogatása; azon igénytől vezérelve, hogy ilyen körülmények között mindegyik társaság részére biztosított legyen a lehetséges
támogatás; annak felismerésével, hogy a Társaság gazdasági és pénzügyi területen kifejtett tevékenységét kivételes szabályokkal
kell támogatni, és hogy a Társaság alapítása és tevékenysége nem eredményezheti azt, hogy az érdekelt vasút
igazgatóságokra nagyobb adó- és járulékterhek háruljanak annál, mintha anyagbeszerzéseiket külön-külön, saját
forrásaikból finanszíroznák; tekintettel arra, hogy az anyagbeszerzéseit nagyrészt kölcsönökből finanszírozó Társaság csak akkor kaphat hitelt és
képes azokat fenntartani, ha a vasútigazgatóságok a Társasággal szemben felmerült kötelezettségeiket minden
körülmények között teljesítik; az alulírott képviselőket kinevezték, előírásszerű meghatalmazással ellátták, és a következő megállapodást kötötték:
1. cikk
a) Az Egyezményben érdekelt kormányok beleegyeznek a Társaság megalapításába, amelyre nézve az Egyezmény
mellékleteként csatolt alapszabályok (a továbbiakban: Alapszabályok) és szubszidiárius jelleggel a székhelyállam
joga irányadóak, amennyiben az Egyezmény másképp nem rendelkezik.
b) A székhelyállam kormánya foganatosítja a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az Egyezmény
hatálybalépését követően azonnal lehetővé váljon a Társaság megalapítása.
2. cikk
a) Az Alapszabályok és annak összes módosítása, amely az Alapszabályok feltételei szerint és a következő
rendelkezések figyelembevételével valósulnak meg, a székhelyállam jogának bármely ellentétes rendelkezésétől
függetlenül, jogerőssé válnak. b) Az Egyezményben részt vevő valamennyi kormány beleegyezése – amelyek részéről egy-egy vasúti igazgatás
a társaság részvényese – szükséges az Alapszabályok alábbiakat érintő módosításához:
– a Társaság székhelye, – célja, – időtartama,
– a vasútigazgatóságnak a Társaság részvényesévé történő felvételéhez szükséges feltételek,
– meghatározott esetekben szükséges minősített többség közgyűlési szavazáskor,
– az igazgatótanács tagjainak szavazategyenlősége, – a részvényesek helytállása a Társasággal kötött finanszírozási szerződésekért (az erről szóló rendelkezéseket
a mellékelt Alapszabályok 2., 3., 4., 9., 15., 18. és 26. cikkei tartalmazzák).
c) Az Alapszabályoknak az alaptőke növelését vagy leszállítását, a részvényesek szavazati jogát, az igazgatótanács
összetételét és a nyereség felosztását érintő változtatásaihoz (az erről szóló rendelkezéseket a mellékelt
Alapszabályok 5., 15., 18. és 29. cikkei tartalmazzák) a székhelyállam kormányának beleegyezése szükséges.
d) A székhelyállam kormánya a többi kormánynak haladéktalanul bejelenti a Társaság által elhatározott, az
Alapszabályokat érintő változtatásokat. A jelen cikk b) és c) bekezdése esetében a változtatások a bejelentésüktől
számított három hónapon belül válnak hatályossá, ha egyetlen olyan kormány sem emelt kifogást ellene,
amelynek jóváhagyása az érintett szakaszok szerint szükséges. Az esetleges kifogásokat közölni kell
a székhelyállam kormányával, amely a többi kormány tudomására hozza ezt.
e) Ha valamely kormány kifogást emel, akkor a többi kormánnyal, annak kérésére, konzultációt kezdenek az érintett
változtatás célszerűségének vizsgálatáról. 3. cikk
a) Ha a Társaság és a vasútigazgatóságok között, a Társaság által beszerzett anyag rendelkezésre bocsátásáról
létrejött szerződések a székhelyállam joghatálya alá kerülnek, a Társaság marad mindaddig az érintett anyag
tulajdonosa – ettől eltérő más kifejezett megállapodást kivéve –, amíg a teljes vételárat meg nem kapta anélkül,
hogy ezt jegyzékbe kellene venni. Abban az esetben, ha a szerződés bármely vasútigazgatóság késedelme miatt
válik tárgytalanná, a Társaságnak joga van a szerződés teljesítésének elmulasztása miatti kártérítés mellett az
érintett anyag visszaszolgáltatását is követelni anélkül, hogy vissza kellene térítenie az addig átvett kifizetéseket.
b) Ha a székhelyállam bíróságaihoz fordulnak, akkor a Társaság és a vasútigazgatóságok között létrejött
szerződésekből eredő, és a székhelyállam törvényeinek joghatálya alá tartozó jogvitákat a bíróságok befogadják.
4. cikk
a) A kormányok vasútigazgatóságaik részére minden, a Társaság alapításához kapcsolódó eljáráshoz szükséges
engedélyt megadnak. b) A kormányok vasútigazgatóságaik valamennyi, a Társaság tevékenységére vonatkozó eljárását megkönnyítik.
5. cikk
a) Abban az esetben, ha az állam, amely a Társaság részvényese, a fennálló, államon belüli rendelkezések alapján
nem felelős teljes vagyonával vagy vagyonának részével országa vasútigazgatóságának kötelezettségeiért, akkor
a kormány vállal kezességet a vasútigazgatósága részéről a Társasággal szemben felmerülő kötelezettségekért.
b) Ez a garancia mindazonáltal nem automatikusan biztosított, ha a fent nevezett vasútigazgatóság saját maga olyan
vasútigazgatóságért, amely nem részvényese a Társaságnak, vagy másik vasútvállalatért vállalt felelősséget. Ha ez
utóbbi esetben hiányzik azon kormány garanciája, amelyhez a részvényes igazgatósága tartozik, akkor a többi
kormány sem vállal garancia-kötelezettséget. 6. cikk
a) A Társaság ügynökségek vagy kirendeltségek alapításáról szóló határozatai valamennyi, a jelen Egyezményben
részt vevő és a Társaságban részvényes kormány jóváhagyásának hatálya alá tartoznak. A 2. cikk d) és
e) bekezdésében előirányzott eljárást alkalmazzák a Társaság jelen bekezdésben felsorolt határozataira.
b. A Társaság éves jelentéseket készít a Társaság fejlődéséről és pénzügyi helyzetéről az Egyezményben részt vevő
mindazon kormányoknak, amelyek vasútigazgatósága a Társaság részvényese. A kormányok tanácskozást
tartanak valamennyi, a Társaság tevékenységét érintő, közérdekű kérdésről, valamint az ezekkel kapcsolatban
szükséges intézkedésekről. 7. cikk
a) A jelen Egyezményben részt vevő kormányok szükség esetén megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
a társaság által eszközölt, a vasútigazgatóságok gördülőállománnyal történő ellátását célzó és a tulajdon azonnali
vagy későbbi átruházásával járó ügyletek úgy legyenek végrehajthatók, hogy abból, összevetve ugyanazon
anyag vasútigazgatóságok általi közvetlen beszerzésével ne merüljenek fel kiegészítő adóterhek.
b) Ugyanilyen módon a kormányok szükség esetén megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy
a gördülőállományok be- és kivitele a fenti bekezdésben leírt ügyletek keretében úgy legyen végrehajtható, hogy
abból, összevetve ugyanazon anyag vasútigazgatóságok általi közvetlen behozatalával és kivitelével, ne
merüljenek fel további adó- és vámterhek. c) A Társaság székhelyállama által a Társaság megalapításához és üzleti tevékenységéhez nyújtott különleges
adózási előnyök képezik a székhelyállam kormánya és az Egyezményben részt vevő többi kormány között
létrejött, a jelen Egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyv tárgyát.
8. cikk
A jelen Egyezményben részt vevő kormányok szükség esetén intézkedéseket foganatosítanak annak érdekében, hogy
megkönnyítsék a Társaság üzleti tevékenységének megfelelő anyagok be- és kivitelét.
9. cikk
A jelen Egyezményben részt vevő kormányok devizaszabályaik keretén belül megteszik a szükséges intézkedéseket,
hogy biztosítsák a Társaság alapításával és üzleti tevékenységével összefüggő pénzmozgások végrehajtását.
10. cikk
Ha később kiderülne, hogy a jogi előírásoknak a székhelyállamban vagy egy másik, az Egyezményben részt vevő
kormány országában, a Társaság céljának követése érdekében történő alkalmazása nehézségeket okozhat, akkor az
érintett kormány a többi kormánnyal együtt, egyikük megkeresése alapján konzultációt kezd a nehézségek jelen
Egyezmény rendelkezéseinek szellemében történő és a 7. cikk c) bekezdésében említett kiegészítő jegyzőkönyvnek
megfelelő rendezésére. 11. cikk
a) Azon európai ország kormánya, amely nem írta alá a jelen Egyezményt, alkalmazásának dátumától kezdődően
a Svájci Kormányhoz intézett bejelentés útján csatlakozhat ahhoz.
b) Azon kormány csatlakozása, amely nem tagja a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciájának, csak akkor
válik hatályossá, ha valamennyi, az Egyezményben részt vevő állam kormánya a Svájci Kormánynál bejelenti
jóváhagyását. c) Az Egyezményhez történő csatlakozás a 7. cikk c) bekezdésében említett kiegészítő jegyzőkönyvhöz történő
csatlakozást vonja magával. 12. cikk
A jelen Egyezmény a Társaság fennállásának időtartamára jött létre.
13. cikk
a) A jelen Egyezményben érdekelt azon kormány, amely részéről egyetlen vasútigazgatóság sem részvényese
a Társaságnak, vagy amely részéről minden részvényes vasútigazgatóság kivált a Társaságból, a Svájci
Kormányhoz intézett bejelentéssel, három hónapos felmondási határidő betartásával állhat el az Egyezménytől.
Amennyiben a székhelyállam kormánya áll el az Egyezménytől, mindaddig nem bocsátható el az Egyezményből,
amíg a Társaság székhelye nem kerül másik államba.
b) Ha a jelen cikk szerinti kormányok bármelyike kiválik az Egyezményből, vasútigazgatóságának vagy
vasútigazgatóságainak a Társaság részvényeseként vállalt, az 5. cikkből fakadó kötelezettségei változatlanul
fennmaradnak. 14. cikk
Az Egyezményben részt vevő kormányok közötti, az Egyezmény értelmezését és alkalmazását érintő jogviták, más
eljárásban történő megegyezés hiányában, a Nemzetközi Bíróság döntésének hatálya alá tartoznak.
15. cikk
a) Az Egyezmény a Svájci Kormány általi, a 7. cikk c) bekezdésében említett kiegészítő jegyzőkönyvvel együtt
történő ratifikálást követő egy hónappal lép hatályba és akkor, ha annyi kormány vagy ratifikációs fenntartás
nélkül aláírta, vagy arra vonatkozó ratifikálási okiratát átadta, hogy ezen kormányok vasútigazgatóságainak
részvénytulajdona a Társaság alaptőkéjének 80%-át teszi ki. b) Minden aláíró részére, amely az Egyezményt később ratifikálja, az a ratifikációs okirat letétbe helyezésével lép
hatályba. c) A ratifikációs okiratok a Svájci Kormánynál kerülnek letétbe helyezésre.
16. cikk
a) A fentiekben említett cikk változatlanul hagyása mellett az aláírók egyetértenek abban, hogy a jelen Egyezmény
átmenetileg olyan mértékben lép hatályba, ahogyan országaik alkotmányos rendelkezései megengedik.
Aláíráskor minden egyes kormánnyal tudatják, milyen feltételekkel és milyen mértékben lép az Egyezmény
átmenetileg hatályba. b) A jelen cikk minden, az Egyezményt a ratifikálás fenntartásával vagy anélkül aláíró kormány számára hatályba lép,
mihelyt a Svájci Kormány az Egyezményt és a 7. cikk c) bekezdésében említett kiegészítő jegyzőkönyvet ratifikálta.
17. cikk
A Svájci Kormány valamennyi, az Egyezményben részt vevő kormányt és a Társaságot tájékoztatja a ratifikációs
okiratok, a csatlakozási nyilatkozatok és felmondások letétbe helyezéséről, illetve átadásáról. Ugyancsak tudatja az
Egyezmény hatálybalépésének dátumát is. Az Egyezmény okiratba foglalására alaki és tartalmi tekintetben megfelelőnek ítélt felhatalmazással bíró, alulírott
képviselők aláírták a jelen Egyezményt. Feljegyezve Bernben, 1955. október 20-án, francia, német és olasz nyelven, egy példányban, amely a Svájci Kormány irattárába került letétbe helyezésre,
és amelyről a Svájci Kormány minden kormány részére, amely tagja a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciájának, megegyező, hiteles másolatot
juttat el. KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV a vasúti anyagok finanszírozására létrejött társaság, az EUROFIMA Európai Gördülőállomány
Finanszírozási Társaság megalapításáról szóló Egyezményhez A Németországi Szövetségi Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Spanyol Királyság,
a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Norvég Királyság, a Holland Királyság,
a Portugál Köztársaság, Svéd Királyság és a Föderatív Jugoszláv Népköztársaság Kormánya egyrészről, és a Svájci
Kantonszövetség Kormánya másrészről, amelyek aláírták az Európai Gördülőállomány Finanszírozási Társaság alapításáról szóló Egyezményt (a továbbiakban:
Egyezmény), tekintettel az Egyezmény 7. cikk c) bekezdésére, annak megállapításával, hogy az Európai
Gördülőállomány Finanszírozási Társaság (a továbbiakban: Társaság) alapszabályai, amelyeket az Egyezményhez
csatolnak, előirányozzák a Társaság részére különleges adóelőnyöket biztosítani a Társaság megalapításához és
tevékenységéhez, az alábbi megállapodást kötötték: 1. cikk
A Társaság mindaddig a következő adómentességeket élvezi – anélkül hogy ez érintené a 7. cikk a) és b) bekezdésének
rendelkezéseit – Svájcban, amíg székhelye itt található: 1. Mentesség a Társaság által kibocsátott részvényekre kivethető adó alól.
2. Mentesség a jövedelmekre, a tőkére és a tartalékokra kivethető nyereségadó alól, valamint valamennyi, ezek
helyébe lépő jövőbeli, közvetlen szövetségi adó alól. 3. a) Mentesség a részvény-kibocsátási adó alól valamennyi, a Társaság 1993. március 31. után kibocsátott
kötvény címeire; b) Mentesség a forgalom utáni adófizetési kötelezettség alól a Társaság 1993. március 31. után indított
értékpapír ügyleteire; c) Mentesség a Társaság kötvényei utáni kamatokra kivethető elszámolási adó alól, amely kötvényeket
kizárólag külföldön bocsátják ki, a Svájci Tőzsdén viszont nem jegyeznek, és ezek kamat- és visszafizetési
szolgálatát kizárólag külföldi szervezetek teljesítik. 4. A Svájci Kormány nem vet ki elszámolási adót azon osztalékok után, amelyeket a Társaság a vasútigazgatóságok
részére fizet ki. 5. A Svájci Kormány nem vet ki pótlékot a cégjegyzékbe történő bejegyzésért fizetendő alapilletékre.
6. Mentesség a kantonok és az önkormányzatok által kivethető, a Társaság bevételei és vagyona utáni adók alól
Basel-Stadt kantonban. 7. 1995. január 1-jei hatállyal mentesség a szövetségi forgalmi adó alól, amely mentességet jelent az alanyi
adófizetési kötelezettség alól, összekapcsolva az adóelőleg-fizetés alóli mentesség igényével.
2. cikk
A fenti jegyzőkönyv a Svájci Kormány általi ratifikálással lép hatályba, amely a többi aláíró kormány tudomására hozza
a ratifikálás megtörténtét. Az Egyezmény okiratba foglalására alaki és tartalmi tekintetben megfelelőnek ítélt felhatalmazással bíró, alulírott
képviselők aláírták a jelen jegyzőkönyvet. Feljegyezve Bernben, 1955. október 20-án, francia, német és olasz nyelven, egy példányban, amely a Svájci Kormány irattárába került letétbe helyezésre,
és amelyről a Svájci Kormány minden kormány részére, amely tagja a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciájának, megegyező, hiteles másolatot
juttat el.” 3. § (1) E törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
31/2013. (IV. 25.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pécsi Járásbíróság 5. B. 96/2013/3. számú
megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1996/2015. (XII. 28.) Korm. határozata a Berkenye község külterületén fekvő, ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja az ingatlan-nyilvántartás adatai szerint Berkenye község külterületén
fekvő 03/4 helyrajzi számú földrészlet szántó művelési ágban nyilvántartott „a” alrészletét, valamint ezen
földrészletből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1670/2017. (IX. 15.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  szerződés szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Kovács
János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország teheráni nagykövetségének a vezetésére kapott
megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarország Türkmenisztánban való képviseletére kapott
megbízása alól.
Budapest, 2016. november 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2004. (IV. 5.) ME határozata a Központi Statisztikai Hivatal elnökhelyetteseinek felmentéséről.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 4. §-ának
(2) bekezdése alapján
dr. Soós Lőrincet és
dr. Vukovich Gabriellát a Központi Statisztikai Hivatal
elnökhelyettesi tisztségéből — közszolgálati jogviszonya érintetlenül hagyása
mellett —
2004. március 31-i hatállyal felmentem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1783/2015. (X. 30.) Korm. határozata a 2019. Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) Budapesten történő megrendezésének támogatásáról.
A Kormány a 2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) Budapesten történő megrendezése érdekében
 1. támogatja, hogy a  Maccabi Vívó és Atlétikai Club (a  továbbiakban: Maccabi VAC) – a  Magyarországi Zsidó
Hitközségek Szövetsége (a  továbbiakban: MAZSIHISZ) és a  Magyar Testgyakorlók Köre Budapest (a  továbbiakban:
MTK) közreműködésével közösen létrehozott Pályázati Előkészítő Bizottság eredményeire támaszkodva – pályázatot
nyújtson be a  2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) magyarországi rendezési jogának megszerzése
érdekében;
2. egyetért azzal, hogy a  2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) rendezési jogának elnyerése esetén,
a  rendezéshez szükséges költségek biztosítása érdekében, az  MTK-n keresztül – a  Maccabi VAC, a  MAZSIHISZ és
az  MTK által – a  2019. évi Maccabi Európa Játékok (EMG 2019) szervezése és lebonyolítása céljából létrehozandó
gazdasági társaság részére legfeljebb 2100 millió forint összegű forrás biztosításra kerüljön a központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a rendezési jog elnyerése esetén, a rendezési költségek felmerülése ütemében a 2016. év során,
illetve a 2017–2019. évi központi költségvetés tervezése keretében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2017. (VIII. 7.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2017. szeptember 1. napjától 2018. február 28.
napjáig Sipos Imrét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja a pedagógusképzés, a pedagógus-továbbképzés és a köznevelési
ágazati-szakmai stratégiák fejlesztésével kapcsolatos koordinációs feladatokat. A  miniszteri biztos feladatkörében
eljárva ellátja különösen a következő tevékenységeket:
a) részt vesz az Eszterházy Károly Egyetem keretein belül működő Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetre vonatkozó,
a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 14/A.  § szerinti sajátos döntéshozatali, szervezeti
és működési rend, költségvetési és munkatervi, továbbá belső intézményi szabályozás tartalmi fejlesztésében;
b) közreműködik a  Modern Városok Program keretében a  Székesfehérvári Középiskolai Campus fejlesztési,
megvalósítási feladataiban;
c) részt vesz a  feladatkörébe tartozó jogszabályok, döntések, köznevelési ágazati-szakmai stratégiák szakmai
előkészítésében, végrehajtásában, a  minisztérium szakmai álláspontjának kialakításában, a  társadalmi
szervezetekkel való kapcsolattartásban;
d) közreműködik a köznevelés szakmai és társadalmi kapcsolatainak gondozásában, különös tekintettel a Nemzeti
Pedagógus Kar, az Országos Köznevelési Tanács, valamint a Köznevelési Kerekasztal tevékenységét illetően;
e) képviseli a  minisztériumot a  társadalmi és állami szervek előtt, tárcaközi bizottságokban, hazai és – külön
felkérés alapján – nemzetközi szervezetekben;
f ) ellátja az  a)–e)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az oktatásért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A  miniszteri biztos a  tevékenységéért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja szerint havi bruttó 600  000 Ft összegű
díjazásra és az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában
meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2017. (III. 10.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
318/2012. (XII. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök
előterjesztésére – a magyar–brazil gazdasági, kulturális és sportkapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Paulo Antônio Skaf, a Sao Paulo-i Gyáriparosok Szövetsége elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. november 6.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
20/2014. (V. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján 2014. május 7. napjától az  új Kormány
megalakulásáig terjedő időtartamra dr. Cserháti Pétert egészségügyi struktúraváltásért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az egészségügyi struktúraváltással összefüggő 2013–2014. évi betegút szervezési és finanszírozási feladatok
ellátása,
b) a  rehabilitációs fekvőbeteg és járóbeteg szakellátás területén megkezdett átalakítások előkészítésének
folytatása,
c) az a) és b) pontban foglalt feladatok ellátásához szükséges 2007–2013. évi, illetve a 2014–2020. évi Új Széchenyi
Terv végrehajtásának és tervezésének felügyelete,
d) a  gyógyászati segédeszköz ellátás új rendszerének kialakításában való közreműködés az  új Országos
Fogyatékosügyi Program végrehajtásának 2012–2013. évekre vonatkozó intézkedési tervéről szóló 1056/2012.
(III. 9.) Korm. határozatban foglaltaknak megfelelően.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 41/2013. (XI. 8.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1008/2012. (I. 20.) Korm. határozata a 2011. kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos előzetes adatszolgáltatásról.
A Kormány az irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél és fejezeti kezelésű előirányzatoknál
a kötelezettségvállalással terhelt maradványokról a melléklet szerinti adatszolgáltatási kötelezettséget rendeli el.
Az érintett intézményeknek az adatszolgáltatást a területileg illetékes (számlavezető) kincstár megyei igazgatóság
állampénztári irodához kell megküldeni. A kincstár az adatszolgáltatás ellenőrzése után összesítő kimutatást készít
a nemzetgazdasági miniszter részére. A maradvány terhére kifizetés csak a bejelentett kötelezettségvállalásokra
teljesíthető.
Felelős: fejezetet irányító szervek vezetői
Magyar Államkincstár elnöke
Határidő: adatszolgáltatásra: január 30.
adatszolgáltatás feldolgozására: február 9.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1434/2017. (VI. 29.) Korm. határozata a VEKOP-6.3.3-16-2017-00001 azonosító számú („Komplex Szociális és Gyermekjóléti Intézmény építése Érden” című), egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  VEKOP-6.3.3-16-2017-00001 azonosító számú, „Komplex Szociális és Gyermekjóléti Intézmény építése
Érden” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat (a továbbiakban: projektjavaslat)
1. melléklet szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslat támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (I. 18.) MBFSZ utasítása az integritási és korrupciós kockázatokat érintő ügyekkel kapcsolatos eljárások intézéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államigazgatási szervek integritásirányítási
rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésében foglaltakra
figyelemmel, a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat működésével összefüggő visszaélésekre, szabálytalanságokra, integritási
és korrupciós kockázatokra vonatkozó bejelentések fogadására és kivizsgálására vonatkozó általános eljárásrendet az alábbiak
szerint szabályozom:
1. Az utasítás hatálya, a foglalkoztatási jogviszony típusától függetlenül, a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálatnál
(a továbbiakban: MBFSZ) dolgozó munkatársaknak az MBFSZ-ben végzett tevékenységével kapcsolatos magatartására,
továbbá az MBFSZ jogszabályok szerinti, illetve a szervezet célkitűzéseinek, értékeinek és elveinek megfelelő
működésére terjed ki.
Az utasítás hatálya nem terjed ki a munkatársak azon jogsértő magatartására, amellyel kapcsolatban más jogszabály
szerint kijelölt szerv jogosult és köteles eljárni.
2. Az integritási és korrupciós kockázatokat érintő ügyekkel kapcsolatos eljárásokról szóló szabályokat az 1. melléklet
tartalmazza.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti az integritási és korrupciós kockázatokat érintő ügyekkel kapcsolatos eljárások intézéséről szóló
1/2014. (XII. 18.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
1932/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Szeged Megyei Jogú Város tömegközlekedése elektromos alapra helyezésének lehetőségéről.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1151/2017. (III. 20.) Korm. határozat 5. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében Szeged Megyei Jogú Város elektromos közösségi közlekedése
fejlesztésének támogatásával (a  továbbiakban: fejlesztési program), és azzal, hogy összesen legfeljebb
9  459  000  000  forint kerüljön biztosításra Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) részére az alábbi ütemezéssel:
a) a 2018. évben szükséges 2 838 000 000 forint,
b) a 2019. évben szükséges 6 621 000 000 forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás
nyújtásának biztosítása érdekében a  teljes fejlesztési programra nyújtson be előterjesztést a  Modern Városok
Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén  –
a  fejlesztési program megvalósításához 2018.  évben szükséges 2 838 000 000 forint a  Magyarország 2018.  évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló
előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2018.  évi költségvetés végrehajtása során, a  támogatói okiratban foglaltak szerint
a finanszírozási szükséglet felmerülésének ütemében
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  fejlesztési program 2019.  évi megvalósításához szükséges 6 621 000 000 forint forrás biztosításáról a  2019.  évi
központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezése során
 5. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak erre irányuló jóváhagyó döntése esetén – a megyei
jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében
a  2019. költségvetési év kiadási előirányzatai terhére legfeljebb 6 621 000 000 forint összeg mértékéig éven túli
kötelezettséget vállaljon;
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően
6. felhívja a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a fejlesztési program tekintetében
a  beruházást finanszírozó támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget
vállaljon az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.)
Korm. határozat 3. pontjában foglaltak teljesítésére.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2011. (X. 28.) OGY határozata dr. Répássy Róbert országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Répássy Róbert országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság
10. B. 35.617/2011. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1209/2012. (VI. 26.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés működtetéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány a fővárosi közösségi közlekedés működtetéséhez szükséges állami biztosíték nyújtásáról szóló
1095/2012. (IV. 3.) Korm. határozat rendelkezései teljesítése érdekében felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert,
hogy az állam nevében, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 92. § (1) bekezdése, valamint
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 41. § (1) bekezdése alapján
100%-os mértékű, egyedi állami készfizető kezességet vállaljon a Budapest Főváros Önkormányzata által a Budapesti
Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság adósságállománya megújítására szolgáló legalább 3 éves
futamidejű hitelszerződései alapján vállalt készfizető kezességeire, együtt összesen legfeljebb 62 675,0 millió forint
tőke és járulékai összegében, a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és
az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet szabályaival összhangban. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
317/2013. (VII. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Biacsné dr. Márton
Andreát 2013. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
469/2018. (X. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Soós Lászlót 2019. április 3-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
201/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Máthé Magdolnát
a 2016. június 15. napjától 2019. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
192/2017. (V. 30.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Bakyt Dzhusupov rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Kirgiz Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2017. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
468/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Eördögh Dávid
Gábort 2015. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
359/2008. (HK 18.) MH ÖHP intézkedése a „Különleges műveleti erők alkalmazási irányelvei” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a szakutasítás pedig kiadáskor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1041/2019. (II. 18.) Korm. határozata a Budai Várnegyed területén megvalósuló kormányzati beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a  Budai Várnegyed területén megvalósuló kormányzati beruházásokkal kapcsolatos
egyes feladatok ellátására Fodor Gergelyt 2019. április 1. napjától 2021. március 31. napjáig kormánybiztossá
(a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos a Budai Várnegyed területén megvalósuló kormányzati beruházásokkal kapcsolatban
a) figyelemmel kíséri és felügyeli a Kormány döntéseinek végrehajtását és a beruházások megvalósítását,
b) részt vesz a beruházás szereplői által szervezett egyeztetéseken, a keletkezett iratokba, pénzügyi és műszaki
dokumentációkba betekinthet,
c) előkészíti a  további megvalósításhoz szükséges döntéseket, stratégiai dokumentumokat, beruházási
programokat, a  beruházások időbeli ütemtervét és a  szükséges kormány-előterjesztéseket, szervezi
a  kapcsolódó közigazgatási egyeztetést, javaslatot tesz az  esetleges kapcsolódó jogalkotási feladatokra
vonatkozóan,
d) az előkészítésben, tervezésben, lebonyolításban és kivitelezésben együttműködik a  NÖF Nemzeti
Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal, a  Várkapitányság Integrált
Területfejlesztési Központ Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal, a  Lechner Tudásközpont
Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal és az  ÉMI Építésügyi
Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal, valamint munkáját ezen
társaságok szakmailag segítik és támogatják,
e) a Budai Várnegyed területén megvalósuló kormányzati beruházások tekintetében együttműködik az érintett
polgármesterekkel, biztosítja a kormányzati beruházások összhangját,
f ) kapcsolatot tart és egyeztetéseket szervez az érintett intézmények képviselőinek részvételével,
g) rendszeresen tájékoztatja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, valamint félévente írásbeli beszámolót
készít.
 3. A kormánybiztos koordinálja a  minisztériumoknak a  Budai Várnegyed területén történő elhelyezésére vonatkozó
döntés-előkészítést, részt vesz a  tárgyban szükséges kormánydöntések előkészítésében és az  előterjesztések
közigazgatási egyeztetésében.
4. A kormánybiztos feladatai ellátása során együttműködik a  feladatkörükben érintett miniszterekkel, valamint
a Miniszterelnökség Budapest és a fővárosi agglomeráció fejlesztéséért felelős államtitkárával.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök a Miniszterelnökséget vezető miniszter útján irányítja.
 6. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnökség szervezetében működő 5 fős titkárság segíti.
 7. A kormánybiztos e  tevékenységéért a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és
az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 31.  § (2)  bekezdése szerinti díjazásban és juttatásokban
részesül.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
98/2013. (XI. 27.) OGY határozata a Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről (2011. február–2013. február) szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a  Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről (2011. február–2013. február) szóló
beszámolót elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1001/2016. (III. 2.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság háromtagú tanácsának összetételéről és a tanácsvezető személyéről.
1. Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49. § (1) és (7) bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
5. § (2)–(4) bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az Alkotmánybíróság háromtagú tanácsának összetételéről és
a tanácsvezető személyéről a következő határozatot hozta:
A háromtagú tanács tagjai: Dr. Lenkovics Barnabás tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Stumpf István alkotmánybíró,
 Dr. Varga Zs. András alkotmánybíró.
2. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010.  évi CXXX.  törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Budapest, 2016. március 1. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
11/2013. (IV. 11.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  Pesti Vigadó felújításának irányítására és összehangolására
2013. március 1. napjától 2013. augusztus 31. napjáig Takács Viktort miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos tevékenységéért díjazásban nem részesül.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 23/2012. (VII. 30.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1086/2007. (XI. 17.) Korm. határozata a Kormányzati Negyed kialakításánál kortárs képzőművészeti alkotások elhelyezéséről.
A Kormány a következő határozatot hozta: 1. A Kormányzati Negyed beruházás első lépéseként
megépítendő, a minisztériumok elhelyezésére szolgáló
Kormányzati Épület(együttes) megvalósítása előkészítésére szolgáló közbeszerzési eljárás nyertes ajánlattevőjével kötendő szerződésnek biztosítania kell azt, hogy az
oktatási és kulturális miniszter által a felsőoktatási PPP beruházásokhoz kapcsolódóan hasonló feladatokra felkért és
már működő szakmai zsűri által kiírt pályázat keretében
kiválasztott kortárs képzőművészekkel a nyertes ajánlattevő kössön szerződést képzőművészeti alkotások elkészítésére, azoknak a Kormányzati Épület(együttes)ben történő
felállítására. A nyertes ajánlattevőnek erre a Kormányzati
Épület(együttes) nettó beruházási összegének 1%-át kell
fordítania, amely összegnek a zsűri működésével, a pályáztatással, az alkotások elkészítésével és felállításával
összefüggő költségeket egyaránt fedeznie kell.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter Határidő: folyamatos 2. Felhívja az oktatási és kulturális minisztert, kérje fel
a már működő szakmai zsűrit a Kormányzati Negyed képzőművészeti pályáztatásának kidolgozására, lebonyolítására. A zsűribe a Kormányzati Negyed esetében a felsőoktatási intézmény képviselője helyett a Miniszterelnöki
Hivatal delegáljon egy zsűritagot.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: a közzétételtől 8 nap A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,


text:
1777/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Tihanyi Alapítvány egyedi támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Tihanyi Alapítvány működésének, szakmai feladatainak ellátásához szükséges forrás biztosítása érdekében
300,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási és a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére, a  Kvtv. XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék
alcím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1438/2015. (VI. 30.) Korm. határozata a Kalocsa és Paks térségében tervezett új Duna híddal kapcsolatos beruházásról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kalocsa–Paks térségében tervezett Duna-híd beruházás ügyében
készítsen Megvalósítási és helykijelölési tanulmányt (a  továbbiakban: tanulmány) a  közúti híd és a  szükséges
hálózatfejlesztés megvizsgálására, amely tanulmány kitér a  híd vasúti forgalomra való kiterjesztésének
megvalósíthatóságára és indokoltságára az ehhez szükséges vasúti hálózatfejlesztéssel együtt;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban foglaltak megvalósítása céljából és a további előkészítési
feladatokra – így különösen környezeti hatástanulmány, tervezések, engedélyek, ezek közbeszerzései – 870  millió
forintot biztosítson a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. szeptember 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1746/2017. (X. 18.) Korm. határozata a Balatoni Hajózási Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére történő tőkejuttatás elhalasztásáról.
A Kormány a  Balatoni Hajózási Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére történő tőkejuttatás elhalasztásáról
szóló 1213/2012. (VI. 26.) Korm. határozat a)  pontjától eltérően felhívja az  állami vagyon felügyeletéért felelős
minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon a  Balatoni Hajózási Zrt.-ben lévő
48,99% szavazati arányt megtestesítő állami részvénycsomag ingyenes önkormányzati tulajdonba adása tárgyában
–  a  Balatoni Hajózási Zártkörűen Működő Részvénytársaságban lévő 48,99% szavazati arányt megtestesítő állami
részvénycsomag ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 2064/2008. (V. 29.) Korm. határozat alapján  –
megkötött Ingyenes Részvény Átruházási Megállapodás olyan tartalmú módosításáról, amely alapján az  átvevő
önkormányzatok vállalják, hogy a  tőkeemelésen túl az  ingyenes átruházási szerződés megkötését követően
2018. március 31. napjáig a Balatoni Hajózási Zrt. részére további 1 424 000 000 forint tőkejuttatást biztosítanak.
Felelős: az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2013. (II. 26.) NFM rendelete a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat egyedi szolgáltatási megállapodás útján igénybe vevő szervezetekről, valamint a központi szolgáltató által üzemeltetett vagy fejlesztett informatikai rendszerekről.
A központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 12/A. § a) és
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a), d), j) és k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 2. § c) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel,
a 2. § d) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel,
a 2. § e) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi
miniszterrel, a 2. § g) pontja és az 1. melléklet 1.17., valamint 2.1. pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 2012/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel, a 2. § h) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével,
az 1. melléklet 1.14., 1.17., és 2.1. pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
közigazgatási és igazságügyi miniszterrel, az 1. melléklet. 1.13., 1.19–1.27. és 3.4–3.10. pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
emberi erőforrások miniszterével egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában: a) ÁROP: a 2007–2013. évekre kiterjedő időszakra elfogadott Államreform Operatív Program alapján a Kormány
határozatában megállapított akciótervben nevesített projekt; b) EKOP: a 2007–2013. évekre kiterjedő időszakra elfogadott Elektronikus Közigazgatás Operatív Program alapján a
Kormány határozatában megállapított akciótervben nevesített projekt; c) TÁMOP: a 2007–2013. évekre kiterjedő időszakra elfogadott Társadalmi Megújulás Operatív Program alapján a
Kormány határozatában megállapított akciótervben nevesített projekt; d) TIOP: a 2007–2013. évekre kiterjedő időszakra elfogadott Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program alapján a
Kormány határozatában megállapított akciótervben nevesített projekt. 2. § A központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 7. §-ában szabályozott módon a központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokat a következő költségvetési szervek és 100%-os állami tulajdonban levő gazdasági társaságok
kötelesek egyedi szolgáltatási megállapodás és közvetlen finanszírozás útján igénybe venni:
a) Nemzeti Fejlesztési Ügynökség; b) Nemzeti Eszközkezelő Zrt.;
c) Nemzeti Államigazgatási Központ; d) Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal;
e) Közpolitikai Kutatások Intézete; f) Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség;
g) Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság; h) Emberi Erőforrás Támogatáskezelő;
i) Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. 3. § Az 1. melléklet sorolja fel azokat az informatikai rendszereket, amelyek üzemeltetéséről vagy fejlesztéséről az R. 1. §-a
szerinti központi szolgáltató (a továbbiakban: központi szolgáltató) gondoskodik, vagy amelyek fejlesztésében
közreműködik. 4. § (1) Az 1. mellékletben felsorolt informatikai rendszerek vonatkozásában a központi szolgáltató által nyújtott üzemeltetési,
fejlesztési vagy a fejlesztésben való közreműködésre irányuló szolgáltatások finanszírozásáról az informatikai rendszer
működtetéséért felelős szervezet felett felügyeleti, irányítási vagy tulajdonosi jogokat gyakorló miniszter
gondoskodik. (2) Az (1) bekezdés szerinti finanszírozás nem tartozik az R. 4. §-a, valamint az R. 6. §-a és az R. 7. §-a szerinti szolgáltatási
megállapodások hatálya alá. 5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. melléklet 1.1. pontja 2013. július 1-jén lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
32/2003. (VIII. 22.) IM rendelete a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről.
Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 131. §-ában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet rendelkezéseit a polgári eljárásban a
pernyertes felet képviselő ügyvéd munkadíjának és készkiadásának megállapítása során kell alkalmazni.
(2) A bírósági eljárásban a pervesztes felet képviselő
pártfogó ügyvéd és a kirendelt védő részére, valamint a
büntetőeljárásban részt vevő személyek képviselője részére megállapítható díjról és költségekről külön rendelet
rendelkezik.
2. § (1) A fél pernyertessége esetére igényelheti, hogy részére a bíróság az ügyvéd munkadíjának és készkiadásainak
címén kötelezze a pervesztes felet
a) a fél és a képviselője között létrejött ügyvédi megbízási szerződésben kikötött megbízási díj, valamint
b) a fél által képviselője részére költségtérítésként megfizetett indokolt készkiadások
együttes összegének megfizetésére.
(2) Az (1) bekezdés alapján megállapított munkadíj
összegét a bíróság indokolt esetben mérsékelheti, ha az
nem áll arányban a pertárgy értékével vagy a ténylegesen
elvégzett ügyvédi tevékenységgel. A bíróság döntését indokolni köteles.
3. § (1) Ha a fél és az ügyvéd között nincs az ügy ellátására
vonatkozó díjmegállapodás, vagy ha a fél ezt kéri, a bíróság
a képviselet ellátásával felmerült munkadíj összegét a
(2)—(6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével állapítja meg.
(2) Polgári perben, az elsőfokú bírósági eljárásban az
ügyvéd munkadíjának a pervesztes felet terhelő összege
a) 10 millió Ft-ot meg nem haladó pertárgyérték esetén
a pertárgyérték 5%-a, de legalább 10 000 Ft,
b) 10 millió Ft feletti, de 100 millió Ft-ot meg nem
haladó pertárgyérték esetén az a) pontban meghatározott
munkadíj és a 10 millió Ft feletti összeg 3%-a, de legalább
100 000 Ft,
c) 100 millió Ft-ot meghaladó pertárgyérték esetén a
b) pontban meghatározott munkadíj és a 100 millió Ft
feletti összeg 1%-a, de legalább 1 millió Ft.
(3) Ha a perben a pertárgy értéke nem állapítható meg,
a munkadíj minden megkezdett tárgyalási óránként, valamint az ügyvédnek a pert megelőző és a peren kívül végzett
igazolt tevékenységéért óránként 5000 Ft, de legalább
10 000 Ft.
(4) Nemperes eljárásban és a hatályon kívül helyezés
folytán megismételt eljárásban a munkadíj a peres eljárásban megállapítható munkadíj legfeljebb 50%-a.
(5) A másodfokú és a felülvizsgálati eljárásban az ügyvédi munkadíj a (2)—(4) bekezdésben meghatározott
összeg 50%-a azzal, hogy a pertárgy értékeként ezekben az
esetekben a fellebbezésben, felülvizsgálati kérelemben
vitatott összeget kell alapul venni.
(6) A munkadíj megállapítása során a munkadíj összegét
a bíróság indokolt esetben mérsékelheti, ha az nem áll
arányban a ténylegesen elvégzett ügyvédi tevékenységgel.
A bíróság a munkadíjat — különösen az ügy bonyolultsága
esetén — a (2)—(5) bekezdésben meghatározott összegnél
magasabb összegben is megállapíthatja. A bíróság a munkadíj eltérő összegben történő megállapítását indokolni
köteles.
4. § (1) A fél kérheti, hogy az ügyvédnek az eljárásban felmerült készkiadásait a bíróság az ügyvéd által benyújtott tételes kimutatás alapján állapítsa meg. A bíróság szükség
esetén kötelezi az ügyvédet a kimutatásban szereplő kiadások igazolására.
(2) Ha az ügyvéd a bíróság által megszabott határidőn
belül készkiadásait nem részletezi, vagy nem igazolja, a
bíróság a 2. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott készkiadások megállapítását mellőzi.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult ügyekben kell alkalmazni.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a bírósági
eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló
8/2002. (III. 30.) IM rendelet hatályát veszti.
Dr. Bárándy Péter s. k.,
igazságügy-miniszter


text:
174/2011. (VIII. 18.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondásra tekintettel dr. Szívós Máriát 2011. augusztus 31-ei hatállyal,
dr. Szabó Noémi Annát 2011. szeptember 15-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére Süliné dr. Tőzsér Erzsébetet
2011. december 14-ei hatállyal, dr. Kertészné dr. Princzinger Mártát
2011. december 15-ei hatállyal, dr. Vrábl Esztert 2011. december 30-ai hatállyal,
dr. Endrődiné dr. Mészáros Gabriellát, dr. Kassainé dr. Ádám Olgát,
dr. Márton Máriát és dr. Papp Sándornét 2011. december 31-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem, dr. Balás Zsoltot, dr. Csáki Katalint,
Kissné dr. Gyuris Patrícia Andreát, dr. Pápai Zsuzsanna Évát,
Pócza Róbertet, dr. Turóczi Lászlót, dr. Urbán Rékát és
dr. Vadász Viktort 2011. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Czikajló Ádámot, dr. Égető Sándor Lajost, dr. Pabis Attilát és
dr. Papp Krisztinát 2011. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Darvasi Szilviát és dr. Pusztai-Sznyida Barbarát 2011. augusztus 1. napjától 2014. július 31. napjáig terjedő időtartamra,
dr. Szeredi Andrást és dr. Szunyog Tibort 2011. szeptember 1. napjától 2014. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. július 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
362/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Esztert
2017. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2015. (V. 11.) BVOP utasítása biztonsági részleg kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a szabadságvesztés, az elzárás,
az  előzetes letartóztatás és a  rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 16/2014. (XII. 19.)
IM rendelet 2. § 1. pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. Biztonsági részleg működtetésére a Sopronkőhidai Fegyház és Börtönt jelölöm ki.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
1988/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok külön vizsgálattal érintett adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő előzetes kormányzati hozzájárulás megtagadásáról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése
alapján, tekintettel az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló
353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletre a következő határozatot hozza:
A Kormány az 1. melléklet szerinti ügyletek megkötéséhez nem járul hozzá.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1861/2013. (XI. 19.) Korm. határozata a budavári Várgarázs beruházás megvalósítása érdekében a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  budavári Várgarázs fejlesztésével összefüggő, a  Budai Vár egyes építményeinek állékonyságát
helyreállító munkálatok elvégzésének és a  beruházás I. munkafázisa megvalósításának finanszírozása érdekében
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 33. § (1) bekezdése alapján a Magyarország 2013. évi központi
költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím,
a) 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai,
ingatlanvásárlásai jogcím terhére 778,3 millió forint, valamint
b) 8. Elektronikus útdíjrendszer kiépítése jogcímcsoport terhére 1000,0 millió forint,
azaz összesen 1778,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt.
tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök