text:
2011. VI. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről.
(A Megállapodás 1999. július 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(Az 1. Jegyzőkönyv 2006. június 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(A 2. Jegyzőkönyv még nem lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodást (a továbbiakban: a Megállapodás) e törvénnyel
kihirdeti. 2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Partnerségi és Együttműködési megállapodás az egyrészről az európai közösségek és tagállamai, másrészről a kazah köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Közösséget létrehozó szerződés,
az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés
Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösség, egyrészről, és A KAZAH KÖZTÁRSASÁG másrészről,
A törvényt az Országgyűlés a 2011. február 21-i ülésnapján fogadta el.
FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, annak tagállamai és a Kazah Köztársaság közötti kapcsolatokat, valamint az általuk
közösnek tekintett értékeket, FELISMERVE, hogy a Közösség és a Kazah Köztársaság erősíteni kívánják e kapcsolatokat, továbbá partnerséget és
együttműködést kívánnak létrehozni, amely megerősítené és bővítené a múltban, különösen az Európai Gazdasági
Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között
a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt
megállapodás által létesített kapcsolatokat, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint a Kazah Köztársaság elkötelezettségét aziránt, hogy
megerősítsék azon politikai és gazdasági szabadságokat, amelyek a partnerség valódi alapját képezik,
FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy előmozdítsák a nemzetközi békét és biztonságot, valamint
a viták békés rendezését, és hogy e célból az Egyesült Nemzetek és az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet
keretében együttműködjenek, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint a Kazah Köztársaság szilárd elkötelezettségét az Európai
Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) záróokmányában, a madridi és a bécsi utólagos találkozók
záróokmányaiban, a gazdasági együttműködésről szóló bonni EBEÉ-értekezletnek, a Párizsi Charta egy Új Európáért
című okmányában és az EBEÉ 1992. évi „A változás kihívásai” című helsinki okmányában szereplő valamennyi elv és
rendelkezés teljes végrehajtása iránt, MEGERŐSÍTVE a Közösség és tagállamai, valamint a Kazah Köztársaság elkötelezettségét az Európai Energiacharta
nyilatkozata iránt, MEGGYŐZŐDVE a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának különösen nagy jelentőségéről, különösen
a kisebbségekhez tartozó személyek jogai tekintetében, a szabad és demokratikus választásokon alapuló
többpártrendszer és a piacgazdaság létrehozását célzó gazdasági liberalizáció fontosságáról,
ABBAN A HITBEN, hogy e partnerségi és együttműködési megállapodás teljes körű végrehajtása a Kazah Köztársaság
politikai, gazdasági és jogi reformok folytatásától és megvalósításától, valamint az együttműködéshez szükséges
feltételek bevezetésétől függ, és ugyanakkor hozzá is járul ezekhez, különösen az EBEÉ bonni értekezletének
következtetéseit figyelembe véve, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken bátorítsák a szomszédos országokkal való
regionális együttműködés folyamatát, és ezáltal előmozdítsák a régió jólétét és stabilitását,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy rendszeres politikai párbeszédet hozzanak létre és alakítsanak ki a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó, kétoldalú, regionális és nemzetközi ügyekben, FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség hajlandó szükség szerint gazdasági együttműködést és technikai
segítségnyújtást biztosítani, SZEM ELŐTT TARTVA a Közösség és a Kazah Köztársaság közötti gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeket,
FELISMERVE, hogy e megállapodás egyik fő célja ezen egyenlőtlenségek a Közösség segítségével történő
megszűntetése és megkönnyítése a kazah gazdaság fejlesztésével és átszervezésével,
SZEM ELŐTT TARTVA azt, hogy e megállapodás előnyben részesíti a Kazah Köztársaság és az európai és a szomszédos
régiók szélesebb együttműködési területe közötti fokozatos közeledést, valamint a nyitott nemzetközi rendszerbe
való fokozatos beépülését, FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét a kereskedelemnek az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT)
elvei alapján történő liberalizálása iránt, ANNAK TUDATÁBAN, hogy javítani kell az üzleti tevékenységet és a befektetést érintő feltételeket, és az olyan
területek feltételeit, mint a társaságok létrehozása, a munkaügy, a szolgáltatások nyújtása és a tőkemozgás, továbbá,
hogy szükséges olyan lépéseket tenni, amelyek szerint egymás társaságainak nemzeti bánásmódot biztosítsanak,
MEGGYŐZŐDVE arról, hogy e megállapodás új légkört teremt a Felek közötti gazdasági kapcsolatok, és különösen
a kereskedelem és befektetés fejlődése számára, amelyek elengedhetetlenek a gazdasági szerkezetváltáshoz és
a technológiai korszerűsítéshez, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szoros együttműködést hozzanak létre a környezetvédelem területén, szem előtt tartva
a Felek között e téren fennálló kölcsönös függőséget,
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szoros együttműködést hozzanak létre különösen az energia és a polgári nukleáris
biztonság terén, SZEM ELŐTT TARTVA a Felek azon szándékát, hogy együttműködést alakítsanak ki az űrkutatás területén, tekintettel
tevékenységeik kiegészítő jellegére ezen a területen, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kulturális együttműködést hozzanak létre és javítsák az információáramlást,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
Egyrészről a Közösség és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság között partnerség jön létre. E partnerség
célkitűzései a következők: – megfelelő keret biztosítása a Felek közötti politikai párbeszédhez, amely lehetőséget nyújt politikai kapcsolatok
továbbfejlesztésére, – a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal
a fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése, – a jogalkotási, gazdasági, szociális, pénzügyi, nem katonai tudományos, technológiai és kulturális együttműködés
alapjának megteremtése, – a Kazah Köztársaság azon törekvéseinek támogatása, amelyek demokráciájának megszilárdítására és
gazdaságának fejlesztésére, valamint a piacgazdaságra való áttérés befejezésére irányulnak.
I. CÍM
ÁLTALÁNOS ELVEK 2. cikk
A demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása, különösen az Egyesült Nemzetek
Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a Párizsi Charta egy Új Európáért című okmányban meghatározottak
szerint, valamint a piacgazdaság elvei, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányaiban megfogalmazottakat,
a Felek bel- és külpolitikájának, valamint a partnerség és e megállapodás lényeges alkotóelemeit képezik.
3. cikk
A Felek úgy ítélik meg, hogy a volt Szovjetunió régiójának jövőbeli jóléte és stabilitása szempontjából
elengedhetetlen, hogy az újonnan függetlenné vált államok, amelyek a Szovjet Szocialista Köztársaságok
Szövetségének megszűnésekor alakultak ki, (a továbbiakban: Független Államok) a Helsinki Záróokmány és
a nemzetközi jog elveivel összhangban, valamint a jó szomszédi kapcsolatok szellemében együttműködést tartsanak
fenn és alakítsanak ki maguk között; és a Felek mindent megtesznek e folyamat előmozdítása érdekében.
II. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD 4. cikk
A Felek egymás között rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amelyet fejleszteni és bővíteni szándékoznak.
E párbeszéd kíséri és szilárdítja meg a Közösség és a Kazah Köztársaság közötti közeledést, támogatja az országban
végbemenő politikai és gazdasági változásokat, és hozzájárul az együttműködés új formáinak létrehozásához.
A politikai párbeszéd: – erősíteni fogja a Kazah Köztársaság, valamint a Közösség és tagállamai, és így a demokratikus nemzetek
közösségének egésze közötti kapcsolatokat. Az e megállapodás révén elért gazdasági közeledés intenzívebb
politikai kapcsolatokat fog eredményezni, – a kölcsönös érdeklődésre számot tartó nemzetközi kérdések tekintetében el fog vezetni az álláspontok fokozatos
közeledéséhez, és így növelni fogja a régión belül a biztonságot és a stabilitást.
5. cikk
A miniszteri szintű politikai párbeszédre, a 76. cikkben létrehozott Együttműködési Tanácsban kerül sor, egyéb
esetekben pedig kölcsönös megegyezéssel. 6. cikk
A Felek a politikai párbeszéd egyéb eljárásait és mechanizmusait is bevezetik, különösen a következő formákban:
– rendszeres megbeszélések a magas beosztású tisztviselők szintjén, egyrészről a Közösség és tagállamainak
képviselői, másrészről a Kazah Köztársaság képviselői között, – a Felek közötti diplomáciai csatornák teljes kihasználása, beleértve a megfelelő kapcsolatfelvételt kétoldalú és
többoldalú szinten, mint például az Egyesült Nemzetek és az EBEÉ találkozói keretében, és másutt,
– minden egyéb eszköz, beleértve a szakértői megbeszélések lehetőségét, amelyek hozzájárulhatnak e párbeszéd
megszilárdításához és fejlesztéséhez. 7. cikk
A politikai párbeszédre parlamenti szinten a 81. cikkben létrehozott Parlamenti Együttműködési Bizottság keretében
kerül sor. III. CÍM
ÁRUFORGALOM 8. cikk
(1) A Felek egymás számára minden területen a legnagyobb kedvezmény elvét biztosítják a következők tekintetében:
– behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét,
– a vámkezeléshez, az árutovábbításhoz, a raktárakhoz és az átrakodáshoz kapcsolódó rendelkezések,
– a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten kivetett adók és bármilyen egyéb belső díjak,
– fizetési módok és a fizetések átutalása, – az áruk belföldi piacon való értékesítéséhez, megvásárlásához, szállításához, forgalmazásához és
felhasználásához kapcsolódó szabályok. (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:
a) a vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, illetve ilyen unió vagy terület létrejötte alapján
adott kedvezmények; b) a GATT szabályokkal összhangban bizonyos országoknak, illetve egyéb nemzetközi megállapodások alapján
a fejlődő országoknak adott kedvezmények; c) a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos országoknak adott kedvezmények.
(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit egy átmeneti időszak alatt, amely a Kazah Köztársaságnak a GATT-hoz való
csatlakozásakor, de legkésőbb 1998. december 31-én jár le, nem kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott azon
kedvezményekre, amelyeket a Kazah Köztársaság a Szovjetunió megszűnésekor keletkezett más államoknak nyújt.
9. cikk
(1) A Felek megállapodnak abban, hogy a szabad árutovábbítás elve e megállapodás célkitűzései elérésének
elengedhetetlen feltételét képezi. Ebben a vonatkozásban mindkét Fél biztosítja a másik Fél vámterületéről származó, illetve a másik Fél vámterületére
irányuló, a területén áthaladó áruk korlátlan továbbítását. (2) A két Fél között a GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdésében leírt szabályokat kell alkalmazni.
(3) Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a Felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például
különösen a szállításra vagy egyes termékekre vonatkozó különleges szabályokat.
10. cikk
Ezen túlmenően az áruk ideiglenes behozatalára vonatkozó, mindkét Felet kötelező nemzetközi egyezményekből
eredő jogok és kötelezettségek sérelme nélkül, mindkét Fél mentességet biztosít a másik Félnek az e kérdésről szóló
egyéb, a Félre nézve kötelező nemzetközi egyezményben kikötött esetekben és eljárásoknak megfelelően,
jogszabályaival összhangban ideiglenesen beléptetett áruk behozatali díjai és vámjai alól. Ennek során figyelembe
veszik azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó egyezményből eredő kötelezettségeket a kérdéses Fél
elfogadta. 11. cikk
(1) A Kazah Köztársaságból származó áruk a Közösségbe mindenfajta mennyiségi korlátozás nélkül behozhatók a 13, 16,
és 17. cikk, továbbá Spanyolország és Portugália csatlakozási okmányának 77, 81, 244, 249 és 280. cikke
rendelkezéseinek sérelme nélkül. (2) Az Közösségből származó áruk – e megállapodás 13., 16. és 17. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül – mindenfajta
mennyiségi korlátozás és azonos hatású intézkedés nélkül hozhatók be a Kazah Köztársaságba.
12. cikk
A Felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek.
13. cikk
(1) Amennyiben az egyik Fél területére olyan növelt mennyiségben vagy olyan feltételek mellett hoznak be valamely
terméket, amely a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek belföldi termelőinek kárt okoz, vagy fennáll ennek
veszélye, a Közösség vagy a Kazah Köztársaság, amelyikük az érintett, a következő eljárásokkal és feltételekkel
összhangban megteheti a megfelelő intézkedéseket. (2) A Közösség vagy a Kazah Köztársaság, az esettől függően – mielőtt intézkedéseket tenne, vagy a (4) bekezdés hatálya
alá eső esetekben az intézkedéseket követően a lehető leghamarabb – biztosítja az Együttműködési Tanács számára
az összes vonatkozó tájékoztatást, azzal a céllal, hogy a IX. címben meghatározottak szerint mindkét Fél számára
elfogadható megoldást találjanak. (3) Ha a Feleknek a konzultációk eredményeképpen nem sikerül az Együttműködési Tanácshoz történő beterjesztést
követően 30 napon belül megállapodásra jutniuk a helyzet megoldását célzó lépésekben, úgy az a Fél, amely
konzultációt kért, a kár megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges mértékben és időtartamon át szabadon
korlátozhatja az érintett termékek behozatalát, vagy más megfelelő intézkedéseket alkalmazhat.
(4) Kritikus körülmények között, amennyiben a késedelem nehezen helyrehozható károkat okozna, a Felek a konzultációk
előtt is meghozhatják intézkedéseiket, azzal a feltétellel, hogy e lépés megtételét követően azonnal konzultációt
ajánlanak fel. (5) A Felek az e cikk szerinti intézkedések megválasztása során elsőbbséget biztosítanak azon intézkedéseknek, amelyek
a legkisebb zavart okozzák e megállapodás céljainak elérésében.
(6) E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a Felek valamelyike által a GATT VI. cikkével,
a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, a GATT VI., XVI. és XXIII. cikkének értelmezéséről és
alkalmazásáról szóló megállapodással vagy kapcsolódó belső jogszabállyal összhangban hozott dömpingellenes vagy
kiegyenlítő intézkedéseket. 14. cikk
A Felek vállalják, hogy amint a körülmények lehetővé teszik – beleértve a Kazah Köztársaság GATT-hoz való
csatlakozásából eredő helyzetet – megvitatják e megállapodás áruforgalmi rendelkezéseinek továbbfejlesztését.
Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tehet a Feleknek az ilyen továbbfejlesztések tekintetében, amelyeket
elfogadásuk esetén a Felek közötti megállapodás útján, saját eljárásaiknak megfelelően léptethetnek hatályba.
15. cikk
E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat,
amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, állatok és növények egészségének és életének
védelme, a természeti erőforrások védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek
védelme, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol, sem az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályokat.
Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Felek közötti
kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. 16. cikk
E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek
kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1993. október 15-én parafáltak
és ideiglenesen 1994. január 1-je óta alkalmaznak. 17. cikk
(1) Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékek kereskedelmét e cím
rendelkezései, a 11. cikk kivételével, és a hatálybalépést követően az ESZAK acéltermékeinek cseréjére vonatkozó
mennyiségi rendszerről szóló megállapodás rendelkezései. (2) Egy szénnel és acéllal kapcsolatos ügyekkel foglakozó kapcsolattartó csoportot hoznak létre, amely egyrészről
a Közösség, másrészről a Kazah Köztársaság képviselőiből áll.
A kapcsolattartó csoport rendszeresen információt cserél a Felek érdeklődésére számot tartó, szénnel és acéllal
kapcsolatos ügyekben. 18. cikk
Ha szükséges, a nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és a Kazah Köztársaság között
megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát fogja képezni. IV. CÍM
AZ ÜZLETI VÁLLALKOZÁSOKAT ÉS A BEFEKTETÉST ÉRINTŐ RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
MUNKAÜGYI FELTÉTELEK 19. cikk
(1) A Közösség és a tagállamok az egyes tagállamok vonatkozó törvényeire, feltételeire és eljárásaira figyelemmel
törekednek annak biztosítására, hogy a valamely tagállam területén jogszerűen foglalkoztatott kazah állampolgárokat
olyan bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbocsátás tekintetében a saját
állampolgárokkal összehasonlítva mentes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől. (2) A Kazah Köztársaság a Kazah Köztársaságban hatályos törvényekre, feltételekre és eljárásokra figyelemmel biztosítja,
hogy a tagállamoknak a Kazah Köztársaság területén jogszerűen foglalkoztatott állampolgárait olyan bánásmódban
részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbocsátás tekintetében a saját állampolgárokkal
összehasonlítva mentes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől. 20. cikk
Az egyeztető tanács megvizsgálja, hogy milyen közös erőfeszítést lehet tenni az illegális bevándorlás ellenőrzése
érdekében, a visszafogadás elméleti és gyakorlati figyelembevételével. 21. cikk
Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogyan javíthatók az üzletemberek munkafeltételei a Felek nemzetközi
kötelezettségvállalásaival összhangban, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányában rögzített vállalásokat.
22. cikk
Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tesz a 19., a 20. és 21. cikk végrehajtására.
II. FEJEZET
A TÁRSASÁGOK LETELEPEDÉSÉT ÉS MŰKÖDÉSÉT ÉRINTŐ FELTÉTELEK
23. cikk
(1) a) A Közösség és tagállamai a jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban legalább olyan kedvező elbánást
biztosítanak a területeken letelepedett kazah társaságoknak, mint amilyenben bármely más harmadik ország
társaságait részesítik. b) A Közösség és tagállamai, a II. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nélkül, a jogszabályaikkal és
rendelkezéseikkel összhangban, a kazah társaságok területükön letelepedett leányvállalatainak a működésük
tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben a közösségi társaságokat részesítik.
c) A Közösség és tagállamai a kazah társaságok területükön letelepedett fióktelepeinek a működésük tekintetében
legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben harmadik országok társaságainak fióktelepeit
részesítik. (2) A Kazah Köztársaság a 34. és 85. cikk rendelkezések sérelme nélkül, a területén, valamint a jogszabályaival és
rendelkezéseivel összhangban, legalább olyan kedvező elbánást biztosít a közösségi társaságoknak és fióktelepeinek
a 25. cikkben meghatározott működésük és letelepedésük tekintetében, mint amilyenben a kazah társaságok vagy
fióktelepek részesülnek, vagy – amennyiben ez utóbbi a kedvezőbb – a harmadik országbeli társaságok vagy
fióktelepek részesülnek. 24. cikk
(1) A 23. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a légi közlekedésre, a belvízi közlekedésre és a tengeri szállításra.
(2) Az alábbiakban feltüntetett olyan tevékenységek tekintetében azonban, amelyeket hajózási ügynökségek végeznek
és nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtására irányulnak, ideértve azon intermodális szállítási műveleteket,
amelyek során az út egy részét tengeren teszik meg, mindkét Fél megengedi a másik Fél társaságainak, hogy területén
leányvállalatok vagy fióktelepek formájában kereskedelmi jelenléttel rendelkezzenek a letelepedés és a működés
tekintetében legalább olyan kedvező feltételek mellett, mint amelyet a Fél saját társaságainak vagy – ha ez utóbbiak
kedvezőbbek – valamely harmadik ország társaságai leányvállalatainak vagy fióktelepeinek biztosít, az egyes Felek
jogszabályaival és szabályozásával összhangban. Az ilyen tevékenységek különösen a következők:
a) tengeri szállítási és kapcsolódó szolgáltatások piacra vitele és értékesítése az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat
útján, az árajánlattól a számlázásig, függetlenül attól, hogy e szolgáltatásokat maga a szolgáltató, vagy olyan
szolgáltatók működtetik vagy kínálják fel, amelyekkel a szolgáltatás eladója tartós üzleti megegyezést kötött;
b) bármely szállítási és kapcsolódó szolgáltatás megvásárlása és felhasználása saját számlára vagy ügyfelek számára
(és az ügyfeleiknek történő viszonteladás), beleértve a belső közlekedési szolgáltatásokat bármely olyan
közlekedési móddal, különösen belvízi utakon, közúton és vasúton, amely az integrált szolgáltatás nyújtásához
szükséges; c) dokumentáció készítése a fuvarokmányok, vámokmányok, valamint a szállított áruk származására és jellegére
vonatkozó egyéb okmányok tekintetében; d) üzleti információk biztosítása bármilyen eszközzel, beleértve a számítógépes információs rendszereket és
az elektronikus adatcserét (figyelemmel a távközlés tekintetében fennálló, megkülönböztetéstől mentes
korlátozásokra); e) üzleti megegyezés létrehozása helyben letelepedett hajózási ügynökséggel, beleértve a társaság tőkéjében való
részesedést és a helyben toborzott személyzet kinevezését (vagy külföldi személyzet esetében figyelemmel
e megállapodás vonatkozó rendelkezéseire); f) eljárás a társaságok nevében, többek között a hajó kikötésének megszervezésében vagy a rakományok
átvételében, ha szükséges. 25. cikk
E megállapodás alkalmazásában:
a) „közösségi társaság”, illetve „kazah társaság”: olyan társaság, amelyet valamely tagállam, illetve a Kazah
Köztársaság törvényeivel összhangban hoztak létre, és amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye vagy központi
ügyvezetése, illetve gazdasági tevékenységének székhelye a Közösség, illetve a Kazah Köztársaság területén
található. Ha azonban a valamely tagállam, illetve a Kazah Köztársaság törvényeivel összhangban létrehozott
társaságnak csak a létesítő okirat szerinti székhelye található a Közösség, illetve a Kazah Köztársaság területén,
a társaságot akkor tekintik közösségi, illetve kazah társaságnak, ha működése során tényleges és folyamatos
kapcsolatban áll valamely tagállam, illetve a Kazah Köztársaság gazdaságával;
b) valamely társaság „leányvállalata”: az előbbi által ténylegesen ellenőrzött vállalat;
c) valamely társaság „fióktelepe”: az üzleti tevékenység folytatásának jogi személyiséggel nem rendelkező helye,
amely tartósan jelenik meg, például egy anyavállalat kiterjesztéseként, irányítással és az ahhoz szükséges anyagi
eszközökkel rendelkezik, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel oly módon, hogy ez utóbbiaknak
– noha annak ismeretében, hogy szükség esetén az anyavállalattal lépnek jogi kapcsolatba, amelynek a központi
irodája külföldön található – nem az anyavállalattal kell közvetlenül tárgyalnia, hanem a kiterjesztésként üzemelő
üzleti helyszínen köthet ügyleteket; d) „letelepedés”: az a) pontban említett közösségi vagy kazah társaságoknak azon joga, hogy a Kazah
Köztársaságban, illetve a Közösségben leányvállalatok vagy fióktelepek létesítésén keresztül gazdasági
tevékenységet kezdjenek el; e) „működés”: gazdasági tevékenységek folytatása;
f) „gazdasági tevékenységek”: ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű tevékenységek;
g) A nemzetközi tengeri szállítás tekintetében, beleértve az intermodális szállítási műveleteket, amelyek során az út
egy részét tengeren teszik meg, a tagállamoknak vagy a Kazah Köztársaság a Közösségen, illetve a Kazah
Köztársaságon kívül letelepedett állampolgárai, valamint a Közösségen vagy a Kazah Köztársaságon kívül
letelepedett tagállamok állampolgárai, illetve üzbég állampolgárok által ellenőrzött hajózási társaságok szintén
kedvezményezettjei e fejezet és a III. fejezet rendelkezéseinek, ha hajóikat a szóban forgó tagállamban, illetve
a Kazah Köztársaságban a vonatkozó jogszabályokkal összhangban tartják nyilván.
26. cikk
(1) E megállapodás egyéb rendelkezései ellenére, az egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy prudenciális okokból
intézkedéseket hozzon a befektetők, a betétesek, a biztosítottak és az olyan személyek védelme érdekében,
amelyeknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, vagy annak érdekében, hogy
biztosítsa a pénzügyi rendszer sértetlenségét és stabilitását. Amennyiben az ilyen intézkedések nem egyeztethetők
össze e megállapodás rendelkezéseivel, nem használhatók fel a Fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek
elkerülésére. (2) E megállapodás egy része sem értelmezhető úgy, hogy az előírná a Feleknek egyedi vevők ügyeivel vagy
elszámolásaival összefüggő, illetve a közigazgatási intézmények birtokában lévő bizalmas vagy védett információk
kiszolgáltatását. 27. cikk
E megállapodás rendelkezései nem sértik bármely olyan intézkedésnek a Felek valamelyike által történő alkalmazását,
amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék
valamely Félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára.
28. cikk
(1) A Kazah Köztársaság, illetve a Közösség területén letelepedett közösségi, illetve kazah társaságnak e cím I. fejezetének
rendelkezései ellenére jogában áll az, hogy a letelepedés szerinti befogadó országban érvényes jogszabályokkal
összhangban a Kazah Köztársaságban, illetve a Közösség területén olyan alkalmazottakat foglalkoztasson, akár
leányvállalatai, akár fióktelepei révén, akik valamely közösségi tagállam, illetve a Kazah Köztársaság állampolgárai,
azzal a feltétellel, hogy az ilyen alkalmazottak a (2) bekezdésben meghatározott kulcsfontosságú személyzet tagjai, és
hogy kizárólag a társaságok vagy fióktelepek alkalmazásában állnak. Az ilyen alkalmazottak tartózkodási és
munkavállalási engedélyei csak az ilyen foglalkoztatás időtartamára vonatkoznak.
(2) Az előbb említett társaságok, a továbbiakban: szervezetek, kulcsfontosságú személyzetét a következő kategóriák
közül a c) pontban meghatározott „társaságon belül áthelyezett személyek” képezik, feltéve, hogy a szervezet jogi
személy, és az érintett személyek legalább az áthelyezést közvetlenül megelőző évben annak alkalmazásában álltak,
vagy üzlettársak voltak benne (a többségi részvényesek kivételével):
a) a szervezetben vezető beosztást betöltő személyek, akik elsődlegesen a létesítmény vezetését látják el, és akik
elsősorban a társaság igazgatósága vagy részvényesei, illetve az ennek megfelelő személyek általános felügyelete
vagy irányítása alatt állnak, és munkájuk a következőkre terjed ki:
– a létesítmény vagy a létesítmény egyik szervezeti egységének vagy részlegének a vezetése,
– felügyeleti, szakmai vagy vezető szerepet betöltő más alkalmazottak munkájának felügyelete és
ellenőrzése, – személyes hatáskör gyakorlása alkalmazottak felvétele és elbocsátása, a felvételre és elbocsátásra tett
ajánlások és egyéb személyzeti intézkedések tekintetében; b) a szervezetben dolgozó olyan személyek, akik a létesítmény működtetéséhez, kutatási felszereléséhez,
technikáihoz vagy vezetéséhez elengedhetetlen, nem mindennapi tudás birtokában vannak. Az ilyen tudás
értékelése a létesítményre jellemző tudáson kívül tükrözheti a speciális technikai tudást igénylő munka vagy
szakma típusához kapcsolódó magas szintű képzettséget, beleértve az engedélyhez kötött szakmához való
tartozást; c) „társaságon belül áthelyezett személy”: olyan természetes személy, aki valamely Fél területén lévő szervezetben
dolgozik, és akit a másik Fél területén folytatott gazdasági tevékenységekkel összefüggésben oda ideiglenesen
áthelyeznek; az érintett szervezet székhelyének valamely Fél területén kell lennie, és az áthelyezésnek e szervezet
olyan létesítményére (fióktelep, leányvállalat) kell irányulnia, amely ténylegesen hasonló gazdasági
tevékenységeket folytat a másik Fél területén. 29. cikk
(1) A Felek mindent elkövetnek annak érdekében, hogy elkerüljék az olyan intézkedések vagy lépések megtételét,
amelyek egymás társaságai számára az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá
tennék a letelepedés és a működés feltételeit. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a 37. cikk rendelkezéseit: a 37. cikk hatálya alá tartozó eseteket minden más
rendelkezés kizárásával kizárólag a szóban forgó cikk rendelkezései szabályozzák.
(3) A partnerség és az együttműködés szellemében, és a 43. cikk fényében, a Kazah Köztársaság kormánya tájékoztatja
a Közösséget az olyan új jogszabályok előterjesztésének vagy új rendelkezések elfogadásának szándékáról, amelyek
a közösségi társaságok kazah leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételeket
az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá tennék. A Közösség felkérheti
a Kazah Köztársaságot, hogy közölje az ilyen jogszabályok vagy rendelkezések tervezetét, és folytasson konzultációt
e tervezetekről. (4) Amennyiben a Kazah Köztársaságban bevezetett új jogszabály vagy rendelkezés következtében a közösségi
társaságok kazah leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételek az e megállapodás
aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá válnak, az ilyen jogszabály vagy rendelkezés
a vonatkozó törvény hatálybalépésének időpontjában a Kazah Köztársaságban már letelepedett leányvállalatokra és
fióktelepekre a vonatkozó törvény hatálybalépését követően három éven át nem alkalmazandó.
III. FEJEZET
HATÁROKON ÁTNYÚLÓ SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS A KÖZÖSSÉG ÉS A KAZAH KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
30. cikk
(1) A Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban vállalják, hogy megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében,
hogy a Felek szolgáltatási ágazatainak fejlődését szem előtt tartva fokozatosan engedélyezzék a szolgáltatások
nyújtását olyan közösségi vagy kazah társaságok részéről, amelyek más Félnek a területén letelepedettek, mint
amelyben a szolgáltatás által megcélzott személy. (2) Az Együttműködési Tanács ajánlást tesz az (1) bekezdés végrehajtására.
31. cikk
A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy piacorientált szolgáltatási ágazatot alakítsanak ki a Kazah
Köztársaságban. 32. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy kereskedelmi alapon, hatékonyan alkalmazzák a nemzetközi hajózási piachoz és forgalomhoz
való korlátlan hozzáférés elvét: a) az előbbi rendelkezés nem érinti a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményből
eredő azon jogokat és kötelezettségeket, amelyek az e megállapodásban részes Felek egyikére vagy másikára
vonatkoznak. Vonalhajózási konferenciához nem tartozó szállítók szabadon versenyezhetnek vonalhajózási
konferenciához tartozó szállítókkal, ha betartják a tisztességes kereskedelemi verseny szabályait;
b) a Felek megerősítik elkötelezettségüket a szabad versenykörnyezet iránt, amely a száraz és folyékony ömlesztett
áruk kereskedelmének elengedhetetlen tényezője. (2) Az (1) bekezdés elveinek alkalmazása során a Felek:
a) e megállapodás hatálybalépésétől kezdve nem alkalmazzák a közösségi tagállamok és a volt Szovjetunió közötti
kétoldalú megállapodások rakománymegosztásra vonatkozó rendelkezéseit; b) nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a harmadik országokkal kötendő jövőbeli
kétoldalú megállapodásokban, kivéve olyan kivételes körülmények esetén, amennyiben az e megállapodásban
részes egyik vagy másik Fél vonalhajózási társaságainak máskülönben nem lenne tényleges lehetőségük arra,
hogy az érintett harmadik országból érkező és oda irányuló kereskedelmi forgalomban részt vegyenek;
c) a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelméről szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokban megtiltják
a rakománymegosztásra vonatkozó megegyezéseket; d) e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, igazgatási, technikai és egyéb
akadályt, amely a nemzetközi tengeri szállításban korlátozó vagy megkülönböztető hatást fejthetne ki
a szolgáltatások szabad nyújtásra. Többek között a nemzetközi forgalom számára nyitott kikötőkhöz való hozzáférés, a kikötők infrastruktúrájának és
kisegítő hajózási szolgáltatásainak igénybevétele, a kapcsolódó díjak és költségek alkalmazása, a vámlétesítmények
használata, valamint a kirakodási és berakodási kikötőhelyek és létesítmények kijelölése tekintetében mindkét Fél
legalább olyan kedvező elbánásban részesíti a másik Fél állampolgárai vagy társaságai által üzemeltetett hajókat, mint
a Fél saját hajóit. (3) A Közösség, illetve a Kazah Köztársaság nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó állampolgárai és
társaságai szabadon nyújthatnak nemzetközi tengeri-folyami szolgáltatásokat a Kazah Köztársaság, illetve a Közösség
belvízi útjain. 33. cikk
A Felek közötti szállítás összehangolt fejlesztésének biztosítását szem előtt tartva, amelyet a Felek kereskedelemi
szükségleteikhez igazítanak, a kölcsönös piaci hozzáférés feltételei, valamint a közúti, vasúti és belvízi utakon történő,
továbbá az esetleges légi közlekedési szolgáltatásnyújtás feltételei adott esetben külön megállapodásokban
szabályozhatók, amelyet a Felek e megállapodás hatálybalépését követően tárgyalnak meg.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 34. cikk
(1) E cím rendelkezéseit a közrenddel összefüggő, közbiztonsági és közegészségügyi korlátozásokra figyelemmel kell
alkalmazni. (2) E cím rendelkezéseit nem kell alkalmazni azon tevékenységekre, amelyek valamely Fél területén hivatali hatáskör, akár
alkalmi, gyakorlásával függenek össze. 35. cikk
E cím alkalmazásában e megállapodás egy része sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy a belépés és tartózkodás,
a munkavállalás, a munkafeltételek és a természetes személyek letelepedése és a szolgáltatásnyújtás tekintetében
törvényeiket és rendeleteiket alkalmazzák, azzal a feltétellel, hogy ennek során nem alkalmazzák ezeket oly módon,
amely az e megállapodás valamely rendelkezésének feltételei alapján bármely Felet megillető előnyöket semmissé
tenné vagy csökkentené. A fenti rendelkezés nem érinti a 34. cikk alkalmazását.
36. cikk
Azon társaságok, amelyek kazah társaságok és közösségi társaságok közös ellenőrzése alatt és kizárólagos
tulajdonában vannak, szintén a II., III. és IV. fejezet rendelkezéseinek kedvezményezettjei közé tartoznak.
37. cikk
Az egyik Fél által az e megállapodás alapján a másik Félnek biztosított bánásmód, a szolgáltatások kereskedelméről
szóló általános egyezmény (GATS) hatálya alá tartozó ágazatok vagy intézkedések tekintetében a GATS vonatkozó
kötelezettségeinek hatálybalépését egy hónappal megelőző naptól kezdve, semmilyen esetben nem lehet
kedvezőbb, mint az előbbi Fél által a GATS rendelkezései alapján az egyes szolgáltatási ágazatok, alágazatok és
szolgáltatásnyújtási módok tekintetében biztosított bánásmód. 38. cikk
A II., III. és IV. fejezet alkalmazásában nem veszik figyelembe a Közösség, annak tagállamai és a Kazah Köztársaság által,
a GATS V. cikkének elveivel összhangban, gazdasági integrációs megállapodásokban vállalt kötelezettségek alapján
biztosított bánásmódot. 39. cikk
(1) Az e cím rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon
adókedvezményekre, amelyeket a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb
adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak.
(2) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná azt, hogy a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló
megállapodások és más adóegyezmények vagy a belföldi adójogszabályok adórendelkezései alapján olyan
intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés vagy adókijátszás megelőzésére
irányulnak. (3) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a tagállamokat vagy a Kazah Köztársaságot abban, hogy
megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők között,
amelyek, különösen lakóhelyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben. 40. cikk
A 28. cikk sérelme nélkül, a II., III. és a IV. fejezet egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy feljogosítaná:
– a tagállamok, illetve a Kazah Köztársaság állampolgárait arra, hogy bármilyen minőségben belépjenek a Kazah
Köztársaság, illetve a Közösség területére és ott tartózkodjanak, különösen valamely társaság részvényeseként
vagy tulajdonostársaként, vezetőjeként vagy alkalmazottjaként, illetve szolgáltatások nyújtójaként vagy
kedvezményezettjeként, – a kazah társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy a Közösség területén a Kazah
Köztársaság állampolgárait alkalmazzák vagy foglalkoztassák, – a közösségi társaságok kazah leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy a Kazah Köztársaság területén
a tagállamok állampolgárait alkalmazzák vagy foglalkoztassák, – a kazah társaságokat vagy kazah társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes
munkaszerződés alapján kazah személyeket biztosítsanak abból a célból, hogy más személyek számára és
ellenőrzése alatt működjenek, – a közösségi társaságokat és a közösségi társaságok kazah leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes
munkaszerződés alapján olyan munkavállalókat biztosítsanak, akik a tagállamok állampolgárai.
V. FEJEZET
FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS TŐKE 41. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy szabadon átváltható valutában engedélyezik a Közösségben és a Kazah Köztársaságban honos
személyek közötti, az áruforgalommal, valamint a szolgáltatások és személyek mozgásával összefüggő,
e megállapodás rendelkezéseivel összhangban teljesített folyó fizetéseket. (2) A tőkemozgások mérlegének ügyletei tekintetében e megállapodás hatálybalépésétől a fogadó ország törvényeivel
összhangban alapított társaságokba irányuló közvetlen befektetésekhez és a II. fejezet rendelkezéseivel összhangban
végzett befektetésekhez, valamint e befektetések és a belőlük származó esetleges nyereség felszámolásához vagy
hazatelepítéséhez kapcsolódó szabad tőkemozgást biztosítani kell. (3) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve, a (2) bekezdés vagy az (5) bekezdés sérelme nélkül nem vezetnek be újabb
devizakorlátozásokat a Közösségben és a Kazah Köztársaságban honos személyek közötti tőkemozgásra és a hozzá
kapcsolódó folyó fizetésekre vonatkozóan, és a meglévő szabályok nem válnak korlátozóbbakká.
(4) A Felek konzultációt folytatnak egymással abból a célból, hogy e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása
érdekében megkönnyítsék a Közösség és a Kazah Köztársaság között a (2) bekezdésben említettektől eltérő, más
tőkeformák mozgását. (5) Hivatkozva e cikk rendelkezéseire, amíg nem vezetik be a kazah valutának a Nemzetközi Valutaalap (IMF) alapokmánya
VIII. cikke értelmében vett teljes konvertibilitását, a Kazah Köztársaság kivételes körülmények között
devizakorlátozásokat alkalmazhat rövid és hosszú lejáratú hitelek nyújtásával és felvételével összefüggésben,
amennyiben az ilyen hitelek nyújtása esetén a Kazah Köztársaság számára ilyen korlátozásokat írnak elő és
amennyiben e korlátozásokat a Kazah Köztársaság jogállása az IMF-ben megengedi. A Kazah Köztársaság
e korlátozásokat megkülönböztetéstől mentesen alkalmazza. Alkalmazásuk a lehető legkisebb mértékben zavarja
e megállapodást. A Kazah Köztársaság az ilyen intézkedések bevezetéséről és azok változásairól tájékoztatja
az Együttműködési Tanácsot. (6) Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben kivételes körülmények között a Közösség és a Kazah Köztársaság
közötti tőkemozgás súlyos nehézségeket okoz a Közösségben, illetve a Kazah Köztársaságban az árfolyam-politika
vagy a monetáris politika működtetésében, vagy fennáll ennek a veszélye, úgy a Közösség, illetve a Kazah Köztársaság
legfeljebb hat hónapon át védintézkedéseket hozhat a Közösség és a Kazah Köztársaság közötti tőkemozgás
tekintetében, ha az ilyen intézkedések feltétlenül szükségesek. VI. FEJEZET
A SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDON OLTALMA
42. cikk
(1) E cikk és a III. melléklet rendelkezései alapján a Kazah Köztársaság folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogok oltalmának fejlesztését annak érdekében, hogy e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év
végére a Közösségben fennálló oltalmi szinthez hasonló szintű oltalmat biztosítson, beleértve az ilyen jogok
érvényesítésének hatékony eszközeit. (2) A Kazah Köztársaság e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére csatlakozik a szellemi, ipari és
kereskedelmi tulajdonjogokról szóló, a III. melléklet (1) bekezdésében említett többoldalú egyezményekhez,
amelyekben a tagállamok részesek, vagy amelyeket a tagállamok az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó
rendelkezéseknek megfelelően ténylegesen alkalmaznak. V. CÍM
JOGALKOTÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS
43. cikk
(1) A Felek kijelentik, hogy a Kazah Köztársaság és a Közösség közötti gazdasági kapcsolatok megerősítésének fontos
feltételét képezi a Kazah Köztársaság meglévő és jövőbeli jogszabályainak a Közösség jogszabályaihoz való közelítése.
A Kazah Köztársaság törekszik annak biztosítására, hogy jogszabályai fokozatosan összeegyeztethetőkké váljanak
a Közösség jogszabályaival. (2) A jogszabályok közelítése különösen a következő területekre terjed ki: társasági befektetéseket szabályozó törvények
és rendeletek, vámjog, társasági jog, bankjog, társasági számvitel és adók, szellemi tulajdon, munkavállalók
munkahelyi védelme, pénzügyi szolgáltatások, versenyszabályok, minden kereskedelmet befolyásoló témával és
gyakorlattal együtt, közbeszerzés, emberek, állatok és növények egészségének és életének védelme,
környezetvédelem, fogyasztóvédelem, közvetett adózás, műszaki szabályok és szabványok, nukleáris törvények és
rendeletek, valamint szállítás. (3) A Közösség ezen intézkedések végrehajtásához technikai segítséget nyújt a Kazah Köztársaságnak, amely többek
között a következőket ölelheti fel: – szakértők cseréje,
– korai tájékoztatás biztosítása, különösen a vonatkozó jogszabályokról,
– szemináriumok szervezése, – képzési tevékenységek, – támogatás a vonatkozó ágazatok közösségi jogszabályainak lefordításához.
(4) A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy versenytörvényeiket a közöttük folyó
kereskedelmet érintő esetekben összehangolt módon alkalmazzák. VI. CÍM
GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS
44. cikk
(1) A Közösség és a Kazah Köztársaság gazdasági együttműködést hoz létre, amely a Kazah Köztársaság gazdasági
reformjához valamint fellendüléséhez és fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulásra irányul. Ezen együttműködés
mindkét Fél javára erősíti a fennálló gazdasági kapcsolatokat.
(2) Politikai és egyéb intézkedéseket fognak kialakítani a gazdasági és társadalmi reform, valamint a kazah gazdasági és
kereskedelmi rendszerek átalakítása érdekében, amelyeket a fenntarthatóság és a kiegyensúlyozott társadalmi
fejlődés követelményei fognak vezérelni; teljes mértékben figyelembe véve a környezeti szempontokat is.
(3) E cél érdekében az együttműködés különösen a gazdasági és társadalmi fejlődés, az emberi erőforrás-fejlesztés,
a vállalkozások támogatása (ezen belül a privatizáció, a befektetések és a pénzügyi szolgáltatások fejlesztése),
a mezőgazdaság és az élelmiszeripar, az energetika és nukleáris biztonság, a szállítás, a turizmus, a környezetvédelem,
a regionális együttműködés és a monetáris politika területeire összpontosít.
(4) A régió harmonikus fejlődését szem előtt tartva, különös figyelmet szentelnek az olyan intézkedéseknek, amelyek
alkalmasak arra, hogy elősegítsék az együttműködést a Független Államok között.
(5) Az e megállapodásban meghatározott gazdasági együttműködést és az együttműködés más formáit adott esetben
a Közösség technikai segítségnyújtással támogathatja, figyelembe véve a Közösség által a Független Államokban
nyújtott technikai segítségre vonatkozó tanácsi rendeletet, a Kazah Köztársaságnak nyújtott közösségi technikai
segítséggel kapcsolatos indikatív programban vállalt prioritásokat, valamint a kialakított koordinációs és végrehajtási
eljárásokat. 45. cikk Ipari együttműködés
(1) Az együttműködés különösen a következők előmozdítását célozza:
– üzleti kapcsolatok fejlesztése mindkét oldal gazdasági szereplői között,
– a Közösség részvétele a Kazah Köztársaság erőfeszítéseiben, amelyek iparának átalakítására irányulnak,
– az irányítás javítása, – az ipari termékek minőségének fejlesztése,
– hatékony termelés és feldolgozási képesség kialakítása a nyersanyag ágazatban,
– megfelelő kereskedelmi szabályok és gyakorlatok kialakítása, a beleértve a termékmarketinget is,
– környezetvédelem, – a védelem átalakítása. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a vállalkozásokra vonatkozó közösségi versenyszabályok végrehajtását.
46. cikk Beruházásfejlesztés és -védelem
(1) Az együttműködés a Közösség és a tagállamok vonatkozó hatásköreit és illetékességeit szem előtt tartva arra irányul,
hogy kedvező légkört teremtsen a belföldi és külföldi magánbefektetések számára, különösen a beruházásvédelem,
a tőketranszfer és a befektetési lehetőségekre vonatkozó információcsere jobb feltételei révén.
(2) Az együttműködés céljai különösen a következők: – adott esetben beruházásfejlesztési és -védelmi megállapodások megkötése a Kazah Köztársaság és a tagállamok
között, – adott esetben megállapodások megkötése a Kazah Köztársaság és a tagállamok között a kettős adóztatás
elkerüléséről, – kedvező körülmények megteremtése, amelyek bátorítják a kazah gazdaságba történő külföldi befektetéseket,
– stabil és megfelelő üzleti jog és üzleti feltételek kialakítása, valamint információcsere a befektetések területén
a törvényekről, a rendeletekről és a közigazgatási gyakorlatokról,
– információcsere a befektetési lehetőségekről többek között kereskedelmi vásárok, kiállítások, kereskedelmi hetek
és egyéb események formájában. 47. cikk Közbeszerzés
A Felek együttműködnek azon feltételek kialakításában, amelyek lehetővé teszik az árukra és szolgáltatásokra
vonatkozó szerződések nyílt és versenytárgyaláson alapuló odaítélését, különösen ajánlati felhívások révén.
48. cikk Együttműködés a szabványok és a megfelelőségértékelés területén
(1) A Felek közötti együttműködés előmozdítja a minőség terén követett, a nemzetközi megállapodásoknak megfelelő
feltételekhez, elvekhez és iránymutatásokhoz való felzárkózást. A szükséges intézkedések megkönnyítik
a megfelelőségértékelés területén a kölcsönös elismerés irányába tett előrelépést, valamint a kazah termékek
minőségének javítását. (2) E célból a Felek arra törekszenek, hogy olyan technikai segítségnyújtási projektek keretében működjenek együtt,
amelyek: – előmozdítják a megfelelő együttműködést az e területekre szakosodott szervezetekkel és intézményekkel,
– előmozdítják a közösségi technikai szabályok alkalmazását, valamint az európai szabványok és
megfelelőségértékelési eljárások használatát, – lehetővé teszik a minőségirányítás területén a tapasztalatok és a technikai információk cseréjét.
49. cikk Bányászat és nyersanyagok
(1) A Felek arra törekednek, hogy növeljék a bányászatra és nyersanyagokra irányuló befektetést és kereskedelmet.
(2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– információcsere a bányászati és a nemvasfém ágazat kilátásairól,
– az együttműködés jogi keretrendszerének kialakítása, – kereskedelmi kérdések,
– környezeti jogszabályok elfogadása és végrehajtása, – képzés,
– biztonság a bányászatban. 50. cikk Tudományos és műszaki együttműködés
(1) A Felek a kölcsönös előnyök alapján támogatják az együttműködést a nem katonai kutatás és technológiai fejlesztés
(KTF) területén, figyelemmel a rendelkezésre álló erőforrásokra, a programjaikhoz való megfelelő hozzáférésre,
valamint a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok hatékony védelmének megfelelő szintjére.
(2) A tudományos és technológiai együttműködés a következőket öleli fel:
– tudományos és műszaki információcsere, – közös KTF tevékenység,
– képzési tevékenységek és mobilitási programok a KTF-fel foglalkozó tudósok, kutatók és szakemberek számára
mindkét oldalon. Amennyiben az együttműködés oktatást és/vagy képzést magában foglaló tevékenységek formáját ölti, az 51. cikk
rendelkezéseivel összhangban kell azokat végrehajtani. A Felek kölcsönös megállapodás alapján a tudományos és technológiai együttműködés más formáit is kialakíthatják.
Az együttműködési tevékenységek során külön figyelmet kell fordítani az olyan tudósok, mérnökök, kutatók és
műszaki szakemberek más területen történő foglalkoztatására, akik tömegpusztító fegyverek kutatásával és/vagy
előállításával foglalkoznak vagy foglalkoztak. (3) Az e cikk hatálya alá eső együttműködést az egyes Felek által elfogadott eljárásoknak megfelelően megtárgyalt és
megkötött külön megegyezések alapján valósítják meg, amelyek többek között a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogokra vonatkozó különleges rendelkezéseket is rögzítenek. 51. cikk
Oktatás és szakképzés
(1) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy mind a közszférában, mind a magánszférában növeljék az általános
oktatás és a szakképzettség szintjét a Kazah Köztársaságban.
(2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– a kazah felsőoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítése, beleértve a felsőoktatási létesítmények és
a felsőoktatási diplomák akkreditálási rendszerét, – a köz- és a magánszektorbeli vezetők és köztisztviselők szakképzése a meghatározásra kerülő prioritási
területeken, – együttműködés az oktatási intézmények, illetve az oktatási intézmények és cégek között,
– a tanárok, felsőfokú képesítéssel rendelkezők, adminisztrátorok, fiatal tudósok és kutatók, valamint a fiatalok
mobilitása, – az európai tanulmányok terén folytatott oktatás támogatása a megfelelő intézményekben,
– közösségi nyelvek oktatása, – konferenciatolmácsok posztgraduális képzése,
– újságírók szakképzése, – oktatók szakképzése. (3) Az egyik Fél lehetséges részvétele a másik Fél oktatási és szakképzési programjaiban a Felek vonatkozó eljárásaival
összhangban vitatható meg, továbbá, adott esetben, intézményi kereteket és együttműködési terveket fognak
létrehozni, amelyek a Kazah Köztársaságnak a közösségi Tempus-programban való részvételére épülnek.
52. cikk Mezőgazdaság és az agráripari ágazat
Az együttműködés célja e területen a mezőgazdaság reformja, a kazah mezőgazdaság, az agráripari és a szolgáltatási
ágazat korszerűsítése, privatizálása és átalakítása, belföldi és külföldi piacok kialakítása a kazah termékek számára
olyan feltételek mellett, amelyek biztosítják a környezet védelmét, figyelembe véve az élelmiszerellátás biztonsága
javításának szükségességét, valamint az agrár- és élelmiszeripar, továbbá a mezőgazdasági termékek feldolgozásának
és forgalmazásának fejlesztése. A Felek arra is törekednek, hogy az ipari és mezőgazdasági élelmiszertermékek
tekintetében fokozatosan közelítsék a kazah szabványokat a közösségi technikai szabályokhoz, beleértve
az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokat. 53. cikk Energia
(1) Az együttműködésre a piacgazdaság és az Európai Energia Charta alapelvei keretében kerül sor, amelynek hátteréül
az európai energiapiacok fokozatos integrációja szolgál. (2) Az együttműködés többek között a következő területekre terjed ki:
– az energiatermelés ellátásának és fogyasztásának környezeti hatása, annak érdekében, hogy
az e tevékenységekből származó környezetvédelmi károkat megelőzze vagy minimalizálja,
– az energiaellátás biztonságának és minőségének gazdaságos és környezetileg elfogadható módon történő
javítása, beleértve a szállítók diverzifikációját, – az engergetikai politika megfogalmazása,
– az energetikai ágazat irányításának és szabályozásának javítása a piacgazdasággal összhangban,
– az energiakereskedelem fokozásához és a befektetések ösztönzéséhez szükséges intézményi, jogi, adózási és
egyéb feltételek megteremtése, – az energiatakarékosság és a hatékony energiafelhasználás előmozdítása,
– az energetikai infrastruktúra korszerűsítése, – az ellátás és a végfelhasználás területén az energetikai technológiák javítása minden fajta energiatípus esetében,
– irányítói és műszaki szakképzés az energetikai szektorban,
– az energiaellátás biztonsága, az energia, valamint az energetikai anyagok és termékek szállítása és továbbítása.
54. cikk Környezet
(1) Az Európai Energia Chartát szem előtt tartva, a Felek továbbfejlesztik és erősítik együttműködésüket a környezet és
az emberi egészség területén. (2) Az együttműködés célja a környezet romlása elleni küzdelem, és különösen a következők:
– a szennyezettségi szintek hatékony felügyelete és a környezet értékelése; információs rendszer a környezet
állapotáról, – a helyi, a regionális és az országhatáron átterjedő levegő- és vízszennyezés leküzdése,
– az ökológiai egyensúly helyreállítása, – a fenntartható, hatékony és környezetileg hatékony energiatermelés és -felhasználás,
– az ipari létesítmények biztonsága, – a vegyi anyagok osztályozása és biztonságos kezelése,
– a vízminőség, – a hulladékcsökkentés, az újrafelhasználás és a biztonságos ártalmatlanítás, a Bázeli Egyezmény végrehajtása,
– a mezőgazdaság környezeti hatása, talajerózió és kémiai szennyezés,
– az erdők védelme, – a biodiverzitás megőrzése, a védett területek és a biológiai erőforrások fenntartható felhasználása és kezelése,
– a területrendezés, ezen belül az építőipar és a városfejlesztés,
– a gazdasági és a fiskális eszközök felhasználása,
– a globális éghajlatváltozás, – a környezeti nevelés és a tudatosság,
– az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espoo-i Egyezmény végrehajtása.
(3) Az együttműködésre különösen a következők útján kerül sor:
– katasztrófavédelmi tervezés és más vészhelyzetek, – információk és szakértők cseréje, többek között a tiszta technológiák átadása, továbbá a biotechnológiák
biztonságos és környezetileg elfogadható felhasználása területén, – közös kutatási tevékenységek,
– a jogszabályok fejlesztése a közösségi szabványok szintjének elérése érdekében,
– együttműködés regionális szinten, beleértve az Európai Környezetvédelmi Ügynökség keretében való
együttműködést, és nemzetközi szinten, – stratégiák kialakítása, különös tekintettel a globális és éghajlati kérdésekre, valamint a fenntartható fejlődés
elérését szem előtt tartva, – környezeti hatástanulmányok. 55. cikk
Közlekedés
A Felek a közlekedés területén továbbfejlesztik és megerősítik együttműködésüket.
Az együttműködés többek között a kazah közlekedési rendszerek és hálózatok átalakítására és korszerűsítésére,
valamint adott esetben – a globálisabb közlekedési rendszer kialakításának összefüggésében – a közlekedési
rendszerek összeegyeztethetőségének fejlesztésére és biztosítására irányul. Az együttműködés többek között a következőket öleli fel:
– a közúti szállítás, a vasutak, a kikötők és a repülőterek irányításának és üzemeltetésének korszerűsítése,
– a vasutak, a vízi utak, a közutak, a kikötők, a repülőterek és a légi közlekedési infrastruktúra korszerűsítése és
fejlesztése, beleértve a közérdekű főútvonalak és a fent említett közlekedési módok transzeurópai
összeköttetéseinek korszerűsítését, – a kombinált szállítás támogatása és fejlesztése,
– a közös kutatási és fejlesztési programok támogatása,
– a politika kialakításához és végrehajtásához szükséges szabályozói és intézményi keretek kidolgozása, beleértve
a szállítási ágazat privatizálását. 56. cikk Űrkutatás
Szem előtt tartva a Közösség, annak tagállamai és az Európai Űrügynökség hatásköreit, a Felek indokolt esetben
elősegítik a hosszú távú együttműködést a polgári űrkutatás, a fejlesztés és a kereskedelmi alkalmazások területén.
A Felek különös figyelmet fordítanak az űrtevékenységeik egymást kiegészítő jellegét teljes mértékben kihasználó
kezdeményezésekre. 57. cikk Postai szolgáltatások és távközlés
A Felek hatásköreiken és illetékességükön belül kibővítik és megerősítik az együttműködést a következő területeken:
– politikák és iránymutatások kialakítása a távközlési ágazat és a postai szolgáltatások fejlesztéséhez,
– a díjszabási politika és a forgalmazás elveinek kialakítása a távközlési ágazatban és a postai szolgáltatások terén,
– a távközlés és a postai szolgáltatások terén projektek fejlesztésének ösztönzése és a befektetések számára
vonzóvá tétele, – a távközlési és postai szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és minőségének javítása, többek között az alágazatok
tevékenységeinek liberalizálásán keresztül, – a távközlés fokozott alkalmazása, különösen az elektronikus fizetési rendszerek területén,
– távközlési hálózatok irányítása és azok optimalizálása, – megfelelő szabályozási alap a távközlési és postai szolgáltatásnyújtáshoz, valamint a rádiófrekvencia-spektrum
felhasználásához, – szakképzés a távközlés és a postai szolgáltatások területén a piaci feltételek mellett történő üzemeltetés szem
előtt tartásával. 58. cikk Pénzügyi szolgáltatások
Az együttműködés különösen annak megkönnyítésére irányul, hogy a Kazah Köztársaság az általánosan elfogadott,
kölcsönös elszámolási rendszerek részévé váljon. A technikai segítségnyújtás előterében a következők állnak:
– a banki és pénzügyi szolgáltatások fejlesztése, a hitelforrások közös piacának kialakítása, a Kazah Köztársaság
bevonása valamely általánosan elfogadott, kölcsönös elszámolási rendszerbe, – pénzügyi rendszer és intézményeinek kialakítása a Kazah Köztársaságban, tapasztalatcsere és személyzeti képzés
a pénzügyek területén, – biztosítási szolgáltatások kialakítása, amelyek többek között kedvező keretet hoznának létre ahhoz, hogy
közösségi társaságok a biztosítási ágazaton belül közös vállalatok létrehozásában vegyenek részt a Kazah
Köztársaságban, valamint kiviteli hitelbiztosítás kialakítása. Ezen együttműködés különösen ahhoz járul hozzá, hogy a pénzügyi szolgáltató ágazatban elősegítse a Kazah
Köztársaság és a tagállamok közötti kapcsolatok fejlesztését. 59. cikk
Pénzmosás
(1) A Felek egyetértenek abban, hogy erőfeszítésekre és együttműködésre van szükség annak megelőzése érdekében,
hogy pénzügyi rendszereiket általában a bűncselekményekből, és különösen a kábítószerrel kapcsolatos
bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására használják fel. (2) Az együttműködés e területen közigazgatási és technikai segítségnyújtást foglal magában, amelynek az a célja, hogy
olyan alkalmas előírásokat határozzanak meg a pénzmosás ellen, amelyek egyenértékűek a Közösség és az illetékes
nemzetközi fórumok, beleértve a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfogadott előírásokkal.
60. cikk Regionális fejlesztés
(1) A Felek megerősítik az együttműködést a területfejlesztés és a területrendezés területén.
(2) A Felek e célból ösztönzik a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok közötti információcserét a területfejlesztési és
területrendezési politika, valamint a regionális politikák kialakításának módszerei terén, külön hangsúlyt helyezve
a hátrányos helyzetben lévő területek fejlesztésére. Ösztönzik a régiók és a területfejlesztésért felelős közintézmények közötti közvetlen kapcsolatfelvételt is, többek
között azzal a céllal, hogy kicseréljék a területfejlesztés előmozdításának módszereit és formáit.
61. cikk Szociális együttműködés
(1) Az egészség és a biztonság területén a Felek azzal a céllal alakítanak ki maguk között együttműködést, hogy javítsák
a munkavállalók egészség- és biztonságvédelmének szintjét. Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– oktatás és szakképzés az egészségügyi és a biztonsági területen, külön figyelmet fordítva a magas kockázatú
tevékenységi területekre, – megelőző intézkedések kialakítása és támogatása a foglalkozási megbetegedések és egyéb munkahelyi ártalmak
leküzdése érdekében, – a jelentős balesetek veszélyének megelőzése és a mérgező vegyi anyagok kezelése,
– kutatás a munkakörnyezettel, valamint a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos tudásbázis
fejlesztése érdekében. (2) A foglalkoztatás tekintetében az együttműködés különösen a következőkre irányuló technikai segítségnyújtásban
nyilvánul meg: – a munkaerőpiac optimalizálása, – a munkaközvetítő és a tanácsadó szolgáltatások korszerűsítése,
– szerkezetváltási programok tervezése és megvalósítása, – a helyi munkaerőpiacok fejlesztésének ösztönzése,
– a rugalmas foglalkoztatási programokra vonatkozó információk kicserélése, beleértve az önálló foglalkoztatást
ösztönző és a vállalkozóvá válást előmozdító programokat. (3) A Felek külön figyelmet szentelnek a szociális védelem területén megvalósuló együttműködésnek, ami többek között
kiterjed a kazah szociális védelmi reformok tervezésében és megvalósításában való együttműködésre.
E reformoknak az a céljuk, hogy a piacgazdaságokra jellemző védelmi módszereket fejlesszenek ki a Kazah
Köztársaságban, és a reformok a szociális védelem összes formáját felölelik.
62. cikk Idegenforgalom
A Felek fokozzák és fejlesztik együttműködésüket, amely a következőket öleli fel:
– az idegenforgalom megkönnyítése, – az információáramlás fokozása,
– know-how átadása, – a közös tevékenységek lehetőségének tanulmányozása,
– együttműködés a hivatalos idegenforgalmi szervezetek között, – képzés az idegenforgalom fejlesztése érdekében.
63. cikk Kis- és középvállalkozások
(1) A Felek arra törekednek, hogy fejlesszék és megerősítsék a kis- és középvállalkozásokat, valamint ezek egyesületeit,
továbbá a közösségi és a kazah KKV-k közötti együttműködést.
(2) Az együttműködés technikai segítségnyújtást foglal magában, különösen a következő területeken:
– jogalkotási keret kialakítása a KKV-k számára, – megfelelő infrastruktúra kifejlesztése (egy ügynökség a KKV-k támogatására, kommunikáció, segítségnyújtás egy
alap megteremtésében a KKV-k számára), – technológiai parkok kialakítása.
64. cikk Információ és kommunikáció
A Felek támogatják az információkezelés korszerű módszereinek kifejlesztését, beleértve a médiát, és ösztönzik
a hatékony kölcsönös információcserét. Elsőbbséget kapnak azon programok, amelyeknek az a célja, hogy alapvető
tájékoztatással lássák el az általános közvéleményt a Közösségről és a Kazah Köztársaságról, beleértve, ha lehetséges,
az adatbázisokhoz való hozzáférést, a szellemi tulajdonjogok teljes tiszteletben tartása mellett.
65. cikk Fogyasztóvédelem
A Felek szoros együttműködést alakítanak ki, amelynek az a célja, hogy elérjék a fogyasztóvédelmi rendszereik közötti
összeegyeztethetőséget. Ez az együttműködés magában foglalhatja a jogalkotói munkára és az intézményi reformra
vonatkozó információk kicserélését, állandó rendszerek létrehozását a veszélyes termékekről való kölcsönös
tájékoztatás érdekében, a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás javítását, különösen a felkínált áruk és szolgáltatások
ára, jellemzői tekintetében, cserekapcsolatok kialakítását a fogyasztói érdekképviseletek között, és a fogyasztóvédelmi
politikák összeegyeztethetőségének fokozását, valamint szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezését.
66. cikk Vámügy
(1) Az együttműködés célja a kereskedelemmel és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatban elfogadni tervezett
összes rendelkezésnek való megfelelés biztosítása, valamint a kazah vámrendszernek a közösségi vámrendszerhez
való közelítése. (2) Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– információcsere, – munkamódszerek javítása, – a Kombinált Nómenklatúra és az egységes vámokmány bevezetése,
– a közösségi és a kazah árutovábbítási rendszerek kölcsönös összekapcsolása,
– az ellenőrzések és az alaki követelmények egyszerűsítése az áruforgalom tekintetében,
– támogatás korszerű váminformációs rendszerek bevezetéséhez, – szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezése.
Szükség esetén technikai segítségnyújtást biztosítanak. (3) Az e megállapodásban előirányzott további együttműködés és különösen a 69. cikk sérelme nélkül, a Felek
közigazgatási hatóságai között a vámügyekben való kölcsönös segítségnyújtásra az e megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kerül sor. 67. cikk Statisztikai együttműködés
Az együttműködés célja e területen olyan hatékony statisztikai rendszer kialakítása, amely biztosítja azon megbízható
statisztikákat, amelyek a gazdasági reform folyamatának támogatásához és figyelemmel kíséréséhez, valamint a kazah
magánvállalkozások fejlődéséhez szükségesek. A Felek különösen a következő területeken működnek együtt:
– a kazah statisztikai rendszer hozzáigazítása a nemzetközi módszerekhez, szabványokhoz és osztályozáshoz,
– statisztikai információk cseréje, – a gazdasági reformok megvalósításához és irányításához szükséges makro- és mikroökonómiai statisztikai
információk biztosítása. A Közösség e célok eléréséhez a Kazah Köztársaságnak nyújtott technikai segítségnyújtással járul hozzá.
68. cikk Gazdaságtudomány
A Felek azáltal könnyítik meg a gazdasági reform folyamatát és a gazdaságpolitikák összehangolását, hogy
együttműködnek az egymás gazdaságának alapvető jellemzőire, valamint a piacgazdaságok gazdaságpolitikájának
tervezésére és végrehajtására vonatkozó ismereteik szélesítése érdekében. A Felek e célból információt cserélnek
a makrogazdasági teljesítményre és kilátásokra vonatkozóan. A Közösség technikai segítségnyújtást biztosít a következők érdekében:
– a Kazah Köztársaság támogatása a gazdasági reform folyamatában szakértői tanácsadás és technikai
segítségnyújtás biztosításával, – az együttműködés ösztönzése a közgazdászok között a gazdaságpolitika kialakításához szükséges know-how
átadásának meggyorsítása és az e politika szempontjából fontos kutatási eredmények széles körű elterjesztése
érdekében. 69. cikk Kábítószerek
A Felek hatásköreiken és illetékességeiken belül együttműködnek a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott
előállítása, beszerzése és kereskedelme megakadályozására irányuló politikák és intézkedések hatékonyságának és
eredményességének fokozásában, beleértve a prekurzorok terjesztésének megakadályozását, valamint a kábítószer
iránti kereslet megelőzésének és csökkentésének előmozdítását. Az együttműködés e területen a Felek közötti,
a különböző, kábítószerek által érintett területek célkitűzéseire és eljárásaira vonatkozó konzultációkon és szoros
együttműködésen alapul. 70. cikk Együttműködés az illegális tevékenységek megelőzésében
A Felek együttműködést alakítanak ki, amely a következő illegális tevékenységek megelőzésére irányul:
– az illegális bevándorlás és a másik nemzetiségű fizikai személyek egymás területén történő illegális jelenléte,
a visszafogadás elméleti és gyakorlati figyelembevételével, – gazdasági bűncselekmények, ezen belül korrupció,
– különböző áruk, ezen belül ipari hulladék illegális kereskedelme,
– hamisítás, – a kábítószerek, a pszichotróp anyagok és a fegyverek tiltott kereskedelme.
Az előbb említett területeken az együttműködés a kölcsönös konzultáción és a szoros interakción alapul és
közigazgatási és technikai segítséget nyújt, beleértve: – nemzeti jogszabályok megfogalmazása a bűncselekmények megelőzése területén,
– információs központok létrehozása, – a bűncselekmények megelőzésével foglalkozó intézmények hatékonyságának fokozása,
– a személyzet képzése és kutatási infrastruktúra kialakítása,
– a bűncselekményeket megakadályozó, kölcsönösen elfogadható intézkedések kidolgozása.
VII. CÍM
KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS 71. cikk
A Felek vállalják, hogy támogatják, ösztönzik és megkönnyítik a kulturális együttműködést. Az együttműködésbe
adott esetben bevonhatók a közösségi kulturális együttműködési programok, illetve egy vagy több tagállam kulturális
együttműködési programjai, és további, kölcsönös érdeklődésre számot tartó tevékenységek alakíthatók ki.
VIII. CÍM
GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS 72. cikk
E megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében és a 73., a 74. és a 75. cikkel összhangban, a Kazah Köztársaság
technikai segítségnyújtásként támogatás formájában a gazdasági átalakulása fokozása érdekében ideiglenes
pénzügyi támogatásban részesül a Közösségtől. 73. cikk
E pénzügyi támogatást a vonatkozó tanácsi rendeletben előirányzott TACIS-program keretében biztosítják.
74. cikk
A közösségi pénzügyi támogatás célkitűzéseit és területeit indikatív programban állapítják meg, amely a két Fél között
a Kazah Köztársaság igényeinek, ágazati abszorpciós kapacitásának és a reformok terén elért előrehaladásának
figyelembevételével létrejövő megállapodás prioritásait tükrözi. A Felek tájékoztatják erről az Együttműködési
Tanácsot. 75. cikk
A rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználása érdekében a Felek gondoskodnak arról, hogy a közösségi
technikai segítségnyújtási hozzájárulásokat szorosan összehangolják a más forrásokból, így a tagállamoktól, más
országoktól és nemzetközi szervezetektől, például a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, valamint az Európai
Újjáépítési és Fejlesztési Banktól származó hozzájárulásokkal. IX. CÍM
INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
76. cikk
A megállapodással Együttműködési Tanács jön létre, amely felügyeli e megállapodás végrehajtását.
Az Együttműködési Tanács miniszteri szinten ül össze évente egy alkalommal. Megvizsgálja a megállapodás
keretében felmerülő minden nagyobb jelentőségű ügyet, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek elérése
szempontjából kölcsönös érdeklődésre számot tartó egyéb kétoldalú és nemzetközi kérdést. Az Együttműködési
Tanács a két Fél közötti megállapodással megfelelő ajánlásokat is tehet.
77. cikk
(1) Az Együttműködési Tanács egyrészről az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjaiból,
másrészről a kazah kormány tagjaiból áll. (2) Az Együttműködési Tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) Az Együttműködési Tanács elnökségét felváltva a Közösség egy képviselője, illetve a kazah kormány egy tagja látja el.
78. cikk
(1) Az Együttműködési Tanácsot feladatainak ellátása során az Együttműködési Bizottság segíti, amely egyrészről
az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjainak képviselőiből, másrészről a kazah kormány
tagjainak képviselőiből áll, rendszerint főtisztviselői szinten. Az Együttműködési Bizottság elnöki tisztségét felváltva
a Közösség, illetve a Kazah Köztársaság látja el.
Az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az Együttműködési Bizottság feladatait, amelyek
magukban foglalják az Együttműködési Tanács üléseinek előkészítését és a bizottság működésének módját.
(2) Az Együttműködési Tanács átruházhatja hatásköreit az Együttműködési Bizottságra, amely biztosítja
az Együttműködési Tanács ülései közötti folytonosságot. 79. cikk
Az Együttműködési Tanács dönthet más különbizottság vagy testület felállításáról, amely segíthet feladatainak
végrehajtásában, és meghatározza az ilyen bizottságok vagy testületek feladatait és működésének módját.
80. cikk
Az olyan kérdések megvizsgálásakor, amelyek e megállapodás keretében a GATT valamely cikkét említő
rendelkezéssel kapcsolatban merülnek fel, az Együttműködési Tanács a lehető legszélesebb körben azt az értelmezést
veszi figyelembe, amelyet a kérdéses GATT cikk tekintetében a GATT tagjai általánosan alkalmaznak.
81. cikk
A megállapodással Parlamenti Együttműködési Bizottság jön létre. E fórum a Kazah Parlament és az Európai Parlament
tagjai számára biztosít lehetőséget a találkozásra és a véleménycserére. A bizottság az általa meghatározott
időközönként ül össze. 82. cikk
(1) A Parlamenti Együttműködési Bizottság egyrészről az Európai Parlament tagjaiból, másrészről pedig a Kazah
Parlament tagjaiból áll. (2) A Parlamenti Együttműködési Bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) A Parlamenti Együttműködési Bizottság elnökségét felváltva az Európai Parlament, illetve a Kazah Parlament látja el,
az eljárási szabályzatban megállapított rendelkezéseknek megfelelően. 83. cikk
A Parlamenti Együttműködési Bizottság tájékoztatást kérhet az Együttműködési Tanácstól e megállapodás
végrehajtása tekintetében, amely a bizottság számára a kért tájékoztatást megadja.
A Parlamenti Együttműködési Bizottságot tájékoztatják az Együttműködési Tanács ajánlásairól.
A Parlamenti Együttműködési Bizottság ajánlásokat tehet az Együttműködési Tanácsnak.
84. cikk
(1) E megállapodás alkalmazásában mindkét Fél biztosítja, hogy a másik Fél természetes és jogi személyei saját
állampolgáraihoz viszonyítva megkülönböztetésektől mentesen fordulhassanak a Felek illetékes bíróságaihoz és
közigazgatási szerveihez személyi és tulajdonjogaik védelmében, ideértve a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonra
vonatkozó jogokat is. (2) A Felek hatásköreik és illetékességeik korlátain belül:
– ösztönzik a választott bírósági eljárás alkalmazását a Közösség és a Kazah Köztársaság gazdasági szereplői között
megkötött kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő viták rendezésében,
– megállapodnak abban, hogy amennyiben a vitát választott bíróság elé terjesztik, mindkét vitás Fél, kivéve, ha
a Felek által választott választott bíróság szabályai másképpen rendelkeznek, maga választhatja meg saját
választott bíróját, függetlenül állampolgárságától, és hogy az elnöklő harmadik választott bíró vagy az egyéni
választott bíró harmadik állam állampolgára lehet, – azt fogják ajánlani gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre
alkalmazandó jogot, – ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) által kidolgozott választott
bírósági szabályok alkalmazását és a New Yorkban, 1958. június 10-én létrejött, a külföldi választott bírósági
határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményt aláíró államok választott bíróságai által
bonyolított választott bírósági eljárás igénybevételét. 85. cikk
E megállapodás egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy meghozza azon intézkedéseket:
a) amelyeket a lényeges biztonsági érdekeivel ellentétes információközlés megelőzése érdekében szükségesnek
tart; b) amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, vagy védelmi célból
elengedhetetlen kutatással, fejlesztéssel vagy termeléssel kapcsolatosak, azzal a feltétellel, hogy az ilyen
intézkedések a nem kifejezetten katonai célú termékek tekintetében nem befolyásolják hátrányosan
a versenyfeltételeket; c) amelyeket a közrend fenntartását érintő, súlyos belső zavargások esetén saját biztonsága érdekében, háború
vagy háborús veszéllyel fenyegető súlyos nemzetközi feszültség esetén, vagy a béke és a nemzetközi biztonság
fenntartása céljából általa elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében elengedhetetlennek tart;
d) amelyeket a kettős felhasználású ipari áruk és technológia ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségei és
vállalásai betartásához szükségesnek tart. 86. cikk
(1) Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül:
– a Kazah Köztársaság által a Közösség tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek
megkülönböztetéshez a tagállamok, állampolgáraik vagy társaságaik, illetve cégeik között,
– a Közösség által a Kazah Köztársaság tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek
megkülönböztetéshez a kazah állampolgárok vagy társaságok és cégek között.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek azon jogát, hogy alkalmazzák adójogszabályaik vonatkozó
rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azonos helyzetben.
87. cikk
(1) Bármelyik Fél e megállapodás alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó bármely vitát az Együttműködési Tanács elé
terjeszthet. (2) Az Együttműködési Tanács a vitát ajánlással rendezheti.
(3) Abban az esetben, ha a vitát nem lehetséges a (2) bekezdés szerint rendezni, bármelyik Fél értesítheti a másik Felet
egyeztető kijelöléséről; ekkor a másik Fél két hónapon belül köteles egy második választott bírót kijelölni. Ennek
az eljárásnak az alkalmazása szempontjából a Közösséget és a tagállamokat együtt az egyik Félnek kell tekinteni.
Az Együttműködési Tanács kijelöl egy harmadik egyeztető bírót.
Az egyeztető bírák ajánlásukat többségi szavazással hozzák meg. Az ilyen ajánlások a Felekre nézve nem kötelezők.
88. cikk
A Felek megállapodnak abban, hogy valamely Fél kérésére a megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul
konzultálnak annak érdekében, hogy megvitassák az e megállapodás értelmezése vagy végrehajtása, illetve a Felek
közötti kapcsolatok egyéb vonatkozása tekintetében felmerülő ügyeket. E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 13., 87. és 93. cikket.
89. cikk
Az e megállapodás alapján a Kazah Köztársaság számára biztosított bánásmód semmilyen esetben sem lehet
kedvezőbb, mint a tagállamok által egymás részére biztosított bánásmód.
90. cikk
E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészről a Kazah Köztársaságot, másrészről pedig hatásköreikkel
összhangban a Közösséget vagy a tagállamokat, illetve a Közösséget és a tagállamokat jelenti.
91. cikk
Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyek az Energiacharta Szerződés és a hozzá csatolt
jegyzőkönyvek hatálya alá esnek, úgy a hatálybalépéstől kezdve az említett szerződést és jegyzőkönyveket kell
alkalmazni az ilyen ügyekre, azonban csak olyan mértékben, amennyiben ezt e szerződés és jegyzőkönyvek
meghatározzák. 92. cikk
E megállapodás az első alkalommal 10 évre jön létre, időbeli hatálya évről évre automatikusan meghosszabbodik,
kivéve ha az egyik Fél a lejárat előtt hat hónappal írásban értesíti a másik Felet e megállapodás felmondásáról.
93. cikk
(1) A Felek megteszik azon általános és konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék
e megállapodás szerinti kötelezettségeiket. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban rögzített célkitűzések
teljesüljenek. (2) Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt erre sor kerülne, a különösen sürgős esetek kivételével, az Együttműködési
Tanács rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges
annak érdekében, hogy a Felek számára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.
Az intézkedések megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják
e megállapodás működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesítik az Együttműködési Tanácsot, ha a másik Fél
ezt kéri. 94. cikk
Az I., II., és a III. melléklet a jegyzőkönyvvel együtt e megállapodás szerves részét képezi.
95. cikk
Mindaddig, amíg nem érnek el e megállapodás keretében a magánszemélyek és a gazdasági szereplők számára
egyenértékű jogokat, e megállapodás nem érinti a számukra a meglévő, egyrészről egy vagy több tagállamot,
másrészről a Kazah Köztársaságot kötelező megállapodásokon keresztül biztosított jogokat, kivéve a Közösség
illetékességébe tartozó területeket, valamint a tagállamok illetékességébe tartozó területeket, az e megállapodáson
alapuló kötelezettségeinek sérelme nélkül. 96. cikk
E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Szén
és Acélközösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések alkalmazandóak, az azokban
a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről a Kazah Köztársaság területén.
97. cikk
E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.
98. cikk
E megállapodás eredeti példányát, amelynek angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol,
svéd, és kazah szövege egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál helyezik letétbe.
99. cikk
E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.
E megállapodás az azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik az Európai
Unió Tanácsának főtitkárát az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.
Hatálybalépésétől, a Kazah Köztársaság és a Közösség közötti kapcsolatok tekintetében, e megállapodás lép
az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjetunió között Brüsszelben, 1989.
december 18-án aláírt, a kereskedelemről, valamint a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló
megállapodás helyébe. 100. cikk
Abban az esetben, ha az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig e megállapodás
bizonyos részeinek rendelkezéseit a Közösség és a Kazah Köztársaság közötti ideiglenes megállapodás révén életbe
léptetik, a Felek megállapodnak abban, hogy ilyen körülmények között az „e megállapodás hatálybalépésének napja”
I. melléklet A Kazah Köztársaság által a 8. cikk (3) bekezdésével összhangban a független államoknak nyújtott
előnyök indikatív jegyzéke 1. Örményország, Belarusz, Észtország, Grúzia, Litvánia, Moldovai Köztársaság, Türkmenisztán, Oroszország:
Nem vetnek ki behozatali vámokat. Nem vetnek ki kiviteli vámokat a klíring- és az államközi megállapodásoknak megfelelően, az e megállapodásokban
meghatározott mennyiségekben szállított áruk tekintetében. A kivitelre és behozatalra nem vetnek ki HÉA-t. A kivitelre nem vetnek ki a jövedéki adót.
Az összes Független Állam tekintetében: Az éves államközi kereskedelmi és az együttműködési megállapodások szerinti termékek szállítására a kiviteli
kontingenst ugyanúgy nyitják meg, mint az állami szükségletekkel kapcsolatos szállításokhoz.
2. Örményország, Belarusz, Észtország, Grúzia, Litvánia, Moldovai Köztársaság, Türkmenisztán:
A kifizetések rubelben teljesíthetők. Oroszország: A kifizetések rubelben vagy tengében teljesíthetők.
Az összes Független Állam tekintetében: A nem kereskedelmi tevékenységek különleges rendszerének alkalmazása, beleértve az e tevékenységekből eredő
fizetéseket is. 3. Az összes Független Állam tekintetében:
A folyó kifizetések különleges rendszere. 4. Az összes Független Állam tekintetében:
Különleges árrendszer egyes nyersanyagok és félkész termékek kereskedelmében.
5. Az összes Független Állam tekintetében: Az árutovábbítás különleges feltételei.
6. Az összes Független Állam tekintetében: A vámeljárások különleges feltételei.
II. melléklet A közösség fenntartásai a 23. cikk (1) bekezdése b) pontjával összhangban
Bányászat Egyes tagállamokban a nem közösségi ellenőrzésű társaságok számára a bányászat és a kitermelési jogok tekintetében
koncessziót írhatnak elő. Halászat A Közösség tagállamainak szuverenitásán vagy joghatóságán belüli tengeri vizekben található biológiai
erőforrásokhoz és halászterületekhez való hozzáférés és azok felhasználása, eltérő rendelkezés hiányában, a közösségi
tagállamok valamelyikének lobogója alatt hajózó és a közösségi területen lajstromozott halászhajókra korlátozódik.
Ingatlanvásárlás A nem közösségi társaságok ingatlanvásárlását egyes tagállamokban korlátozzák.
Audiovizuális szolgáltatások, beleértve a rádiót is Az előállítás és a terjesztés, ezen belül a műsorszórás és a nyilvánosság számára történő közvetítés egyéb formái
tekintetében a nemzeti bánásmód fenntartható bizonyos származási feltételeknek megfelelő audiovizuális alkotások
számára. Távközlési szolgáltatások, beleértve a mobil- és a műholdas szolgáltatásokat is
Fenntartott szolgáltatások Egyes tagállamokban a kiegészítő szolgáltatások és az infrastruktúra tekintetében korlátozott a piacra való jutás.
Szakmai szolgáltatások Olyan természetes személyek számára fenntartott szolgáltatások, akik a tagállamok állampolgárai. E személyek
bizonyos feltételek mellett társaságokat alapíthatnak. Mezőgazdaság Egyes tagállamokban nem alkalmazható a nemzeti bánásmód az olyan nem közösségi ellenőrzésű társaságokra,
amelyek mezőgazdasági vállalkozást kívánnak indítani. A nem közösségi ellenőrzésű társaságok csak bejelentéssel
vagy, szükség esetén, engedéllyel vásárolhatnak szőlőültetvényt. Hírügynökségi szolgáltatások
Egyes tagállamokban korlátozzák a kiadó társaságokban és műsorszóró társaságokban való külföldi részesedést.
III. melléklet A 42. cikkben említett, szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonról szóló egyezmények
1. Az 42. cikk (2) bekezdése a következő többoldalú egyezményeket érinti:
– Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Párizsi változat, 1971),
– Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről
(Róma, 1961), – Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989),
– Nizzai megállapodás az áruk és szolgáltatások védjegylajstromozás céljából történő nemzetközi osztályozásáról
(Genfi változat, 1977, módosítva 1979-ben), – Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi
elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban), – Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (Genfi változat, 1991).
2. Az Együttműködési Tanács ajánlhatja, hogy a 42. cikk (2) bekezdését alkalmazzák más többoldalú egyezményre is. Ha
a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelmi feltételeket érintő problémák fordulnak elő,
az egyik Fél kérésére sürgős konzultációt folytatnak a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében.
3. A Felek megerősítik, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak a következő többoldalú egyezményekből eredő
kötelezettségeiknek: – Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (Stockholmi változat, 1967, módosítva 1979-ben),
– Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (Stockholmi változat, 1967, módosítva
1979-ben), – Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, módosítva 1979-ben és 1984-ben).
4. E megállapodás hatálybalépésétől kezdve a Kazah Köztársaság a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és
védelme tekintetében a közösségi társaságokat és állampolgárokat legalább olyan kedvező bánásmódban részesíti,
mint amelyet kétoldalú megállapodások alapján harmadik országoknak biztosít.
5. A 4. bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a Kazah Köztársaság által tényleges viszonosság alapján harmadik
országoknak biztosított előnyökre és a Kazah Köztársaság által a volt SZSZKSZ valamely országa részére biztosított
előnyökre. JEGYZŐKÖNYV
a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
1. cikk Meghatározások
E jegyzőkönyv alkalmazásában: a) „vámjogszabályok”: a Felek területén alkalmazandó olyan jogi vagy közigazgatási rendelkezések, amely
a behozatalt, a kivitelt, az áruk továbbítását és vámeljárás alá helyezését szabályozzák, beleértve a tiltó, korlátozó
és szabályozó intézkedéseket; b) „vám”: minden olyan vám, adó, illeték vagy más díj, amelyet a Felek területén a vámjogszabályok alkalmazása
során kivetnek és beszednek, kivéve az olyan illetékek és díjak, amelyek mértékét a nyújtott szolgáltatások
hozzávetőleges költségeinek megfelelően korlátozzák; c) „kérelmező hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amely vámügyi
segítséget kér; d) „megkeresett hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amelyhez vámügyi
segítségért folyamodnak; e) „jogsértés”: a vámjogszabályok bármely megsértése vagy tervezett megsértése.
2. cikk Hatály
(1) A Felek az illetékességükön belül, az e jegyzőkönyvben megállapított módon és feltételek mellett segítik egymást
annak érdekében, hogy biztosítsák a vámjogszabályok helyes alkalmazását, különösen a jogszabályok megsértésének
megelőzése, felfedése és kivizsgálása segítségével. (2) Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi segítségnyújtást kell alkalmazni a Felek azon közigazgatási hatóságaira,
amelyek e jegyzőkönyv alkalmazásában illetékesek. Ez nem sérti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre irányadó
szabályokat. Nem tartoznak a hatálya alá az igazságügyi hatóság kérésére gyakorolt hatáskörök alapján szerzett
információk, kivéve ha a szóban forgó hatóságok ebben állapodnak meg.
3. cikk Jogsegély megkeresés alapján
(1) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére ellátja az összes vonatkozó információval, amely lehetővé
teszi számára a vámjogszabályok helyes alkalmazását, beleértve az olyan észlelt vagy tervezett tevékenységekre
vonatkozó információkat, amelyek sértik vagy sérthetik a vámjogszabályokat.
(2) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére tájékoztatja arról, hogy az egyik Fél területéről kivitt árukat
megfelelően hozták-e be a másik Fél területére, és adott esetben megadja az árukra alkalmazott vámeljárást.
(3) A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére törvényeinek keretei között megteszi a szükséges lépéseket
a következők megfigyelés alá vonásának biztosítása érdekében: a) olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek
vagy szegtek meg; b) olyan árukészletet tároló helyek, amelyekről okkal feltételezhető, hogy olyan műveletek ellátását szolgálják,
amelyek ellenkeznek a másik Fél vámjogszabályaival; c) azon árumozgások, amelyeket azért jelentettek be, mert esetlegesen a vámjogszabályok megsértéséhez
vezethetnek; d) olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során
használták vagy használhatják fel. 4. cikk Önkéntes jogsegély
A Felek törvényeikkel, szabályaikkal és egyéb jogi eszközeikkel összhangban segítséget nyújtanak egymásnak, ha úgy
ítélik meg, hogy erre a vámjogszabályok helyes alkalmazása érdekében szükség van, amennyiben a következőkre
vonatkozó információkat szereznek: – olyan tevékenységek, amelyek látszólag vagy ténylegesen vámjogszabályokat sértenek, és amelyek a másik Fél
érdeklődésére számot tarthatnak, – az ilyen tevékenységek végrehajtása során használt új eszközök és módszerek,
– olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabály-sértés tárgyát képezik.
5. cikk Kézbesítés/értesítés
A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság törvényeinek keretei között megteszi a szükséges lépéseket
annak érdekében, hogy a területén tartózkodó vagy letelepedett címzettek részére az e jegyzőkönyv hatókörébe
tartozó: – összes iratot kézbesítse, és – az összes határozatról értesítést küldjön.
Ilyen esetben a 6. cikk (3) bekezdése alkalmazandó.
6. cikk A jogsegély iránti megkeresések alakja és tartalma
(1) Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell benyújtani. A megkereséshez mellékelni kell azon iratokat,
amelyek a kérés teljesítéséhez szükségesek. Amennyiben a helyzet sürgőssége megkívánja, a szóbeli kérelem is
elfogadható, de azt haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.
(2) Az e cikk (1) bekezdése szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:
a) a kérelmet benyújtó megkereső hatóság megnevezését; b) a kért intézkedést;
c) a kérelem tárgyát és indoklását; d) az érintett törvényeket, szabályokat és más jogi előírásokat;
e) a vizsgálat célpontját képező természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legrészletesebb
megjelölését; f) a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását, kivéve az 5. cikkben meghatározott esetekben.
(3) A kérelmeket a megkeresett hatóság valamely hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell
benyújtani. (4) Ha a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető javítása vagy kiegészítése; elővigyázatossági
intézkedések azonban elrendelhetők. 7. cikk A megkeresések végrehajtása
(1) A jogsegély iránti megkeresések teljesítése érdekében a megkeresett hatóság illetékességének és rendelkezésre álló
erőforrásainak határain belül úgy jár el, mintha hivatalból vagy ugyanazon Fél más hatóságainak megkeresése alapján
járna el, és átadja a már birtokában lévő információkat, megfelelő nyomozást végez, vagy gondoskodik elvégzésükről.
(2) A jogsegély iránti megkereséseket a megkeresett Fél törvényeivel, szabályaival és más jogi eszközeivel összhangban
hajtják végre. (3) A Fél kellően meghatalmazott tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott
feltételek betartásával beszerezhetik a megkeresett hatóság vagy más olyan hatóság hivatalaitól, amelyért
a megkeresett hatóság felel, a vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő tevékenységekre vonatkozó azon
információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak az e jegyzőkönyvben meghatározott célok érdekében szüksége
van. (4) Az egyik Fél tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen
lehetnek az utóbbi Fél területén végzett nyomozásoknál. 8. cikk
Az információk közlésének formája
(1) A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit iratok, hitelesített iratmásolatok, jelentések és hasonló eszközök
formájában közli a megkereső hatósággal. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratok helyettesíthetők azonos céllal, bármilyen formában előállított számítógépes
információkkal. 9. cikk Kivételek a jogsegélynyújtási kötelezettség alól
(1) A Felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben meghatározott jogsegélynyújtás biztosítását, amennyiben ez:
a) feltehetőleg sértené a szuverenitást, a közérdeket, a közbiztonságot vagy más alapvető érdeket; vagy
b) a vámjogszabályokon kívüli valutaügyi vagy adózási szabályokat érintene; vagy
c) ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene. (2) Amennyiben a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet maga nem tudna biztosítani, ha erre kérnék, úgy
kérésében erre felhívja a figyelmet. Ezután a megkeresett hatóság eldöntheti azt, milyen választ ad a megkeresésre.
(3) Ha visszautasítják a jogsegélynyújtást, a megkereső hatóságot késedelem nélkül értesíteni kell a döntésről és okairól.
10. cikk Bizalmasság megőrzésének kötelessége
(1) Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információ bizalmas jellegű. Az információk a hivatali titoktartás
hatálya alá esnek, és élvezik az információt átvevő Fél vonatkozó törvényei és a közösségi intézményekre vonatkozó
megfelelő rendelkezések alapján a hasonló információk számára biztosított védelmet.
(2) A név szerinti adatokat nem továbbítják, ha okkal feltételezhető, hogy a továbbított adat átadása vagy felhasználása
az egyik Fél alapvető jogi elveivel ellentétes lehet, és különösen, ha ennek okán az érintett személy indokolatlan
hátrányt szenvedne. Kérésre a fogadó Fél tájékoztatja az információt nyújtó Felet az átadott információ
felhasználásáról és az elért eredményekről. (3) A név szerinti adatokat csak a vámhatóságokhoz, illetve – amennyiben bűnvádi eljárás céljaira van ezekre szükség –
az ügyészséghez és az igazságügyi hatóságokhoz lehet továbbítani. Az ilyen információkhoz más személyek vagy
hatóságok csak az információt átadó hatóság előzetes jóváhagyásával férhetnek hozzá.
(4) Az információt átadó Fél tanúsítja a továbbítandó információk pontosságát. Amennyiben úgy tűnik, hogy
a továbbított információ pontatlan vagy törlendő volt, a fogadó Felet haladéktalanul értesíteni kell. Az utóbbi köteles
elvégezni a javítást vagy törlést. (5) A magasabb rendű közérdek eseteinek sérelme nélkül az érintett személy kérésre kaphat információt
az adatállományokról és ezek céljáról. 11. cikk Az információ felhasználása
(1) A megszerzett információkat kizárólag e jegyzőkönyv alkalmazásában lehet felhasználni, és az egyes Felek területén
csak az információt nyújtó közigazgatási hatóság előzetes írásbeli beleegyezésével, az említett hatóság által
megállapított korlátozások mellett használhatók fel más célokra. (2) A (1) bekezdés nem akadályozza meg az információknak a vámjogszabályok betartásának elmulasztása miatt
a későbbiekben indított bírósági vagy közigazgatási eljárásban való felhasználását.
(3) A Felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomásokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések
során bizonyítékként felhasználhatják az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és
megtekintett iratokat. 12. cikk Szakértők és tanúk
A megkeresett hatóság tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy a kapott felhatalmazás korlátain belül a másik Fél
igazságszolgáltatásában szakértőként vagy tanúként megjelenjen az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket érintő
bírósági vagy közigazgatási eljárásban, és bemutassa azokat a tárgyakat, iratokat vagy hitelesített másolataikat,
amelyek az eljáráshoz szükségesek. A megjelenés iránti megkeresésben konkrétan meg kell jelölni, hogy a tisztviselőt
milyen ügyben és milyen minőségben vagy jogosultság alapján kérdezik meg.
13. cikk A jogsegélynyújtás költségei
A Felek lemondanak arról, hogy az e jegyzőkönyv alapján felmerült kiadásaik visszatérítését követeljék egymástól,
kivéve adott esetben az olyan szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségeit, akik nem közszolgálati
jogviszonyban alkalmazottak. 14. cikk Végrehajtás
(1) E jegyzőkönyv alkalmazásával egyrészről a Kazah Köztársaság központi vámhatóságait, másrészről pedig az Európai
Közösségek Bizottságának illetékes szolgálatait, és adott esetben a tagállamok vámhatóságait bízzák meg.
E hatóságok döntenek az alkalmazásához szükséges gyakorlati intézkedésekről és szabályokról, figyelembe véve
az adatvédelem területén érvényben lévő szabályokat. Ajánlásokat tehetnek az illetékes szerveknek azokra
a módosításokra, amelyeket e jegyzőkönyvben szükségesnek tartanak. (2) A Felek konzultálnak egymással és a későbbiekben folyamatosan tájékoztatják egymást a részletes végrehajtási
szabályokról, amelyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el.
15. cikk Kiegészítő jelleg
(1) E jegyzőkönyv kiegészíti és nem gátolja azokat a kölcsönös segítségnyújtásról szóló megállapodásokat, amelyeket
az Európai Unió egyes tagállamai és a Kazah Köztársaság kötött, vagy köthet meg. Nem zárja ki továbbá az ilyen
megállapodások alapján biztosított kiterjedtebb vámügyi együttműködést. (2) A 11. cikk sérelme nélkül ezek a megállapodások nem érintik a Bizottság illetékes szolgálatai és a tagállamok
vámhatóságai között a vámügyekkel kapcsolatban megszerzett, esetlegesen közösségi érdeklődésre számot tartó
információk közlését szabályozó közösségi rendelkezéseket. ZÁRÓOKMÁNY
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az EURÓPAI KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés és
az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés Szerződő Felei, meghatalmazottjai, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösség, teljhatalmú meghatalmazottjai, egyrészről, és
A KAZAH KÖZTÁRSASÁG teljhatalmú meghatalmazottjai, másrészről, akik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, és másrészről a Kazah Köztársaság között partnerséget
létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodás, a továbbiakban: megállapodás, aláírása céljából
Luxembourgban, az ezerkilencszázkilencvenötödik év január 23-án üléseztek, elfogadták a következő szövegeket:
a megállapodást mellékleteivel és a következő jegyzőkönyvvel: Jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint a Kazah Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok
szövegét: Együttes nyilatkozat a megállapodás 13. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 23. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a 25. cikk b) pontjában és a 36. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 43. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 93. cikke tekintetében
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint a Kazah Köztársaság teljhatalmú
meghatalmazottjai tudomásul vették továbbá a francia kormány e záróokmányhoz csatolt nyilatkozatának szövegét:
A francia kormány egyoldalú nyilatkozata tengerentúli országai és területeivel kapcsolatban
Együttes nyilatkozat a 13. cikk tekintetében A Kazah Köztársaság és a Közösség kinyilvánítja, hogy a védzáradék szövege nem biztosítja a védintézkedések terén
előírt GATT szerinti elbánást Együttes nyilatkozat a 23. cikk tekintetében
A 37. és 40. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Felek egyetértenek abban, hogy a 23. cikk (1) és (2) bekezdésében
említett „jogszabályaikkal és rendeleteikkel összhangban” kifejezés azt jelenti, hogy mindkét fél szabályozhatja
a területén a társaságok letelepedését és működését, feltéve, hogy ezekkel az előírásokkal nem hoz létre újabb olyan
fenntartásokat a másik Fél társaságai letelepedésével és működésével szemben, amelyek a saját társaságai, illetve
bármely harmadik ország társaságai fióktelepei vagy leányvállalatai számára biztosítottnál kevésbé kedvező elbánást
eredményeznek. Együttes nyilatkozat a 25. cikk b) pontjában és a 36. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében
1. A Felek megerősítik kölcsönös egyetértésüket azzal, hogy az ellenőrzés kérdése az adott eset tényszerű
körülményeitől függ. 2. A társaságot például a másik társaság ellenőrzése alatt állónak, és így a másik társaság leányvállalatának tekintik, ha:
– a másik társaság közvetlenül vagy közvetetten birtokolja a szavazati jogok többségét, vagy
– a másik társaság joga az igazgatási szerv, a vezetői testület vagy a felügyeleti szerv többségének kinevezése és
elbocsátása, és ugyanakkor a leányvállalat részvényese vagy tagja.
3. A (2) bekezdésben említett feltételeket a Felek nem kimerítő feltételeknek tekintik.
Együttes nyilatkozat a 43. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon
magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos
jogokat, valamint a szabadalmakhoz, ipari mintákhoz, földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogokat, ideértve
az eredetmegjelöléseket, a védjegyeket és szolgáltatási jegyeket, integrált áramkörök topográfiáit, valamint az ipari
tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény 10. bis. cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és
a know-how-ra vonatkozó fel nem fedett információkhoz való jogot.
Együttes nyilatkozat a 93. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy a helyes értelmezés és gyakorlati alkalmazás érdekében, a megállapodás
93. cikkében említett „különösen sürgős esetek” kifejezés a megállapodásnak a bármelyik Fél részéről történt súlyos
megsértését jelenti. A megállapodás súlyos megsértésének minősülnek a következők:
a) a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált elállás a megállapodástól; vagy
b) a megállapodás 2. cikkében szereplő lényeges alkotóelem megsértése.
A francia kormány nyilatkozata A Francia Köztársaság megjegyzi, hogy a Kazah Köztársasággal kötött partnerségi és együttműködési megállapodást
az Európai Közösséggel az Európai Közösséget létrehozó szerződés alapján társult tengerentúli országokra és
területekre nem kell alkalmazni. 3. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az a Kazah Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való
csatlakozására figyelemmel készült jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh
Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság
Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült JEGYZŐKÖNYV
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: „tagállamok”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel, valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: „Közösségek”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság képvisel, egyrészről, és
A KAZAH KÖZTÁRSASÁG, másrészről, TEKINTETTEL a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország,
Szlovénia és Szlovákia 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz történő csatlakozására,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és
Szlovákia az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerség
létrehozásáról szóló, 1995. január 23-án, Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: „megállapodás”) részesei, így a Közösség többi tagállamához hasonlóan elfogadják és figyelembe
veszik a megállapodás, valamint az ahhoz csatolt dokumentumok szövegét.
2. cikk
Tekintettel az Európai Unión belül a közelmúltban végbement intézményi változásokra, a részes államok
megállapodnak abban, hogy az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően
a megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösségre hivatkozó rendelkezései az Európai Közösségre hivatkozó
rendelkezéseknek minősülnek, amelyre az Európai Szén- és Acélközösség által vállalt minden jog és kötelezettség
átszállt. 3. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
4. cikk
(1) E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Kazah Köztársaság
saját eljárásának megfelelően hagyja jóvá. (2) A részes államok értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások teljesítéséről. A jóváhagyó
okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
5. cikk
(1) E jegyzőkönyv a 2003-as csatlakozási szerződés hatálybalépésének napján lép hatályba, feltéve hogy addig
az időpontig az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe helyeztek.
(2) Amennyiben eddig az időpontig nem helyeztek minden, az e jegyzőkönyvet jóváhagyó okiratot letétbe,
e jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján lép hatályba.
(3) Amennyiben 2004. május 1-jéig nem helyeznek az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe, e jegyzőkönyv
átmenetileg 2004. május 1-jétől kezdődő hatállyal alkalmazandó. 6. cikk
A megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
szlovák és szlovén nyelven készült. Ezek e jegyzőkönyv mellékleteit képezik és a megállapodás, a záróokmány és
minden ahhoz csatolt dokumentum más nyelven készült szövegeivel egyformán hitelesek.
7. cikk
E jegyzőkönyv másolatban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és kazah nyelven készült, amelyek mindegyike egyformán
5. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti
partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 2. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: a tagállamok, amelyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa jár el, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösségek, amelyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság jár el,
egyrészről, és A KAZAH KÖZTÁRSASÁG másrészről, a továbbiakban e jegyzőkönyv alkalmazásában: a felek,
TEKINTETTEL a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén
Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült
Királysága (az Európai Unió tagállamai), valamint a Bolgár Köztársaság és Románia között, a Bolgár Köztársaságnak és
Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés rendelkezéseire, amely szerződést 2005.
április 25-én írták alá Luxembourgban, és amelyet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni,
FIGYELEMBE VÉVE a Kazah Köztársaság és az Európai Unió közötti kapcsolatokban a két új tagállam EU-hoz történő
csatlakozása következtében kialakuló új helyzetet, amely lehetőségeket teremt, valamint kihívást jelent a Kazah
Köztársaság és az Európai Unió közötti együttműködés számára,
FIGYELEMMEL a felek azon óhajára, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás célkitűzéseit és elveit elérjék
és végrehajtsák, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Bolgár Köztársaság és Románia az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság
közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás feleivé válnak, amely
megállapodást 1995. január 23-án írták alá Brüsszelben, és amely 1999. július 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban:
a megállapodás), továbbá a Közösség többi tagállamával megegyező módon elfogadják és tudomásul veszik
a megállapodás, valamint az ugyanazon a napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatokat,
levélváltásokat és a Kazah Köztársaság nyilatkozatának szövegét, valamint a megállapodás 2004. április 30-i
jegyzőkönyvét, amely 2006. június 1-jén lépett hatályba. 2. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
3. cikk
(1) Ezt a jegyzőkönyvet a Közösségek, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Kazah Köztársaság
hagyja jóvá, belső rendelkezéseikkel összhangban. (2) A felek értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat
az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
4. cikk
(1) Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép hatályba.
(2) A jegyzőkönyvet 2007. január 1-jétől a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák.
5. cikk
(1) A megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi dokumentum szövege, továbbá a megállapodás 2004.
április 30-i jegyzőkönyvének szövege bolgár és román nyelven készült.
(2) E dokumentumok e jegyzőkönyv mellékleteit képezik, és a megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi
dokumentum, továbbá a megállapodás 2004. április 30-i jegyzőkönyvének más nyelveken készült szövegével együtt
egyaránt hitelesek. 6. cikk
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint kazah
a 7. § Az Országgyűlés jóváhagyja a 2. Jegyzőkönyvnek az e törvény hatálybalépésétől kezdődően történő ideiglenes
alkalmazását. 8. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 5–6. §-a a 2. Jegyzőkönyv 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) E törvény 7. §-a a 2. Jegyzőkönyv 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
(4) A 2. Jegyzőkönyv hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(3) bekezdésben meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg. (5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke