text:
2/2017. (I. 12.) Korm. rendelete a Kulturális Javak Megőrzésének és Helyreállításának Nemzetközi Tudományos Központja Statútumának kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Kulturális Javak Megőrzésének és Helyreállításának Nemzetközi
Tudományos Központja (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property)
Statútuma (a továbbiakban: szerződés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a szerződést e rendelettel kihirdeti.
3. § A szerződés angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
AZ ICCROM ALAPSZABÁLYA A KÖZGYŰLÉS 2013. NOVEMBER 29-ÉN TARTOTT XXVIII. ÜLÉSE ÁLTAL FELÜLVIZSGÁLT ÉS ELFOGADOTT
ÁLLAPOTBAN
1. CIKK
Célkitűzés és feladatkör
A „Kulturális Javak Megőrzésének és Helyreállításának Nemzetközi Tudományos Központja” (a  továbbiakban:
„ICCROM”) hozzájárul a  kulturális javak világszerte történő megőrzéséhez és helyreállításához az  erre irányuló
tevékenységek kezdeményezése, kidolgozása, népszerűsítése és feltételeinek megkönnyítése által. Az  ICCROM
elsősorban az alábbi feladatköröket látja el:
1. a kulturális javak megőrzésével és helyreállításával kapcsolatos tudományos, technikai és etikai kérdésekre
vonatkozó információk összegyűjtése, tanulmányozása és terjesztése;
2. az ezen a  területen folyó kutatások koordinálása, elősegítése vagy megindítása kiváltképp testületek vagy
szakértők részére történő megbízások kiutalása, nemzetközi találkozók, publikációk és szakembercsere által;
3. a kulturális javak megőrzésével és helyreállításával kapcsolatos általános vagy konkrét kérdésekre vonatkozó
tanácsok és javaslatok biztosítása;
4. a kulturális javak megőrzésével és helyreállításával kapcsolatos képzések kidolgozása, biztosítása és
népszerűsítése, emellett a megőrzési és helyreállítási munkálatok színvonalának és gyakorlatának fejlesztése;
5. azon kezdeményezések bátorítása, melyek a  kulturális javak megőrzésének és helyreállításának jobb
megértéséhez vezetnek. 2. CIKK
Tagság
1. Az ICCROM egy nemzetközi szervezet, melyet tagállamok alkotnak.
2. Az  Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és Kulturális Szervezetének (a  továbbiakban: „UNESCO”)
tagállamai akkor válhatnak az  ICCROM tagállamává, ha a  csatlakozási szándékukról hivatalos nyilatkozatot
küldenek az  UNESCO főigazgatójának. Bármely olyan állam megtartja ICCROM tagságát, mely az  ICCROM
tagállamává vált és azt követően szűnik meg UNESCO tagsága.
3. Az  az  állam, mely nem az  UNESCO tagállama, vagy bármely korábbi ICCROM tagállam, mely a  10.  cikk
értelmében lemondott a  tagságáról, továbbá az  ICCROM bármely korábbi tagállama, mely az  ezelőtt
hatályban lévő 10(a)  cikk értelmében tagságától visszalépett, benyújthatja tagságra irányuló kérelmét
az  ICCROM főigazgatója részére. Azt követően, hogy a  Tanács megfontolás alá vette a  kérelmet, az  adott
államot a Közgyűlés az ICCROM tagjává választhatja. A tagság elnyeréséhez az ICCROM jelenlevő és szavazó
tagállamainak kétharmados többségi döntése szükséges. Az  UNESCO főigazgatóját értesíteni kell arról, ha
egy állam ezen bekezdés értelmében az ICCROM tagállamává válik.
4. A  jelen cikk 2. bekezdésének megfelelően szerzett tagság harminc nappal azután válik hatályossá, hogy
az UNESCO főigazgatója megkapta a csatlakozásról szóló hivatalos nyilatkozatot. A jelen cikk 3. bekezdésének
megfelelően szerzett tagság aznap válik hatályossá, amikor a Közgyűlés az adott tagállam felvétele mellett
dönt.
5. Minden tagállam a Közgyűlés által rögzített összeggel járul hozzá az ICCROM költségvetéséhez.
3. CIKK
Szervek
Az ICCROM a következő szervekből áll: a Közgyűlés, a Tanács és a Titkárság.
4. CIKK
A Közgyűlés 1. ÖSSZETÉTEL ÉS RÉSZVÉTEL
1. A Közgyűlés a tagállamok küldötteiből áll. Minden küldött egy adott tagállamot képvisel.
2. A küldötteket a  kulturális javak megőrzése és helyreállítása terén legmagasabb képzettséggel rendelkező
szakértők közül kell kiválasztani, és lehetőség szerint olyan személyek közül, akik az  erre a  területre
szakosodott intézményekkel állnak kapcsolatban.
3. Az UNESCO, az  Istituto Superiore per la Conservazione ed il Restauro és a Tanács 5.1(j)  cikkében említett,
szavazati joggal nem rendelkező tagjai jogosultak megfigyelői minőségben részt venni a Közgyűlés ülésein.
Javaslatokat nyújthatnak be, de nem rendelkeznek szavazati joggal.
2. FELADATKÖRÖK
A Közgyűlés feladatai a következők:
1. az ICCROM általános irányelveinek lefektetése;
2. az ICCROM munkaprogramjának és költségvetésének mérlegelése és jóváhagyása a  következő kétéves
időszakra vonatkozóan, a Tanács által a Közgyűlés számára benyújtott javaslatok alapján;
3. új tagállamok felvétele és a 2.3. cikknek megfelelően a korábbi tagállamok újbóli felvétele;
4. a Tanács tagjainak megválasztása;
5. a Tanács javaslatára a főigazgató kinevezése a 6(d) cikknek megfelelően;
6. a Tanács és az ICCROM Titkárságának tevékenységeiről szóló jelentések áttekintése és jóváhagyása;
7. a tagállamok hozzájárulásának megállapítása;
8. az ICCROM pénzügyi szabályzatainak alkalmazása;
9. a 9. cikkben részletezett szankciók alkalmazásáról való döntés.
3. ELJÁRÁS
A Közgyűlés:
1. kétévente összeül a rendes ülés keretében;
2. rendkívüli üléseket tart, ha maga a Közgyűlés úgy dönt, vagy ha a tagállamok legalább egyharmada ezt kéri,
vagy ha a Tanács úgy határoz;
3. az olaszországi Rómában ülésezik, hacsak a Közgyűlés vagy a Tanács másképp nem határoz;
4. alkalmazza saját eljárási szabályzatát;
5. minden ülés elején megválaszt egy elnököt és a többi tisztségviselőt;
6. létrehozza azokat a bizottságokat, melyek szükségesek a Közgyűlés feladatainak ellátásához.
4. SZAVAZÁS
A 9.  cikk rendelkezéseire figyelemmel minden egyes tagállam egy szavazattal rendelkezik a  Közgyűlésben.
A  döntések a  jelenlevő és szavazó tagállamok egyszerű többsége nyomán születnek meg, hacsak arról a  jelen
alapszabály vagy a Közgyűlés eljárási szabályzata másként nem rendelkezik.
5. CIKK
A Tanács 1. ÖSSZETÉTEL
 1. A Tanács a  Közgyűlés által megválasztott tagokból, az  UNESCO főigazgatójának képviselőjéből, az  olasz
kormány képviselőjéből, az Istituto Superiore per la Conservazione ed il Restauro képviselőjéből és az alább
található (i) albekezdésben említett, szavazati joggal nem rendelkező tagokból áll.
2. A tizenkét megválasztott tagot az  első 30 tagállamot követő minden öt tagállam egy megválasztott tagja
egészíti ki. Ugyanakkor a megválasztott tagok összlétszáma nem haladhatja meg a huszonötöt.
3. A Közgyűlés által megválasztott tagokat a  kulturális javak megőrzésének és helyreállításának legjobb
képzettségű szakértői közül kell kiválasztani, figyelembe véve azt a kívánalmat, hogy a világ főbb kulturális
területei méltányosan képviseltessék magukat, és hogy az  ICCROM munkájához kapcsolódó különböző
szakterületek megfelelően legyenek lefedve. A  Közgyűlésnek figyelembe kell vennie azt is, hogy az  adott
személyek mennyire képesek ellátni a Tanács adminisztratív és végrehajtó feladatait.
4. A Tanács Közgyűlés által megválasztott tagjainak hivatali ideje négy év. Ugyanakkor a Közgyűlés első rendes
ülésekor, ahol jelen rendelkezés hatályos, a Közgyűlés által megválasztott tagok egyik fele négyéves, másik
fele kétéves hivatali időn keresztül fog szolgálni. Ha ezen az ülésen a megválasztandó tagok száma páratlan,
a tagok fele és további egy fő kerül megválasztásra négyéves hivatali időtartamra.
5. A Tanács megválasztott tagjai az  őket megválasztó Közgyűlés ülésének lezárásától a  hivatali idejük végét
jelző évben tartott ülés lezárásáig látják el tisztségüket.
6. A Tanács tagjai újraválaszthatók, kivéve, hogy két egymást követő időszaknál tovább nem lehetnek
hivatalban.
7. A Tanács megválasztott tagjának elhalálozása, tartós munkaképtelensége vagy lemondása esetén az üresen
maradt tisztséget a hivatali idő hátralevő részére egy olyan jelölttel kell betölteni, aki a Közgyűlés által tartott
legutóbbi választáson a  legtöbb szavazatot kapta anélkül, hogy megválasztásra került volna. Ha ez  a  jelölt
nem tudja vállalni a  megbízatását, a  tisztséget a  második legtöbb szavazattal rendelkező jelöltnek kell
betöltenie és így tovább, amíg az említett választás jelöltjei el nem fogynak. Ha a  tisztséget nem lehet egy
olyan jelölttel betölteni, aki az előző választáson tagságra törekedett, a tisztség mindaddig üres marad, amíg
a Közgyűlés következő ülésén választást nem tartanak.
8. A Tanácsnak a  Közgyűlés által megválasztott tagjai a  személyes minőségükben kerülnek megválasztásra.
Az ICCROM érdekeit szem előtt tartva és nem az adott állam képviselőiként kell elvégezniük a feladataikat.
9. A Tanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai a Múzeumok Nemzetközi Tanácsának (International Council
of Museums) képviselője, a  Műemlékek és Műemléki Együttesek Nemzetközi Tanácsának (International
Council on Monuments and Sites) képviselője, valamint a  Természetvédelmi Világszövetség (International
Union for Conservation of Nature) képviselője.
10. A Tanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai részt vehetnek a Tanács megbeszélésein.
 2. FELADATKÖRÖK
A Tanács feladatai a következők:
 1. a Közgyűlés fennhatósága alatt nyomon követi a Közgyűlés által elfogadott munkaprogram és költségvetés
végrehajtását;
 2. a Közgyűlés határozatainak és irányelveinek megfelelően, valamint a  két rendes ülés között felmerülő
körülményekre tekintettel minden szükséges intézkedést meghoz a  Közgyűlés nevében és a  főigazgatóval
szorosan együttműködve azért, hogy biztosítsa a  főigazgató által elfogadott munkaprogram hatékony és
ésszerű keretek között történő végrehajtását;
3. irányvonalakat határoz meg a  főigazgatóval szorosan együttműködve, és jóváhagyás céljából megfelelő
módon benyújtja azokat a főigazgatónak;
4. szükség szerint áttekinti és módosítja a munkaprogramnak és költségvetésnek a főigazgató által összeállított
tervezetét, és jóváhagyja ennek a tervezetnek a Közgyűlés számára történő benyújtását;
5. fontolóra veszi az ICCROM tagságra és az újrafelvételre irányuló kérelmeket a 2.3. cikknek megfelelően;
 6. ajánlásokat tesz a  Közgyűlés számára a  főigazgató kinevezésével kapcsolatban, a  kinevezés feltételeivel
kapcsolatban, valamint szükség szerint meghosszabbítja a  főigazgató kinevezését a  6(d)  cikknek
megfelelően;
7. kinevezi a főigazgatót a 6(e) cikkben előirányozott körülmények esetén;
 8. elfogadja a Titkárságnak a főigazgató által javasolt felépítését;
 9. jóváhagyja a személyzet bértábláját és az egyéb személyzeti díjazásokat;
10. ajánlásokat tesz a Közgyűlésnek a pénzügyi szabályzatok elfogadásával kapcsolatban;
11. kinevezi a külső ellenőrt;
12. kinevezi a jogi tanácsadót;
13. nyomon követi az ICCROM pénzügyi műveleteit;
14. tevékenységeiről jelentést állít össze, hogy azt a Közgyűlés a rendes üléseken mérlegelni tudja;
15. ellátja az egyéb olyan feladatokat, melyeket a Közgyűlés átruházhat rá.
3. ELJÁRÁS
A Tanács:
1. a következő módon ülésezik:
1. a Közgyűlés rendes ülése után közvetlenüll;
2. a Közgyűlés következő rendes ülése előtt közvetlenül; és
3. a Tanácsnak az (i) és (ii) bekezdésekben megjelölt ülései közötti időszakban egyszer.
2. az olaszországi Rómában ülésezik, hacsak a Közgyűlés vagy maga a Tanács másképp nem határoz;
3. elfogadja saját eljárási szabályzatát;
4. a Közgyűlés rendes ülését követő első Tanács ülés elején megválasztja az elnököt és a többi tisztségviselőt,
akik a Közgyűlés következő rendes ülésének lezárásáig maradnak hivatalban;
5. létrehozza azokat a bizottságokat, melyek szükségesek feladatainak ellátásához.
4. SZAVAZÁS
A Tanács minden egyes megválasztott tagja, az UNESCO főigazgatójának képviselője, az olasz kormány képviselője,
valamint az  Istituto Superiore per la Conservazione ed il Restauro képviselője egy szavazattal rendelkezik.
A döntések a jelenlevő és szavazó tagok egyszerű többsége nyomán születnek meg, hacsak arról a jelen alapszabály
vagy a Tanács eljárási szabályzata másként nem rendelkezik.
6. CIKK
A Titkárság
1. Az ICCROM Titkársága a főigazgatóból és a szükséges személyzetből áll.
2. A főigazgató és a  személyzet felelősségi körei nemzetközi jellegűek. Kötelességeik teljesítése során
nem kérhetnek vagy fogadhatnak utasításokat egyetlen kormánytól vagy az  ICCROM szervezetén kívüli
egyetlen hatóságtól sem. Tartózkodniuk kell minden olyan lépéstől, mely elfogulttá teheti őket nemzetközi
tisztségviselői szerepükben. Minden tagállam kötelezi magát arra, hogy tiszteletben tartja a  főigazgató és
a személyzet felelősségei köreinek nemzetközi jellegét, és nem próbál meg nevezett személyekre befolyást
gyakorolni kötelességeik teljesítése során.
3. A személyzetet a  főigazgató által jóváhagyott személyzeti szabályzatokkal összhangban kell kinevezni.
A személyzet minden tagja a főigazgatónak tartozik felelősséggel.
4. A főigazgatót a Tanács jelöli, és – kivéve az alábbi (e) alparagrafus teljesülése esetén – a Közgyűlés nevezi ki.
A Közgyűlés a Tanács javaslatára határozza meg a kinevezés időtartamát, és hagyja jóvá a főigazgató hivatali
munkájának feltételeit. A  főigazgatónak a  Közgyűlés által történő kinevezését a  Tanács legfeljebb kétszer
hosszabbíthatja meg alkalmanként maximum kétéves időtartamra, feltéve azonban, hogy a  főigazgató
kinevezésének időtartama és ennek a Tanács által történő bárminemű meghosszabbítása semmilyen esetben
sem haladhatja meg az  összesen hat évet. A  főigazgatót a  Közgyűlés csak egyszer választhatja újra, ha
a Tanács a bevett kiválasztási eljárást követően őt jelöli.
5. Ha a főigazgató hivatala üresen marad a Közgyűlés két ülése közötti időszakban, a Tanácsnak egy ideiglenes
főigazgatót kell kineveznie arra az  időszakra, mely az  újonnan kinevezett főigazgató hivatalba lépésének
napjával ér véget, feltéve azonban, hogy az  ideiglenes főigazgató hivatali ideje nem haladhatja meg a  két
évet. A Tanács emellett lefekteti a  főigazgató kinevezésének feltételeit, melyeket tartalmaz az  a  szerződés,
melyet a Tanács elnöke és az új főigazgató ír alá.
6. A főigazgató javaslatokat fogalmaz meg a  Közgyűlés és a  Tanács megfelelő lépéseivel kapcsolatban,
és elkészíti a  munkaprogram és a  költségvetés tervezetét, melyet a  Tanácsnak nyújt be. A  főigazgató
a  Közgyűlés és a  Tanács döntéseivel összhangban felelős a  jóváhagyott munkaprogram hatékony és
ésszerű végrehajtásáért. A  tagállamok számára időszakos jelentéseket készít az  ICCROM tevékenységeivel
kapcsolatban, és tájékoztatja a tagállamokat a jelentésekkel kapcsolatban.
7. CIKK
Pénzügyi eljárások
1. Az ICCROM költségvetésétét kétévenként kell elkészíteni. A  következő kétéves időszak költségvetés
tervezetéről a munkaprogrammal egyetemben tájékoztatni kell a tagállamokat, aminek legalább 60 nappal
az ezeket tárgyaló Közgyűlés időpontja előtt meg kell történnie.
2. Az ICCROM pénzügyi időszaka a  Közgyűlés rendes ülését követő két naptári év, hacsak erről a  Közgyűlés
másként nem határoz.
3. A tagállamok pénzügyi időszakra vonatkozó hozzájárulásainak befizetésére két, egyenlő mértékű, évenkénti
részletfizetéssel kerül sor, melyek közül az  egyik az  első naptári év, a  másik pedig a  második naptári év
kezdetén esedékes.
4. A főigazgató elfogadhat közvetlenül a  kormányoktól, a  köz- és magánintézményektől, egyesületektől,
magánszemélyektől érkező önkéntes hozzájárulásokat, ajándékokat, hagyatékokat és támogatásokat,
melyekre a pénzügyi szabályzatban rögzített feltételek vonatkoznak.
5. A költségvetést a Titkárság kezeli a pénzügyi szabályzatnak megfelelően, a Tanács felügyelete alatt.
8. CIKK
Jogállás
Az ICCROM minden egyes tagállam területén a céljai eléréséhez és a feladatai ellátásához szükséges jogképességet
élvezi.
9. CIKK
Szankciók
1. A tagállam elveszti szavazati jogát a  Közgyűlésben, valamint azt a  jogát, hogy jelölteket javasolhasson
a Tanácstagságra, ha az ICCROM részére esedékessé vált és be nem fizetett hozzájárulásainak – attól a naptári
évtől vagy azoktól a naptári évektől függetlenül, melyekhez a hozzájárulások kapcsolódnak – teljes összege
meghaladja a tagállam által fizetendő hozzájárulások összegét az aktuális naptári évre és az ezt közvetlenül
megelőző naptári évre vonatkozóan.
2. Az a tagállam, amely négy egymást követő naptári év során elmulasztotta az esedékessé vált hozzájárulások
befizetését, szintén elveszti jogosultságát arra, hogy bármilyen szolgáltatásban is részesüljön az  ICCROM
jóvoltából.
3. A Közgyűlés felfüggeszti annak a  tagállamnak a  tagságát, mely hat egymás követő naptári év során
elmulasztotta befizetni az  esedékessé vált hozzájárulásait. A  Közgyűlés ugyanakkor engedélyt adhat
a  tagállamnak a  fent említett jogok, beleértve az  ICCROM szolgáltatásaiban való részesülésre irányuló jog
gyakorlására, vagy dönthet a tagság felfüggesztése ellen, amennyiben bizonyítottnak látja, hogy a befizetés
elmaradása a tagállam hatáskörén kívül eső, különleges körülmények számlájára írható, és a tagállam fizetési
tervezetet nyújtott be.
4. A tagságról való lemondás (a 10.  cikknek megfelelően) vagy a  tagság megszűnése [a  korábban hatályos
10(a) cikk rendelkezéseinek megfelelően] után a korábbi tagállam az összes olyan pénzügyi kötelezettségéért
felelős marad, melyek még a kilépése vagy a tagsága megszűnése előtt váltak esedékessé.
5. Jelen cikk (d) bekezdésének sérelme nélkül a Titkárság a kötelezettségek rendezése céljából megállapodást
köt a korábbi tagállammal. Minden ilyen természetű megállapodást a Tanács hagy jóvá.
10. CIKK
Tagságról való lemondás
Bármelyik tagállam lemondhat ICCROM tagságáról, ha erről értesítést küld az  ICCROM főigazgatójának címezve
bármikor a csatlakozásának vagy a Közgyűlés általi felvételének évétől számított kétéves időszak leteltét követően.
A  tagságról való lemondás az  értesítés benyújtásának évét követő év decemberének 31. napján lép hatályba.
Az ICCROM főigazgatója közli az UNESCO főigazgatójával azt a dátumot, melyen hatályossá válik a tagállam kilépése.
11. CIKK
Az alapszabály módosítása
1. Jelen alapszabály módosításait a  tagállamok vagy a Tanács terjeszthetik elő. A  módosításokat a  Közgyűlés
fogadja el a jelenlevő és szavazó tagállamok kétharmados többségének döntésével, feltéve hogy az említett
kétharmados többség az ICCROM tagállamainak felét meghaladja.
2. Az ICCROM főigazgatója az  összes tagállammal és az  UNESCO főigazgatójával is közli a  javasolt
módosításokat, amire legalább 180 nappal a  Közgyűlés azon ülése előtt sort kell keríteni, melynek
napirendjére kívánják tűzni a módosítást.
3. Ha a  javasolt módosítás közlését követően egy tagállam vagy a  Tanács változtatást szeretne eszközölni
az  említett javasolt módosításon, megteheti azt, ha a  változtatást minden tagállammal és az  UNESCO
főigazgatójával is közli legalább 90 nappal a Közgyűlés azon ülése előtt, melynek napirendjére kívánják tűzni
az eredeti módosítási javaslatot.
12. CIKK
Hatálybalépés
Jelen alapszabály az ICCROM Közgyűlés XXVIII. ülésének lezárását követően azonnal hatályba lép.
13. CIKK
Feloszlatás
Az ICCROM feloszlatására a  Közgyűlés döntése nyomán kerülhet sor. A  Közgyűlés csak azután keríthet sort
a  feloszlatásra, hogy hat hónappal korábban írásbeli értesítést küldött az összes tagállamnak a  javasolt feloszlatás
indoklásáról. Az  ICCROM feloszlatását célzó bármely határozathoz a  jelenlevő és szavazó tagállamok kétharmados
többsége szükséges, feltéve hogy a kétharmados többség az ICCROM tagállamainak felét meghaladja.
14. CIKK
Hiteles szövegek
Az alapszabály angol és francia nyelvű szövege egyaránt hiteles.”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a szerződés 2. cikk 4. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A szerződés, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések megtételéről a kulturális örökség védelméért felelős miniszter
gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1228/2017. (IV. 26.) Korm. határozata a vízügyi igazgatási szervek jégtörő hajóparkjának felújításáról.
A Kormány
 1. egyetért a vízügyi igazgatási szervek jégtörő hajóparkjának felújításával;
 2. jóváhagyja a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-ában és 4.  melléklet 2.  pontjában meghatározott jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet,
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 50. Víz-,
környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás jogcímcsoportnak 406 628 ezer forint összeggel történő túllépését;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében
engedélyezi, hogy a belügyminiszter az 1. pontban szereplő feladat végrehajtásához szükséges további, legfeljebb
581 212 ezer forint összeg erejéig 2018. évre kötelezettséget vállaljon.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
352/2014. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Nagy Szabolcs Tamást 2014. október 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
103/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy azt a  szabadtéri plakátot, amelyiken bármely politikai esemény, közszereplő vagy párt,
bármilyen formában szerepel, a tulajdonosa köteles legyen 24 órán belül eltávolítani, ha legalább két állampolgár jelzi,
hogy zavarja a nyugalmát.”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. A  korlátozás abban nyilvánulna meg, hogy a  plakátot alapos
indok nélkül, minimális számú választópolgár jelzése alapján el kellene távolítani. Mindezek alapján a  Bizottság
álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont az  Alaptörvény 8.  cikk
(3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő „bármely
politikai esemény”, a „közszereplő” és a „bármilyen formában” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt,
így a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna.
Nem egyértelmű az sem, hogy beadványozó kit ért „tulajdonos” alatt, kinek a tulajdonosa lenne kötelezve a plakát
eltávolítására, magának a  plakátnak a  tulajdonosa, vagy annak a  tárgynak a  tulajdonosa, amelyen a  plakát
elhelyezésre került. Nem kellően körülhatárolt a „zavarja a nyugalmát” kifejezés sem, nem állapítható meg pontosan,
hogy egy plakát tartalmáról mely esetben mondható el, hogy az már a nyugalom megzavarására alkalmas.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1198/2019. (IV. 12.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 2. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-2.1.3-16-HE1-2017-00005 azonosító számú, „Mátraderecske község belterületi vízrendezés I. ütem”
című,
b) a TOP-4.2.1-15-FE1-2016-00004 azonosító számú, „Bakonycsernyei Családsegítő Szolgálat Infrastruktúrájának
Fejlesztése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának az 1. melléklet szerinti növelésével,
 2. egyetért a  projektek 1.  pont szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
2. és 4. prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
 3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
122/2017. (III. 30.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Csere Katalin Juliannát 2017. szeptember 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2012. (VI. 21.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2012. évben igényelhető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában 1. főtevékenység: az egyéni vállalkozói nyilvántartásban főtevékenységként megjelölt mezőgazdasági termelő
tevékenység; 2. főállású mezőgazdasági termelő: az a személy, aki nem rendelkezik munkaviszonyból vagy más nem önálló
tevékenységből származó jövedelemmel és a mezőgazdasági termelő tevékenységből származó árbevétele
meghaladja az összes bevételének 50%-át; 3. gazdaság: a termőföld, az állatállomány, továbbá a mezőgazdasági termelő tevékenységéhez kapcsolódó
mezőgazdasági vagyoni értékű jogok, gépek, épületek és készletek, és egyéb tárgyi eszközök összessége;
4. gazdaság átvétele: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termelők
gazdaságátadásához nyújtandó támogatás részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatásban
részesülő, egy vagy több gazdaságátadótól átvételre kerülő gazdaság, és a hozzá tartozó támogatási
jogosultságok, valamint kötelezettségek összességének a megszerzése; 5. gazdaságátadó: az a személy, aki legalább 55 éves, a mezőgazdasági tevékenységet őstermelőként vagy egyéni
vállalkozóként végzi, a gazdaság átadás időpontjában nem éri el a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt, nem
részesül saját jogú nyugellátásban, az átadást megelőzően legalább tíz évig mezőgazdasági tevékenységet
folytatott és rendelkezik saját tulajdonú gazdasággal, továbbá úgy határoz, hogy véglegesen felhagy
a mezőgazdasági tevékenységével; 6. támogatásban részesülő gazdaságátadó: az a személy, aki az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
a mezőgazdasági termelők gazdaságátadásához nyújtandó támogatás részletes feltételeiről szóló miniszteri
rendelet alapján támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó határozattal rendelkezik és
kezdeményezi a gazdaságának átadását; 7. mezőgazdasági termelő tevékenység: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) 3. § 11. pontja szerinti tevékenységek közül a 01.11–01.50 és 01.70 szakágazatba tartozó
tevékenység; 8. mezőgazdasági termelő tevékenységből származó bevétel: a mezőgazdasági termelő tevékenységet folytató
gazdálkodó gazdaságából – a növénytermesztés, kertészet, és állattenyésztés ágazataiból – származó termékek
értékesítéséből származó bevételek összege; 9. gazdaság vezetője: a gazdaság részét képező ingatlanok – beleértve a termőföldet is –tulajdonjogával vagy bérleti
jogával rendelkező, tevőleges mezőgazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozó;
10. működtetési időszak: e rendelet szerinti támogatási kérelmet jóváhagyó határozat jogerőre emelkedését követő
év január 1-jétől számított ötödik naptári év végéig terjedő időszak;
11. ügyfél: az a természetes személy, aki megfelel a 3. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek;
12. tanya: az a külterületi lakott ingatlan, amely az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként szerepel, továbbá az az
ingatlan, amely kivett területként, alrészként kivett területként, mezőgazdasági területként vagy lakóház, udvar,
gazdasági épületként van nyilvántartva és megfelel a termőföldről szóló törvényben található tanya fogalomnak;
13. kertészet: a támogatási kérelemben az üzleti terv részét képező standard fedezeti hozzájárulás (a továbbiakban:
SFH) betétlapon az ügyfél által jelölt, kertészeti ágazat körébe tartozó, a Vhr. 21. § (2) bekezdése szerinti
közleményben közzétett D14A, D14B, D15, D16, D17, D34, E, G01A, G01B, G01C, G02, G03A, G03B, G04A, G04B,
G04C, G04D, G05, G07, I02, D10, D23, D24 SFH-kódok legalább egyikének megfelelő mezőgazdasági tevékenység;
14. termelői csoport: a Vhr. 3. § 7. pontja szerinti csoport;
15. zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet: a Vhr. 3. § 18. pontja szerinti csoport;
16. életvitelszerű tartózkodási hely: az ügyfél azon – bejelentett és a lakcímet igazoló hatósági igazolványban szereplő
– állandó vagy ideiglenes tartózkodási helye, ahol az év nagyobb részét tölti, és rendszerint elérhető, amelyet
életkörülményei is alátámasztanak. 2. A támogatás jellege és célterülete
2. § (1) E rendelet alapján egy alkalommal költségek fedezetére vagy fejlesztési célra támogatás vehető igénybe
a mezőgazdasági tevékenység megkezdéséhez (a továbbiakban: célterület). (2) A támogatási jogosultság kötelezettségátadás, illetve jogutódlás keretében nem átruházható, a Vhr. 10. §-a nem
alkalmazandó. 3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) A célterülettel kapcsolatban támogatást vehet igénybe az a személy, aki:
a) a támogatási kérelem benyújtásakor elmúlt 18 éves, de a 40. életévét még nem töltötte be;
b) gazdaság vezetőjeként, első alkalommal ba) új gazdaság létrehozásával, vagy
bb) meglévő gazdaság átvételével kezd gazdálkodni; c) a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezik
ca) az 1. mellékletben meghatározott szakképesítések, vagy cb) a 2. mellékletben meghatározott képzés keretében szerzett végzettség
legalább egyikével, vagy cc) a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerint elismert, vagy honosított,
külföldön szerzett, a ca) vagy cb) alpont szerinti szakképesítést vagy végzettséget igazoló bizonyítvánnyal,
vagy oklevéllel; d) gazdálkodási tevékenysége fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet, annak részét képező SFH-betétlapot és
pénzügyi tervet nyújt be. (2) Amennyiben a támogatás igénylője az 1. mellékletben felsoroltaktól eltérő szakképesítést szerzett, abban az esetben
a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet által kiadott állásfoglalással kell rendelkeznie
a támogatási kérelem benyújtásakor arra vonatkozóan, hogy szakképesítése megfeleltethető az 1. mellékletben
szereplő szakképesítések valamelyikének. (3) Az (1) bekezdés c) pont cb) alpontjában meghatározott végzettséggel rendelkezőnek kell tekinteni azt a személyt is,
aki a támogatási kérelem benyújtásakor rendelkezik olyan felsőoktatási intézmény által kiadott igazoló
dokumentummal, amely tanúsítja, hogy a támogatási kérelmet benyújtó személy a 2. mellékletben meghatározott
szakon végzett képzések legalább egyikének tekintetében sikeres záróvizsgát tett.
(4) E rendelet alapján az (5) bekezdésben foglalt kivétellel nem adható támogatás annak, aki e rendelet szerinti
támogatási kérelem benyújtása előtt már nyújtott be agrár, vagy agrár-vidékfejlesztési célú támogatási kérelmet, vagy
pályázatot a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH).
(5) A (4) bekezdéstől eltérően támogatás adható annak, aki
a) az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program 1.4. Fiatal gazdálkodók induló támogatása című intézkedésre
nyújtott be pályázatot, illetve az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők
számára nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 26.) FVM rendelet, vagy az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet alapján nyújtott be támogatási
kérelmet, amelyet az MVH nem hagyott jóvá és erről jogerős döntéssel rendelkezik, valamint felülvizsgálat, vagy
bírósági eljárás nincs folyamatban, b) a 6. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelem benyújtási időszak megnyílta előtt, az egyéb jogcímre benyújtott
pályázatát, támogatási kérelmét az arra vonatkozó támogatási határozat jogerőre emelkedése előtt visszavonta,
vagy c) a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló jogszabály alapján az országos
kvótatartalékból történő, közvetlen értékesítési és beszállítási tejkvóta térítésmentes igénylésére nyújtott be
kérelmet, vagy örökösödés útján történő átszállás miatt nyújtott be átírás iránti kérelmet.
(6) Nem adható támogatás annak az ügyfélnek, akinek a 3. mellékletben foglalt
a) táblázat „A” Szakmai szempontok és „B” Horizontális szempontok rész értékelési szempontjai alapján kapott
pontjai nem érik el a 77 pontot, b) táblázat „C” Pénzügyi terv rész értékelési szempontjai alapján kapott pontjai nem érik el a 4 pontot,
c) táblázat „D” Üzleti terv rész értékelési szempontjai alapján kapott pontjai nem érik el a 20 pontot.
4. Kötelezettségek 4. § (1) Az ügyfél köteles:
a) a gazdaságot személyesen vezetni; b) a támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtásának időpontjától a működtetési időszak
végéig a mezőgazdasági termelő tevékenységet főtevékenységként, egyéni vállalkozóként folytatni;
c) a támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtása előtt az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz kapcsolódó 2007–2013 közötti költségvetési időszakban
megvalósítandó vidékfejlesztési program keretében megszervezett, a célterület szerint meghatározott
tevékenységgel kapcsolatos kötelező képzésen részt venni és azt elvégezni;
d) a működtetési időszak végéig a 3. mellékletben foglalt táblázat „A” Szakmai szempontok és „B” Horizontális
szempontok rész alapján tett vállalásokat, kötelezettségeket, nyilatkozatokat fenntartani;
e) a működtetési időszak alatt a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos
nyilvántartási rendszeréről szóló miniszteri rendelet alapján vezetett nyilvántartásban az állatállomány
tartójaként szerepelni, valamint eleget tenni ea) a szarvasmarhafélékre vonatkozóan a szarvasmarha fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben, eb) a lófélékre vonatkozóan az egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
szóló miniszteri rendeletben, ec) a juh-, kecskefélékre vonatkozóan a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben, ed) a sertésfélékre vonatkozóan a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben, ee) a baromfifélékre vonatkozóan a Baromfi Információs Rendszer létrehozásáról és működtetésének rendjéről
szóló miniszteri rendeletben előírt, az állatállományra vonatkozó bejelentési kötelezettségeknek;
f) a használatában lévő területeket a földhasználati-nyilvántartásba bejelenteni, amennyiben a feltételt jogszabály
lehetővé teszi; g) a gazdálkodásával összefüggésben Irányító Hatósági közleményben meghatározott tartalom szerinti
gazdálkodási naplót vezetni. (2) Az ügyfél gazdaságának el kell érnie a vállalt európai méretegységet (a továbbiakban: EUME) az üzleti terv részét
képező SFH-betétlapon meghatározott ütemezés szerint, és azt fenn kell tartani a működtetési időszak végéig.
(3) Az ügyfél köteles vállalni, hogy a) a gazdaság üzemméretét a működtetési időszak 4. évének végéig az üzleti tervben vállalt méretre növeli, és azt
fenntartja a működtetési időszak végéig és b) amennyiben a gazdaság üzemmérete a működtetési időszak 4. évének vége előtt eléri az üzleti tervben a
4. naptári év végére vállalt méretet, akkor attól az időponttól kezdődően azt az üzemméretet fenntartja
a működtetési időszak végéig a (2) bekezdés figyelembe vétele mellett;
c) gazdaságának üzemmérete legkésőbb a működtetési időszak 4. évének végére eléri legalább a 4 EUME méretet.
(4) A (2) bekezdésben foglaltakra tekintettel a támogatásra jogosult ügyfél számára megengedett az üzleti tervben
megnevezett termékek helyettesítése más ágazaton belüli (állattenyésztés, kertészet, növénytermesztés) termékekkel
is. Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelmében az állattenyésztés, a kertészet, vagy az állattenyésztés és
a kertészet együttes aránya tekintetében a működtetési időszak 4. évére vállalt EUME értékből részarányt vállalt, akkor
az üzleti tervben megnevezett termékek helyettesítése csak a vállalt százalékos arány betartása mellett valósítható
meg szankció nélkül. (5) A terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy gyermekgondozási segélyben (a továbbiakban
együtt: családtámogatási ellátás) részesülő ügyfél a gazdaság vezetésébe az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről
szóló törvény szerinti közreműködőt vonhat be. A közreműködő bevonásának tényét teljes bizonyító erejű
magánokiratba kell foglalni, a 4. melléklet szerinti adattartalommal. A teljes bizonyító erejű magánokirat másolatát
a közreműködő bevonásának kezdetétől számított 8 munkanapon belül meg kell küldeni az MVH részére, amelyhez
igazolást kell mellékelni arról, hogy az ügyfél családtámogatási ellátásban részesül.
(6) A gazdaság személyes vezetésének minősül a támogatásra jogosult ügyfél általi személyes vezetés, továbbá a
(5) bekezdés szerinti közreműködő bevonásával történő mezőgazdasági üzem vezetése.
(7) Az MVH a (2) bekezdés teljesülése tekintetében a működtetési időszakban az ellenőrzés időpontját megelőző naptári
éveket is ellenőrizheti. (8) Az a támogatásra jogosult ügyfél, aki a támogatási kérelem benyújtásakor csatolta az elismert termelői csoport, illetve
zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet által kiadott tagság igazolást, vagy a támogatási kérelem
benyújtásakor megadott tevékenységgel releváns elismert termelői csoporthoz, illetve zöldség-gyümölcs termelői
csoporthoz és termelői szervezethez való csatlakozási szándékát jelezte, köteles a működtetési időszak végéig
a tagságát fenntartani, továbbá az üzleti tervben megnevezett termékek más termékcsoportba tartozó termékekkel
való helyettesítése esetén a tevékenységgel kapcsolatos termékcsoportban működő elismert termelői csoport, illetve
zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet tagság kialakítására és fenntartására.
(9) Az a támogatásra jogosult ügyfél, aki a támogatási kérelem benyújtásakor csatolta az ökológiai ellenőrző és tanúsító
szervezettel (a továbbiakban: ökológiai ellenőrző szervezet) a gazdasága vagy annak egy része vonatkozásában kötött
szándéknyilatkozatot, a támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtásakor és
a működtetési időszak leteltét követő 60 napon belül köteles az MVH-hoz benyújtani az ökológiai ellenőrző szervezet
által kiállított igazolást arról, hogy az ügyfél legkésőbb a működtetési időszak első évének végétől a működtetési
időszak végéig szerepelt az ökológiai gazdálkodás ellenőrzési rendszerében a vállalt százalékos mértékben, és az
ellenőrző szervezettel mezőgazdasági tevékenységre vonatkozó érvényes szerződéssel rendelkezett.
5. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke 5. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz kapcsolódó 2007–2013 közötti költségvetési
időszakban megvalósítandó vidékfejlesztési program 112. intézkedéséhez rendelt keretösszeg, amely
14 391 100 eurónak megfelelő forintösszeg. (2) A támogatás összege, amennyiben a támogatási kérelemben a gazdaságnak a működtetési időszak 4. évének végére
vállalt üzemmérete a Vhr. 21. § (2) bekezdés szerinti közleményben meghatározott SFH értékekkel számolva
a) legalább 4 EUME nagyságú, de nem éri el a 7 EUME-t, akkor 20 000 eurónak,
b) legalább 7 EUME nagyságú, de a 10 EUME-t nem éri el, akkor 30 000 eurónak,
c) legalább 10 EUME nagyságú, akkor 40 000 eurónak
megfelelő forintösszeg. (3) A támogatás forintösszege a folyósítás évének január 1-jén érvényes Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által
rögzített árfolyamon kerül kifizetésre. (4) A vállalt EUME méret számításánál a Vhr. 21. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
(5) A Vhr. 21. § (3) bekezdéstől eltérően a vállalt EUME méretet a támogatási kérelembenyújtás évének január 1-jén
érvényes EKB által rögzített árfolyamon kell figyelembe venni a működtetési időszak egésze alatt.
(6) Az EUME számítás alapjául szolgáló állatlétszámot a napi állományadatok éves átlaga alapján számított állatlétszám
alapján kell meghatározni, amelyet az MVH a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok
országos nyilvántartási rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározottak alapján vezetett
nyilvántartásokból állapít meg, amit az állatállomány-nyilvántartásnak is alá kell támasztania.
(7) Az EUME számítás alapjául szolgáló területméretet az adott évben benyújtott egységes területalapú támogatás
adataiból ellenőrzi az MVH, mind a terület mérete, mind pedig a hasznosítás figyelembevétele mellett. Az egységes
területalapú támogatással nem érintett területek esetében a terület mérete a földhasználati nyilvántartásból, az
SFH érték az ügyfél nyilatkozata alapján kerül ellenőrzésre.
6. A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A támogatási kérelmet 2012. július 16. és augusztus 16. között lehet benyújtani postai úton az ügyfél lakóhelye szerint
illetékes MVH megyei kirendeltségére az MVH honlapján közleményben közzétett nyomtatványon.
(2) A nyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresítenie:
a) ügyfél-azonosítási adatok;
b) az ügyfél szakképesítésének megnevezése és azonosító száma vagy felsőfokú képzés keretében szerzett
végzettségének megnevezése a szak megjelölésével;
c) az üzleti terv és annak részét képező pénzügyi terv, amelynek SFH-betétlapján be kell mutatni az egyes években
megvalósítani tervezett, termékszintre lebontott termelési szerkezetet;
d) gazdaság átvétele esetén a gazdaság átadó ügyfél-azonosításai adatai.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) az ügyfél végzettségét igazoló dokumentum hiteles másolatát, vagy a 3. § (2) bekezdése szerinti állásfoglalás
eredeti példányát, vagy a 3. § (3) bekezdése szerinti igazoló dokumentum eredeti példányát;
b) azokat az igazolásokat, nyilatkozatokat, valamint dokumentumokat, amelyek a 3. mellékletben szereplő értékelési
szempontokat alátámasztják;
c) a gazdálkodási tevékenység fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet, amely egy SFH-betétlapot tartalmazó pénzügyi
tervet is magában foglal.
(4) E rendelet alapján ugyanazon személy egy támogatási kérelem benyújtási időszakban kizárólag egy támogatási
kérelmet nyújthat be. Egyazon időszakban benyújtott több kérelem esetén a legkorábbi postára adási idejű kérelem
kerül elbírálásra, az azonos időszakban benyújtott későbbi kérelmek elutasítása mellett.
(5) A támogatási kérelem vonatkozásában hiánypótlásnak helye nincs.
(6) A több végzettséget igazoló dokumentum benyújtása esetén az értékelés során kizárólag az az egy végzettség kerül
figyelembe vételre, amit az ügyfél az (2) bekezdés b) pontja szerinti nyomtatványon feltüntetett.
7. A támogatási kérelem elbírálása 7. § A támogatási kérelmet az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, határozatát pedig
a 3. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával
hozza meg.
8. Kifizetési kérelem 8. § (1) Az ügyfél a támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelmet a támogatási kérelmet jóváhagyó határozat
kézhezvételét követő 90 napon belül köteles az MVH által közétett közleményben előírt formában, postai úton
benyújtani az MVH-hoz.
(2) A támogatási összeg 90%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg mellékletként csatolni kell
a) az egyéni vállalkozói mezőgazdasági tevékenységről kiállított igazolás eredeti példányát vagy hiteles másolatát,
amely tartalmazza a főtevékenység kezdeti dátumát;
b) a támogatási kérelemben jelzett csatlakozási szándék esetén az MVH által rendszeresített nyomtatványt, amelyen
az elismert termelői csoport, vagy zöldség-gyümölcs termelői csoport és termelői szervezet az ügyfél tagságának
meglétét igazolja.
(3) A támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelem benyújtására 2014. május 1. és 31. között,
majd ezt követően évente május 1. és 31. között megnyíló kifizetési időszakban, de legkésőbb a működtetési időszak
5. évében megnyíló kifizetési időszak végéig van lehetőség akkor, ha a 4. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak teljesülnek.
(4) A kifizetési kérelmet postai úton az ügyfél lakóhelye szerint illetékes MVH megyei kirendeltségére kell benyújtani, az
MVH honlapján közleményben közzétett nyomtatványon.
(5) A nyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresíteni:
a) ügyfél-azonosítási adatok,
b) a kötelezettségek teljesítését igazoló adatok.
(6) A támogatási összeg fennmaradó 10%-ára vonatkozó kifizetési kérelemhez mellékelni kell az ökológiai ellenőrző
szervezet által kiállított igazolást arról, hogy az ügyfél legkésőbb a működtetési időszak első évének végétől a kifizetési
kérelem benyújtásának időpontjáig szerepelt az ökológiai gazdálkodás ellenőrzési rendszerében és az ellenőrző
szervezettel mezőgazdasági tevékenységre vonatkozó érvényes szerződéssel rendelkezett.
(7) Amennyiben az e rendelet alapján benyújtott támogatási kérelemben az ügyfél arról nyilatkozott, hogy gazdaságot
vesz át, és erre vonatkozóan többlet pontot szerzett, ezt követően a támogatási kérelemben megnevezettől eltérő
azon gazdaságátadótól is átvehet gazdaságot, akivel és az általa átadott gazdasággal szemben teljesülnek ugyanazok,
a 3. mellékletben foglalt táblázat „A” Szakmai szempontok és „B” Horizontális szempontok rész alapján tett vállalások,
kötelezettségek, nyilatkozatok. 9. Jogkövetkezmények 9. § (1) Ha az ellenőrzés során bizonyosságot nyer, hogy a támogatásra jogosult
a) nem teljesíti a 4. § (1) bekezdés a), b), e) és g) pontjában, valamint a 4. § (3) bekezdésében foglaltakat, és
b) a 4. § (3) bekezdés alapján gazdaságának üzemmérete az utolsó kifizetést követően nem éri el a 4 EUME méretet,
az intézkedésben való részvétellel összefüggésben megállapított jogosultság megszűnik, és az igénybe vett
támogatás egésze jogosulatlannak minősül. (2) Ha a 3. mellékletben foglalt táblázat „A” Szakmai szempontok és „B” Horizontális szempontok része alapján a
nyilatkozattal alátámasztott pontozási szempontok ellenőrzése során kiderül, hogy a támogatásra jogosult valótlan
adatot szolgáltatott, akkor a már igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül és az ügyfél támogatáshoz való
joga megszűnik. (3) Amennyiben a) az ügyfél gazdaságának üzemmérete a működtetési időszak 1. évétől kezdődően az üzleti tervben az adott évre
megadott EUME mérettől 20%-ot meghaladóan marad el, akkor az ügyfél köteles a 20%-ot meghaladó
elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni;
b) az ügyfél gazdaságának üzemmérete az utolsó kifizetést követően a jogerős támogatási határozatban
a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME mérettől 20%-ot meghaladó mértékben marad el, akkor az
ügyfél köteles a 20%-ot meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át
visszafizetni; c) az ügyfél a 4. § (8) bekezdésében foglaltakat nem tartja be, köteles a kifizetett támogatási összeg 2%-át
visszafizetni; d) az ügyfél a 4. § (9) bekezdésében foglaltakat nem tartja be, köteles a kifizetett támogatási összeg 3%-át
visszafizetni. (4) Amennyiben a) az utolsó kifizetést követően a támogatási kérelemben a működtetési időszak 4. évének végére vállalt
üzemmérettől történő elmaradás az üzemméret alacsonyabb kategóriába történő kerülését eredményezi, úgy az
ügyfél az addig igénybe vett támogatásból 10 000 eurónak megfelelő forint összeget köteles visszafizetni;
b) az utolsó kifizetést követően az üzemméret a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME mérettől 20%-ot
meghaladó mértékben marad el, és az elmaradás az üzemméret alacsonyabb kategóriába történő kerülését
eredményezi, akkor a (3) bekezdés b) pontja szerint megállapított összegen felül az ügyfél az addig igénybevett
támogatásból további 10 000 eurónak megfelelő forint összeget köteles visszafizetni;
c) az ügyfél pénzügyi tervében a működtetési időszak 4. vagy 5. évének végére vállalt mezőgazdasági termelő
tevékenységből származó bevétel 25%-ot meghaladó mértékben marad el, akkor az érintett év vonatkozásában
az ügyfél köteles a 25%-ot meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át
visszafizetni. (5) Amennyiben a (4) bekezdés a) és b) pontja szerint visszafizetési kötelezettség kerül megállapításra, akkor a 10 000 euró
összeg visszakövetelésekor a támogatási összeg 90%-ának kifizetése során alkalmazott Ft/euró árfolyamot kell
figyelembe venni. (6) Amennyiben visszafizetési kötelezettség áll fenn, a (3) bekezdés és az (4) bekezdés b) pontja alapján meghatározott
visszafizetendő támogatás együttes összege, illetve a (4) bekezdés szerinti levonás teljes összege nem haladhatja meg
az igénybe vett támogatás összegét. (7) Amennyiben az ügyfél támogatási kérelmében vállalta, hogy
a) a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME értéket
aa) az állattenyésztés, ab) a kertészet, vagy ac) az állattenyésztés és a kertészet együttes
aránya adja a vállalt százalékban, és az általa vállalt aránytól az ügyfél 15%-ot meghaladóan tér el más ágazat irányába,
akkor köteles a 15%-ot meghaladó eltérésen túl százalékpontonként a kifizetett támogatási összeg 2%-át visszafizetni;
b) a működtetési időszak teljes időtartama alatt a gazdaság legtávolabbi pontja az életvitelszerű tartózkodási
helyéhez képest legfeljebb 30 km-es sugarú körön belül található, és ezt nem teljesíti, akkor köteles a kifizetett
támogatási összeg 2%-át visszafizetni; c) gazdaságot vesz át, és erre vonatkozóan többlet pontot szerzett, és ezt nem teljesíti, vagy a mezőgazdasági
termelők gazdaságátadásához nyújtandó támogatás intézkedés keretében benyújtott támogatási kérelem
elutasításra kerül, vagy a támogatásban részesülő gazdaságátadó nem kezdeményezi a gazdaságának átadását,
akkor az ügyfél számára a benyújtott támogatási kérelemben a 4. évre vállalt üzemméret alapján számított
támogatási összeget csökkenteni kell 10 000 eurónak megfelelő forint összeggel;
d) a működtetési időszak 2., 3. vagy 4. évére főállású mezőgazdasági termelővé válik, és ezt nem teljesíti, akkor a már
igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül és az ügyfél támogatáshoz való joga megszűnik;
e) életvitelszerűen tanyára vagy 1000 fő alatti lakosságszámú településre költözik legkésőbb a működtetési időszak
első évének végéig és ezt a teljes működtetési időszak alatt fenntartja, és ezt nem teljesíti, akkor a már igénybe
vett támogatás jogosulatlannak minősül és az ügyfél támogatáshoz való joga megszűnik;
f) életvitelszerűen tanyán vagy a Központi Statisztikai Hivatal által a támogatási kérelembenyújtás évének január
1-jei dátummal közzétett helységnévtár alapján 1000 fő alatti lakosságszámú településen él legalább 1 évvel
a támogatási kérelem benyújtását megelőzően és ezt fenntartja a működtetési időszak végéig, és ezt nem teljesíti,
akkor a már igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül és az ügyfél támogatáshoz való joga megszűnik;
g) a működtetési időszak 4. évének végére vállalt EUME érték megfelelő százalékát a működtetési időszak 3. évének
végére teljesíti és az általa a működtetési időszak 3. évének végére vállalt üzemmérettől 10%-ot meghaladó
mértékben marad el, akkor köteles a 10%-ot meghaladó elmaradáson túl százalékpontonként a kifizetett
támogatási összeg 2%-át visszafizetni. (8) Amennyiben az ügyfél nem teljesíti
a) a 8. § (1) bekezdésében meghatározott kérelembenyújtási kötelezettségét, az ügyfél támogatási jogosultsága
megszűnik; b) a 8. § (3) bekezdésében meghatározott kérelembenyújtási, valamint a 4. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
kötelezettségét, úgy az ügyfél támogatási jogosultsága megszűnik, valamint az ügyfelet további 5 évre ki kell
zárni az intézkedésben való részvételből, valamint az addig igénybe vett támogatás jogosulatlannak minősül.
(9) Az ügyfélre vonatkozóan megállapított összes visszafizetési kötelezettség nem haladhatja meg a Tv. 69. §
(5) bekezdése szerint meghatározott, jogosulatlan részvétellel igénybe vett támogatás esetén alkalmazandó szankció
mértékét. (10) Amennyiben a mezőgazdasági termelők gazdaságátadásához nyújtandó támogatás keretében nem nyílik támogatási
időszak 2012-ben, abban az esetben a gazdaság átvételéért kapott többlet pont miatt az ügyféllel szemben
a (7) bekezdés c) ponttól eltérően nem alkalmazható szankció.
10. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 22. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
4/2017. (II. 28.) KKM rendelete a külképviseletre tartós külszolgálatra kihelyezett kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők részére nyújtható kamatmentes illetmény- és költségtérítés-előleg, valamint kizárólag gépkocsivásárlás céljára nyújtható kölcsön részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59.  § (2)  bekezdés m) és n)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya
a) Magyarország diplomáciai és konzuli képviseletein, nemzetközi szervezetek mellett működő
állandó képviseletein és Magyarország kereskedelmi képviseletein tartós külszolgálatot teljesítő
kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, továbbá
b) a tartós külszolgálatra történő kihelyezés érdekében a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium belföldi állományában felkészülésüket töltő, 45 napon belül kihelyezésre kerülő kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre [az a)–b) pont alattiak a továbbiakban együtt: kihelyezett]
terjed ki.
 (2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén tartós külszolgálatot
teljesítő kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre. 2. § A  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: kihelyező szerv) a  kihelyezett
kérelmére indokolt esetben kamatmentes illetményelőleget (a továbbiakban: illetményelőleg) és átalányköltségtérítési előleget (a továbbiakban: költségtérítés-előleg) nyújthat az  e  rendeletben meghatározott
feltételekkel, a kihelyező szerv mindenkori költségvetési helyzete függvényében.
3. § A  kihelyező szerv a  kihelyezett részére kizárólag gépkocsivásárlás céljára, kihelyezésenként egy alkalommal,
visszatérítendő munkáltatói kölcsönt (a továbbiakban: gépkocsivásárlási kölcsön) nyújthat az  e  rendeletben
meghatározott feltételekkel, a kihelyező szerv mindenkori költségvetési helyzete függvényében.
4. § Illetményelőleg, költségtérítés-előleg és gépkocsivásárlási kölcsön egymástól függetlenül, egy időben is
igényelhető.
2. Illetményelőleg 5. § (1) Az  illetményelőleg legmagasabb igényelhető összege megegyezik a  személyi jövedelemadóról szóló törvényben
meghatározott legmagasabb adómentes munkabérelőleg összegével.
(2) Az  illetményelőleget a kihelyezett legkorábban 45 nappal a  tartós külszolgálatra történő kihelyezést megelőzően,
legkésőbb a külszolgálat befejezése előtt hat hónappal, külszolgálata során egy alkalommal kérelmezheti.
(3) A  kihelyezett áthelyezése esetén illetményelőleget legkorábban az  áthelyezést megelőző negyvenöt
nap pal, legkésőbb az  áthelyezést követően, a  tartós külszolgálat befejezése előtt hat hónappal igényelhet,
a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően abban az  esetben is, ha kihelyezésével összefüggésben már igényelt
illet mény előleget.
(4) Illetményelőleg az  1.  melléklet szerinti kérelem útján igényelhető. A  kérelemnek minden esetben indoklást kell
tartalmaznia.
(5) A  kérelmet a  külszolgálaton lévő kihelyezett a  külképviselet vezetőjének, a  külszolgálat megkezdése előtt álló
kihelyezett a kihelyező szerv hivatali szervezete vezetőjének nyújtja be.
(6) A külképviselet vezetője a kérelmet a kihelyező szerv hivatali szervezete vezetőjének továbbítja.
 (7) A kihelyező szerv hivatali szervezetének vezetője a kérelmet beérkezése napjától számított 30 napon belül elbírálja.
3. Költségtérítés-előleg 6. § (1) A  kihelyezett költségtérítés-előleg címén igényelheti a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló törvény
által a  számára biztosított lakhatási, vegyes és a  kihelyezett családi élethelyzetére tekintettel megállapított
óvodáztatási és iskoláztatási költségtérítés e rendeletben meghatározott részét.
(2) A  kihelyezett költségtérítés-előleget legkorábban 45 nappal a  tartós külszolgálatra történő kihelyezését
megelőzően, legkésőbb a kihelyezést követő egy éven belül, külszolgálata során egy alkalommal igényelhet.
(3) A kihelyezett áthelyezése esetén költségtérítés-előleg legkorábban az áthelyezést megelőző 45 nappal, legkésőbb
az  áthelyezést követő egy éven belül igényelhető, a  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően abban az  esetben is,
ha kihelyezését követően már igényelt költségtérítés előleget.
(4) A  költségtérítés-előleg kizárólag egy vagy több, de legfeljebb hat egész hónapra (a továbbiakban: beszámítási
időszak) járó költségtérítés összege lehet, és valamennyi költségtérítési elemet tartalmazza.
(5) A  kihelyezett a  költségtérítés-előleg folyósítását követő első bérszámfejtéstől kezdve a  kérelemben foglalt
beszámítási időszak lezárultáig költségtérítésre nem jogosult.
(6) Költségtérítés-előleg a 2. melléklet szerinti kérelem benyújtásával igényelhető. A kérelem tartalmazza az indokolást,
valamint az indokolás megalapozottságát valószínűsítő dokumentumokat.
(7) A  kérelmet a  külszolgálaton lévő kihelyezett a  külképviselet vezetőjének, a  külszolgálat megkezdése előtt álló
kihelyezett a kihelyező szerv hivatali szervezete vezetőjének nyújtja be.
(8) A  külképviselet vezetője a  kérelmet és annak elbírálására vonatkozó javaslatát a  kihelyező szerv hivatali
szervezetének vezetőjéhez továbbítja. A  külképviselet vezetőjének javaslata tartalmazza a  kérelmezett
költségtérítés-előleg iránti igény indokoltságát.
(9) A kihelyező szerv hivatali szervezetének vezetője a kérelmet beérkezése napjától számított 30 napon belül elbírálja.
7. § A  költségtérítés-előleg felhasználását az  azt felhasználó kihelyezett a  felhasználást igazoló számla vagy egyéb
bizonylatnak a külképviselet gazdálkodásáért felelős munkatárs részére történő bemutatásával igazolja.
8. § Ha a  költségtérítés-előleg folyósítását követően bebizonyosodik, hogy a  kérelemben megjelölt indok nem felel
meg a  valóságnak vagy a  kihelyezett az  összeget rendeltetésétől eltérően használta fel, a  kérelmező kihelyezett
köteles a  folyósított költségtérítés-előlegnek a  költségtérítés-előleg odaítélésétől kezdve az  odaítéléssel érintett
naptári félév első napján érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű kamattal megnövelt összegét
az azt folyósító szerv hivatalos felszólítását követő öt munkanapon belül visszautalni a külképviselet részére.
4. Gépkocsivásárlási kölcsön 9. § (1) A  gépkocsivásárlási kölcsön legmagasabb összege a  központi költségvetésről szóló törvényben – a  2017. évben
a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvényben – meghatározott deviza-illetményalap összegének
tizenkétszerese, de az nem haladhatja meg a gépkocsi vételárát.
(2) A gépkocsivásárlási kölcsön kamatának mértéke 0%.
 (3) A  gépkocsivásárlási kölcsön a  tartós külszolgálatra történő kihelyezés napjától, illetve az  áthelyezés napjától
számított egy éven belül igényelhető. Ha a  kihelyezett kérelmét forráshiányra hivatkozva utasítják el, az  igénylési
időszak további fél évvel meghosszabbodik.
(4) A  gépkocsivásárlási kölcsön a  3.  melléklet szerinti kérelem és ott meghatározott mellékleteinek benyújtásával
igényelhető.
(5) Ha egy háztartásban több kormánytisztviselő vagy kormányzati ügykezelő kerül kihelyezésre, a kérelmet kizárólag
egy fő kihelyezett igényelheti.
(6) A kihelyezett a kérelmet a külképviselet vezetőjének nyújtja be, aki a kérelmet a kihelyező szerv hivatali szervezete
vezetőjének továbbítja.
(7) A kihelyező szerv hivatali szervezetének vezetője a kérelmet beérkezése napjától számított 30 napon belül elbírálja.
10. § A  gépkocsivásárlási kölcsön iránti kérelem jóváhagyása esetén a  kihelyező szerv a  kihelyezettel munkáltatói
kölcsönszerződést köt.
11. § A  gépkocsi megvásárlását a  kihelyezett a  vásárlást igazoló számla vagy egyéb bizonylat a  külképviselet
gazdálkodásáért felelős munkatársának történő bemutatásával igazolja.
12. § A kihelyezett a gépkocsivásárlási kölcsön felhasználásával vásárolt gépkocsira – legalább a kölcsön törlesztésének
időtartamára – köteles a  vásárlással egyidejűleg a  jármű károsodásának vagy veszteségének megtérítésére casco
vagy azzal egyenértékű biztosítást kötni, és annak kötvényét a külképviselet gazdálkodásáért felelős munkatársának
haladéktalanul bemutatni.
13. § (1) A  gépkocsivásárlási kölcsön felhasználásával vásárolt gépkocsit a  kihelyezett – ha hivatali gépjármű nem áll
rendelkezésre vagy igénybevétele észszerűségi vagy gazdaságossági szempontból nem célszerű – jogszabályban
meghatározott térítési díj ellenében, a külszolgálat teljes időtartama alatt köteles a munkaköri leírásában rögzített,
munkakörével összefüggő feladatai ellátásához is igénybe venni.
(2) A hivatalos célú gépkocsihasználatról – a térítési díj megállapítása céljából – útnyilvántartást kell vezetni.
14. § A kihelyezett nem kötelezhető arra, hogy
a) gépkocsija használatát – függetlenül attól, hogy azt a gépkocsivásárlási kölcsön felhasználásával vásárolta-e –
harmadik személynek átengedje, vagy
b) gépkocsiját a munkakörével össze nem függő egyéb feladatok ellátására használja.
15. § Ha a  gépkocsivásárlási kölcsön folyósítását követően bebizonyosodik, hogy az  összeg felhasználása nem
a  munkáltatóval kötött szerződéses feltételek szerint történt, a  kérelmező köteles a  folyósított gépkocsivásárlási
kölcsönnek a  gépkocsivásárlási kölcsön odaítélésétől kezdve az  odaítéléssel érintett naptári félév első napján
érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű kamattal megnövelt összegét az azt folyósító szerv hivatalos
felszólítását követő öt munkanapon belül visszautalni a külképviselet részére.
5. Az illetményelőleg, a költségtérítés-előleg és a gépkocsivásárlási kölcsön folyósítása és elszámolása
16. § (1) Az  illetményelőleg, költségtérítés-előleg és a  gépkocsivásárlási kölcsön euróban folyósítandó a  kérelmező
kihelyezett részére. Az  igényelt forint euróra történő átváltása a  folyósítás hónapját megelőző hónap 15. napján
érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett árfolyamon történik.
(2) Az  illetményelőleg, a  költségtérítés-előleg és a  gépkocsivásárlási kölcsön a  kérelemben meghatározott legfeljebb
két bankszámlaszámra, a kihelyezett fizetési kötelezettségét megelőző 30 napon belül, egy összegben, átutalással
kerül folyósításra.
(3) Amennyiben az  illetményelőleg, a  költségtérítés-előleg, illetve a  gépkocsivásárlási kölcsön a  kihelyezést követően
kerül kifizetésre, és az  adott külképviselet vonatkozásában a  fogadó állam bankrendszerének hiánya vagy
fejletlensége miatt engedélyezett a  devizailletmény készpénzben történő kifizetése, úgy a  készpénzben történő
kifizetés is lehetséges.
17. § Az  illetményelőleg és a  gépkocsivásárlási kölcsön a  kihelyezett devizailletményéből a  kihelyező szerv által
az e rendeletben meghatározott időszak (a továbbiakban: elszámolási időszak) alatt részletekben levonásra kerül.
18. § (1) Az illetményelőleg a kihelyezett devizailletményéből legfeljebb 6 hónap alatt, egyenlő részletekben kerül levonásra.
 (2) A levonást az illetményelőleg felvételét követő hónapra járó devizailletményből kell megkezdeni.
19. § (1) A gépkocsivásárlási kölcsön a kihelyezett devizailletményéből legfeljebb 12 hónap alatt, egyenlő részletekben kerül
levonásra.
(2) A levonást a gépkocsivásárlási kölcsön felvételét követő hónapra járó devizailletményből kell megkezdeni.
20. § (1) Ha a  kihelyezett külszolgálata az  illetményelőleg iránti kérelemben foglalt elszámolási időszakban befejeződik,
vagy más külképviseletre kerül áthelyezésre, a kihelyezett a felvett illetményelőleg devizailletményéből le nem vont
részét külszolgálata befejezése előtt, de legkésőbb a  külszolgálaton töltött utolsó munkanapon, egy összegben,
a felvétel pénznemében köteles a külképviselet házipénztárába készpénzben vagy banki átutalással a külképviselet
bankszámlájára megfizetni.
(2) Ha a kihelyezett külszolgálata a költségtérítés-előleg iránti kérelemben foglalt beszámítási időszakban befejeződik,
vagy más külképviseletre kerül áthelyezésre, a  kihelyezett a  felvett költségtérítés-előleg a  beszámítási időszak
hátralévő részével arányos, fennmaradó részét külszolgálata befejezése előtt, de legkésőbb a külszolgálaton töltött
utolsó munkanapon, egy összegben, a felvétel pénznemében köteles a külképviselet házipénztárába készpénzben
vagy banki átutalással a külképviselet bankszámlájára megfizetni.
(3) Ha a  kihelyezett külszolgálata a  gépkocsivásárlási kölcsön visszafizetése előtt befejeződik, a  kihelyezett a  felvett
kölcsön devizailletményéből le nem vont részét külszolgálata befejezése előtt, de legkésőbb a külszolgálaton töltött
utolsó munkanapon, egy összegben, a felvétel pénznemében köteles a külképviselet házipénztárába készpénzben,
vagy banki átutalással a külképviselet bankszámlájára megfizetni.
21. § (1) Ha a  20.  §-ban meghatározott kötelezettségének a  kihelyezett a  külszolgálaton töltött utolsó munkanapjáig nem
tesz eleget, a  kihelyező szerv jogosult a  fizetési késedelemmel érintett napokra a  késedelemmel érintett naptári
félév első napján érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű késedelmi kamatot felszámítani.
(2) Ha a  kihelyezett a  20.  §-ban meghatározott kötelezettségeit az  ott megjelölt határidőn belül nem teljesíti,
a kihelyező szerv végrehajtási eljárás elrendelése iránti kérelmet terjeszt elő.
22. § (1) Ha a  külszolgálat a  kihelyezett önhibáján kívül fejeződik be a  beszámítási, illetve elszámolási időszakban,
a  visszatérítésre, illetve visszafizetésre a  kihelyező szerv méltányosságból a  fentieknél kedvezőbb feltételeket
állapíthat meg azzal, hogy a visszatérítés, valamint a visszafizetés alól felmentést nem adhat.
(2) A külszolgálat a kihelyezett önhibáján kívüli, idő előtti befejezésének minősül különösen:
a) a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvény szerinti hivatali érdekből történő berendelés;
b) a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvény szerinti válsághelyzet miatt történő berendelés;
c) betegség következtében, egészségügyi okból történő berendelés;
d) a külképviselet bezárása miatt történő berendelés.
(3) A (2) bekezdés c) pontjában meghatározott egészségügyi okból történő berendelés esetén a kihelyezettnek be kell
mutatnia a munkáltató foglalkozás-egészségügyi szolgáltatójának írásbeli szakvéleményét.
(4) A méltányosság iránti kérelmet a kihelyezett a külképviselet vezetője útján a kihelyező szerv hivatali szervezetének
vezetője számára terjeszti fel, aki a kérelmet annak beérkezésétől számított 30 napon belül elbírálja.
23. § (1) A  kihelyezett halála esetén a  költségtérítés-előleg még esedékes járandóságból le nem vonható része különös
méltánylást érdemlő esetben az  elhunyt kihelyezett hozzátartozóinak kérelmére részben vagy egészben
elengedhető.
(2) A méltányosság iránti kérelmet a kihelyezett hozzátartozója a külképviselet vezetője útján a kihelyező szerv hivatali
szervezetének vezetője számára terjeszti fel, aki a kérelmet annak beérkezésétől számított 30 napon belül elbírálja.
6. Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
25. § (1) E  rendelet rendelkezéseit – a  (2)–(6)  bekezdésben meghatározott eltérésekkel – a  hatálybalépésekor tartós
külszolgálatot ellátó kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők esetében is alkalmazni kell.
(2) A 6. § (4) bekezdésében foglaltaktól eltérően a 2017. január 1-je és 2017. december 31-e között tartós külszolgálatra
kihelyezett, illetve áthelyezett kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő számára legfeljebb öthavi, a  6.  §
(1) bekezdés szerinti költségtérítés-előleg nyújtható.
(3) A  6.  § (4)  bekezdésében foglaltaktól eltérően a  2017. január 1-jét megelőző időszakban tartós külszolgálatra
kihelyezett, illetve áthelyezett kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő számára legfeljebb háromhavi, 6.  §
(1) bekezdés szerinti költségtérítés-előleg nyújtható.
(4) Ha az  e  rendelet hatálybalépése előtt megkezdett és e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő tartós
külszolgálatát teljesítő kihelyezett e rendelet hatálybalépése előtt illetményelőleget vagy gépkocsivásárlási kölcsönt
vett fel, tartós külszolgálata befejezéséig újabb illetményelőleget vagy gépkocsivásárlási kölcsönt nem vehet fel.
(5) Az  e  rendelet hatálybalépése előtt megkezdett és e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő tartós
külszolgálatát teljesítő kihelyezett által e rendelet hatálybalépése előtt felvett illetményelőleget és gépkocsivásárlási
kölcsönt az  igénylés időpontjában hatályos rendelkezések szerinti feltételekkel kell a külképviselet házipénztárába
készpénzben vagy banki átutalással a külképviselet bankszámlájára megfizetni.
(6) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezettek
tekintetében is megfelelően alkalmazni kell.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
357/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Beznicza Árpádot 2018. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1316/2014. (V. 22.) Korm. határozata a 2013. kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 2013. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványokból az  I. Országgyűlés fejezet, 5. Közbeszerzési Hatóság címen keletkezett 400  000 ezer
forintnak a felhasználását engedélyezi, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2014. (II. 12.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján az alábbi
utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  területi államigazgatás fejlesztésével,
valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok vagyonkezelésével kapcsolatos feladatok ellátására 2014. március 5.
napjától dr. Virág Rudolfot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával járó jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a területi államigazgatás fejlesztéséhez szükséges szervezeti döntések előkészítéséről, továbbá
c) a kormányhivatalok vagyonkezelési ügyeinek átfogó, végleges rendezéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium keretében működő Titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 28/2013. (VIII. 30.) KIM utasítás 2014. március 1. napján hatályát veszíti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter