text:
84/2009. (X. 30.) HM utasítása az „élőerős” őrzés-védelmi tevékenység ellátása az MH különböző objektumaiban, fegyveres biztonsági őrök, vagyonőrök, felállított őrök és járőrök, valamint porta- (kapu-) és telephely-őrszolgálatok folyamatos ellátása tárgyában létrejött Megbízási Szerződés egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról.
Az élőerős őrzés-védelmi tevékenység ellátása az MH
különböző objektumaiban, fegyveres biztonsági őrök, vagyonőrök, felállított őrök és járőrök, valamint porta(kapu-) és telephely-őrszolgálatok folyamatos ellátása tárgyában a HM Infrastrukturális Ügynökség (a továbbiakban: Megbízó) és a HM Elektronikai, Logisztikai és
Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: Megbízott) között
LBO/24-43/2009. számon létrejött Megbízási Szerződés
(a továbbiakban: Szerződés) egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbi
utasítást adom ki. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a katonai ügyészségekre, a HM Állami Egészségügyi Központra, valamint a Magyar Honvédség hadrendbe
tartozó katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szerv).
2. § Jelen utasítás tárgyi hatálya a Szerződés egyes rendelkezéseinek végrehajtására terjed ki.
3. § Jelen utasítás rendelkezéseit minden esetben a Szerződés érintett (hivatkozott) rendelkezéseire figyelemmel kell
végrehajtani, azokat együttesen kell alkalmazni.
4. § Jelen utasítás végrehajtása során a Szerződés 1. pontja
szerinti fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
A fegyveres biztonsági őr, fegyveres vagyonőr, fegyver nélküli vagyonőr feladatai általában
5. § A fegyveres biztonsági őr, fegyveres vagyonőr, fegyver nélküli vagyonőr általános feladatait a Szerződés
2–3. pontjai rögzítik.
A Szerződés teljesítésével kapcsolatos alapvető Megbízói és Megbízotti kötelezettségek
6. § A Szerződés teljesítésével kapcsolatos alapvető Megbízói
és Megbízotti kötelezettségeket a Szerződés 26–30. pontjai
rögzítik. Ezen rendelkezésekre tekintettel – a hivatkozott
szerződéses pontokban foglalt feladatai keretei között – a
honvédelmi szerv vezetője köteles biztosítani
a) azon helyiségek lezárását falakattal és gyurmával,
amely helyiségekben a Megbízott vagy a Közreműködő
vállalkozás (az őrzésre kötelezett) bármilyen eszközt tárol,
raktároz;
b) az őrlétesítmények és a berendezett őrszobák takarításához szükséges tisztogató-, takarító anyagot az éves takarítószer kerete terhére;
c) az őrlétesítmények és az őrszobák berendezéséhez
szükséges, norma szerinti bútorokat.
7. § A honvédelmi szerv vezetője köteles elkészíteni és a
Megbízott részére biztosítani az őrségintézkedés és őrségutasítás elkészítéséhez szükséges követelménytámasztását.
8. § A követelménytámasztását a honvédelmi szerv vezetője
a vonatkozó belső rendelkezések és a Magyar Honvédség
Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 24/2005.
(VI. 30.) HM rendelettel kiadott Szolgálati Szabályzat
alapján az adott objektum őrzés-védelmének megszervezésére vonatkozó intézkedésében határozza meg, s ennek a
szükséges és elégséges mértékű kivonatát továbbítja a
Megbízott, illetve a Közreműködő Vállalkozás felé.
Együttműködés rendje 9. § A Megbízott felelősségével, illetve az együttműködés
rendjével kapcsolatos rendelkezéseket a Szerződés
31–36., illetőleg 42–52. pontjai rögzítik. Ezen rendelkezésekre tekintettel a honvédelmi szerv vezetőjének kötelezettségeit – a hivatkozott szerződéses pontokban foglalt
feladatainak keretei között – jelen utasítás 10–15. §-ai határozzák meg.
10. § A honvédelmi szerv vezetője intézkedik a Megbízott által átadott, a fegyveres biztonsági őrségről, a fegyveres vagyonőrségről, illetve a fegyver nélküli vagyonőrségről vezetett nyilvántartásban szereplő személyeknek biztonsági
ellenőrzéséről a fluktuációs változás esetében is.
11. § A honvédelmi szerv vezetője a Szerződés IV. fejezetében foglaltakra figyelemmel ellenőrizteti a szolgálatot teljesítő gazdasági társaság jogosultságát. Amennyiben nem
az engedélyezett Közreműködő vállalkozás látja el a szolgálatot, azonnal jegyzőkönyvet vetet fel. A jegyzőkönyvben rögzíteni kell a szolgálat ellátására kötelezett, engedélyezett Közreműködő vállalkozás megnevezését, valamint
a ténylegesen szolgálatot ellátó Közreműködő vállalkozás
megnevezését, az objektum, a hely és az időpont pontos
megjelölésével.
12. § A 11. § szerinti esetben (nem engedélyezett Közreműködő vállalkozás alkalmazásának feltárása) a honvédelmi
szerv vezetője azonnal jelenti a tényt írásban a szolgálati
elöljárójának, illetve haladéktalanul, közvetlenül tájékoztatja a Megbízót.
13. § Az objektum élőerős őrzés-védelme kapcsán keletkezett problémákat elsősorban helyben kell megoldani.
A megbízó helyi képviselőjének (a továbbiakban: MHK)
törekednie kell a megbízott helyi képviselőjével (a továbbiakban: VHK) történő megállapodásra úgy, hogy az objektum őrzés-védelmének színvonala és biztonsága ne sérüljön. Amennyiben nem sikerül megállapodni, a honvédelmi szerv vezetője jelenti ezt a tényt a szolgálati elöljárójának, egyidejűleg tájékoztatja a HM Infrastrukturális
Ügynökség Területi Üzemeltetés-felügyeleti Osztályt, illetve a HM Infrastrukturális Ügynökség Központi Üzemeltetés-felügyeleti Osztályt. Amennyiben az MHK-nak
és a VHK-nak nem sikerül megállapodni, akkor a Honvédelmi Minisztérium Hadműveleti és Kiképzési Főosztály
(a továbbiakban: Szakfelügyelet) képviselője egyeztetést
szervez a HM Infrastrukturális Ügynökség Lebonyolítási
Osztály és a Megbízott képviselőjével. Amennyiben az
egyeztetés nem vezet eredményre, akkor a Szakfelügyelet
a Megbízóval és a Megbízottal 7 napon belül további
egyeztetést szervez.
14. § Az MHK negyedévente értékeli az élőerős szolgáltatás
helyi szinten történő megvalósulását a VHK-val együttműködésben (Szerződés 50. pont). Az értékelést a honvédelmi szerv vezetője jelenti a szolgálati elöljárójának.
Hibaelhárítás 15. § A hibaelhárítással kapcsolatos rendelkezéseket a Szerződés 53–59. pontjai rögzítik. Ezen rendelkezésekre tekintettel a honvédelmi szerv vezetőjének kötelezettségeit – a
hivatkozott szerződéses pontokban foglalt feladatainak
keretei között – jelen utasítás 16–18. §-ai határozzák meg.
16. § Az objektumokban található Megbízott, illetve Közreműködő vállalkozás kezelésére bízott őrzés-védelmi technikai eszközök (pl. behatolásjelző, riasztó, kamera, számítógép stb.) meghibásodását a VHK haladéktalanul bejelenti az objektum őrzésért felelős szervezet ügyeleti szolgálatának, illetve a honvédelmi szerv vezetője által intézkedésben kijelölt, az őrzés-védelmi hibaelhárítás teljesítés igazolására jogosultaknak, akik annak megszüntetésére, az
őrzés-védelmi technikai eszközök hibaelhárítására kötött
szerződés keretei között intézkednek.
17. § Az őrzés-védelmi technikai eszközökkel kapcsolatos
hibaelhárítás teljesítésének igazolására az jogosult, akinek
az aláírás mintáját a honvédelmi szerv vezetője neve, rendfokozata és beosztásának megnevezése mellett megküldte
a Megbízónak.
18. § A Megbízó az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatás és a
technikai őrzés-védelmi hibaelhárítás-teljesítés igazolására jogosultakról külön nyilvántartást vezet.
A teljesítés elismerése, a teljesítésigazolás 19. § A teljesítés elismerésével, illetőleg a teljesítésigazolással kapcsolatos rendelkezéseket a Szerződés 60–65. pontjai rögzítik. Ezen rendelkezésekre tekintettel a honvédelmi
szerv vezetőjének kötelezettségeit – a hivatkozott szerződéses pontokban foglalt feladatainak keretei között – jelen
utasítás 20–22. §-ai határozzák meg.
20. § A honvédelmi szerv vezetője intézkedésben jelöli ki az
élőerős őrzés-védelmi tevékenység teljesítésigazolására
jogosultakat úgy, hogy a teljesítésigazolás folyamatosan
biztosított legyen, a kijelölt személyek nevét, rendfokoza
tát, beosztásának megnevezését és aláírásmintáját jelen
utasítás hatálybalépésétől számított 20 napon belül megküldi a Megbízónak. Amennyiben a teljesítésigazolásra
jogosultak jegyzékében változás áll be, a fentiek szerint
kell eljárni.
21. § A 20. § szerint kijelölt személy hibátlan teljesítés esetén
az őrzés-védelmi tevékenységet 100%-ra igazolja.
22. § A teljesítéscsökkentés eseteit, és az arra alkalmazandó
eljárást a Szerződés XII. fejezete és jelen utasítás VIII. fejezete rögzítik.
A teljesítés ellenőrzése 23. § A Szerződés 67. pontja alapján Megbízó saját állományával jogosult ellenőrizni az élőerős őrzés-védelmi tevékenység szerződésszerű ellátását. Az ellenőrzések (Szerződés 67–68. pontok) eredményes végrehajtása érdekében
Megbízó
a) a 2009. évi ellenőrzési tervét jelen utasítás hatálybalépésétől számított 20 napon belül, a további évek ellenőrzési terveit a tárgyévet megelőző év december 10-ig megküldi a Szakfelügyeletnek;
b) az ellenőrző állományt ellátja nyílt paranccsal, megbízólevéllel;
c) ellenőrzési programot készít, melyet a kiértesítő levéllel együtt az érintett parancsnok részére megküld, átfogó ellenőrzés előtt 14 nappal, cél- és témaellenőrzés
előtt 7 nappal.
24. § Megbízó jogosult váratlan cél- és témaellenőrzést is elrendelni [Szerződés 67. pont b) alpont]. A megbízói ellenőrzéseken felül – a Szakfelügyelet által kidolgozott és a
HM Honvéd Vezérkar főnök által jóváhagyott, a HM és
MH objektumok éves őrség ellenőrzési terve alapján – a
Szakfelügyelet is jogosult önállóan váratlan célellenőrzéseket végrehajtani.
A hibás teljesítés 25. § A hibás teljesítéssel kapcsolatos rendelkezéseket a
Szerződés 69–74. pontjai rögzítik. Ezen szabályok bizto
sítják azt, hogy a Megbízott (Közreműködő vállalkozás)
nem szerződésszerű teljesítése szankcionálható legyen.
Mindezekre tekintettel a parancsnok – a hivatkozott szerződéses pontokban foglalt feladatai keretei között – különös figyelemmel jár el
a) a teljesítéscsökkentési jegyzőkönyv felvételekor
[Szerződés 70. pont a)–c) alpontok];
b) a Szerződés 70. pont d) alpontok táblázat alkalmazásakor;
c) a Szerződés 71. pont szerinti szabályok alkalmazásakor;
d) a jegyzőkönyv Szerződés 72. pont szerinti tartalmának kialakításakor.
Egyéb rendelkezések 26. § A honvédelmi szerv vezetője a Szerződés 20. pontban
foglalt feladatok tekintetében különös figyelemmel jár el,
és az MK Katonai Biztonsági Hivatallal teljeskörűen
együttműködik.
27. § A honvédelmi szerv vezetője, vagy megbízottja jogosult a Megbízott állományának szolgálati úton utasításokat
adni, de ezek nem terjedhetnek ki a munka megszervezésére, valamint azokra az esetekre, amikor a kényszerintézkedések alkalmazásának feltételei állnak fenn.
28. § Az utasítások meghatározásánál figyelembe kell venni a
mindenkor hatályos vonatkozó jogszabályok, különösen a
személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói
tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény, a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi
és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény és
a fegyveres biztonsági őrség Működési és Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 27/1998. (VI. 10.) BM rendelet rendelkezéseit.
29. § Az érintett objektumparancsnok intézkedik az őrzendő
objektum – a Szerződés tárgyában történő – és az őrzés-védelmi technikai eszközök jegyzőkönyvön történő átadására a Megbízott vagy Közreműködő vállalkozás részére,
amennyiben ezek az átadások jelen utasítás hatálybalépésekor még nem történtek meg.
30. § A honvédelmi szerv vezetője biztonsági vagy fegyelmi
okból intézkedhet az élőerős őrzés-védelmi szolgáltatást
ellátó személy objektumból történő eltávolítására. A Szerződés 88. pontja alapján a Megbízott ebben az esetben is
köteles a tárgyi feladatait maradéktalanul ellátni, egyben
köteles a szolgáltatásból eltávolított személy jelen szerződésben meghatározott módon pótolni.
31. § A honvédelmi szerv vezetője utasítást adhat a teljesítésbe bevont őrállomány objektumon belüli – az őrzés-védelem biztonságának fokozása érdekében történő – átcsoportosítására.
Záró rendelkezések 32. § A Megbízó a Szerződés eredeti sorszámozást megtartó
kivonatát megküldi az érintett honvédelmi szervek részére.
33. § A honvédelmi szervek vezetői intézkednek arra, hogy a
Szerződés végrehajtásában érintett személyek a Szerződés
tartalmát – a szükséges mértékben, különös tekintettel a jelen utasításban hivatkozott pontokra – megismerjék.
34. § A honvédelmi szerv vezetője jelen utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül intézkedik az őrintézkedések és őrutasítások átdolgozására.
35. § Jelen utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2009. október 21. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2004. (III. 10.) OGY határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló, Budapesten, 2003. április 9. napján aláírt Egyezmény megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a katasztrófák esetén történő
együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló,
Budapesten, 2003. április 9. napján aláírt Egyezményt;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy az Egyezmény megerősítéséről diplomáciai úton értesítse Románia Kormányát.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
145/2007. (HK 2/2008.) HM utasítása a katonai oktatás és intézményrendszere átalakításának feladatairól szóló 64/2004. (HK 18.) HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a következő
utasítást adom ki. 1. § A katonai oktatás és intézményrendszere átalakításának
feladatairól szóló 64/2004. (HK 18.) HM utasítást hatályon kívül helyezem.
2. § Ez az utasítás 2008. január 1-jén lép hatályba, és az azt
követő napon a hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
39/2009. (VI. 30.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 30/B. § (1) bekezdése alapján – az önkormányzati és a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter együttes javaslatára –
Balázsné dr. Vástyán Krisztinának,
dr. Benda Dénesnek,
dr. Istvánfi Sándornak,
dr. Jáger Lászlónak,
dr. Kaczmarski Jánosnak,
dr. Král Lászlónak,
dr. Puskás Lászlónak,
dr. Sallai Árpádnak,
Soltész Attilának,
Szanyi-Nagy Józsefnének,
dr. Szemán Sándornak,
Varró Gyulánénak,
dr. Vaskó Ernőnek,
dr. Voller Erikának
– határozatlan időre – címzetes főjegyzői címet adományozok.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
179/2015. (VII. 7.) Korm. rendelete a TISZA-TK PROJEKT Kft. Tiszapüspökiben megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 4.  § (4)  bekezdése tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  §
(1) bekezdés d) pontjában,
az 5. § tekintetében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés e) pontjában,
a 6. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Tiszapüspöki község közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 073/37, 090/1, 091/3, 092/1, 096/1, 098/20, 098/32, 098/36, 098/40, 098/44, 098/47, 098/49,
098/51, 098/53, 098/55, 098/57, 098/63, 098/65, 098/67 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve
az  ezekből a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósításra kerülő gabonafeldolgozó üzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések
megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével –
vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti környezetvédelmi hatósági engedélyezési eljárások esetén a  hatósági eljárásokra
vonatkozó ügyintézési határidő harmincöt nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – hat nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben
az  eljáró hatóságnak, illetve az  érintett szakhatóságnak egy alkalommal kell egyeztetnie a  szakhatósággal, azzal,
hogy az egyeztetésre és az állásfoglalás kiadására legfeljebb nyolc nap áll rendelkezésre.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  hatóság vezetője indokolt esetben
az ügyintézési határidőt legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb nyolc nappal hosszabbíthatja meg.
(6) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóság eljárására
a (3) bekezdésben előírt ügyintézési határidőt a szakhatóság vezetője indokolt esetben legfeljebb egy alkalommal,
legfeljebb hat nappal hosszabbíthatja meg.
4. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság a  Ket.
44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  Ket. 37.  § (3)  bekezdése szerinti hiánypótlás,
valamint a  Ket. 51.  § (1)  bekezdése szerinti nyilatkozattétel iránt az  eljáró hatóság egy alkalommal a  kérelem
beérkezésétől számított legfeljebb öt napon belül bocsáthat ki hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre felhívó
végzést.
(4) A  gyámhatóság az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben eljáró hatóság megkeresésére vagy a  beruházó
kérelmére az  ismeretlen helyen tartózkodó vagy ismert helyen tartózkodó, de visszatérésben gátolt olyan
természetes személy részére, akinek az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggő közigazgatási hatósági
ügy jogát vagy jogos érdekét érintheti, ügygondnokot rendel ki. Ennek megfelelően a gyámhatóság ügygondnokot
rendel ki annak a természetes személynek, akinek a személyi adat- és lakcímnyilvántartásban lakcímeként szereplő
valamennyi címre – címenként legfeljebb egy alkalommal – megküldött postai küldeményt a postai szolgáltató
a) „a címzett ismeretlen” vagy
b) „elköltözött”
megjelöléssel a feladónak visszakézbesítette.
(5) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a Ket. 38/B. §-a nem alkalmazható.
5. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti vízjogi engedélyezési eljárásokban a  vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról
szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 27.  § (1)  bekezdésétől eltérően a  hiányosan benyújtott kérelem esetén
a hatóság a kérelem beérkezését követő öt napon belül köteles a hiánypótlást kibocsátani.
6. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
29/2013. (VII. 5.) ORFK utasítása az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság által végzett vizsgálatokkal kapcsolatos eljárásról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra,
a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézetre, valamint a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra;
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre
[az a)–c) alpontban szereplő szervek a továbbiakban együtt: rendőri szervek].
2. Az utasítás kiadásának célja az  alapvető jogok biztosától, a  Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét
ellátó helyettesétől és a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettesétől (a továbbiakban együtt: alapvető
jogok biztosa és helyettesei), valamint a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságtól (a továbbiakban:
NAIH) érkezett megkeresések, beadványok egységes ügyintézési rendjének meghatározása, továbbá az  alapvető
jogok biztosa és helyettesei, valamint a  NAIH munkatársai által végzett helyszíni vizsgálatok során követendő
egységes eljárás kialakítása.
2. Részletes rendelkezések 3. Az utasítás 1. pont b) és c) alpontjában meghatározott szervek vezetői három munkanapon belül az ORFK Hivatalának
funkcionális e-mail címére elektronikus formában megküldik az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint a NAIH
elnöke:
a) által a rendőri szervhez intézett megkereséseket az arra adott válasszal együtt;
b) vizsgálatát lezáró jelentését;
c) által megfogalmazott ajánlásokra, felkérésekre, intézkedésre történő felhívásokra a rendőri szerv által készített
választ. 4. Az alapvető jogok biztosa és helyettesei vagy a  NAIH elnöke által az  országos rendőrfőkapitánynak címzett
megkeresésekre adott választ – az országos rendőrfőkapitány eltérő döntésének hiányában – az ORFK Hivatala készíti
elő. Az ORFK Hivatala ennek érdekében megkeresi az ORFK – megkeresés tárgya szerint érintett – szervezeti egységeit
és szervezeti elemeit, valamint az esetlegesen érintett más rendőri szerveket a választervezet elkészítéséhez szükséges
szakmai álláspont kidolgozása érdekében.
5. Amennyiben az alapvető jogok biztosa és a helyettesei vagy a NAIH elnöke által az országos rendőrfőkapitánynak
címzett megkeresésre adott választ az  ORFK szakterület szerint érintett szervezeti egysége vagy szervezeti eleme
készíti elő, úgy az a 6. pont szerinti ellenjegyzés érdekében a választervezetet az ORFK Hivatalának vezetője útján
terjeszti fel az országos rendőrfőkapitány részére.
6. A megkeresésekre készített válaszokkal kapcsolatos kiadmányozási jogot az  utasítás 1.  pont b) és c)  alpontjában
meghatározott szerv vezetője gyakorolja. Az  országos rendőrfőkapitány részére megküldött megkeresésekre
készített, kiadmányozásra felterjesztett választervezetet az  érintett szakterület(ek) vezetője, valamint az  ORFK
Hivatalának vezetője ellenjegyzi.
7. A rendőri szervek vezetői kötelesek az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint a NAIH elnöke és megbízottaik
által végzett helyszíni vizsgálatok során a  vizsgálat eredményes lefolytatását személyes jelenlétükkel és
közreműködésükkel elősegíteni.
8. Amennyiben az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint a NAIH elnöke részére szóló válaszlevél készítésekor
szakmai vagy jogi jellegű kérdés merül fel, az  ORFK országos szakmai irányítást ellátó szervezeti egysége vagy
szervezeti eleme, illetőleg az ORFK Hivatala – igény esetén, megkeresésre – előzetes egyeztetés lehetőségét biztosítja
az érintett rendőri szerv részére.
9. Az ORFK Hivatala az  alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint a  NAIH elnöke által küldött megkeresések,
valamint az azokra adott válaszok alapján negyedévente összegzést készít, amelyet tájékoztatás, valamint a szakmai
irányítás során történő felhasználás érdekében elektronikus úton megküld az országos rendőrfőkapitány közvetlen
alárendeltségébe tartozó vezetőknek, valamint az  utasítás 1.  pont b)  alpontjában meghatározott rendőri szervek
vezetőinek.
10. Az utasítás rendelkezéseit a NAIH által végzett vizsgálatok és az onnan érkezett megkeresések tekintetében a belső
adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatról szóló ORFK utasításban meghatározottak figyelembevételével kell
alkalmazni.
3. Záró rendelkezések 11. Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
12. Hatályát veszti az országgyűlési biztosok által végzett vizsgálatokkal kapcsolatos eljárásról szóló 41/2007. (OT. 29.)
ORFK utasítás.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
438/2017. (XII. 22.) Korm. rendelete a Kiskörei Vízerőmű környezetének turisztikai és sportcélú fejlesztését szolgáló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4.  § a)  pontja tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény 198.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. § b) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § c) és d) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 6. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  ingatlan-nyilvántartás szerint
a külterület Kisköre 0680/5, külterület Abádszalók 0910, külterület Tiszabura 0348 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
ingatlanokon, illetve az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított
ingatlanokon megvalósuló, a  Kiskörei Vízerőmű környezetének turisztikai és sportcélú fejlesztésével kapcsolatos
beruházással (a  továbbiakban együtt: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) az útépítési és közmű-csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal szomszédos
ingatlanokat érintik, és
b) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházással összefüggésben
a) a Központi Építészeti-Műszaki Tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) A Beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem szükséges, ha a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/C. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő örökségvédelmi
hatástanulmány a Beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumok egyike sem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti
dokumentációt kell készíteni.
6. § (1) A  Beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója, beruházáslebonyolítója és építési műszaki ellenőre kizárólagos
joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi
LXXVIII.  törvény 43.  § (1)  bekezdés c), d), f )–h), j) és k)  pontjában, az  építőipari kivitelezési tevékenységről szóló
191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében, továbbá az  építési beruházások, valamint az  építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 9. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
9. § Hatályát veszti a 3. § (2) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
435/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a 2014–2020 programozási időszakban a Kormány által a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt energiahatékonyság növelését célzó beruházások megvalósításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV.  törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E  rendelet hatálya az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő,
a  Kormány által a  nemzeti fejlesztési miniszter (a  továbbiakban: miniszter) hatáskörébe utalt, a  2014–2020
programozási időszak Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programja terhére finanszírozott,
energiahatékonyság növelése, megújuló energiaforrások alkalmazása prioritási tengelyen a  megújuló
energiaforrások felhasználásának növelése és az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások alkalmazásának
növelése nemzeti egyedi célkitűzésekhez kapcsolódóan a  beruházási prioritások keretében támogatott
intézkedésekre – a  közszféra szervezetek számára tervezett beruházások megvalósítását szolgáló projektekre –
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. előkészítés: a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 272/2014. (XI. 5.)
Korm.  rendelet] 5.  melléklet 2.  pont 2.1.1 alpontja szerinti költség alapját képező tevékenység vagy
dokumentum,
2. kedvezményezett: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 14. pontja szerinti szervezet,
3. konzorcium: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti együttműködés,
4. konzorciumvezető: konzorcium kedvezményezett esetén a  konzorciumi szerződésben ekként nevesített
személy,
5. közszféra szervezet: a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 23.  pontja szerinti szervezet,
az egyházi jogi személy kivételével,
6. támogatási szerződés: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 54. pontja szerinti szerződés,
7. végső kedvezményezett: a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 66.  pontja szerinti
kedvezményezett,
8. szakpolitikai felelős: a  272/2014 (XI. 5.) Korm. rendelet 2. sz.  mellékletében meghatározott, és a  18.  §-ban
felsorolt feladatokat ellátó szervezet. II. FEJEZET
AZ INTÉZMÉNYRENDSZER
3. A miniszter feladatai 3. § (1) A miniszter gondoskodik az 1. § szerinti projektek határidőben történő megvalósításáról.
 (2) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti feladatait az  Nemzeti Fejlesztési és Stratégiai Intézet Korlátolt Felelősségű
Társaság (a továbbiakban: Társaság) bevonásával látja el. 4. § A miniszter
a) összehangolja az 1. § szerinti projektekkel kapcsolatban hatáskörrel rendelkező szervezetek tevékenységét,
módszereket és követelményeket dolgoz ki a támogatáspolitikai intézkedésekhez,
b) figyelemmel kíséri az  1.  § szerinti projektek megvalósítását, összehangolja a  vonatkozó energetikai célú
fejezeti kezelésű előirányzatokból nyújtott támogatások felhasználását,
c) a szakpolitikai felelőssel együttműködve meghatározza az 1. § szerinti projektek ütemezését,
d) az  a)–c)  pontban meghatározott feladatokkal összefüggésben együttműködik a  hatáskörrel rendelkező
irányító hatósággal és az érintett szakpolitikai felelőssel. 5. § (1) A  miniszter az  1.  § szerinti projektek megvalósításával összefüggésben a  feladat- és hatáskörrel rendelkező
szervezetektől tájékoztatást kérhet a  nemzetközi kötelezettséget tartalmazó dokumentumokban – így
különösen az  Európai Unió valamely pénzügyi alapjából finanszírozott támogatási programban – kitűzött célok
megvalósulásának nyomon követése, és az 1. § szerinti projektek megvalósítása érdekében.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatok személyes adatot nem tartalmazhatnak.
 (3) A miniszter köteles az általa kezelt adatok eredeti védelmi szintjének fenntartásáról gondoskodni. Az e rendeletben
foglalt intézkedések megvalósításával összefüggésben a  miniszter kizárólag a  Társaság és a  szakpolitikai felelős
számára továbbíthat adatot.
(4) A  miniszter az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat a  Társaság útján, eredeti formájukban, elektronikus
formában vagy papír alapon tartja nyilván.
(5) Az  1.  § szerinti projektek határidőben történő megvalósítása érdekében a  miniszter és a  szakpolitikai felelős
gondoskodnak az irányításuk alá tartozó szervezetek együttműködéséről. A szakpolitikai felelős és az irányítása alá
tartozó szervezetek térítésmentesen kötelesek információt és adatot szolgáltatni a miniszter részére.
4. A Társaság feladatai 6. § (1) A Társaság
a) szükség esetén javaslatot tesz a miniszternek és a szakpolitikai felelősnek az 1. § szerinti projekteket érintő
jogszabályok módosítására, együttműködve az  e  projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító
hatósággal,
b) a  miniszter döntése alapján közreműködik a  kormányzati intézkedések végrehajtásában, az  1.  § szerinti
projekteket érintő miniszteri beszámolók, tájékoztatók előkészítésében,
c) kapcsolatot tart a miniszter és a szakpolitikai felelős irányítása alá tartozó, az adott feladat ellátásáért felelős
szervezettel, valamint az 1. § szerinti projektek tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal,
d) negyedévente jelentést készít a  miniszter részére a  tevékenységéről és az  1.  § szerinti projektek
előrehaladásáról, továbbá haladéktalanul tájékoztatja – az  ok megjelölésével – a  minisztert, ha a  projektek
megvalósítása késedelmet szenvedhet,
e) ellát minden olyan feladatot, amelyet jogszabály, kormányhatározat vagy a  tulajdonosi joggyakorló
utasításával a hatáskörébe utal.
(2) A  Társaság az  1.  § szerinti projektekkel összefüggésben Támogatást igénylőként (mint a  konzorcium vezetője)
eljárva előkészíti a projekteket. A támogatási szerződés megkötését követően pedig, mint kedvezményezett ellátja
a projektek megvalósításával kapcsolatos valamennyi projektmenedzsment feladatot és lebonyolítja a beszerzési és
közbeszerzési eljárásokat.
III. FEJEZET
AZ 1. § SZERINTI PROJEKTEK MEGVALÓSÍTÁSÁNAK VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYAI
7. § (1) Az 1. § szerinti projektek esetén a Társasággal, mint konzorciumvezetővel kell megkötni a támogatási szerződést.
 (2) A végső kedvezményezettet konzorciumi tagként kell rögzíteni.
 (3) A  konzorciumban részt vevő konzorciumi tagok a  konzorciumi megállapodásban rögzítik feladataikat, jogaikat és
kötelezettségeiket, amely a támogatási szerződés mellékletét képezi.
 (4) A Társaság az 1. § szerinti projektek megvalósításából nem szerezhet vagyont, a létrehozott vagyont és az előállított
szellemi terméket térítésmentesen át kell adnia más konzorciumi tag részére.
 (5) Amennyiben az  1.  § szerinti projektek megvalósításával kapcsolatosan el nem számolható költség merül fel, azt
a konzorciumi tag – ide nem értve a kijelölt szervezetet – köteles biztosítani.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 5. Hatályba léptető rendelkezés
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2008. (VI. 3.) KvVM rendelete a Mátrai Tájvédelmi Körzet természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
85. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal
elnökének 5/1985. (XI. 22.) OKTH rendelkezésével védetté nyilvánított, valamint a Mátrai Tájvédelmi Körzet védettségének fenntartásáról szóló 137/2007. (XII. 27.)
KvVM rendelettel fenntartott védettségű Mátrai Tájvédelmi Körzet természetvédelmi kezelési tervét a melléklet
szerint állapítom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1540/2013. (VIII. 15.) Korm. határozata a Budapesti Tavaszi Fesztivál és a Budapesti Őszi Fesztivál (Café Budapest) helyzete hosszú távú rendezésének előkészítése, valamint 2014-es megrendezése érdekében szükséges átmeneti intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapesti Tavaszi Fesztivál (a  továbbiakban: BTF) és a  Budapesti Őszi Fesztivál (Café
Budapest), mint Magyarország kiemelkedő jelentőségű kulturális terméke, a Kormány kiszámítható és hosszú távú
támogatásával, Budapest Főváros Önkormányzata (a  továbbiakban: Fővárosi Önkormányzat) tulajdonosi jogainak
fenntartása mellett az állami szerepvállalás tulajdonosi megjelenésével működjön, és ennek érdekében
1.1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) bevonásával – tegye meg a szükséges intézkedéseket a BTF és
a  Budapesti Őszi Fesztivál (Café Budapest) megszervezésében közreműködő gazdasági társaságban
a  Fővárosi Önkormányzat 49%-os tulajdonosi részesedése mellett a  Magyar Állam 51%-os társasági
tulajdonosi részesedése megszerzése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal, a közös tulajdonú gazdasági társaság társasági szerződése aláírására: 2014. június 1.
1.2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az  MNV Zrt. bevonásával – kezdeményezze és tegye meg
a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény
8.  § (7)  bekezdése alapján az  1.1.  pont szerinti gazdasági társaságban lévő állami tulajdonosi részesedés
tulajdonosi joggyakorlását az Emberi Erőforrások Minisztériuma lássa el;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal, a tulajdonosi jogok gyakorlását biztosító megbízási szerződés megkötésére: a közös tulajdonú
gazdasági társaság cégbírósági nyilvántartásba vételével egyidejűleg
1.3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét
a) a BTF megvalósításában való kormányzati és önkormányzati közös szerepvállalás és együttműködés
jogi, pénzügyi és szakmai kereteit szabályozó, a  2015–2017. évekre szóló, a  meghosszabbítás
lehetőségét tartalmazó együttműködési megállapodás előkészítésére és a  Fővárosi
Önkormányzattal való megkötésére, továbbá
b) a BTF támogatására biztosított állami források felhasználásáról szóló döntés szakmai
megalapozásában közreműködő javaslattevő testület (Fesztivál Tanács) létrehozására a  Fővárosi
Önkormányzat és az  érintett központi költségvetési szervek és állami tulajdonban álló gazdasági
társaságok részvételével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. július 31.
2. felhívja
2.1. az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a Budapesti Fesztivál- és Turisztikai Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság támogatására
a 2014. évi központi költségvetésről szóló törvény előkészítése során 100 millió forintot, továbbá
b) a 2015., a  2016. és a  2017.  évi központi költségvetésről szóló törvények előkészítése során
–  az  1.3.  pont a)  alpontjában foglalt megállapodásban rögzítettekkel összhangban – az  1.1.  pont
szerinti gazdasági társaság támogatására 200 millió forintot
az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezeti kezelésű előirányzatai között tervezzenek be;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014–2017. évi központi költségvetések tervezésével egyidejűleg
2.2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a BTF megrendezésében való közreműködéshez évi 950 millió forint, valamint
b) a Budapesti Őszi Fesztivál (Café Budapest) megrendezésében való közreműködéshez évi 600 millió
forint összegű költségvetési támogatást a Művészetek Palotája Kulturális Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Művészetek Palotája Nonprofit Kft.) részére a 2014., a 2015., a 2016. és
a 2017. évi központi költségvetésről szóló törvények előkészítése során tervezzenek be;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014–2017. évi központi költségvetések tervezésével egyidejűleg
2.3. az emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  BTF keretében megvalósuló
Nemzeti Színházak Találkozójának megszervezéséhez és lebonyolításához
a) a 2014. évi központi költségvetésről szóló törvény előkészítése során 190 millió forint,
b) a 2016. évi központi költségvetésről szóló törvény előkészítése során 200 millió forint
összegű költségvetési támogatást tervezzenek be a  Nemzeti Színház Kiemelkedően Közhasznú Nonprofit
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Nemzeti Színház Zrt.) támogatására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi és a 2016. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterével történő együttműködésben
készítsen a  Kormány számára előterjesztést a  BTF 2014.  évi lebonyolításának előfinanszírozásához az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetében 700 millió forint támogatás biztosítása érdekében a  Nemzeti Színház Zrt.
részére 10 millió forint, a Budapesti Fesztivál- és Turisztikai Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére
200 millió forint, a Művészetek Palotája Nonprofit Kft. részére pedig 490 millió forint támogatás céljából;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. augusztus 31.
 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel történő együttműködésben készítsen
a  Kormány számára előterjesztést a  2014.  évi BTF és a  Budapesti Őszi Fesztivál (Café Budapest) bel- és külföldi
marketingfeladatainak ellátása céljából a Magyar Turizmus Zártkörűen Működő Részvénytársaság számára történő
200 millió forint biztosítása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
108/2015. (XI. 30.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és az  Iráni Iszlám Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
129/2013. (X. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Bordás Gábort a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2013. október 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
450/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Juhász Ildikó
Orsolyát 2017. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2015. (IV. 9.) FM rendelete a mezőgazdasági kistermelői támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezés 1. § E rendelet célja a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők
részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a  73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1307/2013/EU rendelet) V. címében meghatározott mezőgazdasági
kistermelői támogatási rendszer (a  továbbiakban: kistermelői támogatási rendszer) alapján nyújtható támogatás
igénybevételére vonatkozó, részletes feltételek megállapítása.
2. A kistermelői támogatási rendszerben való részvétel 2. § (1) E  rendelet szerinti támogatás 2015. évtől 2020. évig tartó időszakra (a  továbbiakban: támogatási időszak)
történő igénybevételére az  a  mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére
vonatkozó szabályokról szóló miniszteri rendelet alapján közvetlen támogatásra jogosult mezőgazdasági termelő
(a továbbiakban: mezőgazdasági termelő) jogosult, aki vagy amely
a) a 2015. évben az 1307/2013/EU rendelet 36. cikke szerinti egységes területalapú támogatást igényel,
b) a kistermelői támogatási rendszerben való részvételi szándékát – a teljes támogatási időszakra vonatkozóan
– a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) részére ügyfélkapun keresztül,
az  egységes kérelem benyújtására szolgáló elektronikus felületen legkésőbb 2015. augusztus 15-éig
bejelenti, és
c) a  támogatási időszak minden évében a  2015. évben az  egységes területalapú támogatás vonatkozásában
igényelt, támogatható területénél nem kisebb területet használ, és azon a mezőgazdasági termelők részére
nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló 8/2015. (III. 13.) FM rendelet
1. § 8. pontja szerinti mezőgazdasági tevékenységet végez.
(2) A  támogatás igénybevételére jogosult az  a  mezőgazdasági termelő is, aki felszámolási, végelszámolási vagy
adósságrendezési eljárás alatt áll feltéve, hogy a támogatás feltételeinek egyébként megfelel.
(3) Ha a 2015. évet követő években a mezőgazdasági termelő ki kíván lépni a kistermelői támogatási rendszerből, akkor
ezt a szándékát az adott évben beadásra kerülő egységes kérelmében kell jeleznie.
(4) Az  1307/2013/EU rendelet 62.  cikk (3)  bekezdésében foglaltak teljesítése érdekében az  MVH, a  Magyar
Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara, és az  Agrárgazdasági Kutató Intézet által működtetett
– az agrárpolitikáért felelős miniszter által jóváhagyott, és 2015. július 1-je előtt utoljára frissített, fajlagos támogatási
adatok alapján szerkesztett – támogatási kalkulátornak az  MVH honlapján biztosított elérhetősége útján teszi
lehetővé a  mezőgazdasági termelők számára a  kistermelői támogatási rendszer keretében elérhető támogatás
becsült összegének megismerhetőségét.
3. A támogatás összege, kifizetés 3. § (1) A  támogatás mezőgazdasági termelőnkénti összegét az  MVH az  1307/2013/EU rendelet 63.  cikk (2)  bekezdés
b) pontjában rögzített módon határozza meg.
(2) Az 1307/2013/EU rendelet 65. cikk (2) bekezdésének alkalmazása esetén először az 1307/2013/EU rendelet 65. cikk
(2)  bekezdés b)  pontjában, az  ezen pont szerinti forrás kimerülése esetén az  1307/2013/EU rendelet 65.  cikk
(2) bekezdés c) pontjában foglaltak szerint kell eljárni.
(3) Ha az  1307/2013/EU rendelet 61.  cikk (4)  bekezdésében foglalt tényállás megállapítást nyer, az  érintett
mezőgazdasági termelő nem részesülhet az  e  rendelet szerinti támogatásban, továbbá az  e  rendelet szerint már
kifizetett támogatás – a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 69. §-a szerinti – intézkedésben
való jogosulatlan részvétellel igénybe vett támogatásnak minősül.
4. Záró rendelkezés 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. Az Európai Unió jogának való megfelelés 5. § Ez a  rendelet a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők
részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a  73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
6. Módosító rendelkezések 6. § (1) Az állatlétszámhoz kötött támogatási jogosultságról szóló 82/2005. (IX. 15.) FVM rendelet [a továbbiakban: 82/2005.
(IX. 15.) FVM rendelet] 10. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a  termelő adott támogatási évben az  egyéni támogatási felsőhatár száz százaléka alatt használja ki
támogatási jogosultságát, akkor az  összes ki nem használt egyéni támogatási jogosultság az  országos tartalék
javára ellenérték nélkül megvonásra kerül, függetlenül attól, hogy a termelő saját vagy használatba vett támogatási
jogosultságát érinti.”
(2) A 82/2005. (IX. 15.) FVM rendelet 10. § (4) bekezdésében a „90%” szövegrész helyébe a „100%” szöveg lép.
7. § A mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló
8/2015. (III. 13.) FM rendelet 1. § 8. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„8. mezőgazdasági tevékenység: mezőgazdasági termékek termelése, tenyésztése vagy termesztése – ideértve
a  betakarítást, a  fejést, az  állattenyésztés és a  mezőgazdasági célból történő állattartást –, illetve az  éghajlat
és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás igénybevételének
szabályairól, valamint a  szántóterület, az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával fedett földterület
növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.)
FM rendelet 2. §-ában meghatározottaknak megfelelő gazdálkodás;”
8. § Az éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás
igénybevételének szabályairól, valamint a  szántóterület, az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával fedett
földterület növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.)
FM rendelet 7. § (2) bekezdésében a „területen” szövegrész helyébe a „szántóterületen” szöveg lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1542/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata az emberi erőforrások miniszterének feladat- és hatáskörébe tartozó európai uniós alapokból származó támogatások felhasználására vonatkozó központi beszerző szerv tevékenységének ellátásához szükséges feladatokról, valamint a működéséhez szükséges költségvetési fedezet biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét a  feladat- és hatáskörébe tartozó európai uniós alapokból (Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Program, Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program) származó támogatások
felhasználására vonatkozó központi beszerző szerv (a  továbbiakban: Társaság) kialakításához szükséges
feladatok elvégzésére, azaz a  kijelölt társasággal kapcsolatban a  feladata ellátásához szükséges cégbírósági
változásbejelentések megtételére, a  Társaság és az  Emberi Erőforrások Minisztériuma közötti közszolgáltatási
szerződés megkötésére, valamint az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatának
a Társaság szabályozott irányításához és felügyeletéhez szükséges módosítására,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet
címrendjének a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása
alcím, 5. Gazdasági társaságok által ellátott horizontális feladatok támogatása jogcímcsoporttal történő
kiegészítéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Társaság feladatainak ellátása érdekében gondoskodjon a  Kvtv.
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági
társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím, 5. Gazdasági társaságok által ellátott horizontális feladatok
támogatása jogcímcsoporton 50,0 millió forint rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti címrendi kiegészítést követően azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
2/2017. (HK 2.) HM VGHÁT szakutasítása a ruházati termékek 2017. gazdálkodási árainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítása hatálya a Magyar Honvédség önálló
központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai
szervezeteire, valamint a Magyar Honvédség személyi
állományára terjed ki.
2. A ruházati termékek 2017. évi gazdálkodási árait az
1. melléklet határozza meg.
3. A ruházati termékekben keletkezett kár összegének
megállapításakor az 11. értékcsoportban nyilvántartott, új
cikk esetében az 1. mellékletben meghatározott általános
forgalmi adóval növelt ár 100%-át, 12. értékcsoportú,
használt cikk esetében az 1. mellékletben meghatározott
általános forgalmi adóval növelt ár 50%-át kell figyelembe
venni, illetve alkalmazni.
Csapatbeszerzésű ruházati szakanyagok esetében a kár
összegének megállapításakor az adott termék tényleges
beszerzési árának az 11. értékcsoportban nyilvántartott, új
cikk esetében forgalmi adóval növelt ár 100%-át, 12. értékcsoportú, használt cikk esetében általános forgalmi
adóval növelt ár 50%-át kell figyelembe venni, illetve
alkalmazni.
4. A ruházati termékek napi kölcsönzési díjának megállapításakor az 1. mellékletben meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 2%-át kell alkalmazni.
5. A Méretes Szabóság által végzendő szolgáltatások
során az 1. mellékletben meghatározott térítési díjat kell
alkalmazni.
6. Az 1. mellékletben nem szereplő ruházati termékek és
szolgáltatások gazdálkodási egységárait és térítési díjait,
valamint a rendszerből kivont, illetve kihordás alatt levő
cikkek Katonai Ruházati Ellátó Pontokon történő értékesítéséhez szükséges kedvezményes egységárakat az MH
Logisztikai Központ parancsnoka állapítja meg.
7. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
8. Ez a szakutasítás 2017. december 31-én hatályát
veszti.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár