text:
2015. LXXII. törvény Magyarország 2016. központi költségvetésének megalapozásáról.
I. FEJEZET
AZ ÁLLAMHÁZTARTÁST SZABÁLYOZÓ JOGANYAG MÓDOSÍTÁSA 1. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény módosítása
1. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 1. §-a a következő c)–e) ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„c) kormányzati szektor egyenlege: az  Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a  túlzott hiány esetén
követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendelet alapján
számított egyenleg,
d) középtávú költségvetési cél: a  költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a  gazdaságpolitikák
felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet szerint készített aktuális
konvergencia programban meghatározott célérték, ami összhangban van a  stabilitási és növekedési paktum
követelményeivel,
e) strukturális egyenleg: a  kormányzati szektor gazdaság ciklikus hatásaitól és egyedi tételektől megtisztított
egyenlege.”
2. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 2. alcíme a következő 3/A. §-sal egészül ki:
„3/A.  § (1) A  központi költségvetés tervezése során a  kormányzati szektor egyenlegét az  Alaptörvénnyel és
az Európai Unió jogával összhangban, e törvény rendelkezéseinek megfelelően kell meghatározni.
(2) A kormányzati szektor egyenlegét úgy kell meghatározni, hogy
a) összhangban legyen a középtávú költségvetési cél elérésével, és
b) annak hiánya ne haladja meg a  bruttó hazai termék 2.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint számított mértékének
3%-át.
(3) Az  Alaptörvényből és az  Európai Unió jogából következő egyenleg számítási módját, – különös tekintettel
a  strukturális egyenleg számítására – és az  ahhoz szükséges paramétereket az  államháztartásért felelős miniszter
az általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi.”
3. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 4.  §-a a  következő (2a)  bekezdéssel
egészül ki:
„(2a) Ha a  költségvetési évre előrejelzett infláció és a  bruttó hazai termék reál növekedési üteme közül legalább
az egyik nem haladja meg a 3%-ot, a központi költségvetésről szóló törvényben az (1) bekezdésben foglalt értéket
oly módon kell meghatározni, hogy az  államadósság-mutatónak a  viszonyítási évhez viszonyított csökkenése
legalább 0,1 százalékpontot érjen el.”
A törvényt az Országgyűlés a 2015. június 9-i ülésnapján fogadta el.
4. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény a következő 5/A. §-sal egészül ki:
„5/A.  § (1) A  Kormány évente legalább két alkalommal, az  aktuális és a  következő három évre vonatkozóan
makrogazdasági és költségvetési előrejelzést készít, és azt, valamint annak módszertanát nyilvánosságra hozza.
A 3/A. §-ban és az Áht. 29. §-a szerinti középtávú tervezésnek az így készült legfrissebb előrejelzésen kell alapulnia.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti makrogazdasági és költségvetési előrejelzést a  Kormány a  zárszámadáshoz
kapcsolódóan értékeli. Ha az  értékelés alapján a  tényleges makrogazdasági és költségvetési folyamatok
az  (1)  bekezdés szerinti előrejelzéstől négy egymást követő évben lényegesen eltérnek, a  makrogazdasági és
költségvetési előrejelzést alátámasztó módszereket, felvetéseket és vonatkozó paramétereket felül kell vizsgálni, és
azt közzé kell tenni.
(3) Az előrejelzések, a felülvizsgálat részletszabályait és a közzététel módját a Kormány rendeletben határozza meg.”
5. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 6.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) A központi költségvetésről szóló törvényben az államadósság-mutató számításakor nem kell figyelembe venni
a) az  államadósság olyan növekedését, amely az  európai uniós források utólagos visszatérítésének időigényéből,
az Európai Unió költségvetésének esetleges likviditáshiányából vagy bármely egyéb olyan okból keletkezik, amely
miatt a felmerült kiadásra jutó európai uniós támogatás nem kerül elszámolásra a központi költségvetésben,
b) a  44.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti kölcsönnyújtás, illetve annak visszafizetése miatt kialakuló
többletfinanszírozási igényből, illetve finanszírozási igény csökkenésből következő adósságváltozást.”
6. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7.  § (1) Az  Alaptörvény 36.  cikk (6)  bekezdésében foglalt nemzetgazdaság tartós és jelentős visszaeséseként kell
értelmezni minden olyan esetet, amikor az éves bruttó hazai termék reál értéke csökken.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a 3/A. § (2) bekezdés b) pontját és a 4. § (2a) bekezdését nem kell
alkalmazni. Ha az  (1)  bekezdés szerinti eset a  költségvetési év során következik be, a  központi költségvetésről
szóló törvény 5. § (1) bekezdése szerinti módosítása a 4. § (1) bekezdése alapján a központi költségvetésről szóló
törvényben meghatározott érték teljesítési kötelezettségének felfüggesztésére irányul.”
7. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 4/A. alcíme a következő 14/A. §-sal egészül ki:
„14/A.  § (1) Az  államháztartás központi alrendszerének finanszírozásával és adósságának kezelésével kapcsolatos,
a  13.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adat megismerése iránti igényt központi pénzügyi érdekből
az  adat keletkezésétől számított 2 évig el kell utasítani, ha az  adat megismerése Magyarország pénzügyi érdekeit
vagy az  államháztartás finanszírozásának, illetve adóssága kezelésének külső befolyástól mentes ellátását
veszélyezteti. Az e bekezdés szerinti igény teljesíthetőségéről Magyarország pénzügyi érdekeit és az államháztartás
finanszírozásának, illetve adóssága kezelésének külső befolyástól mentes ellátásához fűződő érdeket mérlegelve
az államháztartásért felelős miniszter dönt.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott korlátozás nem terjed ki a 13. § (1) bekezdés h) pontja szerinti tájékoztatásra,
valamint az éves finanszírozási tervről, illetve annak egyes részeiről és a finanszírozási stratégiáról az ÁKK Zrt. által
nyilvánosságra hozott tájékoztatásra.
(3) A központi költségvetés tervezése során keletkező adat – ide nem értve az Áht. 22. § (3)–(5) bekezdése szerinti
adatokat – megismerése iránti igényt központi pénzügyi érdekből a  központi költségvetésről szóló törvény
tervezetének Kormány általi elfogadását követően az  elfogadástól számított 10 évig el kell utasítani, ha az  adat
megismerése Magyarország pénzügyi érdekeit vagy az  államháztartás finanszírozásának, illetve adóssága
kezelésének külső befolyástól mentes ellátását veszélyezteti. Az  e  bekezdés szerinti igény teljesíthetőségéről
az államháztartásért felelős miniszter a megtagadást megalapozó központi pénzügyi érdek mérlegelésével dönt.”
8. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 39/B.  §-a a  következő (4a)  bekezdéssel
egészül ki:
„(4a) A 2015. július 1-je és 2016. július 1-je között a Stabilitási Megtakarítási Számlára befizetett összeget terhelő adó
a) alapja a (4) bekezdés szerint kifizetett összeg 100%-a,
b) mértéke a  (2)  bekezdéstől eltérően, ha az  adófizetési kötelezettség keletkezése és a  Stabilitás Megtakarítási
Számlára történő befizetés között eltelt idő
ba) kevesebb, mint 1 év, az adóalap 20 százaléka,
bb) legalább 1 év, az adóalap 10 százaléka.”
9. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 45. § (1) bekezdése a következő e) ponttal
egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg)
„e) a  3/A.  § szerinti feladatok végrehajtásának, valamint a  makrogazdasági és költségvetési előrejelzések részletes
szabályait és azok közzétételének módját.”
10. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 46.  § (5)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(5) A 38. § 2020. január 1-jén lép hatályba.”
11. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény a következő 16. alcímmel egészül ki:
„16. Az Európai Unió jogának való megfelelés
54.  § Az  1.  § d)–e)  pontja, a  3/A.  § és az  5/A.  § a  tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó
követelményekről szóló 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.”
12. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
a) 1. § b) pontjában a „2. § (1) bekezdés l) pontja” szövegrész helyébe az „1. § 12. pontja” szöveg,
b) 4.  § (2)  bekezdésében az „A” szövegrész helyébe a „Ha a  költségvetési évre előrejelzett infláció és a  bruttó
hazai termék reál növekedési üteme egyaránt meghaladja a 3%-ot, a” szöveg
lép.
13. § (1) Hatályát veszti a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 4.  § (1)  bekezdésében
az „– az Alaptörvény 36. cikk (4) és (5) bekezdésének megfelelően –” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
a) 3. § (2) bekezdése,
b) 5. § (2) bekezdése.
2. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
14. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 1. § 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„3. átlagos statisztikai állományi létszám: a  Központi Statisztikai Hivatal által közétett módszertan szerint
a folyamatosan vezetett létszámnyilvántartás alapján számított mutató, azzal, hogy a közfoglalkoztatottak létszáma
az átlagos statisztikai állományi létszámba nem számítható be,”
15. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 6/B. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések
lépnek:
„(1) A  központi kezelésű előirányzatokhoz, a  fejezeti kezelésű előirányzatokhoz, az  elkülönített állami
pénzalapokhoz és a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjaihoz kapcsolódó tervezési, gazdálkodási, ellenőrzési,
adatszolgáltatási és beszámolási feladatokat a fejezetet irányító szerv látja el a következők figyelembevételével:
a) a  kormányhivatal és az  alapításáról rendelkező törvény vagy kormányrendelet ilyen rendelkezése alapján
a  törvénnyel vagy kormányrendelettel alapított más költségvetési szerv a  Kormány rendeletében meghatározott
szabályok szerint fejezetet irányító szervi jogállással bír,
b) a fejezetet irányító szerv feladatait
ba) a  központi kezelésű előirányzatok tekintetében a  Kormány rendeletében meghatározott kivételekkel
az államháztartásért felelős miniszter,
bb) az elkülönített állami pénzalap tekintetében az elkülönített állami pénzalapért felelős személy, testület,
bc) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai tekintetében a törvényben kijelölt kezelő szerv
látja el.
(2) A fejezetet irányító szervnek címzett hatásköröket a fejezetet irányító szerv vezetője gyakorolja.”
16. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 8/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  alapító okiratot és annak módosítását az  alapító szerv – az  Országgyűlés vagy a  Kormány által alapított
költségvetési szerv alapító okiratát és annak módosítását az  irányító szerv, a  minisztérium és a  kormányhivatal
alapító okiratát és annak módosítását a miniszterelnök – adja ki a kincstár által rendszeresített formanyomtatvány
alkalmazásával. Az alapító okirat kiadására jogosult személy e tevékenységében nem helyettesíthető.”
17. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a  költségvetési szerv irányítása a  következő hatáskörök gyakorlásának jogát
jelenti:)
„e) a költségvetési szerv tevékenységének törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági ellenőrzése,”
18. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezésének hiányában az  irányító szervnek címzett irányítási
hatáskört az irányító szerv vezetője gyakorolja.”
19. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 14. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti fejezetek kizárólag központi kezelésű előirányzatokat tartalmaznak.”
20. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 15. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A költségvetési szervek a fejezeteken belül címet alkotnak.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 15. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv – ha törvény eltérően nem rendelkezik –
az  irányító szerve vagy a  felügyeletét ellátó szerve költségvetési fejezetében alkot önálló címet. A honvédelemért
felelős miniszter által alapított költségvetési szervek – ha az  nemzetbiztonsági szempontból indokolt –, valamint
a területileg széttagoltan működő, de azonos alaptevékenységet végző költségvetési szervek közül több is képezhet
egy címet.”
21. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  fejezetet irányító szerv vezetője a  fejezeti kezelésű előirányzatok, a  központi kezelésű előirányzatok és
az elkülönített állami pénzalapok költségvetési kiadási előirányzatai felhasználásának szabályait az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítja meg. Jogalkotási jog hiányában a  fejezetet irányító
szerv vezetője – az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – szabályzatot ad ki.”
22. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 31. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A  14.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti fejezetbe sorolt központi kezelésű előirányzatok kezelő szerve mint
kedvezményezett számára biztosított, a  fejezet költségvetési bevételi előirányzatai javára elszámolandó európai
uniós forrásból származó költségvetési támogatások összegével a  fejezet költségvetési kiadási előirányzatait
a fejezetet irányító szerv módosíthatja.”
23. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 32. §-a a következő h) ponttal egészül ki:
(A központi költségvetésről szóló törvény csak a  következő költségvetési kiadások tekintetében adhat felhatalmazást
előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül az eredeti előirányzaton felüli kiadás teljesítésére:)
„h) a jegybanki alapkamat előző évi átlagától függő költségvetési kiadás.”
24. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az  államháztartásért felelős miniszter előzetes hozzájárulására van szükség a  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti
előirányzat-átcsoportosításhoz, ha az  a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek között történik, és a  (3)  bekezdés
b)  pont ba) és bb)  alpontja szerinti, a  Kormány irányítása alá tartozó fejezeten belüli és az  ilyen fejezetek közötti
előirányzat-átcsoportosításhoz.”
25. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 39.  § (1) és (2)  bekezdése helyébe a  következő rendelkezések
lépnek:
„(1) Az  államháztartásért felelős miniszter a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetet irányító szervhez,
a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervhez, az  elkülönített állami pénzalapok és
a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kezelő szervéhez, valamint az  állam legalább többségi tulajdonában álló
gazdasági társasághoz, ha az  részben vagy egészben költségvetési támogatásból megvalósuló, nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű beruházást hajt végre, költségvetési főfelügyelőt, felügyelőt rendelhet ki.
Az  államháztartásért felelős miniszter a  költségvetési főfelügyelő, felügyelő kirendeléséről az  érintett fejezetet
irányító szerv vezetőjét, – többségi állami tulajdonban álló gazdasági társasághoz történő kirendelés esetén –
a  tulajdonosi joggyakorlót, valamint a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős minisztert előzetesen
tájékoztatja.
(2) A  költségvetési főfelügyelő, felügyelő a  gazdálkodás költségvetés-politikával való összhangja és a  takarékos,
szabályszerű, eredményes működés érdekében a Kormány rendeletében meghatározott intézkedéseket tehet.”
26. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az állam tulajdonában álló gazdasági társaságnak az állam nevében tőkeemelést, pótbefizetést és támogatást
– a szakmai feladatok ellátásához nyújtott támogatás kivételével –
a) a  törvényben vagy miniszteri rendeletben kijelölt tulajdonosi joggyakorló a  központi költségvetésről szóló
törvényben e célra megtervezett központi kezelésű előirányzatok terhére,
b) az Nvt. 8. § (7) bekezdése szerinti meghatalmazott az MNV Zrt. útján
teljesíthet, az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter – a Vtv. 3. § (2) bekezdés a) pontja szerinti és az MFB Zrt.
tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaság esetén a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter – előzetes jóváhagyásával. A jóváhagyásról az államháztartásért felelős miniszter és az állami támogatások
versenyszempontú ellenőrzéséért felelős szerv írásos véleményének ismeretében kell dönteni. A  b)  pont szerinti
tőkeemeléshez, pótbefizetéshez, támogatáshoz szükséges kiadási előirányzatot az  Nvt. 8.  § (7)  bekezdése szerinti
meghatalmazott költségvetéséből a 14. § (4) bekezdés b) pontja szerinti fejezetbe a 33. § (3) és (4) bekezdése szerint
át kell csoportosítani.”
27. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 52/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„52/A.  § A  14.  § (3)  bekezdése szerinti fejezet terhére nyújtott költségvetési támogatást a  folyósítását követő
év december 31-éig lehet felhasználni. Ettől a  Kormány egyedi határozata és a  támogatási szerződés rövidebb
határidőt, a központi költségvetésről szóló törvény eltérő időpontot is megállapíthat.”
28. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 54. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az  ellenőrzés kiterjedhet a  kedvezményezett által a  támogatott tevékenység megvalósítására kötött
szerződésben részes olyan felekre is, akik a támogatási jogviszony teljesítésében közvetlen módon közreműködnek.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 54. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  kedvezményezett és az  (1a)  bekezdés szerinti szerződő felek kötelesek a  költségvetési támogatások
lebonyolításában részt vevő és a költségvetési támogatást ellenőrző szervezetekkel együttműködni, az ellenőrzést
végző szerv képviselőit ellenőrzési munkájukban a  megfelelő dokumentumok, számlák, a  megvalósítást igazoló
okmányok, bizonylatok rendelkezésre bocsátásával, valamint a fizikai teljesítés vizsgálatában a helyszínen is segíteni.
Ha a  kedvezményezett vagy az  (1a)  bekezdés szerinti szerződő fél az  ellenőrző szerv munkáját ellehetetleníti,
a támogató a költségvetési támogatást visszavonhatja, a támogatási szerződéstől elállhat.”
29. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 54/B. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdésben foglaltakat törvény, kormányrendelet vagy a Kormány egyedi határozata alapján nyújtott
támogatás esetén is alkalmazni kell, azzal, hogy a  támogatási igény benyújtóján a  törvény, kormányrendelet
vagy a  Kormány egyedi határozata alapján támogatásra jogosult személyt, a  támogatási igény célján a  törvény,
kormányrendelet vagy a Kormány egyedi határozata alapján nyújtott költségvetési támogatás célját kell érteni.”
30. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45/A. alcíme helyébe a következő rendelkezés lép:
„45/A. A kincstári ellenőrzés
68/B.  § (1) A  kincstár ellenőrzési jogköre a  helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, társulás, térségi
fejlesztési tanács és az általuk irányított költségvetési szerv
a) számviteli szabályok szerinti könyvvezetési kötelezettségének,
b) a 70. alcím alapján teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségek szabályszerű teljesítésének,
c) az éves költségvetési beszámoló megbízható, valós összképének
vizsgálatára terjed ki.
(2) A  kincstár ellenőrzésére a  63.  § (2) és (4)  bekezdését, a  64.  §-t, a  65.  § (1)–(5)  bekezdését és a  66.  §-t kell
alkalmazni.
(3) A  kincstári ellenőrzés szakmai szabályait, módszereit a  kincstár az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével alakítja ki.”
31. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 105/B. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  bejelentési, adatszolgáltatási vagy nyilatkozattételi kötelezettségét késedelmesen, hibásan, valótlan
adattartalommal vagy ugyanabban az  eljárásban több alkalommal hiányosan teljesítő szerv a  Kormány
rendeletében meghatározott mértékű bírsággal sújtható.”
32. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
a) 1.  § 10.  pontjában az  „a központi költségvetésről szóló törvény fejezete a  11.  pontban meghatározott
fejezetek kivételével” szövegrész helyébe az „a 11.  pontban meghatározott fejezetek kivételével a  központi
költségvetés valamennyi fejezete” szöveg,
b) 5.  § (2)  bekezdésében az  „A központi költségvetés többletének felhasználásáról, hiányának” szövegrész
helyébe az  „Az államháztartás központi alrendszerében a  költségvetési többlet felhasználásáról,
a költségvetési hiány” szöveg, az „a hiány” szövegrész helyébe az „a költségvetési hiány” szöveg,
c) 6.  § (7)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában az  „alapján vállalt árfolyam-garanciából” szövegrész helyébe
a „szerinti árfolyamfedezeti megállapodásból” szöveg,
d) 9. § a) pontjában a „megszüntetése,” szövegrész helyébe a „megszüntetése, ideértve az alapító okirat és annak
módosítása, valamint a megszüntető okirat kiadására vonatkozó hatáskör gyakorlását,” szöveg,
e) 9. §-ában a „gyakorlásának jogát” szövegrész helyébe a „gyakorlását” szöveg,
f ) 9/A. § (3) bekezdés nyitó szövegrészében az „f )” szövegrész helyébe az „a) és f )” szöveg,
g) 9/A. § (3) bekezdés a) pontjában a „jogkört” szövegrész helyébe a „hatáskört” szöveg,
h) 9/A. § (4) bekezdésében az „az irányítási jogkör” szövegrész helyébe az „a 9. § b)–i) pontjában meghatározott
irányítási hatáskör” szöveg,
i) 10.  § (4a)  bekezdésében a „törvény, kormányrendelet” szövegrész helyébe az „az alapításáról rendelkező
törvény, kormányrendelet” szöveg,
j) 10. § (5) bekezdésében a „szerv feladatai” szövegrész helyébe a „szerv szervezetét, feladatai” szöveg,
k) 14.  § (1)  bekezdésében a  „(fejezetrend) állapítja meg.” szövegrész helyébe az  „állapítja meg. A  központi
költségvetésről szóló törvényben szereplő fejezetek fejezetrendet képeznek.” szöveg,
l) 22. § (3) bekezdés d) pontjában a „kormányzati szektor egyenlegére és a strukturális egyenlegre” szövegrész
helyébe a  „kormányzati szektor Gst. 1.  § c)  pontja szerinti egyenlegére és a  Gst. 1.  § e)  pontja szerinti
strukturális egyenlegre” szöveg,
m) 24.  § (3)  bekezdésében a „polgármester” szövegrész helyébe a „polgármester február 15-éig, ha a  központi
költségvetésről szóló törvényt az Országgyűlés a naptári év kezdetéig nem fogadta el,” szöveg,
n) 45.  § (1)  bekezdésében a „kijelölt, valamint az  Nvt. 8.  § (7)  bekezdése szerinti meghatalmazott tulajdonosi
joggyakorló” szövegrész helyébe a  „kijelölt tulajdonosi joggyakorló, valamint az  Nvt. 8.  § (7)  bekezdése
szerinti meghatalmazott” szöveg,
o) 50.  § (1)  bekezdés nyitó szövegrészében a  „Költségvetési támogatás abban az  esetben biztosítható, ha
a támogatási igény benyújtója” szövegrész helyébe a „Költségvetési támogatás annak nyújtható, aki” szöveg,
p) 54/B. § (1) bekezdés b) pontjában az „a testület” szövegrész helyébe az „a testület megnevezésére,” szöveg,
q) 63. § (1) bekezdés h) pontjában a „közreműködnek,” szövegrész helyébe a „közreműködnek, és” szöveg,
r) 90. § (3) bekezdés f ) pontjában a „13. § szerinti” szövegrész helyébe a „középtávú” szöveg,
s) 105. § (3) bekezdésében a „módosítására irányuló kérelem” szövegrész helyébe a „módosítása” szöveg,
t) 109.  § (1)  bekezdés 4.  pontjában a  „követelményeket” szövegrész helyébe a  „követelményeket,
az államháztartás önkormányzati alrendszerében az irányító szervet” szöveg,
u) 109.  § (1)  bekezdés 28.  pontjában a  „miniszter irányítása” szövegrész helyébe a  „miniszter által vezetett
minisztérium, az irányítása” szöveg,
v) 109.  § (1)  bekezdés 29.  pontjában a  „miniszter irányítása” szövegrész helyébe a  „miniszter által vezetett
minisztériumról, az irányítása” szöveg,
w) 109.  § (1)  bekezdés 39.  pontjában a  „szabályait,” szövegrész helyébe a  „szabályait, a  törzskönyvi
nyilvántartással kapcsolatos bejelentési, adatszolgáltatási vagy nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztása,
késedelmes, hibás vagy valótlan adattartalommal történő teljesítése esetén kiszabható bírság mértékét és
kiszabásának elveit,” szöveg,
x) 109. § (5) bekezdésében a „kiadási” szövegrészek helyébe a „költségvetési kiadási” szöveg,
y) 112. §-ában az „a 13/A. §, a 13/B. §, a 22–24. §, a 29. §, a 29/A. §, a 40/A. §, a 46. alcím, a 90. § (3) bekezdés
f )  pontja és (3a)  bekezdése, valamint a  103.  § (4)  bekezdése” szövegrész helyébe az „a 22–24.  §, a  29.  §,
a 29/A. §, a 90. § (3) bekezdés f ) pontja és a 103. § (4) bekezdése” szöveg
lép. 33. § (1) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
a) 9. § b) pontjában az „alapító okiratának kiadása,” szövegrész,
b) 11. § (7) bekezdésében az „a megszüntető okirat közzétételére,” szövegrész,
c) 15. § (7) bekezdésében az „és az igazgatási szervek” szövegrész,
d) 45. § (1) bekezdésében az „a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló törvényben” szövegrész,
e) 46. § (3) bekezdésében az „általános” szövegrész,
f ) 50.  § (1)  bekezdés c)  pontjában a „jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet
esetén” szövegrész,
g) 57. § (3) bekezdésében a „legkésőbb a költségvetési év október 15-éig” szövegrész,
h) 109. § (1) bekezdés 3. pontjában az „a 13. § szerinti feladatok végrehajtásának,” szövegrész és a „ , valamint
a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések részletes szabályait és azok közzétételének” szövegrész.
 (2) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
a) 1. § 13., 16. és 19. pontja,
b) 13/A. §-a,
c) 13/B. §-a,
d) 15. § (5) bekezdése,
e) 23. § (1) bekezdése,
f ) 28/A. § (4) bekezdése,
g) 63. § (1) bekezdés i) pontja,
h) 90. § (3a) bekezdése,
i) 104. § (5) és (6) bekezdése,
j) 105. § (2) bekezdése,
k) 105/A. § (2) bekezdése,
l) 105/B. § (1) bekezdése,
m) 109. § (5) bekezdés a) pont aa) alpontja.
II. FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNY VÉGREHAJTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ TOVÁBBI
TÖRVÉNYMÓDOSÍTÁSOK
3. A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosítása
34. § A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 11. §-a a következő (10a) bekezdéssel egészül ki:
„(10a) Az állami adóhatóság a nemzetközi együttműködésben szervezett, a 28/A. § (7) bekezdése szerinti totalizatőri
rendszerű lóversenyfogadás esetén a nyertes játékos részére a nyeremény igénylésére rendelkezésre álló határidőt
a  valamennyi részt vevő szerencsejáték-szervező által közösen kialakított és elfogadott játékszabályok szerint
engedélyezi, ennek során a  (7a)  bekezdésben foglaltaktól eltérő, de minimum 60 napos jogvesztő határidő
engedélyezhető. Ha a  nyertes játékos részére a  nyeremény igénylésére rendelkezésre álló határidőt minden
résztvevő szerencsejáték-szervező szabadon alakíthatja ki, az  állami adóhatóság az  engedélyt a  (7a)  bekezdés
alkalmazásával adja ki.”
35. § A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 28/A. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az  állami adóhatóság a  nemzetközi együttműködés keretében szervezett totalizatőri rendszerű
lóversenyfogadás esetén sorsolás alkalmazását a nemzetközi együttműködés keretében valamennyi szerencsejátékszervező által kialakított és elfogadott játékszabályoknak megfelelően engedélyezi.”
36. § A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 30/A. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Nemzetközi együttműködés keretében szervezett, a  28/A.  § (7)  bekezdése szerinti totalizatőri rendszerű
lóversenyfogadás esetén a  nyereményalap nyereményre fordítandó minimumhányada a  valamennyi részt
vevő szerencsejáték-szervező által kialakított és elfogadott játékszabályok szerint minimum 62%-os mértékig
engedélyezhető, ennek hiányában az állami adóhatóság az engedélyt az (1) bekezdés szerint adja ki.”
4. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
módosítása
37. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 21.  §-a a  következő
w) ponttal egészül ki:
[E törvény felhatalmazása alapján a 17. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat jogosultak igényelni:]
„w) – az a)–v) pont eltérő rendelkezése hiányában – a közigazgatási hatóság az általa vezetett közhiteles hatósági
nyilvántartás törvényben meghatározott adattartalmának részét képező adatok és a  nyilvántartásból való,
elhalálozás miatti kikerülés ideje tekintetében.”
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló
1992. évi LXXXIV. törvény módosítása
38. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény 5.  §
(3) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kiadások fedezetét a következő bevételek képezik:)
„f ) a központi támogatások, ideértve az egészségügyi feladatok ellátásával kapcsolatos költségvetési hozzájárulást
és törvényben előírt egyéb támogatás összegét;”
39. § A társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény 4.  §
(1)  bekezdésében a „szolgálatfüggő nyugellátást” szövegrész helyébe a „nők korhatár alatti nyugellátását” szöveg
lép.
40. § Hatályát veszti a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi
LXXXIV. törvény
a) 4. § (3) bekezdés c) pont 3. alpontja,
b) 5. § (3) bekezdés c) pont 5. alpontja.
6. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
41. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 36. § (5a) bekezdésében a „2015.” szövegrész helyébe a „2017.” szöveg,
a „2027.” szövegrész helyébe a „2029.” szöveg lép.
7. A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító
Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény módosítása
42. § A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény 2. § (1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1a) Az Eximbank a nemzetközi fejlesztési együttműködési célú segélyügyletekhez, valamint nemzetközi fejlesztési
célú alap alapításához, illetve ahhoz történő csatlakozáshoz kapcsolódóan az alábbi tevékenységet végzi:
a) vissza nem térítendő támogatás, illetve kedvezményes hitel nyújtásával nemzetközi fejlesztési együttműködési
célú segélyügyletek finanszírozása,
b) nemzetközi pénzügyi-fejlesztési intézmény által működtetett nemzetközi fejlesztési együttműködési célú alap
alapításához, vagy ahhoz történő csatlakozás a 6. § (4a) bekezdésben meghatározott források felhasználásával, és
c) kockázati- és magántőkealap alapítása vagy ahhoz történő csatlakozás tőkebefektetésen keresztül.”
43. § A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény 2. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az ügyfél az Eximbank által folyósított kölcsönt más pénzügyi intézmény által folyósított kölcsön kiváltására is
fordíthatja, ha a kiváltandó kölcsön megfelel az (1) bekezdésben meghatározott hitelcéloknak.”
44. § A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény 6. § (4a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4a) A  2.  § (1b)  bekezdésének hatálya alá tartozó, nemzetközi fejlesztési együttműködési célú tevékenységhez
szükséges forrásokat 2014. évben az  állam a  központi költségvetés terhére, a  kamatkiegyenlítési rendszeren
keresztül közvetlenül biztosítja az Eximbank részére. 2014. évet követően a központi költségvetésről szóló törvény
külön előirányzata tartalmazza az  Eximbank 2.  § (1b)  bekezdésben meghatározott tevékenységéhez szükséges
forrásokat.”
8. A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló
1997. évi CXL. törvény módosítása
45. § (1) A muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
45/A. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A megyei hatókörű városi múzeum – a 37/A. §-ban és a 42. § (2) bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően – állami
feladatai keretében:]
„b) végzi a jogszabályban meghatározott régészeti szaktevékenységeket,”
(2) A muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
45/A. § (2) bekezdése a következő c)–j) ponttal egészül ki:
[A megyei hatókörű városi múzeum – a 37/A. §-ban és a 42. § (2) bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően – állami
feladatai keretében:]
„c) szakmai nyilvántartása alapján jogszabályban meghatározottak szerint adatokat szolgáltat a  régészeti
lelőhelyekről,
d) a  régészeti feltárás esetén kívül előkerült régészeti leletet vagy lelőhelyet a kulturális örökség védelméről szóló
törvényben meghatározott intézménynek haladéktalanul bejelenti,
e) jogszabályban meghatározottak szerint részt vesz a  régészeti feltárás során előkerült régészeti leletek, továbbá
a  régészeti emlékek és a  műemlékek vissza nem építhető vagy a  helyszínen meg nem őrizhető töredékei és
tartozékai elhelyezésében,
f ) jogszabályban meghatározottak szerint részt vesz a védetté nyilvánított területek ellenőrzésében,
g) gyűjtőkörében szakmai tanácsadást folytat a  muzeális intézmények szakmai együttműködése, munkájuk
összehangolása, valamint az egyéb kulturális javak védelme érdekében,
h) részt vesz a szellemi kulturális örökség védelmével kapcsolatos helyi tevékenységek koordinálásában és szakmai
támogatásában,
i) muzeológiai, múzeumpedagógiai, képzési és restaurálási szakmai-módszertani központként évente legalább
kétszer módszertani műhelygyakorlatot szervez
ia) restaurálási és műtárgyvédelmi tevékenység körében gyakorlati bemutatóval egybekötve,
ib) gyűjteménykezelési, nyilvántartási, gyűjteményfeldolgozási és digitalizálási tevékenység körében,
ic) múzeumpedagógia területén óvodapedagógusok és pedagógusok, továbbá a  muzeális intézmények
közművelődési szakemberei számára, valamint
j) évenként legalább egyszer helyszíni bejárás keretében felméri a  megye területén lévő muzeális intézmények
állományvédelmi helyzetét.”
46. § A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 66. §-a
a következő l) ponttal egészül ki:
[A megyei könyvtár a  megye egész területére vonatkozóan az  55.  § (1)  bekezdésében és a  65.  § (2)  bekezdésében
foglaltakon túl állami feladatként]
„l) évente egy alkalommal a  könyvtári szolgáltatások megvalósításával kapcsolatos információs szakmai
műhelynapot szervez a megye könyvtárosai számára.”
47. § A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 94. §-a
a következő (5) és (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  megyei hatókörű városi múzeum támogatása terhére biztosítani kell intézményenként legalább egy fő,
szakmai munkakörben foglalkoztatott múzeumi szakember szakmai továbbképzését.
(5a) A  megyei könyvtár és a  Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár támogatása terhére biztosítani kell intézményenként
legalább egy fő, szakmai munkakörben foglalkoztatott könyvtáros szakember szakmai továbbképzését.”
48. § A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
a) 45/A. § (2) bekezdésében a „múzeum” szövegrész helyébe a „múzeum a gyűjtőterületére kiterjedően” szöveg,
b) 3. számú melléklet d)  pontjában az  „az Országos Mezőgazdasági Könyvtár és Dokumentációs Központ”
szövegrész helyébe az „a Magyar Mezőgazdasági Múzeum és Könyvtár” szöveg
lép.
9. A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény módosítása
49. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/D. § (7) bekezdése a helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A Tao. tv. 22.  § (3)  bekezdése szerint biztosított támogatás esetében a  közvetett támogatás forrását biztosító
szervezet az MNF-fel kötött megállapodás alapján utalja a közvetett támogatás forrását a letéti számlára. A Tao. tv.
24/A. § (3) bekezdés a) pontja szerint biztosított közvetett támogatás esetében a kedvezményezett célra felajánlott
összeget mint közvetett támogatást az  állami adóhatóság utalja a  letéti számlára. A  letéti számlára a  tárgyévben
befizetett összeg a Tao. tv. 22. § (8) bekezdés a) pontja szerinti kiegészítő támogatás nélkül
a) a 2013. évben a 9700,0 millió forintot,
b) a 2014. évben a 7000,0 millió forintot,
c) a 2015. évben a 12 000,0 millió forintot,
d) a 2016. évben a 14 000,0 millió forintot
nem haladhatja meg.”
10. A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló
2008. évi XLVIII. törvény módosítása
50. § A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény
1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E  törvény hatálya a  reklámozóként, reklámszolgáltatóként vagy reklám közzétevőjeként végzett gazdasági
reklámtevékenységre, a  szponzorálásra, a  reklámközvetítésre, a  médiahirdetési felületek (reklámhelyek)
értékesítésére, valamint az ezek tekintetében alkalmazott magatartási kódexekre terjed ki.”
51. § (1) A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 3.  §-a
a következő h) és i) ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„h) reklámközvetítés: reklámozóval kötött közvetítői szerződés alapján, a  reklám közzétételére irányuló szerződés
megkötésének elősegítésére irányuló tevékenység, ide nem értve a reklámszolgáltatási tevékenységet,
i) reklámközvetítő: reklámközvetítést végző természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet,”
(2) A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 3.  §-a
a következő s) ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„s) médiahirdetésifelület-értékesítő: a  reklám közzétevőjének megbízása alapján eljáró természetes személy, jogi
személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely a reklám közzétevője nevében hirdetési felületet
értékesít a reklámközvetítő, illetve a reklámozó felé.”
52. § A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény a következő
5/A–5/F. §-sal egészül ki:
„5/A. § A reklámközvetítői szerződésekre a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény közvetítői szerződésre vonatkozó
rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
5/B.  § (1) A  reklámközvetítésre vonatkozó szerződést és a  reklám közzétételére irányuló szerződést írásba kell
foglalni. E  törvény alkalmazásában írásbeli szerződésnek minősül az  elektronikus úton kötött szerződés abban
az esetben is, ha azt a felek nem látták el elektronikus aláírással.
(2) A  reklámközvetítő és a  reklámozó a  reklámközvetítésre vonatkozó szerződésben megállapodhatnak abban,
hogy a reklámközvetítő képviseleti joga a reklám közzétételére irányuló szerződésnek a reklámozó nevében történő
megkötésére, annak módosítására és a teljesítés elfogadására is kiterjed.
(3) A reklám közzétevője vagy a nevében eljáró médiahirdetésifelület-értékesítő legkésőbb a reklám közzétételére
irányuló szerződés megkötését követő hónap utolsó napjáig a  reklámozó felhívására beszámol a  reklámozónak
a  reklám közzétételének körülményeiről. Ha a  reklám terjesztési feltételeinek módosítására van szükség, a  reklám
közzétevője vagy a  nevében eljáró médiahirdetésifelület-értékesítő előzetesen értesíti a  reklámozót. A  reklám
terjesztési feltételeinek módosításához a  reklámozó beleegyezése szükséges. A  reklám közzétevője vagy
a médiahirdetésifelület-értékesítő a végrehajtott változtatásokról beszámol a reklámozónak.
(4) Ha a  reklám közzétételére vonatkozó szerződés a  reklámközvetítő közvetítésével került megkötésre, a  reklám
közzétevője vagy a nevében eljáró médiahirdetésifelület-értékesítő a (3) bekezdés szerinti értesítési és beszámolási
kötelezettségének a reklámközvetítő értesítésével vagy a reklámközvetítő számára történő beszámolással is eleget
tehet.
(5) A  reklám közzétevője vagy a nevében eljáró médiahirdetésifelület-értékesítő a szolgáltatásról kiállított számlát
a vele a reklám közzétételére szerződő fél nevére állítja ki. A számlán valamennyi alkalmazott árengedményt fel kell
tüntetni. A pénzügyi teljesítés határideje a számla kézhezvételét követő harmincadik nap.
5/C.  § (1) A  reklámközvetítő a  reklám közzétevőjétől vagy más személytől a  reklámközvetítés során vagy
a  reklámközvetítési tevékenységével összefüggésben közvetve vagy közvetlenül – a  reklámközvetítési
tevékenységre vonatkozó díjon felül – ajándékot, a  reklám közzétevőjétől vagy a  nevében eljáró
médiahirdetésifelület-értékesítőtől kapott árengedmény kivételével vagyoni előnyt vagy más juttatást nem
fogadhat el.
(2) A kapott árengedményt
a) a médiahirdetésifelület-értékesítő a reklámközvetítő és a reklámozó javára,
b) a reklámközvetítő a reklámozó javára
köteles teljes mértékben érvényesíteni.
(3) A reklámközvetítő a reklámozótól díjra jogosult, amelynek mértéke a reklám közzétételi díjának 15%-a.
5/D.  § (1) Az  a  reklámszolgáltató, aki a  reklám közzététele tekintetében tervezési, tanácsadási vagy a  reklám
közzétételére alkalmas eszköz kiválasztására – ide nem értve a  reklámközvetítést – vonatkozó szolgáltatást nyújt,
a  reklám közzétételére alkalmas eszközzel rendelkező személytől vagy a  nevében eljáró médiahirdetésifelületértékesítőtől ajándékot, árengedményt, kedvezményt, vagyoni előnyt vagy más juttatást nem fogadhat el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti reklámszolgáltató és a reklámközvetítő köteles tájékoztatni az általa nyújtott szolgáltatás
igénybevevőjét arról, ha
a) a reklámszolgáltató, illetve a reklámközvetítő vagy a többségi befolyása alatt álló gazdálkodó szervezet tulajdoni
részesedéssel rendelkezik a  reklám közzétételére alkalmas eszközzel rendelkező gazdálkodó szervezetben vagy
a nevében eljáró médiahirdetésifelület-értékesítőben vagy
b) a  reklám közzétételére alkalmas eszközzel rendelkező gazdálkodó szervezet vagy a  nevében eljáró
médiahirdetésifelület-értékesítő rendelkezik tulajdoni részesedéssel az  (1)  bekezdés szerinti reklámszolgáltatóban
vagy reklámközvetítőben.
(3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztatásnak ki kell terjednie
a) annak a gazdálkodó szervezetnek vagy a nevében eljáró médiahirdetésifelület-értékesítőnek a nevére, amelyben
az (1) bekezdés szerinti reklámszolgáltató, reklámközvetítő tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy
b) annak a  reklám közzétételére alkalmas eszközzel rendelkező gazdálkodó szervezetnek vagy a  nevében
eljáró médiahirdetésifelület-értékesítőnek a  nevére, amely az  (1)  bekezdés szerinti reklámszolgáltatóban,
reklámközvetítőben tulajdoni részesedéssel rendelkezik, és
c) a tulajdoni részesedés mértékére.
(4) A  reklámközvetítő nem működhet közre olyan, a  reklám közzétételére irányuló szerződés megkötésében,
amelyben olyan médiahirdetésifelület-értékesítő is közreműködik,
a) amelyben a reklámközvetítő vagy
b) amely a reklámközvetítőben
közvetlenül vagy közvetetetten tulajdoni részesedéssel rendelkezik.
5/E.  § A  reklámközvetítő nem minősül a  kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény szerinti kereskedelmi
ügynöknek.
5/F.  § Az  5/C.  § és az  5/D.  § (1) és (4)  bekezdésének megsértése esetén a  fogyasztóvédelmi hatóság jár el,
a fogyasztóvédelmi bírság összege az elért vagyoni előny tízszerese. A fogyasztóvédelmi bírságot azzal szemben kell
kiszabni, akinél a vagyoni előny jelentkezik.”
53. § A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény a következő
40. §-sal egészül ki:
„40.  § A  Magyarország 2016. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2015. évi LXXII. törvény
(a  továbbiakban: Módtv.) hatálybalépésekor fennálló szerződéseket legkésőbb 2015. szeptember 30-áig kell
az e törvénynek a Módtv.-nyel megállapított rendelkezései szerint módosítani.”
11. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény módosítása
54. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
24. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A központi költségvetésről szóló törvény meghatározza a nyilvántartott színházak, balett- vagy táncegyüttesek,
zenekarok és énekkarok elosztható támogatásának keretösszegeit.”
55. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
24. § (2) bekezdés a) és b) pontjában a „nyilvántartott” szövegrész helyébe a „minősített” szöveg lép.
12. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény módosítása
56. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 40. § (3) és (4) bekezdésében a „2016.” szövegrész helyébe
a „2017.” szöveg lép.
13. A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény módosítása
57. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény
a) 60. § (2) bekezdésében a „szervezeti és működési szabályzatot, illetve annak módosítását” szövegrész helyébe
a „minisztérium szervezeti és működési szabályzatát, illetve annak módosítását e  törvény keretei között”
szöveg,
b) 71. § (1) bekezdésében a „szervezetét a kormányhivatal szervezeti és működési szabályzata határozza meg,
amelyet” szövegrész helyébe a „szervezeti és működési szabályzatát” szöveg,
c) 73. § (1) bekezdésében a „szervezetét a központi hivatal szervezeti és működési szabályzata határozza meg,
amelyet” szövegrész helyébe a „szervezeti és működési szabályzatát” szöveg
lép. 58. § Hatályát veszti a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény
a) 60. § (1) és (3) bekezdése,
b) 70. § (4) bekezdése,
c) 71. § (2) bekezdése,
d) 72. § (2) bekezdése,
e) 73. § (2) bekezdése.
14. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2013. évi
CXXXVIII. törvény módosítása
59. § A temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXXXVIII. törvény
26. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az 1. §, a 4. §, az 5. §, a 10. §, a 11. § (3) bekezdése és a 24. § i) pontja 2017. január 1-jén lép hatályba.”
15. A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosítása
60. § A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 20. alcíme helyébe a következő rendelkezés lép:
„20. A halgazdálkodásból származó bevételek
63. § (1) A halgazdálkodásból származó bevétel
a) az állami halász- és horgászjegy díja,
b) a halgazdálkodási haszonbérleti, valamint vagyonkezelési díj,
c) a turista állami horgászjegy díja,
d) a fogási tanúsítvány és a fogási napló díja.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti bevétel központosított bevétel.
(3) A  központi költségvetésről szóló törvényben, az  állami halgazdálkodási feladatok támogatására évente
meghatározott forrást a miniszter a következőkre fordítja:
a) halpusztulás esetén őshonos fajok, fajták visszatelepítésének támogatása,
b) őshonos halállományt veszélyeztető, tájidegen vagy invazív halfajok és halfogyasztó gerinces állatfajok gyérítése,
riasztása,
c) védett vagy veszélyeztetett hasznosítható őshonos halfajok szaporítása, visszatelepítése,
d) természetes ívóhelyek, vermelőhelyek megőrzése, rekonstrukciója,
e) új ívó- és vermelőhelyek kialakítása,
f ) természetes partszakaszok megőrzése, helyreállítása,
g) halgazdálkodási kíméleti területek kialakítása, illetve
h) halászati őrzés támogatása, fejlesztése,
i) a halgazdálkodás hatósági, igazgatási, ellenőrzési és állami halőrzési feladatainak támogatása,
j) halgazdálkodási tárgyú tankönyv-, szakkönyv- és folyóirat-kiadás támogatása,
k) gyermek- és ifjúsági horgászok továbbképzése, iskolai horgászati szakkörök és táborok szervezése, iskolai
horgászati képzési segédanyagok készítése,
l) horgászturizmus fejlesztése,
m) horgászat megismertetése, népszerűsítése érdekében tartandó rendezvények, illetve horgászversenyek és
a versenysport támogatása,
n) magyar halászati hagyományok és kultúra megismertetése, népszerűsítése érdekében tartandó rendezvények
támogatása,
o) halételek és halfogyasztás népszerűsítése, az  ezek érdekében tartott rendezvények és a  tudatformálás
támogatása,
p) a 62. § szerinti testület működésének támogatása,
q) a halgazdálkodás és a horgászat miniszter által alapított kitüntetései adományozásának támogatása,
r) nyilvántartott halgazdálkodási vízterületeken a horgászati célú halgazdálkodási szaktanácsadás igénybevételének
támogatása.
(4) Az  (1)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti bevétel a  halgazdálkodási hatóság országos illetékességű szervének
bevétele, amelyet a következőkre fordít:
a) az e törvény szerinti halgazdálkodási nyilvántartások karbantartása, fejlesztése,
b) országos halgazdálkodási ellenőrzések szervezése, végrehajtásának koordinációja,
c) halgazdálkodási felügyelők továbbképzése, illetve
d) halpusztulások megelőzése, halpusztulások okainak felderítése és a halpusztulások okozta károk elhárítása.”
16. Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról
szóló 2013. évi CCLII. törvény módosítása
61. § Az egyes törvényeknek az  új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi
CCLII. törvény 191. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) A 77. § (1) és (2) bekezdése 2017. január 1-jén lép hatályba.”
62. § Az egyes törvényeknek az  új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi
CCLII. törvény 191. § (1) bekezdésében a „2016.” szövegrész helyébe a „2017.” szöveg lép.
17. A nemzetközi fejlesztési együttműködésről és a nemzetközi humanitárius segítségnyújtásról szóló
2014. évi XC. törvény módosítása
63. § A nemzetközi fejlesztési együttműködésről és a  nemzetközi humanitárius segítségnyújtásról szóló 2014. évi
XC. törvény 13. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) A  nemzetközi fejlesztési együttműködési és nemzetközi humanitárius segítségnyújtási tevékenység
összkormányzati költségigényét a  külgazdasági ügyekért felelős miniszter és a  külpolitikáért felelős miniszter
terjeszti elő, és az a központi költségvetésben fejezeti kezelésű előirányzatként kell megtervezni.”
18. A dohánytermék-kiskereskedelem integrált ellátásához szükséges egyes törvények módosításáról
szóló 2014. évi XCV. törvény módosítása
64. § A dohánytermék-kiskereskedelem integrált ellátásához szükséges egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi
XCV. törvény
a) 6.  §-ának a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló
2012. évi CXXXIV. törvény 15/A.  § (2)  bekezdését megállapító rendelkezése az  „amely legalább 15%-kal
meghaladja” szövegrész helyett az  „amely legalább 10%-kal meghaladja” szöveggel, a  „kétheti átlagos”
szövegrész helyett a „heti átlagos” szöveggel,
b) 7.  §-ának a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló
2012. évi CXXXIV. törvény 15/E. § (4) bekezdését megállapító rendelkezése a „dohánytermék-értékesítéséből
származó teljes árbevételétől” szövegrész helyett az „által az  adott időszakban a  dohány-kiskereskedelmi
ellátótól vásárolt dohánytermékek összértékétől” szöveggel,
c) 12.  §-ában a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló
2012. évi CXXXIV. törvény 24/E. §-át megállapító rendelkezése a „2015. augusztus 31-én” szövegrész helyett
a „2015. október 31-én” szöveggel
lép hatályba. 65. § A dohánytermék-kiskereskedelem integrált ellátásához szükséges egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi
XCV. törvény 20. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A 2. § (2) és (3) bekezdése, az 5–7. §, a 9–12. §, a 14. §, a 17. § (3)–(7) bekezdése és a 19. § 2015. november 1-jén
lép hatályba.”
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. Hatályba léptető rendelkezések
66. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 8. § 2015. július 1-jén lép hatályba.
 (3) A 34. §–36. §, az 50. §–52. § e törvény kihirdetését követő tizenhatodik napon lép hatályba.
 (4) A 14. §, a 38. §, a 40. §, a 45. §–47. §, a 48. § a) pontja, a 49. § és a 60. § 2016. január 1-jén lép hatályba.
20. Az Európai Unió jogának való megfelelés 67. § Az 1.  §–3.  § a  tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló 2011. november 8-i
2011/85/EU tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1091/2013. (III. 4.) Korm. határozata a WABERER’S INTERNATIONAL Zrt. magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyarország Kormánya és a WABERER’S INTERNATIONAL Zártkörűen Működő Részvénytársaság (1239 Budapest,
Nagykőrösi út 351., cégjegyzékszám: 01-10-041375) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1233/2017. (IV. 27.) Korm. határozata a Magyarország 2017. központi költségvetéséről szóló 2016. XC. törvény alapján a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 28. Filmszakmai közvetett támogatások mozgókép törvény szerinti kiegészítő finanszírozása jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
17. §-a, valamint 4. melléklet 2. pontja alapján – a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/D. § (13) bekezdésében
foglaltakra figyelemmel – jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
32. Egyéb költségvetési kiadások cím, 1. Vegyes kiadások alcím, 28. Filmszakmai közvetett támogatások mozgókép
törvény szerinti kiegészítő finanszírozása jogcímcsoport kiadási előirányzatának 1452,8  millió forint összeggel
történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2010. (VI. 4.) ME határozata miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 32. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva miniszterelnöki biztosnak a miniszterelnök szóvivői teendőinek ellátására
– azonnali hatállyal –
Szijjártó Pétert nevezem ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1541/2015. (VIII. 3.) Korm. határozata a GINOP-2.3.6-15-2015-00001 azonosító számú [„ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS) nagyprojekt, 2. fázis” című] nagyprojekt-javaslattal összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  GINOP-2.3.6-15-2015-00001 azonosító számú, „ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS)
nagyprojekt, 2. fázis” című nagyprojekt-javaslatot (a  továbbiakban: projektjavaslat), mint egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektet az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projektjavaslat támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslat nagyprojektként történő
kiválasztásáról szóló értesítés Európai Bizottság részére történő benyújtásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. hozzájárul a projektjavaslat megvalósításának az Európai Bizottság döntését megelőző, de a támogatási szerződés
megkötését követő azonnali megkezdéséhez,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogatási szerződés megkötését követően azonnal
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  projektjavaslat likviditásának biztosítása érdekében európai uniós
forrás felhasználásával gondoskodjon a  kedvezményezett részére kifizethető, az  utófinanszírozott tételekre
vonatkozó előleg és szállítói előleg lehetséges legnagyobb mértékig történő rendelkezésre tartásáról Magyarország
központi költségvetése Uniós fejlesztések fejezete terhére,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az ELI-ALPS nagyprojekt előrehaladásával összhangban gondoskodjon
az  ELI-ALPS nagyprojektet megvalósító ELI-HU Kutatási és Fejlesztési Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű
Társaság nemzetközi és hazai feladatellátásához szükséges, 2.  mellékletben meghatározott összegű forrás
rendelkezésre tartásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évben rendelkezésre álló forráson felüli költségek finanszírozása tekintetében: azonnal
 a 2016. évben rendelkezésre álló forráson felüli költségek tekintetében: 2016. január 31.
 a 2017. és a 2018. év vonatkozásában: Magyarország 2017. évi, illetve 2018. évi központi
költségvetésének tervezése során
 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  6.  pont szerinti forrás költségvetési gazdálkodás
szabályai szerinti, a 6. pontban meghatározott célra történő fordításáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. melléklet szerinti ütemezés alapján
8. jóváhagyja a  GOP-1.1.1.-12/B-2012-0001 azonosító számú, „ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS)
nagyprojekt 1. fázis” című projekt forrásszerkezetét a 3. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 9. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy kezdeményezze a  GOP-1.1.1.-12/B-2012-0001 azonosító számú,
„ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS) nagyprojekt, 1. fázis” című projekt Európai Bizottság által
nagyprojektként történő jóváhagyásáról szóló határozat 3. melléklet szerinti módosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 10. visszavonja
a) a GOP-1.1.1/B konstrukció kódú [az „ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS)
nagyprojekt 1. fázis” című] projekt kiemelt projektként történő nevesítéséről, valamint
az  ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés
magyarországi megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1461/2012.
(X. 26.) Korm. határozat 3. pont f ) alpontját és 2. mellékletét.
b) a GOP-1.1.1/B konstrukció kódú [az „ELI lézer kutatóközpont megvalósítása (ELI-ALPS) nagyprojekt 1. fázis”
című] projekt forráskeretének módosításáról szóló 1037/2013. (II. 1.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1013/2017. (I. 11.) Korm. határozata az Európai Kerékpárút Hálózat (EuroVelo) 6. számú nemzetközi kerékpáros útvonal Dömös és Szentendre közötti szakaszának fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Európai Kerékpárút Hálózat (EuroVelo) 6. számú nemzetközi kerékpáros útvonal Dömös
és Szentendre közötti szakasza a  Szentendrei-szigeten, a  Dömös–Visegrád–Kisoroszi–Tahitótfalu–Pócsmegyer–
Szigetmonostor–Szentendre nyomvonalon valósuljon meg,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére az  egyes közlekedésfejlesztési
projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé
nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendeletben meghatározott
beruházások körének az  1.  pont szerinti létesítmény megvalósítására irányuló beruházással (a továbbiakban:
EuroVelo-beruházás) történő kiegészítésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. február 28.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  EuroVelo-beruházás megvalósításához szükséges
3,42 milliárd forint többletköltség biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 4. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti forrásigényt elsődlegesen hazai forrásból kell biztosítani azzal, hogy az 5. pont
szerinti vizsgálat eredményét figyelembe kell venni,
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg az  EuroVelo-beruházás a  Versenyképes
Közép-Magyarország Operatív Program 4. prioritása keretében történő finanszírozásának lehetőségét, figyelemmel
a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 44/C.  §-ára és a  gazdasági növekedés érdekében szükséges
fejlesztéspolitikai intézkedésekről szóló 1299/2016. (VI. 13.) Korm. határozat 3. pontjára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. február 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök