text:
1/2015. (I. 14.) EMMI rendelete a javítóintézetek rendtartásáról.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL.  törvény 434.  § (7)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 5.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a  Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi
miniszterrel és a 21. § 4. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben, valamint
a 8.  § (1) és (2)  bekezdése, az  1.  melléklet és a  2.  melléklet tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról
szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (2) bekezdés b) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 5. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A javítóintézeti ellátás
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a javítóintézetre,
b) a  bíróság által javítóintézeti nevelésre utalt, továbbá az  előzetes letartóztatás céljából ott elhelyezett
fiatalkorúra,
c) a javítóintézet utógondozói részlegén ellátott személyre [a b) és c) pont a továbbiakban együtt: fiatalkorú], és
d) a javítóintézetben foglalkoztatott személyre.
2. § Javítóintézeti ellátásban részesül
a) a bíróság által elrendelt javítóintézeti nevelés intézkedés hatálya alatt álló fiatalkorú a javítóintézeti nevelés
során, és
b) az  előzetes letartóztatás végrehajtása érdekében javítóintézetben elhelyezett fiatalkorú az  előzetes
letartóztatás végrehajtása során. 3. § (1) A  fiatalkorúnak a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben
(a továbbiakban: Gyvt.) meghatározottak szerinti teljes körű ellátását – a fiatalkorú gondozása, nevelése, felügyelete,
oktatása, képzése és munkafoglalkoztatása mellett – az e rendeletben (a továbbiakban: Rendtartás) foglaltak szerint
kell biztosítani.
(2) A fiatalkorú ellátása során a javítóintézet
a) együttműködik a fiatalkorú szülőjével vagy más törvényes képviselőjével, és
b) figyelembe veszi a  fiatalkorú, a  szülő, más törvényes képviselő tájékoztatását a  fiatalkorú egészségi
állapotára, valamint iskolázottságára vonatkozóan. 2. A javítóintézet működése
4. § A javítóintézet szervezeti és működési szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) a  javítóintézet igazgatója
a  Rendtartásban foglaltaknak megfelelően, a  pedagógus munkakörben foglalkoztatott és a  nevelő-gondozó
munkát közvetlenül segítő felsőfokú végzettségű munkatársak (a továbbiakban együtt: nevelőtestület), valamint
a vezető munkakörben foglalkoztatott dolgozók véleményének kikérésével készíti el.
5. § (1) A javítóintézeti házirendben kell megállapítani
a) a napi- és hetirend végrehajtásával, valamint azzal összefüggésben
aa) a tanulással és a szabadidő eltöltésével,
ab) a  háló és az  egyéb közös helyiségek takarításával, a  ruházat, ágynemű tisztításával és javításával,
a saját ellátást szolgáló tevékenységgel (a továbbiakban együtt: önkiszolgáló tevékenység),
ac) a  munkafoglalkoztatással és a  javítóintézet környezetének – az  önkiszolgáló tevékenység körébe
nem tartozó – rendben tartásával
 kapcsolatos feladatokra;
b) a  fiatalkorú viselkedésére, továbbá a  fiatalkorúak egymással, a  javítóintézet dolgozóival és a  javítóintézet
látogatóival szemben tanúsítandó magatartására;
c) a fiatalkorú számára biztosított kapcsolattartás módjára;
d) a kapcsolattartás ellenőrzésére;
e) a fiatalkorú számára biztosított látogatás rendjére;
f ) a  javítóintézetből való eltávozás és visszatérés rendjére, a  javítóintézeten kívül töltött idő alatt követendő
magatartási szabályokra;
g) a vallásgyakorlásra;
h) a panaszjog gyakorlásának módjára;
i) a  javítóintézetbe bevihető személyes használati tárgyak körére, tárolásának módjára és azoknak, valamint
a javítóintézeti tulajdonnak a megbecsülésére és védelmére;
j) a zsebpénz felhasználására;
k) a ruházattal, ágyneművel való ellátásra;
l) a tisztálkodási szerekkel való ellátásra;
m) a dohányzásra;
n) a zárt jellegű részleg működésének rendjére;
o) a szabad levegőn való tartózkodásra;
p) a sportolásra, szabadidős tevékenységre
vonatkozó előírásokat.
(2) A  házirendet a  közösségi helyiségekben és a  lakóegységekben mindenki által látható helyen ki kell függeszteni.
A  házirendet a  fiatalkorúnak – kérésére – egy példányban rendelkezésre kell bocsátani. E  jogáról a  fiatalkorút
a házirendről szóló tájékoztatással egyidejűleg tájékoztatni kell.
6. § (1) A  javítóintézet nevelési alapdokumentuma a  javítóintézetben folyó nevelés célját, alapelveit és módszereit
tartalmazó szakmai program. A  javítóintézet szakmai programját a  nevelőtestület fogadja el. A  szakmai program
tartalmazza
a) a javítóintézet nevét, székhelyét;
b) a  javítóintézetben ellátott fiatalkorúak és a  javítóintézet utógondozói részlegén ellátottak nevelési, ellátási
szükségleteit;
c) a  javítóintézeti ellátás, illetve a  javítóintézet utógondozói részlegén történő ellátás célját, alapelveit,
feladatait, továbbá azok gondozási, nevelési, ellátási, képzési, fejlesztési és terápiás célú tevékenységeit;
d) a javítóintézeten belüli és a más intézményekkel történő együttműködés módját;
e) a  javítóintézetben ellátott fiatalkorúak jogainak védelmével és kötelezettségeik teljesítésével kapcsolatos
feladatokat és módszereket;
f ) az  1.  mellékletben meghatározott munkakörben és a  feladatellátás érdekében létesített további
munkakörökben foglalkoztatottak
fa) szakmai felkészültsége biztosításának módját és formáit,
fb) antidiszkriminációs oktatására, az  elsajátított ismeretek, kompetenciák gyakorlati alkalmazására és
a megvalósítás ellenőrzésére vonatkozó tervet; valamint
g) az utánkövetés célját, alapelveit, feladatait, módszereit, ha a javítóintézet utánkövetést végez.
(2) A  szakmai program (1)  bekezdésben meghatározott tartalmi elemeinek szükség szerinti felülvizsgálatáról és
módosításáról a javítóintézet igazgatója a nevelőtestület bevonásával gondoskodik.
7. § (1) A  javítóintézet működéséhez jogszabályban előírtak alapján vagy egyéb okból szükséges belső szabályzatokat
a  javítóintézet igazgatója készíti el és adja ki. A  gyermekek és az  ifjúság védelméért felelős miniszternek
(a  továbbiakban: miniszter) a belső szabályzatok tekintetében – az ellenőrzési jogköréhez kapcsolódóan – kiadott
iránymutatását alkalmazni kell.
(2) Belső szabályzatban kell meghatározni a javítóintézetben ellátott fiatalkorú
a) egészségügyi ellátására és a népegészségügyi feladatokra,
b) biztonsági elkülönítésére,
c) letétjének őrzésére,
d) a tulajdonát képező ruhaneműk raktározására,
e) munkafoglalkoztatására, és
f ) zsebpénzének kezelésére
vonatkozó előírásokat.
3. A munkakörök és a képesítési előírások 8. § (1) A  javítóintézetben elhelyezett fiatalkorúak felügyeletét, gondozását, nevelését, személyiség-korrekcióját,
oktatását, képzését, munkafoglalkoztatását, utógondozását, valamint az  ügyeikkel kapcsolatos nyilvántartási
és adminisztrációs feladatokat az  1.  mellékletben megjelölt munkakörökben és legalább az  ott meghatározott
létszámban foglalkoztatott személyek látják el, a munkaköri leírásukban foglaltaknak megfelelően.
(2) A feladatellátás érdekében a javítóintézetben további munkakörök is létesíthetők. Az egyes munkakörök ellátásához
szükséges képesítési előírásokat a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A  rendész a  javítóintézet igazgatója által meghatározottak szerint részt vesz a  javítóintézetben alkalmazott
rendészek kiegészítő képzéséről és vizsgáztatásáról szóló 59/2014. (XII. 8.) BM rendeletben meghatározott
kiegészítő képzésen.
4. A javítóintézeti elhelyezés tárgyi feltételei 9. § (1) A javítóintézetben a Gyvt. 66/M. § (3) bekezdése szerinti csoport férőhelyszámához igazodó önálló lakóegységet kell
biztosítani, amely háló- és tanulószobákból, közös nappali szobából, valamint vizesblokkból áll. A  lakóegységhez
konyha is tartozhat.
(2) A  lakóegységet a  mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal és eszközökkel kell
felszerelni.
(3) Egy fiatalkorúra a  lakóegységen belül legalább öt négyzetméternyi háló-, illetve tanulószobának, egy csoportra
legalább harminc négyzetméternyi közös nappali szobának kell jutnia.
(4) A fiatalkorú számára a lakóegységen belül külön fekvőhelyet és önálló szekrényt vagy szekrényrészt kell biztosítani.
 (5) A javítóintézetnek rendelkeznie kell
a) orvosi rendelővel és betegszobával,
b) konyhával és közös étkezőhelyiséggel,
c) a  szabadidő hasznos eltöltésére, közösségi tevékenységekre alkalmas helyiségekkel, így különösen
könyvtárral és szakköri szobával,
d) sportolásra alkalmas teremmel és sportpályával,
e) vallásgyakorlásra alkalmas helyiséggel,
f ) a  látogatók fogadására, továbbá a  kapcsolattartásra jogosult más személyekkel történő érintkezés céljára
alkalmas helyiséggel,
g) a terápiás foglalkozásokhoz szükséges csoportszobával, és
h) a szabad levegőn tartózkodáshoz alkalmas területtel.
(6) A  javítóintézetnek biztosítania kell a  fiatalkorúak iskolai oktatásához, szakképzéséhez szükséges tantermeket,
továbbá a  munkafoglalkoztatáshoz a  megfelelő berendezésekkel, gépekkel, eszközökkel felszerelt foglalkoztató
helyiségeket.
5. A biztonsági elkülönítő 10. § (1) Az  ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító fiatalkorúnak a  büntetések, az  intézkedések, egyes
kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban:
Bv. tv.) 369.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott biztonsági elkülönítése érdekében ki kell alakítani olyan,
a  rendészeti szolgálat általi állandó felügyelet lehetőségét biztosító, külön zárható helyiséget (a továbbiakban:
biztonsági elkülönítő), ahol a  fiatalkorú a biztonsági elkülönítésre okot adó ön- vagy közveszélyes magatartás
megszűnéséig elhelyezhető.
(2) A  biztonsági elkülönítőt az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendelet 50. § (1) bekezdése szerinti tervezési programban foglaltak szerint úgy kell kialakítani, hogy
a) lehetővé tegye a fiatalkorú számára a tisztálkodást és az illemhely használatát,
b) az ott tartózkodó fiatalkorú magában kárt ne tehessen, onnan el ne távozhasson,
c) az ott tartózkodó fiatalkorú folyamatosan megfigyelhető legyen,
d) határoló szerkezetei megbontásnak ellenálló kivitelben készüljenek, és
e) a  beépítésre kerülő felszerelési és berendezési tárgyak sérülést ne okozhassanak, fokozott igénybevételnek
ellenálló kialakításúak legyenek. 6. A rendkívüli esemény 11. § (1) A  javítóintézeti nevelés és az  előzetes letartóztatás végrehajtása során bekövetkezett rendkívüli eseményről szóló
értesítésnek tartalmaznia kell
a) a bejelentést tevő nevét, beosztását, telefonszámát,
b) a rendkívüli esemény helyét, időpontját,
c) a rendkívüli esemény leírását, és
d) a rendkívüli esemény elhárítására tett legfontosabb intézkedéseket.
(2) A  rendkívüli eseményről szóló értesítést a  javítóintézet igazgatója a  javítóintézet fenntartójának, valamint
a büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyésznek is megküldi.
7. A fiatalkorú családi pótlékának felhasználása 12. § (1) A  javítóintézet igazgatója gondoskodik a  javítóintézetben ellátott, nevelésbe vett fiatalkorú családi pótlékának
a Gyvt. 66/M. § (5) bekezdés szerinti felhasználásáról.
(2) A  javítóintézet igazgatója vagy a  javítóintézet gazdálkodásáért felelős szerv vezetője közli a  családi pótlékot
folyósító szervvel annak a fizetési számlának a számát, amelyre a családi pótlék összegét a nevelésbe vett fiatalkorú
ellátására folyósítani kell. A  fizetési számla számának megváltozását haladéktalanul közölni kell a  családi pótlékot
folyósító szervvel.
II. FEJEZET
A JAVÍTÓINTÉZETI NEVELÉS 8. A befogadás
13. § (1) Javítóintézeti nevelés elrendelése esetén a bíróság értesítése és intézkedése alapján a fiatalkorút a 3. mellékletben
megjelölt javítóintézet felveszi (a továbbiakban: befogadás).
(2) Befogadáskor a  javítóintézet megállapítja a  fiatalkorú személyazonosságát. A  javítóintézet a  befogadást
megtagadja, ha az  előállított, vagy önként jelentkező fiatalkorú nem azonos a  bíróság értesítésében megjelölt
személlyel. A  befogadás megtagadásáról és annak okáról az  előállító szervet és a  javítóintézeti nevelés
végrehajtásáról rendelkező bíróságot haladéktalanul értesíteni kell.
(3) Ha a fiatalkorú a bíróság értesítésében megjelölt időpontban a javítóintézetben nem jelent meg, erről a javítóintézet
igazgatója tájékoztatja a bíróságot.
(4) A fiatalkorú mindaddig nem helyezhető közösségbe, amíg egészségügyi vizsgálata nem történt meg. A fiatalkorút
nyilatkoztatni kell betegségéről és rendszeres gyógyszerszedéséről. Közegészségügyi, járványügyi kockázat esetén
a fiatalkorú egészségügyi elkülönítéséről kell gondoskodni.
(5) Ha a  fiatalkorún a  befogadáskor külsérelmi nyomot észlelnek, vagy a  rendőrségi fogdából, büntetés-végrehajtási
intézetből vagy másik javítóintézetből átkísért fiatalkorú azt állítja, hogy bántalmazták, haladéktalanul orvosi
vizsgálatot kell végezni és orvosi látleletet kell felvenni. Az  orvosi vizsgálaton felvett jegyzőkönyv és a  látlelet
egy példányát az  átkísérést végrehajtó szervnek, illetve a  büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó
ügyésznek meg kell küldeni.
(6) Ha a  befogadáskor a  javítóintézet igazgatója tudomást szerez arról, hogy a  fiatalkorú gyermeke felügyelet nélkül
maradt, erről haladéktalanul értesíti a kiskorú lakóhelye szerint illetékes járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt vagy
– hivatali időn kívül – az általános rendőrségi feladatokat ellátó rendőri szervet (a továbbiakban: rendőri szerv).
14. § (1) A  befogadáskor a  javítóintézet átveszi a  fiatalkorútól azokat a  tárgyakat, amelyeket a  Bv. tv. 347.  § (3)  bekezdése
szerint nem tarthat magánál. Az  átvett tárgyakról a  javítóintézet tételes felsorolással átvételi elismervényt
készít, –  amelyet a  fiatalkorú is aláír – és gondoskodik azok biztonságos megőrzéséről. Ha a  fiatalkorú az  aláírást
megtagadja, arról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) Letétbe kell helyezni a  fiatalkorú értéktárgyait és a  nála lévő készpénzt. Az  öregségi nyugdíj legkisebb összegét
meghaladó értékben átvett készpénzt a javítóintézet letéti számláján kell elhelyezni. Az öregségi nyugdíj legkisebb
összegét meg nem haladó értékben átvett készpénz, valamint – a  letéti számlán történő elhelyezésig – az  egyéb
készpénz megőrzését a  pénzkezelési és házipénztári szabályzatban meghatározottak szerint kell biztosítani. Erről
a javítóintézet értesíti a fiatalkorú törvényes képviselőjét.
(3) A  fiatalkorú a  törvényes képviselője hozzájárulásával, és a  javítóintézet igazgatójának engedélyével
a javítóintézetben saját ruháját használhatja. Ha a fiatalkorúnak nincs megfelelő ruházata, vagy nem kívánja a saját
ruháját használni, befogadáskor el kell látni javítóintézeti ruházattal, és gondoskodni kell – a  fiatalkorú kérésének
figyelembevételével – a leadott saját ruha raktározásáról vagy a törvényes képviselő részére történő megküldésről.
(4) A fiatalkorú által a befogadáskor magával hozott gyógyszereket az egészségügyi részlegre kell leadni.
 (5) Ha a  fiatalkorúnál a  befogadáskor a  Bv. tv. 347.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti tárgy van, azt át kell adni
az intézmény székhelye szerint illetékes rendőri szervnek. 15. § (1) A  javítóintézet a  befogadástól számított öt munkanapon belül gondoskodik a  fiatalkorúról a  Bv. tv.
347.  §  (1)  bekezdés a)  pontja alapján, a 4.  mellékletben meghatározott adattartalommal vezetendő személyi
adatlapnak – a rendelkezésre álló adatok alapján történő – kitöltéséről.
(2) A  javítóintézet a  Bv. tv. 347.  § (2)  bekezdése szerinti javítóintézeti azonosító kártyát a  befogadástól számított
nyolc munkanapon belül, az 5. melléklet szerinti adattartalommal állítja ki.
16. § (1) A befogadáskor szóban és írásban – a fiatalkorú számára érthető megfogalmazással – tájékoztatni kell a fiatalkorút
a) a Bv. tv. 12. § (3) és (4) bekezdésében meghatározottakról,
b) a jutalmazás rendjéről,
c) a  javítóintézet engedély nélküli elhagyásának a  Bv. tv. 377.  §-a és 380.  § (2)  bekezdése szerinti
következményéről, és
d) a javítóintézeti nevelés szabadságvesztésre való átváltoztatásának a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi
C. törvény 122. §-ában foglalt szabályairól.
 (2) A  fiatalkorút a  Bv. tv. 349.  § (2)  bekezdésében foglaltakról – ide értve az  ideiglenes elbocsátás első lehetséges
időpontját is – a befogadást követő nyolc napon belül tájékoztatni kell.
 (3) Ha a  fiatalkorú nem tud olvasni, a  szóbeli tájékoztatás megtörténtének tényét és a  tájékoztatásban foglaltak
tudomásulvételét – két tanú jelenlétében – írásban rögzíteni kell.
17. § (1) A  javítóintézet a  fiatalkorú befogadásáról – a  befogadás és a  várható elbocsátás napjának megjelölésével – nyolc
napon belül írásban értesíti
a) az elsőfokú ítéletet hozó bíróságot,
b) a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt,
c) a  nevelésbe vett, illetve az  ideiglenes hatállyal elhelyezett fiatalkorú nevelésbe vételét vagy ideiglenes
hatályú elhelyezését elrendelő járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt,
d) a fiatalkorú törvényes képviselőjét,
e) a nevelésbe vett, illetve ideiglenes hatállyal elhelyezett fiatalkorú szülőjét, kivéve, ha szülői felügyeleti jogát
a bíróság megszüntette,
f ) a nevelésbe vett fiatalkorú esetében a gondozását, nevelését végző gyermekotthont vagy nevelőszülőt,
g) a fiatalkorú számára kirendelt pártfogó felügyelőt, és
h) a bűnügyi nyilvántartást vezető Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát.
(2) A  törvényes képviselőt és a  szülőt – kivéve, ha a  szülő szülői felügyeleti jogát a  bíróság megszüntette –
a  befogadásról szóló értesítéssel egyidejűleg tájékoztatni kell az  őt érintő rendszabályokról, így különösen
a  levelezés, a  csomagküldés, a  telefonbeszélgetés, a  látogatás rendjéről, valamint a  fiatalkorú eltávozásra,
szabadságra menetelének lehetőségéről, és tájékoztatást kell tőle kérni a  fiatalkorú esetleges egészségi
problémáiról, korábbi gyógykezeléséről.
(3) Ha a bíróság nem küldte meg a szükséges iratokat, a javítóintézet a befogadásról szóló értesítéssel egyidejűleg kéri
a bíróságtól azok haladéktalan megküldését.
(4) A  befogadásról szóló értesítéssel egyidejűleg a  javítóintézet megkeresi az  illetékes települési önkormányzat
jegyzőjét, illetve a  járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt egy naprakész környezettanulmány elkészítése és annak
a javítóintézet részére történő megküldése érdekében.
(5) A  nevelésbe vett fiatalkorúról készített pedagógiai és pszichológiai vélemény, valamint az  egészségi állapotára
vonatkozó adatok beszerzése érdekében a  javítóintézet megkeresi a  nevelésbe vételt elrendelő járási (fővárosi
kerületi) gyámhivatalt, ezzel egyidejűleg tájékoztatást kér a fiatalkorú eddigi életútjáról és családi kapcsolatairól.
(6) A  korábban kirendelt pártfogó felügyelőtől, illetve megelőző pártfogótól tájékoztatást kell kérni a  fiatalkorúnak
a pártfogás, megelőző pártfogás alatt tanúsított magatartásáról.
18. § (1) Ha a bíróság által megküldött iratokkal együtt a fiatalkorú személyazonosító igazolványa nem érkezett meg és azt
nem is hozta magával, a javítóintézet gondoskodik annak beszerzéséről.
(2) A fiatalkorú személyazonosító igazolványát elbocsátásáig a javítóintézetben kell őrizni.
9. Az ideiglenes befogadás 19. § (1) A javítóintézet ideiglenesen fogadja be a fiatalkorút,
a) ha a személyazonossága kétséges,
b) ha a javítóintézeti nevelés elrendeléséről szóló bírósági értesítés hiányos, vagy
c) ha a  javítóintézeti nevelés elrendeléséről szóló bírósági értesítés hiányzik, de a  fiatalkorú rendelkezik
a javítóintézeti nevelését elrendelő jogerős bírósági ítélettel.
 (2) Ideiglenes befogadás esetén a javítóintézet haladéktalanul intézkedik a személyazonosság tisztázása, a hiányos irat
kiegészítése, kijavítása vagy pótlása iránt.
 (3) Az ideiglenes befogadás az arra okot adó körülmény megszűnéséig, de legfeljebb tizenöt napig tarthat.
10. A befogadó csoport 20. § A Bv. tv. 350.  § (3)  bekezdése szerinti javaslat kialakítása érdekében felkért szakértői csoport tagjai a  fiatalkorú
vizsgálatát összehangoltan végzik el. A  szakértői csoport a  befogadó csoportban való tartózkodás Bv. tv.
350.  §  (1)  bekezdésében meghatározott időtartamának végső időpontjára figyelemmel közli javaslatát
a javítóintézet igazgatójával.
11. Az együttes elhelyezés 21. § (1) A fiatalkorú és gyermeke együttes elhelyezéséről a javítóintézet értesíti a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes járási
(fővárosi kerületi) gyámhivatalt, és kéri a gyámrendelés szükségességének vizsgálatát.
(2) Együttes elhelyezés esetén a javítóintézet biztosítja
a) a szervezési feltételek körében
aa) a rendszeres és folyamatos orvosi ellátást,
ab) a területi védőnői szolgálat igénybevételét, és
ac) a  gyermek folyamatos felügyeletét és a  felügyeletet ellátó személy állandó látó-, illetve
hallótávolságon belül tartózkodását;
b) a tárgyi feltételek körében
ba) az  együttes elhelyezést biztosító lakóegységben a  gyermek korosztályának megfelelő balesetmegelőzési szabályok megtartását,
bb) a gyermek számára a külön játszóhelyet és leválasztott szobarészt, és
bc) a gyermek ellátásához szükséges biztonságos, célszerű berendezési és felszerelési tárgyak, eszközök
meglétét.
 (3) Az  együttes elhelyezés esetén a  javítóintézetben nevelkedő csecsemő táplálására az  egészséges csecsemő
táplálásáról szóló, az egészségügyért felelős miniszter által kiadott szakmai protokoll az irányadó.
 (4) Együttes elhelyezés esetén a javítóintézetben nevelkedő gyermek teljeskörű ellátásban részesül.
 (5) Együttes elhelyezés esetén a  fiatalkorú gyermeke számára biztosítani kell a  gyermek életkorának megfelelő
ellátásához szükséges eszközöket, ruhaneműt, tisztálkodási és testápolási szereket, valamint textíliákat, továbbá
gyermekenként három váltás ágyneműt.
12. A javítóintézetben nevelt fiatalkorút megillető teljeskörű ellátás
22. § (1) A  fiatalkorú számára naponta öt alkalommal biztosítani kell az  életkorának és az  egészséges táplálkozás
követelményének megfelelő étkezést, figyelemmel az  energia- és tápanyagbeviteli, illetve élelmiszer-felhasználási
ajánlásokat tartalmazó jogszabályban foglaltakra. Az  étkeztetés keretében a  fiatalkorú számára naponta legalább
egyszer meleg ételt kell biztosítani.
(2) Ha a fiatalkorú egészségi állapota ezt indokolja, részére a  javítóintézet orvosa előírásainak megfelelő étkezést kell
biztosítani.
(3) A  fiatalkorú számára – felügyelet mellett – naponta legalább egy óra időtartamban biztosítani kell az  irányított
tevékenység nélküli szabad levegőn tartózkodás, sportolás lehetőségét.
23. § (1) A fiatalkorú számára biztosítani kell
a) legalább hat váltás fehérneműt, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás hétköznapi (otthoni és
utcai) felsőruhát és cipőt, továbbá sportruházatot,
b) a munkafoglalkoztatáshoz szükséges munkaruhát, védőruhát, illetve védőfelszerelést,
c) három váltás hálóruhát, továbbá ágyneműt, törülközőt és papucsot,
d) tanszereket és egyéb iskolai felszerelést,
e) tisztálkodási és testápolási szereket, és
f ) a kulturálódáshoz, játékhoz és sportoláshoz szükséges eszközöket és tárgyakat.
(2) A fiatalkorú számára biztosítani kell a legalább napi rendszerességű tisztálkodáshoz szükséges feltételeket.
 (3) A  ruházat tisztítása, javítása a  javítóintézet feladata. A  ruházat mosásában, javításában – az  önkiszolgáló
tevékenység keretében, a házirend előírásai szerint – a fiatalkorú is részt vesz.
24. § A javítóintézet orvosának javaslata alapján a  javítóintézet biztosítja, hogy a  fiatalkorú hozzájusson a  megelőző és
gyógyító egészségügyi ellátáshoz, valamint a számára előírt gyógyszerekhez és gyógyászati segédeszközökhöz.
25. § (1) A fiatalkorút el kell látni rendszeres havi zsebpénzzel. Az engedély nélküli távollét idejére zsebpénz nem jár.
 (2) A  zsebpénz havi legalacsonyabb összege az  öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének (a továbbiakban:
nyugdíjminimum) 15%-a, legmagasabb összege a  nyugdíjminimum 20%-a. A  zsebpénz összegét a  nevelő
javaslatára a javítóintézet igazgatója havonta állapítja meg, a fiatalkorú magatartása, szorgalma figyelembevételével.
(3) A  zsebpénzről a  nevelő a  6.  melléklet szerinti nyilvántartást vezeti. A  zsebpénz kezelése a  zsebpénzkezelési
szabályzat szerint történik.
(4) A fiatalkorú a zsebpénzéből, valamint indokolt esetben a letéti pénzéből a személyes szükségleteinek kielégítésére
a  javítóintézetben működtetett boltban, vagy a  javítóintézeten kívül az  e  feladattal megbízott javítóintézeti
munkatárs közreműködésével vásárolhat.
13. Gondozás, nevelés és felügyelet 26. § (1) A javítóintézeti gondozás és nevelés során kiemelten foglalkozni kell
a) az önellátásra való képesség fejlesztésével,
b) a betegségmegelőzéssel, egészségmegőrzéssel és egészségfejlesztéssel,
c) a lelki egészségfejlesztéssel és az egészséges táplálkozással, testmozgással,
d) a családi életre, párkapcsolatra történő felkészítéssel,
e) az alkoholfogyasztás, a dohányzás és a kábítószer-fogyasztás veszélyeivel, ezek megelőzésével, és
f ) a dohányzásról való leszokás támogatásával.
(2) A  javítóintézetben olyan kompenzáló és korrigáló nevelést kell a fiatalkorú számára biztosítani, amely egyidejűleg
törekszik a  fiatalkorú megelőző életútja hiányainak pótlására és a  fiatalkorú bűnelkövetésének hátterében rejlő
hibás viszonyulási rendszer kijavítására. A  nevelés fontos eszköze a  jutalmazás és a  fegyelmi vétséget elkövető
fiatalkorúra kiszabott büntetés.
(3) A  javítóintézetben gondoskodni kell arról, hogy a  fiatalkorú hozzájusson ahhoz a  terápiához, amely
személyiségfejlődésének korrekciójához, személyiségzavara, beilleszkedési zavara enyhítéséhez,
szenvedélybetegsége gyógyításához szükséges, valamint arról, hogy a  fogyatékossággal élő fiatalkorú megfelelő
gyógypedagógiai ellátásban részesüljön.
(4) A  javítóintézet igazgatója által a  Gyvt. 66/M.  § (4)  bekezdés szerint engedélyezett betegszabadság évente
legfeljebb tíz nap időtartamú lehet. Ha a  fiatalkorú egészségi állapota miatt indokolt a  javítóintézeten kívüli,
tíz napot meghaladó időtartamú kezelés biztosítása, a  javítóintézet igazgatója dönthet a  javítóintézeti nevelés
félbeszakításáról.
(5) Ha a félbeszakítás meghosszabbítása szükséges, a javítóintézet igazgatója a félbeszakítás lejárta előtt előterjesztést
készít a miniszternek.
27. § (1) Hatósági megkeresésre a  fiatalkorúról a  nevelő pedagógiai véleményt (a továbbiakban: nevelői vélemény),
a pszichológus pszichológiai véleményt készít.
(2) A  javítóintézeti nevelés során javítóintézeten belüli és azon kívüli programokkal kell elősegíteni a  fiatalkorú
műveltségi szintjének emelését, ismereteinek bővítését, képességeinek kibontakoztatását, a  szabadidő hasznos
és kulturált eltöltését. Gondoskodni kell a  fiatalkorú egészséges fejlődését biztosító és mozgásigényét kielégítő
testmozgás lehetőségéről.
28. § (1) A javítóintézet elősegíti, hogy
a) a fiatalkorú az általa választott vallást gyakorolni tudja, és
b) a  valamely nemzetiséghez tartozó fiatalkorú a  javítóintézetben is megőrizhesse önazonosságát, ápolhassa
hagyományait, hozzájuthasson nemzetisége kulturális értékeihez.
 (2) A  javítóintézet megfelelő körülmények megteremtésével is biztosítja, hogy a  fiatalkorú kapcsolatot tartson
– törvényben meghatározott esetekben ellenőrzés nélkül – az arra jogosult személyekkel, szervezetekkel.
 (3) A  javítóintézet biztosítja a  fiatalkorú számára a  Bv. tv. 357.  § (8)  bekezdésében meghatározott kapcsolattartás
különböző formáinak gyakorlásához szükséges feltételeket, és ennek érdekében kijelöli a  fiatalkorú által
használható telefonkészüléket.
14. Az oktatás és képzés 29. § (1) A  javítóintézet a  javítóintézetben végzett oktatás, képzés keretében elősegíti a  fiatalkorú iskolai hiányosságainak
pótlását, megkezdett tanulmányainak folytatását, és a munkaerő-piaci esélyeit növelő képzettség megszerzését.
(2) Az  alapfokú iskolai végzettséggel nem rendelkező fiatalkorút – ha tanköteles – be kell íratni általános iskolába.
Ha az alapfokú iskolai végzettséggel nem rendelkező fiatalkorú már nem tanköteles, de azt kéri, számára biztosítani
kell, hogy általános iskolai oktatásban részt vehessen.
(3) A fogyatékos fiatalkorú számára a fogyatékossága típusának megfelelő iskolai oktatást kell biztosítani. A hátrányos
vagy halmozottan hátrányos helyzetű, valamint a  beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézségekkel küzdő
fiatalkorút a tanulmányai során egyéni foglalkoztatás keretében is segíteni kell.
(4) A  tanítási év közben befogadott tanköteles fiatalkorú részére biztosítani kell, hogy a  javítóintézetben végzett
oktatásba haladéktalanul bekapcsolódhasson.
30. § (1) Azt a  fiatalkorút, aki általános iskolai tanulmányait befejezte, életkora, érdeklődési köre, képességei és egészségi
alkalmassága figyelembevételével – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – szakképzésbe kell bevonni.
A javítóintézetben folyó szakképzés megszervezhető iskolai rendszerű és iskolarendszeren kívüli formában is.
(2) Annak a  fiatalkorúnak, aki a  középiskolai tanulmányait nem fejezte be, vagy középiskolai tanulmányokat kíván
megkezdeni, kérésére biztosítani kell, hogy magántanulóként középiskolai tanulmányokat folytathasson.
31. § (1) A  javítóintézeten kívül folytatott tanulmányok engedélyezése esetén az  igazgató előírja, hogy a  fiatalkorú
mennyi időt tölthet a  javítóintézeten kívül, és milyen szabályokat kell betartania. A szabályok ismételt vagy súlyos
megszegése esetén az igazgató az engedélyt visszavonhatja.
(2) A  tanulmányok folytatása céljából a  javítóintézeten kívül töltött idő alatt a  fiatalkorú az  azonosító kártyájával és
a  javítóintézeten kívüli tartózkodásra jogosító, a  javítóintézet által a 7. melléklet szerinti adattartalommal kiállított
engedéllyel (a továbbiakban: eltávozási engedély) igazolja a javítóintézeten kívüli tartózkodásának jogszerűségét.
15. Az önkiszolgáló tevékenység és a munkafoglalkoztatás 32. § (1) A  javítóintézet úgy szervezi meg a  fiatalkorú napi tevékenységét, hogy eleget tudjon tenni az  önkiszolgáló
tevékenység végzése iránti kötelezettségének.
(2) A javítóintézet a munkafoglalkoztatás keretében
a) az intézmény működési körén belüli munkavégzés,
b) a más gazdálkodó szervezetnél történő munkavégzés, vagy
c) a javítóintézet vállalkozási tevékenységében való részvétel
lehetőségét biztosíthatja a fiatalkorú számára.
(3) Ha a munkafoglalkozás a szabadban történik, annak időtartama nem számít be a 22. § (3) bekezdés szerinti szabad
levegőn tartózkodás időtartamába.
(4) A munkafoglalkoztatás napi időtartama a nyolc órát, heti időtartama
a) tizenhat éven aluli fiatalkorú esetében a húsz órát,
b) tizenhat éven felüli fiatalkorú esetében a negyven órát
nem haladhatja meg.
(5) A munkafoglalkoztatás során biztosítani kell a munkavédelmi és munkabiztonsági előírások betartását.
 (6) A  fiatalkorú nem végezhet egészségre ártalmas munkát, és nem osztható be éjszakai munkára.
A munkafoglalkoztatás során különös figyelemmel kell lenni arra, ha a fiatalkorú várandós, vagy ha a gyermekével
együttes elhelyezésben részesül.
33. § (1) A  fiatalkorút a  munkafoglalkoztatásért megillető díjazás óránkénti mértéke nem lehet kevesebb a  teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére órabér alkalmazása esetén megállapított alapbér kötelező
legkisebb összegének 30%-ánál.
(2) A  munkafoglalkoztatás rendjét, a  díjazás mértékét és megállapításának szempontjait a  munkafoglalkoztatási
szabályzat határozza meg.
34. § (1) A  fiatalkorú és törvényes képviselője közös kérelme, valamint a  munkáltatónak a  fiatalkorú alkalmazását vállaló
nyilatkozata alapján a  javítóintézet igazgatója engedélyezheti, hogy a  fiatalkorú a  javítóintézeten kívül végezzen
munkát.
(2) A  javítóintézeten kívüli munkavégzés engedélyezése esetén az  igazgató előírja, hogy a  fiatalkorú mennyi időt
tölthet a javítóintézeten kívül, és milyen szabályokat kell betartania. A szabályok ismételt vagy súlyos megszegése
esetén az igazgató az engedélyt visszavonhatja.
(3) A munkavégzés céljából a javítóintézeten kívül töltött idő alatt a fiatalkorú az azonosító kártyájával és az eltávozási
engedéllyel igazolja javítóintézeten kívüli tartózkodásának jogszerűségét.
16. A jutalmazás 35. § (1) A jutalmazás formái közül a nevelői dicséretet a nevelő, az osztályfőnök és a szakoktató alkalmazhatja.
 (2) Az igazgató
a) az  igazgatói dicséret, a  tárgyjutalom, a  korábban kiszabott fegyelmi büntetés elengedése vagy enyhítése,
az  egyéni vagy csoportos kulturális vagy sportprogram biztosítása és a  jutalom kimenő engedélyezése
jutalmazási formát a nevelő, az osztályfőnök vagy a szakoktató javaslata alapján,
b) a  jutalom eltávozás vagy a  jutalom szabadság engedélyezése jutalmazási formát a  nevelő, az  osztályfőnök
vagy a szakoktató együttes javaslata alapján
alkalmazza.
 (3) A jutalom kimenő, a jutalom eltávozás és a jutalom szabadság tekintetében a 38. és 39. §-ban a kapcsolattartási célú
kimenőre, eltávozásra vagy szabadságra meghatározott rendelkezéseket alkalmazni kell.
17. A kapcsolattartás 36. § (1) A javítóintézet félévente tájékoztatja a fiatalkorú törvényes képviselőjét, a fiatalkorú ügyében eljáró járási (fővárosi
kerületi) gyámhivatalt, valamint nevelésbe vett gyermek esetében a  kapcsolattartásra jogosult szülőt a  fiatalkorú
magatartásának, szorgalmának alakulásáról, jutalmazásáról és fegyelmi büntetéséről.
(2) A javítóintézet a gyermek nevelésbe vétele ügyében eljáró járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt az (1) bekezdésben
foglaltakon túl a fiatalkorú és a kapcsolattartásra jogosult szülő közötti kapcsolat alakulásáról is tájékoztatja.
37. § (1) A javítóintézet gondoskodik az ellenőrzés melletti és az ellenőrzés nélküli kapcsolattartás feltételeiről.
 (2) A látogatásból ki kell zárni azt, akinek magatartása a fiatalkorú vagy a javítóintézet biztonságára veszélyt jelent.
 (3) A  levelezés, a  látogató fogadása, csomagküldemény, telefonbeszélgetés a  Bv. tv. 358–361.  §-a szerinti célból és
módon ellenőrizhető.
 (4) A  csomag Bv. tv. 360.  §-a szerinti felbontása során, ha a  csomag olyan tárgyat tartalmaz, melyet a  fiatalkorú nem
tarthat magánál, a 14. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
 (5) Az ellenőrzés részletes szabályait a házirend tartalmazza.
38. § (1) A  javítóintézet írásban vagy elektronikus úton szerzi be a  kapcsolattartási célú kimenő, az  eltávozás, a  szabadság
engedélyezése előtt a  fiatalkorút fogadó szülő, más hozzátartozó, családbafogadó gyám vagy egyéb személy
nyilatkozatát arról, hogy a  fiatalkorú felügyeletét, ellátását, lakhatását biztosítja és gondoskodik a  fiatalkorú
visszatéréséről a javítóintézetbe, valamint arról, hogy az utazás költségeit vállalja-e.
(2) Az  ideiglenes hatállyal elhelyezett vagy nevelésbe vett fiatalkorú esetén az  eltávozás vagy a  szabadság
engedélyezése előtt a  javítóintézet igazgatója – az  (1)  bekezdésben meghatározottakon kívül – kikéri a  fiatalkorú
gyermekvédelmi gyámjának a véleményét.
(3) Ha az  ideiglenes hatállyal elhelyezett vagy nevelésbe vett fiatalkorút az  eltávozás vagy a  szabadság alatt a  vele
kapcsolattartásra jogosult szülő, vagy más hozzátartozó fogadja, ehhez a fiatalkorú nevelésbe vétele ügyében eljáró
járási (fővárosi kerületi) gyámhivatal hozzájárulását is be kell szerezni.
(4) Az  eltávozás és a  szabadság engedélyezéséről és időtartamáról előzetesen írásban vagy elektronikus úton
tájékoztatni kell a fiatalkorú lakóhelye szerinti járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt és a fiatalkorú gyermekvédelmi
gyámját.
39. § (1) A  fiatalkorú a  kimenő, az  eltávozás és a  szabadság ideje alatt az  azonosító kártyával, valamint az  eltávozási
engedéllyel igazolja a javítóintézeten kívüli tartózkodásának jogszerűségét.
(2) A  javítóintézet igazgatója a  fiatalkorú kérelmére dönt az  eltávozás és a  szabadság utazási költségének a  Bv. tv.
364. § (3) bekezdése szerinti biztosításáról vagy megelőlegezéséről.
(3) A  kimenő, az  eltávozás és a  szabadság alatt a  fiatalkorú a  házirendben meghatározottak szerint költhet
a zsebpénzéből vagy a letéti pénzéből.
(4) A  kimenő, az  eltávozás és a  szabadság időtartamát, továbbá az  eltávozás és a  szabadság esetében a  fiatalkorú
kijelölt tartózkodási helyét a fiatalkorú személyi adatlapjára fel kell jegyezni.
18. Az engedély nélküli eltávozás 40. § (1) A javítóintézetből vagy a kijelölt tartózkodási helyről történő engedély nélküli eltávozást a fiatalkorú felügyeletével
megbízott személy, az engedélyezett távollétről való vissza nem térést a fiatalkorú csoportnevelője haladéktalanul
jelenti az  igazgatónak. Szóban vagy távközlési úton történő jelentést – az  igazgatónak a  Bv. tv. 377.  § (2) és
(3)  bekezdésében előírt kötelezettsége teljesítésének elősegítésére – a  lehető legrövidebb időn belül írásba kell
foglalni.
(2) A  szökésről a  javítóintézet értesíti a  fiatalkorú törvényes képviselőjét, valamint nevelésbe vett fiatalkorú esetében
a  kapcsolattartásra jogosult szülőt és a  kirendelt pártfogó felügyelőt. A  szökésről a  javítóintézet tájékoztatja
a  fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt, valamint a  büntetés-végrehajtás
törvényességi felügyeletét ellátó ügyészt.
41. § (1) A  Bv. tv. 377.  § (4)  bekezdése szerinti önkéntes visszatérés kivételével a  fiatalkorúnak a  javítóintézetbe történő
visszaszállításáról a rendőri szerv gondoskodik.
(2) A javítóintézet a szökött fiatalkorú visszaérkezéséről értesíti mindazokat, akiket a szökésről értesített.
 (3) A  szökésből visszaérkezett fiatalkorú csak a  szükséges egészségügyi ellenőrzések után térhet vissza
a csoportközösségbe.
 (4) A szökésből visszakerült fiatalkorút és törvényes képviselőjét tájékoztatni kell a fegyelmi eljárás megindításáról.
 (5) A szökés időtartamát, valamint a visszaérkezés módját a fiatalkorú személyi adatlapjára fel kell jegyezni.
19. A fegyelmi eljárás 42. § (1) A fegyelmi bizottság tagja
a) az e feladattal megbízott igazgató-helyettes,
b) a növendékügyi előadó, és
c) a  fiatalkorú csoportnevelője, vagy – a  csoportnevelő távolléte, akadályoztatása esetén, vagy ha a  fegyelmi
vétség őellene irányult – az igazgató által kijelölt nevelő.
 (2) A fegyelmi bizottság az eljárás során
a) feltárja a  fegyelmi vétség elkövetésének okát, módját, körülményeit, a  fegyelmi eljárás alá vont fiatalkorú
indítékait és felelősségének mértékét,
b) a  Bv. tv. 376.  § (2)  bekezdése szerinti esetben felajánlhatja a  közvetítői eljárás lehetőségét az  érintett
fiatalkorúak számára,
c) közvetítői eljárás igénybevétele esetén tájékoztatja az  érintetteket a  fegyelmi eljárás vagy a  fegyelmi
büntetés felfüggesztéséről, illetve annak folytatásáról,
d) a  Bv. tv. 378.  § (1)  bekezdése szerinti esetben indítványozza, hogy az  igazgató hívja össze a  javítóintézeti
tanácsot.
(3) A fegyelmi bizottságnak nem tagja a közvetítői eljárást lefolytató javítóintézeti szakember.
 (4) A fegyelmi eljárás során meg kell hallgatni az eljárás alá vont fiatalkorút, valamint az ügyben érintett más fiatalkorút
vagy javítóintézeti dolgozót. A  javítóintézet – a  fiatalkorú kérésére – biztosítja, hogy a  meghallgatás során jelen
legyen a javítóintézetnek a fiatalkorú által kért dolgozója.
(5) A meghallgatásról a fegyelmi bizottság jegyzőkönyvet készít, amelyet minden meghallgatott aláír.
 (6) A sértett és az eljárás alá vont fiatalkorú közvetítői eljáráshoz való hozzájárulását is jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
 (7) A közvetítői eljárást lefolytató javítóintézeti szakember
a) írásba foglalja a  fiatalkorúak megállapodását, ha az  megfelel a  Bv. tv. 376.  § (4)  bekezdése szerinti
feltételeknek, vagy
b) megállapodás hiányában ennek tényét – az ok megjelölésével – írásban közli a fegyelmi bizottsággal.
43. § (1) A fegyelmi bizottság írásba foglalt, többségi határozattal
a) fegyelmi büntetést szab ki – ide nem értve a zárt jellegű intézeti részlegben való elhelyezés büntetést –, ha
a fiatalkorú felelőssége a vétség elkövetésében megállapítható,
b) az eljárást fegyelmi büntetés kiszabása nélkül lezárja, ha a fiatalkorú felelőssége a vétség elkövetésében nem
állapítható meg, vagy
c) közvetítői eljárás igénybevétele esetén dönt a  fegyelmi eljárás vagy a  fegyelmi büntetés végrehajtásának
felfüggesztéséről, illetve annak folytatásáról.
 (2) A  fegyelmi eljárásban hozott határozat tartalmazza a  fiatalkorú nevét, személyi adatait, a  fegyelmi vétséget,
a kiszabott büntetés nemét és annak tartamát vagy a büntetés kiszabása mellőzésének tényét, a jogorvoslati jogról
való kioktatást, továbbá a  döntés indokolását. Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  határozat mellékletét
képezi a  fiatalkorúak hozzájárulása, a  42.  § (7)  bekezdés a)  pontja szerinti megállapodás, vagy az  annak hiányára
vonatkozó, a 42. § (7) bekezdés b) pontja szerinti értesítés.
(3) A  fegyelmi határozatot a  bizottság szóban is ismerteti a  fiatalkorúval, a  fiatalkorú számára érthető
megfogalmazásban.
(4) A  fegyelmi bizottság határozata ellen – az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti döntés kivételével – a  fiatalkorú
a  javítóintézet igazgatójánál panasszal élhet. Az  igazgató a  panaszt öt munkanapon belül megvizsgálja, és dönt
a  határozatban foglaltak helybenhagyásáról, a  határozatban kiszabott büntetés megsemmisítéséről, vagy más
fegyelmi büntetés kiszabásáról. A  fegyelmi határozat felülbírálata során az  igazgató a  határozatban foglaltaknál
szigorúbb büntetést nem szabhat ki.
(5) A  fegyelmi büntetés kiszabásának tényét, a  kiszabott büntetés formáját, valamint a  meghatározott időre szóló
büntetés időtartamát a fiatalkorú személyi adatlapján fel kell tüntetni.
20. A zárt jellegű intézeti részlegben való elhelyezés
44. § (1) A fegyelmi bizottság indítványára a javítóintézet igazgatója haladéktalanul összehívja a javítóintézeti tanácsot.
 (2) A  javítóintézeti tanács Bv. tv. 378.  § (2)  bekezdése szerinti javaslatának kialakításához a  fiatalkorúról a  nevelő
pedagógiai, a pszichológus pszichológiai véleményt készít.
 (3) A zárt jellegű intézeti részlegben elhelyezett fiatalkorú viselkedéséről a részleg csoportnevelője kéthetente nevelői
véleményt készít, amelyben javaslatot tesz a  javítóintézeti tanácsnak az  elhelyezés meghosszabbítására vagy
megszüntetésére.
(4) A  javítóintézeti tanács a  nevelői véleményt figyelembe véve, a  fiatalkorú meghallgatása után indítványt tesz
az igazgatónak a további elhelyezésre vagy annak megszüntetésére.
(5) Az igazgató az elhelyezést megszünteti, ha a fiatalkorú magatartása és az elhangzott vélemények alapján úgy ítéli
meg, hogy a javítóintézeti nevelés szigorúbb végrehajtására már nincs szükség.
(6) A zárt jellegű intézeti részleg rendjét a házirend határozza meg. A zárt jellegű intézeti részlegben történő elhelyezés
időtartamát a fiatalkorú személyi adatlapjára fel kell jegyezni.
21. Az előállítás és a kihallgatás 45. § (1) A  javítóintézet a  Bv. tv. 372.  § (1)  bekezdése szerinti esetben kísérő és szállítás biztosításával gondoskodik
a fiatalkorú előállításáról.
(2) Ha az  ügyész vagy a  nyomozó hatóság arra igényt tart, vagy a  fiatalkorú kéri, a  javítóintézet kijelölt dolgozója
a kihallgatáson gondozóként részt vesz.
(3) A  javítóintézet megfelelő helyiséget biztosít a  fiatalkorú – törvényes képviselője, védője jelenlétében
történő – kihallgatásához.
22. Az elbocsátás előkészítése, az ideiglenes és a végleges elbocsátás
46. § (1) Az utógondozó az elbocsátás előkészítése során tájékoztatást kér a csoportnevelőtől, a pszichológustól a fiatalkorú
magatartásáról, iskolai eredményéről, munkavégzéséről, személyiségállapotáról és továbbtanulásra vagy
munkavégzésre való alkalmasságáról, továbbá meghallgatja a fiatalkorút az elbocsátás utáni terveiről.
(2) Az  utógondozó annak érdekében, hogy megismerje a  fiatalkorú számára az  elbocsátás után rendelkezésre álló
lakhatási, munkavégzési vagy továbbtanulási lehetőségeket, megkeresi a fiatalkorú családját, a 18 év alatti fiatalkorú
esetén a  gyermekjóléti szolgáltatást nyújtó intézményt vagy személyt (a továbbiakban: gyermekjóléti szolgálat),
valamint a fiatalkorú érdekében a pártfogó felügyelői szolgálatot, és ezzel egyidejűleg tájékoztatást ad a fiatalkorú
magatartásáról, iskolai előmeneteléről, elbocsátás utáni terveiről.
(3) Az  utógondozó felveszi a  kapcsolatot a  munkaügyi központtal a  fiatalkorú munkába állítása vagy átképzése
ügyében. Ha a fiatalkorú folytatni kívánja tanulmányait, eljár a fiatalkorú beiskolázása érdekében.
(4) Az  utógondozó a  nevelésbe vett gyermek érdekében felveszi a  kapcsolatot a  gyermekvédelmi gyámmal
a  gondozási helyre történő visszafogadás érdekében, és szükség esetén a  gyermekvédelmi gyámmal
együttműködve segíti a 18. életévét betöltött fiatalkorút a Gyvt. 87. § (3) bekezdése szerint az utógondozói ellátás és
az otthonteremtési támogatás iránti kérelem benyújtásában.
(5) A javítóintézet a 18 év alatti fiatalkorú végleges elbocsátása esetén az elbocsátás várható időpontjáról tájékoztatja
a  fiatalkorú lakóhelye szerinti járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt, és ezzel egyidejűleg megküldi a  fiatalkorúról
készített nevelői véleményt.
(6) A  javítóintézet és az  utógondozó a  fiatalkorú elbocsátásának várható időpontját megelőzően három hónappal
megteszi az előkészítés érdekében az (1)–(4) bekezdés szerinti intézkedéseket.
47. § (1) A  javítóintézet a  fiatalkorú ideiglenes elbocsátásának előkészítése érdekében a  46.  § (2)–(4)  bekezdésében
foglaltaknak megfelelően jár el. Az  utógondozó az  ideiglenes elbocsátás előkészítésének elősegítése érdekében
végzett tevékenysége eredményéről beszámol a javítóintézeti tanácsnak.
(2) A  Bv. tv. 380.  § (3)  bekezdése szerinti, a  fiatalkorú ideiglenes elbocsátásának tárgyában a  büntetés-végrehajtási
bíró számára készített előterjesztéshez a  javítóintézeti tanácsa nevelőtől pedagógiai véleményt, a  pszichológustól
pszichológiai véleményt kér, és azt csatolja az előterjesztéshez. A javítóintézeti tanács előterjesztésében – a nevelő,
valamint a pszichológus véleménye alapján – ki kell térni arra, hogy a fiatalkorú számára milyen külön magatartási
szabályok előírását javasolja.
(3) Ha a  javítóintézeti tanács a  (2)  bekezdés szerinti előterjesztésében a  javítóintézeti nevelés folytatását javasolja,
egyidejűleg javaslatot tesz az újabb bírói meghallgatás időpontjára.
(4) Ha a  büntetés-végrehajtási bíró a  fiatalkorú ideiglenes elbocsátását nem rendelte el, és új határnapot tűzött
ki a  meghallgatásra, az  általa megjelölt időpontban a  javítóintézeti tanácsnak a  fiatalkorú ügyében kiegészítő
véleményt és javaslatot kell előterjeszteni.
48. § (1) Ha a  büntetés-végrehajtási bíró a  fiatalkorú ideiglenes elbocsátását rendeli el, a  javítóintézet erről a  pártfogó
felügyelet ellátása céljából haladéktalanul értesíti a  fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői
szolgálatot. Az  értesítéshez csatolni kell a  büntetés-végrehajtási bírói végzést, valamint a  fiatalkorúról készített
nevelői véleményt és pszichológiai véleményt.
(2) Ha a  fiatalkorú nem a  lakóhelyén kíván tartózkodni, illetve a  büntetés-végrehajtási bíró a  fiatalkorú tartózkodási
helyéül nem a  lakóhelyét jelöli meg, a  tájékoztatást és a  szükséges mellékleteket az  új tartózkodási hely szerint
illetékes fővárosi, megyei pártfogó felügyelői szolgálatnak is meg kell küldeni.
(3) A fiatalkorú ideiglenes és végleges elbocsátásáról és annak időpontjáról a javítóintézet értesíti
a) a fiatalkorú lakóhelye szerinti járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt,
b) a nevelésbe vett fiatalkorú nevelésbe vételét elrendelő járási (fővárosi kerületi) gyámhivatalt,
c) a fiatalkorú törvényes képviselőjét, és
d) a nevelésbe vett fiatalkorú szülőjét, ha szülői felügyeleti jogát a bíróság nem szüntette meg.
(4) A  fiatalkorú törvényes képviselője részére küldött értesítésnek tartalmaznia kell az  arról való tájékoztatást, hogy
elbocsátáskor a  fiatalkorú csak a  törvényes képviselőnek, a  javítóintézet székhelyén adható át, továbbá, hogy
a fiatalkorú csak a törvényes képviselő írásbeli kérésére indítható útnak egyedül.
(5) A fiatalkorú végleges elbocsátásáról és annak időpontjáról a javítóintézet értesíti a javítóintézeti nevelést elrendelő
bíróságot.
49. § (1) A javítóintézet az ideiglenes elbocsátáskor felhívja a fiatalkorú figyelmét arra, hogy negyvennyolc órán belül köteles
jelentkezni a fiatalkorú lakcíme szerint illetékes fővárosi, megyei pártfogó felügyelői szolgálatnál.
(2) Az elbocsátás előtt a fiatalkorúnak le kell adnia az ágyneműjét, valamint – ha rendelkezik az évszaknak megfelelő
saját ruházattal – a  javítóintézettől személyes használatra kapott ruházatát. A  fiatalkorú az  elbocsátáskor jogosult
magával vinni az általa használt tanszereket.
(3) A fiatalkorúnak – kérelmére – az igazgató az elbocsátáskor készpénzsegélyt, utazási vagy ruházati segélyt adhat.
50. § Ha a  bíróság a  fiatalkorút jogerősen elzárás büntetésre ítélte, a  javítóintézet igazgatója a  javítóintézetből történő
elbocsátás vagy ideiglenes elbocsátás esedékessége előtt legalább nyolc munkanappal – az  átszállítás napjának
a megjelölésével és a bíróság felhívásának a megküldésével – intézkedik a  javítóintézet székhelye szerint illetékes
rendőri szervnél a fiatalkorú büntetés-végrehajtási intézetbe történő átszállítása iránt.
23. Visszafogadás a javítóintézetbe 51. § Ha az  ideiglenesen elbocsátott fiatalkorú javítóintézeti nevelésének folytatását vagy ideiglenes foganatba vételét
rendelték el, a  visszafogadás Bv. tv. 381.  § (2)  bekezdése szerinti előkészítése során a  befogadásra vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni.
24. A javítóintézet utógondozói részlegén történő elhelyezés 52. § (1) Az utógondozó részlegen való elhelyezés lehetőségéről és az elhelyezés megszüntetéséről – a Bv. tv. 384. § (1) és
(3) bekezdése szerint a fiatalkorút tájékoztatni kell.
(2) A  fiatalkorú kérelme esetén a  javítóintézeti tanács az  utógondozónak a  46.  § (1)  bekezdése szerint kialakított
véleménye, szükség esetén a  nevelői vélemény és a  pszichológiai vélemény alapján javaslatot terjeszt elő
az igazgatónak a fiatalkorú utógondozói részlegen való elhelyezéséről.
(3) Az  utógondozó segítséget nyújt a  fiatalkorú számára a  lakhatási és megélhetési feltételek megteremtéséhez és
a fiatalkorú önálló életének megkezdéséhez.
(4) Az utógondozó részleg házirendjét mindenki által látható helyen ki kell függeszteni.
25. A javítóintézeti utánkövetés 53. § (1) A  javítóintézet a  pártfogó felügyelő jelentései alapján az  ideiglenesen elbocsátott fiatalkorú életkörülményeinek
alakulását figyelemmel kíséri.
(2) A  javítóintézet utógondozója a  volt ellátott kérésére – a  pártfogó felügyelővel együttműködve – tanácsadással,
illetve az ügyeinek intézéséhez nyújtott segítséggel támogathatja a volt ellátott beilleszkedését, önálló életvitelét.
III. FEJEZET
AZ ELŐZETES LETARTÓZTATÁS JAVÍTÓINTÉZETI VÉGREHAJTÁSA 26. Az előzetes letartóztatás végrehajtása
54. § Az előzetes letartóztatás javítóintézetben történő végrehajtása során a  II. Fejezet rendelkezéseit az  e  fejezetben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
27. A befogadás 55. § (1) A  javítóintézet a  fiatalkorút az  előzetes letartóztatást elrendelő és annak javítóintézetben történő végrehajtásáról
rendelkező bírósági határozat, valamint a rendelkezési jogkör gyakorlójának rendelvénye alapján fogadja be.
(2) A fiatalkorúról azonosító kártyát nem kell kiállítani.
 (3) Ha a  befogadáskor a  javítóintézet arról szerez tudomást, hogy a  fiatalkorúnak felügyelet nélkül maradt kiskorú
gyermeke van, a 13. § (6) bekezdése szerinti intézkedésen túl erről értesíti
a) a nyomozás befejezéséig a nyomozó hatóságot,
b) a nyomozás befejezését követően, a vádirat benyújtásáig az ügyészt, vagy
c) a vádirat benyújtását követően a bíróságot.
56. § A fiatalkorú befogadásáról a 17. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl értesíteni kell
a) az előzetes letartóztatást elrendelő bíróságot,
b) a fiatalkorú lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot, és
c) a vádirat benyújtásáig az ügyészt.
28. Az előzetes letartóztatás végrehajtása érdekében javítóintézetben elhelyezett fiatalkorút megillető
ellátás
57. § (1) A fiatalkorú zsebpénzellátásban nem részesül.
 (2) Ha a  fiatalkorú nem rendelkezik letéti pénzzel, a  javítóintézet biztosítja számára a  büntetőeljárással kapcsolatos
levelezés költségét és ezen túl hetente legalább egy levél továbbításának postaköltségét.
 (3) A fiatalkorú betegsége esetén a 26. § (4) bekezdése szerinti intézkedés nem alkalmazható.
29. A felügyelet 58. § A fiatalkorú felügyeletéről – a  Bv. tv. 346.  § (4)  bekezdésében foglaltakon túl – a  biztonsági rendszer
működtetéséhez szükséges technikai eszközökkel is gondoskodni kell.
30. A fogolyszökés 59. § A fiatalkorú szökéséről a javítóintézet igazgatója haladéktalanul értesíti:
a) a javítóintézet székhelye szerint illetékes rendőri szervet,
b) azt a  megyei, fővárosi főügyészséget, amelynek a  területén a  fiatalkorúval szemben a  büntetőeljárás
folyamatban van és
c) a rendelkezési jogkör gyakorlóját.
31. A kapcsolattartás 60. § (1) A  javítóintézet biztosítja, hogy a  kapcsolattartásra jogosult fiatalkorú a  Bv. tv. 419.  § (1) és (2)  bekezdése szerint
kapcsolatot tartson, és haladéktalanul értesíti a  rendelkezési jogkör gyakorlóját, ha a kapcsolattartást kizáró okról
szerez tudomást.
(2) A  javítóintézet gondoskodik az  ellenőrzés melletti és az  ellenőrzés nélküli kapcsolattartás feltételeiről.
A  javítóintézet a  kapcsolattartás ellenőrzésekor a  rendelkezési jogkör gyakorlója utasításának megtartásával,
a házirendben foglaltaknak megfelelően jár el.
(3) Ha a fiatalkorú a Bv. tv. 419. § (1) és (2) bekezdésében meghatározottakon kívül más személlyel kíván kapcsolatot
tartani, a javítóintézet igazgatója előzetesen beszerzi a rendelkezési jogkör gyakorlójának engedélyét.
(4) A  látogatásból ki kell zárni azt, akivel a  fiatalkorú kapcsolattartását a  rendelkezési jogkör gyakorlója nem
engedélyezi, továbbá azt, akinek magatartása a fiatalkorú vagy a javítóintézet biztonságára veszély jelent.
61. § A javítóintézet a Bv. tv. 418. § (2) bekezdése szerinti esetben – a fiatalkorú kérésére, annak támogatása érdekében –
gondoskodik a javítóintézet munkatársának személyes jelenlétéről.
32. A végrehajtás helyének megváltoztatása 62. § A végrehajtás helyének a  Bv. tv. 415.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti megváltoztatása esetén a  fiatalkorú
átszállításakor a javítóintézet a büntetés-végrehajtási intézet részére történő továbbítás céljából a fiatalkorú előzetes
letartóztatására vonatkozó iratokat, a fiatalkorútól átvett tárgyakat, értéktárgyakat, személyazonosító igazolványt is
átadja a rendőri szervnek.
33. A fiatalkorú kiadása 63. § (1) A  javítóintézet a  fiatalkorúnak a  Bv. tv. 414.  § (2)–(5)  bekezdésében meghatározott kiadása esetén írásban
tájékoztatja a  büntetés-végrehajtási intézet vagy a  rendőrségi fogda vezetőjét a  fiatalkorú javítóintézeti ellátása
során felmerült lényeges körülményekről.
(2) A javítóintézetben végrehajtott előzetes letartóztatás ideje alatt a fiatalkorút a rendőri szerv szállítja és kíséri.
 (3) Szállításkor, kíséréskor a javítóintézet egy napi hideg élelemmel látja el a fiatalkorút.
34. Az elmemegfigyelés 64. § (1) Ha a  javítóintézetben a  fiatalkorú kóros elmeállapotára utaló tüneteket észlelnek, haladéktalanul értesíteni
kell a  rendelkezési jogkör gyakorlóját, és kérni kell a  fiatalkorú elmemegfigyelésének az  indítványozását, illetve
elrendelését.
(2) Ha a bíróság elrendelte a fiatalkorú elmemegfigyelését, a javítóintézet az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító
Intézetbe szállítás érdekében megkeresi a székhelye szerint illetékes rendőri szervet.
35. Szabadítás, átszállítás 65. § Az előzetesen letartóztatott fiatalkorú szabadon bocsátásakor a javítóintézet a 48. § szerint jár el.
66. § Ha a  bíróság az  előzetesen letartóztatott fiatalkorút jogerősen elzárás büntetésre ítélte, a  javítóintézet igazgatója
az  előzetes letartóztatás megszűnése vagy megszüntetése esetén az  aznapi átszállítás szükségességének
megjelölésével és a bíróság felhívásának megküldésével haladéktalanul intézkedik a javítóintézet székhelye szerint
illetékes rendőri szervnél a fiatalkorú büntetés-végrehajtási intézetbe történő átszállítása iránt.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 67. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
68. § (1) A  javítóintézet az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározottak szerint elkészített házirendjét 2015. március 31-éig
felterjeszti jóváhagyásra a miniszternek.
(2) A  javítóintézet – figyelemmel a  Gyvt. 104.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglaltakra – a 4.  § szerinti SZMSZ-t,
a 6. § (1) bekezdésében meghatározottak szerinti szakmai programot, továbbá a 7. §-ban meghatározottak szerinti
belső szabályzatokat 2015. március 31-éig felterjeszti jóváhagyásra a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság
főigazgatójának.
(3) A  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság főigazgatója a  (2)  bekezdés szerinti, általa jóváhagyott
dokumentumokat 2015. május 31-éig megküldi a miniszternek.
69. § Hatályát veszti a javítóintézetek rendtartásáról szóló 30/1997. (X. 11.) NM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
19/2015. (IV. 17.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2013. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az  alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2013. évi tevékenységéről szóló beszámolóját
elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
135/2008. (X. 18.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja a településkép, a vidéki lakókörnyezet és a közösségi terek, közterületek állapotának javítása,
valamint a helyi piacok létrehozásának és fejlesztésének
támogatása.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) nonprofit szervezet: a közhasznú szervezetekről
szóló 1997. évi CLVI. törvény 2. § (1) bekezdés a), b), c),
d), g), valamint k) pontja szerinti szervezet, az egyesülési
jogról szóló az 1989. évi II. törvény alapján létrehozott
egyesület;
b) egyházi jogi személy: a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi
IV. törvény 13. § (2) és (3) bekezdése szerinti személy;
c) kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés: e rendelet 3. számú melléklete szerinti fejlesztés;
d) hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. és 3. számú mellékletében foglaltak alapján hátrányos helyzetűnek vagy átmenetileg kedvezményezettnek minősülő kistérségek, valamint az ezekkel azonos elbánásban részesülő, a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm.
rendeletben meghatározott, társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, vagy az országos
átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott
települések; e) célterület: az intézkedésen, alintézkedésen belül
jogszabályban meghatározott cél, amelyre a támogatott
művelet irányul;
f) pontozási jegyzőkönyv: az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 3. és 4. tengelyének keretében megalakuló helyi akciócsoportok elismerési rendjével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
93/2007. (VIII. 29.) FVM rendelet alapján előzetesen elismert helyi közösségek tervezési folyamatával, és a
LEADER csoportok kiválasztásával kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 147/2007. (XII. 4.) FVM rendelet [a továbbiakban: 147/2007. (XII. 4.) FVM rendelet] alapján kiválasztott LEADER helyi akciócsoport (a továbbiakban:
LEADER HACS) által az ügyfél kérelme alapján, a kérelem értékelésének elősegítése érdekében kitöltött értékelési dokumentum;
g) előzetes pontozási jegyzőkönyv: a 147/2007.
(XII. 4.) FVM rendelet alapján kiválasztott helyi vidékfejlesztési közösség (a továbbiakban: HVK) által az ügyfél
kérelme alapján, a kérelem értékelésének elősegítése érdekében kitöltött értékelési dokumentum;
h) ügyfél: a 4. vagy 5. számú melléklet szerinti településen működő települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, amelynek a fejlesztéssel érintett település a tagja, továbbá székhellyel
vagy telephellyel rendelkező nonprofit szervezet, valamint
egyházi jogi személy.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint a halászati támogatások egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII.
törvényben (a továbbiakban: Törvény) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben
(a továbbiakban: Vhr.) foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
A támogatás tárgya, az elszámolható kiadások 3. §
(1) Támogatás vehető igénybe:
a) helyi vagy országos védelem alatt nem álló, a telepü
lés megjelenésében szereppel bíró alábbi épületek külső
felújítására (a továbbiakban: 1. célterület):
aa) települési szilárd burkolatú útvonalak mentén
fekvő épületek,
ab) település központját alkotó vagy közvetlenül övező
épületek,
ac) helyi turisztikai látványossághoz közvetlenül
vezető útvonalak mentén fekvő épületek,
ad) kapcsolódó zöld felületeinek rendezésére, létrehozására, felújítására, ae) kapcsolódó kerítésének kialakítására, felújítására;
b) a település környezetét és megjelenését javító kis
léptékű infrastruktúra-fejlesztések, illetve az 5. számú
mellékletben felsorolt települések területén (a továbbiakban: 2. célterület):
ba) védelem alatt nem álló közparkok,
bb) pihenőhelyek,
bc) sétautak, ide nem értve az utak mentén elhelyezke
dő járdákat,
bd) az a) pontban meghatározott útvonalak mentén
zöld felületek, látvány és használati térelemek
kialakítására, meglévők fejlesztésére;
c) alapvetően a helyben megtermelt mezőgazdasági
termékek értékesítése feltételeinek javítása céljából új
piacok létrehozására, meglévők fejlesztésére, bővítésére,
az előírásoknak történő megfeleltetésére (a továbbiakban:
3. célterület), így a piac területén:
ca) fedett és fedetlen elárusítóhelyek,
cb) egyéb üzlethelyiségek,
cc) egyéb szolgáltatásokhoz szükséges helyiségek,
cd) raktárak,
ce) szociális és hatósági helyiségek,
cf) szükséges kiegészítő infrastruktúra, szennyvízelve
zetés, energia- és vízellátására, parkoló, út,
cg) szelektív gyűjtést biztosító hulladéktárolók kialakí
tására, meglévők fejlesztésére,
ch) a mérlegelést, illetve a ki- és berakodást segítő esz
közök gépek, berendezések beszerzésére;
d) kültéri, közcélú feladatokat ellátó játszóterek kiala
kítására, meglévők korszerűsítésére, a játszótéri eszközök
biztonságáról szóló 78/2003. (XI. 27.) GKM rendeletnek
megfelelően (a továbbiakban: 4. célterület).
(2) Az (1) bekezdésben foglalt célokhoz elszámolható
kiadásokat e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában szereplő támogatható célterületek közül együttesen több is szerepelhet egy
támogatási kérelemben.
(4) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott célterület alapján nem vehető igénybe támogatás:
a) önálló települési alapinfrastruktúra-fejlesztésre, így
különösen gázhálózat, elektromos hálózat, ivóvízhálózat,
szennyvízhálózat, csapadékvíz-elvezető rendszer, tűzi-víz
vezetékek, tűzi-víz tárolók, utak, járdák, vasutak, átereszek, vízi létesítmények, hulladékkezelő, egyedi szennyvízelhelyezés, hírközlési, informatikai hálózat fejlesztésére;
b) az önkormányzatok által a helyi önkormányzatokról
szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (4) bekezdésében meghatározott, kötelezően ellátandó feladatok – kivéve köztemető – ellátását szolgáló épület fejlesztésére;
c) az ingatlan-nyilvántartásban kastély megnevezésű
ingatlan fejlesztésére; d) vár és várrom bemutathatóvá tételére, rekonstrukciójára.
(5) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott célterület alapján nem vehető igénybe támogatás:
a) kastélyok, várak kertjeinek, parkjainak fejlesztésére,
b) Natura 2000 területen megvalósítandó beruházásra,
c) gyűjteményes növénykertek és történeti kertek rend
betételére,
d) hordalékok takarítására (mederkotrás, -tisztítás, iszaptalanítás),
e) csatorna megtisztítására, rendbetételére, infrastruk
turális fejlesztésére. (6) Az Integrált Közösségi és Szolgáltatói Tér címmel
rendelkező épületen megvalósuló fejlesztésre nem vehető
igénybe támogatás.
A támogatás mértéke 4. § (1) Jelen támogatás alapján megítélhető összeg alapját
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés (a továbbiakban: EK Szerződés) 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
1998/2006/EK tanácsi rendelet) képezi. Ennek értelmében:
a) a támogatás összege az 1998/2006/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó ügyfelek esetén ügyfelenként egymást követő három pénzügyi évben nem haladhatja meg a
200 000 eurónak megfelelő forintösszeget;
b) az 1998/2006/EK tanácsi rendelet hatálya alá nem
tartozó ügyfelek esetében e rendelet által támogatott célterületek vonatkozásában három egymást követő pénzügyi
évben a megítélt támogatás összege nem haladhatja meg a
200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) E rendelet alapján ügyfelenként legfeljebb három támogatási kérelem részesíthető támogatásban.
(3) Egy támogatási kérelem benyújtási időszakban egy
ügyfél egy támogatási kérelmet nyújthat be, amely azonban több támogatási célterületre is irányulhat és különböző
helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló fejlesztést is tartalmazhat. E rendelet alapján az ügyfél újabb kérelmet kizárólag a korábbi fejlesztés utolsó kifizetési kérelmének
beadását követően nyújthat be.
(4) A támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás
100%-a.
(5) Költségvetési szervek esetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet
71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján, a támogatás számításának alapja, az összes nettó elszámolható kiadás.
(6) Amennyiben a beruházás a 3. célterületen belüli fejlesztésre irányul, úgy a támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 80%-a, a hátrányos helyzetű területen
megvalósuló ilyen irányú fejlesztés esetén az összes elszámolható kiadás 85%-a.
(7) Amennyiben az épület tulajdonosa természetes személy, a (4) bekezdéstől eltérően az épületet érintő fejlesztésre vonatkozóan a támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 70%-a. Az ügyfélen kívül, az egyéb jogi
személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet tulajdonában lévő épületeken végrehajtott fejlesztés
nem támogatható.
(8) Az egyéb elszámolható kiadások tekintetében, ha eltérő támogatási intenzitások kerülnek megállapításra, egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe
venni.
(9) A Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az
üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától számított öt évig tart.
(10) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke és
aránya nem haladhatja meg az építési normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában az elszámolható kiadás, ÉNGY szerinti referenciaárát.
Támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) Támogatásra jogosult a 2. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott ügyfél.
(2) Az 5. számú melléklet szerinti településen működő,
valamint székhellyel vagy telephellyel rendelkező ügyfél
esetén csak a település külterületén megvalósuló fejlesztés
támogatható.
(3) E rendelet alkalmazásában az ügyfél székhelye vagy
telephelye szerint illetékes LEADER HACS vagy HVK
tervezési területén megvalósuló fejlesztések támogathatóak.
(4) Önkormányzati társulás esetében:
a) csak a helyi önkormányzatok társulásairól és együtt
működéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-ában
meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező társulás jogosult kérelem benyújtására, és
b) a fejlesztés csak a 4. és 5. számú melléklet szerinti
településen valósulhat meg.
(5) Amennyiben a fejlesztéssel érintett épület nem az
ügyfél tulajdonában van, akkor a támogatás igénybevételének feltétele – a Vhr. 27. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően – a 4. és 5. számú melléklet szerinti települési önkormányzat, önkormányzati társulás, amelynek a fejlesztéssel
érintett település a tagja, települési kisebbségi önkormányzat, és az ingatlan tulajdonosa között beruházás megvalósításáról szóló megállapodás megkötése, amely igazolja, hogy a támogatási kérelem benyújtója jogosult a beruházást megvalósítani, és az ingatlanon, az ingatlan tulajdonosa üzemeltetési kötelezettsége lejártáig az egységes
arculatot meghatározó elemeken változtatásokat nem
végez.
(6) Az e rendelet alapján megvalósuló fejlesztések a
Vhr. rendelkezéseitől eltérően csak abban az esetben kezdhetőek meg, ha az ügyfél rendelkezik a támogatási kérelemnek helyt adó határozattal.
A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A támogatási kérelmet 2008. október 19. és 2008.
november 30. között, ezt követően évente
a) május 1. és május 31.
b) október 1. és október 31.
között lehet benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfej
lesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) kirendeltségéhez,
az MVH által rendszeresített formanyomtatványon írott
formában vagy az elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint, az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun
keresztül.
(2) Ügyfélkapun keresztül történő kérelembenyújtás
esetén a támogatási kérelem mellékleteit írott formában,
postai úton kell benyújtani, az ügyfélkapun keresztül benyújtott kérelemmel azonos támogatási kérelem benyújtási időszakban, az MVH kirendeltségéhez.
(3) A LEADER HACS-nak és a HVK-nak az ügyfél
írásbeli meghatalmazása alapján, a támogatási kérelem részét képező, pontozási jegyzőkönyvet, valamint előzetes
pontozási jegyzőkönyvet, legkésőbb a támogatási kérelem
benyújtási időszakának utolsó napját követő 20 napon belül kell az MVH kirendeltségéhez megküldenie.
(4) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) nonprofit szervezet ügyfél esetén a bejegyzést iga
zoló okirat hiteles másolatát;
b) önkormányzat vagy önkormányzati társulás ügyfél
esetén az érintett önkormányzat képviselő-testületének
vagy társulási tanácsnak a fejlesztés megvalósításáról
szóló határozatának hiteles kivonatát;
c) egyházi jogi személy ügyfél esetén a felettes egyházi
szerv vagy az egyházi főhatóság által kiadott, egyházi jogi
személyiséget tanúsító okiratról szóló igazolást;
d) a tervezett fejlesztés megvalósulási helyének feltüntetésével kiegészített, a fejlesztés településen belüli elhelyezkedését bemutató térképrészletet;
e) az értékeléshez az 1. számú mellékletben meghatározott igazolásokat, nyilatkozatokat, dokumentumokat;
f) a LEADER HACS vagy a HVK által kiállított pontozási jegyzőkönyvet vagy előzetes pontozási jegyzőkönyvet, amely a kérelem nem hiánypótoltatható kötelező mellékletét képezi, és amelynek hiánya a kérelem elutasítását
vonja maga után;
g) amennyiben a fejlesztés az 5. számú mellékletben
szereplő településen valósul meg, akkor az ügyfél arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a fejlesztés a település külterületén, tanyás térségén valósul meg;
h) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltaknak
megfelelően pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás
összege az 5 000 000 forintot nem haladja meg;
i) a Vhr. 27. § (1) bekezdés i) pontjában foglaltaknak
megfelelően, 5 000 000 forintot meghaladó kérelmezett
támogatási összeg felett, pénzügyi és működtetési és fenntarthatósági terv;
j) az 5. § (4) bekezdésében foglalt megállapodás teljes
bizonyító erejű okiratát;
k) az 1998/2006/EK hatálya alá tartozó szervezetek
esetében, az ügyfél által az adott pénzügyi évben, valamint
az előző két pénzügyi évben igénybe vett, csekély összegű
támogatásról szóló nyilatkozatot.
(5) A támogatási kérelemhez a Vhr. 27. § (1) bekezdés
f) pontjában foglaltaktól eltérően – üzleti tervet nem kell
csatolni.
A támogatási kérelem elbírálása 7. § A támogatási kérelmet az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el és az 1. számú mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel, valamint a Törvény 32. § (1) bekezdés
c) pontja szerinti rangsor állításával hoz döntést. A Törvény alapján végzett értékelési eljárás lefolytatása során az
MVH figyelembe veszi a LEADER HACS vagy a HVK
által megállapított pontszámot.
A kifizetési kérelem benyújtása 8. § A kifizetési kérelmet 2009-től kezdődően évente:
a) január 1–31.
b) április 1–30.
c) július 1–31.
d) október 1–31.
között lehet benyújtani az MVH kirendeltségéhez, az MVH
által rendszeresített formanyomtatványon, írott formában
vagy az elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról
szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak
szerint, az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül.
Jogkövetkezmény 9. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt munkavállalói létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési
kötelezettség időtartama alatt, köteles hiányzó foglalkoztatottanként egyszer, az igénybe vett támogatás 2%-át, de legalább 350 000 forintot a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(2) A 3. § (1) bekezdés c) pontjára irányuló fejlesztés
esetében, amennyiben a ügyfél nem teljesíti a működési és
fenntartási tervben vállalt nyitvatartási kötelezettségét, a
nem teljesített napok után, naponként 10 000 forint visszafizetésére kötelezett, a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint.
(3) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt hátrányos helyzetű (nő, 25 év alatti pályakezdő fiatal, fogyatékkal élő, 40 évnél idősebb, 2 vagy több 10 éven aluli gyermeket nevelő, 10 éven aluli gyereket nevelő egyedülálló)
munkavállalói létszámnál kevesebbet foglalkoztat az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt, köteles hiányzó,
hátrányos helyzetű foglalkoztatottanként egyszer, az
igénybe vett támogatás 2%-át, de legalább 350 000 forintot a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó
szabályok szerint visszafizetni.
(4) Amennyiben az 1. számú melléklet szerint nyilatkozattal alátámasztott pontozási szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy az ügyfél nem valós adatot szolgáltatott,
akkor a kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül és az ügyfél támogatáshoz való jogosultsága megszűnik.
Záró rendelkezés 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 11. §
Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 52. cikk b) pontja ii. alpontjának végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
23/2003. (X. 16.) KüM rendelete a katasztrófák elleni védekezés és a polgári védelem ágazati feladatairól.
A katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény
(a továbbiakban: Kat.) 53. §-ának c) pontjában, valamint a
polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény
42. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről
és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 179/1999. (XII. 10.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) előírásaira figyelemmel — a belügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed a Külügyminisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) belföldi szervezeti egységeire, továbbá a minisztériummal közszolgálati jogviszonyban, illetve munkaviszonyban álló személyekre (a továbbiakban: munkavállalók).
2. § (1) A munkavállaló jogosult arra, hogy
a) megismerje a környezetében lévő katasztrófa
veszélyt;
b) elsajátítsa a védekezés szabályait és módjait.
(2) A munkavállaló joga és kötelessége közreműködni a
katasztrófa elleni védekezésben és a következmények felszámolásában.
A védekezés minisztériumon belüli feladatai 3. § (1) A külügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) a védelem minisztériumon belüli megszervezése és irányítása
érdekében a védekezésre való felkészülés során gondoskodik:
a) a felügyelete alá tartozó szervek vonatkozásában a
védelemben részt vevő szervezeti egység kijelöléséről, feladatainak meghatározásáról, az ágazati védekezési bizottság létrehozásáról és működési feltételeinek megteremtéséről;
b) a Kormányzati Koordinációs Bizottság (a továbbiakban: KKB) ülésein, az Operatív Törzsben, valamint a
védekezési bizottságokban és munkabizottságokban a
minisztérium képviseletéről;
c) a katasztrófa- és polgári védelmi feladatok pénzügyi
fedezetének tervezéséről a minisztérium költségvetésében;
d) a veszélyeztetettség függvényében történő védekezéshez szükséges anyagi, eszköz-, szállítókapacitási igények, kitelepítés esetére szükséges objektumok felméréséről;
e) a minisztérium működőképességének fenntartására
vonatkozó tervek elkészítéséről;
f) a külön jogszabályok alapján előírt védelmi intézkedési tervek előkészítéséről, az ágazat működési területét
érintő sajátos védelmi feladatok meghatározásáról;
g) a védekezés idején szükséges informatikai háttér biztosításáról, a vagyonvédelemhez és a dokumentációk biztonságba helyezéséhez szükséges feltételek biztosításáról;
h) az országos katasztrófavédelmi kommunikációs és
információs rendszerhez csatlakozó minisztériumon belüli
riasztási-értesítési rendszer megszervezéséről és az ügyeleti szolgálat biztosításáról;
i) a védelmi gyakorlatokon való minisztériumi részvételről; j) a munkavállalók katasztrófa- és polgári védelemmel
összefüggő képzéséről és felkészítéséről.
(2) A védekezés időszakában a miniszter gondoskodik
a) az ágazati védekezési bizottság működtetéséről;
b) az élet- és vagyonmentésről;
c) a szükséges mértékű személyi és eszközállomány át
csoportosításáról;
d) jogszabályok alapján a hazai szervekkel történő
együttműködésről;
e) a hatályos két- és többoldalú egyezmények és meg
állapodások alapján a nemzetközi szervezetekkel, külföldi
szervekkel és intézményekkel való együttműködésről;
f) nemzetközi jogi kötelezettségek szerint a segélyszállítmányok, adományok fogadásában, eljuttatásában való
részvételről.
(3) A következmények felszámolása és a helyreállítás
során a miniszter
a) intézkedik a károk felméréséről;
b) biztosítja a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokból
a károk felszámolásához és a működés helyreállításához
szükséges pénzügyi fedezetet;
c) meghatározza a helyreállítás fontossági sorrendjét és
ütemét.
A minisztérium védekezési feladatainak irányítása
és ellátása 4. §
(1) A védekezési időszakok feladatainak minisztériumon belüli irányítását a területet felügyelő helyettes államtitkár látja el. Ennek keretében:
a) intézkedik az R. 12. §-ának (3) és (4) bekezdéseiben
az állami szervek vezetői részére meghatározott feladatok
végrehajtásáról;
b) teljesíti a Kat. 21. §-ában meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget.
(2) A feladatok teljesítésének előkészítését, végrehajtását, szervezését, összehangolását és ellenőrzését az alárendelt, védelmi feladatok ellátására kijelölt szervezeti egység
útján látja el.
Záró rendelkezés 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Kovács László s. k.,
külügyminiszter