text:
37/2003. (X. 29.) IM rendelete a közjegyzői ügyvitel szabályairól.
A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény
183. §-ának d) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
(1) A rendelet hatálya a közjegyző hatáskörébe tartozó
a) hagyatéki ügyek intézése,
b) okirat, pénz és érték megőrzése,
c) okirat és értékpapír megsemmisítése és
d) az ingó jelzálogjogi nyilvántartásba történő bejegyzésre irányuló
eljárás során a közjegyzők ügyvitelére terjed ki. (2) E rendelet rendelkezéseit külön jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában kell alkalmazni. A közjegyző
e rendelet szerinti eljárása során a közjegyzőkről szóló
1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991.
(XI. 26.) IM rendeletnek az általános ügyvitelre, a bizalmi
őrzésre és a névmutatóra vonatkozó szabályait is alkalmazni kell.
(3) Az ügyvitel során gondoskodni kell az államtitokról
és a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény, a
személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény, valamint ezekkel összefüggésben az eljárási jogszabályok rendelkezéseinek megtartásáról.
Értelmező rendelkezések 2. § A rendelet alkalmazása során
1. átadókönyv: az ügyirat átadását, átvételét igazoló,
bekötött és lapszámozással ellátott könyv;
2. beadvány: a közjegyzőhöz érkező irat, amely rendel
tetésszerűen az ügyiratban kerül elhelyezésre;
3. csatolás: valamely ügyiratnak más ügyirattal való át
meneti összekapcsolása;
4. egyesítés: több folyamatban lévő ügy összes iratának
a legkorábban lajstromozott ügy száma alatti kezelése;
5. érkeztetés: a közjegyzőhöz érkezett beadványon (an
nak valamennyi példányán és mellékletén) a beadvány érkezése időpontjának (év, hónap, nap) és ügyszámának a
rögzítése;
6. intézkedés: az ügy tartalmi (érdemi) és formai (alaki)
elintézésére adott utasítás;
7. irat: minden olyan szöveg, számadatsor, térkép, tervrajz és vázlat, amely valamely szerv működésével, illetőleg
személy tevékenységével kapcsolatban bármilyen anyagon,
alakban, bármely eszköz felhasználásával és bármely eljárással keletkezett;
8. iratkezelés: az irat készítését (előállítását), nyilvántartását, rendszerezését és a selejtezhetőség szempontjából történő válogatását, segédletekkel való ellátását, szakszerű és biztonságos megőrzését, használatra bocsátását,
selejtezését, illetve levéltárba adását együttesen magában
foglaló tevékenység;
9. irattár: megfelelően kialakított és felszerelt, az irattári anyag szakszerű és biztonságos őrzésére alkalmas helyiség;
10. irattári anyag: a közjegyző működése során keletkezett vagy hozzá érkezett és rendeltetésszerűen az irattárba
tartozó iratok összessége;
11. irattározás: az iratkezelés része; az a tevékenység,
amelynek során a közjegyző a működése során keletkező
és hozzá kerülő és rendeltetésszerűen hozzá tartozó és nála
maradó iratok irattári rendezését, kezelését és őrzését végzi;
12. kezelési (ügyviteli) feljegyzés: az ügyben keletkezett
ügyviteli iratokra tett feljegyzés, többnyire utasítás, amely
az ügy tartalmi és formai intézésére vonatkozik;
13. kezdőirat: olyan irat, amelynek a közjegyzőnél nincs
előzménye, továbbá amely jogszabály értelmében érdemben vagy ügyviteli szempontból befejezett ügyben új eljárás
lefolytatását vagy a már befejezett üggyel kapcsolatban
önálló intézkedést, valamely kérelem önálló elintézését
igényli;
14. kiadmány: az eredeti iratról készített olyan másolat,
amelyet az arra feljogosított személy ,,a kiadmány hiteléül’’
záradékkal, aláírásával és a közjegyző körbélyegzőjével lát
el, vagy elektronikus irat esetében a külön jogszabályban
meghatározott módon hitelesít;
15. közjegyzői ügy: a jogszabály által a közjegyző hatáskörébe utalt nemperes ügy [1. § (1) bek.];
16. küldemény: a beérkezett, illetve továbbításra előkészített irat, elektronikus úton érkezett vagy küldött
elektronikus irat, továbbá pénz, egyéb értéktárgy;
17. lajstrom: az iratokról vezetett nyilvántartás (évenként megnyitott és az év utolsó napján hitelesítetten lezárt,
oldalszámmal ellátott és bekötött könyv vagy elektronikus
úton vezetett nyilvántartás);
18. lajstromozás: az érkezett beadvány, illetve a saját
keletkeztetésű irat lajstromszámmal történő ellátása;
19. melléklet: valamely irat (beadvány) szerves tartozéka,
annak kiegészítő része, amely elválaszthatatlan az irattól;
20. mutatókönyv: a lajstromba bejegyzett ügyek címszó
szerint meghatározott résztvevőiről vezetett betűrendes
nyilvántartás;
21. sorszám: a kezdőiratot követően érkezett és keletkezett iratok folyamatosan emelkedő arab számjeggyel történő jelölése;
22. szerelés: az ugyanahhoz az ügyirathoz tartozó kezdőés utóiratok végleges jellegű összekapcsolása;
23. tárgyalási jegyzék: a tárgyalási napra kitűzött ügyekről készített jegyzék;
24. tárgyalási napló: közjegyzőnként vezetett, elsősorban a tárgyalások időpontjának, azok eredményének, a
meghozott határozat megjelölésének, továbbá a közjegyzői munka mennyiségi, minőségi mutatói szempontjából
fontos adatok nyilvántartására szolgáló bekötött, oldalszámozott könyv;
25. utóirat: olyan irat, amely a közjegyzőnél már megindult ügyre vonatkozik, ha egyébként nem tekinthető
kezdőiratnak;
26. ügyintézés: a közjegyző feladat- és hatáskörébe tartozó ügyben a jogszabályok által meghatározott eljárás,
ennek során a tartalmi (érdemi) és formai (alaki), illetve
szóbeli, írásbeli és elektronikus munkamozzanatok összessége;
27. ügyirat: a közjegyző nemperes eljárása (ügyintézése)
során keletkezett, az azonos ügyre vonatkozó papír alapú
(amennyiben a jogszabály megengedi elektronikus iratok
összessége), amelyeket az ügyintézés valamennyi szakaszában együtt kell kezelni;
28. ügyvitel: a közjegyző eljárására vonatkozó jogszabályok és kamarai iránymutatások által meghatározott, az
ügyintézés egymás utáni résztevékenységeinek (mozzanatainak) sorozata, illetve összessége, amely az ügyintézés
formai és technikai feltételeit, a nemperes eljárás lefolytatásának teljességét célozza;
29. ügyszám: az ügy azonosítására szolgáló megjelölés. Az ügyvitel szervezete
3. § (1) A közjegyzői ügy iratát a közjegyzői kezelőiroda
(a továbbiakban: közjegyzői iroda) kezeli, melyet az ezzel
a feladattal megbízott irodai alkalmazott vezet.
(2) Az irattári anyagot — amíg azt a bírósági irattárnak
át nem adják — a közjegyzői irodában működő irattár
kezeli.
4. § (1) A közjegyző iratkezelési feladatainak országos koordinálását a Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: MOKK), felügyeletét a közjegyző székhelye szerint illetékes területi kamara (a továbbiakban: területi
kamara) elnöksége látja el.
(2) A MOKK közvetlenül irányítja az elektronikus iratkezelési rendszer kialakítását és továbbfejlesztését.
II. Fejezet ÜGYKEZELÉS Elektronikus ügykezelés 5. § A rendeletben megjelölt nyilvántartásokat — az átadókönyv kivételével — 2003. december hó 31. napjáig papír
alapon, azt követően elektronikus úton a MOKK által
jóváhagyott számítógépes program használatával kell
vezetni. Egyéb ügyviteli és iratkezelési cselekményeket
akkor lehet elektronikus úton végezni, ha azt jogszabály
megengedi.
Tájékoztatás az ügyfélfogadásról és a beadványok
átvételéről 6. §
(1) A közjegyzői iroda minden munkanap ügyfélfogadást tart az ügyfelek részére. A területi kamara elnöksége
az ügyfélfogadás rendjét a helyi sajátosságok figyelembevételével másként is szabályozhatja.
(2) Az ügyfélfogadásról a közjegyzői iroda épületén hozzáférhető helyen tájékoztató táblát kell kifüggeszteni.
(3) A közjegyző az ügyfélfogadásról elektronikus úton
és távbeszélőn is adhat tájékoztatást, és azt a világhálón is
közzéteheti.
(4) Ha a jogszabály a beadványnak a személyes átadásán
és postai úton történő megküldésén kívül más módon (telefaxon, elektronikus úton) történő benyújtását is lehetővé
teszi, az ügyfeleket ennek részletes feltételeiről is tájékoztatni kell.
Jegyzőkönyv 7. § (1) A tárgyalási jegyzőkönyv kézírásos formában nem
készíthető el.
(2) A jegyzőkönyvben semmit sem szabad a sorok közé
írni. Az esetleges kiegészítéseket és módosításokat a jegyzőkönyv szélére vagy aljára kell írni. A módosítás folytán
szükségtelenné vált szövegrészeket áthúzással, oly módon
kell törölni, hogy a törölt szövegrész az áthúzás után is
olvasható maradjon.
(3) A kiegészítéseket és a módosításokat a közjegyző és
a jegyzőkönyvvezető is aláírja.
8. § A jegyzőkönyvhöz az eljárási cselekmény alkalmával
csatolt iratokat is mellékelni kell. A mellékletet a jegyzőkönyv sorszámával kell ellátni, melyet törni kell a mellékletek 1-től kezdődő folyószámával.
9. § A külön íven szövegezett határozat eredeti példányát a
tárgyalási jegyzőkönyvhöz hozzá kell fűzni.
10. § (1) A tárgyalási jegyzőkönyvet az eljárási jogszabályokban meghatározott idő alatt kell elkészíteni.
(2) Ha a jegyzőkönyv nem a tárgyaláson készült, azon fel
kell tüntetni a jegyzőkönyv írásba foglalásának a napját is.
(3) Ha a jegyzőkönyv szövege több lapból áll, az egyes,
folyamatos sorszámozással ellátott lapokat össze kell kapcsolni.
(4) A tárgyalási jegyzőkönyvre vonatkozó rendelkezéseket más eljárási cselekményekről készített jegyzőkönyvekre megfelelően kell alkalmazni.
(5) A tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt határozatot külön
aláírni akkor sem kell, ha a határozat az eljárást befejezi.
11. § (1) A közjegyző a tárgyalás (meghallgatás) anyagát
hangfelvételen is rögzítheti.
(2) A hangfelvételnek tartalmaznia kell mindazokat az
adatokat, amelyeket a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
(3) A hangfelvétel alapján a jegyzőkönyvet 8 napon belül
írásba kell foglalni. Az írásbafoglalás napját a jegyzőkönyvön fel kell tüntetni.
(4) A hangfelvételről leírt jegyzőkönyvet a közjegyző
aláírásával hitelesíti és a leírást végző dolgozó aláírásával
látja el.
A felvilágosítás 12. § (1) A közjegyzői iroda a közjegyzői ügyben félként szereplő személynek és képviselőjének ad felvilágosítást, lehetővé teszi az iratok megtekintését, másolatok vagy jegyzetek készítését (a továbbiakban: felvilágosítás). Az eljárásban részt nem vevő személy részére a közjegyző engedélyezi a felvilágosítást, ha azt a jogszabály lehetővé teszi,
vagy ahhoz valamennyi érintett hozzájárult.
(2) A közjegyzői iroda a felvilágosításra való jogosultságot az ügyiratok alapján állapítja meg. A felvilágosítást
kérő személy azonosságát személyazonosító igazolvánnyal
— ügyész, ügyvéd, jogtanácsos esetében ügyészi, ügyvédi,
jogtanácsosi igazolvánnyal (a foglalkoztatását igazoló okirattal) — kell igazolni. Az ügyvédi irodával (ügyvéddel)
munkaviszonyban álló dolgozó akkor jogosult a felvilágosításra, ha az ügyvédi iroda (ügyvéd) képviseleti jogosultsága az ügy irataiból kitűnik, és a munkaviszonyát igazolja.
(3) Ha a felvilágosításra fogva tartásban lévő személy
jogosult és e célból a közjegyzői irodában történő megjelenése nem lehetséges, a közjegyzői iroda — közjegyzői
utasításra — az iratokat a közjegyző székhelyén lévő büntetés-végrehajtási intézetnek vagy a fogvatartást foganatosító egyéb szervnek (a továbbiakban együtt: bv. intézet) az
erre rendszeresített átadókönyvvel átadja; a közjegyző
székhelyén kívüli bv. intézetnek pedig megküldi. Az átadott vagy megküldött iratokat a bv. intézet lehetőleg még
az átvétel napján, de legkésőbb három munkanapon belül
köteles visszajuttatni.
(4) A (3) bekezdés alapján átadandó, illetve megküldendő iratok közül a végintézkedés eredeti példányát és azokat
az iratokat, amelyeknek a megtekintését a közjegyző nem
engedélyezte, illetve amelyekről felvilágosítás nem adható,
a közjegyzői iroda az iratok közül kiemeli, és az iratok
visszaérkezéséig zárt borítékban kezeli.
(5) A felvilágosítás során gondoskodni kell az iratok
megőrzéséről, épségüknek védelméről.
(6) A felvilágosításra jogosult személynek a tárgyalás
(meghallgatás) helyéről és időpontjáról, az iratok hollétéről, továbbá arról, hogy az ügyben terjesztettek-e elő jogorvoslati kérelmet, távközlési eszközön is adható felvilágosítás, ha az ügy és a felvilágosítást kérő személy azonosításához szükséges adatokat közli.
Másolatok készítése, mellékletek kiadása 13. § (1) A külön jogszabályban megjelölt azon személyek,
akik az ügyben iratbetekintési joggal rendelkeznek, az ügy
iratairól — kivéve, ha az iratról másolat adását jogszabály
kizárja — hiteles vagy nem hiteles másolatot kaphatnak.
(2) A másolatot a közjegyzői iroda vezetőjénél (a továbbiakban: irodavezető) kell megrendelni. Az irodavezető
határozza meg a másolat kiadásának időpontját és gondoskodik a másolat elkészítéséről. A másolatot a közjegyzői
iroda rendszerint legkésőbb a megrendeléstől számított
harmadik munkanapon adja ki.
(3) Az irodavezető nyilvántartja a hiteles másolat elkészítésének módját (fénymásolás, gépírás stb.), a megrendelő nevét, az illetékmentesség tényét vagy a lerótt illeték
összegét. A másolat átvételét a megrendelő keltezéssel
ellátott aláírásával igazolja.
(4) A közjegyzőhöz érkezett iratról a közjegyzői iroda
által készített másolatot és a más által elkészített és hitelesítés végett bemutatott másolatot az iroda látja el ,,a másolat hiteléül:’’ záradékkal, a másolatot készítő aláírásával,
a közjegyző körbélyegzőjének lenyomatával és feltünteti
azon a másolat készítésének időpontját.
(5) Az ügy iratairól kiadott nem hiteles másolat nem
tartalmazza a (4) bekezdésben foglaltakat.
(6) A külföldi felhasználásra szánt hiteles másolatot a
közjegyző eredeti aláírásával és bélyegzőlenyomatával hitelesíti.
14. § (1) Ha a közjegyző okirat vagy egyéb melléklet kiadását
rendelte el, ennek átvételét a másolat átvételéhez hasonlóan kell igazolni. Ha hiteles másolat csatolása szükséges
a kiadáshoz, azt a kérelmező költségére a közjegyzői iroda
készíti el az okirat (melléklet) vagy a kérelmező által benyújtott másolat felhasználásával.
(2) A hagyatéki ügyben becsatolt eredeti végintézkedést
nem lehet kiadni, arról — kihirdetés után — csak másolat
vagy az érdekelt kérelmére hiteles másolat adható ki.
(3) A hagyatéki ügy iratai között az eredeti végintézkedés hiteles kiadmányát kell elhelyezni.
Intézkedés távközlési és elektronikus eszközök
igénybevételével 15. §
(1) Az ügyintézés gyorsítása érdekében az intézkedés
megtételére, tudakozódásra és felvilágosítás adására távközlési és elektronikus eszköz vehető igénybe, ha
a) a hívott (megkeresett) kiléte nem kétséges (beazonosítható),
b) a közlés tudomásulvételére a hívott, megkeresett
jogosult, és
c) az ügyintézés ilyen módja nem ütközik jogszabályba.
(2) Távközlési vagy elektronikus eszköz igénybevétele
esetén az intézkedésről hivatalos feljegyzést kell készíteni,
illetve a telefax, e-mail szövegét vagy igazoló példányát
csatolni kell az iratokhoz.
A tárgyalási napló 16. § (1) A tárgyalás nyilvántartására naplót kell vezetni.
(2) A tárgyalás tartása nélkül befejezett ügyeket a tárgyalási naplóba a tárgyalásra kitűzött ügyek után, elkülönítve — sorszámozás nélkül — kell bejegyezni.
(3) A tárgyalási napló rovatait a közjegyző a tárgyalás
kitűzésekor, illetve a tárgyalás vagy meghallgatás befejezésekor a megfelelő adatok bejegyzésével tölti ki. A meghozott határozatot a döntés rövid megjelölésével kell a
naplóba bejegyezni.
(4) A tárgyalási naplót úgy kell vezetni, hogy abból a
tárgyalási napok és a tárgyalt ügyek száma kitűnjék.
(5) A tárgyalt ügyeket, a tárgyalás eredményére (befejezésére) vonatkozó adatokat és a tárgyalás tartása nélkül
befejezett ügyeket az év elejétől kezdve folytatólag, oldalanként, folyamatosan összegezni kell.
A tárgyalási jegyzék 17. § (1) A tárgyalási napra kitűzött ügyekről tárgyalási jegyzék készül.
(2) A tárgyalási jegyzéken meg kell jelölni a kitűzött
ügyek sorszámát, az ügyszámot, az ügy tárgyát, a tárgyalás
időpontját és az örökhagyó nevét.
(3) A tárgyalási jegyzék egy példányát a tárgyalások
megkezdése előtt a tárgyalóterem ajtajára ki kell függeszteni.
Az intézkedés megszövegezése 18. § (1) Minden iraton fel kell tüntetni a megtett intézkedéseket, amely rövid feljegyzés vagy irodai utasítás is lehet.
(2) Az intézkedést az elintézésre váró iraton kell elkészíteni. Ha az irat erre nem alkalmas, az intézkedést külön
íven kell elkészíteni. Ezen fel kell tüntetni az eljáró közjegyzőt, az ügyszámot és az intézkedés sorszámát. Ha az
intézkedés szövege több ívre terjed, az egyes, folyamatos
sorszámozással ellátott íveket össze kell kapcsolni.
(3) Minden intézkedésen fel kell tüntetni az elintézés
évét, hónapját, napját és az elintéző aláírását.
Az idegen ügyszám feltüntetése az intézkedésen 19. §
A közigazgatási szerveknek, önkormányzatoknak, más
hatóságoknak, intézményeknek, gazdálkodó szervezeteknek, társadalmi szervezeteknek megküldött intézkedésen
(megkeresés, értesítés, határozat stb.) minden esetben fel
kell tüntetni a címzett ügyszámát (hivatkozási számát)is.
Az irodai utasítás 20. § (1) A közjegyzői irodának az egyes ügyiratokkal kapcsolatos teendőire a közjegyző írásban rövid és világos utasítást ad.
(2) Ha az utasítás több tennivalót ír elő, az egyes teendőket sorszámozva, külön-külön kell felsorolni.
(3) A közjegyző utasításában az iratboríték értesítő
részére is utalhat.
(4) Ha a nem érdemi intézkedésre nyomtatvány áll rendelkezésre (pl. idézés, iratok beszerzése), az utasításban
elegendő ennek a számára utalni.
(5) Ha az intézkedést meghatározott időpontig kell teljesíteni, a közjegyző erre megfelelő utasítást ad.
(6) Az ügyiratok nyilvántartásba helyezésénél a bemutatás napját meg kell jelölni.
(7) A bemutatás napjául lehetőleg a hónap ötödik, tizedik, tizenötödik, huszadik, huszonötödik vagy harmincadik
napját kell megjelölni.
III. Fejezet AZ ÜGYINTÉZÉS A beadványok átvétele és az átvétel elismerése
21. § (1) Az ügyféltől a beadványt a félfogadásra megállapított
időben az irodavezető vagy az általa, illetve a közjegyző
által e feladattal megbízott személy veszi át.
(2) A postán érkezett vagy más hatóságtól kézbesítővel
(hivatali kézbesítés) küldött iratot — munkaidőben —
a közjegyző által kijelölt személy veszi át.
(3) A küldeményt átvevő személy sérült küldemény átvétele esetén a sérülés tényét mind az átvételi elismervényen, mind a borítékon megjelöli. Az átvevő a postai úton
érkező sérült, könyvelt küldemény átvételéről jegyzőkönyvet készít, és azt a küldemény tartalmához csatolja.
(4) Az átvevő a kézbesítő okmányon olvasható aláírásával és az átvétel dátumának feltüntetésével ismeri el az
átvételt; az ,,azonnal’’ és a ,,sürgős’’ jelzésű küldemények
átvételi idejét óra, perc pontossággal jelöli meg a kézbesítő
okmányon és a borítékon is.
(5) A személyesen benyújtott beadványt átvevő személy
a beadvány felzetén vagy a megszövegezett elismervényen
az érkezés megjelölésére szolgáló bélyegzővel igazolja az
átvételt, és ha már rendelkezésre áll, rájegyzi a lajstromszámot is. Az ügyfél kívánságára a szóban előterjesztett kérelem jegyzőkönyvbe foglalásáról elismervényt vagy a felvett
jegyzőkönyv egy hitelesítetlen másolati példányát kell részére átadni.
(6) A telefax, elektronikus küldemény átvételére a közjegyző által kijelölt alkalmazott jogosult. Ha a közjegyző
iratok fogadására az ügyfelek részére elektronikus elérhetőséget is megjelöl, akkor az elektronikus küldemény átvétele céljából a közjegyző által kijelölt alkalmazott az
elektronikus elérhetőséget 48 óránként legalább egy alkalommal megnyitja, és az érkezett dokumentumokat kinyomtatja.
Az irat érkezési időpontjának feltüntetése 22. § (1) A közjegyzői irodához érkezett iraton — az irat
valamennyi példányán és mellékletén, az irat felzetén vagy
az első oldalán, valamint elektronikus úton érkezett irat
kinyomtatott példányán — az iroda az érkezés napján bélyegzővel, jól olvashatóan feltünteti a közjegyző nevét, az
ügyszámot, továbbá az érkezés évét, hónapját és napját, az
érkezés módját.
(2) Az iraton meg kell jelölni a példányok és a mellékletek számát, a csatolt pénz összegét, nemét, a mellékelt
egyéb értéket, fontos iratot; az eredeti okiratot külön kell
megjelölni. Ha a beadványban jelzett valamely melléklet,
irat stb. hiányzik, ennek tényét is fel kell tüntetni. Az iraton
feltüntetett adatokat a lajstromvezető az irat első példányán aláírja.
(3) Ha a beadvány határidőhöz kötött eljárási cselekményt (pl. fellebbezést) tartalmaz, az iroda a levélborítékot
a beadványhoz csatolja.
A hiánypótlás 23. § Ha a közjegyzői iroda a beadvány személyesen történt
benyújtásakor hiányt észlel (pl. a példány nem elegendő, az
aláírás hiányzik), felhívja az ügyfelet a hiány azonnali pótlására. Ha az ügyfél a hiánypótlásnak nem tesz eleget, de
ragaszkodik a beadvány benyújtásához, a beadványt hiányosan is át kell tőle venni azonban az iraton fel kell
tüntetni, hogy a beadványt figyelmeztetés ellenére hiányosan nyújtotta be.
Pénz és egyéb érték kezelése 24. § (1) A közjegyzőhöz postán érkezett pénzt vagy egyéb
értéket (pl. ékszert, kötvényt, takarékbetétkönyvet, fel
nem használt és fel nem használható illetékbélyeget) — a
(2) bekezdésben foglalt eltérésekkel — a közjegyző a bizalmi őrzés szabályainak megfelelő alkalmazásával kezeli.
(2) Az olyan pénzt vagy egyéb értéket, amelyet bírósági
letétként kell kezelni, az illetékes bírósági gazdasági hivatalhoz vagy a bíróság elnöke által kijelölt bírósági letétkezelőhöz kell, az erre vonatkozó külön jogszabály szerint
eljuttatni.
A végintézkedések és más fontos iratok kezelése, őrzése
25. § (1) Ha az irathoz írásbeli magánokiratba foglalt végintézkedést vagy más olyan iratot mellékeltek, amelynek
szakértői megvizsgálása válhat szükségessé, ezt az iratot
páncélszekrényben vagy tűzbiztos lemezszekrényben
külön kell őrizni, az iratok között pedig el kell helyezni a
végintézkedés vagy más fontos irat hiteles másolatát.
(2) A végintézkedésekről évente 1-gyel kezdődő sorszámmal jegyzéket kell vezetni, melyben fel kell tüntetni
a) a végintézkedés sorszámát,
b) a közokiratba foglalt végintézkedés ügyszámát,
c) a végintézkedés érkezésének idejét,
d) a végrendelkező nevét és utolsó lakóhelyét,
e) a végintézkedés keltének helyét és idejét,
f) a végintézkedés kihirdetésének idejét és
g) a hagyatéki eljárás ügyszámát.
(3) A kihirdetett végintézkedéseket a tárgyév hagyatéki
iratainak a bírósági irattárba való átadásakor e jegyzék egy
példányával kell az irattár részére átadni.
A felülbélyegzés 26. § Az iratokra felragasztott, illetve az iratokon lerótt illetékbélyeget az iratnak a közjegyzői irodába történt érkezésének, illetve az illeték lerovásának napján az irat átvételére jogosult személy — az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény rendelkezéseinek megfelelően — nyomban
köteles felülbélyegezni (értékteleníteni) úgy, hogy a felülbélyegzés időpontja utóbb is megállapítható legyen.
A kezdő- és az utóirat 27. § (1) A 2. § 13. pontjában megjelölt iratokon kívül kezdőiratnak minősül különösen:
a) a másodfokú bíróság hatályon kívül helyezést kimondó és új eljárásra utasító határozata, ha a hatályon
kívül helyezett határozat folytán az eljárás befejeződött,
b) az eljárás megismétlésére irányuló kérelem,
c) az igazolási kérelem, ha a határidő elmulasztása az
eljárás befejezését eredményezte,
d) az eljárás függőben tartása (felfüggesztése) után az
eljárást újból megindító irat,
e) az ügy áttétele után visszaérkezett iratok,
f) a tárgyalás tartása nélkül meghozott végzés esetén a
tárgyalás tartására irányuló kérelem. (2) A kezdőiratot a lajstromba az érkezés napján be kell
jegyezni.
(3) Az utóiratot az érkezés napján érkeztető bélyegzővel
kell ellátni és a lajstrom megfelelő rovatában fel kell tüntetni annál az iratnál, amelyre vonatkozik.
Az ügyszám 28. § (1) A közjegyzői lajstromba felvett ügyszám a következőket foglalja magában: a közjegyző azonosító száma,
törve a ,,Kjő.’’ jelzéssel, a lajstromszámmal, az érkezés
évszámával és az egyes intézkedések sorszámával.
(2) A közjegyző azonosító számát a MOKK állapítja
meg. Az azonosító szám első számjegye a területi kamarát,
második számjegye a megyét, harmadik és negyedik számjegye a közjegyzőt jelöli.
A sorszám 29. § (1) Az utóiratot, a tárgyalási jegyzőkönyvet, a határozatot és a külön íven szövegezett egyéb intézkedéseket az
ügyszám feltüntetésén kívül sorszámmal is el kell látni. A
sorszámot — az ügyszámmal egy sorban és ahhoz törtvonallal kapcsolva — arab számjeggyel kell feltüntetni.
(2) Az 1. sorszámot a kezdőirat kapja. A soron következő — az (1) bekezdésben felsorolt — iratok eggyel magasabb sorszámot kapnak.
(3) Ha a közjegyző azonos sorszám alatt több határozatot hoz, ezeket római számjeggyel kell megkülönböztetni.
A tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt határozatok — ideértve
a tárgyaláson meghozott és kihirdetett, de külön íven szövegezett határozatokat is — a jegyzőkönyv sorszámát kapják, több határozat esetén ezeket is római számjegyekkel
kell megjelölni.
(4) A mellékletek annak az iratnak a sorszámát kapják,
amelyhez tartoznak. Több melléklet esetén a mellékletek
1-gyel kezdődő alsorszámot kapnak.
(5) Az újralajstromozott ügy korábbi iratai a kezdőiratként kezelendő irattal együtt az 1. sorszámot kapják.
A csatolt idegen iratcsomó — átkötve — egy sorszámot kap.
A lajstromozás 30. § (1) A közjegyzői iroda — ha e rendelet másként nem
rendelkezik — az 1. § (1) bekezdésében meghatározott
ügyekben a közjegyzőhöz érkezett minden beadványt, illetve iratot bejegyez a lajstromba. A lajstromot 2004. év
január hó 1. napjától a MOKK által rendelkezésre bocsátott számítógépes programmal elektronikus úton kell
vezetni.
(2) A közjegyzői lajstrom számozása évente 1-es számmal kezdődik.
(3) A közjegyzői lajstromba bevezetett hagyatéki ügyben címszó az örökhagyó, minden egyéb ügyben a kérelmező neve.
31. § (1) A kezdőiratokat és a kezdőiratként kezelendő iratokat a lajstrom soron következő új ügyszáma alatt kell lajstromozni. Az utóiratokat a kezdőirat ügyszámánál a lajstrom megfelelő rovatába kell bejegyezni.
(2) A kezdőiratként kezelendő iratok lajstromozásakor
az iroda az ügyben keletkezett korábbi iratot az új ügyhöz
szereli. Az iratszerelést a lajstromban és az iratborítón fel
kell tüntetni. Az iratszerelést mind a kezdőiratnál, mind a
korábbi iratnál a lajstrom megjegyzés rovatában kell feltüntetni.
(3) Ha kiderül, hogy az utóiratot — helytelenül — új
ügyként lajstromozták, azt az ügyben érkezett kezdőirathoz (kezdőiratként kezelendő irathoz) kell utóiratként
lajstromozni. A helytelenül adott új lajstromszámnál a
megjegyzés rovatban fel kell tüntetni, hogy az iratot melyik
ügyhöz szerelték.
A lajstrom rovatainak kitöltése 32. § (1) A papír alapú (kézi) lajstromot az e célra rendszeresített nyomtatványon, az abban feltüntetett rovatoknak a
fejrészben megjelöltek szerinti kitöltésével kell vezetni.
(2) Az elektronikus úton vezetett lajstrom adattartalma
megegyezik a kézi lajstromban szereplő adatok körével;
annak alkalmasnak kell lennie a címszó és az ügy tárgya
szerinti keresésre, valamint az ügyforgalmi adatszolgáltatás elősegítésére.
(3) A címszó mellett fel kell tüntetni az ügyre vonatkozó
egyéb adatot (pl. az örökhagyó születési éve, helye, kérelmező cégjegyzékszáma) is, ha ez az ügy azonosítása céljából szükséges. A házastársa nevét viselő fél esetén fel kell
tüntetni a házasságkötés előtti nevet is.
(4) Az utóirat érkezésének a napját és az utóirat tárgyát
rövidített formában kell feltüntetni. Az érkezés évszámát
csak akkor kell kiírni, ha az utóirat a kezdőirat érkezését
követő évek valamelyikében érkezett.
(5) Az iratok hollétét rövidített jelzéssel kell feltüntetni.
Fel kell jegyezni a nyilvántartásba tétel tényét, annak
határnapját, a tárgyalási határnapot és az irattárba helyezést.
(6) Ha a közjegyző az eljárást áttétellel fejezte be, a
lajstrom megfelelő rovatába be kell jegyezni az elküldés
időpontját.
(7) A ,,megjegyzés’’ rovatban minden esetben fel kell
tüntetni
a) hogy az iratokat mely hatóságnak küldték meg,
b) a kezdőiratként kezelendő ügy lajstromozásakor az
új lajstrom számot a befejezett ügy aktaborítóján, az új ügy
aktaborítóján pedig a befejezett ügy lajstrom számát,
c) hogy az iratokat milyen lajstromszámú ügyhöz csatolták,
d) hogy az ügyet melyik ügyhöz (alapügy) egyesítették,
illetve, hogy az alapügyhöz mely ügyeket egyesítettek,
e) a fellebbezés felterjesztésének időpontját,
f) az iratok teljes vagy részleges eltűnését (megsemmi
sülését),
g) az esetleg szükséges egyéb adatokat. (8) A téves bejegyzéseket áthúzással oly módon kell
törölni, hogy az az áthúzás után is olvasható maradjon.
A helyes adatot a törölt bejegyzés fölé kell írni.
(9) Az irodavezető vagy a közjegyző által kijelölt dolgozó a lajstromnak a befejezésre vonatkozó adatait havonta, a statisztikai adatszolgáltatás előtt egyezteti a tárgyalási
naplóval és kiküszöböli az esetleges eltéréseket. A lajstrom
adatai alapján ellenőrzi, hogy az ügyekben a szükséges
intézkedések időben megtörténtek-e; késedelem észlelése
esetén az ügy számának megjelölésével a közjegyzőnek
jelentést tesz.
33. § (1) A lajstromba és a mutatókönyvbe az ügyeket címszó
(név) szerint kell bejegyezni.
(2) Ha a címszót (nevet) helytelenül jelölték meg, a
lajstromot és a mutatókönyvet megfelelően ki kell javítani.
A kézi lajstrom lezárása 34. § (1) A kézi lajstromot minden év utolsó munkanapján le
kell zárni. A lajstrom vezetője az utolsó bejegyzés alá
vízszintes vonalat húz, az ügyek fajtáinak rovatait összegezi. Megállapítja, hogy az összegezés egyezik-e az utolsó
lajstromszámmal és az esetleges eltérés okát megszünteti,
továbbá feltünteti a lajstrom lezárásának időpontját, és a
bejegyzést aláírja. A lajstrom lezárását a közjegyző ellenőrzi és aláírásával tanúsítja.
(2) A kézi lajstrom lezárása után át kell vezetni a korábbi
évekből még folyamatban maradt ügyeket. Az előző évi
lajstromban az átvezetett ügy lajstromszáma mellett fel
kell jegyezni, hogy az ügyet melyik év lajstromának hányadik oldalára vezették át. A folyamatban lévő ügyek iratainak kezelését ennek megfelelően két lajstromban kell végezni: a folyó évi lajstromban a folyó évben érkezett, az
előző évi lajstromban pedig a korábbi években érkezett
ügyeket.
(3) A befejezett ügyekre vonatkozó intézkedéseket (pl.
iratok elküldése, utóirat kezelése, csatolása stb.) az eredeti
lajstromkönyvbe kell bejegyezni.
A mutatókönyv 35. § (1) A kézi lajstromba bejegyzett ügyekről lajstromonként betűrendes mutatókönyvet kell vezetni. Az elektronikus úton vezetett lajstrom esetén a mutatókönyvet külön
vezetni nem kell.
(2) A mutatókönyvbe az ügyeket nyomban a lajstromozás után címszó szerint kell bevezetni. A címszó mellett fel
kell tüntetni az ügy tárgyát és a lajstromszámot.
(3) Ha az ügyben több örökhagyó, illetve kérelmező van,
mindegyik nevét külön címszóként kell a mutatókönyvbe
bejegyezni.
(4) Ha a befejezettként kezelt ügy ugyanabban az évben
újra kezdődik, az új lajstrom számot a korábbi lajstrom
szám ,,megjegyzés’’ rovatában kell feltüntetni.
Az iratboríték 36. § (1) Az ügy iratait iratborítékba kell helyezni.
(2) Az iratokat időrendi sorrendben kell az iratborítóba
elhelyezni. A fél részéről történő beadványt az elintézésig
az érkezés sorrendjében kell iktatni és az iratborítóban
legelső iratként kell elhelyezni.
(3) Abban az esetben, ha a közjegyző az ügy összes iratait
felterjeszti a bírósághoz, vagy időlegesen más hatóságnak
küldi meg, pótborítékot kell készíteni.
(4) A pótborítékon fel kell jegyezni az ügy számát és az
elküldött iratok sorszámát, a befejezés időpontját és az
iratok elküldésének napját. Az iratok visszaérkezése után
a pótborítékot az iratok között kell elhelyezni.
Az iratboríték kitöltése 37. § (1) Az iratborítékot a rendszeresített nyomtatvány adatainak megfelelően kell kitölteni.
(2) Azokban a hagyatéki ügyekben, amelyeknek az iratai
között végintézkedés található, az iratborító végintézkedés
rovata mellett ,,V’’ jelzést kell alkalmazni.
(3) Az egyéb adatokon kívül az iratboríték első oldalán
fel kell tüntetni azt a körülményt, hogy az ügyben letét van,
ugyanígy kell feltüntetni az ügy soron kívüli elintézésének
elrendelését is. Az első oldalon kell feltüntetni a beszerzett, csatolt vagy egyesített ügyek számát, a selejtezés időpontját, illetve azt, hogy az irat nem selejtezhető.
(4) Az iratborítékon az adatokat tintával, gépírással vagy
bélyegzővel a kezelőiroda tünteti fel, az intézkedés eredményeként szükségessé váló feljegyzést pedig a közjegyző
teszi meg.
Az irat bemutatása a közjegyző részére 38. §
Az iroda az érkezés napján vagy az azt követő első
munkanapon az iratot a közjegyzőnek bemutatja.
Az irat csatolása és az ügyek egyesítése 39. §
A nyilvántartásokban az irat csatolását vagy az ügyek
egyesítést oly módon kell feltüntetni, hogy annak időpontja megállapítható legyen.
40. § (1) A folyamatban lévő vagy befejezett ügy iratait más
ügy irataihoz csatolni, vagy a csatolást megszüntetni csak
közjegyzői utasításra lehet.
(2) Ha a csatolás fennállása alatt olyan érdemi határozatot hoznak, amely a csatolt ügyben hozott határozatot
érinti, az ügy iratai között el kell helyezni a határozat egy
kiadmányát.
41. § (1) Az ügyek egyesítése a korábban, több ügy egyesítése
a legkorábban lajstromozott ügyirathoz történik. Több ügy
egyesítése esetén az összes iratot a legkorábban lajstromozott ügy száma alatt kell kezelni.
(2) Az egyesítés céljából megküldött iratot új ügyként
kell lajstromozni. Az egyesítés elrendeléséről az iratokat
megküldő közjegyzőt — a határozat egy kiadmányával —
értesíteni kell. Az értesítés alapján az iratokat megküldő
közjegyző az eddig nyilvántartásban levő, az eredetivel
megegyező iratokat (pótborítékot) a továbbiakban a végzés érkeztetési napjával — egyesítés címén — befejezett
ügyként kezeli. Az egyesített ügyekben eljáró közjegyző
további ügykezelésére a saját ügyek egyesítésére vonatkozó
rendelkezések az irányadók.
(3) Ha a közjegyző az egyesítést mellőzte, az egyesítés
okából megküldött ügy iratait a határozat egy kiadmányával visszaküldi az illetékes közjegyzőnek.
Az irat kézbesítése 42. § (1) Az irat kézbesítése — ha jogszabály másként nem
rendelkezik — általában postai úton, a külön jogszabályban foglaltak szerint történik.
(2) A közjegyző székhelyén a kézbesítést a közjegyző
alkalmazottja is végezheti.
(3) A fogva tartásban lévő személy részére a fogva tartást
foganatosító szerv parancsnoka útján kell kézbesíteni az
iratot.
(4) A címzett a részére szóló iratot — személyazonosságának igazolása után — a közjegyzői irodában is átveheti.
(5) A közjegyző az olyan iratot, amely átvételéhez joghatály fűződik, vagy amely átvételének igazolására szükség
van, tértivevénnyel postázza; személyes kézbesítés esetén
az átvevő az átvétel tényét keltezéssel ellátott aláírásával
igazolja. Ha az átvételre nyomtatványt rendszeresítettek,
az átvétel tényét ezen kell elismerni.
Az iratok elküldése 43. § (1) A folyamatban lévő ügy iratait csak közjegyzői utasítás alapján lehet más hatósághoz elküldeni.
(2) A pótborítékon fel kell jegyezni, hogy az iratokat
mikor és hová küldték el. Az elküldés alapjául szolgáló
megkeresést és az elrendelő eredeti közjegyzői intézkedést
a pótborítékban kell elhelyezni. Ezenkívül vissza kell tartani a pótborítékban az első és másodfokú határozat
(egyezség) egy-egy kiadmányát.
(3) Az iroda az iratot ajánlott vagy csomagküldeményként adja postára. Ha az iratot a címzett az irodában veszi
át, az átvétel tényét és idejét a pótborítékon aláírásával
igazolja, vagy arról elismervényt ad.
A kiadmány 44. § (1) A kiadmányon fel kell tüntetni a közjegyző megnevezést, az ügyszámot, az eljáró közjegyző vagy közjegyzőhelyettes nevét az ,,s. k.,’’ toldattal, az eredeti keltezést,
továbbá a kiadmányt el kell látni a közjegyző körbélyegzőjének lenyomatával.


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1778/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a Rudnay Sándor Alapítvány támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Rudnay Sándor Alapítvány által megvalósítani kívánt háromcsoportos óvoda, ifjúsági szálláshely
és alapítványi iroda megvalósítása érdekében a  vagyonát képező Esztergom, Vadrózsa utca 12. szám alatti,
16128/4. helyrajzi számú ingatlan fejlesztésével;
2. az 1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015.  évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  § (7)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 444,5 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 6. Fejezeti stabilitási tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 26. Alapítványok, közalapítványok által ellátott
feladatok és általuk fenntartott intézmények támogatása alcím, 1. Oktatási alapítványok, közalapítványok
jogcímcsoport, 1. Rudnay Sándor Alapítvány fejlesztési támogatása jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
521/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete az egészségügyi válsághelyzeti ellátásról.
A Kormány az  egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény 247.  § (1)  bekezdés e)  pontjában, a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII.  törvény 81. § (1) bekezdés
m)  pontjában, valamint a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi
CXXVIII.  törvény 80.  § b), h) és i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya és alkalmazása 1. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed az  egészségügyi válsághelyzeti ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatókra,
betegszállítókra, az  ellátásban, illetve az  ellátás működési feltételeinek biztosításában e  rendelet alapján
közreműködő jogi személyekre, jogi személyiség nélküli szervezetekre és természetes személyekre, valamint
az egészségügyi válsághelyzeti ellátást igénybe vevőkre.
(2) E rendelet előírásait
a) az  egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény (a  továbbiakban: Eütv.) 228.  § (2)  bekezdésében foglalt
esemény bekövetkezése esetén,
b) különleges jogrend bevezetésekor, továbbá
c) ha jogszabály másként nem rendelkezik, a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2011.  évi CXXVIII.  törvény 3.  § 5.  pontjában meghatározott katasztrófa bekövetkezése
esetén
kell alkalmazni. 2. Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés általános szabályai
2. § (1) Az  Eütv. 228.  § (2)  bekezdése szerinti egészségügyi válsághelyzet bekövetkezése esetén, ha az  eseményt az  Eütv.
228. § (4) bekezdés
a) a)  pont aa)  alpontja alapján a  megyei vagy fővárosi védelmi bizottság (a  továbbiakban együtt: megyei
védelmi bizottság) elnöke minősíti egészségügyi válsághelyzetté, erről a  megyei védelmi bizottság elnöke
haladéktalanul tájékoztatja a  közigazgatás-szervezésért felelős minisztert, a  megyei vagy a  fővárosi
tisztifőorvos (a  továbbiakban együtt: megyei tisztifőorvos) az  országos tisztifőorvos útján tájékoztatja
az egészségügyért felelős minisztert,
b) b)  pont bb)  alpontja alapján a  megyei tisztifőorvos minősíti egészségügyi válsághelyzetté, erről
haladéktalanul értesíti a  megyei védelmi bizottság elnökét, továbbá az  országos tisztifőorvos útján
tájékoztatja az egészségügyért felelős minisztert,
c) a) pont ab) alpontja és b) pont bb) alpontja alapján az országos tisztifőorvos javaslatára az egészségügyért
felelős miniszter minősíti egészségügyi válsághelyzetté, haladéktalanul gondoskodik a  Kormány, valamint
az országos tisztifőorvos útján az érintett megyék tisztifőorvosainak a tájékoztatásáról.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti egészségügyi válsághelyzetté minősítő gondoskodik az  egészségügyi válsághelyzetté
minősítésnek a  közszolgálati műsorszolgáltatók, valamint – lehetőség szerint – a  körzeti, illetve helyi
műsorszolgáltatók és legalább egy országos napilap általi, lehető legrövidebb időn belül történő közzétételéről.
(3) Az  Eütv. 228.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet által érintett terület kiterjedésének
megítélésénél az  egészségügyi válsághelyzetet előidéző esemény területi kiterjedésén túl a  következmények
felszámolásába bevont vagy előreláthatóan bevonandó egészségügyi szolgáltatók földrajzi elhelyezkedését is
figyelembe kell venni.
(4) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetté minősítés során annak megítélésénél,
hogy a  más gyógyintézet általi betegellátás aránytalan nehézséggel jár-e, az  egészségügyi ellátórendszer
fejlesztéséről szóló 2006.  évi CXXXII.  törvény 4/A.  § (4) és (5)  bekezdésében meghatározott elvi elérhetőség
szabályait, a  gyógyintézet által ellátott valamennyi szakmát és a  gyógyintézetben ellátott betegek érdekeit kell
figyelembe venni.
3. § Ha a  megyei tisztifőorvos egészségügyi válsághelyzetet előidéző esemény bekövetkezését észleli, vagy erről kap
információt az érintett egészségügyi szolgáltatótól vagy a területi szakellátási kötelezettséggel rendelkező szervtől,
ezt haladéktalanul köteles jelenteni a  megyei védelmi bizottság elnöke, valamint az  országos tisztifőorvos útján
az egészségügyért felelős miniszter részére.
4. § Az egészségügyi válsághelyzet megszűnésekor az  egészségügyi válsághelyzetté minősítő visszavonja
az  egészségügyi válsághelyzetté minősítést. Az  egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásának
közzétételére a 2. § (2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
5. § (1) Egészségügyi válsághelyzetben a megyei tisztifőorvos az illetékességi területén átmenetileg módosíthatja
a) az alapellátás körzethatárait,
b) a járó-, illetve a fekvőbeteg-szakellátáson belül a tevékenységek szakmai megoszlását,
c) az ellátási terület határait,
d) a betegbeutalás rendjét, valamint
e) a fekvőbeteg-gyógyintézetek ágyszámát.
(2) A  megyei tisztifőorvos az  (1)  bekezdésben foglaltakról az  érintetteket a  helyben szokásos módon, továbbá
az Országos Mentőszolgálat (a továbbiakban: OMSZ) szolgálatvezető főorvosát, a Gyógyszerészeti és Egészségügyi
Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a  továbbiakban: GYEMSZI) főigazgatóját és térségi igazgatóját, valamint
az országos tisztifőorvos útján az egészségügyért felelős minisztert soron kívül tájékoztatja.
(3) Az  egészségügyi válsághelyzet felszámolása során a  megyei tisztifőorvos együttműködik a  megyei védelmi
bizottság elnökével, a  szomszédos megye kormányhivatalának népegészségügyi szakigazgatási szerve
(a  továbbiakban: megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv) vezetőjével, az  OMSZ adott területet
ellátó regionális mentőszervezetének vezetőjével, az  érintett gyógyintézetek vezetőivel, a  GYEMSZI térségi
egészségszervezési központjának vezetőjével, valamint a honvédségi szervezet vezetőjével.
(4) A  Magyar Honvédség és a  rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatai a  katasztrófavédelmi tervüknek
megfelelően, szervezeti kereteiket és irányítási rendjüket megtartva, a  polgári egészségügyi szervezetekkel
együttműködve vesznek részt az egészségügyi válsághelyzeti feladatok ellátásában.
3. Az egészségügyi válsághelyzeti ellátásra történő felkészülés részletes szabályai
6. § Az egészségügyi válsághelyzeti ellátásra történő felkészülés érdekében az  országos tisztifőorvos javaslatára
az  egészségügyért felelős miniszter elrendelheti a  megyei védelmi bizottság elnöke által kijelölt egészségügyi
szolgáltató vagy egyéb, az  egészségügyi válsághelyzeti feladatokra igénybe vehető szervezet részére tervezési,
felkészülési feladatok végrehajtását.
7. § (1) Az egészségügyi válsághelyzeti ellátásra történő felkészülés keretében
a) az egészségügyért felelős miniszter az országos tisztifőorvos közreműködésével az egészségügyi szolgáltatók
részére közvetlenül vagy a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével a  megyei védelmi
bizottság útján egészségügyi válsághelyzeti gyakorlatot vagy nemzetközi gyakorlatban való részvételt
rendelhet el, ebben az esetben szervezi és irányítja annak végrehajtását,
b) a  megyei védelmi bizottság a  megyei tisztifőorvos javaslatára vagy egyetértésével az  egészségügyi
szolgáltató részére szakmai felkészítőt, egészségügyi válsághelyzeti gyakorlatot vagy megyei
katasztrófavédelmi vagy honvédelmi felkészülési gyakorlatban való részvételt rendelhet el, azzal, hogy
a  megyei védelmi bizottság elnöke legalább 30 nappal korábban tájékoztatja a  megyei tisztifőorvos útján
az országos tisztifőorvost, valamint a közigazgatás-szervezésért felelős minisztert, illetve az egészségügyért
felelős minisztert és lehetővé teszi kijelölt képviselőik részére a gyakorlat megtekintését.
(2) Szakmai felkészítőre és gyakorlatra egészségügyi dolgozó, gyakorlatra egészségügyi szolgáltató nem egészségügyi
dolgozója is kijelölhető.
(3) Az  érintett személyeket, illetve egészségügyi szolgáltatókat a  szakmai felkészítő, illetve a  gyakorlat helyéről és
időtartamáról annak megkezdése előtt legalább 30 nappal értesíteni kell.
(4) A  szakmai felkészítőt, illetve a  gyakorlatot elrendelő a  kijelölt személyt kérelmére indokolt esetben felmentheti
a  részvétel alól. A  felmentés iránti kérelmet legkésőbb a  szakmai felkészítő, illetve a  gyakorlat megkezdését
megelőző harmadik napig, rendkívül indokolt esetben a  gyakorlat, illetve a  szakmai felkészítő megkezdéséig kell
benyújtani.
(5) A  szakmai felkészítés, illetve a  gyakorlat időtartama nem haladhatja meg a  polgári védelmi szervezet tagjára
vonatkozó kiképzés és gyakorlat éves mértékét.
(6) A szakmai felkészítőn, illetve a gyakorlaton való részvétel időtartamára a résztvevő személyt
a) ha munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, a foglalkoztató által folyósított időarányos munkabér,
b) az  a)  pont hatálya alá nem tartozó egyéb esetben a  megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv által
megállapított és folyósított, a  munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló, munkaköre szerint ugyanolyan
tevékenységet végző, teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók átlagos havi munkabérének
alapulvételével meghatározott díj
illeti meg.
 (7) Az  országos gyógyintézet, az  orvostudományi egyetem, valamint az  egészségügyi oktatási intézmény a  megyei
népegészségügyi szakigazgatási szerv vezetője, az országos tisztifőorvos, illetve az egészségügyért felelős miniszter
felkérésére a  szakmai felkészítőre oktatót biztosít, akire a  (6)  bekezdés szerinti résztvevő személyre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. A  felkérés alapján az  országos gyógyintézet, az  orvostudományi egyetem, illetve
az egészségügyi szak- és főiskola vezetője a kiképzés előtt legalább 30 nappal e feladat ellátására az oktatót kijelöli.
(8) Az  egészségügyért felelős miniszter az  általa elrendelt gyakorlattal kapcsolatos költségeket az  általa vezetett
minisztérium költségvetéséből megtéríti.
(9) A  gyakorlat elrendeléséről az  elrendelő tájékoztatja a  Magyar Honvédség és a  rendvédelmi szervek egészségügyi
szolgálatainak vezetőit, és biztosítja az általuk kijelölt megfigyelők részvételét.
8. § A felkészülés érdekében az  egészségügyért felelős miniszter által kijelölt fekvőbeteg-szakellátást nyújtó
szolgáltatók az  egészségügyi válsághelyzeti ellátás tervezéséhez a  kijelölésben meghatározott gyógyszerek és
egészségügyi anyagok felhasználására, valamint a  betegforgalomra vonatkozó mennyiségi adatokat szolgáltatnak
az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére.
9. § (1) A  megyei tisztifőorvos összeállítja az  egészségügyi válsághelyzeti ellátáshoz szükséges – szükséggyógyintézet
céljára alkalmas – objektumok kijelölésére vonatkozó igényét, melyet megküld a  területileg illetékes katonai
igazgatási szervnek. A  területileg illetékes katonai igazgatási szerv a  kijelölésére vonatkozó határozati javaslatot
a megyei védelmi bizottság elé terjeszti. A megyei védelmi bizottság határozatot hoz a kijelölésről és a határozatot
megküldi az érintett objektum tulajdonosa (kezelője), a megyei tisztifőorvos, a szükséggyógyintézet működtetésére
kijelölt egészségügyi szolgáltató és a területileg illetékes katonai igazgatás központi szerve részére.
(2) A megyei tisztifőorvos összeállítja az egészségügyi válsághelyzeti ellátáshoz szükséges anyagi-technikai eszközök és
szolgáltatások listáját, és az ezen eszközök, illetve szolgáltatások kijelölésére vonatkozó igényt megküldi a megyei
védelmi bizottság elnökének. Ennek alapján a  megyei védelmi bizottság elnöke a  megyei védelmi bizottság
tagjai véleményének kikérését követően a  megyei védelmi bizottság illetékességi területén levő települések
polgármesterei részére meghatározza a  kijelölendő anyagi-technikai eszközök és szolgáltatások körét. Az  érintett
polgármester az anyagi-technikai eszköz és szolgáltatás kijelöléséről államigazgatási jogkörben határozatot hoz, és
azt megküldi az anyagi-technikai eszköz tulajdonosának (birtokosának, üzemben tartójának), illetve a szolgáltatás
nyújtására kötelezettnek, a megyei védelmi bizottság elnökének, a megyei tisztifőorvosnak és a katonai igazgatás
központi szervének.
(3) Az  egészségügyi válsághelyzeti ellátás tervezési tevékenységéhez a  megyei védelmi bizottság elnöke által
egészségügyi célra kijelölt objektum működtetője, illetve a  polgármester által kijelölt anyagi-technikai eszköz
tulajdonosa (birtokosa, üzemben tartója), továbbá a  szolgáltatás nyújtására kötelezett az  egészségügyi
válsághelyzeti ellátáshoz szükséges, az  egészségügyi intézmények egészségügyi válsághelyzeti terveinek tartalmi
követelményeiről szóló miniszteri rendeletben meghatározott adatokat és információkat rendelkezésre bocsátja.
10. § (1) Az  állam egészségügyi válsághelyzet esetére a  tömeges ellátás feltételeinek biztosítása, a  szükséggyógyintézetek
működéséhez, továbbá az egészségügyi válsághelyzeti ellátáshoz szükséges gyógyszerek, egészségügyi anyagok és
eszközök azonnali rendelkezésre állása céljából Állami Egészségügyi Tartalékot (a továbbiakban: ÁEüT) tart fenn.
(2) Az  ÁEüT-t, valamint az  Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás szabályairól szóló miniszteri rendelet
szerint a  tartalékot kezelő Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézetet (a  továbbiakban: EKI) az  egészségügyért
felelős miniszter felügyeli.
(3) Az egészségügyi válsághelyzeti ellátást a katasztrófa-orvostani szakmai szabályok alapján kell biztosítani.
 (4) Az  egészségügyért felelős miniszter ellenőrzi az  egészségügyi válsághelyzeti ellátást nyújtó egészségügyi
szolgáltatók, betegszállítók, az ellátásban, illetve az ellátás működési feltételeinek biztosításában közreműködő jogi
személyek, jogi személyiség nélküli szervezetek és természetes személyek egészségügyi válsághelyzeti felkészülési
tevékenységét. Az  egészségügyért felelős miniszter e  jogkörét a  Magyar Honvédség és a  rendvédelmi szervek
egészségügyi szolgálatai tekintetében a honvédelemért felelős miniszterrel, illetve a rendvédelmi szervekért felelős
miniszterrel egyetértésben gyakorolja.
(5) A  megyei tisztifőorvos az  egészségügyi válsághelyzeti feladatok ellátására vonatkozó tervet (a  továbbiakban:
részterv) a  vonatkozó szakmai előírások alapján készíti el, amit az  országos tisztifőorvos hagy jóvá. Az  országos
tisztifőorvos által a  résztervek összesítése alapján elkészített országos tervet az  egészségügyért felelős miniszter
hagyja jóvá.
(6) Az  (5)  bekezdésben foglalt eljárás szerint a  megyei tisztifőorvos a  résztervet tárgyév március 1-jéig, az  országos
tisztifőorvos az országos tervet tárgyév május 15-éig felülvizsgálja.
4. Egészségügyi válsághelyzet kezelésének részletes szabályai 11. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén
a) a  válsághelyzet egészségügyi felszámolásában résztvevő fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi
szolgáltatók részére az  ÁEüT-ből egészségügyi anyag és orvostechnikai eszköz adható át, továbbá
időszakosan működő gyógyintézet (orvosi segélyhely vagy szükségkórház) telepíthető,
b) a  fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató részére az  ÁEüT-ből készletek átadására
a  szolgáltató vezetőjének vagy ügyeletvezetőjének kezdeményezésére, a  megyei tisztifőorvos javaslatára,
az  országos tisztifőorvos egyetértésével az  egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium
egészségügyért felelős állami vezetője ad utasítást, és tájékoztatja a  Kormányt az  ÁEüT-ből történő készlet
kiadásáról.
(2) Az  ÁEüT-ből készletek kiadása a  sürgősségi ellátásban váratlanul bekövetkező hiányok kezelésére, konkrét ellátási
feladatok megoldása céljából is engedélyezhető az  (1)  bekezdés b)  pontja szerint, ebben az  esetben nem kell
a Kormányt tájékoztatni.
(3) A  Kormány által meghatározott számú időszakosan működő gyógyintézetből az  egészségügyi válsághelyzet
felszámolásához szükségesek telepítésére a  megyei tisztifőorvos kezdeményezésére az  országos tisztifőorvos
egyetértésével az  egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium egészségügyért felelős állami
vezetője ad engedélyt a megyei védelmi bizottság elnöke részére és erről tájékoztatja a Kormányt, továbbá az EKI
részére elrendeli a készletek kiadásának haladéktalan megkezdését.
(4) Az  alapellátást biztosító szolgáltató, illetve kezelőorvos közreműködik a  település lakosságának kimenekítésében,
illetve kitelepítésének előkészítésében, melynek során
a) kezdeményezi az OMSZ-nél az őrzött betegszállítást vagy mentőszállítást igénylő betegek elszállítását,
b) gondoskodik a  betegek további egészségügyi ellátásához szükséges dokumentációnak a  befogadó helyre
történő eljuttatásáról.
 (5) Az  egészségügyi válsághelyzet felszámolásában közreműködő egészségügyi szolgáltató, valamint az  időszakosan
működő gyógyintézet által felhasznált egészségügyi anyagokat folyamatosan pótolni kell.
12. § (1) A  megyei védelmi bizottság elnöke a  megyei tisztifőorvos által előzetesen kijelölt fekvőbeteg-szakellátást nyújtó
egészségügyi szolgáltató részére határozatban elrendeli az  időszakosan működő gyógyintézetnek a  szolgáltató
válsághelyzeti tervében foglaltak szerinti telepítését, továbbá kiadja az egészségügyi válsághelyzeti célra előzetesen
kijelölt ingatlan, valamint anyagi-technikai eszköz és szolgáltatás igénybevételére vonatkozó, államigazgatási
jogkörben hozott határozatot, erről tájékoztatja a  megyei tisztifőorvost, az  érintett polgármestert, valamint
a katonai igazgatás központi szervét.
(2) A  megyei tisztifőorvos kezdeményezésére a  megyei védelmi bizottság elnöke elrendeli az  egészségügyi ellátást
támogató polgári védelmi szervezetek alkalmazását.
(3) Az  időszakosan működő gyógyintézet részére a  területileg illetékes megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv
átmeneti működési engedélyt ad ki.
(4) Az időszakosan működő gyógyintézetnek a működés megkezdéséhez és folytatásához
a) az  egészségügyi szolgáltatás gyakorlásához szükséges, az  egészségügyért felelős miniszter rendeletében
meghatározott személyi, tárgyi, szakmai és környezeti követelményeknek nem kell megfelelnie,
e követelményeknek azonban lehetőség szerint eleget kell tennie,
b) nem kell rendelkeznie felelősségbiztosítással.
 (5) Az  egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonását követő 24 órán belül a  megyei tisztifőorvos visszavonja
az időszakosan működő gyógyintézet részére kiadott átmeneti működési engedélyt.
13. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén az egészségügyi válsághelyzettel
érintett gyógyintézet átmeneti működtetését a gyógyintézet székhelye szerint illetékes
a) megyei tisztifőorvos által az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet működtetésével megbízott
személy,
b) megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv, vagy
c) megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv által kötelezett, más egészségügyi szolgáltató
biztosítja.
(2) A  megyei tisztifőorvos vagy az  egészségügyért felelős miniszter az  egészségügyi válsághelyzetté minősítő
határozatában rendelkezik az  egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet átmeneti működtetésének
(1)  bekezdés szerinti formájáról. Az  egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet folyamatos működtetése
érdekében meghozott közigazgatási hatósági intézkedések érintettje köteles az  intézkedéseket tűrni és azok
végrehajtásában közreműködni.
(3) A  megyei tisztifőorvos vagy az  egészségügyért felelős miniszter az  egészségügyi válsághelyzettel érintett
gyógyintézet működési engedélyét az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja esetében visszavonja, és egyúttal
a  gyógyintézetet az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerint átmenetileg működtetőnek kiadja az  átmeneti működési
engedélyt. Az  átmeneti működési engedély kiadásának nem feltétele az  egészségügyi szolgáltatás gyakorlásához
szükséges, az  egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott személyi, tárgyi, szakmai és
környezeti követelményeknek történő megfelelés, de ezen követelményeknek lehetőség szerint eleget kell tennie
a gyógyintézetet az (1) bekezdés b) és c) pontja szerint átmenetileg működtetőnek.
(4) Az  egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet finanszírozási szerződése a  működési engedélye
visszavonásával megszűnik. A  (3)  bekezdés szerinti átmeneti működési engedéllyel rendelkező gyógyintézet
átmeneti működtetője az  Országos Egészségbiztosítási Pénztárral 24 órán belül finanszírozási szerződést köt.
A  finanszírozási szerződés megszűnése esetén a  finanszírozási szerződés megszűnésével érintett szolgáltató által
jelentett és részére a finanszírozó által el nem számolt teljesítmények után járó díjat a finanszírozó a gyógyintézetet
átmenetileg működtető részére utalványozza. A  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényben
foglaltakra tekintettel a  gyógyintézetet átmenetileg működtető az  utalványozott összeget és az  általa elszámolt
teljesítmények után kapott finanszírozási összeget elkülönített számlán kezeli, és azt kizárólag a  gyógyintézet
gyógyító-megelőző tevékenységére használhatja fel. Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szolgáltató az  általa
átmenetileg működtetett gyógyintézetben elvégzett és jelentett teljesítménye után az  átmeneti működtetési
kötelezettség fennállásáig jogosult a díjazásra, ez a teljesítmény nem érinti a szolgáltató általános szabályok szerint
finanszírozott teljesítményét.
(5) A  gyógyintézet ingó és ingatlan vagyonával kapcsolatban a  megyei tisztifőorvos a  gyógyintézet további
működtetése érdekében haladéktalanul dönt a  közigazgatási hatósági eljárás szerinti biztosítási intézkedésről,
illetve a végrehajtáshoz igénybe vehető eszközről.
(6) A  gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles az  igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyak mennyiségét
– ide nem értve a  betegellátás érdekében felhasznált eszközöket és készítményeket – és állagát megóvni, és
az  egészségügyi válsághelyzet megszűnése után azokat a  tulajdonosnak (fenntartónak) vagy a  tulajdonos
(fenntartó) rendelkezése szerint az  egészségügyi válsághelyzet után a  gyógyintézetet működtető egészségügyi
szolgáltatónak átadni. Az igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyakról az egészségügyi közszolgáltatásért felelős
szerv, illetve az  egészségügyi válsághelyzettel érintett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
társaság közreműködésével lehetőség szerint leltárt kell készíteni.
(7) A  gyógyintézetet az  (1)  bekezdés szerint átmenetileg működtető köteles együttműködni az  egészségügyi
közszolgáltatásért felelős szervvel a betegellátás zavartalanságának mielőbbi biztosítása és az átmeneti működtetés
mielőbbi megszüntetése érdekében.
(8) Az  egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az  egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által
foglalkoztatott, illetve az  e  szolgáltatónál az  egészségügyi tevékenység végzésében egyéb jogviszony keretében
közreműködő egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszonyát. A  gyógyintézet
(1) bekezdés szerinti átmeneti működtetése esetén az egészségügyi dolgozó kirendelésére vonatkozó szabályokat
az egészségügyi válsághelyzet idején alkalmazandó jogszabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(9) Az  egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az  egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által
korábban kötött azon szerződéseket, amelyek az  egészségügyi ellátás zavartalan és folyamatos biztosításához
szükségesek, a  szerződés szerinti teljesítés az  egészségügyi válsághelyzet ideje alatt nem tagadható meg.
Az  egészségügyi válsághelyzet ideje alatt a  gyógyintézet működéséhez szükséges közüzemi szolgáltatásokat
biztosítani kell. Az  átmeneti működtető a  szerződések módosítására, megszüntetésére és új szerződések kötésére
csak annyiban jogosult, amennyiben az a betegellátás folyamatos biztosításához elengedhetetlenül szükséges.
(10) Az  egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásával megszűnik a  gyógyintézetet az  (1)  bekezdés szerint
átmenetileg működtető működtetési kötelezettsége. A  megyei tisztifőorvos vagy az  egészségügyért felelős
miniszter az  egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonását követő 24 órán belül visszavonja az  átmeneti
működési engedélyt. Az  átmeneti működési engedély visszavonásával megszűnik az  átmeneti működtetőnek
a  gyógyintézetre vonatkozó finanszírozási szerződése. A  gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles
elszámolást készíteni az  átmeneti működéssel kapcsolatos finanszírozási díjakról, az  általa kötött vagy módosított
szerződésekről.
5. Az egészségügyi dolgozó kirendelése az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi
válsághelyzetben
14. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetben az egészségügyi dolgozó kirendelhető
egészségügyi tevékenység ellátására alapellátást, járóbeteg-szakellátást vagy fekvőbeteg-szakellátást nyújtó,
az egészségügyi válsághelyzet felszámolásában résztvevő intézménybe vagy időszakosan működő gyógyintézetbe.
(2) A  kirendelést az  egészségügyi válsághelyzet felszámolásában résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézmény
részére az  intézmény vezetője, az  időszakosan működő gyógyintézetbe az  annak telepítésére kijelölt intézmény
vezetője igényli a  megyei tisztifőorvostól. A  megyei tisztfőorvos dönt a  kirendelés szükségességéről és az  általa
meghatározott egészségügyi intézmény vezetőjét kötelezi a kirendelés végrehajtására.
(3) Ha a  kirendelendő egészségügyi dolgozónak nincs a  kirendelést végrehajtó intézményi vezetője, a  megyei
tisztifőorvos adja ki a kirendelési határozatot.
(4) A  kirendelés vonatkozhat meghatározott személyre vagy az  egészségügyi szolgáltatónál meghatározott számú,
továbbá meghatározott képzettséggel rendelkező egészségügyi dolgozóra.
(5) Nem rendelhető ki a munkavállaló, illetve a foglalkoztatott:
a) a várandóssága megállapításától gyermeke hároméves koráig,
b) gyermeke tizenhat éves koráig, ha gyermekét egyedül neveli,
c) hozzátartozójának tartós, személyes gondozása esetén,
d) ha a  rehabilitációs szakértői szerv legalább ötven százalékos mértékű egészségkárosodását megállapította,
illetve
e) ha az OMSZ-nak az adott válsághelyzet felszámolásában érintett szervezeti egységébe tartozik.
(6) Sürgős esetben a  kirendelés szóban is történhet, ebben az  esetben a  kirendelést a  szóbeli közlést követő három
napon belül írásba kell foglalni.
(7) A  kirendelés időtartama addig tart, amíg az  egészségügyi válsághelyzet miatti egészségügyi ellátást végző
egészségügyi intézmény csak a  hozzá kirendelt egészségügyi dolgozók közreműködésével képes ellátni
a többletfeladatait, illetve amíg indokolt az időszakosan működő gyógyintézet működtetése.
(8) A kirendelt egészségügyi dolgozó napi munkaideje a napi 12 órát nem haladhatja meg.
6. Az egészségügyi dolgozó kirendelése az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi
válsághelyzetben
15. § (1) Az  Eütv. 228.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott egészségügyi válsághelyzet esetén a  kirendelés
az  egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézetbe történhet. A  kirendelést a  13.  § (1)  bekezdésében
meghatározott személy vagy szerv vezetője kezdeményezi. A  megyei tisztifőorvos dönt a  kirendelés
szükségességéről és az általa meghatározott egészségügyi intézmény vezetőjét kötelezi a kirendelés végrehajtására
vagy a 14. § (3) bekezdése szerinti esetben kiadja a kirendelő határozatot. A megyei tisztifőorvos a kirendelésekről
tájékoztatja a megyei védelmi bizottság elnökét.
(2) A  kirendelt egészségügyi dolgozó a  kirendelés alatt a  munkabérére, valamint a  kirendelés teljesítése során
indokoltan felmerülő költsége megtérítésére jogosult a  foglalkoztatására vonatkozó jogszabályok rendelkezései
szerint.
(3) Nem rendelhető ki a munkavállaló, illetve a foglalkoztatott:
a) a várandóssága megállapításától gyermeke hároméves koráig,
b) gyermeke tizenhat éves koráig, ha gyermekét egyedül neveli,
c) hozzátartozójának tartós, személyes gondozása esetén,
d) ha a  rehabilitációs szakértői szerv legalább ötven százalékos mértékű egészségkárosodását megállapította,
illetve
e) ha az OMSZ-nak az adott válsághelyzet felszámolásában érintett szervezeti egységébe tartozik.
7. Az egészségügyi dolgozó kirendelésének részletes szabályai 16. § (1) Az egészségügyi szolgáltató vezetője a kirendelést elrendelő tisztifőorvosi határozat kézhezvételét követően
a) az  egészségügyi válsághelyzet felszámolásában résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézménybe történő
kirendeléshez haladéktalanul,
b) az  a)  pont hatálya alá nem tartozó egyéb esetben a  kirendelésben meghatározott határidőn belül, de
legkésőbb a közléstől számított 24 órán belül
írásban kijelöli a kirendelésben foglalt követelményeknek megfelelő személyeket.
(2) Nem jelölhető ki a munkavállaló, illetve a foglalkoztatott:
a) a várandóssága megállapításától gyermeke hároméves koráig,
b) gyermeke tizenhat éves koráig, ha gyermekét egyedül neveli,
c) hozzátartozójának tartós, személyes gondozása esetén,
d) ha a  rehabilitációs szakértői szerv legalább ötven százalékos mértékű egészségkárosodását megállapította,
illetve
e) ha az OMSZ-nak az adott válsághelyzet felszámolásában érintett szervezeti egységébe tartozik.
17. § (1) A kirendelt személynek a kirendelés helyére történő szállítása megszervezéséről – szükség esetén a fogadó megye
védelmi bizottságának elnökével együttműködve – a kirendelt személy lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint
illetékes megyei védelmi bizottság elnöke gondoskodik.
(2) Ha a  kirendelt személy lakóhelye, illetve tartózkodási helye és a  kirendelés helye közötti napi közlekedésre nincs
lehetőség, illetve ez aránytalan nehézséggel járna, a kirendelt személy elhelyezéséről és ellátásáról szükség esetén
a) fekvőbeteg-gyógyintézethez való kirendelés esetén a fekvőbeteg-gyógyintézet,
b) háziorvosi, illetve járóbeteg-szakellátási feladatra történő kirendelés esetén a  kirendelés helye szerinti
település polgármestere útján a kirendelés helye szerint illetékes megyei védelmi bizottság elnöke
gondoskodik.
18. § (1) Az  Eütv. 228.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén a  közép- vagy felsőfokú
egészségügyi szakképzésben, főiskolai vagy egyetemi szintű egészségügyi alapképzésben, felsőoktatásban szociális
alapképzésben, valamint az egészségügyi és szociális akkreditált iskolai rendszerű szakképzésben nappali tagozaton
részt vevő személy egészségügyi válsághelyzeti ellátási feladatokra beleegyezése esetén legfeljebb két hónap
időtartamra igénybe vehető. Az igénybe vett személy ezen időtartam alatt az egyéb polgári védelmi kötelezettsége
teljesítése alól mentesül.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy
a) által ellátandó feladatot és a  feladatellátás helyét az  egészségügyi válsághelyzet által érintett területen
működő megyei tisztifőorvos jelöli ki,
b) megfelelő helyre történő eljuttatásáról, elhelyezéséről és ellátásáról a 17. §-ban meghatározottak szerint kell
gondoskodni. 8. Egyéb rendelkezések 19. § Az Eütv. 230. § (5) bekezdésében meghatározott térítést a központi költségvetés az egészségügyért felelős miniszter
által vezetett minisztérium fejezeti költségvetésén belül
a) a működési kiadások tekintetében az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat,
b) az egészségügyi anyagok beszerzése tekintetében az EKI
költségvetésében biztosítja.
20. § Az egészségügyi válsághelyzeti ellátásban részt vevő,
a) az  Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozott egészségügyi szolgáltató – az  egészségügyi
válsághelyzeti ellátással kapcsolatosan felmerülő többletbeszerzések kivételével – önállóan végzi az  ellátás
folyamatosságához szükséges egészségügyi beszerzéseit,
b) nem az  Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott önálló szükséggyógyintézet részére az  ellátás
folyamatosságához szükséges egészségügyi beszerzéseket, valamint az  Egészségbiztosítási Alap terhére
finanszírozott egészségügyi szolgáltatók egészségügyi többletbeszerzéseit az  egészségügyi szolgáltató
beszerzéseit végző szervezet bevonásával az EKI végzi.
9. Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
22. § Hatályát veszti a katasztrófa-egészségügyi ellátásról szóló 139/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1184/2015. (III. 25.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú („Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés I. ütem” című) nagyprojekt költségeinek átütemezéséről.
A Kormány
 1. egyetért a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0009 azonosító számú, „Budapesti villamos és trolibusz járműfejlesztés I. ütem”
című nagyprojekt (a továbbiakban: nagyprojekt) forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 2. hozzájárul a nagyprojekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
144/2016. (V. 18.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Maximiliano Gabriel Gregorio Cernadas rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Argentin
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti
székhellyel.
Budapest, 2016. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
144/2019. (IV. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/159/3/2019. számú előterjesztésére – Fain Mihajlo (születési
hely, idő: Zimony [Szerbia és Montenegró], 2005. május 20.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. február 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
62/2011. (IV. 13.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya közötti Együttműködési Keretegyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya
közötti Együttműködési Keretegyezmény (a továbbiakban: Keretegyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Keretegyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § A Keretegyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Együttműködési Keretegyezmény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya
között
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) az államaik
közt fennálló baráti viszony fejlesztését óhajtva, az állampolgáraik közti történeti kötelékeket erősítendő, valamint a
két ország közötti gazdasági, kereskedelmi, beruházási, oktatási, tudományos, technológiai, kulturális, informatikai és
turisztikai együttműködés elősegítése és támogatása érdekében, felismerve ezen együttműködés erősítéséből
nyerhető előnyöket, a két országban hatályos törvényekkel, jogszabályokkal és rendeletekkel összhangban az
alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy a kölcsönös megértés és bizalom szellemében erősítsék az országaik közti
kapcsolatokat. 2. cikk
A Szerződő Felek bátorítják az országaik közti gazdasági, kereskedelmi, beruházási, tudományos és technikai
együttműködést. A fent említett együttműködés területei többek között magukban foglalják az alábbiakat:
1. Együttműködés a gazdasági szektorban, különösen az ipari, olaj-, bányászati, petrolkémiai, agrár, állattenyésztési és
egészségügyi projektekben. 2. Egyedi együttműködési programokhoz szükséges technikai szakértelem cseréjének bátorítása.
3. cikk
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy a nemzetközi kereskedelmi rendszer keretei között bátorítsák az országaik
közti kereskedelem növelését és diverzifikálását. 4. cikk
1. A Szerződő Felek bátorítják és megkönnyítik állampolgáraik beruházásait minden területen, kivéve, ahol a nemzeti
jogszabályaik vagy többoldalú kötelezettségeik ezt kizárják vagy korlátozzák.
2. A Szerződő Felek bátorítják közös vállalkozások létrehozását az egyes országokban érvényes beruházási törvényekkel
és jogszabályokkal összhangban. 3. Ezen cikk rendelkezései csak a Magyar Köztársaság és a Szaúd-Arábiai Királyság között a beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről szóló Megállapodás hatályba lépéséig alkalmazandóak. 5. cikk
A Szerződő Felek ösztönzik az alábbiakat:
1. Oktatási, kulturális, tudományos és tudományos kutatási együttműködés, különösen a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó területeken végzett információcsere, kompetens tisztviselők, tanulók, szakértők és kutatók látogatása,
képzés és kölcsönös érdeklődésre számot tartó konferenciákon való részvétel által.
2. A média és a kiadók területén végzett együttműködés, kölcsönös látogatások, szakértelem, anyagok és
dokumentumok kicserélése és konferenciákon vagy más eseményeken való részvétel által.
3. A két ország közötti turizmus fejlesztése, a turizmusra vonatkozó információ kicserélése, valamint az egyéni és
csoportos turizmus bátorítása által. 6. cikk
A Szerződő Felek bátorítják a környezetvédelmi és gazdasági szempontból helytálló és fenntartható infrastruktúrák
fejlesztésében való együttműködést, többek között az alábbi területeken:
– Vasút; – Légi közlekedés; – Útépítés; – Telekommunikáció;
– Energiaipar; – Környezeti infrastruktúra (ivóvíz, szennyvízkezelés, hulladékgazdálkodás és újrahasznosítás).
7. cikk
A gazdasági, ipari, technikai és technológiai együttműködés többek között az alábbi módokon valósítható meg:
1. Közös vállalkozások létrehozása, kereskedelmi képviseletek és irodák létesítése;
2. Know-how és technológia átadása; 3. A Legjobb Elérhető Technológiára és a Legjobb Környezetvédelmi Gyakorlatra vonatkozó szakértelem kicserélése;
4. Termelésmegosztási megállapodások, amelyek célja az üzemi kapacitás kihasználásának maximalizálása, az előállítási
költségek minimalizálása és a versenyképesség növelése; 5. Gyárak építése, rehabilitálása, modernizálása és meglévő üzemek bővítése;
6. Marketing, consulting és más szolgáltatások; 7. Megvalósíthatósági és környezeti hatásvizsgálati tanulmányok készítése;
8. Közös kutatási programok támogatása. 8. cikk
A Szerződő Felek különösen bátorítják a technikai együttműködést a vízhez, szennyvízhez és tudományos kutatáshoz
kapcsolódó területeken. Ez az együttműködés többek között az alábbiakat foglalja magában:
1. Víztartalékok kutatása és felmérése; 2. Földalatti vízkészletekkel való gazdálkodás;
3. Vízminőség-menedzsment; 4. Szennyvíz kezelése és újrahasznosítása, valamint a környezetre gyakorolt hatásának felmérése;
5. A vízfelhasználás racionalizálása modern víztakarékos eszközök és rendszerek által;
6. Vízügyi képzés és képességfejlesztés. 9. cikk
A Szerződő Felek elismerik a kis- és középvállalkozásoknak a kétoldalú gazdasági kapcsolatokba való bevonásának
hasznosságát és szükségességét, és e célból a két ország jogi keretei között ösztönzik megfelelő üzleti környezet
kialakítását. 10. cikk
A Szerződő Felek bátorítják a következőket:
1. Látogatások képviselőik és gazdasági, kereskedelmi és technikai delegációik között;
2. A két országban megtartott kereskedelmi kiállításokon való részvétel, amihez a szükséges könnyítéseket megadják.
11. cikk
A Szerződő Felek szükség szerint bátorítják az e Keretegyezmény által szabályozott bármely területen Közös
Végrehajtási Együttműködési Programok, valamint a közös érdeklődésre számot tartó különös területeken különálló
Megállapodások megkötését. 12. cikk
A Szerződő Felek szükség szerint közös bizottságot alakíthatnak e Keretegyezmény végrehajtásának nyomon
követése céljából. 13. cikk
1. E Keretegyezmény azon későbbi értesítés kézhezvételének napján lép hatályba, amellyel a Szerződő Felek értesítették
egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges eljárásaikat befejezték.
2. E Keretegyezményt a Szerződő Felek ötéves bevezető időszakra kötik, és hatálya újabb egyéves időszakokra
automatikusan meghosszabbodik, hacsak valamelyik Szerződő Fél a Keretegyezmény lejárata előtt hat hónappal
írásban értesítést nem küld felmondási szándékáról. 3. E Keretegyezményt nem lehet úgy értelmezni, hogy ellentmondásba kerüljön bármely Szerződő Fél bármely
regionális vagy nemzetközi elkötelezettségével vagy kötelezettségével, úgyszintén azokkal, amelyek bármely
regionális vagy nemzetközi gazdasági szervezetben való fennálló vagy jövőbeni tagságaikból erednek.
4. E Keretegyezmény megszűnése esetén a rendelkezései a szerzett jogok és a felelősség tekintetében a Szerződő Felek
által megállapítandó ideig hatályban maradnak. Készült Budapesten, 05/10/2010 AS, ami megfelel 26/10/1431 AH, két eredeti példányban, mindegyik magyar, arab és
angol nyelven, mindhárom szöveg egyaránt hiteles. Értelmezési eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
a Magyar Köztársaság a Szaúd-Arábiai Királyság Kormánya nevében Kormánya nevében
Martonyi János Nizar O. Madani külügyminiszter külügyi államminiszter
4. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2. és 3. §-a a Keretegyezmény 13. cikkének 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Keretegyezmény, illetve e rendelet 2. és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) A rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kultúráért és oktatásért felelős miniszter, a
gazdaságpolitikáért, a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért, az iparügyekért és a külgazdaságért felelős
miniszter, valamint a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
279/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Virágné dr. Hajduk Etelkát 2014. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2013. (VIII. 16.) ME utasítása a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73/A.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés b) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § A  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatát a  Mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 17/2012.
(VI. 15.) NFM utasítás.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
135/2011. (VII. 19.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szolnok–Nagykereki (H) és Santaul Mare (Nagyszántó)–Cluj Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között
a Szolnok–Nagykereki (H) és Santaul Mare (Nagyszántó)–Cluj Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti autópálya-kapcsolat
létesítéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
MEGÁLLAPODÁS
a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között
a Szolnok–Nagykereki (H) és Santaul Mare (Nagyszántó)–Cluj Napoca (Kolozsvár) (RO) közötti
autópálya-kapcsolat létesítéséről
A Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya (a továbbiakban: a Szerződő Felek)
– törekedve a jószomszédi és baráti kapcsolatok további fejlesztésére és erősítésére, valamint az együttműködés
szélesítésére a kétoldalú üzleti kapcsolatok, a nemzetközi kereskedelem, a turizmus és a közlekedés területén,
– különös tekintettel azon szándékukra, hogy megteremtsék a zavartalan nemzetközi és kétoldalú közúti
közlekedés feltételeit a közös államhatár körzetében,
– figyelembe véve a közúti infrastruktúra fejlesztése során az Európai Unió jogszabályait, illetve a fenntartható
fejlődés feltételeit a környezetre gyakorolt káros hatások csökkentése, valamint a közúti forgalom
folyamatosságának és biztonságának fokozása céljából,
– figyelemmel a Trans-European Network - Transport (TEN-T) hálózat fejlesztésére,
– tekintettel a két állam közötti nemzetközi szerződésekre és megállapodásokra,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
(1) A Szerződő Felek közvetlen kapcsolatot létesítenek a két ország között az alábbi autópályák összekötésével:
– magyar részről: Szolnok–Berettyóújfalu–Nagykereki–országhatár,
– román részről: Cluj Napoca (Kolozsvár)–Santaul Mare (Nagyszántó)–országhatár.
(2) A két autópálya a G34.1 és G34.2 számú határjelek között metszi a közös államhatárt, és a Szerződő Felek illetékes
szervei, illetve hatóságai, valamint szakértői által a közbiztonság és a közlekedésbiztonság szem előtt tartásával
meghatározott jellemzőkkel kapcsolódik egymáshoz.
2. Cikk
A jelen Megállapodás 1. Cikk (1) bekezdésében meghatározott autópálya-kapcsolat azzal a céllal jön létre, hogy
biztosítsa a szükséges feltételeket az akadálymentes nemzetközi közúti forgalom számára.
3. Cikk
(1) A Szerződő Felek a saját államuk területére eső kétszer két (2x2) sávos autópályát és annak minden tartozékát az uniós
jogi aktusokkal harmonizált saját jogszabályaik szerint építik meg, amelyhez az egyes Szerződő Felek a szükséges
finanszírozást a számukra elérhető forrásokból biztosítják.
(2) A Szerződő Felek elvégzik a csatlakozó autópálya-szakaszok határon túlnyúló környezeti hatásvizsgálatát az
országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, Espoo-ban, 1991. február 26-án aláírt egyezmény
alapján.
4. Cikk
(1) Jelen Megállapodás végrehajtásában – illetékes szerv a Magyar Köztársaságban a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium,
– illetékes hatóság Romániában a Közlekedési és Infrastruktúra Minisztérium
(a továbbiakban: a minisztériumok).
(2) A jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos feladatokat a minisztériumok által létrehozott kétoldalú szakértői
munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) koordinálja.
(3) A Munkacsoport tevékenységének irányítására a minisztériumok mindegyike egy-egy vezetőt és tagokat delegál,
akiknek személyéről írásban értesítik egymást.
(4) A Munkacsoport ügyrendjét maga határozza meg, és tevékenységébe szükség szerint további szakértőket is
bevonhat.
(5) A Munkacsoport az üléseit a Szerződő Felek államának területén felváltva tartja meg.
5. Cikk
Az ezen Megállapodás 1. Cikk (1) bekezdésében meghatározott autópálya-kapcsolat megépítésének feltételeit,
működése megkezdésének időpontját, valamint az üzemeltetés módját a Szerződő Felek a Munkacsoport javaslata
alapján határozzák meg.
6. Cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével és végrehajtásával összefüggő esetleges vitákat a Szerződő Feleknek kell
rendezniük a Munkacsoport keretén belül. A Szerződő Felek a vitás kérdéseket megegyezés hiányában diplomáciai
úton rendezik.
7. Cikk
(1) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
(2) A Szerződő Feleknek jelen Megállapodást belső jogszabályaiknak megfelelően jóvá kell hagyniuk.
(3) A Megállapodás annak a későbbi, diplomáciai úton kapott értesítésnek a kézhezvételétől számított harmincadik (30.)
napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, hogy a belső jogszabályaik által
a Megállapodás hatálybalépéséhez meghatározott eljárás befejeződött.
(4) Jelen Megállapodás a Szerződő Felek megegyezése alapján írásban bármikor módosítható. A módosítások
a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások szerint lépnek hatályba.
(5) Jelen Megállapodást a másik félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel bármelyik Szerződő Fél felmondhatja.
Ebben az esetben a Megállapodás a felmondásról szóló diplomáciai értesítés kézhezvételének napjától számított hat
(6) hónap elteltével hatályát veszti.
ENNEK HITELÉÜL alulírottak, akiket erre Kormányuk megfelelően felhatalmazott, a jelen Megállapodást aláírják.
Készült Budapesten, 2011. július hó 5. napján, két (2) eredeti példányban, magyar, román és angol nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles. A Megállapodás rendelkezéseinek eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az
irányadó.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ROMÁNIA KORMÁNYA
NEVÉBEN NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 7. Cikk (3) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
63/2012. (V. 25.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti tudományos és technológiai
együttműködési megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyaláson részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően
a megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök