text:
13/2019. (II. 28.) HM utasítása a honvédelmi miniszter által alapított honvéd középiskolai ösztöndíj megállapításának és folyósításának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési
intézményre  (a továbbiakban: köznevelési intézmény), valamint a Magyar Honvédség Parancsnokságára és
az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre terjed ki.
2. § A köznevelési intézményben tanuló érdeklődésének a honvédelmi tevékenység felé orientálása és tanulmányainak
támogatása érdekében honvéd középiskolai ösztöndíj elnevezéssel ösztöndíjat alapítok.
3. § (1) A honvéd középiskolai ösztöndíjra a köznevelési intézmény 9–12. évfolyamán nappali tagozatos, magyar
állampolgársággal rendelkező tanuló jogosult.
(2) Az ösztöndíj (3) bekezdés a)–e) pontja szerinti mértékét a félévi értesítőben, illetve a tanév végi bizonyítványban
szereplő osztályzatok számtani átlagaként meghatározott tanulmányi átlageredmény (a továbbiakban: tanulmányi
átlageredmény) alapján kell minden félév, illetve tanév végén megállapítani.
(3) Az ösztöndíj mértéke a köznevelési intézmény 9. évfolyam első félévében tanulónként egységesen 8000 forint
havonta, valamint a második félévétől kezdődően és a további félévekben, ha a tanulmányi átlageredmény
a) 3,01 alatt van, 8000 forint,
b) 3,01–3,50 között van, 10 000 forint,
c) 3,51–4,00 között van, 15 000 forint,
d) 4,01–4,50 között van, 20 000 forint,
e) 4,51 és azt meghaladó esetben, 30 000 forint.
(4) A tanulónak, amennyiben javítóvizsgát, osztályozóvizsgát vagy pótló vizsgát kell tennie, a tanulmányi átlageredményt
a javítóvizsga, az osztályozóvizsga, pótló vizsga letételét követően, annak eredményével együtt kell megállapítani.
A  tanév ismétlésére kötelezett tanuló ösztöndíja az adott tanév első félévében a (3) bekezdés a) pontjában
meghatározott összeg, a tanév második felében az első félévben elért tanulmányi átlageredmény alapján
a (3) bekezdés a)–e) pontja szerint megállapított összeg.
(5) Az ösztöndíjat a törvényes magyar pénznemben kell megállapítani, és havonta előre, de legkésőbb a tárgyhó
10. napjáig kell a tanuló törvényes képviselője által megadott fizetési számlára utalni.
(6) Az ösztöndíj a tanulót kizárólagosan a tanítási év időszakában (3) bekezdés szerinti mértékben illeti meg. Ha a tanuló
tanulói jogviszonya tanítási év közben szűnik meg, a tanulói jogviszonya megszűnésének hónapját megelőző
hónapra vonatkozóan jogosult utoljára ösztöndíjra.
4. § (1) Az ösztöndíj megállapításával kapcsolatos nyilvántartási, tanulmányi feladatokat a köznevelési intézmény látja el.
 (2) Az ösztöndíj folyósításával kapcsolatos pénzügyi és számviteli feladatokat a köznevelési intézmény pénzügyi
ellátására kijelölt katonai szervezet látja el. 5. § A honvéd középiskolai ösztöndíjban részesülő tanuló a miniszter által alapított ösztöndíjak közül a Lippai Balázs
esélyegyenlőségi ösztöndíjra és a honvédelmi tárca gondoskodási körébe tartozó árvák tanulmányi ösztöndíjára
nyújthat be pályázatot.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Első alkalommal az ösztöndíj 3. § (3) bekezdése szerinti mértékét legkésőbb az utasítás hatálybalépését követő
5 munkanapon belül kell megállapítani, és az összegét legkésőbb 2019. március 10-ig kell a 3. § (1) bekezdésben
meghatározott tanuló részére folyósítani.
(3) A honvéd középiskolai ösztöndíjban részesülő tanulót a 2018/2019-es tanévben a honvédelmi miniszter által alapított
Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj, a Lippai Balázs esélyegyenlőségi ösztöndíj, a honvédelmi tárca
gondoskodási  körébe tartozó árvák tanulmányi ösztöndíja pályáztatásának és odaítélésének rendjéről szóló
23/2018. (VII. 19.) HM utasítás alapján elnyert ösztöndíj teljes összege is megilleti.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
20/2011. (XII. 5.) MNB rendelete „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 20 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 20 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. január 1. 2. § (1) Az érme réz (75%), nikkel (4%) és cink (21%) ötvözetéből készült, súlya 6,9 gramm, átmérője 26,3 mm,
peremvastagsága 1,8 mm, széle recézett. (2) Az érme előlapján, a középmezőben a magyar nőszirom (iris aphylla hungarica) ábrázolása látható. Az érme szélén
található gyöngysor-szegélyen belül, köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, lent, egy-egy pont között a verési évszám
olvasható. Az érme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, a középmezőben a – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „20” értékjelzés, az értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az értékjelzés alatti
két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza. (4) Az érme különleges – ún. proof – technológiával is készíthető.
3. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a 20 forintos jubileumi érmék kibocsátásáról szóló 1/2003. (MK 34.) MNB
hirdetményt visszavonom. A visszavont hirdetménnyel kibocsátott érme továbbra is törvényes fizetőeszköz. Az érme
külső kiállítását a 3. melléklet tartalmazza. (3) Ez a rendelet nem érinti az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonásáról szóló 10/2007. (X. 1.) MNB rendelet 2. §
(2) bekezdésében meghatározott 20 forintos címletű érmét. Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1569/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a Kárpát-medencei Tehetséggondozó Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság megalapításáról.
1. A Kormány
a) egyetért a  magyar irodalmi élet felfrissítésének, a  kortárs magyar irodalom élővé és olvasottá tételének,
illetve az irodalmi tehetségkutatás támogatásának szükségességével;
b) az  a)  alpontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon
a Kárpát-medencei Tehetséggondozó Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság 3 millió forintos törzstőkével,
az állam 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaságként történő megalapításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a b) alpont szerinti társaság működéséhez legfeljebb 147 millió
forint költségvetési forrás biztosításáról gondoskodjon a  szükséges mértékig és a  felmerülés időpontjához
igazodóan, amely összeg – rendelkezésre állása esetén – a társaság tőketartalékába kerül.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrásigény felmerülésének időpontjához igazodóan
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Kárpát-medencei Tehetségkutató Zártkörűen Működő Részvénytársaság megalapításáról szóló
1381/2015. (VI. 12.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1513/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata az Iparművészeti Múzeum nagyrekonstrukciójáról és múzeumszakmai fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért az emberi erőforrások minisztere szakmai programja alapján az Iparművészeti Múzeum Üllői úti főépülete
teljes körű műemléki rekonstrukciójának – a Kinizsi utcai szárny rekonstrukcióját, valamint a Hőgyes Endre utcáról
nyíló új szárny megépítését is magába foglaló, – eredeti lechneri tervekkel összhangban történő megvalósításával
(a továbbiakban: Beruházás) és múzeumszakmai fejlesztésével 2017–2021 között;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján – az  emberi erőforrások miniszterével együttműködésben – gondoskodjon a  Beruházás
megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2021. július 30.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében gondoskodjon
az Iparművészeti Múzeum útján az építészeti-műszaki dokumentáció elkészítéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pontban
foglalt múzeumszakmai fejlesztés és – a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – a  3.  pont szerint elkészített
építészeti-műszaki dokumentáción alapuló Beruházás bemutatásáról, beleértve azok felülvizsgált forrásigényét és
megvalósításának ütemezését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2018. január 31.
 5. egyetért azzal, hogy a  Beruházásra és múzeumszakmai fejlesztésre előzetesen jóváhagyott 25 000,0 millió forint
összegű forrásbiztosítás kerüljön felülvizsgálatra a  4.  pont szerinti előterjesztés alapján azzal, hogy a  2017. évi
feladatok megvalósítására a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében rendelkezésre álló kiadási előirányzatból legfeljebb
6841,0 millió forint használható fel;
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve – készítsen
jelentést a Beruházás előrehaladásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: első alkalommal 2018. szeptember 30-ig,
ezt követően minden évben március 15-ig
7. visszavonja az  Iparművészeti Múzeum nagyrekonstrukciójáról és múzeumszakmai fejlesztéséről (2016–2019) szóló
1351/2016. (VII. 6.) Korm. határozatot.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
169/2003. (IX. 16.) KE határozata közigazgatási államtitkár felmentéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 29. §-ának
(1) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Jakab Ferencnét, az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát e tisztségéből
— 2003. szeptember 14-i hatállyal — felmentem. Budapest, 2003. szeptember 12.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
29/2017. (IX. 8.) ORFK utasítása az Országos Rendőr-főkapitányság és a Földmérési és Távérzékelési Intézet között létrejött együttműködési megállapodás végrehajtásáról szóló 5/2008. (OT 5.) ORFK utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Országos Rendőr-főkapitányság és a Földmérési és Távérzékelési
Intézet között létrejött együttműködési megállapodás végrehajtásáról szóló 5/2008. (OT 5.) ORFK utasítás hatályon kívül helyezésére
kiadom az alábbi utasítást:
1. Hatályát veszti az  Országos Rendőr-főkapitányság és a  Földmérési és Távérzékelési Intézet között létrejött
együttműködési megállapodás végrehajtásáról szóló 5/2008. (OT 5.) ORFK utasítás.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Ez az utasítás a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Halmosi Zsolt s. k.,
 rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes


text:
1251/2014. (IV. 18.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0016 azonosító számú [„Budai fonódó villamosközlekedés megteremtése, Széll Kálmán téri ág (Budai észak–déli villamos kapcsolat kialakítása)” című] projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0016 azonosító számú, „Budai fonódó villamosközlekedés megteremtése,
Széll Kálmán téri ág (Budai észak–déli villamos kapcsolat kialakítása)” című projekt támogatásának legfeljebb bruttó
4 521 791 623 forinttal történő megemelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1163/2018. (III. 27.) Korm. határozata a salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórházban a Modern Városok Program keretén belül új Onkológiai Központ kialakításához szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a Magyarország Kormánya és Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1388/2017. (VI. 27.) Korm. határozat 4. pont a) alpontjára –
 1. egyetért a Modern Városok Program keretében új Onkológiai Központ kialakításának (a  továbbiakban: Beruházás)
a  salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház általi előkészítésével, valamint azzal, hogy a  Beruházáshoz kapcsolódó
előkészítési feladatok a  2018. évben mindösszesen 250 000 000 forint összegű költségvetési támogatással
valósuljanak meg;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Beruházás előkészítési feladatainak
megvalósításáról a salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház útján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Beruházás
előkészítési feladatainak megvalósításához a 2018. évben szükséges 250 000 000 forint átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyítómegelőző ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
296/2013. (VI. 4.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – rabiné dr. szakálas
Mártát 2013. június 1. napjától 2016. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2013. (III. 29.) ORFK utasítása a fegyelemkezelő adatállománnyal kapcsolatos feladatokról.
Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv által a hivatásos állomány tagjai ellen lefolytatott fegyelmi
felelősségre vonásokkal kapcsolatos adatállományról, valamint az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
állományának erkölcsi-, fegyelmi helyzetét értékelő statisztika elkészítésével összefüggő feladatok teljesítésének szabályairól
kiadom az alábbi utasítást: Általános és értelmező rendelkezések
1. A fegyelemkezelő adatállománnyal kapcsolatos feladatokról szóló utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szervére (a továbbiakban: ORFK),
b) a Készenléti Rendőrségre, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre, a Központi
Gazdasági Ellátó Igazgatóságra, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban: területi szervek),
valamint c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban: helyi szervek).
2. Az utasítás alkalmazásában fegyelemkezelő adatállomány a személyes és a bűnügyi személyes adatokból, valamint a
statisztikai adatokból álló adatok összessége, amely magában foglalja:
a) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 7. számú melléklet VI. pontja 15–16. francia bekezdése alapján a hivatásos állomány
tagjaival kapcsolatos fenyítés(ek), fegyelmi eljárások, büntetőeljárás(ok), büntetőügyekben hozott érdemi
döntések 1. melléklet szerinti adatait; b) a hivatásos állomány tagjai esetében a fegyelmi eljárás keretében elbírált katonai vétség, a fegyelmi eljárás
keretében elbírált, a szolgálati helyen vagy szolgálattal összefüggésben elkövetett szabálysértéssel, az elzárással
is büntethető szabálysértéssel, a méltatlansági eljárással és a büntetőeljárással kapcsolatos statisztikai adatokat;
c) a kormánytisztviselők esetében a fegyelmi, a munkahelyen vagy a munkavégzéssel összefüggésben elkövetett
szabálysértéssel, elzárással is büntethető szabálysértéssel és a büntetőeljárással kapcsolatos statisztikai adatokat;
d) a közalkalmazottak és a munkavállalók esetében a munkahelyen vagy a munkavégzéssel összefüggésben
elkövetett szabálysértéssel, elzárással is büntethető szabálysértéssel és a büntetőeljárással kapcsolatos statisztikai
adatokat. A fegyelemkezelő adatállománnyal összefüggő feladatok 3. A fegyelemkezelő adatállomány adatkezelője az ORFK Humánigazgatási Szolgálat, amely az ORFK Humánigazgatási
Szolgálat Fegyelmi Osztály (a továbbiakban: Fegyelmi Osztály) útján gondoskodik az adatkezelésről.
4. A fegyelemkezelő adatállománnyal kapcsolatos üzemeltetői feladatokat az ORFK Gazdasági Főigazgatóság
Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály végzi. 5. Az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője a Fegyelmi Osztály útján köteles gondoskodni az ORFK vonatkozásában
az utasítás szerinti adatoknak a fegyelemkezelő adatállományba történő beviteléről.
6. A Fegyelmi Osztály, a területi szerv humánigazgatási szolgálata, valamint a helyi szerv fegyelmi feladatokat ellátó
munkatársa (a továbbiakban: adatbevitelre kötelezett) köteles gondoskodni az adatoknak a fegyelemkezelő
adatállományba történő beviteléről. 7. Az adatbevitelre kötelezett köteles a fegyelemkezelő adatállományban rögzíteni az utasítás szerinti adatokat
– a 8. pontban foglaltak kivételével – az eljárás jogerős befejezéséről való tudomásszerzéstől számított 5 munkanapon
belül. 8. Az eljárás jogerős befejezésének időpontjától függetlenül rögzíteni kell:
a) a fegyelmi eljárás mellőzésével történő figyelmeztetés jogerős alkalmazását;
b) a szolgálati viszony megszüntetése vagy lefokozás fenyítés végrehajtását;
c) a méltatlanná válás végrehajtásáról rendelkező állományparancs elleni szolgálati panasz elbírálását;
d) a vádemelés elhalasztása és próbára bocsátás alkalmazására vonatkozó jogerős döntést.
9. A személyi állomány erkölcsi-fegyelmi helyzetéről szóló éves jelentéshez a 2. melléklet szerinti statisztikai adatlapok
kitöltéséről a Fegyelmi Osztály vezetője köteles gondoskodni minden év március 31-éig. Ennek érdekében a tárgyévre
vonatkozóan rögzített adatok lezárásáról a tárgyévet követő január hónap 20. napjáig ugyancsak a Fegyelmi Osztály
vezetője köteles gondoskodni. 10. A fegyelemkezelő adatállományban kezelt adatoknak az adatállományba történő bevitelétől számított 20 év elteltével
történő törlését programtechnikailag kell biztosítani. 11. A fegyelemkezelő adatokból statisztika céljára csak személyazonosításra alkalmatlan módon szolgáltatható adat.
Hozzáférési jogosultság igénylése a fegyelemkezelő adatállományhoz 12. Az ORFK Humánigazgatási Szolgálata a Fegyelmi Osztály útján gondoskodik:
a) a fegyelemkezelő adatállományhoz való hozzáférést biztosító jogosultság engedélyezésének és visszavonásának
az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály részére történő
megküldéséről, b) a hozzáférésre jogosultakról, a jogosultságok kezdetéről, terjedelméről és visszavonásáról szóló nyilvántartás
vezetéséről. 13. A Fegyelmi Osztály vezetője a jogosultságok nyilvántartását évente köteles felülvizsgálni és aktualizálni.
14. A jogosult elöljárója: a) a fegyelemkezelő adatállományhoz hozzáférést biztosító jogosultságot vagy annak visszavonását a 3. melléklet
szerinti adatlap kitöltésével és annak a Fegyelmi Osztály vezetőjéhez történő eljuttatásával – a kijelölt vagy
felhatalmazott személy feladatára figyelemmel – kezdeményezheti; b) köteles intézkedni a jogosultságnak az érintett munkaköri leírásában történő rögzítésére;
c) amennyiben a munkakör megváltozása vagy más személyzeti változás indokolja, köteles a jogosultság visszavonását
kezdeményezni. 15. A Fegyelmi Osztály vezetője a hozzáférési jogosultság iránti kérelmet a beérkezésétől számított 5 munkanapon belül
köteles elbírálni, figyelemmel a kérelemben megjelölt személy munkakörére, valamint – a személyes adatokat
tartalmazó adatállományhoz történő hozzáférést biztosító jogosultság esetén – a Hszt. 202. §-ában foglaltakra.
Záró rendelkezések 16. Az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
17. Az utasítás hatálybalépését követő harminc napon belül az adatbevitelre kötelezett köteles gondoskodni a 2013.
január 1-jét követően jogerősen befejezett eljárások, valamint a 8. pontban meghatározott módon 2013. január 1-jét
követően befejezett eljárások adatainak fegyelemkezelő adatállományba történő rögzítéséről.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
országos rendőrfőkapitány


text:
10/2018. (X. 4.) BM OKF utasítása az önkormányzati tűzoltó parancsnokságok szakmai irányításáról és felügyeleti ellenőrzésének rendjéről szóló 8/2014. (III. 21.) BM OKF utasítás.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra figyelemmel az önkormányzati tűzoltó
parancsnokságok szakmai irányításáról és felügyeleti ellenőrzésének rendjéről szóló 8/2014. (III. 21.) BM OKF utasítás módosítására
kiadom az alábbi utasítást:
1. § Az önkormányzati tűzoltó parancsnokságok szakmai irányításáról és felügyeleti ellenőrzésének rendjéről szóló
8/2014. (III. 21.) BM OKF utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. § Az ÖTP az 1–6. melléklet szerinti kimutatásoknak megfelelően – a 7. mellékletben előírtak alapján – elektronikusan
nyilvántartja a normatív támogatás és az egyéb forrásból származó pénzeszközei felhasználásának adatait.
Az elektronikus nyilvántartás feltételeinek megteremtéséről az ÖTP parancsnoka gondoskodik, amelyhez a területileg
illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóságtól (a továbbiakban: KI) szükség esetén segítséget kérhet.”
2. § Az Utasítás 8. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. § (1) Az ÖTP a normatív támogatás és az egyéb bevételeinek felhasználásáról szóló 1–6. melléklet szerinti
kimutatásokat a 7. mellékletben leírtaknak megfelelően kitölti, és minden hónap 12. napjáig elektronikus
formátumban és papíralapon – a 2. mellékletet alátámasztó záradékolt alapbizonylatok (számla, számviteli bizonylat,
átutalást és készpénzes kifizetést igazoló bizonylatok) hitelesített másolataival együttesen – felterjeszti a KI részére.
(2) Az ÖTP köteles a Belügyminisztérium fejezethez tartozó, a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot
szakmailag érintő fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló 5/2015. (VI. 25.) BM OKF utasítás
7. § (2) bekezdésének megfelelően, a 2. mellékletben feltüntetett felhasználások eredeti alapbizonylatait ellenőrzés
céljából bemutatni a KI ellenőrzésre kijelölt személye részére.
(3) Az esetlegesen felmerülő hiánypótlásokról az ÖTP parancsnoka soron kívül intézkedik.”
3. § Az Utasítás 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9. § (1) A negyedéves adatokat tartalmazó – április 12-i, július 12-i, október 12-i, január 12-i – elszámolási
kötelezettségekhez az ÖTP szöveges pénzügyi és szakmai beszámolót készít, amelynek tartalmaznia kell a biztosított
normatív támogatás felhasználásának bemutatását (különös tekintettel a megvalósított feladat helyére, időpontjára,
az elért eredményekre), valamint nyilatkozatot a normatív támogatás alapbizonylatokon alapuló, szabályszerű
felhasználásra vonatkozóan.
(2) A tárgyévet követő év január 12-i elszámolási kötelezettsége során az ÖTP – a negyedik negyedéves beszámolók
mellett – éves szöveges pénzügyi és szakmai beszámolót is köteles készíteni.
(3) Az ÖTP a negyedéves/éves szöveges pénzügyi beszámolót közvetlenül a KI részére, míg a negyedéves/éves
szöveges szakmai beszámolót az együttműködési megállapodás szerinti HTP részére terjeszti fel.”
4. § Az Utasítás 10. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. § A normatív támogatás felhasználási feltételeinek részleteit – a mindenkor hatályos fejezeti kezelésű előirányzatok
felhasználásának rendjéről szóló BM rendeletben meghatározottak figyelembevételével – a 7. melléklet határozza
meg. A normatív támogatás – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bekezdés 7. és 8. pontja szerinti –
beruházási, felújítási célokra, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés
4.  pontjában meghatározott egységárat elérő vagy meghaladó összeg fölött kizárólag a területileg illetékes
KI igazgatójának írásos hozzájárulását követően használható fel. Az ÖTP a hozzájárulás írásos kezdeményezése során
nyilatkozik a tervezett kifizetés jogszabályi feltételeinek fennállásáról, a tervezett termék beszerzés/szolgáltatás
igénybevétel indokoltságáról, valamint a költségvetési-gazdálkodási alapelvek érvényesüléséről.”
5. § Az Utasítás 13. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„13. § A HTP parancsnok a felügyeleti ellenőrzéseket úgy tervezi, hogy:
a) a műveleti alkalmazások tapasztalatai naponta elemzésre kerüljenek;
b) negyedévente vegyen részt az ÖTP parancsnok a vezetői koordinációkon;
c) negyedévente beszámoltatja az ÖTP parancsnokot;
d) legalább félévente helyszíni ellenőrzést tart;
e) évente írásban minősíti az ÖTP szakmai tevékenységét.”
6. § Az Utasítás 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
7. § Az Utasítás 2. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
8. § Az Utasítás 3. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
9. § Az Utasítás 4. melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
10. § Az Utasítás az 5. melléklet szerinti 5. melléklettel egészül ki.
11. § Az Utasítás a 6. melléklet szerinti 6. melléklettel egészül ki.
12. § Az Utasítás a 7. melléklet szerinti 7. melléklettel egészül ki.
13. § Az Utasítás a Függelék szerinti 1. függelékkel egészül ki.
14. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 6–10. § és a 12–13. §, az 1–5. és a 7. melléklet, valamint a Függelék 2019. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató


text:
1531/2012. (XI. 28.) Korm. határozata a TÁMOP-1.2.1-07/1-2007-0002 „Hátrányos helyzetűek foglalkoztatását ösztönző járulékkedvezmények” című kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-1.2.1-07/1-2007-0002 azonosító számú, „Hátrányos helyzetűek
foglalkoztatását ösztönző járulékkedvezmények” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot, 2. elfogadja a TÁMOP 1.2.1. konstrukcióra 14,546 milliárd Ft átcsoportosítását, és hozzájárul ahhoz, hogy az
átcsoportosított összeggel megnövelt támogatási összegű – 1. pont szerinti projekt – támogatási szerződés
módosítását a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2011. (HK 12.) HM VGHÁT s z a k utasítása a 9M114 STURM típusú irányítható helikopter fedélzeti páncéltörő rakéták üzemképességi idejéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (1) bekezdése alapján a
9M114 STURM típusú helikopter fedélzeti páncéltörő rakéták üzemképességi idejéről az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség 9M114
STURM típusú irányítható helikopter fedélzeti páncéltörő
rakétákat tároló szervezeteire, valamint az ilyen típusú rakéták üzemeltetését, hitelesítését, javítását biztosító technikai eszközöket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. A Magyar Honvédség készletében lévő 9M114
STURM típusú irányítható helikopter fedélzeti páncéltörő
rakéták üzemképességi ideje 2011. október 30-ig meghosszabbításra kerül.
3. Az üzemidő hosszabbítás a 2010. évi műszaki felülvizsgálat során ellenőrzött, 1986-ban, 1989-ben és
1990-ben gyártott, megfelelőnek minősített 9M114 rakétákra érvényes (összesen 59 darab).
4. A 3. pont hatálya alá nem tartozó, és a műszaki felülvizsgálat során nem megfelelőnek minősített 9M114 rakétákat (gyári számuk: 3662486; 0390012; 0390084;
0390075; 0889465) az MH Veszélyesanyag Ellátó Központ központi készletbe bevonja, és a továbbiakban az állapot (hadihasználhatatlan) és a kategória megjelölésével,
az üzemképes rakétáktól elkülönítve tárolja.
5. A felülvizsgálatról készült jegyzőkönyvek megállapításai alapján a 9M114 rakéták további kezelésével, illetve tárolásával kapcsolatban az alábbiakat rendelem el:
a) a tárolás-üzemeltetés előírásait minden tárolási és alkalmazási helyen maradéktalanul be kell tartani, és az ehhez szükséges feltételeket folyamatosan biztosítani kell;
b) a technikai kiszolgálások és dokumentálásuk rendje
változatlan marad;
c) a rakéták igénybevételét és ellenőrzéseit, a repült
órák arányos elosztása, és az egyenletes rakéta-fedélzeti
üzemidő felhasználás figyelembe vételével kell biztosítani;
d) a tárolás során kiemelt figyelmet kell fordítani a tárolóeszközök kifogástalan állapotának fenntartására, a nedvességmegkötő és indikáló anyagok ellenőrzésére;
e) a tároló helyiségek hőmérsékletét és relatív páratartalmát munkanapokon ellenőrizni és dokumentálni kell,
valamint a paramétereket az előírt határok között kell tartani;
f) a tároló helyiségekben elhelyezett hőmérséklet és páratartalom mérő műszerek működőképességét hetente legalább egyszer ellenőrizni kell, és üzemképtelenségük esetén azokat haladéktalanul ki kell cserélni;
g) a rakéták tároló ládáit minden tárolási helyen plombálni kell, és a ládák felnyitását az elvégzett művelettel
együtt kell dokumentálni;
h) az új üzemképességi időt a tárolási helyeken a rakéták törzskönyveibe be kell vezetni.
6. A kiképzési éleslövészeteken, az alkalmazó alakulat
elsőként az eredeti törzskönyvvel nem rendelkező, majd az
1989-ben gyártott, és ezt követően a MH Veszélyesanyag
Ellátó Központ raktáraiban tárolt, helikopterre függesztett
9M114 rakétákat (gyári számuk: 0889415; 0390001;
0390020; 0390047; 0390083; 0390012) használja fel, a
3. pont előírásainak alkalmazásával.
7. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba.
A szakutasítás hatályba lépésével egyidejűleg hatályát
veszti a 9M114 STURM típusú helikopter fedélzeti irányított rakéták üzemképességi idejéről szóló, 23/2008. számú
HM FLÜ vezérigazgatói intézkedés.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős


text:
320/2016. (IX. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
jelentős tudományos és oktatói munkája, valamint a  táncházmozgalomban több mint három évtizeden át
elhivatottan folytatott kiemelkedő népzenészi tevékenysége, illetve a  hazai borkultúra megújításában játszott
meghatározó szerepe elismeréseként
dr. Nagymarosy András geológus, népzenész, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kar
Földrajz- és Földtudományi Intézet Földtudományi Központja Általános és Alkalmazott Földtani Tanszékének
nyugalmazott egyetemi docense, a Mákvirág és a Kalamajka zenekarok alapító nagybőgőse, a Borkollégium alapító
tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. szeptember 12.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1839/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Programról.
A Kormány
 1. elfogadja a  részére bemutatott Kemény Ferenc Sportlétesítmény-fejlesztési Program (a  továbbiakban: Kemény
Ferenc Program) koncepcióját, amelynek célja a hazai verseny-, utánpótlás- és szabadidősport számára magasabb
színvonalú sportszolgáltatások nyújtása, az  olimpiai felkészülés sportszakmai feltételeinek megfelelő biztosítása,
továbbá egyes sportágak elterjedésének és hozzáférhetőségének javítása az  állami tulajdonú sportinfrastruktúrafejlesztések megvalósítása révén;
2. egyetért azzal, hogy a  Kemény Ferenc Program részeként az  alábbi fejlesztési elemek valósuljanak meg
az 1. melléklet szerint:
a) Budapesti Xtrém Szabadidő Park,
b) Dunai Evezős Központ,
c) Budapesti Atlétikai Stadion és szabadtéri edzőpályák,
d) fedett pályás atlétikai multifunkciós csarnok,
e) új Budapesti Teniszközpont,
f ) új Budapesti Velodrom,
g) Takács Károly Nemzeti Lövészeti Központ,
h) Nemzeti Lovas Központ,
i) új jégcsarnok, uszoda és futókör a Budapesti Olimpiai Központ területén,
j) BOK Sportcsarnok– új „B” Csarnok,
k) a Népliget jelenleg is sportolásra hasznosított területének fejlesztése;
3. egyetért azzal, hogy a  Kemény Ferenc Program 1.  mellékletben meghatározott fejlesztési elemei – szem előtt
tartva a  fővárosi terület- és életminőség-fejlesztési szempontokat – a  2024. évi XXXIII. Olimpiai Játékok, valamint
a  XVII. Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezése érdekében benyújtandó pályázathoz kapcsolódó
„Olimpiai városrendezési, elhelyezési és helyszínterv” jóváhagyásáról és a  versenyhelyszínek megközelítését
szolgáló közlekedési infrastruktúra-fejlesztésekről szóló 1054/2016. (II. 15.) Korm. határozat 2. pontja szerinti területi
lehatárolásokkal összhangban 2017 és 2022 között valósuljanak meg;
4. egyetért azzal, hogy a  Kemény Ferenc Program előkészítésének részeként az  1.  melléklet szerinti egyes
fejlesztési elemekre a  tervpályázati eljárásokról szóló 310/2015. (X. 28.) Korm. rendelet szerinti tervpályázati
eljárások kerüljenek lefolytatásra, amely érdekében felhívja az  egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztost, hogy gondoskodjon a  tervpályázati eljárásoknak a  KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások
Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: KKBK Zrt.) útján történő lefolytatásáról;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. május 31.
5. a Kemény Ferenc Program megvalósítása során kiemelt célnak tekinti a  nemzeti vagyon gyarapítását, amely
érdekében felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy
a) a KKBK Zrt. útján gondoskodjon a Kemény Ferenc Program megvalósításához szükséges ingatlanok körének
meghatározásáról, valamint ezen ingatlanok tekintetében az  egységes tulajdoni, vagyonkezelői illetve
használói jogviszonyok biztosításához szükséges intézkedések azonosításáról és a  várható forrásigények
felméréséről,
b) az a)  alpont alapján tegyen javaslatot az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek a  szükséges
intézkedések megtételére;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. február 28.
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon
a) az 5.  pont b)  alpontjában meghatározott feladat eredménye alapján – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján – az  5.  pont a)  alpontja szerinti
ingatlanok tekintetében az  egységes tulajdoni, vagyonkezelői és használói jogviszonyok biztosításához
szükséges intézkedések megtételéről,
b) az a)  alpontban meghatározott feladathoz szükséges forrásnak az  MNV Zrt. által felhasználható módon,
e célokra rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont esetében az 5. pont végrehajtását követően folyamatosan
a b) alpont esetében a felmerülés ütemében
 7. felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy az emberi erőforrások minisztere
és a  feladatkörükben érintett nemzeti sportszövetségek, valamint a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával
gondoskodjon előterjesztés készítéséről és benyújtásáról a  Kormány számára, amely a  Kemény Ferenc Program
fejlesztési elemeire vonatkozóan tartalmazza a  beruházási programot, a  szükséges forrásigényt és ütemezést,
a beruházás megvalósítása, valamint az üzemeltetés feltételrendszerét;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
 8. felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelő kormánybiztost, hogy a 7. pont szerinti feladat teljesítése
során legyen fokozott figyelemmel az  Esztergom–Budapesti Főegyházmegye egyes fejlesztéseinek a  2020. évi
budapesti Eucharisztikus Világkongresszussal összefüggő támogatásáról szóló 1619/2016. (XI. 10.) Korm. határozat
7. pont a) alpontja szerinti feladatra;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 7. pont végrehajtásával összhangban
 9. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Kemény Ferenc Program előkészítése és ütemezett megvalósítása érdekében 744,8 millió
forint egyszeri jellegű átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015.
évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 17. Nemzeti Olimpiai Központ beruházás
támogatása jogcímcsoporton terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 45. Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja működési támogatása alcím javára,
a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a 9. pont szerinti forrás a KKBK Zrt. által felhasználható módon, e célokra rendelkezésre álljon, kiemelve a következő
munkarészeket:
a) tervpályázatok teljes körű műszaki és jogi előkészítése,
b) tervpályázatok lefolytatása,
c) a tervpályázatok eredményeinek elkészíttetése vizuális reprezentációs eszköz formájában,
d) kommunikációs feladatok;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 11. felhívja a belügyminisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálják meg a Ráckevei (Soroksári) Duna-ág
vízgazdálkodásának, vízminőségének javítása érdekében folyamatban lévő, részben európai uniós forrásból
megvalósuló KEHOP-1.3.1-15-2015-00002 azonosító számú projekt olyan irányú tartalombővítésének – vagy
egy új (KEHOP) európai uniós forrásból indításának – lehetőségét, amelynek keretében a  Dunai Evezős Központ
folyómedret érintő beavatkozási munkái is elvégezhetőek, továbbá az  ehhez szükséges intézkedéseket az  egyes
kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztossal egyetértésben terjesszék a Kormány elé;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 7. ponthoz igazodva
 12. visszavonja a  csepeli evezős és kajak-kenu központ megvalósításához szükséges egyes kérdésekről, valamint
a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1564/2014. (X. 2.) Korm. határozatot;
13. visszavonja az  egy budapesti kajak-kenu szlalom pálya megvalósíthatóságáról és lehetséges helyszíneinek
vizsgálatáról szóló 1239/2016. (V. 13.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2012. (XI. 16.) EMMI utasítása a közérdekű adatok megismerésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az
információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. § (6) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki. 1. § A közérdekű adatok megismerésére irányuló, az Emberi Erőforrások Minisztériuma kezelésében lévő közérdekű
és közérdekből nyilvános adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről szóló szabályzatot a
Mellékletben foglaltak szerint állapítom meg. 2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények intézésének rendjéről szóló 3/2007. (OK 17.) OKM
utasítás. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
254/2011. (XI. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kékesi Ferenc rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság szkopjei nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
450/2015. (XI. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Bozsik Yvette Vivinát 2015. november 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
505/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a helyes laboratóriumi gyakorlat ellenőrzéséről.
A Kormány az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló
2005. évi XCV.  törvény 32. § (4) bekezdés i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a  vegyi anyagok, így veszélyes anyagok, veszélyes keverékek, gyógyszerek, gyógyszer hatóanyagok és
segédanyagok, állatgyógyászati készítmények, növényvédő szerek, biocid anyagok, kozmetikumok,
élelmiszer adalékanyagok, takarmány adalékanyagok (a  továbbiakban együtt: anyagok) nem-klinikai
egészségügyi és környezetbiztonsági vizsgálataira, amelyek célja az  anyagok tulajdonságaira, az  emberi
egészség vagy a környezet szempontjából biztonságos voltukra vonatkozó adatok szerzése,
b) az a) pont szerinti vizsgálatot végző vizsgáló intézményre,
c) az a) pont szerinti vizsgálatok ellenőrzésére és az azt végző hatóságra,
d) bioanalitikai vizsgálatokat ellátó vizsgáló intézményeknek, az  Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés
egészségügyi Intézet (a  továbbiakban: OGYÉI) által lefolytatott helyes laboratóriumi gyakorlatára,
a nem-klinikai vizsgálatok szervezésére és lefolytatására vonatkozó ellenőrző tevékenységére,
e) az e rendelet szerinti vizsgálatok alá tartozó anyagok engedélyező hatóságaira.
2. § (1) A  vizsgáló intézmények a  helyes laboratóriumi gyakorlat (a  továbbiakban: GLP) követelményeinek megfelelő
működésének ellenőrzését, az  egyes vizsgálatok megfelelőségének ellenőrzését és a  vizsgálatok felülvizsgálatát,
valamint a GLP követelmények betartásának folyamatos ellenőrzését az OGYÉI végzi.
(2) A  növényvédő szerek vizsgálatát végző vizsgáló intézmények GLP ellenőrzésén a  földművelésügyi miniszter által,
a veszélyes anyagok, veszélyes készítmények vizsgálatát végző vizsgáló intézmények GLP ellenőrzésén az Országos
Közegészségügyi Intézet főigazgatója által kijelölt szakértő megfigyelőként részt vehet. Az  OGYÉI az  ellenőrzés
időpontjáról és helyszínéről legkésőbb 5 munkanappal az  ellenőrzés előtt értesíti a  földművelésügyi minisztert,
illetve az Országos Közegészségügyi Intézet főigazgatóját.
(3) Az ellenőrzés szempontjait a helyes laboratóriumi gyakorlat alkalmazásáról és ellenőrzéséről szóló 42/2014. (VIII. 19.)
EMMI rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(4) A  vizsgáló intézmény ellenőrzése során az  OGYÉI a  vizsgáló intézmény eljárásainak és gyakorlatának vizsgálatát
végzi el annak felmérése céljából, hogy a  vizsgáló intézményben mennyire tartják be a  GLP elveit. Az  ellenőrzés
kiterjed a vizsgáló intézmény irányítási rendszerének és eljárás-utasításainak ellenőrzésére, a GLP megfelelőségért
felelősséggel tartozó személyek meghallgatására, továbbá a  vizsgáló intézményben keletkezett adatok
minőségének és integritásának felmérésére.
3. § Az OGYÉI a 2. § (1) bekezdése szerinti ellenőrző tevékenységét GLP felügyelők útján végzi. Ennek keretében a GLP
felügyelő
a) a vizsgáló intézménynél ellenőrzést folytat le,
b) a vizsgálati jelentések és a rendelkezésre álló adatok alapján felülvizsgálja és ellenőrzi a GLP követelmények
betartását,
c) az ellenőrzés tapasztalatairól írásbeli jelentést készít,
d) az ellenőrzés eredménye alapján értékeli a vizsgáló intézmény és a vizsgálat GLP megfelelőségét.
4. § (1) Ha az OGYÉI megállapítja, hogy valamely GLP megfelelőségre hivatkozó vizsgáló intézmény olyan mértékben tért el
a GLP alapelveitől, hogy az veszélyezteti a vizsgálat megbízhatóságát, az általános közigazgatási rendtartásról szóló
törvényben foglalt jogkövetkezmények alkalmazása mellett a következő intézkedéseket teheti:
a) ajánlást bocsát ki az engedélyező hatóság számára arra vonatkozóan, hogy a vizsgálatot ne fogadja el,
b) felfüggeszti a  vizsgáló intézmény ellenőrzését vagy a  vizsgálatok felülvizsgálatát, valamint törli a  vizsgáló
intézményt a GLP Programból, illetve a GLP ellenőrzés alá vont vizsgáló intézmények meglévő listájából vagy
nyilvántartásából,
c) elrendeli az eltéréseket részletező nyilatkozat konkrét vizsgálati jelentésekhez történő csatolását.
 (2) Az OGYÉI a megtett intézkedésről haladéktalanul értesíti az Európai Unió Bizottságát (a továbbiakban: Bizottság), és
ha egy vizsgálat valamely engedélyező hatóság hatáskörébe tartozó anyagot érint, az engedélyező hatóságot.
(3) Ha egy vizsgáló intézmény valamely engedélyező hatóság kezdeményezésére lefolytatott GLP ellenőrzése során
megállapítást nyert a  GLP megfelelőség vagy attól csak a  vizsgálatok érvényességét nem befolyásoló eltérések
beazonosítására kerül sor, az OGYÉI nyilatkozatot bocsát ki arról, hogy a vizsgáló intézmény ellenőrzése megtörtént,
és az  a  GLP elveivel összhangban működik, a  feltárt hiányosságok korrigálására történő felszólítás megtörtént.
A  nyilatkozatnak tartalmaznia kell az  ellenőrzés időpontját és – szükség esetén – az  adott időpontban a  vizsgáló
intézményben ellenőrzött vizsgálati kategóriákat. E  nyilatkozatok felhasználhatók a  Gazdasági Együttműködés
és Fejlesztés Szervezete többi tagországában működő GLP ellenőrző hatóságoknak történő adatszolgáltatásra.
Az OGYÉI kérelemre a vizsgálatok felülvizsgálatát kérő engedélyező hatóság rendelkezésére bocsátja a nyilatkozat
alapjául szolgáló részletes jelentést.
(4) Ha a  vizsgáló intézmény ellenőrzését vagy a  vizsgálatok felülvizsgálatát követően az  OGYÉI korrekciós
intézkedéseket rendelt el, azok teljesítését ellenőrzi.
(5) Az  OGYÉI tájékoztatót tesz közzé az  alkalmazandó intézkedésekről abban az  esetben, ha a  vizsgáló intézmény
ellenőrzése vagy a vizsgálatok felülvizsgálata során, illetve azok elvégzése után a felügyelő a GLP alapelveitől való
eltérést állapít meg.
5. § (1) A (2) bekezdésben foglaltak kivételével, ha egy anyag vizsgálata megfelel e rendelet előírásainak, az OGYÉI vagy más
engedélyező hatóság a  GLP alapelveire hivatkozással nem tilthatja meg vagy nem kötheti feltételhez az  említett
anyagnak Magyarország területén történő forgalomba hozatalát.
(2) Ha az  OGYÉI vagy az  engedélyező hatóság megállapítja, hogy bár az  anyag vizsgálata a  GLP követelményeinek
megfelelően történt, de az  mégis veszélyt jelent az  emberre és a  környezetre, átmenetileg megtilthatja vagy
különleges feltételekhez kötheti az említett anyagnak Magyarország területén történő forgalomba hozatalát.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti intézkedést az  engedélyező hatóság foganatosította, arról tájékoztatja az  OGYÉI-t.
Az OGYÉI az intézkedésről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a döntés indokolásával.
(4) Ha a Bizottság a bejelentést követően intézkedést tesz, a döntést ennek megfelelően felül kell vizsgálni.
6. § (1) Az OGYÉI a hatósági ellenőrzés során akkor foglalhat le üzleti titkokat tartalmazó dokumentumokat, ha az azokra
való részletes hivatkozás feltüntetése szükséges a jelentésekben.
(2) Az  OGYÉI köteles biztosítani, hogy a  bizalmas adatkezelési kötelezettséget a  GLP felügyelők mellett a  bizalmas
adatokhoz a GLP alapelvek betartásának folyamatos ellenőrzésével kapcsolatos tevékenységük kapcsán hozzájutó
egyéb személyek is betartsák.
(3) A  vizsgáló intézmény ellenőrzéséről és a  vizsgálatok felülvizsgálatáról szóló jelentések tartalmát csak
az  engedélyező hatóságok és – szükség esetén – a  felülvizsgált vagy vizsgálatok ellenőrzésével érintett vizsgáló
intézmények, valamint a  vizsgálat megbízói ismerhetik meg, kivéve, ha e  jelentésekből törölték az  összes üzleti
szempontból érzékeny adatot és üzleti titkot.
(4) E  § tekintetében a  vizsgáló intézmény neve, a  GLP alapelveknek való megfelelése, továbbá az  egyedi
vizsgálóhelyeken lefolytatott ellenőrzések időpontja, illetve a  lefolytatott vizsgálatok felülvizsgálatának időpontja
nyilvános adatnak minősülnek, azok bárki által megismerhetőek.
7. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
8. § Ez a rendelet
a) a helyes laboratóriumi gyakorlat (GLP) ellenőrzéséről és felülvizsgálatáról szóló, 2004. február 11-i 2004/9/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, és
b) a  helyes laboratóriumi gyakorlat alapelveinek alkalmazására és annak a  vegyi anyagokkal végzett
kísérleteknél történő alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási
rendelkezések közelítéséről szóló, 2004. február 11-i 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
113/2010. (XI. 18.) OGY határozata a Magyar Nemzeti Bank Felügyelő Bizottsága elnökének és tagjainak megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés – a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 52/A. §-a (4)–(6) bekezdéseiben foglalt
rendelkezések alapján – a Magyar Nemzeti Bank Felügyelő Bizottsága
elnökének
Járai Zsigmondot,
tagjának
dr. Katona Tamást,
Madarász Lászlót,
dr. Róna Pétert,
dr. Szényei Gábor Andrást,
Varga Istvánt
megválasztja.
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
60/2010. (VII. 21.) ME határozata az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (Cotonou-i Megállapodás) második módosított szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján 1. felhatalmazom a külpolitikáért felelős minisztert, vagy az általa kijelölt személyt az egyrészről az afrikai, karibi és
csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt
Partnerségi Megállapodás módosított szövegének – a jóváhagyás fenntartásával – történő végleges megállapítására;
2. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Cotonou-i Megállapodás módosított szövege végleges
megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki; 3. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a szerződés végleges szövegének megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2016. (VIII. 31.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a polgári perrendtartás reformjával, az új szabályozási
rendszer kialakításával, továbbá a kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok irányítására és
összehangolására 2016. szeptember 1. napjától dr. Wopera Zsuzsannát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
a polgári perrendtartásról szóló törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és a Ksztv. 38. § (6) bekezdésben hivatkozott
kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
4. § (1) Ez az utasítás 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2016. (II. 15.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1952/2017. (XII. 13.) Korm. határozata a közfoglalkoztatás 2018. céljairól és a közfoglalkoztatás szempontjából kiemelt települések meghatározásáról.
1. A Kormány a közfoglalkoztatás 2018. évi céljaiként
a) az elsődleges munkaerőpiacon elhelyezhető álláskeresők közfoglalkoztatásból kilépésének ösztönzését;
b) a mezőgazdasági idénymunka szezonálisan kiugró munkaerő-szükségletének rugalmas módon történő
kiszolgálását;
c) a Start-munkaprogram folytatását, hosszabb időtartamú foglalkoztatási lehetőség biztosítását az  alacsony
iskolai végzettségű és a nyílt munkaerőpiacon elhelyezkedni nem tudó álláskeresők számára;
d) az elsődleges munkaerőpiacról kiszorultak, különösen a  munkaerőpiacon halmozottan hátrányban lévő,
foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesülő, illetve álláskeresési vagy szociális ellátásra nem jogosult
álláskeresők, az  alacsony iskolai végzettségűek, a  tartósan munka nélkül lévők (kiemelten a  megváltozott
munkaképességűek, a hajléktalanok, az elismert menekültek és oltalmazott jogállásúak, a roma nemzetiségű
álláskeresők, továbbá a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által működtetett „Határozott idejű bérleti szerződés”
programban részt vevő álláskeresők) foglalkoztatásának és foglalkoztathatóságának növelését, figyelembe
véve az álláskeresők ügyfélkategorizálási rendszerben történt besorolását;
e) a közfoglalkoztatással érintettek, különösen a  c)  pontban meghatározott célcsoportok – azon belül is
kiemelten a hátrányos helyzetű, 16–18 év közötti korosztály – munkaerőpiaci (re)integrációjához leginkább
szükséges és megfelelő, személyre szabott munkaerőpiaci szolgáltatásokhoz és képzésekhez való minél
szélesebb körben való hozzáférését;
f ) az értékteremtő, hasznos, helyi sajátosságokon alapuló, a  település önfenntartását elősegítő programok
támogatását;
g) a természeti és épített környezet védelmét, a  kulturális örökség elemeinek megóvását, a  gondozatlan
sírkertek rekonstrukciójának elősegítését, továbbá a  vasúti pályahálózat, illetve az  országos közúthálózat
környezetének tisztántartását, karbantartását;
h) a helyben megtermelt termények felhasználásával a  közétkeztetés minőségének javítását, e  tekintetben
az önellátó, önfenntartó települések kialakítását;
i) a civil és karitatív, valamint egyházi szervezetek közreműködésére fokozottan támaszkodva a  lakónépesség
komfortérzetének javítása érdekében a  rendezett közösségi terek kialakítását, e  szervezetek által
kezdeményezett, településfejlesztéshez, szociális ellátáshoz kapcsolódó kezdeményezések támogatását
a közfoglalkoztatás biztosításával, helyi szociális igényekhez kapcsolódó fejlesztések támogatásával;
j) a mezőgazdasági hasznosításra alkalmas területeken és zártkerti területeken gazdaságosan termelhető,
a  helyi közintézmények közétkeztetési igényeit kiszolgáló mezőgazdasági termékekre épülő, a  helyi
sajátosságokat figyelembe vevő, a korábbi években a közfoglalkoztatás keretében megvalósított fejlesztések
fenntartását, szükség esetén fejlesztését;
k) a roma lakosság lakhatásának, társadalmi integrációjának elősegítését;
l) a büntetés-végrehajtási intézetekből szabadultak társadalmi beilleszkedésének elősegítését;
m) a területi vízrendezési, vízkárelhárítási és mezőgazdasági vízhasznosítási feladatokban a közfoglalkoztatottak
bevonását;
n) a mezőgazdasági földterületek és az állami fenntartású közutak között külterületen fekvő, állami tulajdonban
lévő területek tisztántartását;
o) a bel- és külterületi közutak, önkormányzati kerékpárutak karbantartását és tisztántartását;
p) a parlagfű elleni védekezés megvalósítását az állami és önkormányzati fenntartású földterületeken;
q) a területi munkaerőpiaci különbségek kiegyenlítését, valamint a közfoglalkoztatás során szerzett jövedelem
által a közfoglalkoztatásban részt vevők korábbi életminőségének javítását;
r) az arra alkalmas közfoglalkoztatási programokban szociális szövetkezetek alakításának elősegítését, valamint
a  szociális szövetkezetek működési feltételeinek javítását célzó tevékenységek szakmai-módszertani
támogatását, az e célra biztosított uniós források elérésének elősegítését;
s) a vidék lakosságmegtartó képességének növelését
határozza meg.
2. A Kormány a  közfoglalkoztatás szempontjából kiemelt településeknek minősíti a  kedvezményezett települések
besorolásáról és a besorolás feltételrendszeréről szóló 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet 2. mellékletében szereplő
településeket, valamint a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 3. és
6. mellékletében szereplő, továbbá a regionális szempontból kedvezményezett járások településeit.
3. A Kormány egyetért azzal, hogy 2018. évi járási startmunka mintaprogramokat a  mezőgazdasági munkákhoz,
a vegetációs időszakhoz igazítva március hónapban el kell indítani, és a folyamatos működtetést a közfoglalkoztatói
igényeknek megfelelően, de legfeljebb 12 hónapon keresztül biztosítani kell.
4. Hatályát veszti az egyes munkaerőpiaci intézkedésekről szóló 1139/2017. (III. 20.) Korm. határozat
a) 1. pont e) alpontja;
b) 16. pontja;
c) 17. pontja.
5. Ez a határozat 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1645/2013. (IX. 17.) Korm. határozata a strukturális és kohéziós támogatásokból megvalósuló európai uniós programok finanszírozásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  strukturális és kohéziós támogatásokból megvalósuló európai uniós programok finanszírozásához
szükséges források biztosítása érdekében a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 5.  melléklet 3.  pontja alapján a  Kvtv. 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések
fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím jogcímcsoportjainak
250 000,0 millió forint összeggel történő túllépését – az  európai uniós támogatások Európai Bizottság általi
átutalását követően a  beérkező források megfelelő előirányzaton történő bevételi elszámolására és a  megnyitott
előirányzat-felhasználási keret visszarendezésére vonatkozó kötelezettség mellett – jóváhagyja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2012. (II. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Arman
Kirakossian rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Örmény Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2012. február 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1456/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a VEKOP-5.3.3-17-2017-00006 azonosító számú („Az Érd, Riminyáki út – Gellért utca csomópontjának fejlesztése” című) és a VEKOP-5.3.3-17-2017-00007 azonosító számú („Az Érd, Felső utca egy szakaszának felújítása forgalombiztonsági szempontok figyelembevételével” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a VEKOP-5.3.3-17-2017-00006 azonosító számú, „Az Érd, Riminyáki út – Gellért utca csomópontjának
fejlesztése” című és
b) a VEKOP-5.3.3-17-2017-00007 azonosító számú, „Az Érd, Felső utca egy szakaszának felújítása
forgalombiztonsági szempontok figyelembevételével” című
projektek (a  továbbiakban: projektek) támogatásának az  1.  melléklet szerinti növelésével, és az  európai
uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kormányrendelet) 6/A.  §-a alapján hozzájárul, hogy a  projektek keretemelése és
annak végrehajtása során a Kormányrendelet 5. §-a ne kerüljön alkalmazásra,
2. egyetért a projektek 1. pont szerinti többlettámogatásának a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program
5. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
132/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bus Szilveszter rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság jakartai nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar
Köztársaságnak Kelet-Timorban, a Fülöp-szigeteki Köztársaságban és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségénél (ASEAN,
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1135/2011. (V. 2.) Korm. határozata az állampolgársági eljáráshoz kapcsolódó jogszabályok végrehajtásához szükséges költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány
1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 3359,1 millió
forintnak a melléklet szerinti, elszámolási kötelezettséggel történő átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság
2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az átcsoportosításra azonnal az elszámolásra november 30.
2. egyetért az állampolgársági eljáráshoz kapcsolódó nyilvántartási és egyéb kérdések végrehajtásával összefüggésben
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala létszámának 43 fővel, a Külügyminisztérium
létszámának 3 fővel, a külképviseletek létszámának 33 fővel történő emelésével, valamint a Katonai Biztonsági
Hivatalnál két fő ideiglenesen való foglalkoztatásával.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
90/2008. (III. 21.) KE határozata rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti miniszter előterjesztésére dr. Horváth Imre rendőr ezredest
2008. március 15-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2008. március 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök