text:
44/2013. (VI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy annak a  személynek, aki a  2013-évben kiírt „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás
dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című pályázaton nyert, kötelezően biztosítania kell azt, hogy
az  általa birtokolt trafikban jól látható helyen, tüdőrákban meghalt ember tüdejének életnagyságú modellje legyen
elhelyezve, ellenkező esetben a  trafikot birtokló személy, bűntettet követ el és húsz évig terjedő szabadságvesztéssel
büntetendő?”
A bűncselekménnyé nyilvánításnak és büntetéssel fenyegetésnek alkotmányos indokon kell alapulnia:
szükségesnek, arányosnak és végső soron igénybevettnek kell lennie. Az Országos Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés nem felel meg az  alkotmányos büntetőjog fenti követelményének.
A  Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben megjelölt büntetni kívánt cselekmény, a  hozzá rendelni kívánt
szankció és a  kettő közötti összefüggés nem felel meg a  fentiekben megfogalmazott alkotmányos büntetőjog
követelményének. Ennek következtében a  kérdés tiltott tárgykört Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban:
Alaptörvény) 8. cikk (3) bekezdés a) pontját érintené.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több
kérdést von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a  választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a  kezdeményezésről. Az  Országos
Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglaltak szerint beadványozó egyrészt azt kívánja
előírássá tenni, hogy a pályázaton nyert személynek kötelezően biztosítania kell, hogy az általa birtokolt trafikban
jól látható helyen, tüdőrákban meghalt ember tüdejének életnagyságú modellje legyen elhelyezve, másrészt
bűncselekménnyé kívánja nyilvánítani ennek be nem tartását. Mivel a választópolgár csak abban az esetben tudja
aláírásával támogatni a kérdés népszavazásra bocsátását, ha mind az előírás kötelezővé tételére, mind annak be nem
tartása esetén bűntetté nyilvánítására igennel válaszol – így a  Bizottság álláspontja szerint – nem tudja választói
akaratát megfelelő módon kinyilvánítani. Ezért a feltenni kívánt kérdés sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésben foglalt
egyértelműség követelményét.
Az Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontjai alapján, mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani valamint a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § b) és c)  pontján, 13.  §
(1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Fdvtv. 4.  §
(1) bekezdésén, 5. §-án, 8. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1055/2017. (II. 3.) Korm. határozata a TOP-5.1.2-15 azonosító számú felhívásra benyújtott, Nógrád megyei helyi foglalkoztatási paktumokat érintő, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a TOP-5.1.2-15-NG1-2016-00001 azonosító számú, „»M2 vonzástérség« helyi foglalkoztatási paktum” című és
b) a TOP-5.1.2-15-NG1-2016-00002 azonosító számú, „»Nógrádi Szabad Vállalkozási Zóna« helyi foglalkoztatási
paktum” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektjavaslatok)
támogatásához az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1051/2010. (II. 26.) Korm. határozata A MALÉV Magyar Légiközlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaságban történő magyar állami tulajdonszerzésről.
1. A Kormány – a MALÉV Légiközlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Malév Zrt.)
hosszabb távú működésének a fenntartásához fűződő kiemelt nemzetgazdasági érdekre tekintettel – egyetért
azzal, hogy a Magyar Állam többségi részesedést szerezzen a Malév Zrt. jegyzett tőkéjében, ezzel megteremtve
annak a feltételét is, hogy a nemzeti légitársaság működőképessége helyreálljon, gazdálkodási helyzete hosszabb
távon stabilizálódjon.
2. Az 1. pontban meghatározott, nemzetgazdasági érdeket szolgáló cél megvalósulása érdekében a Kormány
jóváhagyja a Magyar Állam mint tulajdonos képviseletében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban:
MNV Zrt.), a Fejlesztési és Külgazdasági Állami Bank (a továbbiakban: Vnyesekonombank), valamint az AirBridge
Magyarországi Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: AirBridge Zrt.) és a Malév Zrt. által az alábbi feltételekkel 2010.
február 26-án aláírt megállapodást:
a) a Malév Zrt. jegyzett tőkéjének 4 millió forintra történő leszállítását követően a jegyzett tőke új részvények
kibocsátása útján megemelésre kerül 26.817.125.673 forinttal, az új kibocsátású részvényekből az MNV Zrt. – a
Magyar Állam mint tulajdonos képviseletében – összesen 25.364.604.041 forint értékű részvény lejegyzésére
vállal kötelezettséget, egyidejűleg az orosz fél 1.452.521.632 forint részvényjegyzésre vállal kötelezettséget,
b) a részvényjegyzéssel a Magyar Állam legfeljebb 95 %-os, az AirBridge Zrt. pedig legalább 5 %-os szavazati
jogot megtestesítő részesedést szerez a Malév Zrt. jegyzett tőkéjében, az AirBridge Zrt. 5.377.718 euró
értékű követelését apportként a Malév Zrt. rendelkezésére bocsátja (tőke/adósság konverzió), a Magyar
Állam a tulajdonszerzése során 20 700 000 000 forint készpénzben történő tőkeemelést és 4 664 604 041
forint értékben készpénzmozgással nem járó apportot (tőke/adósság konverzió) hajt végre,
c) a magyar fél a Malév Zrt. igazgatóságába öt, felügyelőbizottságába pedig négy tagot jelöl, a
Vnyesekonombank a Malév Zrt. igazgatóságába kettő tagot, felügyelőbizottságába pedig egy, szavazati
joggal nem rendelkező állandó meghívottat jelöl, valamint egy vezérigazgató-helyettes alkalmazására tesz
a Malév Zrt. által kötelezően elfogadandó javaslatot,
d) a Vnyesekonombank a Malév Zrt. számára nyújtott valamennyi hitelét átalakítja ötéves futamidejű,
végtörlesztéses, hathavi EURIBOR + 500 bázispont kamatozású hitellé,
e) a Vnyesekonombank által nyújtott hitelek Malév Zrt. általi visszafizetéséig a Magyar Állam megtart a Malév
Zrt. 95%-os részvénycsomagjából legalább 25% + 1 darab részvényt, illetve ezen részvények eladása csak a
Vnyesekonombank hozzájárulásával lehetséges,
f) a Vnyesekonombank hozzájárulása nélkül a Malév Zrt.- közgyűlése nem hoz részvényesként 50 millió forint
könyv szerinti értéket meghaladó döntést a Malév Zrt. eszközeinek elidegenítéséről vagy megterheléséről,
a tőke növeléséről vagy csökkentéséről, illetve csődeljárás megindításáról vagy a társaság végelszámolással
történő megszüntetéséről, azzal a feltétellel, hogy ez alól kivételt képeznek azok a döntések, amelyek az
Európai Bizottság elé terjesztendő és az Európai Bizottság által jóváhagyandó megmentési és
restrukturálási terv elfogadtatásához és végrehajtásához szükségesek,
g) a Malév Zrt. és a Vnyesekonombank közötti hitelmegállapodások kiegészülnek a Malév Zrt.
kötelezettségeivel arra vonatkozóan, hogy a Vnyesekonombank hozzájárulása nélkül nem lehet
elidegeníteni, illetve nem lehet megterhelni a társaság 50 millió forint könyv szerinti értéket meghaladó
értékű eszközeit, azzal a feltétellel és olyan mértékben, hogy ezek a kikötések nem képezhetik akadályát az
Európai Bizottság elé terjesztendő és az Európai Bizottság által jóváhagyandó megmentési és
restrukturálási terv elfogadtatásának és végrehajtásának, illetve nem lehetnek ellentétesek a magyar jog
szabályaival,
h) a Malév Zrt. megfizet az általa az AirBridge Zrt. Vnyesekonombank felé fennálló tartozásaira nyújtott
garanciából 32 millió eurót, a Vnyesekonombank ugyanakkor a garancia fennmaradó részéről lemond, a
Vnyesekonombank a garancia kifizetéséhez a d) alpontban meghatározottal megegyező kondíciókkal 32
millió euró hitelt nyújt, a Malév Zrt. egyúttal fenntartja a jogot, hogy az említett garancia alapján történő
kifizetések jogszerűségét vitassa, és az így kifizetett összeget bírósági úton visszakövetelje,
i) a felek megállapodnak, hogy a Malév Zrt. részvényeinek értékesítése esetén a Vnyesekonombankot az MNV
Zrt. részvényeivel azonos feltételekkel együttértékesítési jog illeti meg („Tag-Along”), illetve
együttértékesítési kötelezettség is terheli („Drag-Along”), utóbbi azzal a feltétellel, hogy a részvények
megvásárlója a Vnyesekonombank hiteleket a tranzakció során visszafizeti.
3. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a Magyar Állam részéről történő részvényjegyzés kapcsán a Malév Zrt. részére átutalásra kerülő 20,7 milliárd
forint összegű készpénz terhére a Malév Zrt. elsődlegesen a Malév cégcsoport lejárt adótartozásait
rendezze, a fennmaradó összeget a tevékenysége rövidtávú finanszírozásra, a Malév Zrt. likviditásának
helyreállítására fordítsa, továbbá
b) 4,665 milliárd forint összegben apport (tőke/adósság konverzió) útján a Malév Zrt.-nek a Ground Handling
Zrt. vételár-előleggel kapcsolatos késedelmi kamattal növelt tartozása rendezésre kerüljön.
4. A Kormány felhívja a pénzügyminisztert, hogy az MNV Zrt. útján az e határozatban foglaltak végrehajtásához
szükséges intézkedéseket haladéktalanul tegye meg.
5. A Kormány – a Malév Zrt. hosszabb távú stabil működését szolgáló intézkedési terv végrehajtásáig terjedő
időszakban magyar részről vállalt finanszírozási feltételek megteremtése érdekében – felhívja a
pénzügyminisztert és a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy haladéktalanul nyújtson be közös
előterjesztést a Kormány részére az Eximbank Magyar Export-Import Bank Zrt. 95 %-os költségvetési hátterű,
hitelfedezeti bankgaranciájának a Malév Zrt. részére történő biztosítása érdekében.
6. A Kormány felhívja a pénzügyminisztert, hogy az állami támogatások Európai Bizottság általi engedélyezése
érdekében szükséges intézkedéseket haladéktalanul tegye meg.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2012. (II. 1.) KIM rendelete a kutatás-fejlesztési tevékenység minősítése iránti eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény 34/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § c) és q) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben és a Szellemi
Tulajdon Nemzeti Hivatalának elnöke véleményének kikérésével –, a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló
5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Díjfizetési kötelezettség 1. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) hatáskörébe tartozó, a kutatás-fejlesztésről és
a technológiai innovációról szóló 2004. évi CXXXIV. törvény (a továbbiakban: innovációs törvény) 30/A. § (1) bekezdése
szerinti minősítési eljárásért (a továbbiakban: minősítési eljárás) e rendelet szerinti igazgatási szolgáltatási díjat
(a továbbiakban: díj) kell fizetni. (2) A minősítési eljárás díján felül külön díjat kell fizetni, ha a kérelmező a minősítési eljárásban kéri a minősíteni kért
projekt alapkutatási, alkalmazott kutatási vagy kísérleti fejlesztési arányainak meghatározását (a továbbiakban:
arány-meghatározás). (3) A minősítési eljárás díján felül külön díjat kell fizetni, ha a kérelmező a minősítési eljárásban kéri annak megállapítását
is, hogy a minősíteni kért projektet a kérelmező a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
szerinti saját tevékenységi körben végzi-e (a továbbiakban: saját tevékenység megállapítása).
(4) Az (1)–(3) bekezdésben szabályozott díjak a Hivatal bevételét képezik.
2. A minősítési eljárás díjai 2. § (1) A minősítési eljárás díja 83 000 forint.
(2) Az arány-meghatározás iránti kérelem díja 20 000 forint.
(3) A saját tevékenység megállapítása iránti kérelem díja 30 000 forint.
3. A díjfizetés módja 3. § (1) A minősítési eljárásért, az arány-meghatározás iránti kérelemért és a saját tevékenység megállapítása iránti kérelemért
fizetendő díjakat a Hivatalnak a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01731842-00000000 számú
előirányzat-felhasználási keretszámlájára átutalással vagy készpénz-átutalási megbízás útján kell befizetni az
azonosítási adatok (ügyszám) és a rendeltetés (jogcím) feltüntetésével.
(2) A Hivatal elnöke engedélyezheti a díjaknak az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő módon történő megfizetését,
ideértve a letéti számla útján történő díjfizetést is.
4. A díjak kezelése és nyilvántartása 4. § A díjak kezelésére, elszámolására, nyilvántartására, valamint – a 6–7. §-okban szabályozott esetek kivételével –
visszatérítésére az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
jogszabályi előírásokat kell alkalmazni. 5. A díjak visszafizetése
5. § (1) Ha a Hivatal részére teljesített befizetés rendeltetése nem azonosítható, a befizetőt a Hivatal hiánypótlásra hívja fel.
(2) Ha a befizető nem azonosítható vagy nem értesíthető, illetve az (1) bekezdés szerinti hiánypótlás eredménytelen, de
a visszafizetéshez szükséges adatok a Hivatal rendelkezésére állnak, a Hivatal a befizetett összeget visszafizeti.
6. § (1) Az 5. § (2) bekezdésében meghatározott esetben a Hivatal a visszafizetendő összeget a visszafizetést megelőzően
csökkenti a Hivatalnak a Magyar Államkincstárban vezetett számlája terhére benyújtott átutalási megbízások
jutalékainak, díjainak, illetve a postai pénzforgalmi megbízások után a posta által felszámított díjaknak az összegével.
(2) A Hivatal nem téríti vissza azt a befizetést, amelynek összege nem éri el a 300 forintot, vagy amelynek esetében
a visszatérítés költségei elérik vagy meghaladják a visszafizetendő összeget.
6. Hatálybalépés 7. § Ez a rendelet 2012. február 1-jén 17 órakor lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
3/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Dékány Juditot 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1377/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közötti, a kormányzati célú hálózatok üzemeltetési, működtetési tevékenység feltételeinek biztosításához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva
a kormányzati célú hálózatok üzemeltetési, működtetési tevékenység feltételeinek biztosítása érdekében 702,4 millió forint
1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 5. Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala cím terhére, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Informatikai
feladatok alcím, 1. Kormányzati informatikai rendszerek és a közháló alapszolgáltatásainak biztosítása jogcímcsoport javára.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1339/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a Nigériát, Kelet-Afrikát és Jement sújtó éhínség enyhítése céljából az Egyesült Nemzetek Szervezetének Világélelmezési Programja részére fizetendő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország az Egyesült Nemzetek Szervezetének Világélelmezési Programja (a továbbiakban:
WFP) részére egyszeri rendkívüli felajánlást tegyen az  élelmiszerhiánnyal küzdő jemeni, nigériai, dél-szudáni,
szomáliai és kenyai közösségek ellátására;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott felajánlás teljesítése érdekében
gondoskodjon
a) a WFP javára történő befizetés teljesítéséhez szükséges 309 550 000 forint,
b) az  a)  alpontban meghatározott forrás felhasználásához kapcsolódó banki átutalási költségekre további
1 052 470 forint,
azaz összesen 310 602 470 forint biztosításáról a Magyarország központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Nemzetközi
tagdíjak és európai uniós befizetések alcím 1. Nemzetközi tagdíjak és kötelező jellegű, önkéntes hozzájárulások
jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1585/2018. (XI. 21.) Korm. határozata a Szatmári Római Katolikus Püspökség programjának finanszírozásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Szatmári Római Katolikus Püspökség programjának támogatásával;
 2. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettesét, hogy a  Bethlen Gábor Alap
közreműködésével nyújtson költségvetési támogatást a Szatmári Római Katolikus Püspökség mint kedvezményezett
részére a  Szatmári Római Katolikus Püspökség programjának megvalósítása érdekében, mindösszesen
1 625 000 000 forint összegben;
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében, valamint az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva
a  Szatmári Római Katolikus Püspökség programjának finanszírozása érdekében szükséges 1  625  000  000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLII.  A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi Maradványelszámolási Alap cím terhére,
a Kvtv. 1. melléklet LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 4. Nemzetpolitikai célú támogatások cím javára, az 1. melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1362/2011. (XI. 8.) Korm. határozata az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján
a következő határozatot hozza:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi az Országos
Foglalkoztatási Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra
hivatkozással, hogy a Közalapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami
tulajdoni részesedés biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő jogi személyiséggel rendelkező nonprofit
gazdasági társaságot kíván alapítani.
2. A Kormány
a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a nemzetgazdasági miniszter által az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti, MNV Zrt.-hez benyújtott kérelme alapján
gondoskodjon az 1. pont szerinti, a Közalapítvány általános jogutódjaként működő, Országos Foglalkoztatási
Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről és a nemzetgazdasági miniszter részére az ehhez
szükséges meghatalmazás kiadásáról, továbbá a nemzetgazdasági miniszterrel az állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány céljainak megvalósítása érdekében feladatait az Országos
Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében a Közalapítvány vagyoni jogai és a
megszüntetésre irányuló eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei az Országos
Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft.-re szállnak át; az Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft.
vagyonává váló volt közalapítványi vagyon kizárólag a megszűnt Közalapítvány célja szerinti tevékenységre
fordítható, és a társaság megszűnése esetén is csak e céloknak megfelelően használható fel;
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával gondoskodjon
arról, hogy a Közalapítvány bírósági nyilvántartásból való törlésének napjával azonos fordulónapon az Országos
Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft.-re átszálló közalapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt
Közalapítvány céljait megvalósító tevékenység vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen
az Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
3. A Kormány
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a megalapításra kerülő Országos Foglalkoztatási Közhasznú
Nonprofit Kft. szervezetén belül, az ügyvezetés döntéseit szakmai kérdésekben támogató tanácsadó testület
felállításáról gondoskodjon;
b) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a foglalkoztatási rehabilitációért való felelőssége körében a
tanácsadó testület egy tagjára a nemzetgazdasági miniszternek tegyen javaslatot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: az Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításával egyidejűleg
4. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2006. évi LXV. törvény 2. § (1) bekezdése alapján az Országos
Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. megalapítását követően az állami alapító nevében kérelmezze a
Fővárosi Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a
megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében
szükséges intézkedéseket megtegye;
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával intézkedjen
a Közalapítványhoz vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban
közreműködő személyek kijelölése és a Közalapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése
szerinti, az Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása érdekében;
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az Országos Foglalkoztatási Közhasznú Nonprofit Kft. cégbírósági bejegyzését követően azonnal
5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 2. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a bírósági nyilvántartásból való törlést követően azonnal
6. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 1. pontja a következő 1.8. alponttal
egészül ki:
(A Kormány megbízza az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert és a kormányzati tevékenység összehangolásáért
felelős minisztert, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket az alábbi közalapítványok és alapítványok megszüntetése
érdekében azzal, hogy az érintett alapítványok, közalapítványok céljainak megvalósítására, feladatának további
ellátására többségi részesedéssel, közhasznú szervezetként, nonprofit gazdasági társaságot kíván alapítani:)
„1.8. Országos Foglalkoztatási Közalapítvány,”
7. A Korm. határozat 3. pont 3.4. alpontja a következő 3.4.3. ponttal egészül ki:
(A Kormány felkéri az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
gondoskodjon a 2. pont szerint megalapításra kerülő nonprofit gazdasági társaságok vagyonkezelésére vonatkozó
szerződés megkötéséről, valamint a vagyonkezelői joggyakorlás módjának megállapodásban történő rendezéséről
a nemzetgazdasági miniszterrel)
„3.4.3. az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány”
(tekintetében.)
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Korm. határozat 9.7. és 9.7.1. pontja, valamint 1.10. és 3.4.1. pontjában az „és” szövegrész,
b) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány létrehozásáról szóló 1127/1996. (XII. 22.) Korm. határozat,
c) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány, a Munkavédelmi Kutatási Közalapítvány, valamint a Nyitott
Szakképzésért Közalapítvány alapító okiratainak módosításáról szóló 1082/1998. (VI. 3.) Korm. határozat,
d) a gazdasági miniszter kormányzati felelősségi körébe tartozó Országos Foglalkoztatási Közalapítvány alapító
okiratának módosításáról szóló 1027/2002. (III. 26.) Korm. határozat,
e) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1032/2003. (IV. 16.) Korm.
határozat,
f) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány és a Munkavédelmi Kutatási Közalapítvány alapító okiratának a
módosításáról szóló 1002/2004. (I. 8.) Korm. határozat,
g) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1116/2005. (XII. 9.) Korm.
határozat, h) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1101/2006. (X. 27.) Korm.
határozat,
i) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1126/2009. (VII. 29.) Korm.
határozat, továbbá
j) az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1067/2010. (III. 18.) Korm.
határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
126/2013. (XII. 17.) VM rendelete a vadászvizsgát megelőző tanfolyamról és a vadászvizsgáról.
A vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  § (1)  bekezdése c)  pontjának
9. alpontjában, továbbá
a 18.  § tekintetében a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  §
(1) bekezdése b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, továbbá
a 18.  § tekintetében az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § Vadászvizsgát az  a  magyarországi lakóhellyel rendelkező magyar és nem magyar állampolgár tehet, aki
a  17.  életévét betöltötte és a  vadászvizsgát megelőző tanfolyamnak (a továbbiakban: tanfolyam) a  vizsgára való
jelentkezését megelőző két éven belüli elvégzését igazolja.
1. Tanfolyam szervezése, indítása 2. § (1) Tanfolyam szervezése a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) engedélyével végezhető.
 (2) A  tanfolyam szervezését az  1.  mellékletben meghatározott feltételek alapján természetes vagy jogi személy
kérelmezheti.
 (3) Az engedélyt a NÉBIH határozott időre, de legfeljebb 5 évre adja ki. Az engedély lejártát megelőzően új engedély
kérelmezhető.
 (4) A NÉBIH az engedélyt kapott természetes, illetve jogi személyek (a továbbiakban: tanfolyamszervező) nevét, azok
címével vagy székhelyével, cégjegyzékszámával, valamint az  engedély hatályának kezdő és lejárati időpontjával
nyilvántartja és a honlapján közzéteszi.
(5) A  NÉBIH a  tanfolyam-szervezésre kiadott, visszavont, valamint lejárt hatályú engedélyekről folyamatosan
tájékoztatja az Országos Magyar Vadászkamarát (a továbbiakban: OMVK).
(6) A tanfolyam engedélyezésével kapcsolatos dokumentumokat a NÉBIH 15 évig megőrzi.
3. § (1) Az  engedélyezett tanfolyamokat a  NÉBIH által létrehozott háromfős bizottság ellenőrzi. A  háromfős bizottságba
egy-egy szakértőt a  NÉBIH, valamint a  vadgazdálkodásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jelöl ki,
továbbá a  NÉBIH felkérése alapján egy szakértőt az  OMVK delegál. Nem jelölhető ki a  bizottságba az  a  személy,
aki az  adott megye vadászvizsga bizottságának tagja, elnöke, aki tanfolyamszervezői engedéllyel rendelkezik
vagy a  4.  § (2)  bekezdés szerinti tanfolyamvezetőként, illetve oktatóként részt vesz tanfolyam szervezésében,
lebonyolításában.
(2) Az  ellenőrzés lehetőségének biztosítása érdekében a  tanfolyamvezető minden tanfolyam és előadás kezdő és
befejező időpontját, valamint helyszínét és órarendjét a  tanfolyam megkezdését megelőzően legalább 15 nappal
köteles a NÉBIH részére írásban megküldeni.
(3) Az  ellenőrzés kiterjed a  rendelet 1–3.  mellékleteiben felsorolt, a  tanfolyam engedélyeztetésével, lebonyolításával
kapcsolatos feltételek és követelmények betartására.
(4) A  tanfolyam ellenőrzése során a  NÉBIH által kijelölt bizottsági tag jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet a  másik két
bizottsági tag aláírásával hitelesít.
(5) Ha az ellenőrzés az e rendeletben foglalt előírások betartásával kapcsolatban hiányosságot tár fel és a jogszerűtlen
állapot a  jogellenes magatartás megszüntetésével vagy a  jogszerű állapot helyreállításával orvosolható, a  NÉBIH
felhívja a  tanfolyamszervezőt a  hiányosságok pótlására, melyre a  tanfolyamszervezőnek a  kézhezvételt követően
15 nap áll rendelkezésére.
(6) Ha az ellenőrzés során olyan súlyú hiányosság kerül feltárásra, amelynek során az (5) bekezdésben foglalt intézkedés
alkalmazására nincs lehetőség vagy a megadott határidő eredmény nélkül telik el, a NÉBIH az engedélyt visszavonja.
(7) Az engedély visszavonása esetén a  tanfolyamszervező a visszavonó határozat jogerőre emelkedését követően két
évig nem kaphat engedélyt tanfolyam szervezésére.
4. § (1) A tanfolyam teljes időtartama 100 óra, amelynek felépítését és tematikáját a 2. melléklet tartalmazza.
 (2) A  tanfolyamvezető az  a  tanfolyamszervező által írásban megbízott, képzésért felelős személy, aki a  képzési
folyamatot felügyeli és irányítja. Ha a tanfolyamszervező magánszemély, akkor a tanfolyamvezetői feladatokat saját
maga is elláthatja.
(3) A  tanfolyamszervező a  3.  melléklet szerinti tartalmú képzési szerződést köt a  tanfolyamon résztvevővel
(a továbbiakban: hallgató).
(4) A tanfolyamvezető gondoskodik a jelenléti ív vezetéséről.
 (5) A tanfolyam befejezését követően a tanfolyamszervező a tanfolyamvezető útján a hallgató számára igazolást állít ki,
ha a hallgató a 2. melléklet szerinti elméleti foglalkozás legalább 80%-án és a gyakorlati foglalkozás 100%-án részt
vett.
(6) A  tanfolyam oktatója a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
végrehajtására kiadott 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet [a továbbiakban: 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet] 8. számú
melléklete szerinti felsőfokú vadgazdálkodási képzettséggel vagy az oktatott témakör szerinti felsőfokú szakirányú
képzettséggel, valamint legalább 5 éves szakmai gyakorlattal rendelkező személy lehet.
(7) Az  elsősegélynyújtással kapcsolatos elméleti és gyakorlati ismeretek oktatása esetén államilag elismert
egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személy is oktathat, ha rendelkezik a  (9)  bekezdés c)  pontja szerinti
szakmai gyakorlattal.
(8) A végzettséget, valamint a szakmai gyakorlatot a NÉBIH felé igazolni kell.
 (9) A szakmai gyakorlat igazolására
a) a  vadgazdálkodási gyakorlatban, vadászati közigazgatásban, vadászati érdekképviseleti tevékenységben,
vadászati vagy vadgazdálkodási szakmai oktatásban, valamint vadászatszervezésben,
b) a  fegyvertani ismeretek oktatása esetén a  rendőrhatóságnál a  lőfegyverek használatával vagy kezelésével
kapcsolatos munkakörben, vagy
c) az elsősegélynyújtással és az újraélesztéssel kapcsolatos ismeretek oktatása esetén a baleseti mentésben és
az egészségügyi intézmény sürgősségi, intenzív osztályán
folyamatosan eltöltött 5 éves időszak fogadható el. 2. Vadászvizsga szabályai, rendje
5. § (1) Vadászvizsgára jelentkezni az  OMVK bármely területi szervezeténél lehet. A  vadászvizsga az  OMVK azon területi
szervezeténél tehető le, ahova a vizsgázó a jelentkezését benyújtotta.
(2) A vadászvizsgát úgy kell megszervezni, hogy az egy napon vizsgázók száma a 20 főt nem haladhatja meg.
 (3) A  vizsgázó részére a  vizsgadíj befizetésének igazolását követően térítésmentesen tájékoztatót kell rendelkezésre
bocsátani, ami tartalmazza a  vadászvizsgával kapcsolatos tudnivalókat, valamint a  szóbeli tételsort és egy
tesztmintát.
(4) Vadászvizsgát kizárólag magyar nyelven lehet tenni.
 (5) Nem kell vadászvizsgát tenni annak, aki 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet 8. számú melléklete szerinti
a) felsőfokú vadgazdálkodási, vagy
b) iskolarendszerű képzésben szerzett középfokú vadgazdálkodási
képzettséggel rendelkezik.
(6) Az  (5)  bekezdésben felsorolt szakképesítések a  fegyverismeretre és -használatra vonatkozó gyakorlati és elméleti
vizsgarész letétele alól nem mentesítenek.
6. § (1) A vadászvizsga díja húszezer forint.
 (2) A vadászvizsga mindenkori díjának ötven százaléka
a) a ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsga,
b) a vadászíjászatra feljogosító kiegészítő vizsga, továbbá
c) a fegyverismeretre és használatra vonatkozó elméleti és gyakorlati vizsgarész
vizsgadíja.
(3) A díjat jelentkezéskor a vadászkamara területi szervezeténél készpénzben vagy készpénz-átutalási megbízással kell
teljesíteni.
(4) A befizetett vizsgadíj a megjelölt vizsganapon történő vizsgázásra jogosít.
 (5) Ha a vizsgára jelentkező önhibáján kívül nem tud a vizsgán megjelenni és ezt hitelt érdemlő módon igazolja, a már
befizetett vizsgadíjat a) vadászvizsga esetén az elmulasztott vizsga időpontjától számított hat hónapon belül sorra kerülő,
b) ragadozó madárral való vadászatra, valamint vadászíjászatra feljogosító kiegészítő vizsga esetén
az elmulasztott vizsga időpontját követő soron következő
vizsgára el kell fogadni.
7. § (1) A  vadászvizsga nem nyilvános vizsga, a  vizsgázókon kívül csak a  vizsgabizottság tagjai, elnöke, illetve a  vizsga
lebonyolításához szükséges technikai személyzet, valamint a  vadászvizsga lebonyolításának ellenőrzését végzők
lehetnek jelen.
(2) A vadászvizsga elméleti részét kizárólag a három főből álló vizsgabizottság előtt lehet letenni.
 (3) A  vadászvizsga időpontjáról és helyszínéről az  OMVK illetékes szerve a  vizsgaidőpontot megelőzően legalább
15 nappal írásban tájékoztatja a NÉBIH-et.
 (4) A  vadászvizsga jogszabályban foglalt menetének és szakszerű lefolyásának biztosítása érdekében a  NÉBIH
a  vadászvizsga lebonyolításának szabályszerűségét és szakmaiságát előzetes bejelentés nélkül ellenőrizheti,
amelyről jegyzőkönyvet vesz fel és azt a  vadászvizsga jogszabályban foglalt menetének és szakszerűségének
sérelme esetén megküldi a miniszternek.
(5) A  miniszter a  NÉBIH által megküldött jegyzőkönyv alapján – a  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályai
szerint – a vadászvizsga eredményét megsemmisíti, valamint érvénytelenné nyilvánítja a kiállított bizonyítványt, ha
bebizonyosodik, hogy a vadászvizsgát jogellenesen szervezték meg, vagy a bizonyítványt jogellenesen állították ki.
Az érvénytelenné nyilvánított bizonyítványt be kell vonni és meg kell semmisíteni. A miniszter az e bekezdés szerint
meghozott határozatát – indokolás nélkül – a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben
közzéteszi.
8. § (1) A  vadászvizsga bizottság 3 főből áll. A  vadászvizsga bizottság elnöke az  OMVK területi szervezetének titkára,
tagjai az  illetékes vadászati hatóság képviselője, valamint az Országos Rendőr-főkapitányság által kijelölt személy.
A vadászvizsga bizottság tagja, elnöke csak felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező személy lehet.
(2) A vadászvizsga bizottság tagja, elnöke nem lehet olyan személy, aki tanfolyamszervezői engedéllyel rendelkezik, aki
részt vesz tanfolyam szervezésében, tanfolyamvezető, illetve olyan személy, aki részt vesz tanfolyam ellenőrzésében,
továbbá ezeknek a polgári törvénykönyv szerinti hozzátartozója.
9. § (1) A  vadászvizsga bizottság tagjait, elnökét, a  megjelent vizsgázók száma alapján vizsgáztatási díj illeti meg, amely
a  vadászvizsga bizottság tagjai esetében vizsgázóként az  1 főre eső vizsgadíj 10 százaléka, a  bizottság elnöke
esetében az 1 főre eső vizsgadíj 15 százaléka.
(2) A  vadászíjász vagy ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsga vizsgabizottsági tagjainak,
elnökének vizsgáztatási díjára az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezést kell alkalmazni.
10. § (1) Vadászíjász vagy ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsgára jelentkezni csak a vadászvizsga
bizonyítvány, vagy a már megszerzett vadászjegy birtokában lehet.
(2) Vadászíjász vagy a  ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsgára az  OMVK Fővárosi és Pest
megyei Területi Szervezeténél lehet jelentkezni.
(3) A  vadászíjász vagy ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsga időpontjáról és helyszínéről
az  OMVK Fővárosi és Pest megyei Területi Szervezete a  vizsgaidőpontot megelőzően legalább 15 nappal írásban
tájékoztatja a NÉBIH-et.
(4) A  vadászíjász vagy a  ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsga jogszabályban foglalt
menetének és szakszerű lefolyásának biztosítására és ellenőrzésére a 7. § (4)–(5) bekezdésében meghatározottakat
kell megfelelően alkalmazni.
11. § (1) Vadászíjász kiegészítő vizsgát évente legalább kettő alkalommal kell szervezni az  OMVK Fővárosi és Pest megyei
Területi Szervezete által kijelölt központi helyszínen.
(2) A  vadászíjász vizsgabizottság 3 főből áll. Elnöke az  OMVK Fővárosi és Pest megyei Területi Szervezetének titkára.
Tagjai – akiket a  vizsgabizottság elnöke kér fel – a  Magyar Vadászíjász Egyesület által javasolt szakértő, valamint
a vadászati hatóság képviselője.
12. § (1) A ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsgát évente legalább egy alkalommal szeptember 1.
és december 31. között kell megszervezni.
(2) A vizsgabizottság 3 főből áll. Elnöke az OMVK Fővárosi és Pest megyei Területi Szervezetének titkára. Tagjai – akiket
a vizsgabizottság elnöke kér fel – a Magyar Solymász Egyesület által javasolt szakértő, valamint a vadászati hatóság
képviselője.
13. § (1) A vadászvizsga tananyagát a 4. mellékletben meghatározott ismeretek képezik.
 (2) A  vadászvizsga írásbeli kérdéseit, azok helyes válaszaival, továbbá a  szóbeli kérdéseket (a továbbiakban
együtt: kérdések), valamint a  vizsgán használt képanyagot az  OMVK állítja össze és a  miniszter hagyja jóvá. Ha
a  kérdésekben, illetve a  képanyagban változás következik be, akkor az  OMVK a  kérdéseket, illetve a  képanyagot
a miniszter részére 15 napon belül jóváhagyásra megküldi.
(3) Ha a vizsgázó kéri, a vadászvizsgára való felkészüléshez az OMVK térítés ellenében biztosít segédanyagot.
14. § (1) A  vadászvizsga az  5.  mellékletben meghatározottak szerint gyakorlati és elméleti vizsgarészből áll. A  vizsgázó
kizárólag eredményes gyakorlati vizsgarészt követően bocsátható az elméleti vizsgarészre.
(2) A gyakorlati vizsgarész vizsgafeladatainak végrehajtásáról jegyzőkönyvet kell kitölteni, mely tartalmazza az összes
szükséges személyes adatot és a  történteket eseményszerűen rögzíti. A  vizsgafeladatok közvetlen befejeztével
a jegyzőkönyvet a lövészetvezető, a vizsgabizottság jelenlévő tagja és a vizsgázó aláírja. A jegyzőkönyv egy másolati
példánya a vizsgázót illeti meg.
(3) Eredményes vadászvizsga letételének az  minősül, ha a  vizsgázó mind a  gyakorlati, mind az  elméleti vizsgarészen
megfelelt.
(4) A  vadászíjász kiegészítő vizsga eredményes letételének az  5.  melléklet D)  pontjában foglalt vizsgarész teljesítése
minősül.
(5) A  ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsga eredményes letételének az  5.  melléklet
C) pontjában foglalt vizsgarész teljesítése minősül.
(6) A  vadászvizsga gyakorlati és elméleti vizsgarészét kizárólag az  OMVK ugyanazon területi szervezetének
vizsgabizottságánál lehet letenni.
(7) Ha a vizsgázó
a) eredménytelen vadászvizsgát tesz, de 6 hónapon belül ugyanannál a területi szervezetnél újból vizsgázik,
b) eredménytelen ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsgát tesz, de 12 hónapon belül
újból vizsgázik, vagy
c) eredménytelen vadászíjász kiegészítő vizsgát tesz, de 12 hónapon belül újból vizsgázik,
akkor a teljes vizsgadíj megfizetése mellett csak a sikertelen vizsgarészt kell megismételnie.
(8) Eredményes vadászvizsga esetén a vizsgabizottság a 6. melléklet szerinti bizonyítványt állít ki, amelyet a vizsgázó
a vizsga letételét követően kézhez kap.
(9) Eredményes vadászíjász vagy a  ragadozó madárral való vadászatra feljogosító kiegészítő vizsga esetén
a  vizsgabizottság a  7.  melléklet szerinti, a  kiegészítő vizsga típusának megfelelő kiegészítő vadászvizsga
bizonyítványt állít ki, amelyet a vizsgázó a vizsga letételét követően kézhez kap.
15. § (1) A vadászvizsgára jelentkezőkről és a vadászvizsgán résztvevőkről az OMVK területi szervezete a 8. melléklet szerint
nyilvántartást vezet.
(2) A  vizsgáztatásról és a  kiadott bizonyítványokról az  OMVK területei szervezete a  9.  melléklet szerinti tartalommal
nyilvántartást vezet (a továbbiakban: Vadászvizsga Főkönyv). A Vadászvizsga Főkönyv nem selejtezhető.
(3) A Vadászvizsga Főkönyv nyilvántartó lapját a vizsgát követően a vizsgabizottság tagjai, elnöke aláírják.
3. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
 (2) A rendeletben foglaltak nem vonatkoznak a hatálybalépést megelőzően vadászvizsgára jelentkezett vizsgázókra.
17. § A rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. cikkének való megfelelést szolgálja.
18. § A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal, valamint a  megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási
szervei előtt kezdeményezett eljárásokban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak mértékéről, valamint az igazgatási
szolgáltatási díj fizetésének szabályairól szóló 63/2012. (VII. 2.) VM rendelet 1.  melléklete a  10.  melléklet szerint
módosul.
19. § Hatályát veszti a  vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény
végrehajtásáról szóló 79/2004. (V. 4.) FVM rendelet 55–57. §-a, valamint 15. számú melléklete.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1099/B/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz és jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság Gfv. XI.
30.148/2007/10. számú ítéletében alkalmazott, a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 339. §
(1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt és
indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a Legfelsőbb Bíróság Gfv. XI.
30.148/2007/10. számú ítéletében alkalmazott, a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 339. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól alkotmányjogi panasz, majd utólagos normakontroll keretében. Arra hivatkozott, hogy a támadott
rendelkezést a Legfelsőbb Bíróság a hivatkozott ítéletében
a jogbiztonság [Alkotmány 2. § (1) bekezdés] követelményébe ütköző módon alkalmazta, mely jogalkalmazás egyben a tulajdonhoz való jogát [Alkotmány 13. § (1) bekez
dés] is sértette. Ezzel összefüggésben arra hivatkozott,
hogy „a Legfelsőbb Bíróság döntése az alkalmazáskor hatályos jogszabályok alapján jogos tulajdonától fosztotta
meg” az általa képviselt gazdasági társaságot. Azt sérelmezte, hogy a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a
Legfelsőbb Bíróság megállapította: a Kincstári Vagyoni
Igazgatóság azzal a magatartással, hogy „a felperesi jogelődök tulajdoni igényének elbírálásával megvárta a jogszabály eredeti célja szerinti módosításának hatálybalépését, úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható”. Az Alkotmánybíróság tájékoztatására válaszul
az indítványozó kérelmét – változatlan indokolással – utólagos normakontrollként is kérte elbírálni.
II. Az indítvány érdemben nem bírálható el. Az Alkotmánybíróság az indítványt megvizsgálva megállapította, hogy az tartalmában nem a Ptk. 339. § (1) bekezdését („Aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt
megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja,
hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.”) támadja, hanem azt, ahogyan e rendelkezést a
konkrét ügyben a Legfelsőbb Bíróság alkalmazta. Valójában tehát az indítványozó sem az alkotmányjogi panaszában, sem pedig az utólagos normakontroll iránti kérelmében nem a jogszabály alkotmányellenességének megállapítását és a norma megsemmisítését kéri, hanem a saját
ügyében született bírósági döntés Alkotmánybíróság általi
felülbírálatára tesz indítványt.
Az Alkotmánybíróság a 35/1991. (VI. 20.) AB határozatában megállapította, hogy az az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
1. §-a, továbbá az Alkotmánybíróság hatáskörét megállapító egyéb törvényi rendelkezések alapján az Alkotmánybíróságnak önálló jogszabály-értelmezési eljárásra hatásköre nincs, kivéve az Alkotmány értelmezésére vonatkozó
hatáskörét (ABH 1991, 175, 176.). Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. szerint a bírói ítéletek és a jogalkalmazási
gyakorlat alkotmányosságának a vizsgálatára nincs hatásköre, az Alkotmánybíróság az egységes jogalkalmazás kialakítására nem hozhat jogértelmező döntést, mert ezzel a
Legfelsőbb Bíróság hatáskörét vonná el. Az Alkotmánybíróság jogszabály-értelmezést csak a hatáskörébe tartozó
kérdés vizsgálatával összefüggésben végezhet. [57/1991.
(XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 272, 276.] Az Alkotmányíróság – hatáskör hiányában – nem bírálhat el érdemben olyan indítványt, mely csak látszólag irányul valamely
jogszabályhely alkotmányellenességének megállapítására, tartalma szerint azonban az érintett rendelkezésnek egy
konkrét bírósági ügyben való alkalmazását kifogásolja.
Ezért az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egysé-
ges szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) Ügyrend 29. § b) pontja alapján az Alkotmánybíróság azt az – előbb alkotmányjogi panasznak, később utólagos normakontrollnak nevezett – indítványt,
amely arra irányul, hogy Alkotmánybíróság állapítsa meg:
a Legfelsőbb Bíróság tévedett, amikor a Kincstári Vagyoni
Igazgatóság magatartását az adott helyzetben általában elvárhatónak minősítette, és az indítványozó kérelmét elutasítva a Fővárosi Ítélőtábla ítéletét hatályában fenntartotta,
visszautasította.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
255/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Ölvedi Gyöngyit 2014. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1313/2013. (VI. 11.) Korm. határozata a Magyarország 2013. központi költségvetéséről szóló törvény 4. melléklet 2. pontja szerinti Szerkezetátalakítási tartalék felhasználásának irányairól.
A Kormány
 1. tudomásul veszi, hogy a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 4. melléklet, 2. Szerkezetátalakítási tartalék előirányzat terhére:
a) a Kvtv. 2.  melléklet, I. A  Helyi önkormányzatok működésének általános támogatása, 1. A  települési
önkormányzatok működésének támogatása, c) Beszámítás összege pontja szerinti beszámítás visszapótlására
6 milliárd forint,
b) a gyermekétkeztetési feladatok kiegészítő támogatására 4 milliárd forint,
c) a szociális és gyermekjóléti feladatok finanszírozásának kiegészítő támogatására 4 milliárd forint,
d) a 2013. január 1-jét megelőzően a  megyei intézményfenntartó központok fenntartásában lévő köznevelési
intézmények működtetésének kiegészítő támogatására 3 milliárd forint
nagyságrendű többletforrás kerül biztosításra;
2. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzetgazdasági minisztert az  1.  pont szerinti többletforrások felhasználása
érdekében szükséges intézkedések megtételére azzal, hogy
a) az 1. pont b) és d) alpont szerinti támogatások esetén a kiegészítő támogatás belügyminiszteri rendeletben
meghatározott része előleg formájában, az 1. pont a) alpont szerinti támogatás belügyminiszteri rendeletben
meghatározott része 2013. június hónapban,
b) az 1. pont a), b) és d) alpont szerinti támogatás esetében a  fennmaradó rész, valamint az 1. pont c) alpont
szerinti támogatás belügyminiszteri rendeletben meghatározott ütemezés szerint kerül folyósításra;
c) az 1.  pont a)  alpont szerinti támogatás 2013. június hónapban folyósított része, valamint az  1.  pont b)
és d) alpont szerinti előleg együttes összege legfeljebb azok együttes keretösszegének 50%-a lehet;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) pont esetében: 2013. június 30.
 a b) pont esetében ütemezetten: 2013. december 31-éig
3. elrendeli, hogy az 1. pont szerinti kiegészítő támogatásokkal kapcsolatban a belügyminiszter és a nemzetgazdasági
miniszter tájékoztassa a Kormányt;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. augusztus 21.
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Köznevelési feladatellátás és irányítás
intézményei cím terhére 3000,0 millió forint 1.  melléklet szerinti átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1400/2018. (VIII. 30.) Korm. határozata a Robert Bosch Korlátolt Felelősségű Társaság Budapest területén megvalósuló beruházásának II. ütemével összefüggő kormányzati intézkedésekről.
A Kormány a  Robert Bosch Korlátolt Felelősségű Társaság Budapest területén megvalósuló beruházásának II. ütemével
összefüggésben
 1. egyetért a Budapest X. kerület Gyömrői úti osztályozósáv 30 métert meghaladó bővítésére, a Budapest XIX. kerület
Vak  Bottyán úti lámpás csomópont kiépítésére, a  P+R és közterületi parkolóhelyeknek a  Budapest X. kerület
Vaspálya utca, Robert Bosch utca és Sibrik Miklós út környezetében történő létesítésére, valamint a  Budapest
X. kerület Sibrik Miklós úti felüljáróra, a felüljáró alatti körpálya kiépítésére, a szervizutakra és felhajtókra, a felüljáró
alatti P+R parkolók létesítésére, valamint a  kapcsolódó csomópontokra és jelzőlámpás szabályozásra kiterjedő
közúti közlekedési fejlesztések kormányzati támogatással történő előkészítésével;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter,
a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint a  pénzügyminiszter közreműködésével nyújtson be előterjesztést
a  Kormány részére az  1.  pont szerinti közúti közlekedési fejlesztések előkészítéséhez szükséges intézkedésekről,
a kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2020. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
199/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bonnyai Rékát
a 2016. június 15. napjától 2019. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1613/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a nemzeti park igazgatóságok számára a védettségi szint helyreállítása érdekében szükséges fedezet biztosítása céljából történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében,
a nemzeti park igazgatóságok számára a védett természeti területek védettségi szintjének helyreállítása érdekében
szükséges fedezet biztosítása céljából 700 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIV. A  Nemzeti
Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet, 2. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások  cím,
1.  Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan vásárlás jogcímcsoport, 1. Termőföld vásárlás jogcím terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium  fejezet 14. Nemzeti park igazgatóságok  cím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
228/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálata iránt benyújtott indítvány alapján meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros XX. kerület
Pesterzsébet Önkormányzatának az üzletek éjszakai nyitva tartási rendjéről szóló 43/2008. (XII. 16.) Ök. sz. rendelete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó Budapest Főváros XX. kerület Pesterzsébet Önkormányzatának az üzletek éjszakai nyitva
tartási rendjéről szóló 43/2008. (XII. 16.) Ök. sz. rendelete
(a továbbiakban: Ör.) alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Álláspontja szerint a rendelet az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, a 70/A. § rendelkezését, valamint a 9. § (1) és
(2) bekezdésének rendelkezését sérti. Véleménye szerint a
korábban szerzett jogok, valamint az Alkotmányban biztosított vállalkozás joga és a gazdasági verseny szabadsága
ellenére az Ör. nem teszi lehetővé az éjszakai nyitvatartást
akkor sem, ha az üzemeltetők kötelezik magukat, hogy este 22 óra és másnap reggel 6 óra között alkoholt nem forgalmaznak. Véleménye szerint ez a kategórikus tiltás értelmetlen és alkotmánysértő.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az Ör.-t Budapest Főváros XX. kerület Pesterzsébet
Önkormányzata az üzletek éjszakai nyitva tartási rendjéről
szóló 43/2008. (XII. 16.) Ök. sz. rendelete hatályon kívül
helyezéséről szóló 10/2009. (IV. 6.) Ök. sz. rendelete
1. §-ával hatályon kívül helyezte. Az indítványozó – a
megváltozott jogi helyzetre tekintettel – indítványát az Alkotmánybírósághoz 2009. november 24-én érkezett beadványában visszavonta.
3. Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 20. §-a alapján az arra jogosult
indítványa alapján jár el. Tekintettel az indítvány vissza
vonására, az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 22.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § d) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1606/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a Tokaji Borvidék Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet közfeladatainak gazdasági társaság részére történő átadásáról.
A Kormány
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Tokaji borvidék
szőlészeti és borászati kutatási feladatait ellátó Tokaji Borvidék Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet Nonprofit
Kft. 100%-os állami tulajdonú gazdasági társaság alapítására és a feladatellátást szolgáló állami vagyon – ide
nem értve a muzeális borkészletet – társaságba történő apportálására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a társaság alapítására 2014. november 14.;
a feladatellátást szolgáló állami vagyon társaságba történő apportálására 2014. december 31.
b) felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 14. §-ának figyelembevételével intézkedjen a Tokaji Borvidék Szőlészeti és
Borászati Kutatóintézet jogutód nélküli megszüntetéséről és a közfeladatoknak a Tokaji Borvidék Szőlészeti és
Borászati Kutatóintézet Nonprofit Kft. részére történő átadásáról;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: megszüntetés megkezdése 2014. december 12.;
megszüntetés befejezése 2015. március 31.
c) felhívja a  földművelésügyi minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
készítsék elő a  Tokaji Borvidék Szőlészeti és Borászati Kutatóintézet Nonprofit Kft. tulajdonjogának
a  Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsa részére 2015. január 1-jével történő ingyenes átadására vonatkozó
törvényjavaslat tervezetét.
Felelős: földművelésügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. november 14. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2018. (II. 28.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján a  magyarországi központi, valamint regionális
szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai megújításával kapcsolatos feladatok, továbbá a  Szabadtéri Néprajzi
Múzeum Erdély tájegységének megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátására 2018. április 1. napjától a Ksztv. 38. §
(5) bekezdésében meghatározott időpontig dr. Cseri Miklóst miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos a  magyarországi központi, valamint regionális szabadtéri múzeumok és tájházak szakmai
megújítása feladatkörében – a Magyarországi Tájházak Szövetségével, a tájházakat működtető önkormányzatokkal,
valamint civil szervezetekkel együttműködésben – ellátja a következő feladatokat:
a) a kulturális alapellátás hatékonyabb biztosítása érdekében a tájházhálózat megújítására vonatkozó és átfogó
középtávú szakmai fejlesztési koncepció és cselekvési terv 2018. évi feladatainak végrehajtása;
b) a tájházhálózat megújítására vonatkozó 2018. évi szakmai célok és munkaterv végrehajtása;
c) a tájházak minősítésére vonatkozó eljárásrend és szempontrendszer gyakorlati megvalósításának előkészítése,
a tájházi adatbázis folyamatos bővítése. 3. § A  miniszteri biztos a  Szabadtéri Néprajzi Múzeum Erdély tájegységének megvalósítására irányuló feladatkörében
–  az  épületegyüttesre vonatkozó tudományos, fejlesztési, muzeológiai és építési koncepció alapján – ellátja
a következő feladatokat:
a) az Erdély tájegység tudományos, fejlesztési és kutatási munkálatainak irányítása, koordinálása;
b) az Erdély tájegység megvalósításához szükséges hatósági engedélyek beszerzése;
c) az engedélyezéshez szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok elkészíttetése;
d) az eredményes tendereljárásokon kiválasztott kivitelezők munkájának irányítása, koordinálása, a kivitelezési
munkálatok folyamatos ellenőrzése;
e) a felépített objektumokba kerülő kiállítások szakmai előkészítése, berendezési tervek, látványtervek és oktatási
programok kidolgozása;
f ) az  a)–e)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere (a továbbiakban:
miniszter) által meghatározott eseti, egyedi feladatok megvalósítása. 4. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
5. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
6. § A  miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés b)  pontja alapján a  Ksztv. 38.  §
(8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § A miniszteri biztos díjazásra nem jogosult.
8. § Ez az utasítás 2018. április 1. napján lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 49/2017. (X. 13.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
9/2013. (I. 29.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak felmentéséről és új tagok megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (4) bekezdése és a (6) bekezdésének d) pontja alapján – a közigazgatási és
igazságügyi miniszter előterjesztésére –
Szentkirályi-Szász Krisztinát, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium volt helyettes államtitkárát és
Skultéty Lászlót, az Emberi Erőforrások Minisztériuma volt helyettes államtitkárát
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt – felmentem, egyidejűleg
dr. Gallai Sándort, a Közpolitikai Kutatások Intézete főigazgatóját és
dr. Lengyel Györgyit, az Emberi Erőforrások Minisztériuma közigazgatási államtitkárát
– a 2013. január 1-jétől 2015. március 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
229/2018. (XII. 5.) Korm. rendelete a Közép-Európai Sajtó és Média Alapítvány által az ECHO HUNGÁRIA TV Televíziózási, Kommunikációs és Szolgáltató zártkörű Részvénytársaság, a Magyar Idők Kiadó Korlátolt Felelősségű Társaság, a New Wave Media Group Kommunikációs és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság, valamint az OPUS PRESS Zártkörűen Működő Részvénytársaság megszerzésének nemzetstratégiai jelentőségűvé minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A.  §-a alapján az  ECHO HUNGÁRIA TV Televíziózási, Kommunikációs és Szolgáltató zártkörű Részvénytársaság
(székhely: 1149 Budapest, Angol utca 65–69., cégjegyzékszám: 01-10-045204), a  Magyar Idők Kiadó Korlátolt
Felelősségű Társaság (székhely: 1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 12–14., cégjegyzékszám: 01-09-168017),
a New Wave Media Group Kommunikációs és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (székhely: 1072 Budapest,
Klauzál utca  30., cégjegyzékszám: 01-09-189828), valamint az  OPUS PRESS Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(székhely: 1062 Budapest, Andrássy út 59., cégjegyzékszám: 01-10-048787) feletti irányítás Közép-Európai Sajtó és
Média Alapítvány (székhely: 8623 Balatonföldvár, Bethlen Gábor utca 9., nyilvántartási szám: 14-01-0003400) általi
megszerzésével megvalósuló összefonódást közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2011. (X. 21.) HM utasítása a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ, Fekvőbeteg Osztályok, Sürgősségi Centrum osztályvezető főorvosi, valamint gazdasági igazgatói munkakörének, beosztásának ellátására kiírt pályázatok elbírálását előkészítő, véleményező bizottság kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a következő
utasítást adom ki: 1. § A Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ, Fekvőbeteg Osztályok, Sürgősségi Centrum osztályvezető főorvosi, valamint gazdasági igazgatói munkakörének, beosztásának ellátására 2011. szeptember 4-én, illetve 2011. szeptember 5-én kiírt pályázatok elbírálásának előkészítése érdekében az alábbi véleményező bizottságot jelölöm ki:
a) elnök: Fodor Lajos, a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM) közigazgatási államtitkára;
b) tagok:
ba) dr. Balogh András József alezredes, a HM Jogi Fő
osztály főosztályvezetője,
bb) dr. Németh András o. dandártábornok, a Honvéd
Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Egészségügyi Csoportfőnökség mb. csoportfőnöke,
bc) Bozó Tibor dandártábornok, a HVK Személyzeti
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) csoportfőnöke,
bd) dr. Schandl László Ph.D o. dandártábornok, a Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ főigazgatója,
be) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény egészségügyi intézményeknél történő
végrehajtásáról szóló 356/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet
4. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott képviselő, véleményezési joggal;
c) titkár: dr. Sándor Judit alezredes, a HVK SZCSF, Katonai Igazgatási Osztály kiemelt főtisztje.
2. § (1) Az osztályvezető főorvosi munkakörre, beosztásra
beérkezett pályázatok bontására közjegyző jelenlétében
2011. október 20-áig kerül sor a Honvédelmi Minisztériumban.
(2) A munkakörre, beosztásra beérkezett pályázatok
bontását követően a pályamunkák másolatait a HVK
SZCSF véleményezésre megküldi az illetékes szakmai
kollégium elnökének.
3. § (1) A pályázatok elbírálására és az eredményhirdetésre
2011. december 5-éig kerül sor. Az elbírálást megelőzően
a véleményező bizottság – az illetékes szakmai kollégium
állásfoglalásának birtokában – a jelölteket bizottságilag
meghallgatja.
(2) A meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza az egyes pályázók alkalmasságára vonatkozó véleményt. Ha az illetékes szakmai kollégium a jelöltekre
vonatkozó állásfoglalását – a soron következő kollégiumi
ülés időpontjára tekintettel – később alakítja ki, a bizottsági meghallgatásra ezt követően kerülhet csak sor. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
20/A. §-ának (6) bekezdésében rögzített, a pályázók meghallgatására vonatkozó határidőt ebben az esetben is be
kell tartani.
4. § (1) A véleményező bizottság a pályázatok értékelését
követően személyi javaslatot tesz, amelyeket a HVK
SZCSF a beérkezett pályamunkákkal és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt, szolgálati úton felterjeszt a honvédelmi miniszter részére.
(2) A megbízólevél átadására a pályázatok eredményhirdetésével egy időben kerül sor.
5. § (1) A HVK SZCSF a kiírt pályázat eredményéről az
eredményhirdetést követő 30 napon belül – a pályázati
anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM Sajtóiroda gondoskodik.
6. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, és
2011. december 31-én a hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1666/2014. (XI. 20.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program és a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program elfogadásáról és az Európai Bizottság részére történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. megtárgyalta és jóváhagyta az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program és a Rászoruló Személyeket Támogató
Operatív Program tervezetét;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti operatív programok tervezeteit hivatalos
formában nyújtsa be az Európai Bizottság részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2016. (XI. 30.) KKB határozata a katasztrófakockázat-értékelési rendszer kiépítéséről szóló KEHOP-1.1.0 projekt megvalósítási helyzetéről szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat mellékletét képző,
a  katasztrófakockázat-értékelési rendszer kiépítéséről szóló KEHOP-1.1.0 projekt megvalósítási helyzetéről szóló
tájékoztatót megtárgyalta, és az abban foglaltakat elfogadja, valamint felhívja az érintetett szervezeteket a projekt
ütemezett végrehajtására.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
1542/2015. (VIII. 3.) Korm. határozata az IMIR 2014–2020 informatikai rendszer finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva engedélyezi, hogy az  állam nevében a  Miniszterelnökség az  IMIR 2014–2020 informatikai rendszer
fejlesztéséhez és egyéb kiegészítő feladatokhoz kapcsolódó vállalkozási szerződést a  lefolytatott közbeszerzési
eljárás eredményeként a  nyertes ajánlattevővel – a  központi költségvetés XIX. Uniós fejlesztések fejezetnek és
a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség címének az  IMIR 2014–2020 informatikai rendszer fejlesztése
kiadásait tartalmazó költségvetési kiadási előirányzatai terhére – megkösse, azzal, hogy a  kötelezettségvállalás
összege a 2015–2023. években nem haladhatja meg az 1 573 000 eurót.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
121/2003. (VII. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezés alóli felmentésről.
Az oktatási miniszter előterjesztésére — a felsőoktatásról
szóló 1993. évi LXXX. törvényben foglalt jogkörömben —
a Kaposvári Egyetemen dr. Buday-Sántha Attila meghívott, határozott időre kinevezett egyetemi tanárt — saját kérésére, közalkalmazotti
jogviszony lemondással történő megszüntetésére tekintettel —
2003. június 30. napjával kinevezése alól felmentem. Budapest, 2003. július 8.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1479/2015. (VII. 20.) Korm. határozata Magyarországnak az EU–Afrika Infrastrukturális Alaphoz történő csatlakozásáról, valamint az IFC Együttműködési Alap működésével összefüggő pénzügyi forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a) azzal, hogy Magyarország csatlakozzon az  EU–Afrika Infrastrukturális Alaphoz (a továbbiakban:
Infrastrukturális Alap), valamint
b) az IFC Együttműködési Alap (a továbbiakban: Együttműködési Alap) működésével összefüggő 2015. évre eső
magyar vállalás teljesítésével;
2. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert az  Infrastrukturális Alaphoz történő csatlakozási tárgyalások lefolytatására,
a  csatlakozást szolgáló intézkedések megtételére, illetve Magyarországnak az  Infrastrukturális Alapban –
a  Külgazdasági és Külügyminisztériummal és a  Magyar Export-Import Bank Zrt.-vel együttműködve – történő
képviseletének ellátására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt célok megvalósítása érdekében készítsen
előterjesztést
a) az Infrastrukturális Alaphoz történő csatlakozással kapcsolatos 2015. évre eső befizetési kötelezettség
teljesítéséhez szükséges 315 millió forint,
b) az Együttműködési Alap működésével összefüggő magyar vállalás 2015. évre eső részének teljesítéséhez
szükséges 2 milliárd 30 millió forint, valamint
c) az a) és b) alpontban meghatározott forrás felhasználásához kapcsolódó adminisztratív költségekre további
10 millió forint,
azaz összesen 2 milliárd 355 millió forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. október 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2007. (I. 30.) PM–ÖTM együttes rendelete a helyi önkormányzatokat és a többcélú kistérségi társulásokat 2007. évben egyes központi költségvetési kapcsolatokból megillető forrásokról.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: KT)
15. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel a KT 4. számú mellékletében foglaltakra –
a következőket rendeljük el:
1. § (1) A helyi és a helyi kisebbségi önkormányzatok
(a továbbiakban: helyi önkormányzatok) számára a KT
3. számú melléklete és a 4. számú mellékletének B) I. pontja alapján megállapított normatív állami hozzájárulásokat
és normatív részesedésű átengedett személyi jövedelemadót – a helyi önkormányzatok adatszolgáltatásából számított mutatószámok és a KT szerinti fajlagos összegek
figyelembevételével – helyi önkormányzatonként és jogcímenként részletezve e rendelet 1. számú melléklete
tartalmazza.
(2) A helyi önkormányzatokat a KT 8. számú melléklete
és a 4. számú mellékletének B) I. pontja alapján megillető
normatív, kötött felhasználású támogatásokat és normatív
részesedésű átengedett személyi jövedelemadót – a helyi
önkormányzatok adatszolgáltatásából számított mutatószámok és a támogatási összegek figyelembevételével –
helyi önkormányzatonként és jogcímenként részletezve e
rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) Helyi önkormányzatonként részletezve
a) az (1) bekezdésben felsorolt normatív állami hozzá
járulások és normatív részesedésű átengedett személyi jövedelemadó együttes összegét,
b) a (2) bekezdésben felsorolt normatív, kötött felhasználású támogatások és normatív részesedésű átengedett
személyi jövedelemadó együttes összegét,
c) a KT 19. §-ának (2) bekezdésében foglalt, a települési önkormányzatok közigazgatási területére kimutatott
személyi jövedelemadó 8%-át és a KT 4. számú mellékletének B) II. pontja alapján a megyei önkormányzatok személyi jövedelemadó-részesedésének összegét,
d) a KT 4. számú mellékletének B) III. pontja szerint a
települési önkormányzatok jövedelemdifferenciálódását
mérséklő kiegészítés vagy beszámítás összegét,
A rendelet mellékletekkel teljes szövegét a Magyar Közlöny 2007. évi
10. számának II. kötete CD-n tartalmazza, melyet az érintett előfizetők (helyi
önkormányzatok, minisztériumok stb.) kérés nélkül megkapnak, más előfizetőknek – kérés esetén – megküldjük (telefon: 266-9290/237 és 238 mellék;
fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62, Pf. 357).
e) e bekezdés a)–d) pontjaiban foglalt források együttes összegét
e rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
(4) A többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban:
társulások) számára a KT 3. számú melléklete és a 4. számú mellékletének B) I. pontja alapján megállapított normatív állami hozzájárulásokat és normatív részesedésű átengedett személyi jövedelemadót – a társulások adatszolgáltatásából számított mutatószámok és a KT szerinti fajlagos összegek figyelembevételével –, valamint a társulásokat a KT 8. számú melléklete alapján megillető normatív, kötött felhasználású támogatásokat – a társulások adatszolgáltatásából számított mutatószámok és a támogatási
összegek figyelembevételével – társulásonként részletezve e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
(5) A társulásokat a KT 8. számú mellékletének
IV. pontja alapján megillető normatív, kötött felhasználású támogatásokat – a társulások adatszolgáltatásából
számított mutatószámok és a KT szerinti fajlagos összegek
figyelembevételével – társulásonként és jogcímenként
részletezve e rendelet 5. számú melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Veres János s. k., Dr. Lamperth Mónika s. k.,
pénzügyminiszter önkormányzati és területfejlesztési


text:
280/2019. (VII. 12.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
205. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Varga Juditot, a Miniszterelnökség államtitkárát e megbízatása
alól 2019. július 11-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2019. július 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
121/2016. (XI. 21.) ME határozata az Egyesült Nemzetek Szervezetének Európai Gazdasági Bizottsága keretében az Ipari Balesetek Országhatáron Túli Hatásairól szóló, Helsinkiben, 1992. március 17-én létrejött Egyezmény Részes Felei Konferenciáin való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy az  ipari balesetek országhatáron túli hatásairól szóló ENSZ EGB Egyezmény (ENSZ EGB
Helsinki Egyezmény) Részes Felei Konferenciáin Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a katasztrófák elleni védekezésért felelős minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külpolitikáért felelős
miniszterrel, valamint az egészségügyért felelős miniszterrel egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére az  esedékes ülésen való részvételhez
szükséges meghatalmazási okiratot az adott ülés előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2017. (V. 17.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése alapján 2017. április 1. napjától 2017. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra
a  Zalaegerszegen létrehozásra kerülő önvezető járművek járműipari tesztpályájának megvalósításával kapcsolatos
feladatok ellátására Vigh László urat miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
– a Zalaegerszegen létrehozásra kerülő önvezető járművek járműipari tesztpályájának megvalósításával
kapcsolatosan koordinálja a  szükséges intézkedéseket, és kapcsolatot tart a  járműipari tesztpályát üzemeltető
gazdasági társasággal,
– részt vesz az autonóm gépjárművekre vonatkozó jogszabályi háttér megteremtésével kapcsolatos feladatokban.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos az 1–2. § szerinti feladatköre ellátásáért 523 515 Ft/hó díjazásban részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
377/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Borsi Barbarát
a 2019. szeptember 1. napjától 2022. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2018. (III. 12.) MNB rendelete a szélfelirattal ellátott „Albert aranyforintja” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az  Albert király által kibocsátott aranyforint emlékére – „Albert aranyforintja”
megnevezéssel 50 000 forintos címletű, szélfelirattal ellátott arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. március 13. 2. § (1) Az emlékérme az  „Albert aranyforintja” arany emlékérme kibocsátásáról szóló 6/2018. (III. 12.) MNB rendelettel
kibocsátott emlékérme négyszeres súlyú, ún. piedfort változata, szélfelirattal ellátva.
(2) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 13,964 gramm, átmérője 20 mm.
 (3) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban az „50 000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat olvasható. A  felső és az alsó köriratot középen, bal oldalon a „BP.” verdejel, jobb oldalon a „2018”
verési évszám választja el egymástól. A  középmezőben, gyöngysor-szegéllyel határolva az  Albert király által
kibocsátott aranyforint előlapján megjelenő négyrészű címerpajzs alapján készült ábrázolás látható, melyet öt,
korabeli aranypénzek hátlapján megtalálható verde- és mesterjegy vesz körül. Az  emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(4) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban az „ALBERT 1437–1439”, alsó köriratban az „ARANYFORINTJA”
felirat olvasható. A felső és az alsó köriratot középen, bal oldalon egy rombusz alakú díszítőmotívum, jobb oldalon
Király Fanni tervezőművész mesterjegye választja el egymástól. A  gyöngysor-szegéllyel határolt középmezőben
egy Albert király által kibocsátott aranyforint hátlapjának ábrázolása látható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
(5) Az emlékérme szélén az „ALBERTVS DEI GRATIA REX VNGARIE ♦” szélfelirat olvasható.
3. § Az emlékérméből 500 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. március 13-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
298/2010. (XII. 11.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
dr. Fülöp Mihályt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Paulovics Anitát, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét és
dr. Tóthné dr. Szita Klárát, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét
2010. december 15. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2010. november 23.
Schmitt Pál s. k.
köztársasági elnök


text:
1307/2018. (VII. 4.) Korm. határozata a szabad előirányzatot meghaladó mértékű kötelezettségvállalás engedélyezéséről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  világörökség védelmével összefüggésben
az  államot megillető elővásárlási jog gyakorlásának céljára a  szabad előirányzatot meghaladóan, legfeljebb
4 000 000 000 forint összegben kötelezettséget vállaljon a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása cím terhére;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (2)  bekezdése alapján
legkésőbb 2018. július 11-ig gondoskodjon az 1. pontban meghatározott kötelezettségvállalás fedezetéül szolgáló,
legfeljebb 4 000 000 000 forint összegű előirányzat átcsoportosításáról a  Magyarország 2018.  évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása
cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2018. július 11. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes