text:
101/2007. (V. 8.) Korm. rendelete a Deák Ferenc Ösztöndíjról.
A Kormány a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX.
törvény (a továbbiakban: felsőoktatási törvény) 153. §
(1) bekezdés 21. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendeli el:
1. § (1) A Deák Ferenc Ösztöndíj (a továbbiakban: ösztöndíj) célja, hogy – a hazai felsőoktatási intézmények oktatói-kutatói utánpótlásának elősegítésére – támogatásban
részesítse a kiemelkedő tudományos teljesítményt nyújtó
doktorjelölteket tudományos fokozatuk megszerzése érdekében.
(2) Az ösztöndíjpályázatot az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) évente hirdeti meg és
az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) honlapján teszi közzé.
(3) Az ösztöndíj adományozására a miniszter által létrehozott, 3 éves időtartamra megbízott 3 tagú kuratórium
(a továbbiakban: Kuratórium) az (1) bekezdésben megfogalmazott célkitűzések figyelembevételével – szakmai értékelés alapján, a pályázati felhívás szerinti számban – tesz
javaslatot.
(4) A Kuratórium működtetésével és a pályázati rendszerrel kapcsolatos technikai, pénzügyi, adminisztratív,
jogi és szervezési feladatokat a miniszter által megbízott
pályázatkezelő szerv (a továbbiakban: pályázatkezelő
szerv) látja el.
2. § (1) Az ösztöndíjat a miniszter adományozza, legfeljebb
10 hónapos időtartamra. Az ösztöndíj egy alkalommal
nyerhető el. A pályázatot elnyert ösztöndíjasok névsorát a
miniszter a Minisztérium honlapján teszi közzé.
(2) Az ösztöndíjas kötelezettséget vállal arra, hogy az
ösztöndíjas időszakon belül elkészíti és benyújtja doktori
értekezését.
(3) Az ösztöndíjas az ösztöndíjas jogviszony időszakában központi költségvetési forrásból egyéb ösztöndíjjal
nem rendelkezhet.
3. § Doktorjelölti ösztöndíjra pályázhatnak azok a disszertációjuk témájában kiemelkedő tudományos teljesítményt
nyújtó doktorjelöltek, akik
a) a pályázat benyújtásának évében még nem töltik be
36. életévüket, és
b) a felsőoktatási intézménnyel vagy felsőoktatási intézménybe kihelyezett MTA-kutatócsoporttal teljes munkaidős közalkalmazotti jogviszonyban vagy teljes idejű munkaviszonyban állnak.
4. § (1) A pályázatokat a pályázatkezelő szerv címére elküldve, magyar nyelven kell benyújtani a pályázati felhívással egy időben közzétett formanyomtatványok alkalmazásával, valamint a jelen rendeletben és a pályázati kiírásban meghatározott egyéb mellékletekkel együtt. A pályázat benyújtására rendelkezésre álló idő nem lehet kevesebb 30 napnál.
(2) A pályázónak a pályázathoz mellékelni kell:
a) szakmai életrajzát;
b) az ösztöndíjas-időszakra tervezett, a disszertáció el
készítésének részletes programját (egyéni munkatervet);
c) a doktori iskola ajánlását;
d) a doktori tanács igazolását a doktorjelölti jogviszony
létrejöttéről;
e) a felsőoktatási intézmény igazolását a 3. § b) pont
szerinti jogviszony fennállásáról;
f) a felsőoktatási intézmény szándéknyilatkozatát arról,
hogy szerződésben vállalja az ösztöndíj folyósításában
történő együttműködést.
(3) A pályázathoz csatolható minden olyan dokumentum, amelyet a pályázó a pályázat elbírálásának szempontjából fontosnak tart.
5. § (1) A pályázat értékelésének szempontjait a kiíró a pályázat meghirdetésekor, a pályázati feltételek részeként
nyilvánosságra hozza.
(2) A formailag hibás pályázati kérelmeket a miniszter – a Kuratórium erre irányuló javaslata alapján – érdemi
elbírálás nélkül elutasítja, és erről a pályázót a pályázatkezelő szerv értesíti.
(3) A pályázatokat a Kuratórium a pályázati dokumentáció adatai, a pályázó korábbi tevékenysége és az egyéni
munkaterv alapján értékeli. A benyújtott pályázatok elbírálására rendelkezésre álló idő nem lehet kevesebb 30 napnál. A pályázó számára biztosítani kell annak lehetőségét,
hogy pályázata értékelésébe betekintsen.
(4) A miniszter a Kuratórium javaslata alapján dönt.
6. § (1) A pályázat nyertesei az egyéni munkatervükben vállalt tevékenységükhöz ösztöndíjban részesülnek.
(2) Az ösztöndíj folyósításának feltétele, hogy a pályázatot elnyert személy és a Minisztérium közötti szerződéssel ösztöndíjas jogviszony jöjjön létre.
(3) Az ösztöndíj pénzügyi fedezetét a Minisztérium
költségvetésében megtervezett előirányzat tartalmazza.
(4) Az ösztöndíjat a Minisztérium és a felsőoktatási intézmény között megkötött szerződésben foglaltak szerint
folyósítja a Minisztérium.
7. § Az ösztöndíjas a 6. § (2) bekezdése szerinti szerződésben meghatározott feltételek alapján az ösztöndíj befejezését követően – 30 napon belül – szakmai beszámolót készít
a vállalt feladatok teljesítéséről, valamint mellékeli a doktori iskola igazolását a disszertáció beadásáról, amely dokumentumokat az ösztöndíjas a Kuratórium részére, a pályázatkezelő szerv címére küldi meg.
8. § (1) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik, amennyiben
az ösztöndíjas
a) a pályázat benyújtásakor szükséges feltételeknek
már nem felel meg, illetve ezek a feltételek már nem állnak
fenn,
b) nem teljesíti a szerződésben vállalt bármely kötelezettségét, vagy
c) az ösztöndíjról lemond. (2) Az ösztöndíjast az (1) bekezdésben meghatározott
esetekben
a) a letöltött ösztöndíjas időszakra vonatkozóan beszámolási, illetve
b) a jogosulatlanul felvett összeget illetően visszafizetési
kötelezettség terheli.
9. § Az ösztöndíjas időszak alatt – az ösztöndíjjal összefüggésben – létrejött és az ösztöndíjas által publikált valamennyi munkán fel kell tüntetni, hogy az ösztöndíj támogatásával készült.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az ösztöndíj összege a 2007/2008. tanévben havi
100 ezer forint.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a Deák Ferenc Ösztöndíjról szóló 57/2004. (III. 31.)
Korm. rendelet,
b) a Széchenyi István Ösztöndíjról szóló 6/2001.
(II. 23.) OM rendelet, valamint az azt módosító 24/2002.
(V. 17.) OM rendelet,
c) a Békésy György Posztdoktori Ösztöndíjról szóló
7/2001. (II. 23.) OM rendelet, valamint az azt módosító
23/2002. (V. 17.) OM rendelet,
d) a Szent-Györgyi Albert Ösztöndíjról szóló 10/2002.
(IV. 12.) OM rendelet,
e) az egyes felsőoktatási ösztöndíjakról szóló miniszteri rendelet módosításáról szóló 5/2006. (II. 24.) OM rendelet.
(4) A (3) bekezdésben felsorolt rendeletek hatályon kívül helyezése nem érinti a már megállapított ösztöndíjakat,
azokat a megkötött szerződések alapján, változatlan feltételek szerint folyósítani kell. Az egyes felsőoktatási ösztöndíjakról szóló miniszteri rendelet módosításáról szóló
5/2006. (II. 24.) OM rendeletben meghatározott kuratórium változatlan összetételben látja el az ösztöndíjakkal
kapcsolatos feladatokat.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
166/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Balogh Krisztinát
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2012. (III. 28.) OGY határozata „Megemlékezés napja a kuláküldözések idején tönkretett magyar gazdákról”.
1. Az Országgyűlés ebben a határozatban elítéli a kommunista diktatúra idején a magyar középparasztsággal szemben
tanúsított, kegyetlen üldöztetést és megkülönböztetést. 2. Az Országgyűlés javasolja, hogy a kuláküldözés történetéről, körülményeiről méltó módon, rendszeresen
emlékezzenek meg, mely megemlékezések során a fiatal nemzedékek megismerhetik a magyar középparaszti réteg
szenvedését. 3. A megemlékezés napja minden év június 29-e Péter-Pál napja, amely régi hagyomány szerint a betakarítás kezdetének
napja, a parasztság ünnepe volt. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1205/2019. (IV. 17.) Korm. határozata Szolnok megyei jogú város sportjának támogatásáról.
A Kormány
 1. figyelemmel Szolnok megyei jogú város (a  továbbiakban: Szolnok) sportéletének hagyományaira és
eredményességére, elismerve Szolnok sportéletének helyi közösségre irányuló, országos hatásokkal is bíró
értékteremtő és közösségi kohéziós hatásait, egyetért Szolnok egyes kiemelt sportágainak támogatásával
(a  továbbiakban: Támogatás), és ennek keretében a  Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) sportcélú feladatainak ellátását biztosító költségvetési támogatás nyújtásával;
2. egyetért azzal, hogy a Támogatás keretében
a) a szolnoki vízilabda sportág sportcélú működéssel összefüggő üzemeltetési feladatokra 121 000 000 forint,
b) a szolnoki labdarúgás sportág sportcélú működéssel összefüggő üzemeltetési feladatokra 100 000 000 forint
központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon a  2.  pont a) és
b)  alpontja szerinti feladatok megvalósításához szükséges 221  000  000 forint központi költségvetési többletforrás
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet
XX.  Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység
támogatása alcím, 6. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló
feladatok támogatására, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. május 15.
 4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 3. pont alapján biztosított forrás terhére az Önkormányzat részére
adjon ki támogatói okiratot elszámolási kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig
visszafizetési kötelezettség rögzítésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2012. (V. 2.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a bűnözés leküzdésében történő együttműködésről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a bűnözés leküzdésében történő
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1430/2014. (VII. 31.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) közötti Székhely-megállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Európai Rendőrakadémia (CEPOL) és Magyarország Kormánya közötti Székhely-megállapodás
(a továbbiakban: Székhely-megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Székhely-megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Székhely-megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a  Székhely-megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a  Székhely-megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak az  Országgyűléshez történő benyújtását. A  törvényjavaslat
előadójaként a Kormány a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
372/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Fodorné dr. Lettner Erzsébetet 2019. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1288/2011. (VIII. 22.) Korm. határozata a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. tőkerendezése céljából a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szánt tartalék terhére történő költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 8521,1 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a MALÉV Magyar Légiközlekedési Zrt. tőkerendezése érdekében a Magyar
Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím 4. Állami tulajdoni
részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával
kapcsolatos kifizetések jogcímre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1572/2019. (X. 14.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Marokkói Királyság Kormánya között létrejött, az  elítélt személyek
átszállításáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az  Országgyűléshez történő benyújtását. A  törvényjavaslat előadójának
a Kormány az igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1817/2014. (XII. 19.) Korm. határozata az Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács Demokrácia-központok tevékenységének, valamint az erdélyi szórványkollégiumok működési és beruházási költségei finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács Demokrácia-központok működésének finanszírozásához 50,0 millió
forint, az  erdélyi szórványkollégiumok működési és beruházási költségei finanszírozásához 511,5 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok
programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítés tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelő miniszterelnök-helyettes
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
32/2017. (XII. 13.) BM utasítása a Belügyminisztérium ellenőrzési nyomvonaláról, integrált kockázatkezeléséről és a szervezeti integritást sértő események kezelésének eljárásrendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 69.  § (2)  bekezdésében, valamint a  költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 3. §-ában foglaltaknak megfelelően a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás hatálya a Belügyminisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) működési folyamataira terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) ellenőrzési nyomvonal: a  Minisztérium működési folyamatainak táblázattal szemléltetett leírása, amely
tartalmazza különösen a  felelősségi és információs szinteket és kapcsolatokat, az  irányítási és ellenőrzési
folyamatokat, lehetővé téve azok nyomonkövetését és utólagos ellenőrzését;
b) folyamatgazda: a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás
szerinti önálló szervezeti egység vezetője, akinek kötelessége az adott folyamatra vonatkozó, a sajátosságokat
is figyelembe vevő ellenőrzési nyomvonal elkészítése és folyamatos felülvizsgálata, továbbá a kockázatkezelés
végrehajtása és a kockázatok változásának folyamatos nyomon követése;
c) kockázat: olyan esemény, tevékenység vagy tevékenység elmulasztása, amely a  jövőben bizonyos
valószínűséggel bekövetkezik, és bekövetkezése esetén általában negatív hatása van a Minisztérium céljainak
elérésére;
d) Kockázatkezelési Bizottság: az ellenőrzési nyomvonalak és a kockázatkezelés koordinálásáért felelős szervezet;
e) működési folyamat: a  szervezeti célok megvalósulása érdekében tudatosan megtervezett lépések,
tevékenységek és cselekedetek sorozata;
f ) szervezeti integritást sértő esemény: minden olyan esemény, amely a  szervezetre vonatkozó szabályoktól,
valamint a jogszabályi keretek között a Minisztérium vezetője által meghatározott szervezeti célkitűzéseknek,
értékeknek és elveknek megfelelő működéstől eltér.
2. Az ellenőrzési nyomvonal 3. § Az ellenőrzési nyomvonal kialakításának célja, hogy egy adott folyamatra vonatkozóan áttekintést adjon a vezetőknek,
a  belső és külső ellenőröknek és a  folyamatban részt vevő munkatársaknak az  adott tevékenység tartalmáról,
a  feladatellátás jogszabályi vagy egyéb alapjairól, a  nyomvonal kialakításához alapul szolgáló dokumentumokról,
a  feladatellátásért felelős személyekről, a közreműködő szervezeti egységekről, a  folyamatba épített kontrollokról,
a  feladatellátás ellenőrzéséről, az  ellenőrzés végrehajtásának módjáról, a  kockázati eseményekről, a  pénzügyi
teljesítés, valamint a könyvekben való nyilvántartás elvégzéséről.
4. § A Minisztérium valamennyi működési folyamata tekintetében el kell készíteni az ellenőrzési nyomvonalat.
5. § A folyamatgazda felelős az ellenőrzési nyomvonal elkészítéséért, amely a szervezeti egység ügyrendjének részeként,
az 1. melléklet szerinti formában kerül kiadásra.
6. § Az  ellenőrzési nyomvonalat a  folyamatgazda szükség szerint, de legalább évente egyszer, legkésőbb szeptember
30-ig felülvizsgálja.
7. § Az  ellenőrzési nyomvonal tervezetét és módosítási javaslatát a  folyamatgazda megküldi a  Kockázatkezelési
Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság), amely a tervezettel vagy a módosítási javaslattal kapcsolatos észrevételeiről,
javaslatairól 15 napon belül tájékoztatja a  szervezeti egység vezetőjét. A  önálló szervezeti egység vezetője ennek
figyelembevételével kezdeményezi a szervezeti egység ügyrendjének módosítását.
8. § A  Bizottság feladata az  önálló szervezeti egységek ellenőrzési nyomvonalának, kockázatazonosításának és
kockázatelemzésének koordinálása, véleményezése és az ezek tartalmára vonatkozó javaslattétel. A Bizottság elnökét
a  közigazgatási államtitkár jelöli ki, tagjai az  integritás tanácsadó, az  önálló szervezeti egységek vezetői közül
a Minisztérium államtitkárai, helyettes államtitkárai, valamint a kabinetfőnök által delegált 1-1 személy.
9. § A  Bizottság titkársági feladatainak ellátásáról a  Bizottság elnöke gondoskodik. A  Bizottság ülésein az  Ellenőrzési
Főosztály kijelölt munkatársa tanácsadói tevékenysége keretében vesz részt.
10. § A Bizottság működési rendjét maga határozza meg. A Bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer tart ülést.
3. Integrált kockázatkezelés 11. § Az  integrált kockázatkezelés magába foglalja a  kockázatok azonosítását, elemzését, értékelését és kezelését.
A  rendszer működtetésének célja a  Minisztérium működési folyamataiban rejlő kockázatok elemzése, értékelése,
valamint az  egyes kockázatokkal kapcsolatban szükséges kockázatkezelési válaszlépések meghatározása és
a kockázatkezelés folyamatos nyomonkövetése.
12. § Az  integrált kockázatkezelési rendszer koordinálásával kapcsolatos feladatokat az  integritás tanácsadó látja el.
A folyamatgazdáknak együtt kell működniük az integrált kockázatkezelési rendszer koordinálásával kijelölt szervezeti
felelőssel.
13. § Az  integrált kockázatkezelésért a  folyamatgazda a  felelős, aki felméri, meghatározza és csoportosítja a  szervezeti
egységet érintő valamennyi kockázatot a  szervezeti és az  annak alárendelt tevékenységi célokkal összhangban,
az ellenőrzési nyomvonalban megjelölt tevékenységek és kockázati események alapján a 2. melléklet szerinti táblázat
kitöltésével.
14. § A kockázatokat azonosításuk és fontossági sorrendjük meghatározása után, negatív hatásaik mérséklése, csökkentése
vagy megszüntetése céljából, a kockázat értékelésétől függően kezelni kell.
15. § A folyamatgazda a beazonosított kockázati esemény vonatkozásában megállapítja a bekövetkezés valószínűségét
és a kockázat bekövetkezése esetén annak hatását, ezek alapján pedig a kockázati értéket (alacsony, közepes, magas)
a 2. melléklet szerinti táblázat kitöltésével.
16. § Alacsony kockázat esetén intézkedésre nincs szükség, a közepes és magas kockázati esemény intézkedést igényel.
A kockázat kezelésének módját minden egyes kockázat esetében külön kell meghatározni.
17. § A  kockázatkezelési válaszlépéseket várható kockázatcsökkentő hatásuk és megvalósítási költségük összevetésével
kell értékelni. A kockázatkezelés főbb módszerei a következők:
a) a kockázat megszüntetése, bekövetkezésének megelőzése, elkerülése,
b) a kockázat negatív hatásának csökkentése,
c) a kockázat bekövetkezése esetén annak tűrése.
18. § A folyamatgazda a kockázat-nyilvántartási kötelezettségének a 2. mellékletben meghatározott táblázat kitöltésével
tesz eleget.
19. § A folyamatgazda az azonosított kockázati tényezők főfolyamatonként történő értékelését a 3. melléklet kitöltésével
látja el. Az egyes kockázati tényezők értékelése mind bekövetkezési valószínűségük, mind a szervezetre gyakorolt
hatásuk alapján 1-től 5-ig terjedő skálán történik, amelyek szorzatainak összege adja a főfolyamat kockázati értékét
az alábbiak szerint:
a) Alacsony kockázat (A): 1–60 pont,
b) Közepes kockázat (K): 61–120 pont,
c) Magas kockázat (M): 121–175 pont.
20. § Az  integrált kockázatelemzést a  folyamatgazda az  ellenőrzési nyomvonal felülvizsgálatával egyidejűleg szükség
szerint, de legalább évente egyszer, legkésőbb szeptember 30-ig felülvizsgálja.
21. § A  kockázatelemzés tervezetét és a  felülvizsgált kockázatelemzést a  folyamatgazda a  szolgálati út betartásával
megküldi a  Bizottságnak, amely a  kockázatelemzéssel kapcsolatos észrevételeiről 15 napon belül tájékoztatja
a folyamatgazdát. Az önálló szervezeti egység vezetője ennek figyelembevételével kezdeményezi a szervezeti egység
ügyrendjének módosítását.
22. § A Bizottság a véglegesített kockázatelemzések alapján tájékoztatja a közigazgatási államtitkárt a folyamatgazda által
magas kockázati értékűnek minősített kockázati eseményekről és szükség esetén a  közepes kockázati értékű
eseményekről is.
4. Szervezeti integritást sértő eseménykezelés 23. § A szervezeti integritást sértő eseményekkel kapcsolatos intézkedések célja, hogy
a) hozzájáruljanak a  különböző jogszabályokban, közjogi szervezetszabályozó eszközökben és belső
szabályzatokban meghatározott előírások megszegésének, a  szabálytalanság kialakulásának
megakadályozásához,
b) biztosítsanak keretet ahhoz, hogy a  rendelkezések, előírások sérülésének, megsértésének feltárása esetén
helyreálljon a megfelelő állapot, valamint
c) megtörténjen a  hibák, hiányosságok, tévedések, etikai vétségek, szervezeti kultúrát sértő események
korrigálása, a felelősség megállapítása, az intézkedések végrehajtása.
24. § A szervezeti integritást sértő esemény megelőzése érdekében:
a) a  szabályozási és koordinációs helyettes államtitkár biztosítja a  Minisztérium feladatellátását érintő
jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és a belső szabályzatok meglétét, megfelelőségét,
b) az önálló szervezeti egység vezetője szabálytalanság esetén megteszi a szükséges és hatékony intézkedéseket.
25. § A szervezeti integritást sértő esemény észlelése történhet:
a) miniszter, államtitkár, helyettes államtitkár, kabinetfőnök részéről,
b) az önálló szervezeti egység vezetője részéről,
c) a nem önálló szervezeti egység vezetője vagy a Minisztérium munkatársa részéről,
d) az Ellenőrzési Főosztály által,
e) külső ellenőrzési szerv által, valamint
f ) külső bejelentés alapján.
26. § (1) Ha a  miniszter, államtitkár, helyettes államtitkár vagy a  kabinetfőnök észlel szervezeti integritást sértő eseményt,
akkor megteszi a  szükséges intézkedést annak megszüntetésére, vagy ennek érdekében kijelöli valamely önálló
szervezeti egység vezetőjét.
(2) Ha az  önálló szervezeti egység vezetője észlel szervezeti integritást sértő eseményt, akkor a  feladat, hatáskör és
felelősségi rendnek megfelelően intézkedik annak megszüntetésére.
(3) Ha a nem önálló szervezeti egység vezetője vagy a Minisztérium munkatársa szervezeti integritást sértő eseményt
észlel, erről írásban tájékoztatja az önálló szervezeti egység vezetőjét, vagy ha az önálló szervezeti egység vezetője
az ügyben érintett, a szakterületet irányító államtitkárt, helyettes államtitkárt vagy kabinetfőnököt.
(4) Ha az  Ellenőrzési Főosztály az  ellenőrzési tevékenysége során szervezeti integritást sértő eseményt észlel,
a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) és a hatályos Belső Ellenőrzési Kézikönyv rendelkezéseinek megfelelően jár el.
(5) Ha külső ellenőrzési szerv szervezeti integritást sértő eseményt észlel, az  ellenőrzési jelentés szabálytalanságra
vonatkozó megállapításai alapján, a  Korm. rendeletben meghatározottak szerint intézkedési terv készül annak
felszámolása érdekében. Külső ellenőrzési szerv által történő szervezeti integritást sértő esemény megállapítását
követően, amennyiben a  felelősség eldöntéséhez vagy a  hasonló esetek megelőzése érdekében szükséges
intézkedések meghatározásához nem áll rendelkezésre elég információ, további vizsgálat is elrendelhető.
(6) Ha külső bejelentés alapján történik a  szervezeti integritást sértő esemény észlelése, a  Minisztérium közérdekű
bejelentéseket kezelő szervezeti egysége fogadja a  bejelentést, és intézkedés céljából megküldi azt az  illetékes
szervezeti egységnek, annak vezetője érintettsége esetén a  szakterületet irányító államtitkárnak, helyettes
államtitkárnak vagy kabinetfőnöknek.
27. § A szervezeti integritást sértő eseményekről készült, a 25. § (3) bekezdése szerinti, írásban történő tájékoztatás legalább
a következő adatokat tartalmazza:
a) az elkövetés helye, ideje,
b) a szervezeti integritást sértő eseményt elkövető neve (ha ismert), beosztása,
c) a megsértett szabály megjelölése,
d) a szervezeti integritást sértő esemény rövid leírása, körülményei,
e) a keletkezett kár összegének becsült összege,
f ) a következmények felszámolására tett intézkedések,
g) javaslat a hasonló esetek elkerülésére,
h) javaslat a követendő eljárásra,
i) az elkövetéssel kapcsolatos enyhítő, súlyosbító, vagy más lényegesnek ítélt körülmények.
28. § A tényállás teljes körű tisztázása érdekében az önálló szervezeti egység vezetője a vizsgálat lefolytatására az Ellenőrzési
Főosztály vezetőjét kérheti fel. Az Ellenőrzési Főosztály vezetője miniszteri jóváhagyás esetén a vizsgálatot lefolytatja,
ennek során indokolt esetben külső szakértőt is igénybe vehet.
29. § Az önálló szervezeti egység vezetője gondoskodik a szervezeti integritást sértő esemény és az azzal kapcsolatban
lefolytatott vizsgálat iratainak nyilvántartásáról. Az önálló szervezeti egység vezetője a 4. mellékletben meghatározott
adattartalmú nyilvántartást vezet a szakterületén bekövetkezett szervezeti integritást sértő eseményekről.
30. § Amennyiben a  szervezeti integritást sértő esemény olyan jellegű, hogy fegyelmi, polgári, büntetőeljárás stb.
kezdeményezése indokolt, a szükséges intézkedéseket az önálló szervezeti egység vezetője az arra illetékes szervek
eljárása érdekében megteszi.
31. § A feltárt szervezeti integritást sértő eseményekről az önálló szervezeti egység vezetője félévente (a félévet követő
hónap 15. napjáig) tájékoztatja a szabályozási és koordinációs helyettes államtitkárt a 4. melléklet megküldésével.
5. Átmeneti rendelkezések és hatálybalépés 32. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
33. § Hatályát veszti a  Belügyminisztérium ellenőrzési nyomvonaláról, kockázatkezeléséről és a  szabálytalanságok
kezelésének eljárásrendjéről szóló 30/2013. (XII. 16.) BM utasítás.
34. § Az utasítás alapján a felülvizsgálatot a folyamatgazdáknak 2018. év tekintetében legkésőbb 2018. szeptember 30-ig
kell elvégezniük.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
273/2017. (VII. 25.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
d) pontja és (3) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Bara Zoltán, a  Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e  megbízatása 2017. július 31-ei hatállyal
megszűnik.
Budapest, 2017. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
188/2010. (XI. 12.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének, valamint jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) bekezdése, 4. § (5) bekezdése
és 5. §-a alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról szóló 2010. évi
XLIV. törvény egésze, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) bekezdése, 4. §
(5) bekezdése és 5. §-a nemzetközi szerződésbe ütközése megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az indítványozó a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról szóló 2010. évi XLIV. törvény
(a továbbiakban: Áptm.) egésze, valamint egyes rendelkezései, nevezetesen a 2. § (2) – (3) bekezdései és a 3. §-a
alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezte.
Az indítványozó beadványában részletesen kifejtette, hogy az Áptm. egésze és a megjelölt rendelkezései
az Alkotmány 7. § (1) bekezdését sértik, több okból. Egyrészt tartalmát tekintve nemzetközi szerződési
kötelezettségekkel ellentétes a kedvezményes honosítás és visszahonosítás új feltételeinek megállapítása, amely
letelepedés nélkül, pusztán nyelvtudás és valamikori magyar állampolgár felmenő léte esetén lehetővé teszi a magyar
állampolgárság megszerzését. Másrészt a törvényalkotás módja – képviselői önálló indítványként, a Kormány
megalakulását megelőzően, az érintett más államokkal nemzetközi szerződésben előírt egyeztetési
kötelezettségének mellőzésével alkotta meg az Országgyűlés – az, ami az indítványozó szerint nemzetközi
szerződésbe ütközik, így például az 1997. évi XLIII. törvénnyel kihirdetett, a Magyar Köztársaság és a Szlovák
Köztársaság között Párizsban, 1995. március 19-én aláírt, a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről
 szóló Szerződésbe, továbbá a 2002. évi III. törvénnyel kihirdetett, az Európa Tanács keretében, 1997. november 6-án
kelt, az állampolgárságról szóló Európai Egyezménybe.
Az Alkotmány 2. § (2) bekezdésének sérelmét jelenti az indítványozó értelmezésében, hogy „az Áptm. megalkotásával
lehetővé vált, hogy a kedvezményesen honosítottak valahol Magyarországon (...) bejelentkezzenek (...)[e]zzel pedig
(...)részt vehetnek a választásokon”. Az a helyzet pedig, „amikor előfordulhat, hogy nem a Magyarországon élők,
hanem a szomszéd országokban élő honosítottak szavazatai döntik el a választások eredményét” ellentétes
a népszuverenitás alkotmányos elvével.
Minderre tekintettel az indítványozó az alkotmányellenesség megállapítását és az Áptm. egészének megsemmisítését
kérte.
2. Az indítványozó a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) módosításáról szóló törvény,
az Áptm. egésze és egyes rendelkezései alkotmányossága vizsgálatát kezdeményezte. Az Alkotmánybíróság állandó
gyakorlata, hogy nem a módosító rendelkezéseket megállapító és hatályba léptető, hanem a módosított rendelkezéseket
magába foglaló (inkorporáló) jogszabály rendelkezéseit vizsgálja [8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.].
Az Alkotmánybíróság vizsgálata ezért az Ápt. indítvánnyal érintett, hatályos rendelkezéseire is irányult.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján,
valamint közvetlenül gyakorolja.”
„7. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja
továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját.”
2. Az Ápt. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„4. § (1) Kérelmére honosítható a nem magyar állampolgár, ha:
(...)
b) a magyar jog szerint büntetlen előéletű és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság előtt büntetőeljárás nincs
folyamatban;
(...)
d) honosítása a Magyar Köztársaság közbiztonságát és nemzetbiztonságát nem sérti;
(...)
(3) Az (1) bekezdés b) és d) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén – kérelmére – kedvezményesen
honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenője magyar állampolgár volt vagy valószínűsíti
magyarországi származását, és magyar nyelvtudását igazolja.
(...)
(5) Az (1)–(2) és (4) bekezdésekben meghatározott időtartamú, folyamatos magyarországi lakóhelytől kiskorú
tekintetében el lehet tekinteni, ha honosítását a szülőjével együtt kéri, vagy szülője a magyar állampolgárságot
megszerezte.”
„5. § Kérelmére visszahonosítható a 4. § (1) bekezdés b) és d) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén
az a személy, akinek magyar állampolgársága megszűnt, és magyar nyelvtudását igazolja.”
III. Az indítvány nem megalapozott.
1. Az indítványozó az Alkotmány 2. § (2) bekezdésében foglalt, a népszuverenitás elvének sérelmét abban látja, hogy
– álláspontja szerint – az Ápt. módosítása eredményeként előfordulhat, hogy nem a Magyarországon élők, hanem
a szomszéd országokban élő honosítottak szavazatai döntik el az országgyűlési képviselői választások eredményét.
Az Alkotmánybíróság a 22/1993. (IV. 2.) AB határozatában kiemelte, hogy az Alkotmány „2. § (2) bekezdésében
meghatározott népszuverenitás elsődlegesen az ország választópolgárainak abban a jogában fejeződik ki, hogy
választással létrehozzák a legfelsőbb államhatalmi és népképviseleti szervet és többségi szavazással döntsenek
az országos népszavazásra bocsátott kérdésekről. (...) A népszuverenitás alanya az ország választópolgárainak
összessége” (ABH 1993, 182, 186.). Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a népszuverenitás alkotmányos
tartalma és az Ápt. érintett rendelkezései között alkotmányjogi szempontból nincs értékelhető, közvetlen
összefüggés. Az Ápt. indítvánnyal érintett szabályai ugyanis nem változtattak a népszuverenitás gyakorlásának
lényegét jelentő választójogi szabályokon. Az érdemi összefüggés hiánya az indítvány elutasítását eredményezi
[54/1992. (X. 29.) AB határozat, ABH 1992, 266, 267.], az Alkotmánybíróság ezért az indítványt ebben a részében, mint
megalapozatlant, elutasította.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi továbbá, hogy az indítványozó által sérelmezett helyzet a hatályos jogszabályok
összefüggésében nem állhat elő. A jelenlegi jogi szabályozás értelmében ugyanis az országgyűlési képviselők
választásán választójoga a magyarországi lakóhellyel rendelkező nagykorú magyar állampolgároknak van [Alkotmány
70. § (1) bekezdés]. A lakóhely annak a lakásnak, háznak stb. a címe, ahol a polgár életvitelszerűen él [a polgárok
személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Tv.) 5. §
(2) bekezdése]. A tartózkodási hely pedig annak a lakásnak a címe, ahol az érintett – lakóhelye végleges elhagyásának
szándéka nélkül – három hónapnál hosszabb ideig tartózkodik [Tv. 5. § (3) bekezdése]. A lakóhely és a tartózkodási hely
létesítését, megszüntetését, megváltozását három napon belül kell az illetékes jegyzőnél bejelenteni [Tv. 26. §
(1) bekezdés]. Érvénytelen az a lakcímadat, amelyről a jegyző azt állapítja meg, hogy az nem valós [Tv. 26. §
(4) bekezdés]. Aki pedig szándékosan a valóságnak nem megfelelő adatot jelent be akár lakóhelyként, akár
tartózkodási helyként, szabálysértést követ el és pénzbírsággal sújtható [az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999.
(XII. 28.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdés b) pontja]. További garanciát jelent, hogy az adott szavazókörben
a választójoggal rendelkezők névjegyzékét – amely többek között tartalmazza a választópolgár lakcímét –
közszemlére kell tenni és ez idő alatt a névjegyzékbe való felvétel (törlés, kihagyás) miatt kifogással lehet élni
[a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 13. § (2) bekezdése, 14. § (1) bekezdése és a 20/E. § (1) bekezdése].
Eszerint tehát az életvitelszerűen nem Magyarországon élő, vagyis magyarországi lakóhellyel nem rendelkező magyar
állampolgár nem vehet részt a népszuverenitás részét képező országgyűlési képviselői választáson.
2. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 44. §-a értelmében jogszabály
nemzetközi szerződésbe ütközését az Abtv. 21. § (3) bekezdésében meghatározott szervek vagy személyek
(az Országgyűlés, annak állandó bizottsága vagy bármely országgyűlési képviselő, a köztársasági elnök, a Kormány
vagy annak tagja, az Állami Számvevőszék elnöke, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, a legfőbb ügyész) indítványozhatják.
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy az indítványozó nem tartozik a nemzetközi szerződésbe
ütközés vizsgálatának kezdeményezésére jogosultak körébe. Az Alkotmánybíróság erre tekintettel
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § c) pontja alapján az Áptm. megalkotásának
eljárását és az Ápt. módosított tartalmát nemzetközi szerződésbe ütközőnek minősítő indítványi részt visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat Magyar Közlönyben való közzétételét az ügy jelentőségére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
49/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
Bertáné dr. Bényi Krisztinát,
dr. Bíró Attilát,
dr. Fürjes Zoltánt és
Steiner Attilát
– 2018. június 1-jei hatállyal –, Szepessy Tamást
– 2018. június 2-ai hatállyal –, dr. Bajzáth Edinát
– 2018. június 4-ei hatállyal –, dr. Franczel Richárdot és
dr. Schaller-Baross Ernőt
– 2018. június 5-ei hatállyal –, Nagy Zoltánt és
dr. Schmitt Pál Pétert
– 2018. június 6-ai hatállyal –, dr. Kretter Diánát és
Tarjánné dr. Molnár Eleonórát
– 2018. június 11-ei hatállyal –, valamint Szalay-Bobrovniczky Vincét
– 2018. augusztus 1-jei hatállyal – a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1911/2013. (XII. 11.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Albán Köztársaság Minisztertanácsa között a minősített adatok cseréjéről
és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közigazgatási és igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2015. (IV. 30.) IM rendelete az igazságügyi miniszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 81. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 6.  § és az  1.  melléklet tekintetében a  honvédségi adatkezelésről, az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével
kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény 68. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  §-ában és az  Alaptörvény
18.  cikk  (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014.  (VI.  16.) Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) ágazat: az Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: IM) és az ágazathoz tartozó szervezetek,
b) ágazathoz tartozó szervezetek: az  igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása, felügyelete,
alapítói joggyakorlása vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervek,
c) KMR: különleges működési rend, amely a  rendkívüli állapot, a  szükségállapot, a  megelőző védelmi helyzet
vagy a  váratlan támadás időszakában az  ágazat működése érdekében bevezetett különleges működési
rendszabályok rendszere,
d) védett külügyi hálózat IM végpontja: a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által
működtetett, minősített adat továbbítására szolgáló informatikai rendszer IM-ben üzemeltetett végpontja.
2. § (1) A miniszter az  ágazati honvédelmi feladatok ellátása, a  feladatok végrehajtásának megszervezése és irányítása
érdekében gondoskodik
a) a feladatok végrehajtását koordináló munkacsoport (a továbbiakban: ágazati honvédelmi munkacsoport)
létrehozásáról és működési feltételeinek megteremtéséről,
b) az IM KMR esetén való működőképességének fenntartására vonatkozó tervek elkészítéséről, a  honvédelmi
felkészítéshez szükséges anyagi, eszköz- és szállítókapacitási igények felméréséről.
 (2) A miniszter közreműködik az  ágazat védelmi tervezési rendszerének kialakításában, működtetésében, valamint
a meghagyással kapcsolatos feladatok ellátásában. 3. § A miniszter az  általa kijelölt állami vezető útján az  ágazat honvédelmi feladatainak végrehajtása érdekében
gondoskodik
a) az ágazati honvédelmi munkacsoport működtetéséről,
b) az ágazathoz tartozó szervezetek vezetőinek javaslatai alapján a  szükséges mértékű személyi- és
eszközállomány átcsoportosításáról,
c) az IM központi épületében a védett külügyi hálózat IM végpontjának működtetéséhez szükséges feltételek
biztosításáról,
d) a vagyon- és személyvédelemhez, valamint az  iratanyagok biztonságba helyezéséhez szükséges feltételek
biztosításáról,
e) az ágazat értesítési-riasztási rendszerének a  működtetéséről, valamint az  ügyeleti szolgálat váltásos
rendszerben történő működtetéséről,
f ) az ágazat Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében meghatározott feladatainak végrehajtására történő
felkészítéséről,
g) az ágazat által vezetett közhiteles nyilvántartások védelméről és azok rendelkezésre állásáról,
h) az elektronikus információs rendszerekben tárolt adatok, eszközök biztonságba helyezéséhez, valamint
a KMR idején történő működtetésének biztosítása érdekében végrehajtandó időszaki feladatok ellátásáról,
i) az ágazatban a honvédelmi intézkedési tervezéshez kapcsolódó jogszabályi előírások betartatásáról,
j) az ágazat védelemszervezését érintő informatikai feladatok ellátásáról.
4. § (1) A miniszter által kijelölt állami vezető az ágazathoz tartozó szervezetek vezetőinek javaslatára kijelöli az ágazathoz
tartozó szervezet honvédelmi feladatai végrehajtásáért felelős személyt, szervezeti elemet.
(2) Az IM-ben az (1) bekezdés szerint kijelölt személy
a) gondoskodik az IM tekintetében a (3) bekezdés szerinti feladatok ellátásáról,
b) figyelemmel kíséri az ágazat honvédelmi feladatainak teljesítését,
c) figyelemmel kíséri az  ágazathoz tartozó szervezeteknél a  honvédelmi intézkedési tervek összeállítását,
felülvizsgálatát, módosítását,
d) figyelemmel kíséri az ágazathoz tartozó szervezetek NATO válságkezelési gyakorlatokon, valamint az egyéb
honvédelmi gyakorlatokon való részvételét,
e) közreműködik az ágazatot érintő védelmi feladatok tervezési rendszerének kialakításában, működtetésében,
f ) figyelemmel kíséri az ágazat befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak az ellátását, és
g) közreműködik a  honvédelmi felkészítés kormányzati feladattervében meghatározott feladatok
végrehajtásában és az  e  célra jóváhagyott költségvetési források felhasználásáról szóló beszámoló
tervezetének, valamint a  honvédelmi felkészítés következő évi feladattervéhez szükséges javaslatok és
költségvetési igények tervezetének összeállításában.
(3) Az ágazathoz tartozó szervezetekben az  (1)  bekezdés szerinti kijelölt személy gondoskodik az  ágazathoz tartozó
szervezeteknél
a) a honvédelmi intézkedési terv és annak módosítása előkészítéséről, rendszeres felülvizsgálatáról,
b) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány részére a  honvédelmi
intézkedési terv megismertetéséről, valamint begyakorlásáról, és
c) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erőforrások és eszközök rendelkezésre állásáról.
(4) Az ágazati honvédelmi munkacsoport
a) figyelemmel kíséri az ágazat befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatainak végrehajtását, és
b) együttműködik a védelmi igazgatás szerveivel a honvédelmi feladatok ellátásában.
5. § (1) Az ágazathoz tartozó szervezetek honvédelmi intézkedési tervét, annak módosításait a miniszter hagyja jóvá.
 (2) Az IM és az  ágazathoz tartozó szervezetek honvédelmi intézkedési terve tartalmazza a  KMR bevezetésének
időszakára vonatkozó, a  honvédelmi feladatok ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, személyi és
anyagi erőforrásokra is kiterjedő működési szabályokat.
6. § (1) A meghagyásba bevont, honvédelemben közreműködő szervezeteket az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A miniszter ágazati irányítása alá tartozó tevékenységet végző más szervezet is kezdeményezheti a meghagyásba
történő bevonását megfelelő indokolással a miniszternél.
 (3) A meghagyásba bevont, honvédelemben közreműködő szervezet vezetője köteles tájékoztatni a minisztert minden
olyan változásról, ami jelentős kihatással van a  szervezet honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak
idején elvégzendő feladatainak végrehajtására, a változás bekövetkezésétől számított 30 napon belül.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a  közigazgatási és igazságügyi miniszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról szóló
30/2013. (XI. 29.) KIM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter