text:
2012. II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről.
A társadalmi együttélés általánosan elfogadott szabályait sértő vagy veszélyeztető, a bűncselekményként történő büntetni
rendeléshez szükséges kockázatokkal és veszélyességgel azonban nem rendelkező kriminális cselekmények elleni hatékony
fellépés érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK I. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉSÉRT VALÓ FELELŐSSÉG ÉS A TÖRVÉNY HATÁLYA
1. A szabálysértés fogalma, a szabálysértést meghatározó jogszabályok
1. § (1) Szabálysértés az a törvény által büntetni rendelt tevékenység vagy mulasztás, amely veszélyes a társadalomra.
(2) E törvény alkalmazásában az a tevékenység vagy mulasztás veszélyes a társadalomra, amely
a) a bűncselekményként történő büntetni rendeléshez szükségesnél kisebb fokban sérti vagy veszélyezteti
Magyarország állami, társadalmi vagy gazdasági rendjét, a természetes és jogi személyek, valamint a jogi
személyiség nélküli szervezetek személyét vagy jogait, és b) e törvényben meghatározott esetekben vagy ismételt elkövetés esetén a törvény szabálysértési elzárás büntetés
kiszabását is lehetővé teszi, vagy járművezetéstől eltiltás alkalmazását kötelezően rendeli el.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-ai ülésnapján fogadta el.
2. A szabálysértésért való felelősség 2. § (1) Szabálysértés miatt az vonható felelősségre, akinek a cselekménye szándékos vagy gondatlan, kivéve, ha
a szabálysértést meghatározó jogszabály csak a szándékos elkövetést bünteti.
(2) A szabálysértést elköveti a felbujtó és a bűnsegéd is.
(3) Kísérlet miatt akkor van helye felelősségre vonásnak, ha a szabálysértést meghatározó jogszabály így rendelkezik.
(4) Nem állapítható meg szabálysértés, ha a tevékenység vagy a mulasztás bűncselekményt valósít meg, úgyszintén, ha
a tevékenységre vagy mulasztásra törvény vagy kormányrendelet közigazgatási bírság alkalmazását rendeli el.
(5) Nem lehet a szabálysértési felelősséget megállapítani olyan cselekmény miatt, amelyet jogszabály az elkövetés idején
nem rendelt szabálysértésként büntetni. (6) Nem lehet szabálysértés elkövetése miatt olyan büntetést vagy intézkedést alkalmazni, amelyről jogszabály az
elkövetés idején nem rendelkezett. (7) Szabálysértés miatt nem vonható felelősségre, akivel szemben büntethetőséget kizáró ok áll fenn.
(8) A Rendőrségről szóló törvényben felsorolt szabálysértés miatt nem vonható felelősségre a megbízhatósági vizsgálatot
folytató személy, ha jogszabályban meghatározott feladata ellátása során követi el a szabálysértést.
3. A szabálysértést meghatározó jogszabály hatálya 3. § (1) A szabálysértést meghatározó jogszabályt – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a belföldön elkövetett
szabálysértésre kell alkalmazni. (2) Ha nemzetközi szerződés vagy törvény előírja, e törvényt kell alkalmazni a magyar állampolgár által külföldön
elkövetett olyan cselekményre, amely a szabálysértést meghatározó jogszabály szerint szabálysértés.
4. § A szabálysértést az elkövetése idején hatályban lévő jogszabályok alapján kell elbírálni. Ha a szabálysértés
elbírálásakor hatályban lévő új jogszabály szerint a cselekmény már nem minősül szabálysértésnek vagy enyhébben
bírálandó el, akkor az új jogszabályt kell alkalmazni.
4. Diplomáciai és nemzetközi jogon alapuló mentesség 5. § A diplomáciai és a nemzetközi jog alapján büntető joghatóság alóli mentességet élvező személyek szabálysértési
felelősségre vonására nemzetközi szerződés az irányadó. II. FEJEZET
AZ ELÉVÜLÉS 5. A szabálysértés büntethetőségének elévülése 6. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a szabálysértés elkövetése óta hat hónap eltelt (elévülés).
(2) Az elévülés határidejének kezdő napja az a nap, amikor a szabálysértés tényállása megvalósul, kísérlet esetén az a nap,
amikor az ezt megvalósító cselekmény véget ér. (3) Ha a szabálysértés jogellenes állapot előidézésével, illetve fenntartásával vagy kötelesség teljesítésének
elmulasztásával valósul meg, az elévülési határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez az állapot fennáll, illetve amíg
a kötelesség nem teljesül. (4) Ha az elkövetéstől számított hat hónapon belül a cselekmény miatt büntetőeljárás indul, de a nyomozó hatóság, az
ügyész vagy a bíróság a szabálysértési eljárás lefolytatása céljából az ügyet átteszi a szabálysértési hatósághoz vagy
a szabálysértés miatt eljáró bírósághoz, az (1) bekezdés szerinti elévülés az áttételt elrendelő határozatnak
a szabálysértési hatósághoz, illetve a szabálysértés miatt eljáró bírósághoz érkezése napjával újrakezdődik.
(5) A szabálysértés miatt az eljárás alá vont személlyel szemben a szabálysértési hatóság, a fegyelmi jogkör gyakorlója, az
ügyészség és a bíróság által foganatosított eljárási cselekmények az elévülést félbeszakítják. A félbeszakítás napjával
az elévülési idő újrakezdődik. (6) A cselekmény elkövetésétől számított két év elteltével nincs helye szabálysértési felelősségre vonásnak.
III. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT KISZABHATÓ JOGKÖVETKEZMÉNYEK 6. Büntetések és intézkedések
7. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetések:
a) a szabálysértési elzárás, b) a pénzbírság, c) a közérdekű munka.
(2) A büntetések önállóan és – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – egymás mellett is kiszabhatók.
(3) A szabálysértési elzárás mellett nem szabható ki közérdekű munka.
8. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható intézkedések:
a) a járművezetéstől eltiltás, b) az elkobzás, c) a kitiltás,
d) a figyelmeztetés. (2) Figyelmeztetés mellett csak elkobzás alkalmazható, az intézkedések egyéb esetekben önállóan, egymás vagy
büntetés mellett is alkalmazhatók. 7. A szabálysértési elzárás
9. § (1) Szabálysértési elzárást csak bíróság szabhat ki.
(2) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a szabálysértési elzárás legrövidebb tartama egy nap, leghosszabb tartama
hatvan nap. (3) A szabálysértési elzárás tartamába a szabálysértési elzárás alapjául szolgáló szabálysértéssel összefüggésben elrendelt
szabálysértési őrizet teljes idejét, valamint a szabálysértési elzárás alapjául szolgáló szabálysértéssel összefüggésben
elrendelt, négy órát meghaladó tartamú előállítás tartamát be kell számítani. A szabálysértési őrizet, illetve a négy órát
meghaladó tartamú előállítás minden megkezdett óráját egy óra tartamú szabálysértési elzárásként kell beszámítani.
10. § Nincs helye szabálysértési elzárásnak, ha az eljárás alá vont személy
a) a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvényben meghatározott fogyatékos
személy, illetve kórházi fekvőbeteg ellátásban részesülő személy, b) a várandósság negyedik hónapját elérő nő, tizennegyedik életévét be nem töltött gyermekét egyedül nevelő
szülő, vagy fogyatékos személy, illetve aki folyamatos ápolást, felügyeletet, illetve kiszolgálást igénylő
hozzátartozójáról egyedül gondoskodik. 8. A pénzbírság 11. § (1) A pénzbírság legalacsonyabb összege – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – ötezer forint, legmagasabb
összege százötvenezer forint, szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértések esetén háromszázezer forint.
(2) A pénzbírság összegébe a pénzbírság alapjául szolgáló szabálysértéssel összefüggésben elrendelt szabálysértési
őrizet teljes idejét, valamint a pénzbírság alapjául szolgáló szabálysértéssel összefüggésben elrendelt, négy órát
meghaladó tartamú előállítás tartamát be kell számítani. A szabálysértési őrizet, valamint a négy órát meghaladó
tartamú előállítás minden megkezdett órája helyébe kettőszáz forint pénzbírságot kell beszámítani.
(3) A XXVII. és a XXVIII. Fejezetben meghatározott egyes szabálysértések esetén a Kormány – a pénzbírság legalacsonyabb
és legmagasabb mértékére vonatkozó rendelkezés keretei között – rendelettel megállapíthatja a pénzbírság kötelező
mértékét. 12. § (1) A pénzbírságot meg nem fizetése esetén a bíróság szabálysértési elzárásra változtatja át. E törvény eltérő rendelkezése
hiányában az átváltoztatás során ötezer forintonként egy napi szabálysértési elzárást kell számítani. A meg nem
fizetett pénzbírságnak ötezerrel nem osztható részét nem kell figyelembe venni.
(2) Nem lép a meg nem fizetett pénzbírság helyébe szabálysértési elzárás, ha az eljárás alá vont személy
a) a 10. § a) és b) pontjában meghatározott feltételek valamelyikének megfelel,
b) azt a 13. §-ban meghatározottak szerint közérdekű munkával megváltotta.
(3) A meg nem fizetett pénzbírság helyébe lépő szabálysértési elzárás tartama eltérhet a szabálysértési elzárás tartamára
vonatkozó e törvény szerinti előírástól. 13. § (1) A szabálysértési hatóság határozatában tájékoztatja az eljárás alá vont személyt a meg nem fizetett pénzbírság
közérdekű munkával történő megváltásáról. A határozatban a tájékoztatásnak ki kell terjednie arra, hogy ha az eljárás
alá vont személy a pénzbírságot nem fizeti meg, helyébe milyen tartamú közérdekű munka lép, valamint arra is, hogy
a közérdekű munka végrehajtása céljából az állami foglalkoztatási szervnél kell jelentkeznie. A meg nem fizetett
pénzbírság helyébe ötezer forintonként hat óra közérdekű munkát kell meghatározni. A meg nem fizetett
pénzbírságnak ötezerrel nem osztható részét nem kell figyelembe venni.
(2) A közérdekű munka végrehajtása céljából a foglalkoztatást biztosító munkahelyekről az állami foglalkoztatási szerv
– honlapján közzétett – nyilvántartást vezet. (3) A meg nem fizetett pénzbírság helyébe lépő közérdekű munka tartama eltérhet a közérdekű munka tartamára
vonatkozó e törvény szerinti előírástól. 9. A közérdekű munka
14. § (1) Közérdekű munka kiszabása esetén az eljárás alá vont személy köteles a számára meghatározott munkát elvégezni,
személyi szabadsága egyébként nem korlátozható. (2) A közérdekű munka tartamát órákban kell meghatározni. E törvény eltérő rendelkezése hiányában a közérdekű munka
legkisebb mértéke hat, legmagasabb mértéke száznyolcvan óra. (3) Közérdekű munka nem szabható ki abban az esetben, ha az eljárás alá vont személy a 10. § a) és b) pontjában
meghatározott feltételek valamelyikének megfelel. 15. § Ha az eljárás alá vont személy a munkakötelezettségének nem tesz eleget, a bíróság a közérdekű munka, illetve annak
hátralévő részét hat óránként számítva egy nap szabálysértési elzárásra változtatja át. Nem változtatható át
a közérdekű munka hátralévő része szabálysértési elzárássá, ha az nem éri el a hat órát.
10. A járművezetéstől eltiltás 16. § (1) Az eljárás alá vont személy eltiltható, illetve az e törvényben meghatározott esetben az eljárás alá vont személyt el kell
tiltani a járművezetéstől, ha a szabálysértést engedélyhez kötött járművezetés szabályainak megszegésével követte el.
(2) A vezetői engedély visszaadása külön jogszabályban meghatározott feltétel teljesítésétől tehető függővé.
(3) A járművezetéstől eltiltás meghatározott járműkategóriára, illetve járműfajtára is vonatkozhat.
(4) A járművezetéstől eltiltás – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – legrövidebb tartama egy hónap, leghosszabb
tartama egy év. 17. § A járművezetéstől eltiltás hatálya a szabálysértési határozat jogerőre emelkedésével kezdődik. Amennyiben az eljárás
alá vont személy a szabálysértés elkövetésekor vezetői engedéllyel (igazolvánnyal) rendelkezett, az eltiltás tartama
a vezetői engedélynek (igazolványnak) a leadása napján veszi kezdetét.
11. Az elkobzás 18. § (1) El kell kobozni azt a dolgot:
a) amelyet a szabálysértés elkövetéséhez eszközül használtak vagy arra szántak,
b) amelynek a birtoklása jogszabályba ütközik, vagy amely veszélyezteti a közbiztonságot,
c) amely szabálysértés elkövetése útján jött létre, d) amelyre a szabálysértést elkövették, vagy amelyet a szabálysértés befejezését követően e dolog elszállítása
céljából használtak, e) amelyet az eljárás alá vont személy a szabálysértés elkövetéséért a tulajdonostól vagy annak hozzájárulásával
mástól kapott. (2) Az elkobzás önállóan és akkor is alkalmazható, ha az eljárás alá vont személy nem vonható felelősségre.
(3) Az (1) bekezdés a) és d) pontja esetében
a) az elkobzást nem lehet elrendelni, ha a dolog nem az eljárás alá vont személy tulajdona, kivéve, ha a tulajdonos
az elkövetésről előzetesen tudott, b) az elkobzás kivételesen mellőzhető, ha az az eljárás alá vont személyre vagy a dolog tulajdonosára a szabálysértés
súlyával arányban nem álló, méltánytalan hátrányt jelentene, feltéve, hogy az elkobzás mellőzését nemzetközi jogi kötelezettség nem zárja ki.
(4) Az elkobzott dolog tulajdonjoga az államra száll.
(5) Nincs helye elkobzás elrendelésének, ha a cselekmény elkövetése óta két év eltelt, kivéve, ha az elkobzás tárgyának
birtoklása jogellenes. 12. A kitiltás 19. § (1) A sportrendezvényen való részvétellel, az odautazással vagy az onnan történő távozással összefüggő szabálysértés
miatt az eljárás alá vont személy kitiltható bármelyik sportszövetség versenyrendszerében megrendezésre kerülő
sportrendezvényről, valamint bármelyik sportszövetség versenyrendszerében megrendezett sportesemény helyszínéül szolgáló sportlétesítményből.
(2) A kereskedelmi tevékenységgel összefüggő szabálysértés miatt, e tevékenysége folytatásának megakadályozása
érdekében az eljárás alá vont személy kitiltható a kereskedelmi létesítményből vagy kereskedelmi tevékenység
helyéül szolgáló egyéb helyszínről. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kitiltás legrövidebb tartama hat hónap, leghosszabb tartama két év.
13. A figyelmeztetés 20. § (1) Figyelmeztetés alkalmazásának akkor van helye, ha a szabálysértés az elkövetés körülményeire tekintettel csekély
súlyú és ettől az intézkedéstől kellő visszatartó hatás várható.
(2) A figyelmeztetéssel a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a rosszallását fejezi ki és felhívja az eljárás alá vont
személyt arra, hogy a jövőben tartózkodjon szabálysértés elkövetésétől.
14. A büntetés kiszabása, az intézkedés alkalmazása 21. § (1) A büntetést és az intézkedést – e törvény, vagy törvény felhatalmazásán alapuló kormányrendelet eltérő rendelkezése
hiányában – úgy kell megállapítani, hogy igazodjék a szabálysértés súlyához. Az eljárás alá vont személy személyi
körülményeit annyiban kell figyelembe venni, amennyiben azok a szabálysértési hatóság vagy a bíróság
rendelkezésére álló adatokból megállapíthatóak. (2) Büntetés kiszabásakor és az intézkedés alkalmazásakor – e törvény, vagy törvény felhatalmazásán alapuló
kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – figyelembe kell venni a szabálysértés elkövetésének időpontját
megelőző két éven belül az eljárás alá vont személy szabálysértés miatt történt felelősségre vonását. Enyhítő
körülményként kell figyelembe venni az eljárás alá vont személy hatóságokkal való együttműködését.
(3) Ha e törvény szabálysértési elzárás büntetés kiszabását lehetővé teszi, a bíróság elzárás helyett az e törvényben
meghatározottak szerint más büntetést is kiszabhat és más intézkedést is alkalmazhat.
(4) Ha e törvény a szabálysértési elzárás büntetés kiszabását nem teszi lehetővé, a szabálysértési hatóság – szabálysértési
elzárás kivételével – az e törvényben meghatározottak szerint bármely büntetést kiszabhat, illetve bármely
intézkedést alkalmazhat. Amennyiben az egységes jogalkalmazás kialakítása érdekében ez szükséges, a szabálysértési
szabályozásért felelős miniszter rendelet megalkotásával gondoskodik arról, hogy a szabálysértési hatóságok és
a helyszíni bírság kiszabására jogosult szervek és személyek az e törvényben meghatározott jogkövetkezmények
alkalmazása során értékelendő szempontokat azonos módon vegyék figyelembe.
(5) A közlekedési szabálysértéssel okozott kár kivételével elzárás, pénzbírság és közérdekű munka alkalmazása esetén
nyomatékos enyhítő körülményként kell figyelembe venni, ha az eljárás alá vont személy a sértettnek
a szabálysértéssel okozott kárt a szabálysértési hatóság határozatának vagy a bíróság első fokú határozatának
meghozataláig megtérítette. 15. A halmazati büntetés és ismételt elkövetésre vonatkozó büntetés
22. § (1) Ha az eljárás alá vont személyt ugyanabban az eljárásban több szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés
miatt vonják felelősségre, a szabálysértési elzárás leghosszabb tartama kilencven nap, a pénzbírság felső határa
a kiszabható pénzbírság felével emelkedik. (2) Ha az eljárás alá vont személyt ugyanabban az eljárásban több, szabálysértési elzárással nem büntethető szabálysértés
miatt vonják felelősségre, a pénzbírság felső határa a kiszabható legmagasabb pénzbírság felével emelkedik.
23. § (1) Ha az eljárás alá vont személyt a szabálysértés elkövetésének időpontját megelőző hat hónapon belül
a) szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt legalább két ízben jogerősen felelősségre vonták, az
újabb szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértési ügyben a szabálysértési elzárás leghosszabb
tartamára és a pénzbírság felső határára a 22. § (1) bekezdésben írt szabály az irányadó,
b) szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt legalább két ízben jogerősen felelősségre vonták, az
újabb pénzbírsággal büntethető szabálysértés miatt hetvenöt napig terjedő szabálysértési elzárás büntetés
szabható ki, c) pénzbírsággal sújtható szabálysértés miatt legalább két ízben jogerősen felelősségre vonták, az újabb
szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt hetvenöt napig terjedő szabálysértési elzárás büntetés
szabható ki, d) pénzbírsággal sújtható szabálysértés miatt legalább két ízben jogerősen felelősségre vonták, az újabb
pénzbírsággal büntethető szabálysértési ügyben hatvan napig terjedő szabálysértési elzárás büntetés szabható ki.
(2) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott, az ismételt elkövetésre vonatkozó rendelkezéseket nem lehet
alkalmazni, ha a) a szabálysértés miatt helyszíni bírságot szabtak ki,
b) a XXVII. Fejezetben meghatározott szabálysértést engedélyhez nem kötött járművezetés szabályainak
megsértésével követték el, c) a cselekmény a XXVIII. Fejezetben meghatározott szabálysértésnek minősül,
d) az eljárás alá vont személyt a b)–c) pontban meghatározott szabálysértés miatt korábban jogerősen
elmarasztalták. (3) Akit a XXVIII. Fejezetben meghatározott, engedélyhez kötött járművezetés szabályainak megszegésével elkövetett
szabálysértés miatt legalább két ízben jogerősen felelősségre vontak, az újabb – a XXVIII. Fejezetben meghatározott,
engedélyhez kötött járművezetés szabályainak megszegésével elkövetett – szabálysértés miatt a szabálysértési
hatóságnak járművezetéstől eltiltást is alkalmazni kell. 16. A szabálysértési elzárás és a pénzbírság végrehajthatóságának elévülése
24. § (1) Nem lehet végrehajtani a szabálysértési elzárás büntetést és a meg nem fizetett pénzbírság helyébe lépő
szabálysértési elzárást, ha a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt.
(2) Az elévülési időbe nem számít be a szabálysértési elzárás elhalasztására, illetve a pénzbírság esetében a halasztásra és
a részletfizetésre engedélyezett idő. (3) Az elévülést félbeszakítja a szabálysértési elzárás, a meg nem fizetett pénzbírság végrehajtása iránt tett intézkedés.
A félbeszakítás napjával az elévülés határideje újrakezdődik. A határozat jogerőre emelkedésétől számított két év
elteltével nincs helye végrehajtásnak. (4) A helyszíni bírság végrehajtás elévülési idejének számítására az e §-ban meghatározott rendelkezések az irányadók.
17. Mentesülés a hátrányos jogkövetkezmények alól 25. § Az olyan hátrányos jogkövetkezmények alól, amelyeket jogszabály a szabálysértés miatti felelősségre vonáshoz fűz, az
eljárás alá vont személy a büntetést vagy intézkedést megállapító határozat jogerőre emelkedését követő két év
elteltével mentesül. IV. FEJEZET KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK 18. Fiatalkorúakra és katonákra vonatkozó rendelkezések
26. § E törvény rendelkezéseit a fiatalkorúakra és a katonákra az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
27. § (1) E törvény alkalmazásában fiatalkorú az, aki a szabálysértés elkövetésekor a tizennegyedik életévét betöltötte,
de a tizennyolcadikat még nem. (2) A szabálysértési elzárás leghosszabb tartama fiatalkorú esetén harminc nap, halmazati büntetés esetén negyvenöt
nap. (3) Fiatalkorúval szemben pénzbírságot vagy helyszíni bírságot csak akkor lehet kiszabni, ha a fiatalkorú annak
megfizetését vállalja. (4) A 23. §-ban foglalt rendelkezés a fiatalkorúakkal szemben nem alkalmazható.
(5) Fiatalkorúval szemben közérdekű munkát akkor lehet kiszabni, ha a határozat meghozatalakor betöltötte
a tizenhatodik életévét. 28. § (1) E törvény alkalmazásában katona a Magyar Honvédség tényleges állományú tagja, a rendőrség, a katasztrófavédelmi
szerv, a büntetés-végrehajtási szervezet, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal hivatásos állományú tagja. (2) A katona által a szolgálati viszony tartama alatt a szolgálati helyen, illetve a szolgálattal összefüggésben elkövetett
szabálysértést – a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés kivételével – fegyelmi eljárás keretében kell
elbírálni. Ha a katona szolgálati viszonya a fegyelmi eljárás befejezése előtt megszűnt, a szabálysértést a szabálysértési
hatóság, illetve a bíróság bírálja el. (3) Katonával szemben elkobzást, valamint járművezetéstől eltiltást bíróság, illetve szabálysértési hatóság szabhat ki. Ha
a fegyelmi jogkör gyakorlója elkobzás vagy járművezetéstől eltiltás szükségességét észleli, értesíti az eljárása
eredményéről a szabálysértési hatóságot. (4) Ha katonával együtt polgári személlyel szemben is szabálysértési eljárást kell indítani, vagy a polgári személy
a szabálysértés sértettje és az ügy elkülönítésére nincs lehetőség, az eljárást a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság
folytatja le. A tényállás megállapítását követően a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a fegyelmi fenyítés kiszabása
végett megkeresi a katona erre hatáskörrel rendelkező elöljáróját.
V. FEJEZET 19. Értelmező rendelkezések 29. § (1) A szándékosság és a gondatlanság, a kísérlet, a felbujtó, a bűnsegéd, a hozzátartozó, a csoportos elkövetés, a nagy
nyilvánosság fogalmára, valamint a büntethetőséget kizáró okokra a Büntető Törvénykönyvről szóló törvény által
meghatározottakat a szabálysértésekre is alkalmazni kell. (2) E törvény alkalmazásában:
a) közterület a tulajdonos személyétől, illetve a tulajdonformától függetlenül minden olyan közhasználatra szolgáló
terület, amely mindenki számára korlátozás nélkül vagy azonos feltételek mellett igénybe vehető, ideértve
a közterületnek közútként szolgáló és a magánterületnek a közforgalom elől el nem zárt részét is;
b) nyilvános hely a közterületnek nem tekinthető, mindenki számára nyitva álló hely,
c) helyszínről elmenekültnek minősül az a személy is, aki a szabálysértés helyszínét a rendőrség kiérkezése előtt
elhagyja, feltéve, hogy a rendőrség által a szabálysértés helyszínén beszerzett bizonyítékok alapján
a személyazonossága és a holléte valószínűsíthető. MÁSODIK RÉSZ
A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁS
VI. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK 20. Az alkalmazandó jogszabály
30. § A szabálysértési eljárást a cselekmény elbírálásakor hatályban lévő törvény eljárási szabályai szerint kell lefolytatni.
21. A hivatalból való eljárás 31. § A szabálysértési hatóság és a bíróság az e törvényben megállapított feltételek fennállása esetén köteles
a szabálysértési eljárást lefolytatni. 22. Az ártatlanság vélelme és a bizonyítás terhe
32. § (1) Senki sem tekinthető szabálysértés elkövetésében felelősnek mindaddig, amíg szabálysértési felelősségét
a szabálysértési hatóság vagy a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(2) A szabálysértési felelősség bizonyítása a szabálysértési hatóságot terheli. Senki sem kötelezhető ártatlanságának
bizonyítására. (3) A helyszíni bírság kiszabása esetén a szabálysértés elkövetésének elismerése bizonyítékként értékelendő.
23. Az önvádra kötelezés tilalma 33. § Senki sem kötelezhető arra, hogy önmagára terhelő vallomást tegyen és önmaga ellen bizonyítékot szolgáltasson.
24. A védekezés joga 34. § (1) Az eljárás alá vont személyt megilleti a védekezéshez való jog.
(2) A szabálysértési hatóság és a bíróság köteles biztosítani, hogy az eljárás alá vont személy az e törvényben
meghatározott módon védekezhessen. 25. A jogorvoslati jogosultság 35. § A szabálysértési hatóság, valamint a bíróság határozata és intézkedése ellen, valamint intézkedésének elmulasztása
miatt – ha e törvény kivételt nem tesz – jogorvoslatnak van helye. Az eljárás alá vont személy a jogorvoslati jogáról
írásban lemondhat. 26. A nyelvhasználat joga 36. § (1) A szabálysértési eljárás nyelve a magyar. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit sem érhet hátrány.
(2) A szabálysértési eljárásban mind szóban, mind írásban mindenki anyanyelvét, törvénnyel kihirdetett nemzetközi
szerződés alapján, az abban meghatározott körben regionális vagy kisebbségi nyelvét, vagy – ha a magyar nyelvet
nem ismeri – az általa ismertként megjelölt más nyelvet használhatja.
27. A szabálysértési felelősség elbírálása 37. § Abban a kérdésben, hogy az eljárás alá vont személy követett-e el és milyen szabálysértést, a szabálysértési hatóságot
és a bíróságot a büntetőeljárásban hozott határozat és az abban megállapított tényállás kivételével nem köti a más
eljárásban, így különösen a polgári vagy a fegyelmi eljárásban hozott határozat és az abban megállapított tényállás.
VII. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉS MIATT ELJÁRÓ HATÓSÁGOK 38. § (1) Az általános szabálysértési hatóság a fővárosi, megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal).
(2) Az e törvény által a hatáskörébe utalt szabálysértés miatt a szabálysértési hatóság jogkörében a rendőrkapitányság
vagy az egyes feladatok ellátására létrehozott rendőri szerv, illetve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve jár el.
(3) Szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt első fokon a helyi bíróság jár el.
28. Helyszíni bírság kiszabására jogosultak 39. § (1) A rendőrség az e törvényben meghatározott feltételek esetén bármely szabálysértés miatt kiszabhat helyszíni
bírságot. E törvény eltérő rendelkezése hiányában szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt csak
a rendőrség szabhat ki helyszíni bírságot. (2) Törvényben meghatározott esetben szabálysértés észlelése esetén – amennyiben ezt e törvény külön említi –
helyszíni bírságot szabhat ki: a) a kormányhivatal arra felhatalmazott ügyintézője,
b) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve, c) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv arra felhatalmazott ügyintézője,
d) a közlekedési hatóság ellenőre, e) a közterület-felügyelő,
f) a természetvédelmi őr, az önkormányzati természetvédelmi őr,
g) az erdővédelmi szolgálat tagja, h) a halászati őr,
i) a mezőőr. (3) Az (2) bekezdés g)–i) pontja esetén feltétel, hogy a helyszíni bírságot kiszabó személy a közigazgatási szerv
alkalmazottja vagy önkormányzati köztisztviselő, közalkalmazott vagy kormánytisztviselő legyen.
29. A szabálysértési hatóság hatásköre és illetékessége 40. § (1) A szabálysértési eljárás lefolytatására az eljárás alá vont személy lakóhelye szerinti szabálysértési hatóság illetékes.
(2) Ha a szabálysértési eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja, az eljárás alá vont személy tartózkodási
helye, munkahelye, az elkövetés helye, továbbá a szabálysértés felderítésének helye szerint illetékes szabálysértési
hatóság is eljárhat. (3) Ha több eljárás alá vont személy van és különböző szabálysértési hatóságok illetékességi területén laknak vagy
tartózkodnak, az a szabálysértési hatóság jár el, amelyik az ügyben korábban intézkedett (megelőzés).
(4) A megelőzés dönt akkor is, ha az eljárás alá vont személy, illetve az eljárás alá vont személyek több cselekményét egy
szabálysértési eljárásban bírálják el és a (2) bekezdés alapján a cselekmények elkövetésének vagy felderítésének
a helye szerint több szabálysértési hatóság is illetékes.
(5) Ha vitás, hogy a több szabálysértési hatóság közül melyik köteles eljárni, az eljáró szabálysértési hatóságot közvetlen
közös felettes szervük, ennek hiányában a szabálysértési szabályozásért felelős miniszter jelöli ki.
(6) A szabálysértési hatóság és a bíróság között felmerülő hatásköri vita esetén a bíróság határozata a döntő.
(7) A szabálysértési hatóság kijelöléséről hozott határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye.
30. A bíróság hatásköre és illetékessége 41. § (1) Szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt első fokon az elkövetés helye szerint illetékes helyi bíróság
jár el. A törvényszék elnöke ezekre az eljárásokra más helyi bíróság illetékességét is megállapíthatja.
(2) Ha a szabálysértési eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja, az eljárás alá vont személy lakóhelye,
tartózkodási helye, munkahelye, továbbá a szabálysértés felderítésének helye szerint illetékes bíróság is eljárhat.
(3) Ha több eljárás alá vont személy van, vagy ha az eljárás alá vont személy, illetve az eljárás alá vont személyek több
cselekményét egy szabálysértési eljárásban bírálják el és különböző bíróságok illetékessége állapítható meg, az
a bíróság jár el, amelyik az ügyben korábban intézkedett (megelőzés).
42. § (1) Az első fokú bíróság végzése ellen benyújtott fellebbezést másodfokon a törvényszék tanácsülésen bírálja el.
(2) A szabálysértési hatóság határozata ellen benyújtott kifogást az ügyben érdemi határozatot hozó szabálysértési
hatóság székhelye szerinti helyi bíróság bírálja el. (3) A szabálysértési hatóság eljárása, határozatai és intézkedései ellen az ügyész e törvényben meghatározott
intézkedését – ha azzal a szabálysértési hatóság nem ért egyet – a szabálysértési hatóság székhelye szerinti helyi
bíróság bírálja el. (4) E törvény alkalmazásában helyi bíróság alatt a városi és kerületi bíróságot is érteni kell.
(5) E törvény alkalmazásában a helyi bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben bírósági titkár is eljárhat.
(6) Ha vitás, hogy több bíróság közül melyik köteles eljárni, az eljáró bíróságot a törvényszék másodfokú tanácsa
határozatban jelöli ki. Ha az illetékességi összeütközés különböző törvényszékek területén lévő bíróságok között
merül fel, akkor a magasabb szintű bíróság jár el. E határozat ellen nincs helye jogorvoslatnak.
31. Ügyész részvétele a szabálysértési eljárásban 43. § (1) Az ügyész ellenőrzi a szabálysértési hatóságok eljárásának és intézkedésének törvényességét, valamint törvényességi
felügyeletet gyakorol a szabálysértési nyilvántartási rendszer felett. (2) Ha a szabálysértési hatóság az ügyészi felhívást alaposnak tartja, a törvénysértő rendelkezést köteles nyolc napon belül
az ügyészi indítványnak megfelelően visszavonni vagy módosítani és erről egyidejűleg az intézkedése megküldésével
az ügyészt értesíteni. (3) A felhívás eredménytelensége esetén az ügyész a jogerős határozatot megtámadja, a szabálysértési hatóság az ügy
iratait nyolc napon belül megküldi a bíróságnak. (4) Az ügyész fellépése esetén a bíróság egyesbíróként, az iratok alapján harminc napon belül, indokolt végzéssel határoz,
amelyben a felhívásnak helyt ad vagy azt elutasítja. A bíróság határozata ellen nincs helye jogorvoslatnak, de tárgyalás
tartása kérhető. (5) A bíróság döntését követően az ügy iratait, határozatának kiadmányaival együtt visszaküldi a szabálysértési
hatóságnak. A bíróság határozatának egy kiadmányát közvetlenül az ügyésznek küldi meg.
32. Az ügyek egyesítése és elkülönítése 44. § (1) Ha ugyanazon eljárás alá vont személlyel szemben, ugyanannál a szabálysértési hatóságnál vagy ugyanannál
a bíróságnál több szabálysértési eljárás indul, azokat az ügyeket, amelyekben még nem született érdemi határozat,
egyesíteni kell. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívül egyesíteni lehet azokat az ügyeket is, amelyek együttes elbírálása az eljárás
tárgyára vagy az eljárásban részt vevő személyekre tekintettel, illetve egyéb okból célszerű.
(3) A (2) bekezdés szerint eljárva a) a kormányhivatal az előtte folyó szabálysértési eljáráshoz egyesítheti az ugyanazon eljárás alá vont személy ellen
a hatáskörébe nem tartozó szabálysértés miatt indult eljárást is, kivéve a szabálysértési elzárással is büntethető
szabálysértést, valamint a rendőrség hatáskörébe tartozó közlekedési szabálysértést és a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal hatáskörébe tartozó szabálysértéseket; b) a rendőrség a közúti közlekedési szabálysértés miatt előtte folyó szabálysértési eljáráshoz egyesítheti az
ugyanazon eljárás alá vont személy ellen a hatáskörébe nem tartozó szabálysértés miatt indult eljárást is, kivéve
a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértést, valamint a vámszabálysértéseket;
c) a bíróság az előtte folyó szabálysértési eljáráshoz egyesítheti az ugyanazon eljárás alá vont személy ellen
a hatáskörébe nem tartozó szabálysértés miatt indult eljárást is.
(4) Ha a szabálysértési eljárásban több eljárás alá vont személy van, velük szemben rendszerint egy eljárást kell folytatni.
(5) Az egyesítést mellőzni lehet, illetve az ügyeket el lehet különíteni, ha a szabálysértések együttes elbírálása
a felelősségre vonást jelentősen késleltetné. (6) Az ügyek egyesítését, illetve elkülönítését fel kell jegyezni az érintett ügyek irataiba.
33. Áttétel 45. § Ha a szabálysértési hatóságnak vagy a bíróságnak az ügyben nincs hatásköre vagy illetékessége, az ügyet
haladéktalanul átteszi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz.
VIII. FEJEZET KIZÁRÁS 34. A kizárás általános szabályai
46. § (1) A szabálysértési ügyben a szabálysértési hatóság és bíróság tagjaként nem járhat el:
a) aki az ügyben, mint eljárás alá vont személy vagy az eljárás alá vont személy képviselője, továbbá mint sértett,
feljelentő vagy mint ezek képviselője vesz vagy vett részt, valamint a felsoroltak hozzátartozója;
b) aki az ügyben, mint tanú vagy szakértő vesz vagy vett részt;
c) akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható.
(2) Nem kizárási ok, ha a szabálysértési hatóság tagja a hivatali hatáskörében tudomására jutott szabálysértés miatt tesz
feljelentést. (3) Nem járhat el az ügyben az a szabálysértési hatóság és bíróság, amelynek vezetőjével szemben az (1) bekezdésben
meghatározott kizárási ok áll fenn. 47. § (1) A szabálysértési hatóságnak és a bíróságnak az a tagja, aki a kizárási okot maga jelentette be, bejelentésének
elbírálásáig az ügyben nem járhat el. (2) A kizárásról hivatalból vagy bejelentésre a szabálysértési hatóságnál a kifogásolt személy közvetlen felettese, bíró
esetében a bíróság elnöke dönt. Ha helyt ad a bejelentésnek, kijelöli az eljáró személyt.
(3) A kizárás elbírálásáról határozatot kell hozni. (4) A kizárást kimondó határozat ellen nincs helye jogorvoslatnak, a kizárás megtagadását az ügydöntő határozat elleni
jogorvoslatban lehet sérelmezni. (5) A kizárás e törvényben nem szabályozott eseteire a büntetőeljárásról szóló törvény kizárásra vonatkozó rendelkezéseit
kell értelemszerűen alkalmazni. 35. A szabálysértési hatóság tagjának kizárása
48. § (1) A szabálysértési hatóság tagjaként az sem járhat el, aki az ügy elbírálásában, mint bíró vett részt, illetve e személy
hozzátartozója. (2) A kizárás indokoltságáról a szabálysértési hatóság vezetője dönt. Ha helyt ad a kizárási bejelentésnek, határozatban
kijelöli a továbbiakban eljáró személyt is. 36. A szakértő kizárása
49. § (1) Szakértőként nem járhat el, a) aki az ügyben, mint bíró, ügyész vagy szabálysértési hatóság tagja járt vagy jár el, valamint ezek hozzátartozója,
b) a szakértői intézmény és a szervezet szakértője, valamint a szakértői testület tagja, ha az a) pontban
meghatározott kizáró ok a szakértői intézmény, a szervezet vagy a szakértői testület vezetőjével szemben áll fenn,
c) a gazdasági társaság tagja, ha az a) pontban meghatározott kizáró ok a gazdasági társaság vezetőjével, vezető
tisztségviselőjével szemben áll fenn, illetve, aki olyan gazdasági társaság tagja vagy alkalmazottja, amelynek tagja
vagy alkalmazottja az ügyben már korábban eljárt. (2) A szakértő kizárására az eljáró hatóság tagjának kizárására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
37. Az ügyész kizárása 50. § (1) Ügyészként nem járhat el, aki az ügyben, mint a szabálysértési hatóság tagja vagy mint bíró járt el, illetve ezek
hozzátartozója. (2) Ha az ügyész a kizárási okot nem maga jelentette be, a bejelentés elintézéséig eljárhat az ügyben.
(3) A kizárás indokoltságáról a helyi ügyészségi ügyész esetében a helyi vezető ügyész, a helyi vezető ügyész és a megyei
főügyészségi ügyész esetében a megyei főügyész dönt. Ha helyt ad a kizárási bejelentésnek, kijelöli a továbbiakban
eljáró ügyészt is. 38. A bíró kizárása 51. § (1) Bíróként az sem járhat el, aki az ügyben, mint a szabálysértési hatóság tagja vagy mint ügyész járt el, illetve ezek
hozzátartozója. (2) A másodfokú eljárásban nem vehet részt az a bíró, aki az ügy első fokú elbírálásában részt vett.
(3) A perújítási eljárásból ki van zárva az a bíró, aki a perújítási kérelemmel támadott határozatot hozta.
(4) Ha a bíró a kizárási okot nem maga jelentette be, a bejelentés elintézéséig eljárhat az ügyben és a 46. § (1) bekezdés
c) pontjára alapított kizárási ok esetében érdemi döntést is hozhat.
(5) A kizárás indokoltságáról a bíróság elnöke igazgatási jogkörben vagy a bíróság másik tanácsa tárgyaláson kívül dönt.
Az elnök igazgatási jogköre az esetben áll fenn, ha a bíró a kizárási okot maga jelentette be vagy a bíró a kizárásához
hozzájárult. Ha az elnök helyt ad a kizárási bejelentésnek, kijelöli a továbbiakban eljáró bírót. Ha a kizárás iránti
bejelentés elnöki igazgatási jogkörben nem intézhető el, a bíróság másik tanácsa tárgyaláson kívül dönt. A bíróság
elnökének, illetve másik tanácsának döntésével szemben önálló fellebbezésnek nincs helye, az az érdemi határozat
ellen bejelentett fellebbezésben támadható. (6) Ha a kizárási ok a bíróság elnökével szemben merül fel, továbbá, ha a bíróságnak nincs olyan bírája, akire nem
vonatkozik kizárási ok, a kizárásról a törvényszék tanácsülésen határoz. Ha helyt ad a kizárási bejelentésnek, az
illetékességi területén működő másik helyi bíróságot jelöl ki.
IX. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉSI ELJÁRÁSBAN RÉSZT VEVŐ SZEMÉLYEK
39. Az eljárás alá vont személy 52. § (1) Eljárás alá vont személy az, akivel szemben szabálysértési eljárás folyik.
(2) Az eljárás alá vont személy jogosult megismerni, hogy mely cselekmény miatt, milyen tények és bizonyítékok alapján
folyik ellene szabálysértési eljárás. (3) Az eljárás alá vont személy – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – jogosult az eljárási cselekményeknél jelen lenni,
az eljárás bármely szakaszában észrevételt, indítványt tehet, a szabálysértési hatóságtól és a bíróságtól felvilágosítást
kérhet, megtekintheti az ügy iratait, azokról másolatot kérhet, illetve készíthet. A minősített adatot tartalmazó
másolatot a hatóság épületéből nem viheti ki. 40. Az eljárás alá vont személy képviselője
53. § (1) Az eljárás alá vont személy érdekében a szabálysértési eljárás bármely szakaszában törvényes képviselője vagy az
általa vagy törvényes képviselője által írásban meghatalmazott személy (a továbbiakban együtt: az eljárás alá vont
személy képviselője) járhat el. (2) Az eljárás alá vont személy képviselőjének kérdezési, indítványtételi és irat megtekintési jogaira az 52. § (3) bekezdése
az irányadó. 41. A sértett 54. § (1) Sértett az, akinek a szabálysértés sértette vagy veszélyeztette a jogát vagy a jogos érdekét.
(2) A sértett az eljárás bármely szakaszában észrevételt, indítványt tehet, jogairól és kötelességeiről a szabálysértési
hatóságtól, az ügyésztől és a bíróságtól felvilágosítást kérhet, megtekintheti az őt érintő iratokat, azokról másolatot
kérhet, illetve készíthet. (3) A sértett – az e törvényben meghatározott feltételek mellett – kérheti az eljárás alá vont személytől a szabálysértés
folytán keletkezett kárának megtérítését. (4) A sértett az őt megillető jogokat képviselője útján is gyakorolhatja.
42. A sértett képviselője 55. § (1) A sértett érdekében a szabálysértési eljárás bármely szakaszában törvényes képviselője vagy az általa vagy törvényes
képviselője által írásban meghatalmazott személy (a továbbiakban együtt: a sértett képviselője) járhat el.
(2) A sértett képviselőjének kérdezési, indítványtételi és irat megtekintési jogaira az 54. § (2) bekezdése az irányadó.
X. FEJEZET A BIZONYÍTÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 43. A tényállás tisztázása
56. § (1) A szabálysértési hatóság az ügy megítélése szempontjából lényeges körülményeket köteles tisztázni. Ha ehhez nem
elegendőek a rendelkezésre álló adatok, bizonyítási eljárást folytat le.
(2) Nem kell bizonyítani a köztudomású tényeket és azokat a tényeket, amelyekről a szabálysértési hatóságnak, illetve
a bíróságnak hivatalos tudomása van. 44. A bizonyítás eszköze
57. § (1) A szabálysértési hatóság a törvényi keretek között szabadon választhatja meg az alkalmazandó bizonyítási eszközt.
(2) A szabálysértési eljárásban bizonyítékként felhasználhatóak azok a bizonyítási eszközök is, amelyeket az arra
feljogosított hatóságok törvényes eljárásuk keretében szereztek meg. 45. A tanúvallomás
58. § (1) A tényállás tanú vallomásával is bizonyítható.
(2) A tanú idézésre köteles megjelenni és – ha e törvény másképp nem rendelkezik – vallomást tenni.
(3) A tanú kérelmére a megjelenésével felmerült költséget a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság megtéríti. Erre a tanút
meghallgatásának befejezésekor figyelmeztetni kell. 46. A tanú vallomástételének akadályai
59. § (1) Nem hallgatható meg tanúként: a) az, akitől a testi vagy szellemi állapota miatt nem várható bizonyítékként értékelhető vallomás,
b) minősített adatról az, aki a titoktartási kötelezettség alól az arra jogosult szervtől vagy személytől nem kapott
felmentést. (2) Nem lehet tanúként meghallgatni azt, aki foglalkozásánál, hivatásánál vagy közmegbízatásánál fogva titoktartásra
köteles, ha a tanúvallomásával e kötelezettségét megsértené. (3) A felmentésre irányuló megkeresésben azonosításra alkalmas módon meg kell jelölni azokat a kérdéseket, amelyekre
a felmentést kérik. 47. A tanúvallomás megtagadásának lehetősége
60. § A tanúvallomást megtagadhatja az, aki a) az eljárás alá vont személy hozzátartozója,
b) magát vagy hozzátartozóját szabálysértés vagy bűncselekmény elkövetésével vádolná, az ezzel kapcsolatos
kérdésben. 48. A tanúvallomás bizonyítékként történő felhasználásának akadályai
61. § Nem használható fel bizonyítékként az 59. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés megsértésével felvett tanúvallomás,
továbbá az olyan tanúvallomás, amelynek megtétele előtt a tanút nem figyelmeztették a 60. §-ban meghatározott
jogára. 49. A tanú meghallgatása 62. § (1) A tanúk meghallgatása egyenként – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel –, lehetőség szerint az eljárás alá vont személy
jelenlétében történik. A szabálysértési hatóság által foganatosított meghallgatás esetében a szabályszerűen idézett
eljárás alá vont személy távolmaradása nem akadálya a tanú meghallgatásának.
(2) A meghallgatást megelőzően meg kell állapítani a tanú személyazonosságát, valamint azt, hogy az eljárás alá vont
személynek vagy a sértettnek hozzátartozója-e, továbbá, hogy az ügyben más okból érdekelt vagy elfogult-e. Ezekre
a kérdésekre a tanú akkor is köteles válaszolni, ha egyébként a vallomástételt megtagadhatja.
(3) A tanút a vallomás megkezdése előtt figyelmeztetni kell jogaira, kötelezettségeire és a hamis tanúzás
jogkövetkezményeire. (4) A tizennegyedik életévét be nem töltött személyt csak akkor lehet tanúként meghallgatni, ha a vallomásától várható
bizonyíték mással nem pótolható. Meghallgatása esetén mellőzni kell a hamis tanúzás következményeire való
figyelmeztetést. (5) A még meg nem hallgatott tanú nem lehet jelen az eljárás alá vont személy, más tanú és a szakértő meghallgatásakor.
A tanú meghallgatásán nem lehet jelen az eljárás alá vont személy és az eljárás egyéb résztvevője, ha a tanú minősített
adatról tesz vallomást, továbbá, ha elrendelték a tanú adatainak zártan kezelését.
50. A tanú adatainak zártan kezelése 63. § (1) A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a tanú kérelmére vagy hivatalból elrendelheti, hogy a tanú személyes adatait
az ügy irataitól elkülönítve, zártan kezeljék. Ebben az esetben az ügy egyéb irataiban a tanú zártan kezelt adatait csak
a szabálysértési hatóságnak az ügyben eljáró tagja, az ügyész, illetve a bíró tekintheti meg.
(2) Ha a tanú személyes adatainak zártan kezelését rendelték el, ettől kezdve
a) a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság biztosítja, hogy a tanú zártan kezelt adatai ne váljanak megismerhetővé,
b) a személyes adatok zártan kezelésének megszüntetésére csak a tanú beleegyezésével kerülhet sor.
51. A szakértő és a szakvélemény 64. § (1) Ha a szabálysértési felelősségre vonás szempontjából jelentős, bizonyítást igénylő tény megállapításához vagy
megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság – hivatalból vagy
kérelemre – szakértőt rendel ki. (2) A szabálysértési hatóság a szakértői névjegyzékben szereplő igazságügyi szakértőt, illetve szakvélemény adására
feljogosított gazdasági társaságot (a továbbiakban: gazdasági társaság), szakértői intézményt vagy külön
jogszabályban meghatározott állami szervet, intézményt, szervezetet (a továbbiakban: szervezet), ha ez nem
lehetséges, kellő szakértelemmel rendelkező személyt vagy intézményt (a továbbiakban: eseti szakértő) rendel ki
szakértőként. (3) A szabálysértéssel okozott kár értékének megállapításához szakértő hivatalból nem rendelhető ki. Ha a szakértő
kirendelését az eljárás alá vont személy vagy a sértett indítványozza és a szakértő várható költségét megelőlegezi,
a szakértő kirendelése kötelező. (4) A szakértő jogosult mindazokat az adatokat megismerni, amelyek a feladatának teljesítéséhez szükségesek. E célból az
ügy iratait megtekintheti, az eljárási cselekményeknél jelen lehet, az eljárás alá vont személytől, a sértettől és a tanútól
felvilágosítást, a kirendelő hatóságtól további adatokat, iratokat és felvilágosítást kérhet. A szakértő a kirendelő
hatóság felhatalmazása alapján a neki át nem adott tárgyat is megtekintheti, megvizsgálhatja, abból mintát vehet.
(5) Az eljárás alá vont személy és a sértett – a műtét és a műtétnek minősülő vizsgálati eljárás kivételével – köteles alávetni
magát a szakértői vizsgálatnak, illetve beavatkozásnak. (6) Ha a szakvélemény hiányos, önmagával ellentmondó megállapításokat tartalmaz, a kirendelő hatóság felhívására
a szakértő köteles a kért felvilágosítást megadni, a szakvéleményt kiegészíteni. Ha a szakvélemény hiányossága így
sem pótolható, illetve ellentmondásai nem oldhatók fel, kérelemre vagy hivatalból más szakértő is kirendelhető.
(7) Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a szakértőkre az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló törvény
rendelkezései irányadók. 52. A szakértőt kirendelő határozat 65. § A szakértő kirendeléséről határozatot kell hozni, amelynek meg kell felelnie az igazságügyi szakértői tevékenységről
szóló törvényben a kirendelés tartalmára vonatkozó rendelkezéseknek. A szakértő kirendeléséről hozott határozat
ellen nincs helye jogorvoslatnak. 53. A szakértő meghallgatása
66. § (1) A szakvélemény előadása előtt meg kell állapítani a szakértő személyazonosságát, tisztázni kell, hogy az ügyben
érdekelt vagy elfogult-e. A szakvélemény előadása után a szakértőhöz kérdések intézhetők.
(2) A szakértőt a kirendelés alól a szabálysértési hatóság, bíróság fontos okból határozattal felmentheti. A szakértő
– gazdasági társaság, szakértői intézmény, illetve szervezet kirendelése esetén annak vezetője útján – a szabálysértési
hatóságot, bíróságot értesíti, ha a) a szakkérdés nem tartozik a szakismereteinek körébe,
b) a szakkérdésben külön jogszabály alapján meghatározott intézmény vagy testület jogosult szakvéleményt adni,
c) a szakértői tevékenység ellátásában fontos ok akadályozza, így különösen, ha a tevékenység zavartalan
ellátásának vagy a részvizsgálatok elvégzésének a feltételei nincsenek meg.
54. A tolmács 67. § (1) Ha a nem magyar anyanyelvű személy az eljárás során az anyanyelvét kívánja használni vagy e törvény szabályai
szerint más nyelv használatát kéri, tolmácsot kell igénybe venni.
(2) Ha a meghallgatandó személy hallássérült, siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni.
Ha a meghallgatandó személy beszédfogyatékos, kérésére a meghallgatás helyett írásban tehet nyilatkozatot.
(3) A tolmácsra e törvénynek a szakértőre vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a külön
jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő személy vehető igénybe tolmácsként; ha ez nem lehetséges,
a kellő nyelvismerettel rendelkező más személy (eseti tolmács) is kirendelhető. Tolmácson a szakfordítót is érteni kell.
(4) A tolmács díját és költségeit az állam viseli.
55. A tárgyi bizonyítási eszköz 68. § (1) Tárgyi bizonyítási eszköz minden olyan dolog, amely a szabálysértés elkövetésének nyomait hordozza, amely
a szabálysértés elkövetése útján jött létre, amelyet a szabálysértés elkövetéséhez eszközül használtak, vagy amelyre
a szabálysértést elkövették. (2) Ha a tárgyi bizonyítási eszköz nem alkalmas lefoglalásra, akkor a szabálysértéssel kapcsolatos egyedi tulajdonságainak
leírását rögzítő iratot, fényképet vagy más felvételt kell az iratokhoz csatolni.
(3) A bíróság, illetve a szabálysértési hatóság elrendelheti annak az ismeretlen helyen lévő egyedi azonosításra alkalmas
tárgynak a körözését, amely a törvény értelmében lefoglalható.
56. Az okirat 69. § A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a tényállás megállapítása céljából valamilyen tény vagy körülmény
igazolására kiállított okiratot vagy más iratot bizonyítási eszközként használhat, ha az a szabálysértési eljárásban
valamely bizonyítandó tény bizonyítására alkalmas. 57. A szemle
70. § (1) Ha a tényállás tisztázásához személy, tárgy vagy helyszín közvetlen megtekintése, illetve megfigyelése szükséges,
a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság szemlét tart.
(2) A szemle tárgyának birtokosa köteles lehetővé tenni a tárgy, illetve a helyszín megtekintését, megfigyelését.
(3) A szemle alkalmával a bizonyítás szempontjából jelentős körülményeket kell rögzíteni. Ha a bizonyításhoz szükséges,
a szemle tárgyáról fényképet vagy más felvételt, rajzot kell készíteni és azt a jegyzőkönyvhöz kell csatolni.
58. Az eljárás alá vont személy vallomása 71. § (1) A meghallgatás megkezdése előtt – a még ki nem hallgatott eljárás alá vont személy és az eljárás többi résztvevőjének
távollétében – meg kell állapítani az eljárás alá vont személy személyazonosságát.
(2) Az eljárás alá vont személyt meghallgatásának megkezdésekor figyelmeztetni kell arra, hogy nem köteles vallomást
tenni, illetve azt bármikor megtagadhatja, továbbá, hogy amit mond, az bizonyítékként felhasználható.
A figyelmeztetést és az eljárás alá vont személy válaszát jegyzőkönyvbe kell foglalni. A figyelmeztetés elmaradása
esetén az eljárás alá vont személy vallomása nem vehető figyelembe bizonyítékként.
(3) Ha az eljárás alá vont személy a vallomás tételét megtagadja, figyelmeztetni kell arra, hogy ez az eljárás folytatását nem
akadályozza. Ha az eljárás alá vont személy vallomást tesz, figyelmeztetni kell, hogy a vallomásában mást hamisan nem
vádolhat. Arra a szabálysértési cselekményre nézve, amelyre az eljárás alá vont személy a vallomás tételét megtagadta,
hozzá további kérdések nem intézhetők, és nem szembesíthető, kivéve, ha előtte úgy dönt, hogy vallomást tesz.
A vallomás tételének megtagadása nem érinti az eljárás alá vont személy kérdezési, észrevételezési és indítványtételi
jogát. (4) Az eljárás alá vont személyt nyilatkoztatni kell azokról a személyi körülményeiről, amelyek az alkalmazandó joghátrány
megállapítása szempontjából jelentősek lehetnek, így különösen vagyonáról, jövedelméről, családi körülményeiről,
foglalkozásáról, végzettségéről, képzettségéről, munkahelyéről, egészségi állapotáról. Az eljárás alá vont személy
figyelmét fel kell hívni arra, hogy e körülményeket a szabálysértési hatóság, bíróság csak akkor veszi figyelembe
a joghátrány megállapításánál, ha ezekről tudomása van. XI. FEJEZET
KÉNYSZERINTÉZKEDÉSEK 59. Az elővezetés 72. § (1) A szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezése alapján azt az eljárás alá vont személyt vagy tanút, aki
a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság előtt a szabályszerű idézésre nem jelenik meg és távolmaradását előzetesen,
alapos okkal nem menti ki, a rendőrség útján – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal előtt folyamatban lévő eljárásban
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve útján – elő lehet vezetni. Az elővezetés – az elrendelő hatóság rendelkezése
alapján – útba-indítással is foganatosítható. (2) A szabálysértési hatóság elővezetését rendeli el annak az eljárás alá vont személynek, aki a szabályszerűen kézbesített
felhívás ellenére a meg nem fizetett pénzbírság helyébe lépő szabálysértési elzárás végrehajtására a kijelölt
büntetés-végrehajtási intézetben, illetve a Kormány által rendeletben kijelölt intézményben a megadott határnapon
nem jelenik meg és a pénzbírságot sem fizeti meg.
(3) Az elővezetést határozattal kell elrendelni. A (2) bekezdés szerinti esetben a határozatnak azt is tartalmaznia kell, hogy
az eljárás alá vont személy mentesül az elővezetés foganatosítása, illetve a szabálysértési elzárás végrehajtása alól,
ha az eljárás alá vont személy vagy más személy a pénzbírságot az elővezetés megkezdésekor vagy annak
foganatosítása alatt hiánytalanul megfizeti és ezt igazolja. (4) A szabálysértési hatóság által elrendelt elővezetés esetén az elrendelés és az elővezetés között negyvennyolc órának el
kell telnie. (5) A szabálysértési hatóság által elrendelt elővezetés elrendeléséről az ügyészt haladéktalanul értesíteni kell. Az ügyész
az elővezetést elrendelő határozatba elektronikus úton tekint be. Ha az ügyész az elővezetéssel nem ért egyet, az
elővezetés megkezdéséig határozattal az elővezetési határozatot hatályon kívül helyezi. Az elővezetés az ügyész
intézkedéséig nem hajtható végre. (6) Az idézett személy távolmaradásának igazolása esetén a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság hatályon kívül helyezi
az elővezetést elrendelő határozatát. (7) Az elővezetés költségeit az elővezetett külön jogszabályban meghatározottak szerint köteles megtéríteni. Az
elővezetés költségeinek megfizetésére az elővezetett személy kötelezhető, továbbá az az elővezetni rendelt személy
is, aki az elővezetés sikertelenségéért felelős. 60. Szabálysértési őrizet
73. § (1) A rendőrség szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés esetén a tetten ért eljárás alá vont személyt
gyorsított bírósági eljárás lefolytatása céljából őrizetbe veheti. A tettenérésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni
akkor is, ha a szabálysértés helyszínéről elmenekült elkövetőt a rendőrség az elkövetéstől számított negyvennyolc
órán belül elfogja. (2) A szabálysértési őrizet a bíróság érdemi végzésének meghozataláig, de – e törvény eltérő rendelkezése hiányában –
legfeljebb hetvenkét óráig tart. Az eljárás alá vont személyt nyomban szabadon kell bocsátani, ha a szabálysértési
őrizet tartama alatt a bíróság a gyorsított eljárást nem folytatta le vagy nem szabott ki szabálysértési elzárást.
(3) Ha a szabálysértési elzárást kiszabó végzés nem emelkedett jogerőre és alappal feltehető, hogy az eljárás alá vont
személy szabadlábon újabb, szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértést követne el, a bíróság
a szabálysértési őrizet tartamát a másodfokú végzés meghozataláig indokolt határozattal meghosszabbíthatja.
(4) A szabálysértési őrizet a (3) bekezdésben meghatározott esetben a másodfokú bíróság végzésének meghozataláig,
illetve a nem jogerősen kiszabott szabálysértési elzárás tartamáig, de legfeljebb a meghosszabbítástól számított tíz
napig tart. (5) A szabálysértési őrizettel és az annak tartamát meghosszabbító végzéssel szemben az eljárás alá vont személy, illetve
az eljárás alá vont személy képviselője a kihirdetéskor fellebbezést jelenthet be. A szabálysértési őrizettel szemben
benyújtott fellebbezést a helyi bíróság a tárgyaláson bírálja el. A szabálysértési őrizet tartamának meghosszabbítása
miatt bejelentett fellebbezést a törvényszék az érdemi végzés ellen bejelentett fellebbezéssel együtt bírálja el.
(6) A szabálysértési őrizet elrendeléséről az eljárás alá vont személy által megjelölt hozzátartozót, ennek hiányában az
eljárás alá vont személy által megjelölt más személyt a rendőrség haladéktalanul értesíti.
(7) A katona szabálysértési őrizetbe vételéről a parancsnokát is értesíteni kell.
61. Ruházat, csomag és jármű átvizsgálása 74. § (1) A rendőrség, illetve – a hatáskörébe tartozó szabálysértések esetében – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve
átvizsgálhatja annak a személynek a ruházatát, a csomagját, illetve a helyszínen lévő járművét, akiről feltehető, hogy
tárgyi bizonyítási eszközt tart magánál. Nem magyar állampolgárságú eljárás alá vont személy esetén az előre
láthatólag kiszabásra kerülő pénzbírság, illetve szabálysértési költség fedezetére szolgáló összeg lefoglalása
érdekében is helye van az átvizsgálásnak. (2) Az átvizsgálás megkezdése előtt az érintett személyt fel kell szólítani, hogy a keresett tárgyat önként adja át.
(3) A ruházat átvizsgálását csak az átvizsgálandó személlyel azonos nemű személy végezheti.
62. A lefoglalás 75. § (1) A szabálysértési hatóság, valamint – azon szabálysértés vonatkozásában, amely miatt törvény rendelkezése alapján
helyszíni bírságot kiszabhat – a helyszíni bírság kiszabására jogosult lefoglalhatja azt a dolgot,
a) amely tárgyi bizonyítási eszköz, b) amelynek elkobzását e törvény elrendeli.
(2) Ha a nem magyar állampolgárságú eljárás alá vont személy nem helyezi letétbe az előreláthatólag kiszabásra kerülő
pénzbírság, illetve a szabálysértési költség fedezetéhez szükséges összeget, a bíróság vagy a szabálysértési hatóság az
összeg erejéig az eljárás alá vont személy vagyontárgyait – a nélkülözhetetlen vagyontárgyak kivételével –
lefoglalhatja. A meghallgatás során tájékoztatni kell a letétbe helyezés, illetve ennek elmulasztása esetén a lefoglalás
lehetőségéről. (3) Postai küldeményt, táviratot – a címzettnek történő kézbesítése előtt – csak az ügyész írásbeli határozata alapján lehet
lefoglalni, az ügyészi határozat meghozataláig csak visszatartásuk iránt lehet intézkedni.
(4) A szabálysértési hatóság gondoskodik a hozzá megküldött lefoglalt dolog őrzéséről. Ha a dolog használatához
az érintettnek különös érdeke fűződik, a lefoglalt dolgot az őrizetére lehet bízni.
(5) A gyorsan romló, bomló, tárolhatatlan dolgot a szabálysértési hatóság értékesíti vagy megsemmisíti.
(6) A lefoglalás elrendeléséről és megszüntetéséről határozatot kell hozni.
76. § (1) A lefoglalás érdekében a dolog birtokosát fel kell szólítani, hogy a keresett dolgot adja át. Az átadás megtagadása nem
akadálya annak, hogy a keresett dolgot az ügykörében lefoglalásra jogosult ruházat, csomag, vagy gépjármű
átvizsgálása útján megszerezze. Erre az érintettet figyelmeztetni kell.
(2) A lefoglalást haladéktalanul meg kell szüntetni, ha arra az eljárás érdekében már nincs szükség. Ebben az esetben
a dolgot, illetve az értékesítésből befolyt ellenértéket annak kell visszaadni, akitől a dolgot lefoglalták.
(3) Az eljárás alá vont személytől lefoglalt dolgot részére csak akkor lehet kiadni, ha a kiadás iránt más nem jelentett be
igényt. Ha az eljárás alá vont személytől lefoglalt dolog kiadása iránt más is jelent be igényt, a szabálysértési hatóság
– a dologra való jogosultság elbírálása nélkül – határoz a lefoglalt dolog elhelyezéséről.
(4) Az eljárás alá vont személytől lefoglalt dolog az állam tulajdonába kerül, ha kétséget kizáróan mást illet, de a jogosult
kiléte nem állapítható meg. A később jelentkező jogosult a szabálysértési hatóságtól kérheti a dolog visszaadását,
illetve értékesítés esetén a dolog lefoglaláskori ellenértékét. (5) Ha a lefoglalt dolog értéktelen és arra senki sem tart igényt, a lefoglalás megszüntetése után azt meg kell semmisíteni.
63. A rendbírság 77. § (1) A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság e törvény által előírt eljárási kötelességek teljesítése érdekében, továbbá
az eljárás rendjének megzavarása miatt rendbírsággal sújthatja különösen
a) a szemle tárgyának birtokosát, ha nem teszi lehetővé a tárgy, illetve helyszín megtekintését, megfigyelését,
b) az eljárás alá vont személyt, az eljárás alá vont személy képviselőjét, a sértettet, a sértett képviselőjét, ha
nyilvánvalóan alaptalanul jelent be kizárási okot vagy ugyanabban az ügyben a hatóság ugyanazon tagja ellen
ismételten tesz kizárásra irányuló alaptalan bejelentést, c) az eljárás alá vont személyt és a sértettet, ha – a műtét és a műtétnek minősülő vizsgálati eljárás kivételével – nem
veti magát alá a szakértői vizsgálatnak, illetve beavatkozásnak,
d) a tanút és a szakértőt, ha a vallomástételt, illetve a közreműködést és a véleménynyilvánítást a következményekre
történt figyelmeztetés után jogosulatlanul megtagadja, e) az eljárás alá vont személy kivételével azt, aki a lefoglalást, a ruházat, csomag vagy gépjármű átvizsgálását
akadályozza, f) azt, aki a meghallgatás, illetve tárgyalás rendjét megzavarja.
(2) A rendbírság legalacsonyabb összege ötezer, legmagasabb összege százezer – ha a rendbírság kiszabására
ugyanabban az eljárásban ismételten kerül sor, százötvenezer – forint. Bírósági eljárásban a legmagasabb rendbírság
százötvenezer, ismételt esetben kétszázezer forint. (3) A rendbírság összegének megállapításánál a kiszabására okot adó cselekmény súlyát és következményét kell
figyelembe venni. (4) A szabálysértési hatóság által kiszabott rendbírság ellen halasztó hatályú panasznak, a bíróság által kiszabott
rendbírság ellen a határozat kézbesítésétől számított nyolc napon belül benyújtott halasztó hatályú fellebbezésnek
van helye. XII. FEJEZET ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 64. A szabálysértési eljárás megindulása
78. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, vagy a szabálysértési hatóság vagy a bíróság hivatali hatáskörében szerzett
tudomása, illetve a helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv vagy személy általi észlelés alapján indul meg.
(2) A feljelentést szóban vagy írásban bármely személy vagy szerv megteheti. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe
kell foglalni, vagy arról feljegyzést kell készíteni. (3) A feljelentésnek tartalmaznia kell a feljelentett cselekmény helyének és idejének, továbbá az elkövetés
körülményeinek a leírását, a bizonyítási eszközök megjelölését, továbbá, ha az eljárás alá vont személy ismert,
a személyi adatait. Ha lehetőség van rá, a bizonyítási eszközöket csatolni kell a feljelentéshez.
79. § (1) Magánindítványra üldözendő szabálysértés miatt csak a sértett kívánságára indítható meg a szabálysértési eljárás.
A magánindítvány előterjesztőjének bármely olyan nyilatkozatát, amely szerint az eljárás alá vont személy
szabálysértési felelősségre vonását kívánja, magánindítványnak kell tekinteni. (2) Ha a sértett korlátozottan cselekvőképes, a magánindítványt törvényes képviselője is, ha pedig cselekvőképtelen,
törvényes képviselője terjesztheti elő. Ezekben az esetekben a magánindítvány előterjesztésére a gyámhatóság is
jogosult. (3) A magánindítvány előterjesztésére jogosult nyilatkozatát be kell szerezni, ha a szabálysértési eljárás megindítását
követően derül ki, hogy a cselekmény csak magánindítványra büntethető.
(4) A magánindítványt attól a naptól számított harminc napon belül kell előterjeszteni, amelyen a magánindítvány
előterjesztésére jogosult az eljárás alá vont személy kilétéről tudomást szerzett. A (2) bekezdésben meghatározott
esetben ezt a határidőt attól a naptól kell számítani, amelyen a magánindítványra jogosult a felhívásról tudomást
szerzett. Az elhunyt sértett hozzátartozója a még nyitva álló határidő alatt terjesztheti elő a magánindítványt.
(5) A magánindítvány előterjesztésére nyitva álló határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
(6) A magánindítvány a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság érdemi határozatának meghozataláig visszavonható.
65. A feljelentés elutasítása 80. § A feljelentést határozattal nyolc napon belül el kell utasítani, ha a feljelentésből vagy az előkészítő eljárás során
beszerzett adatokból megállapítható, hogy a) a feljelentett szabálysértés nem szabálysértés,
b) a büntethetőséget kizáró vagy eljárást megszüntető ok áll fenn,
c) ugyanazon szabálysértés miatt szabálysértési eljárás van folyamatban,
d) a cselekményt szabálysértési vagy büntetőeljárás, illetve közigazgatási eljárás keretében jogerősen elbírálták,
e) elkobzás alkalmazása szükséges felelősségre vonás nélkül. 66. Ügyintézési határidő
81. § (1) Ha a feljelentés, illetve az előkészítő eljárás adatai alapján nem került sor a feljelentés elutasítására, a szabálysértési
eljárást meg kell indítani. A szabálysértési eljárás kezdőnapja a feljelentésnek a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező szabálysértési hatósághoz érkezését követő nap, illetve az előkészítő eljárás befejezését követő nap.
A szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján induló eljárás kezdő napja
megegyezik az észlelés vagy tudomásra jutás napjával. (2) A szabálysértési eljárást a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel a megindulásától számított harminc napon belül
be kell fejezni. (3) Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolttá teszi, az ügyintézési határidőt a szabálysértési
hatóság vezetője egy alkalommal legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
67. A szabálysértési eljárás felfüggesztése 82. § (1) A szabálysértési eljárást – határozatban – fel kell függeszteni, ha
a) az ügy érdemi elbírálása olyan előzetes kérdés eldöntésétől függ, amelyben a döntés más szerv hatáskörébe
tartozik, b) az eljárás alá vont személy ismeretlen helyen vagy külföldön tartózkodik és távollétében az ügy érdemi elbírálása
nem lehetséges. (2) A bíróság az eljárást hivatalból vagy indítványra felfüggeszti és az Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezi, ha az
ügy elbírálása során olyan jogszabályt vagy közjogi szervezetszabályozó eszközt, illetve jogegységi határozatot kell
alkalmazni, amelynek alaptörvény-ellenességét vagy nemzetközi szerződésbe ütközését észleli.
(3) Ha az eljárás felfüggesztését követően az eljárás alá vont személy lakó-, illetve tartózkodási helye ismertté válik, az
elévülési időn belül az eljárás folytatásának van helye.
(4) Az eljárás felfüggesztésének ideje az elévülés tartamába nem számít be, azonban a cselekmény elkövetésétől
számított két év elteltével a rendelkezésre álló adatok alapján be kell fejezni az eljárást.
68. A szabálysértési eljárás megszüntetése 83. § (1) A szabálysértési eljárást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem szabálysértés, b) az eljárás adatai alapján nem állapítható meg
ba) szabálysértés elkövetése, bb) az eljárás alá vont személy kiléte,
bc) az, hogy a szabálysértést az eljárás alá vont személy követte el,
és az eljárás folytatásától egyik esetben sem várható eredmény,
c) a szabálysértést nem az eljárás alá vont személy követte el,
d) az eljárás alá vont személy meghalt, e) büntethetőséget kizáró ok áll fenn,
f) a cselekményt szabálysértési vagy büntetőeljárás, illetve közigazgatási eljárás keretében jogerősen elbírálták,
g) ugyanazon cselekmény miatt szabálysértési vagy büntetőeljárás, illetve közigazgatási eljárás van folyamatban,
h) elévülés miatt nincs helye felelősségre vonásnak, i) elkobzás alkalmazása szükséges az eljárás alá vont személy felelősségre vonása nélkül.
(2) Az elkobzás alkalmazásáról szóló megszüntető határozatban a szabálysértési hatóság szabálysértési költséget
állapíthat meg. (3) Az (1) bekezdés a)–c), e) és f) pontja alapján a szabálysértési hatóság által hozott határozat egy példányát az ügyésznek
is meg kell küldeni. 69. A határidő és a határnap
84. § (1) Az órákban megállapított határidőbe minden megkezdett óra egész órának számít. A napokban megállapított
határidőbe nem számít bele az a nap, amelyre a határidő kezdetére okot adó körülmény esik (kezdőnap).
A hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon jár le, amelynek száma a kezdőnapnak megfelel,
ha a hónapban nincs ilyen nap, akkor a hónap utolsó napján.
(2) Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti nap, a határidő a következő munkanapon jár le.
(3) A szabálysértési hatósághoz vagy a bírósághoz intézett beadvány előterjesztésének és az előttük teljesíthető
cselekménynek a határideje a hivatali munkaidő végével jár le. Nem számít a határidő elmulasztásának, ha a beadványt
a határidő utolsó napján postára adták. (4) A határnap az eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott időpont. A határnapot a szabálysértési hatóság vagy
a bíróság állapítja meg. 70. A mulasztás igazolása
85. § (1) Aki önhibáján kívül nem jelent meg a kitűzött határnapon vagy elmulasztott valamilyen határidőt, igazolási kérelmet
nyújthat be. (2) Az igazolási kérelmet az elmulasztott határnaptól, illetve az elmulasztott határidő utolsó napjától számított nyolc
napon belül lehet előterjeszteni. Ha a mulasztás az eljárás alá vont személynek, a tanúnak, a szakértőnek később jutott
tudomására vagy az akadály később szűnt meg, a határidő a tudomásra jutástól, illetőleg az akadály megszűnésétől
kezdődik. (3) Az elmulasztott határnaptól (határidő utolsó napjától) számított három hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet
előterjeszteni. (4) Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét
valószínűsítik. Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelem előterjesztésével együtt az elmulasztott cselekményt
is pótolni kell. Az igazolási kérelmet méltányosan kell elbírálni.
(5) Az igazolási kérelem elbírálásánál figyelembe kell venni, hogy az eljárás alá vont személy élt-e a 87. § (7) bekezdésében
foglaltakkal és az ott meghatározottakat betartotta-e. 86. § (1) Az igazolási kérelemről – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az a szerv határoz, amelynek eljárása során
a mulasztás történt. (2) Ha a mulasztás a kifogással kapcsolatos, az iratokat a kifogás elbírálására illetékes bíróságnak kell megküldeni.
(3) Ha az igazolási kérelem helytálló, a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság az eljárás folytatását rendeli el, és – az
eljárás eredményétől függően – a korábbi határozatot hatályában fenntartja, vagy hatályon kívül helyezi és új
határozatot hoz. (4) Az igazolási kérelemnek sem az eljárás folytatására, sem a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya; indokolt
esetben azonban a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a határozat végrehajtását felfüggesztheti.
71. Az idézés és az értesítés 87. § (1) Akit a szabálysértési hatóság, a bíróság, valamint a helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv vagy személy az eljárási
cselekményre idéz, köteles megjelenni. A szabálysértési hatóság, a bíróság, valamint a helyszíni bírság kiszabására
jogosult szerv vagy személy azt idézi, akinek a meghallgatása indokolt.
(2) Az idézést – e törvényben foglaltak kivételével – írásban kell közölni úgy, hogy azt az idézett személy az idézésben
megjelölt napnál öt nappal korábban megkapja. Ha ugyanabban az eljárásban az idézett személlyel szemben
korábban eljárási cselekményt foganatosítottak, úgy az idézést három nappal korábban kell megkapnia. Az idézésben
meg kell jelölni, hogy a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság az idézett személyt milyen ügyben és milyen
minőségben kívánja meghallgatni, egyúttal figyelmeztetni kell a megjelenés elmulasztásának következményeire.
(3) Ha az idézés kézbesítésére a (2) bekezdésben meghatározott tartamnál rövidebb idő alatt kerül sor, az idézett személy
beleegyezése esetén az eljárási cselekményt foganatosítani lehet. (4) A tanú, a szakértő meghallgatásának, illetve a szemlének a helyéről és időpontjáról az eljárás alá vont személyt és
a sértettet értesíteni kell. (5) Az írásbeli idézéssel azonos hatályú, ha a szabálysértési hatóság, a bíróság, valamint a helyszíni bírság kiszabására
jogosult szerv vagy személy a jelen levő személyt meghatározott időpontban történő megjelenésre szóban kötelezi és
ezt jegyzőkönyvbe foglalja. (6) Ha az idő hiánya vagy más nyomós ok indokolttá teszi, a (2) bekezdésben említetten kívül más alkalmas módon vagy
eszközzel – különösen telefonon, telefaxon, elektronikus úton – való idézésnek vagy értesítésnek is helye van.
(7) Ha az idézett személy a megadott időpontban az idézésnek nem tud eleget tenni, minden tőle telhetőt meg kell tennie
annak érdekében, hogy mulasztását úgy hozza a hatóság tudomására, hogy az a mulasztás okát még a határnap előtt
megismerje és új határnapot tűzhessen ki. 72. A megjelenési kötelezettség elmulasztásával kapcsolatos költségek viselése
88. § (1) Ha az idézett személy az idézésre nem jelenik meg és ezt alapos okkal előzetesen nem menti ki vagy önhibájából
meghallgatásra alkalmatlan állapotban jelenik meg, illetve a meghallgatását megelőzően engedély nélkül távozik
a meghallgatás helyéről, a meghallgatásának elmaradásával okozott költségek megtérítésére kell kötelezni.
(2) A költségtérítésre kötelezésről határozatot kell hozni. 73. A kézbesítés
89. § (1) A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság hivatalos iratának az érintett személy részére történő átadása (kézbesítés)
a) személyesen, b) postai szolgáltató útján, a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó külön jogszabályok szerint,
c) szabálysértési jogsegély keretében történhet. (2) Joghatás csak a szabályszerű kézbesítéshez kapcsolódik. A kézbesítés akkor szabályszerű, ha annak megtörténtét
a jogszabályban jogosultként megjelölt személy aláírásával ellátott tértivevény, illetve jegyzőkönyv vagy
határozatpéldány igazolja. A kézbesítés akkor is szabályszerű, ha az arra jogosult a jegyzőkönyv vagy határozatpéldány
aláírását megtagadja és a szabálysértési hatóság, bíróság ennek tényét az iratra feljegyzi.
(3) Az iratot a kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni, ha
a kézbesítés azért volt eredménytelen, mert a címzett az iratot a postai szolgáltató értesítése ellenére nem vette át.
Az iratot kézbesítettnek kell tekinteni, ha a címzett az átvételt megtagadta.
(4) Az elővezetést elrendelő határozatot a foganatosításkor kell átadni a határozatban megnevezett személynek.
74. A kézbesítési vélelem megdöntése 90. § (1) A kézbesítési vélelem megdöntése iránt a címzett terjeszthet elő kérelmet, ha
a) a kézbesítés a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok megsértésével történt, vagy
b) a hivatalos iratot nem az a) pontban meghatározott okból, önhibáján kívül nem vette át.
(2) A kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet a címzett a kézbesítési vélelem beálltáról történő
tudomásszerzéstől számított nyolc napon, de legkésőbb a kézbesítési vélelem beálltától számított három hónapos
jogvesztő határidőn belül terjesztheti elő annál a szabálysértési hatóságnál, illetve bíróságnál, amely a kézbesítésről
intézkedett. (3) A kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelemben elő kell adni azokat a tényeket, illetve körülményeket,
amelyek a kézbesítés szabálytalanságát igazolják vagy a kérelmező részéről az önhiba hiányát valószínűsítik.
(4) A kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelemről annak beérkezését követő nyolc napon belül
– a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – az a szabálysértési hatóság, illetve bíróság határoz, amely a kézbesítésről
intézkedett. (5) Ha a kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelemnek a szabálysértési hatóság vagy a bíróság helyt ad,
a vélelmezett kézbesítéshez fűződő jogkövetkezmények hatálytalanok és a kézbesítést, illetve a már megtett
intézkedéseket, eljárási cselekményeket a szükséges mértékben meg kell ismételni.
(6) Ha a kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelem a kifogással kapcsolatos, az iratokat a kifogást elbíráló
bíróságnak kell megküldeni. (7) A kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelmet elutasító határozat ellen panasznak van helye.
75. A jegyzőkönyv 91. § (1) Az eljárási cselekményekről – ha e törvény másként nem rendelkezik – jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni a) a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság megnevezését,
b) az eljárás alapjául szolgáló szabálysértés megjelölését, c) az eljárási cselekmény helyét, valamint kezdő és záró időpontját,
d) a szabálysértési hatóság tagja, a bíró, az eljárásban részt vevő személy és képviselője, továbbá a tanú, a szakértő
nevét. (3) A jegyzőkönyvben a szükséges részletességgel és oly módon kell leírni az eljárási cselekményt, hogy a jegyzőkönyv
alapján az eljárási szabályok megtartását is nyomon lehessen követni. A szabálysértési hatóság tagja, illetve a bíró,
valamint a jegyzőkönyvvezető a jegyzőkönyvet aláírja. (4) A szabálysértési hatóság előtt folyó eljárásban a jegyzőkönyvet felolvasás után – ha e törvény eltérően nem
rendelkezik – az eljárási cselekmény résztvevőinek alá kell írniuk. Ha a jegyzőkönyv aláírását bármelyik résztvevő
megtagadja, azt a megtagadás okának megjelölésével a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
(5) Az eljárás alá vont személynek a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság előtt tett vallomását a szükséges
részletességgel, indokolt esetben szó szerint kell jegyzőkönyvbe foglalni.
(6) Az eljárási cselekmény hangfelvevővel vagy egyéb berendezéssel is rögzíthető. A rögzítés ilyen módja kifogás vagy
panasz benyújtása esetében a jegyzőkönyvet nem pótolja. 76. A szabálysértési költség
92. § (1) Szabálysértési költség a) mindaz a költség, amelyet az állam a szabálysértés bizonyítása érdekében a büntetés, illetve az intézkedés
végrehajtásának befejezéséig, továbbá a perújítási eljárás során előlegezett,
b) az eljárás alá vont személynek, a sértettnek, továbbá az eljárás alá vont személy, illetve a sértett képviselőjének az
ügyben felmerült indokolt készkiadása, akkor is, ha azt az állam nem előlegezte,
c) a sértett képviselőjének az indokolt készkiadása és díja, akkor is, ha azt az állam nem előlegezte.
(2) A (3) bekezdésben meghatározott kivétellel az eljárás alá vont személy viseli a szabálysértési költséget, ha vele
szemben szabálysértés elkövetése miatt joghátrányt alkalmaztak. (3) Az állam viseli azt a költséget, amely annak következtében merült fel, hogy az eljárás alá vont személy a magyar nyelvet
nem ismeri. (4) A feljelentés elutasítása és a szabálysértési eljárás megszüntetése esetén a szabálysértési költség az államot terheli,
az eljárás alá vont személyt kötelezni kell annak a költségnek viselésére, amely a mulasztása folytán merült fel.
(5) Ha az eljárás alá vont személy a jövedelmi és vagyoni viszonyai folytán a szabálysértési költséget előreláthatóan nem
tudja megfizetni és ezt a közigazgatási hatósági eljárásokban a személyes költségmentesség megállapításáról szóló
kormányrendeletben meghatározottaknak megfelelően igazolta, az eljárás alá vont személy vagy képviselője
kérelmére a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság határoz arról, hogy az eljárás alá vont személy részére személyes
költségmentességet engedélyez. (6) A szabálysértési költség viselését határozatban kell megállapítani.
77. A szabálysértés által okozott kár megtérítése 93. § (1) Ha az eljárás alá vont személy és a sértett a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság előtt megállapodik
a szabálysértéssel okozott kár összegében és megtérítésének módjában, vagy ha a kár összege a rendelkezésre álló
bizonyítékok alapján aggálytalanul megállapítható és azt az eljárás alá vont személy a szabálysértési hatóság, illetve
a bíróság határozatának meghozataláig megtéríti, a 21. § (5) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(2) Ha az eljárás alá vont személy a szabálysértési hatóság határozatának, illetve a bíróság első fokú határozatának
meghozataláig – a közlekedési szabálysértéssel okozott kár kivételével – az okozott kárt nem térítette meg,
a szabálysértési határozatban kötelezni kell annak megtérítésére. A kár értékét a szabálysértési hatóság vagy a bíróság
határozza meg az eljárás adatai alapján. (3) Az eljárás alá vont személy a sértettel szemben követelést nem érvényesíthet és beszámítási kifogással nem élhet.
XIII. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉSI HATÓSÁG HATÁROZATAI 78. A határozat
94. § (1) A határozatot jegyzőkönyvbe – vagy más módon írásba – kell foglalni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha
azt kézbesítés útján közlik. (2) A jegyzőkönyvbe foglalt vagy az ügyiratra feljegyzett határozatban nem kell feltüntetni a szabálysértési hatóság
nevét, az ügyszámot, valamint a határozathozatal helyét és idejét, ha azok az iratból kitűnnek.
79. A határozat közlése 95. § (1) A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a határozatát azzal közli, akire az rendelkezést tartalmaz. Az eljárás alá vont
személlyel közölt határozatot képviselőjével is közölni kell. (2) A szabálysértési hatóság a sértettel és képviselőjével közli az eljárás alá vont személy felelősségét megállapító jogerős
ügydöntő határozatot, illetve a bíróság hatályban tartó vagy megváltoztató végzését.
(3) Az elkobzott dolog tulajdonosával is közölni kell a nem az eljárás alá vont személy tulajdonát képező dolog
elkobzásáról rendelkező határozatot. 80. A határozat tartalma 96. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell
a) a szabálysértési hatóság megnevezését, az ügy számának és tárgyának a megjelölését;
b) a rendelkező részben az eljárás alá vont személy természetes személyazonosító adatait, a szabálysértés
megnevezését, a kiszabott büntetést, illetve az alkalmazott intézkedést;
c) a kiszabott büntetés, illetve az alkalmazott intézkedés teljesítésének határnapját vagy határidejét és az önkéntes
teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeit és mértékét; d) a jogorvoslat lehetőségéről, benyújtásának helyéről és határidejéről, valamint a jogorvoslati eljárásról, bírósági
felülvizsgálat esetén a tárgyalás tartása iránti kérelem lehetőségéről való tájékoztatást;
e) rövid indokolást, utalva a megállapított tényekre, az ezek alapjául szolgáló bizonyítékokra, továbbá a büntetés
kiszabása, illetve az intézkedés alkalmazása során figyelembe vett körülményekre;
f) utalást az érdemi döntés alapját képező jogszabályra;
g) a határozathozatal helyét, idejét, a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy aláírását és az eljáró hatóság
bélyegző lenyomatát. (2) A szabálysértési hatóság egyéb határozatainak alaki és tartalmi követelményeire az (1) bekezdés rendelkezései
megfelelően irányadóak. 81. A határozat kijavítása és kiegészítése
97. § (1) A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a határozatát név-, szám-, számítási hiba vagy más hasonló elírás esetén
kijavítja. (2) A szabálysértési hatóság, illetve a bíróság a határozatát kiegészíti, ha valamely lényeges kérdésről nem rendelkezett.
(3) A kijavítás tényét, illetve a kiegészítésről szóló határozatot azzal kell közölni, akivel az eredeti határozatot közölték,
illetve akire nézve a kiegészített határozat rendelkezést tartalmaz. A szabálysértési hatóság kiegészítésről szóló
határozata ellen kifogásnak, a bíróság kiegészítő végzése ellen fellebbezésnek van helye.
82. Panasz a szabálysértési hatóság határozatával szemben 98. § (1) A szabálysértési hatóságnak az elővezetés kivételével a kényszerintézkedés tárgyában hozott, továbbá a feljelentést
elutasító, illetve a szabálysértési eljárást megszüntető, valamint a kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló
kérelmet elbíráló határozatával, illetve intézkedésével szemben az eljárás alá vont személy és képviselője, a sértett és
képviselője, valamint a rendbírsággal sújtott személy panaszt tehet.
(2) A kényszerintézkedés tárgyában benyújtott panaszt a határozat közlésétől számított három, egyéb esetekben nyolc
napon belül kell szóban vagy írásban megtenni a szabálysértési hatóságnál.
(3) Amennyiben a szabálysértési hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat három napon belül az illetékes
ügyészségnek küldi meg. (4) Az ügyész a kényszerintézkedés tárgyában benyújtott panaszt három, egyéb esetekben nyolc napon belül elbírálja és
a) a panaszt, mint alaptalant elutasítja, vagy b) a határozatot hatályon kívül helyezi, indokolt esetben a szabálysértési hatóságot az eljárás folytatására utasítja.
(5) A (4) bekezdés a) pontja esetében az ügyész a panasztevőt, a b) pont esetében pedig azokat értesíti, akikkel a panasz
alapjául szolgáló határozatot korábban közölték. XIV. FEJEZET HELYSZÍNI ELJÁRÁS
83. Helyszíni bírság 99. § (1) Helyszíni intézkedés során a szabálysértés elkövetését elismerő személlyel szemben helyszíni bírság kiszabásának van
helye. (2) A helyszíni bírság összege ötezer forinttól ötvenezer forintig, hat hónapon belül ismételt elkövetés esetén hetvenezer
forintig terjedhet. (3) Ha az eljárás alá vont személy a helyszíni bírság kiszabását – a helyszíni bírság meg nem fizetése esetén alkalmazandó
jogkövetkezményekről szóló tájékoztatás után – aláírásával igazoltan tudomásul veszi, a helyszíni bírság ellen nincs
helye jogorvoslatnak. (4) Az eljárás alá vont személy a helyszíni bírságot
a) ha annak feltételei adottak, a helyszínen erre alkalmas, erre a célra a hatóság által rendszeresített elektronikus
eszközön teljesítve, készpénz-kímélő fizetési mód alkalmazásával is teljesítheti,
b) ha az a) pontban meghatározott lehetőség nem vehető igénybe vagy az eljárás alá vont személy azzal nem él,
a részére átadott csekkszelvényen vagy banki átutalással a helyszíni bírság összegének az e törvényben
meghatározott határidőn belül történő megfizetésével, átutalásával teljesítheti. (5) Ha az elkövető a megadott határidőn belül nem fizeti meg a helyszíni bírságot, a meg nem fizetett helyszíni bírság
végrehajtására a 12. §-ban foglaltak az irányadók. 84. Gépjárművezető távollétében kiszabható helyszíni bírság
100. § (1) A gépjárművel elkövetett szabálysértés miatt a helyszíni bírságot a gépjárművezető távollétében is ki lehet szabni.
Ilyenkor a gépjármű forgalmi rendszáma alapján megállapított üzemben tartó címére kell a kiszabott összeget
tartalmazó csekkszelvényt megküldeni. (2) Ha a gépjármű üzemben tartója a helyszíni bírság kiszabását nem veszi tudomásul, a szabálysértési eljárást az
egyébként irányadó rendelkezések szerint kell lefolytatni. Így kell eljárni akkor is, ha a gépjármű üzemben tartójának
megküldött csekkszelvényen vagy banki átutalással a helyszíni bírságot az e törvényben meghatározott határidőn
belül nem fizetik meg. 85. Helyszíni idézés, értesítési kötelezettség
101. § (1) Az e törvény szerint helyszíni bírság kiszabására, illetve jogszabály alapján ellenőrzésre jogosult szerv vagy személy
a szabálysértési elzárással nem büntethető szabálysértés tetten ért elkövetőjét, amennyiben a helyszíni bírság
kiszabását nem veszi tudomásul, szabálysértési eljárás azonnali lefolytatása érdekében az elkövetés helye szerint
illetékes szabálysértési hatósággal egyeztetett, de legkésőbb öt napon belüli időpontra a helyszínen a szabálysértési
hatóság elé idézheti. (2) A helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv vagy személy beszerzi a helyszínen fellelhető, az eljárás lefolytatásához
szükséges bizonyítékokat és a helyszínen tartózkodó tanúkat idézi. A beszerzett bizonyítékokról és a tanúkutatás
eredményéről feljegyzést készít, amelyben a szabálysértési hatóság által történő döntéshozatalhoz szükséges
mértékben részletezi a szabálysértést. (3) Az idézést az idézett személy személyi adatainak, a szabálysértési hatóság megnevezésének, a meghallgatás helyének
és idejének, az idézés kézbesítője nevének, valamint a szabálysértés megnevezésének, továbbá az idézés elmulasztása
következményeinek a megjelölésével a (2) bekezdésben írt feljegyzésbe kell foglalni.
(4) A feljegyzést haladéktalanul meg kell küldeni az eljárásra illetékes szabálysértési hatóságnak, valamint gondoskodni
kell arról, hogy a bizonyítási eszközök a szabálysértési hatóság rendelkezésére álljanak.
(5) Az eljárásra illetékes szabálysértési hatóság a meghallgatás során az intézkedést foganatosító személyt tanúként
hallgathatja meg. (6) Ha az eljárásra illetékes szabálysértési hatóság a meghallgatást követően megállapítja az eljárás alá vont személy
szabálysértési felelősségét, büntetést szab ki, illetve intézkedést alkalmaz, ellenkező esetben megszünteti
a szabálysértési eljárást. Amennyiben arra lehetőség van, a határozatát két órán belül írásba foglalja és közli az
érintettekkel. (7) Ha az idézést az eljárás alá vont személy nem veszi át vagy annak átadása előtt a helyszínről eltávozik,
a meghallgatáson történő meg nem jelenése az eljárás lefolytatásának nem akadálya.
(8) Ha az (1) bekezdésben megjelölt személy elmulasztja az idézést, a szabálysértési hatóság a feljegyzés alapján a 102. §
(1) bekezdésében meghatározott döntésre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával jár el. Ha erre nincs
lehetőség, az idézett személy elővezetését kell elrendelni. (9) E § vonatkozásában a feljegyzés tartalmi elemeire a jegyzőkönyv tartalmi elemeit megfelelően kell alkalmazni.
XV. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉSI HATÓSÁG ELJÁRÁSA 86. Meghallgatás nélküli eljárásban hozott határozat
102. § (1) Ha a tényállás tisztázott és az eljárás alá vont személy vagy az eljárásban részt vevő más személy meghallgatása nem
szükséges, a szabálysértési hatóság – a (3) bekezdésben meghatározottak szerint – büntetést szab ki, illetve önállóan
vagy büntetés mellett intézkedést alkalmaz. (2) A szabálysértési hatóság a határozatát – a határozatra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően – a szabálysértési
eljárás megindítását követő tizenöt napon belül kizárólag a szabálysértési eljárás iratai alapján hozza meg.
(3) A szabálysértési hatóság (1) bekezdés szerinti határozatával büntetésként pénzbírságot szab ki, illetve járművezetéstől
eltiltás, figyelmeztetés, elkobzás vagy kitiltás intézkedést alkalmaz. (4) A szabálysértési hatóság rendelkezik a szabálysértési költség viseléséről és – ha annak e törvényben meghatározott
feltételei fennállnak – az eljárás alá vont személyt a szabálysértéssel okozott kár megtérítésére kötelezi.
103. § (1) A 102. § (1) bekezdése szerinti döntéssel szemben nincs helye kifogás benyújtásának, azonban az eljárás alá vont
személy annak kézbesítésétől számított nyolc napon belül kérheti, hogy a szabálysértési hatóság hallgassa meg.
(2) A kérelem alapján a szabálysértési hatóságnak meg kell hallgatnia az eljárás alá vont személyt. A meghallgatásra az
erre irányuló kérelem érkezésétől számított öt napon belül idézést kell kibocsátani. Az eljárás alá vont személy
a kérelmet a meghallgatás megkezdéséig visszavonhatja, ebben az esetben úgy kell tekinteni, mintha nem terjesztett
volna elő kérelmet. (3) Ha az eljárás alá vont személy a meghallgatáson nem jelenik meg és magát alapos okkal, előzetesen, illetve az akadály
felmerülésekor haladéktalanul nem menti ki, úgy kell tekinteni, mint aki a kérelmét visszavonta.
87. Meghallgatás 104. § (1) Ha nincs helye a 102. § (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalának, a szabálysértési hatóság a tényállás tisztázása
érdekében bizonyítást folytat le, valamint felhívja a feljelentőt további adatok közlésére.
(2) Ha a szabálysértési hatóság a 102. § (1) bekezdése szerinti határozat ellen előterjesztett kérelem alapján tart
meghallgatást, a szabálysértési hatóság a 102. § (1) bekezdése szerinti határozatát visszavonja és a megállapított
tényállás alapján meghozza a határozatát azzal, hogy a meghallgatás nélküli eljárásban hozott határozatban
megállapított rendelkezéseknél hátrányosabb rendelkezést akkor hozhat, ha a meghallgatáson új bizonyíték merül fel.
(3) A meghallgatás során az eljárás alá vont személyt – ha a közérdekű munka végrehajtásához szükséges feltételek
fennállnak – nyilatkoztatni kell arról, hogy hozzájárul-e a közérdekű munka kiszabásához.
XVI. FEJEZET JOGORVOSLAT A SZABÁLYSÉRTÉSI HATÓSÁG HATÁROZATÁVAL SZEMBEN
105. § (1) Az érdemi határozattal szemben az eljárás alá vont személy vagy képviselője, az okozott kár megtérítésére kötelezés
esetén, kizárólag e rendelkezéssel szemben a sértett is, az érdemi határozatot hozó szabálysértési hatóságnál
a határozat közlésétől számított nyolc napon belül kifogást nyújthat be.
(2) A kifogásban elő kell adni annak okát. Az ok téves megjelölése vagy hiánya miatt a kifogás érdemi elbírálását nem lehet
megtagadni. A kifogásban egyértelműen meg kell jelölni, hogy a bíróság az ügyet tárgyaláson bírálja el.
(3) Ha a kifogásban olyan új tényt állítanak vagy olyan új bizonyítékra hivatkoznak, amelyet a szabálysértési hatóság
a kifogással támadott határozat meghozatala során nem ismert, a szabálysértési hatóság ezen új tényre, illetve
bizonyítékra figyelemmel a kifogás alapján a határozatát visszavonhatja, vagy az eljárás alá vont személy javára
megváltoztathatja. (4) A szabálysértési hatóság kifogás alapján megváltoztatott határozata ellen az eljárás alá vont személy és képviselője
a közléstől számított nyolc napon belül ismételt kifogást nyújthat be. Az ismételt kifogásban csak a határozat
megváltoztatással érintett megállapításait lehet sérelmezni. (5) A szabálysértési hatóság elutasítja az ismételt kifogást, ha az nem a megváltoztatással érintett megállapítások ellen
irányul. Az elutasítás ellen nincs helye jogorvoslatnak. 106. § (1) A szabálysértési hatóság elutasítja az elkésett vagy nem a jogosult által előterjesztett kifogást. E határozat ellen nincs
helye jogorvoslatnak. (2) Ha a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem változtatja meg, a kifogás hatósághoz történő
beérkezését követő nyolc – a bizonyítási eljárás lefolytatása esetén tizenöt – napon belül az iratokat a kifogás
elbírálására megküldi a 41. § (1) bekezdése szerinti helyi bíróságnak. Az ismételt kifogást a szabálysértési hatóság
haladéktalanul megküldi a helyi bíróságnak. 88. Általános szabályok a bíróság előtti eljárásban
107. § (1) A bíróság a szabálysértési ügyben egyesbíróként jár el.
(2) A bíróság szabálysértési ügyben az iratok beérkezését követő harminc napon belül végzéssel határoz, amely
rendelkező részből és indokolásból áll. Az ügydöntő végzés indokolása – ha e törvény másképp nem rendelkezik –
tartalmazza a tényállást, a bizonyítékok értékelését, a végzés rendelkezéseinek indokait és megjelöli a végzés alapjául
szolgáló jogszabályokat. (3) A pervezető végzést nem kell indokolni. A bizonyítási indítvány elutasításának indokait az ügydöntő végzésben kell
kifejteni. (4) A bíróság az ügy elbírálását követően a szabálysértési ügy iratait végzésének kiadmányaival együtt visszaküldi
a szabálysértési hatóságnak. 89. Intézkedések a kifogás alapján
108. § (1) A bíróság a 106. § (2) bekezdése szerint megküldött kifogás beérkezését követően öt napon belül megvizsgálja, hogy
helye van-e a) az ügy áttételének, b) az eljárás felfüggesztésének,
c) az eljárás megszüntetésének, és a szükséges intézkedéseket haladéktalanul megteszi.
(2) A bíróság a szabálysértési hatóság határozatát hatályon kívül helyezi és az iratokat a szabálysértési hatóságnak
megküldi, ha a) a határozatot a szabálysértési hatóságnak törvényben kizárt tagja hozta,
b) a szabálysértési hatóság – a bíróság hatáskörébe tartozó szabálysértés kivételével – nem a hatáskörében járt el,
illetve a hatáskörét túllépte, és új eljárás lefolytatására kötelezi a szabálysértési hatóságot.
(3) Ha a bíróság azt észleli, hogy a szabálysértési hatóság a bíróság hatáskörébe tartozó szabálysértés miatt hozott
határozatot, a bíróság a szabálysértési hatóság határozatát hatályon kívül helyezi és az eljárást e törvény rendelkezései
szerint folytatja le. 90. A kifogás elintézése tárgyalás tartása nélkül
109. § Ha a 108. §-ban írt intézkedésnek nincs helye és a kifogásban nem kérték az ügy tárgyaláson történő elbírálását,
a bíróság a kifogást tizenöt napon belül tárgyalás tartása nélkül, az iratok alapján bírálja el, feltéve, hogy az eljárás az
iratok alapján lefolytatható. 91. A kifogás elintézése tárgyaláson
110. § (1) A bíróság tárgyalást tart, ha a kifogásban a jogosult kifejezetten kérte az ügy tárgyaláson történő elbírálását, vagy ha
a bíróság tárgyalás tartását szükségesnek tartja. (2) A bíróság tárgyalása nyilvános.
(3) A bíróság a tárgyalásra idézi az eljárás alá vont személyt, ha a tárgyalást az eljárás alá vont személy kérte vagy jelenlétét
egyéb okból szükségesnek tartja. Egyéb esetekben az eljárás alá vont személyt értesíti.
(4) Ha az eljárás alá vont személy a szabályszerű értesítésre nem jelent meg, távollétében a tárgyalás megtartható, erre őt
az értesítésben figyelmeztetni kell. (5) Ha a tárgyaláson a tárgyalás tartását kérő személy nem jelenik meg és elmaradását alapos indokkal előzetesen nem
mentette ki, úgy kell tekinteni, mint aki a kifogását visszavonta.
(6) Ha a kifogásban nem kérték tárgyalás tartását, de a bíróság a tárgyalás tartását szükségesnek tartja és a kifogást
előterjesztő ezen nem jelenik meg és elmaradását alapos indokkal előzetesen, illetve az akadály felmerülésekor
haladéktalanul nem mentette ki, a bíróság a kifogást az iratok alapján bírálja el.
(7) Az eljárás alá vont személy a szabálysértési tárgyaláson képviselővel is képviseltetheti magát, ha jelenléte nem
kötelező. (8) A bíróság a tárgyalásról értesíti a szabálysértési hatóságot, az eljárás alá vont személy képviselőjét és a sértettet. Ha
a szabálysértési hatóság képviselője a részvételi szándékát bejelentette, távollétében a tárgyalás nem tartható meg.
92. A szabálysértési tárgyalás szabályai 111. § (1) A tárgyalást a bíró az ügy megjelölésével nyitja meg, majd a megidézettek és az értesítettek számbavételét követően –
amennyiben a tárgyalás megtartásának nincs akadálya – felhívja a tanúkat a tárgyalóterem elhagyására, az igazolatlan
eltávozás következményeire való figyelmeztetés mellett. (2) A bíró ismerteti a szabálysértési hatóság határozatának, valamint az ellene emelt kifogásnak a lényegét, a tárgyalás
tartására irányuló kifejezett kérelmet, továbbá az iratok tartalmából mindazt, amit az ügy eldöntése szempontjából
lényegesnek tart. (3) Az eljárás alá vont személy, a képviselője, valamint a szabálysértési hatóság képviselője az ismertetés kiegészítését
kérhetik. 112. § (1) A bizonyítás felvételének sorrendjét és terjedelmét a bíró állapítja meg.
(2) A bizonyítási eljárást az eljárás alá vont személy meghallgatásával kell kezdeni. Amennyiben az eljárás alá vont személy
nincs jelen a tárgyaláson és jelenléte nem kötelező, az üggyel kapcsolatos korábbi nyilatkozatát kell felolvasni.
(3) Az eljárás alá vont személyt – személyi adatai felvételét követően – figyelmeztetni kell, hogy nem köteles vallomást
tenni, majd ezt követően a még meg nem hallgatott eljárás alá vont személyek távollétében kell meghallgatni.
(4) Az eljárás alá vont személy a tárgyalás rendjének zavarása nélkül a tárgyalás alatt is értekezhet képviselőjével.
(5) Ha az eljárás alá vont személy vagy egyetértésével a képviselője, illetve a sértett a tárgyaláson vagy azon kívül
a kifogást visszavonja, a bíróság az eljárást megszünteti. Ez esetben a szabálysértési hatóság határozata a visszavonás
bejelentésének, illetve a bírósághoz érkezésének napján jogerőre emelkedik.
113. § (1) A szabálysértési hatóság képviselője és az eljárás alá vont személy képviselője az eljárás alá vont személyhez,
a tanúkhoz és a szakértőkhöz kérdést intézhet, bizonyítási indítványokat terjeszthet elő.
(2) A bíróság a bizonyítási indítványok felől külön indokolás nélkül dönt, elutasításukat csak az ügydöntő végzésben kell
indokolni. (3) Ha a bizonyítás felvétele a tárgyaláson jelentős nehézségbe ütközne, a bíróság kiküldött bíró vagy megkeresett
bíróság útján jár el. (4) Amennyiben a tárgyalás adataiból bűncselekmény elkövetésének gyanújára lehet következtetni, a bíróság az ügyet
haladéktalanul átteszi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészséghez.
114. § (1) A bíróság az ügyet lehetőleg egy tárgyalási napon befejezi.
(2) Ha az ügy terjedelme, a bizonyítás kiegészítése miatt, vagy egyéb fontos okból szükséges, a bíró a tárgyalást legfeljebb
nyolc napra elnapolhatja. Az elnapolt tárgyalást a tárgyalás korábbi részéről felvett jegyzőkönyv lényegének
ismertetésével kell kezdeni, feltéve, hogy az eljárás alá vont személy vagy a képviselője ezt szükségesnek tartja.
(3) Ha a tárgyalás megtartásának akadálya van, a bíró a tárgyalást legfeljebb harminc napra elhalasztja, a tárgyalás új
határnapját nyomban kitűzi. 115. § (1) Amennyiben a bizonyítási eljárást a bíróság befejezetté nyilvánította, először az eljárás alá vont személy, illetve
a képviselője fejtheti ki álláspontját az ügy lényegéről, majd a sértett szólalhat fel.
(2) A nyilatkozatokat követően a bíróság zárt ülésen meghozza a végzését, amelyet nyomban nyilvánosan kihirdet.
93. A kifogás elbírálása tárgyában hozott ügydöntő végzés
116. § (1) A bíróság a szabálysértési hatóság határozatát végzésében
a) hatályban tartja, ha a kifogás alaptalan, b) az eljárás alá vont személy javára megváltoztathatja, ha a kifogásban olyan új tényt állítanak vagy olyan új
bizonyítékra hivatkoznak, amelyet a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozat meghozatala során
nem ismert, c) megváltoztatja, ha a szabálysértési hatóság jogszabályt helytelenül alkalmazott.
(2) A bíróság a kifogást elbíráló végzésében rendelkezik a szabálysértési költség viseléséről.
(3) A végzés ellen fellebbezésnek nincs helye. (4) A végzés a közlés napján jogerős.
XVII. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉSI ELZÁRÁSSAL IS BÜNTETHETŐ SZABÁLYSÉRTÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
94. Előkészítő eljárás 117. § (1) A szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt a feljelentést a rendőrségnél kell megtenni. Ha
a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt a feljelentést máshol tették, vagy ha a szabálysértési
elzárással is büntethető szabálysértésről egyéb módon szereztek tudomást, a feljelentést, illetve az egyéb jelzést
a rendőrséghez kell haladéktalanul továbbítani. (2) A rendőrség a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés tényállásának felderítése, az elkövető kilétének
megállapítása, valamint a bizonyítási eszközök felkutatása és biztosítása érdekében a bírósági eljárást előkészítő
eljárást folytat le. A rendőrség előkészítő eljárására a szabálysértési hatóság eljárására vonatkozó általános szabályokat
kell alkalmazni azzal, hogy azt harminc napon belül be kell fejezni, kivéve, ha a felettes rendőri szerv annak időtartamát
a rendőrség indítványára újabb harminc nappal meghosszabbítja. (3) A rendőrség az előkészítő eljárás során elrendelheti lakás, egyéb helyiség vagy azokhoz tartozó bekerített hely
átvizsgálását, ha alaposan feltehető, hogy az tárgyi bizonyítási eszköz megtalálására vezet. Az elrendelő határozatban
meg kell jelölni azokat a bizonyítási eszközöket, amelyek megtalálására az intézkedés irányul. A határozatot az
intézkedés megkezdése előtt az érintettel közölni kell. Végrehajtásától el kell tekinteni, ha a keresett dolgot az érintett
előadja. Az intézkedés csak az érintett vagy képviselője jelenlétében hajtható végre.
(4) A (3) bekezdés rendelkezése alapján nem kutatható át közjegyzői és ügyvédi iroda, valamint egészségügyi intézmény.
(5) Az előkészítő eljárás befejezését követően a rendőrség az előkészítő eljárás során keletkezett iratokat, adatokat,
megállapításokat tartalmazó jelentését – a (7) bekezdésben foglalt eseten kívül – haladéktalanul megküldi
a bíróságnak. (6) A rendőrség az (5) bekezdésben foglalt jelentésnek a bírósághoz történő megküldését megelőzően – az
érték-egybefoglalás megállapíthatósága érdekében – ellenőrzi, hogy az eljárás alá vont személlyel szemben tulajdon
elleni szabálysértés elkövetése miatt folyik-e másik előkészítő eljárás.
(7) A rendőrség az e törvényben meghatározott büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok fennállása esetén
megszünteti a szabálysértési eljárást. 95. A bíróság meghallgatás nélküli eljárásban hozott határozata
118. § (1) Ha az előkészítő eljárás iratai alapján megállapítható, hogy a tényállás tisztázott és az eljárás alá vont személy vagy
a tanú, sértett, szakértő meghallgatása nem szükséges, a bíróság határozatban büntetést szab ki, illetve önállóan vagy
büntetés mellett intézkedést alkalmaz. (2) A bíróság az (1) bekezdés szerinti döntését az előkészítő eljárásról készített jelentés megérkezését követő tizenöt
napon belül, kizárólag a szabálysértési eljárás iratai és az előkészítő eljárásról szóló jelentés alapján meghozza.
(3) Ha az eljárás alá vont személy őrizetbe vételére került sor, az (1) bekezdés szerinti döntés meghozatalának nincs helye.
(4) Az (1) bekezdés alapján a bíróság nem szabhat ki közérdekű munka és szabálysértési elzárás büntetést.
119. § (1) A 118. § (1) bekezdése szerinti döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek, azonban az eljárás alá vont személy
vagy képviselője annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül kérheti tárgyalás tartását.
(2) Az eljárás alá vont személy a kérelmet a tárgyalás megkezdéséig visszavonhatja, ebben az esetben úgy kell tekinteni,
mintha nem terjesztett volna elő kérelmet. Ha az eljárás alá vont személy nem kérte tárgyalás tartását, a döntés
jogerőre emelkedik és végrehajtható. (3) Ha az eljárás alá vont személy a tárgyaláson nem jelenik meg és magát alapos okkal, előzetesen, illetve az akadály
felmerültekor haladéktalanul nem menti ki, úgy kell tekinteni, mint aki a kérelmét visszavonta.
120. § (1) A bíróság tárgyalást tart, ha a 118. § (1) bekezdése szerinti döntésnek nincs helye, vagy ha az ügy elbírálása érdekében
egyébként tárgyalás tartását tartja szükségesnek, továbbá, ha az eljárás alá vont személy vagy képviselője a 119. §
(1) bekezdése szerint tárgyalás tartását kérte. Ez utóbbi esetben a bíróság a tárgyalásra az erre irányuló kérelem
kézhezvételétől számított öt napon belül idézést bocsát ki.
(2) A bíróság az (1) bekezdés szerinti tárgyalás során a szabálysértési tárgyalásra vonatkozó, e törvényben meghatározott
szabályok megfelelő alkalmazásával jár el. (3) A bíróság, ha a rendelkezésére álló iratok alapján lehetséges, haladéktalanul határoz az áttételről, az eljárás
felfüggesztéséről, illetőleg az eljárás megszüntetéséről. (4) A bíróság, ha az iratok tartalma alapján nem lehetséges az ügy érdemi elbírálása, a tényállás tisztázása érdekében
a) meghallgatja az eljárás alá vont személyt, szükség esetén a sértettet, a feljelentőt, illetve más tanút,
b) felhívja a feljelentőt további adatok közlésére, c) szakvéleményt szerez be, meghallgatja a szakértőt,
d) iratokat, tárgyi bizonyítási eszközöket szerez vagy szereztet be,
e) külön jogszabályban meghatározott feltételek alapján más szerveket adatok közlésére hív fel.
(5) A meghallgatás során az eljárás alá vont személyt – ha a közérdekű munka végrehajtásához szükséges feltételek
fennállnak – nyilatkoztatni kell arról, hogy hozzájárul-e a közérdekű munka kiszabásához. A hozzájárulás megtagadása
kizárja a közérdekű munka végrehajtását. (6) A bíróság az így megállapított tényállás alapján végzéssel megszünteti a szabálysértési eljárást vagy megállapítja az
eljárás alá vont személy felelősségét és büntetést szab ki, illetve intézkedést alkalmaz.
(7) Ha a bíróság a 118. § (1) bekezdése szerinti döntés ellen előterjesztett tárgyalás tartására irányuló kérelem alapján tart
tárgyalást, a (3) bekezdésben írt módon állapítja meg a tényállást és ez alapján a (4) bekezdésben írtak szerint dönt
azzal, hogy a meghallgatás nélküli eljárásban hozott határozatban megállapított rendelkezéseknél hátrányosabb
rendelkezést akkor hozhat, ha a tárgyaláson új bizonyíték merül fel.
(8) A bíróság rendelkezik a szabálysértési költség viseléséről és – ha annak e törvényben meghatározott feltételei
fennállnak – az eljárás alá vont személyt a szabálysértéssel okozott kár megtérítésére kötelezi.
121. § (1) A bíróság tárgyaláson hozott végzésével szemben az eljárás alá vont személy és a képviselője, az előkészítő eljárást
lefolytató szerv, az okozott kár megtérítésére kötelezés esetén, kizárólag e rendelkezéssel szemben a sértett is,
továbbá az előkészítő eljárást lefolytató szerv a végzés közlésétől számított nyolc napon belül halasztó hatályú
fellebbezést nyújthat be. (2) A fellebbezésben elő kell adni annak okát és célját. Az ok téves megjelölése vagy hiánya miatt a fellebbezés elbírálását
nem lehet megtagadni. (3) Az elkésett vagy nem a jogosult által előterjesztett fellebbezést a végzést hozó bíróság elutasítja.
(4) A bíróság az iratokat a fellebbezés beérkezését követő öt napon belül megküldi az illetékes törvényszéknek.
122. § (1) A törvényszék a fellebbezést annak kézhezvételétől számított harminc napon belül tanácsülésen bírálja el. Ennek
során az eljárás alá vont személy terhére – az előkészítő eljárást lefolytató szerv által az eljárás alá vont személy terhére
bejelentett fellebbezés hiányában – nem szabhat ki, illetve nem alkalmazhat a megfellebbezett végzésben kiszabott
büntetésnél, illetve alkalmazott intézkedésnél súlyosabbat. (2) Az eljárás alá vont személy terhére bejelentett fellebbezésnek azt kell tekinteni, ami szabálysértési felelősségének
megállapítására, szabálysértésének súlyosabb minősítésére, a büntetésének súlyosítására, illetve a vele szemben
büntetés helyett alkalmazott intézkedésnél súlyosabb intézkedés alkalmazására, vagy az ilyen intézkedés helyett
büntetés kiszabására irányul. 123. § (1) A törvényszék a helyi bíróság végzését hatályban tartja, a súlyosítási tilalomra vonatkozó rendelkezések megtartásával
megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi, és az eljárást megszünteti, illetve az eljárt bíróságot új eljárásra utasítja.
(2) A törvényszék az ügy iratait határozatának kiadmányával haladéktalanul visszaküldi a helyi bíróságnak.
96. A bíróság elé állítás 124. § (1) A szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt őrizetbe vett személyt a rendőrség a gyorsított bírósági
eljárás lefolytatása céljából a bíróság elé állítja. (2) A rendőrség a bíróság elé állítás időpontjáról haladéktalanul értesíti a sértettet, valamint gondoskodik arról, hogy
a bizonyítási eszközök a tárgyaláson rendelkezésre álljanak. A rendőrség közli az eljárás alá vont személlyel, hogy
milyen szabálysértés miatt és milyen bizonyítékok alapján állítja bíróság elé.
(3) A rendőrség jogi képviselőt rendel ki, ha az eljárás alá vont személynek nincs meghatalmazott képviselője. A képviselőt
a tárgyalás időpontjáról értesíti, gondoskodik továbbá arról, hogy az ügyet megismerhesse, illetve az eljárás alá vont
személlyel a tárgyalás előtt érintkezhessen. 125. § (1) A tárgyaláson a rendőrség képviselője az iratokat és a tárgyi bizonyítási eszközöket a bíróságnak átadja, ezt követően
a feljelentést szóban terjeszti elő. (2) A bíróság nem tart tárgyalást, ha megállapítja, hogy az őrizetbe vétel feltételei nem álltak fenn, vagy az őrizetbe
vételtől több mint hetvenkét óra telt el. (3) Ha a tárgyalás megtartásának nincs akadálya, a bíróság a feljelentés előterjesztése után meghallgatja az eljárás alá vont
személyt, szükség esetén a sértettet, illetve a tanúkat. Ezt követően végzéssel megszünteti a szabálysértési eljárást,
vagy megállapítja az eljárás alá vont személy bűnösségét és büntetést szab ki, illetve intézkedést alkalmaz, rendelkezik
a szabálysértési költség viseléséről és – ha annak e törvényben meghatározott feltételei fennállnak – az eljárás alá vont
személyt a szabálysértéssel okozott kár megtérítésére kötelezi. (4) A végzés kihirdetése után a rendőrség képviselője, az eljárás alá vont személy, a képviselője nyilatkozatot tesz arra
vonatkozóan, hogy az ügydöntő határozattal szemben kíván-e fellebbezéssel élni.
(5) Ha a rendőrség képviselője, az eljárás alá vont személy, illetve a képviselője a szabálysértési elzárás kiszabásával
szemben fellebbezést jelent be és a bíróság az őrizetet meghosszabbítja, a bíróság az iratokat haladéktalanul
felterjeszti a törvényszékhez. (6) A fellebbezésre vonatkozó nyilatkozatokat követően a bíróság a végzését nyomban írásba foglalja és kézbesíti az
eljárás alá vont személynek, az eljárás alá vont személy képviselőjének, valamint a rendőrség képviselőjének.
126. § A végzéssel szembeni fellebbezés elintézésére az e törvényben foglalt rendelkezéseket értelemszerűen alkalmazni kell
a bíróság elé állítás eredményeként hozott végzés elleni fellebbezés esetében is azzal, hogy a törvényszék
a határozatának egy kiadmányát közvetlenül megküldi az eljárást kezdeményező rendőrségnek.
XVIII. FEJEZET A PERÚJÍTÁS 97. A perújítás okai
127. § (1) A bíróság jogerős végzésével elbírált cselekmény (alapügy) esetén perújításnak van helye, ha
a) az alapügyben akár felmerült, akár fel nem merült tényre vonatkozó olyan új bizonyítékot hoznak fel, amely
valószínűvé teszi, hogy aa) az elkövető szabálysértési felelőssége nem állapítható meg, illetve vele szemben lényegesen enyhébb
jogkövetkezményt kell alkalmazni; ab) a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt az elkövető felelősségét meg kell állapítani,
vagy lényegesen súlyosabb büntetést, illetve intézkedés helyett büntetést kell kiszabni, vagy a büntetés
helyett alkalmazott intézkedésnél lényegesen súlyosabb intézkedést kell alkalmazni;
b) az eljárás alá vont személlyel szemben ugyanazon cselekmény miatt több szabálysértési felelősséget megállapító
végzést, vagy ugyanazon cselekmény miatt szabálysértési és büntetőjogi felelősséget megállapító döntést
hoztak; c) az alapügyben hamis vagy hamisított bizonyítékot használtak fel, vagy az elkövetőt nem a valódi nevén ítélték el;
d) az alapügyben a szabálysértési hatóság valamely tagja, illetve a bíróság a kötelességét a büntető törvénybe
ütköző módon megszegte; e) az elkövető által elkövetett bűncselekményt e törvény szerinti eljárásban, szabálysértésként bírálták el.
(2) Az (1) bekezdés c)–d) pontja esetében perújításnak csak akkor van helye, ha
a) a perújítási okként megjelölt bűncselekmény elkövetését jogerős ítélet megállapította vagy ilyen ítélet
meghozatalát nem bizonyítottság hiánya zárja ki és b) e bűncselekmény a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság határozatát befolyásolta.
(3) Nincs helye perújításnak, ha a bírósági határozat jogerőre emelkedését követően egy év eltelt.
98. A perújítási kérelem 128. § (1) Az elkövető javára perújítási kérelmet terjeszthet elő
a) az elkövető, b) az elkövető képviselője, kivéve, ha az elkövető ezt megtiltja,
c) a fiatalkorú elkövető törvényes képviselője, gondozója. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek által előterjesztett perújítási kérelem alapján a határozatot az elkövető
hátrányára nem lehet megváltoztatni. (3) Az ügyész terjeszthet elő perújítási kérelmet, ha az elkövető által elkövetett bűncselekményt e törvény szerinti
eljárásban, szabálysértésként bírálták el. (4) A szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés miatt az előkészítő eljárást lefolytató szerv az ügyész
jóváhagyásával terjeszthet elő perújítási kérelmet az elkövető terhére.
(5) A perújítási kérelmet az előterjesztő mindaddig visszavonhatja, amíg a bíróság a perújítás megengedhetősége
kérdésében határozatot nem hozott. 99. A perújítási eljárás
129. § (1) A perújítási kérelmet az alapügyben eljárt bíróságnál kell írásban benyújtani vagy jegyzőkönyvbe mondani.
A perújítási kérelemben meg kell jelölni a kérelem okát és bizonyítékait.
(2) A bíróság elutasítja az e törvényben kizárt, az arra nem jogosulttól származó, az azonos jogosult által ismételten
előterjesztett, vagy az elkésett kérelmet. 130. § (1) Ha a bíróság a perújítási kérelmet megalapozottnak találja, a perújítást elrendeli és az ügyet tárgyalásra tűzi ki, illetve
a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz teszi át, egyidejűleg az alapügyben hozott bármely rendelkezés
végrehajtását felfüggesztheti, illetve félbeszakíthatja. (2) Ha a bíróság a perújítási kérelmet alaptalannak találja, azt végzéssel elutasítja. A végzést közölni kell azzal, aki
a kérelmet előterjesztette. 131. § (1) A perújítás elrendelése esetén az eljárásra a szabálysértési tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket a perújítás
jellegéből folyó értelemszerű eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Az elkövetőnek a tárgyalásra szóló idézéssel együtt a perújítási kérelmet és a perújítást elrendelő végzést is kézbesíteni
kell, a tárgyaláson a perújítással megtámadott végzést és a perújítást elrendelő végzést kell ismertetni.
132. § (1) Ha a bíróság – a tárgyalás eredményétől függően – megállapítja, hogy a perújítás alapos, az alapügyben hozott
végzést egészben vagy részben hatályon kívül helyezi és új végzést hoz, ha pedig a perújítási kérelmet alaptalannak
találja, azt végzéssel elutasítja. (2) Az elkövető javára előterjesztett perújítás alapján az alapügyben hozott jogerős végzést nem lehet az elkövető terhére
megváltoztatni. (3) A perújítás elrendelése ellen és a perújítás tárgyában hozott érdemi határozatok ellen nincs helye jogorvoslatnak.
(4) A perújítás elutasítása ellen a perújítási kérelmet előterjesztő fellebbezhet. A fellebbezést a törvényszék a fellebbezés
elbírálására vonatkozó szabályok szerint bírálja el azzal, hogy ha a fellebbezésnek helyt ad, akkor a megfellebbezett
végzést hozó bíróságot utasítja a perújítás lefolytatására. XIX. FEJEZET
100. Eljárás az Alkotmánybíróság szabálysértési ügyet vagy szabálysértési ügyben alkalmazott
jogszabályt érintő határozata alapján 133. § (1) Perújításnak van helye, ha az Alkotmánybíróság az alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása miatt a jogerős
határozattal befejezett szabálysértési eljárás felülvizsgálatát rendelte el. (2) A XVIII. Fejezetben meghatározott szabályokat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
a) perújításnak a bírósági határozat jogerőre emelkedését követő egy év eltelte után is helye van,
b) a perújítási kérelem csak az elkövető javára terjeszthető be,
c) a perújítási kérelmet az elkövető halála után egyenesági rokona, testvére, házastársa vagy élettársa is
előterjeszthet, d) az ügyész hivatalból köteles perújítási kérelmet előterjeszteni, ha a felülvizsgálni rendelt szabálysértési ügyben
kiszabott büntetés vagy intézkedés végrehajtása folyamatban van, illetve az elkövető a felülvizsgálni rendelt ügy
miatt a szabálysértési nyilvántartásban szerepel, e) a bíróság a perújítási kérelmet csak abban az esetben utasíthatja el, ha a perújítási kérelemben hivatkozott
alkotmánybírósági döntés nem függ össze az alapüggyel, f) a perújítás során hozott határozatban az elkövető szabálysértésért való felelősségét valamely cselekmény miatt
a 6. § (6) bekezdésében meghatározott határidőre tekintet nélkül is meg lehet állapítani.
(3) Perújításnak van helye, ha az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján a bíróság jogerős határozatával elbírált
szabálysértési ügyben alkalmazott alaptörvény-ellenes jogszabályt megsemmisítette, és ezért az – az
Alkotmánybíróság eltérő döntése hiányában – az Alkotmánybíróság eljárására okot adó ügyben nem alkalmazható.
(4) Ha az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján a bíróság jogerős határozatát megsemmisítette,
a megsemmisített bírósági határozatot hozó bíróság új eljárást folytat le.
(5) A (4) bekezdés szerinti új eljárást a XVIII. Fejezetben meghatározott szabályok alapján kell lefolytatni a (6) bekezdésben
meghatározott eltérésekkel. (6) A (4) bekezdés szerinti új eljárásban
a) az eljárás hivatalból indul, b) a bíróság az ügyet az Alkotmánybíróság megsemmisítő határozata okainak és indokainak figyelembevételével
bírálja el, c) a 132. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés alkalmazása helyett a bíróság új határozatot hoz az ügyben azzal,
hogy nem lehet a megsemmisített bírósági határozatban kiszabott büntetésnél súlyosabb büntetést kiszabni
vagy az alkalmazott intézkedésnél súlyosabb intézkedést alkalmazni. (7) Ha az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján a bíróság határozatával együtt a szabálysértési hatóság azzal
felülvizsgált határozatát is megsemmisítette, akkor újabb szabálysértési eljárás a megsemmisített határozatokkal
elbírált cselekmény miatt nem indítható. XX. FEJEZET 101. A fiatalkorúak szabálysértéseire vonatkozó rendelkezések
134. § (1) Ha az eljárás adatai alapján a fiatalkorúval szemben előreláthatólag szabálysértési elzárás, közérdekű munka vagy
pénzbírság kiszabására kerül sor, a meghallgatástól nem lehet eltekinteni.
(2) A fiatalkorú törvényes képviselőjét a meghallgatásról, illetve a tárgyalásról értesíteni kell. Amennyiben a törvényes
képviselő megjelenésének akadálya van, a gyámhatóság képviselőjét kell a fiatalkorú meghallgatásának időpontjáról
értesíteni. (3) A fiatalkorú meghallgatására a törvényes képviselője jelenlétében kerül sor, kivéve ha:
a) a törvényes képviselő a szabálysértést a fiatalkorúval együtt követte el, illetőleg az érdekei a fiatalkorú érdekeivel
egyébként ellentétesek, b) a törvényes képviselő a jogainak gyakorlásában akadályozva van,
c) a fiatalkorúnak nincs törvényes képviselője, vagy nem állapítható meg, hogy ki a törvényes képviselője. Ezekben
az esetekben a gyámhatóság eseti gondnokot rendel ki. A tárgyaláson megjelent gondozót a fiatalkorú
életviszonyaira nézve minden esetben meg kell hallgatni, aki ezekre a körülményekre nézve a nyilatkozatot nem
tagadhatja meg. (4) Ha a fiatalkorú törvényes képviselője vagy gondozója az értesítés ellenére nem jelenik meg, úgy részére a végzést,
illetve határozatot kézbesíteni kell. (5) Ha az eljárás alapján a szabálysértési hatóság indokoltnak tartja, a fiatalkorú védelembe vételét kezdeményezheti
a külön törvény által meghatározott szervnél. (6) Fiatalkorúval szemben a 102. § (1) bekezdése, valamint a 118. § (1) bekezdése szerinti eljárás alapján csak intézkedés
alkalmazható. XXI. FEJEZET 102. Becsületsértési ügyekre vonatkozó külön rendelkezések
135. § Kölcsönösen elkövetett becsületsértés esetén az egyik fél sérelmére elkövetett szabálysértés miatt megindult
eljárásban a másik fél abban az esetben is jogosult a magánindítvány előterjesztésére, ha ennek határideje lejárt,
feltéve, hogy a cselekmény még nem évült el. Erről a jogáról a másik felet legkésőbb a meghallgatás kezdetekor
tájékoztatni kell. 136. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárás alá vont személyt és a sértettet meghallgatásra megidézi, képviselőjüket értesíti.
Ha az ügyben több sértett van, valamennyit meg kell idézni.
(2) Az idézésben a sértettet figyelmeztetni kell arra, hogy a kellő időben ki nem mentett távolmaradását a szabálysértési
hatóság a magánindítvány visszavonásának fogja tekinteni. (3) A meghallgatás során a szabálysértési hatóság megkísérli az eljárás alá vont személy és a sértett kibékítését.
Ha a békítés eredménytelen marad, az általános szabályok szerint kell lefolytatni az eljárást.
(4) Ha az eljárás alá vont személy utólag magánindítványt terjeszt elő, a szabálysértési hatóság a sértettet eljárás alá vont
személyként is meghallgatja. 137. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást akkor is megszünteti, ha a sértett
a) a meghallgatáson nem jelent meg és magát alapos okkal nem menti ki, vagy azért nem volt idézhető, mert
lakcímének változását nem jelentette be; b) a magánindítványt visszavonta.
(2) Az (1) bekezdés esetében az utólag előterjesztett magánindítvány alapján indult eljárást is meg kell szüntetni, feltéve,
hogy a magánindítvány előterjesztésének határideje a meghallgatás napjáig már lejárt.
HARMADIK RÉSZ
A VÉGREHAJTÁS XXII. FEJEZET A SZABÁLYSÉRTÉSI HATÓSÁG HATÁROZATÁNAK, ILLETVE A BÍRÓSÁG VÉGZÉSÉNEK VÉGREHAJTHATÓSÁGA
103. A határozat jogereje 138. § (1) A határozat, illetve a végzés jogerős
a) a közlése napján, ha ellene nincs helye jogorvoslatnak,
b) a jogorvoslat benyújtására nyitva álló határidő leteltét követő napon, ha ellene határidőben nem terjesztettek elő
jogorvoslatot, c) a visszavonásról szóló utolsó nyilatkozat szabálysértési hatóság, illetve bíróság által történő kézhezvételének
napján, ha a jogorvoslatra nyitva álló határidő tartama alatt valamennyi jogorvoslatra jogosult visszavonja
a jogorvoslatot, d) a lemondásról szóló utolsó nyilatkozat szabálysértési hatóság, illetve bíróság által történő kézhezvételének
napján, ha a jogorvoslatra nyitva álló határidő tartama alatt valamennyi jogorvoslatra jogosult lemond
a jogorvoslatról. (2) A helyszíni bírság a tudomásulvétele napján jogerős.
104. A szabálysértési elzárás végrehajtása 139. § (1) A szabálysértési elzárást a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló jogszabályban meghatározottak
szerinti büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani. (2) Ha a szabálysértési elzárás büntetéssel sújtott külön gondoskodást igénylő mentális vagy fizikai állapota indokolttá
teszi, a büntetés sajátos büntetés-végrehajtási intézetben is végrehajtható.
(3) A szabálysértési elzárás végrehajtásáról az elkövető lakóhelye, tartózkodási helye, ennek hiányában az elkövetés helye
szerint illetékes általános szabálysértési hatóság gondoskodik. (4) A szabálysértési elzárás végrehajtása során a fiatalkorút a felnőtt korútól el kell különíteni.
140. § (1) A szabálysértési elzárást kiszabó bíróság kérelemre egészségi, családi vagy más fontos okból a szabálysértési elzárás,
illetve a pénzbírság helyébe lépő szabálysértési elzárás végrehajtását legfeljebb hat hónappal elhalaszthatja. Kérelem
előterjesztésének a szabálysértési elzárás megkezdésére előírt időpontig van helye.
(2) A halasztást elutasító végzés ellen az elkövető és képviselője, fiatalkorú esetén a törvényes képviselő is a végzés
közlésétől számított három napon belül fellebbezhet. A fellebbezést a törvényszék a beérkezéstől számított három
napon belül tanácsülésen bírálja el. (3) A büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka kérelemre engedélyezheti a szabálysértési elzárás végrehajtásának
legfeljebb harminc napra történő félbeszakítását. (4) Ha az elkövető kórházi gyógykezelése szükséges és az a büntetés-végrehajtás keretei között nem megoldható,
a szabálysértési elzárás végrehajtását félbe kell szakítani. (5) A félbeszakítást elutasító határozat ellen az elkövető és képviselője, fiatalkorú esetén a törvényes képviselő is
a határozat közlésétől számított három napon belül a büntetés-végrehajtásért felelős miniszterhez fellebbezhet.
A fellebbezést a beérkezéstől számított három napon belül kell elbírálni.
105. A pénzbírság, a helyszíni bírság, a szabálysértési költség, a rendbírság valamint az okozott kár
végrehajtása 141. § (1) A pénzbírságot, a helyszíni bírságot, a rendbírságot, a szabálysértési költséget és az okozott kárt a határozat jogerőre
emelkedésétől számított harminc napon belül kell megfizetni. (2) A bíróság által kiszabott pénzbírság, valamint a 39. § (2) bekezdés c)–i) pontjában meghatározottak által kiszabott
helyszíni bírság végrehajtásáról az elkövető lakóhelye szerint illetékes általános hatáskörű szabálysértési hatóság
gondoskodik. (3) A bíróság az alkalmazott joghátrányokról az eljárás iratainak megküldésével értesíti a lakóhely szerinti általános
hatáskörű szabálysértési hatóságot. (4) A helyszíni bírságot kiszabó szervezet a nála keletkezett iratok megküldésével akkor értesíti a lakóhely szerinti
általános hatáskörű szabálysértési hatóságot, ha a helyszíni bírság a kiszabását követő harmincötödik napon sem
folyt be. (5) Ha az elkövető a pénzbírságot, a helyszíni bírságot a határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül
nem fizeti meg, a szabálysértési hatóság a meg nem fizetett bírság szabálysértési elzárásra átváltoztatásának
szükségessége esetén az ügy iratait haladéktalanul megküldi az illetékes helyi bíróságnak.
(6) A bíróság a meg nem fizetett pénzbírság, helyszíni bírság szabálysértési elzárásra átváltoztatásáról az iratok bíróságra
érkezésétől számított harminc napon belül tárgyaláson dönt. (7) A tárgyalásra vonatkozó rendelkezéseket az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a bíróság az elkövetőt és képviselőjét a tárgyalásról értesíti, ha az értesítettek szabályszerű értesítés ellenére nem
jelentek meg, a tárgyalást távollétükben is meg kell tartani, erre az érintetteket az értesítésben figyelmeztetni kell,
b) a tárgyalás elmulasztása esetén az igazolási kérelmet az elmulasztott tárgyalási naptól számított nyolc napon
belül lehet előterjeszteni, e határidő elmulasztása jogvesztő, c) a bíró a tárgyaláson az iratokat a szükséges mértékben ismerteti, az iratok ismertetésétől az elkövető és
a képviselője kérelmére eltekinthet, d) a bíróság megvizsgálja a végrehajtási eljárás törvényességét, ha a törvénysértés a végrehajtás során merült fel,
a bíróság a végrehajtó szervet a végrehajtási eljárás folytatására utasítja,
e) ha a bíróság a végrehajtási eljárás törvényességének vizsgálata során azt észleli, hogy a törvénysértés az
alapeljárásban merült fel, a bíróság a szabálysértési hatóság által az alapügyben hozott határozatot hatályon kívül
helyezi és a szabálysértési hatóságot új eljárásra, illetve új határozat meghozatalára kötelezi,
f) a bíróság meghallgatja az elkövetőt a pénzbírság meg nem fizetésének körülményeiről, és a pénzbírság
végrehajtásának törvényességét érintő körülményekről, g) a szabálysértési elzárásra átváltoztatás tárgyában hozott határozattal szemben nincs helye jogorvoslatnak,
h) a bíróság az ügy elbírálását követően az ügy iratait és indokolt határozatának egy kiadmányát visszaküldi
a szabálysértési hatóságnak, illetve megküldi az illetékes rendőri szervnek.
(8) Ha az elkövető vagy helyette más a pénzbírságot, illetve a szabálysértési elzárásra átváltoztatott pénzbírságnak a még
le nem töltött napoknak megfelelő összegét igazoltan megfizeti,
a) a szabálysértési elzárás nem foganatosítható, illetve b) a szabálysértési elzárás foganatosítását követően az elkövetőt nyomban szabadon kell bocsátani.
(9) A szabálysértési elzárás letöltéséről, illetőleg az azonnali szabadításról a büntetés-végrehajtási intézet a szabálysértési
hatóságot haladéktalanul értesíti. (10) Ha a szabálysértési költséget, a rendbírságot és az okozott kár értékét az arra kötelezett határidőn belül nem fizeti meg,
azt adók módjára kell behajtani. 142. § (1) A meg nem fizetett pénzbírság vagy helyszíni bírság közérdekű munkával történő megváltása érdekében az elkövető
a pénzbírság befizetésére rendelkezésre álló határidőt követő három munkanapon belül jelentkezhet az állami
foglalkoztatási szervnél. Ennek elmulasztása esetén a meg nem fizetett pénzbírságot szabálysértési elzárásra kell
átváltoztatni. (2) A meg nem fizetett pénzbírság vagy helyszíni bírság helyébe lépő közérdekű munka végrehajtásáról az állami
foglalkoztatási szerv gondoskodik. Az állami foglalkoztatási szerv köteles az elkövető egészségi állapotának és
munkára való alkalmasságának megfelelő közérdekű munkát – a nyilvántartása alapján – felajánlani. Az elkövető
választhatja ki, hogy melyik felajánlott munkahelyen kívánja letölteni a közérdekű munkát.
(3) A közérdekű munkát az elkövető hetenként legalább egy napon – a heti pihenőnapon vagy szabadidejében – díjazás
nélkül végzi. A munkahellyel a közérdekű munka tartamára nem létesül munkaviszony.
(4) Az állami foglalkoztatási szerv haladéktalanul, de legkésőbb két napon belül értesíti a határozatot hozó szabálysértési
hatóságot, a) az elfogadott jelentkezésről és a teljesítés megkezdésének időpontjáról,
b) a közérdekű munka teljesítéséről, valamint c) arról, ha az elkövető a munkakötelezettségének nem tesz eleget, a teljesített napok megjelölésével.
143. § (1) A szabálysértési hatóság a pénzbírság és a szabálysértési költség megfizetésére a megfizetésre nyitva álló határidőben
előterjesztett kérelemre egy alkalommal legfeljebb hat havi halasztást adhat vagy engedélyezheti a pénzbírság,
a szabálysértési költség legfeljebb hat hónapon keresztül, részletekben történő megfizetését. A halasztás, illetve
a részletfizetés tárgyában hozott határozat ellen nincsen helye jogorvoslatnak.
(2) A halasztás határidejének elmulasztása esetén a pénzbírságot, a szabálysértési költséget, illetve meg nem fizetett
részét az e törvényben írtak szerint kell végrehajtani. Részletfizetés engedélyezése esetén bármely részlet
megfizetésének elmulasztásakor az egész pénzbírság, szabálysértési költség, illetve az abból még fennmaradó összeg
egésze azonnal esedékes. Ennek elmulasztása esetén a pénzbírságot, a szabálysértési költséget, illetve meg nem
fizetett részét az e törvényben írtak szerint kell végrehajtani.
(3) A bíróság által kiszabott pénzbírság vonatkozásában az (1) és (2) bekezdésben meghatározottakat az elkövető
lakóhelye vagy tartózkodási helye, ennek hiányában az elkövetés helye szerint illetékes általános szabálysértési
hatóság végzi. 106. A közérdekű munka végrehajtása 144. § (1) A közérdekű munka végrehajtásáról az azt kiszabó szabálysértési hatóság gondoskodik.
(2) A bíróság által kiszabott közérdekű munkát az elkövető lakóhelye vagy tartózkodási helye, ennek hiányában az
elkövetés helye szerint illetékes általános szabálysértési hatóság hajtja végre.
(3) Ha az elkövető munkakötelezettségének nem tesz eleget, a közérdekű munkát a bíróság szabálysértési elzárás
büntetésre változtatja át. (4) A közérdekű munka végrehajtása érdekében az azt végrehajtó szabálysértési hatóság tájékozódik a település
területén működő, közérdekű munka végzésére alkalmas munkahelyekről. A közérdekű munka végrehajtása során
a szabálysértési hatóság – az elkövető egészségi állapotának és munkára való alkalmasságának figyelembevételével,
a munkáltató beleegyezésével – intézményt vagy gazdálkodó szervezetet jelöl ki a közérdekű munka végrehajtásának
helyéül. (5) A kijelölt munkahely haladéktalanul értesíti a szabálysértési hatóságot, ha az elkövető nem kezdi meg a közérdekű
munka végzését, vagy munkakötelezettségének nem teljes mértékben tesz eleget.
(6) A közérdekű munka végzésére szolgáló munkahely kijelölése során a szabálysértési hatóság figyelembe veszi
a településen rendelkezésre álló, közmunkásokat foglalkoztató gazdálkodó szervezetek munkaerőigényét is.
(7) A közérdekű munkát az elkövető hetenként legalább egy napon – a heti pihenőnapon vagy szabadidejében – díjazás
nélkül végzi. (8) Közérdekű munkaként olyan munka végzése határozható meg, amelyet az elkövető – figyelemmel egészségi
állapotára – előreláthatóan képes elvégezni. 107. A járművezetéstől eltiltás végrehajtása
145. § A járművezetéstől eltiltást a külön jogszabály szerint meghatározott hatóság hajtja végre.
108. Elkobzás végrehajtása 146. § Az elkobzást a szabálysértési szabályozásért felelős miniszternek az államháztartásért felelős miniszterrel
egyetértésben kiadott rendeletében foglaltak szerint kell végrehajtani. 109. Méltányosság
147. § (1) Az elkövető – beleegyezése esetében képviselője is – méltányossági kérelmet nyújthat be a szabálysértési hatóság,
illetve a bíróság által kiszabott büntetés, illetve alkalmazott intézkedés elengedése, illetve mérséklése iránt. Az
elkobzott dolog visszaadása érdekében az elkobzást elszenvedő is előterjeszthet méltányossági kérelmet.
(2) A kérelmet a pénzbírság megfizetésére nyitva álló határidőig, egyéb jogkövetkezmény esetén a végrehajtás
megkezdéséig lehet előterjeszteni. Méltányossági kérelmet egy alkalommal lehet előterjeszteni.
(3) A méltányossági kérelem elbírálása – a szabálysértési elzárás büntetés és a bíróság által kiszabott pénzbírság
kivételével – a szabálysértési szabályozásért felelős miniszter hatáskörébe tartozik.
(4) Ha az elkövetővel szemben a bíróság szabálysértési elzárás büntetést vagy pénzbírságot szabott ki – ide nem értve
a pénzbírság helyébe lépő szabálysértési elzárást –, a méltányossági jogkört a köztársasági elnök gyakorolja.
(5) A méltányossági kérelmet az ügyben érdemi határozatot hozó bíróságnál, vagy a határozatot hozó szabálysértési
hatóságnál kell előterjeszteni, amely a kérelmet az ügy irataival együtt soron kívül felterjeszti a szabálysértési
szabályozásért felelős miniszterhez. (6) A szabálysértési elzárás elengedése vagy mérséklése iránti kérelem esetén a köztársasági elnök döntéséig
a szabálysértési szabályozásért felelős miniszter is elhalaszthatja, illetve félbeszakíthatja a szabálysértési elzárás
végrehajtását. (7) A méltányossági kérelmet a szabálysértési szabályozásért felelős miniszter a köztársasági elnökhöz akkor is felterjeszti,
ha annak tartalmával nem ért egyet. (8) A méltányossági döntésről az értesítést az elkövetőnek az (5) bekezdésben meghatározott szabálysértési hatóság,
illetve bíróság kézbesíti. (9) A szabálysértési szabályozásért felelős miniszter akkor gyakorolhat méltányosságot, ha az ügyet érdemben elbíráló
döntés jogerőre emelkedését követően olyan, az ügy elbírálása során nem ismert körülmény merül fel, amely miatt
a jogkövetkezmény végrehajtása az elkövető számára a méltányosság gyakorlása nélkül az e törvényben írtakkal össze
nem egyeztethető hátrányt okozna. (10) A bíróság hivatalból vagy kérelemre egy ízben elrendelheti határozata végrehajtásának felfüggesztését, ha
a) a rendelkezésre álló adatok alapján annak megváltoztatása vagy megsemmisítése várható, vagy ezt különleges
méltánylást igénylő körülmény indokolja, legfeljebb harminc napra, b) a jogerős határozatával szemben alkotmányjogi panaszt nyújtottak be, annak befejezéséig.
(11) Az Alkotmánybíróság felhívására a bíróság határozata végrehajtását felfüggeszti, melyről értesíti az
Alkotmánybíróságot, úgyszintén értesíti a (10) bekezdés b) pontja esetén. A végzés ellen nincs helye fellebbezésnek.
148. § Ha a kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelmet terjesztettek elő és a kérelemben előadott tények és
körülmények a kérelem elfogadását valószínűsítik, a végrehajtás kérelemre vagy hivatalból felfüggeszthető.
110. Közjogi tisztség betöltésén alapuló mentesség 149. § A külön törvényben meghatározott közjogi tisztséget betöltő személy szabálysértési ügyében a mentelmi jog
felfüggesztésére irányuló indítványt – a szabálysértési hatóság, illetve a bíróság megkeresése alapján – a legfőbb
ügyész terjeszti elő a mentelmi jog felfüggesztésére vagy – ha a külön törvény ilyet meghatároz – az arra való javaslat
megtételére jogosult személyhez, illetve szervhez. NEGYEDIK RÉSZ
A SZABÁLYSÉRTÉSI NYILVÁNTARTÁSI RENDSZER
111. A szabálysértési nyilvántartási rendszer 150. § (1) A szabálysértési nyilvántartási rendszer a személyazonosító adatok nyilvántartásából, valamint a szabálysértési
nyilvántartásokból áll. (2) A szabálysértési nyilvántartási rendszer részét képező nyilvántartások közhiteles, hatósági nyilvántartások.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szabálysértési nyilvántartási
rendszer vezetésével kapcsolatos hatósági eljárásra vonatkozó rendelkezéseit az e törvényben meghatározott, míg az
elektronikus kapcsolattartás formájára és módjára vonatkozó rendelkezéseit az e törvény végrehajtására kiadott
miniszteri rendeletben meghatározott eltéréssel kell alkalmazni. (3) A szabálysértési nyilvántartási rendszer tekintetében az adatkezelői feladatokat a Kormány által rendeletben kijelölt
szerv (a továbbiakban: szabálysértési nyilvántartó szerv) látja el. A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértési
nyilvántartási rendszerrel kapcsolatos adatfeldolgozási feladatok ellátásával csak államigazgatási szervet vagy
kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezetet bízhat meg, kivéve, ha e korlátozás alól a nemzeti adatvagyon
körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló törvényben meghatározottak szerint egyedi
felmentést kap. (4) A szabálysértési nyilvántartási rendszer részét képező nyilvántartások törvényességi felügyeletét a Legfőbb
Ügyészség látja el. 112. A személyazonosító adatok nyilvántartásának tartalma
151. § (1) A személyazonosító adatok nyilvántartásának célja azon személyek azonosítása, akikről a szabálysértési
nyilvántartások adatot tartalmaznak. (2) A személyazonosító adatok nyilvántartása tartalmazza
a) a nyilvántartott aa) családi nevét és utónevét (utóneveit),
ab) születési családi nevét és utónevét (utóneveit), ac) előző családi nevét és utónevét (utóneveit),
ad) nemét, ae) születési helyét és idejét, af) anyja születési családi nevét és utónevét (utóneveit),
ag) személyi azonosítóját, ah) állampolgárságát, ai) lakó-, illetve tartózkodási helyét,
b) a kapcsolati kódot, c) a nyilvántartott elhalálozásának tényét és időpontját.
(3) A szabálysértési nyilvántartó szerv a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott adatok nyilvántartásba vételekor
kapcsolati kódot képez. (4) A szabálysértési nyilvántartó szerv a személyazonosító adatok nyilvántartásában szereplő adatokat addig kezeli, amíg
a nyilvántartott adatai a szabálysértési nyilvántartásokban szerepelnek. (5) A szabálysértési nyilvántartó szerv a személyazonosító adatok nyilvántartásában szereplő adatokat – azok
változásának nyomon követése céljából – az adatok bejegyzésekor, módosításakor vagy javításakor, valamint az
adatigénylés alapján vagy a kérelmező saját adatairól történő adattovábbítást megelőzően, elektronikus úton
összehasonlítja a) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá tartozó személyek esetében a személyiadat- és
lakcímnyilvántartás központi szerve által kezelt adatokkal, b) az idegenrendészeti nyilvántartások hatálya alá tartozó személyek esetében a központi idegenrendészeti
nyilvántartást vezető szerv által kezelt adatokkal. (6) Az adatváltozást az adategyeztetés után a személyazonosító adatok nyilvántartásában haladéktalanul át kell vezetni.
113. A szabálysértési nyilvántartások tagozódása 152. § (1) A szabálysértési nyilvántartások
a) a szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartása,
b) a szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása,
c) a szabálysértési nyilvántartási rendszer használatára jogosultak nyilvántartása.
(2) A szabálysértési nyilvántartásokban kezelt adatok kezelésének a célja a szabálysértési eljárás gyors lefolytatása,
a szabálysértési végrehajtási rendszer megerősítése, továbbá a nyilvántartásból történő adatszolgáltatás útján az
érintett jogai gyakorlásának biztosítása, valamint mások jogainak és biztonságának védelme.
114. A szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartása
153. § (1) A szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartásában annak a személynek az adatait kell
nyilvántartani, akit a szabálysértési hatóság vagy a bíróság szabálysértés elkövetése miatt jogerősen elmarasztalt, vagy
akivel szemben helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv vagy személy helyszíni bírságot szabott ki.
(2) A szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot, b) a szabálysértési hatóság vagy a bíróság jogerős döntésében megállapított szabálysértés megnevezését,
elkövetésének helyét, idejét, c) az eljáró szabálysértési hatóság, bíróság, valamint a perújítás során eljáró bíróság megnevezését, határozatának
számát és keltét, a határozat jogerőre emelkedésének napját,
d) a kiszabott büntetés nemét és mértékét, e) az alkalmazott intézkedés nemét és mértékét,
f) a kiszabott pénzbírság megfizetése esetén annak tényét és időpontját,
g) a pénzbírság helyébe lépő közérdekű munka tényét, a szabálysértési hatóság megnevezését, határozatának
számát és keltét, valamint a közérdekű munka tartalmát,
h) a pénzbírság helyébe lépő közérdekű munka letöltésének tényét és időtartamát,
i) a pénzbírság szabálysértési elzárásra átváltoztatásának tényét, az e tényt megállapító bíróság megnevezését,
határozatának számát és keltét, valamint a szabálysértési elzárás tartamát,
j) a szabálysértési elzárás büntetés elengedésének, illetve mérséklésének tényét, az erről szóló határozat számát és
keltét, k) pénzbírság megfizetésének elengedése, illetve mérséklése, valamint járművezetéstől eltiltás elengedése vagy
mérséklése tényét, az erről szóló határozatot hozó szerv megnevezését, határozatának számát és keltét,
l) a szabálysértési elzárás, illetve a pénzbírság helyébe lépő szabálysértési elzárás elhalasztásának vagy
félbeszakításának tényét, az erről szóló határozat számát és keltét,
m) a szabálysértési elzárás letöltésének, illetve az azonnali szabadítás elrendelésének az időpontját,
n) a közérdekű munka letöltésének tényét és időtartamát,
o) a közérdekű munka szabálysértési elzárásra átváltoztatásának tényét, az e tényt megállapító bíróság
megnevezését, határozatának számát és keltét, valamint a szabálysértési elzárás tartamát,
p) a helyszíni bírság kiszabása esetén pa) a helyszíni bírság kiszabására jogosult megnevezését,
pb) a döntés számát és keltét, pc) a helyszíni bírság összegét,
pd) a helyszíni bírság megfizetése esetén annak tényét és időpontját,
pe) az elkövetett szabálysértés megnevezését, az elkövetés helyét és idejét.
(3) A szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartása számára a (2) bekezdésben meghatározott
adatokat jogszabályban meghatározott formában és módon közli: a) a bíróság az előtte indult szabálysértési eljárásokban a (2) bekezdés b)–e), i)–j) és m)–o) pontok esetén,
a szabálysértési hatóság az (2) bekezdés b)–h), és n)–o) pontok esetén,
b) a (2) bekezdés j)–k) pontja esetén a méltányossági döntést hozó szerv, vagy az a hatóság, amelynél az eljárás
indult, c) a (2) bekezdés l) pontja esetén az engedélyező szerv,
d) a (2) bekezdés m) pontja esetén a büntetés-végrehajtási intézet,
e) a (2) bekezdés p) pontja esetén az a szerv vagy személy, amelyik a helyszíni bírságot kiszabta.
115. A szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása
154. § (1) A szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartásában annak az adatait kell nyilvántartani, akivel szemben
szabálysértési eljárás indult. (2) A szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása tartalmazza
a) a kapcsolati kódot, b) a szabálysértési eljárás alapjául szolgáló szabálysértés gyanú szerinti
ba) megnevezését, minősítését, bb) elkövetési helyét, idejét, c) a szabálysértési eljárás megindításának időpontját,
d) a szabálysértési ügy iktatószámát, e) a szabálysértési ügyek egyesítésének, elkülönítésének tényét,
f) az eljáró bíróság, szabálysértési hatóság megnevezését, g) a nyilvántartottal szemben elrendelt elővezetés, illetve őrizet tényét, az őrizet tartamát,
h) a szabálysértési eljárás felfüggesztésének tényét, továbbá i) a szabálysértési eljárás megszüntetésének tényét.
(3) A szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartása számára, jogszabályban meghatározott formában és módon,
adatot az a szabálysértési hatóság, valamint bíróság közöl, amely előtt a szabálysértési eljárás folyamatban van.
155. § (1) A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartásába felvett
adatokat a büntetést vagy intézkedést megállapító határozat jogerőre emelkedésétől, illetve a helyszíni bírság
kiszabásától számított három évig kezeli. (2) A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértési eljárás hatálya alatt állók nyilvántartásába felvett adatokat
a szabálysértési eljárás jogerős befejezéséig kezeli. (3) Törölni kell a szabálysértési nyilvántartásokból annak a személynek az adatait, akire vonatkozóan az (1) és
(2) bekezdésben meghatározott nyilvántartási idő eltelt. (4) A (3) bekezdésben meghatározott időpontban törölni kell az érintett adatait a személyazonosító adatok
nyilvántartásából is. (5) Törölni kell a nyilvántartásból annak a személynek az adatait, akinek ügyében az Alkotmánybíróság a bíróság jogerős
határozatát megsemmisítette. Az ezzel kapcsolatos adatokat a megsemmisített jogerős bírósági határozatot hozó
bíróság küldi meg a szabálysértési nyilvántartás részére. 156. § Ha az érintett adatait a szabálysértési eljárás alatt állók nyilvántartásából e törvény szerint törlik, a törölt adatok közül
azokat az adatokat, amelyeknek a szabálysértést elkövetettek és a helyszíni bírságoltak nyilvántartásba való
felvételéhez előírt feltételek bekövetkeztek, átmeneti adatállományba kell helyezni úgy, hogy a szabálysértési eljárás
hatálya alatt állók nyilvántartásával a kapcsolat ne legyen helyreállítható. A szabálysértést elkövetettek és a helyszíni
bírságoltak nyilvántartásába az adatokat az átmeneti adatállományból huszonnégy órán belül kell felvenni és az
adatfelvétellel egyidejűleg az átmeneti adatállományt törölni kell. 116. Közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel a szabálysértési nyilvántartásokból
157. § (1) A szabálysértési nyilvántartásokból törvényben meghatározott feladataik ellátása céljából elektronikus úton, egyedi
informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel (a továbbiakban: közvetlen hozzáférés)
a szabálysértési nyilvántartási rendszerben kezelt adatok teljes körét jogosult átvenni
a) a bíróság, a szabálysértési eljárás lefolytatása céljából,
b) az ügyészség, az ügyész szabálysértési eljárásban történő részvételével összefüggő feladatok ellátása érdekében,
c) a rendőrség, az e törvényben foglalt feladatai ellátása, valamint törvényben meghatározott engedélyezési eljárás
során az engedély kiadása feltételeinek a megállapítása, továbbá a megbízhatósági vizsgálat lefolytatása céljából,
d) a szabálysértési hatóság, illetve a helyszíni bírság kiszabására jogosult szerv vagy személy az e törvényben foglalt
feladataik ellátása céljából, e) a nyomozó hatóságok, a hatáskörükbe tartozó bűncselekménnyel törvény rendelkezése alapján együttesen
elbírálandó szabálysértés, valamint a törvényben meghatározott esetekben az érték-egybefoglalás alkalmazási
feltételeinek a megállapítása érdekében, f) a nemzetbiztonsági szolgálatok, nemzetbiztonsági ellenőrzés céljából, valamint
g) a szervezett bűnözés elleni fellépés koordinációjáért felelős közigazgatási szerv, elemző-értékelő tevékenysége
céljából. (2) A szabálysértési nyilvántartó szerv a sportrendezvényről történő kitiltás hatálya alatt álló személy családi és utónevét,
születési helyét és idejét, anyja születési családi és utónevét, a 153. § (2) bekezdés b) és e) pontjában szereplő adatokat
a sportról szóló törvényben meghatározott sportrendészeti nyilvántartás részére történő adatátadás érdekében
a sportrendezvény szervezőjének, rendező alkalmazása esetén a rendezőnek, valamint a jegyértékesítést a szervező
megbízásából végző személynek továbbíthatja. (3) A szabálysértési nyilvántartó szerv a kereskedelmi létesítményből vagy kereskedelmi tevékenység helyéül szolgáló
egyéb helyszínről kitiltás hatálya alatt álló személy családi és utónevét, születési helyét és idejét, anyja születési családi
és utónevét, a 153. § (2) bekezdés b) és e) pontjában szereplő adatokat a kitiltással érintett kereskedelmi létesítmény,
illetve kereskedelmi tevékenység helyéül szolgáló egyéb helyszín ellenőrzésére jogosult szerv részére átadhatja.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben felsoroltakon kívül a szabálysértési nyilvántartásokból adatigénylésre jogosult az is, akit
a hatáskörébe tartozó feladat ellátása érdekében törvény feljogosít a szabálysértési nyilvántartások adatainak
megismerésére. 117. A szabálysértési nyilvántartásokból közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel feltételei
158. § (1) A szabálysértési nyilvántartási rendszerhez történő közvetlen hozzáférés gyakorlásához szükséges egyedi azonosítót
a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv a szabálysértési nyilvántartó szervhez benyújtott kérelemben (a továbbiakban:
egyedi azonosító iránti kérelem) igényli. (2) Az egyedi azonosító iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv aa) megnevezését,
ab) levelezési címét, b) a közvetlen hozzáférési jog gyakorlására felhatalmazott személy (a továbbiakban: hozzáférésre felhatalmazott
személy) ba) családi és utónevét (utóneveit), bb) személyi azonosítóját,
bc) beosztását, bd) szervezeti egységét, be) hozzáférési jogosultságának teljes vagy korlátozott terjedelmét,
bf) korlátozott hozzáférési jogosultsága esetén a jogosultsággal érintett adatkört.
(3) A közvetlen hozzáférésre jogosult szerv az egyedi azonosító iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg,
a tájékoztatáshoz való joga teljesítése érdekében megküldi a szabálysértési nyilvántartó szerv részére a következő
adatait: a) telefonszám, b) telefaxszám, c) elektronikus levélcím.
(4) A (2) bekezdés b) pont ba)–bf) alpontjában meghatározott adatokban bekövetkezett változásról a közvetlen
hozzáférésre jogosult szerv – az adatváltozást követő három munkanapon belül – értesíti a szabálysértési nyilvántartó
szervet. 159. § A szabálysértési nyilvántartó szerv az egyedi azonosító iránti kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül
tájékoztatja a közvetlen hozzáférésre jogosult szervet a hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítójáról,
valamint a közvetlen hozzáférés gyakorlásához szükséges technikai ismeretekről.
160. § (1) A közvetlen hozzáféréssel történő adatátvétel teljesítéséhez meg kell jelölni:
a) a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv megnevezését, b) a hozzáférésre felhatalmazott személy egyedi azonosítóját,
c) a közvetlen hozzáférés célját, jogalapját, d) a közvetlen hozzáféréssel érintett, a szabálysértési nyilvántartási rendszerben nyilvántartott személynek a 151. §
(2) bekezdés a) pont aa)–ag) alpontjában meghatározott adatait.
(2) A szabálysértési nyilvántartó szerv a közvetlen hozzáférést gyakorló szerv részére haladéktalanul, elektronikus úton
továbbítja azokat az adatokat, amelyek tekintetében a közvetlen hozzáférésre való jogosultság fennáll, ezzel
egyidejűleg adatvédelmi záradékban hívja fel a figyelmet az adatok jogszerű felhasználásának követelményére.
118. A szabálysértési nyilvántartásokból adatigénylés alapján történő adattovábbítás követelményei
161. § (1) A szabálysértési nyilvántartó szerv adatigénylés alapján kizárólag annak az adatigénylőnek és abban a körben
továbbíthat adatot a szabálysértési nyilvántartásokból, amely adatigénylő tekintetében törvény
a) az adatok átvételét és kezelését az adatkezelés céljának és az átvehető adatok körének pontos meghatározásával,
valamint b) az adatoknak a szabálysértési nyilvántartásokból a szabálysértési nyilvántartó szerv adattovábbítása alapján
történő átvételének lehetővé tételével előírja. (2) Adatigénylés alapján kizárólag abban az esetben továbbítható adat, ha az adatigénylő közölte a következő adatokat:
a) annak a személynek, akire az adatigénylés vonatkozik
aa) a családi és utónevét (utóneveit), ab) a születési családi és utónevét (utóneveit),
ac) a születési helyét és idejét, ad) az anyja születési családi és utónevét,
ae) az állampolgárságát, af) a lakcímét, valamint b) az adatigénylő pontos megnevezését és címét.
119. A szabálysértési nyilvántartásokból adatigénylés alapján, valamint a közvetlen hozzáférés útján
történő adattovábbítás biztosításának általános követelményei 162. § (1) A szabálysértési nyilvántartó szerv a szabálysértési nyilvántartásokból
a) az ott meghatározott adatok kezelésére feljogosított adatkezelő részére adatigénylésre az adatokat – törvény
rendelkezése alapján – akkor továbbíthatja, ha az adatigénylő pontosan megjelöli az adatátvétel célját, továbbá
azt az adatkört és azt a törvényi rendelkezést, amely tekintetében és amely rendelkezés szerint az igényelt adatok
kezelésére törvény feljogosította, valamint b) e törvény rendelkezése alapján adatokhoz való közvetlen hozzáférést kizárólag akkor biztosíthat, ha a közvetlen
hozzáférést gyakorló személy a (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazással rendelkezik.
(2) Közvetlen hozzáféréssel csak az a személy vehet át adatokat, akinek a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv erre
felhatalmazást adott. (3) A (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazás jogosultjának személyéről, hozzáférési jogosultságának
terjedelméről és feltételeiről, valamint az abban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv
– a felhatalmazás kiadását, változását követően haladéktalanul – értesíti a szabálysértési nyilvántartó szervet.
(4) Az adatigénylésre történő adattovábbítási eljárást meg kell szüntetni, ha az adatigénylés az (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feltételnek nem felel meg. 163. § Az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése érdekében a szabálysértési nyilvántartásokba a szabálysértési
nyilvántartó szerv szakmai felügyeletét ellátó miniszter, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,
valamint a törvényességi felügyeletet ellátó ügyész tekinthet be.
164. § A szabálysértési eljárásban kezelt adatok statisztikai, illetve tudományos kutatási célra – személyazonosításra
alkalmatlan módon – átadhatók és felhasználhatók. 120. Adattovábbítási nyilvántartás
165. § (1) A szabálysértési nyilvántartásokból teljesített adatszolgáltatásokról az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló törvényben meghatározott adattovábbítási nyilvántartást kell vezetni. Az
adattovábbítási nyilvántartás az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról törvényben
meghatározottakon kívül tartalmazza az adatkezelő nyilvántartási azonosítóját és az adattovábbítás célját is.
(2) Az adattovábbítási nyilvántartást a szabálysértési nyilvántartó szerv vezeti.
(3) A szolgáltatott adatok nem képezik az adattovábbítási nyilvántartás részét.
(4) Az adattovábbítási nyilvántartásból az érintett jogosult megismerni, hogy adatszolgáltatás alanya volt-e. Ez
a jogosultság a nemzetbiztonság, a bűnmegelőzés vagy a bűnüldözés érdekében a rendőrség, a nemzetbiztonsági
szolgálatok és a szervezett bűnözés elleni koordinációért felelős közigazgatási szerv részére történt adatszolgáltatás
esetén korlátozható vagy kizárható. (5) Az adattovábbítási nyilvántartásból adatigénylésre jogosult az érintetten kívül
a) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, b) bűncselekmény gyanúja esetén az eljárásra hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóság és az ügyész,
c) az adattovábbításban érintett szabálysértési hatóság vezetője, d) a nemzetbiztonsági szolgálatok,
e) feladatkörében a szervezett bűnözés elleni fellépés koordinációjáért felelős közigazgatási szerv.
(6) Az adattovábbítási nyilvántartást az adattovábbítástól számított öt évig meg kell őrizni.
ÖTÖDIK RÉSZ
EGYES SZABÁLYSÉRTÉSEK XXIII. FEJEZET SZABÁLYSÉRTÉSI ELZÁRÁSSAL IS BÜNTETHETŐ SZABÁLYSÉRTÉSEK
121. Magánlaksértés 166. § (1) Aki másnak a lakásába, egyéb helyiségébe, vagy ezekhez tartozó bekerített helyre az ott lakónak vagy azzal
rendelkezőnek akarata ellenére, vagy megtévesztéssel bemegy, vagy ott bennmarad, úgyszintén aki mást akadályoz
abban, hogy a lakásába, egyéb helyiségébe vagy ezekhez tartozó bekerített helyre bemenjen, szabálysértést követ el.
(2) Magánlaksértés miatt szabálysértési eljárásnak csak magánindítványra van helye.
122. Önkényes beköltözés 167. § Aki a lakásbérletre vagy a helyiséggazdálkodásra vonatkozó jogszabály hatálya alá tartozó üres lakást vagy nem lakás
céljára szolgáló üres helyiséget elfoglal, vagy abba önkényesen beköltözik anélkül, hogy arra a bérleti jogviszony
létesítésére jogosult szerv vagy személy, illetőleg az elhelyezésre jogosult szerv jognyilatkozatával, vagy
intézkedésével feljogosította volna, szabálysértést követ el. 123. Távoltartó határozat szabályainak megszegése
168. § Aki a külön törvényben meghatározott ideiglenes megelőző távoltartó határozatban, vagy a megelőző távoltartó
határozatban meghatározott szabályokat megszegi, szabálysértést követ el. 124. Rendzavarás
169. § (1) Aki a) verekszik, továbbá aki mást verekedésre felhív,
b) rendzavarás vagy garázdaság esetén a hatóság vagy az eljáró hivatalos személy intézkedésével szemben
engedetlenséget tanúsít, c) a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó rendezvényen vagy a sportrendezvények biztonságáról
szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó sportrendezvényen az arcát olyan módon eltakarva jelenik meg vagy
tartózkodik, amely alkalmas arra, hogy meghiúsítsa a személyének a hatóság vagy az eljáró hivatalos személy által
történő azonosítását, szabálysértést követ el. (2) Aki nyilvános rendezvényen
a) lőfegyvert vagy robbanóanyagot, illetve az élet kioltására vagy testi sértés okozására alkalmas eszközt tartva
magánál jelenik meg, b) a rendező szerv, illetve a rendőrség biztonságra vonatkozó felhívásának, rendelkezésének nem tesz eleget,
szabálysértést követ el. (3) E § alkalmazásában nyilvános rendezvény: a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó rendezvény, továbbá
az olyan rendezvény, amely mindenki számára azonos feltételek mellett nyitva áll.
125. Garázdaság 170. § Aki olyan kihívóan közösségellenes magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy
riadalmat keltsen, szabálysértést követ el. 126. Közbiztonsági tevékenység jogosulatlan végzése
171. § Aki közterületen vagy nyilvános helyen olyan, a közbiztonság, közrend fenntartására irányuló tevékenységet végez,
amelyre jogszabály nem jogosítja fel, vagy ilyen tevékenység látszatát kelti, szabálysértést követ el.
127. Tiltott kéjelgés 172. § Aki a külön törvényben, vagy törvény felhatalmazása alapján hozott önkormányzati rendeletben a szexuális
szolgáltatással összefüggő korlátozást, illetve tilalmat megszegi, szabálysértést követ el.
128. Veszélyes fenyegetés 173. § Aki mást félelemkeltés céljából a megfenyegetett személyre vagy annak hozzátartozójára vonatkozó, a becsület
csorbítására alkalmas tény nagy nyilvánosság elé tárásával komolyan megfenyeget, szabálysértést követ el.
129. Feloszlatott társadalmi szervezet tevékenységében való részvétel 174. § Aki
a) a bíróság által társadalmi szervezet feloszlatásáról hozott döntésben jogellenesnek nyilvánított tevékenységet
végez, b) a bíróság által feloszlatott társadalmi szervezet működésében a feloszlatás után részt vesz,
c) nyilvános rendezvényen a bíróság által feloszlatott társadalmi szervezet egyenruháját vagy formaruháját viseli,
továbbá aki nyilvános rendezvényen olyan egyenruhát vagy formaruhát visel, amelyről – annak jellegzetes
tulajdonságai miatt – bíróság által feloszlatott társadalmi szervezet egyenruhája, formaruhája ismerhető fel,
szabálysértést követ el. 130. Valótlan bejelentés 175. § (1) Aki a hatóságnál vagy közfeladatot ellátó szervnél vészhelyzetről vagy rendzavarásról valótlan bejelentést tesz,
szabálysértést követ el. (2) Szabálysértés az is, ha a hamis bejelentés alapján a hatóság vagy a közfeladatot ellátó szerv szükségtelenül
a bejelentésben megjelölt helyszínre vonul vagy egyéb intézkedésre kényszerül.
131. Járművezetés az eltiltás tartama alatt 176. § Az a járművezetéstől eltiltott személy, aki a járművezetéstől eltiltás hatálya alatt annak érvényesülési körébe tartozó
járművet vezet, szabálysértést követ el. 132. A tulajdon elleni szabálysértés
177. § (1) Aki a) ötvenezer forintot meg nem haladó értékre lopást, sikkasztást, jogtalan elsajátítást, orgazdaságot,
b) ötvenezer forintot meg nem haladó kárt okozva készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel visszaélést, csalást,
szándékos rongálást, c) ötvenezer forintot meg nem haladó vagyoni hátrányt okozva hűtlen kezelést
követ el, úgyszintén, aki e cselekmények elkövetését megkísérli, szabálysértést követ el.
(2) Aki idegen, nem gépi meghajtású járművet mástól azért vesz el, hogy jogtalanul használja, szabálysértést követ el.
(3) Aki a kulturális örökség védett elemeit, az államhatár, a megye-, város-, községhatár vagy a birtokhatár megjelölésére
szolgáló hivatalos, vagy földmérési jelet vagy létesítményt, tömegközlekedési vagy távközlési eszközt, közúti jelzést,
parkot vagy ahhoz tartozó felszerelést, természetvédelmi hatósági és tájékoztató táblát vagy egyéb közérdeket
szolgáló jelet vagy létesítményt gondatlanul megsemmisít, megrongál, elvisz, áthelyez vagy elmozdít, szabálysértést
követ el. (4) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szabálysértés miatt az erdészeti szakszemélyzet tagja, a halászati őr,
valamint a mezőőr, a természeti és védett természeti területeken a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett
természeti területen az önkormányzati természetvédelmi őr is szabhat ki helyszíni bírságot.
(5) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt szabálysértési eljárásnak csak magánindítványra van
helye, ha a sértett az elkövető hozzátartozója. (6) Az elkövetési érték, kár, illetve okozott vagyoni hátrány összegének megállapítása céljából érték-egybefoglalásnak
van helye, ha az eljárás alá vont személy az (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott ugyanolyan cselekményt több
alkalommal, legfeljebb egy éven belül követte el és ezeket együttesen bírálják el. Nincs helye érték-egybefoglalásnak,
ha az üzletszerű elkövetés megállapítható. 133. Jogosulatlan vadászat
178. § Aki idegen vadászterületen jogosulatlanul, vad elejtésére használható és arra alkalmas állapotban lévő eszközzel
tartózkodik, szabálysértést követ el. 179. § E törvény XXIII. Fejezetében foglalt szabálysértések miatt szabálysértési elzárás büntetés kiszabásának is helye van.
XXIV. FEJEZET AZ EMBERI MÉLTÓSÁG, A SZEMÉLYI SZABADSÁG ÉS A KÖZREND ELLENI SZABÁLYSÉRTÉSEK
134. Becsületsértés 180. § (1) Aki mással szemben a becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ vagy egyéb ilyen cselekményt követ el,
szabálysértést követ el. (2) Becsületsértés miatt szabálysértési eljárásnak csak magánindítványra van helye.
135. Megelőző távoltartás alaptalan kezdeményezése 181. § (1) Aki valótlan tények állításával a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló törvényben
meghatározott – szabálysértésnek vagy bűncselekménynek nem minősülő – hozzátartozók közötti erőszak miatt
megelőző távoltartás elrendelését kezdeményezi, ha azt a valótlan tények alapján elrendelik, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
136. Polgári felhasználású robbanóanyaggal és pirotechnikai termékkel kapcsolatos szabálysértés
182. § (1) Aki a polgári felhasználású robbanóanyagok előállítására, forgalmára, tárolására, szállítására, felhasználására és
megsemmisítésére vonatkozó előírásokat megszegi, továbbá robbanóanyagot vagy robbanó szerkezetet talál, vagy
annak hollétéről tudomást szerez és ezt a tényt haladéktalanul a rendőrségnek nem jelenti be, illetve engedély nélkül
pirotechnikai tevékenységet végez, szabálysértést követ el. (2) Aki a pirotechnikai termékek előállítására, forgalmára, tárolására, szállítására, felhasználására, megsemmisítésére,
birtoklására vonatkozó előírásokat megszegi, szabálysértést követ el. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő és a hivatásos katasztrófavédelmi
szerv erre felhatalmazott ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot.
137. Lőfegyverrel kapcsolatos szabálysértés 183. § (1) Aki
a) a lőfegyver vagy lőszer gyártására, tartására, kereskedelmére, javítására vagy használatára és szállítására
vonatkozó szabályokat megszegi, b) lőfegyverdarabot vagy lőszerelemet engedély nélkül készít, megszerez, tart vagy forgalomba hoz,
szabálysértést követ el. (2) Aki a) a légfegyver, gáz- és riasztófegyver, muzeális fegyver, színházi fegyver, illetve hatástalanított lőfegyver
gyártására, kereskedelmére, megszerzésére, birtoklására, viselésére, tartására vagy használatára vonatkozó
szabályokat megszegi, b) a lőtér üzemeltetésére vonatkozó rendelkezéseket megszegi,
szabálysértést követ el. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
138. Szexuális szolgáltatásra való felhívás tilalma 184. § (1) Aki a külön jogszabály szerint meghatározott védett övezetben ellenszolgáltatást felajánlva mást szexuális
szolgáltatás nyújtására felhív, illetve más személy szexuális szolgáltatásának felajánlását elfogadja, szabálysértést
követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatti eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
139. Koldulás 185. § (1) Aki gyermekkorú személy társaságában koldul, szabálysértést követ el.
(2) Aki közterületen vagy nyilvános helyen, olyan módon koldul, hogy a járókelőket, illetve a nyilvános helyen
jelenlévőket pénz átadása céljából leszólítja, továbbá az is, aki házról házra, illetve lakásról lakásra járva kéreget,
szabálysértést követ el. (3) A szabálysértési hatóság haladéktalanul értesíti az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés tényéről, az érintett
gyermek és az elkövető adatairól a gyermek lakóhelye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálatot.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
140. Közterületen életvitelszerű lakhatás tilalmának megszegése 186. § (1) Aki a közterület belterületét rendeltetésétől eltérő módon, életvitelszerű lakhatás céljára használja, illetve
életvitelszerű lakhatáshoz használt ingóságokat közterületen tárol, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés nem állapítható meg, ha a feladat ellátására kötelezett
önkormányzat a hajléktalan-ellátás feltételeit nem biztosítja. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
141. Természetvédelmi szabálysértés 187. § (1) Aki a) a természetvédelmi államigazgatási szerv engedélyéhez vagy szakhatósági hozzájárulásához kötött
tevékenységet engedély vagy szakhatósági hozzájárulás nélkül, vagy az engedélytől, szakhatósági
hozzájárulástól eltérő módon végez vagy végeztet, vagy bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget,
b) természeti területen – beleértve a védett természeti területet is – a természetvédelmi célokkal össze nem
egyeztethető tevékenységet folytat, szemetel, a területet más módon szennyezi, tiltott helyen tartózkodik,
engedély nélkül tüzet rak, c) védett élő szervezet egyedét, származékát vagy barlangi képződményt jogellenesen megrongál, elvisz vagy
elpusztít, illetve védett vagy fokozottan védett állatfaj egyedét élettevékenységében jelentős mértékben zavar,
szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott szabálysértés elkövetőjére a természetvédelmi őr, az önkormányzati
természetvédelmi őr is szabhat ki helyszíni bírságot. 142. A vallásgyakorlás jogának megsértése
188. § Aki nyilvántartásba vett egyház szertartásaira rendelt helyiségben nyilvánosan botrányt okoz, illetőleg a vallási
tisztelet tárgyát vagy a szertartások végzésére szolgáló tárgyat a szertartásokra rendelt helyiségben vagy azon kívül
meggyaláz, szabálysértést követ el. 143. Gyülekezési joggal visszaélés
189. § (1) Aki a) a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó, szervezetten megvalósuló rendezvényt bejelentési
kötelezettsége elmulasztásával szervez, b) rendezvényt annak ellenére szervez, hogy a rendezvény megtartását a rendőrség a gyülekezési jogról szóló
törvény alapján megtiltotta, c) a rendőrség által tudomásul vett bejelentésben megjelölttől eltérő helyszínre, útvonalra vagy időpontra szervezi
a rendezvényt, vagy a résztvevőket a bejelentésben megjelölt helyszíntől, útvonaltól vagy időponttól való
eltérésre hívja fel, szabálysértést követ el. (2) Aki a gyülekezési jogról szóló törvény erre vonatkozó rendelkezését megsértve a tervezett új időpontról való előzetes
tájékoztatás nélkül szervez rendezvényt, szabálysértést követ el. (3) Aki
a) a rendezvény szervezésével összefüggő bejelentési kötelezettségét a gyülekezési jogról szóló törvényben erre
meghatározott határidő megsértésével teljesíti, b) a gyülekezési jogról szóló törvényben foglalt tájékoztatási kötelezettségét a határidő megsértésével teljesíti,
szabálysértést követ el. (4) Nem valósul meg szabálysértés az (1) bekezdés c) pontja alapján, ha a rendőrség által tudomásul vett bejelentésben
megjelölt helyszíntől, útvonaltól vagy időponttól való eltérésre a rendezvény megtartásától független külső ok miatt
kerül sor. (5) Nem valósul meg szabálysértés a (3) bekezdés a) pontja alapján, ha a gyülekezési jogról szóló törvényben
meghatározott határidő megsértésével, de a rendezvény szervezésének megkezdését követően haladéktalanul olyan
rendezvény szervezését jelentik be, amelynek célja a résztvevők véleményének egy, a bejelentéshez képest három
napon belül, előre nem láthatóan bekövetkezett vagy nyilvánosságra került eseménnyel összefüggő kinyilvánítása.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
144. Az egyesülési, a gyülekezési szabadság, valamint a választási gyűlésen való részvétel jogának
megsértése 190. § (1) Aki mást egyesülési vagy gyülekezési jogának gyakorlásában, valamint a választási gyűlésen való részvételében
jogtalanul akadályoz, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
145. Tiltott szerencsejáték 191. § (1) Aki közterületen vagy nyilvános helyen tiltott szerencsejátékot szervez, szabálysértést követ el.
(2) Aki közterületen vagy nyilvános helyen tartott tiltott szerencsejátékban részt vesz, szabálysértést követ el.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
146. Közerkölcs megsértése 192. § (1) Aki a közterületen, vagy nyilvános helyen, vagy közforgalmú közlekedési eszközön a közerkölcsbe ütköző magatartást
tanúsít, szabálysértést követ el. (2) Aki szexuális árut mások számára észlelhető módon, közterületen vagy kirakatban elhelyez, vagy a szexuális áruk
forgalmazására vonatkozó előírásokat egyéb módon megszegi, szabálysértést követ el.
(3) Aki erőszakot öncélúan bemutató reklámot tesz közzé, szabálysértést követ el.
(4) A (3) bekezdés alkalmazásában öncélú a bemutatás, ha az erőszak bemutatását a reklám tárgya vagy témája nem teszi
feltétlenül indokolttá. (5) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
147. Veszélyeztetés kutyával 193. § (1) Aki a felügyelete alatt álló kutyát
a) a település belterületén felügyelet nélkül bocsátja közterületre, vagy kóborolni hagyja,
b) természeti és védett természeti területen, vagy vadászterületen – a vadászkutya kivételével – póráz nélkül
elengedi, vagy kóborolni hagyja, c) szájkosár és póráz nélkül közforgalmú közlekedési eszközön – vakvezető, illetve mozgáskorlátozottakat segítő
kutya kivételével – szállítja, d) élelmiszer-elárusító üzletbe, közfürdő területére vagy játszótérre – vakvezető, illetve mozgáskorlátozottakat
segítő kutya kivételével – beenged, illetőleg bevisz, szabálysértést követ el.
(2) Aki harapós kutyáját nem zárt helyen tartja, vagy nem helyez el a ház (lakás) bejáratán a harapós kutyára utaló
megfelelő figyelmeztető táblát, szabálysértést követ el. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő, természeti és védett természeti
területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett természeti területen az önkormányzati természetvédelmi őr
is szabhat ki helyszíni bírságot. 148. Büntetés-végrehajtási intézet környezetének megzavarása
194. § (1) Aki abból a célból, hogy a büntetés-végrehajtási intézetben fogvatartottal kapcsolatot teremtsen,
a) a büntetés-végrehajtási intézetbe történő bekiabálással, b) feliratok vagy fényjelzések alkalmazásával,
c) a büntetés-végrehajtási intézetbe tárgyak bedobálásával vagy annak megkísérlésével vagy
d) az a)–c) pontban meghatározott magatartásokhoz hasonló más módon
a közterület használatának, vagy a lakó- vagy más épületben tartózkodók nyugalmának megzavarására alkalmas
magatartást tanúsít, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
149. Csendháborítás 195. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, tömegközlekedési eszközön, továbbá
természeti és védett természeti területen indokolatlanul zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát, illetve
a természeti vagy a védett természeti értéket zavarja, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő, természeti és védett természeti
területen a természetvédelmi őr és helyi jelentőségű védett természeti területen az önkormányzati természetvédelmi
őr is szabhat ki helyszíni bírságot. 150. Köztisztasági szabálysértés
196. § (1) Aki a) a közterületen, a közforgalom céljait szolgáló épületben, vagy közforgalmú közlekedési eszközön szemetel,
ezeket beszennyezi, b) a felügyelete alatt lévő állat által az a) pontban megjelölt helyen okozott szennyezés megszüntetéséről nem
gondoskodik, szabálysértést követ el. (2) Aki települési szilárd vagy folyékony hulladékot a közterületen engedély nélkül lerak, elhelyez, vagy nem a kijelölt
lerakóhelyen rak le vagy helyez el, szabálysértést követ el.
(3) Aki a közszolgáltató elkülönített hulladékgyűjtést szolgáló gyűjtőeszközéből hulladékot vesz el, szabálysértést
követ el. (4) Az (1) és (3) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő, természeti és védett természeti
területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett természeti területen az önkormányzati természetvédelmi őr
is szabhat ki helyszíni bírságot. 151. Veszélyeztetés tárgyak elhelyezésével, eldobásával
197. § (1) Aki a) épületen, építményen tárgyat másokat veszélyeztető módon helyez el,
b) tárgyat másokat veszélyeztető módon dob el, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
152. A közbiztonságra különösen veszélyes eszközzel kapcsolatos szabálysértés
198. § (1) Aki a közbiztonságra különösen veszélyes eszközök birtoklására, szállítására, forgalmazására vonatkozó szabályokat
megszegi, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
153. Kábítószer-rendészeti szabálysértés 199. § (1) Aki a) a kábítószerek, vagy a pszichotrop anyagokkal kapcsolatos engedély-, illetve bejelentés-köteles tevékenységek
végzésének szabályait, továbbá az ezen anyagokkal kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó
szabályokat megszegi, b) kábítószer-prekurzornak minősülő vegyi anyagokkal (jegyzékben szereplő anyagok) kapcsolatos engedély-,
illetve bejelentés-köteles tevékenységek végzésének szabályait megszegi, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
154. Szeszesital-árusítás, -kiszolgálás és -fogyasztás tilalmának megszegése 200. § (1) Aki
a) a szeszes ital árusítására vagy a közterületen történő fogyasztására vonatkozó – törvényben,
kormányrendeletben meghatározott – tilalmat megszegi, b) vendéglátó üzletben tizennyolcadik életévét be nem töltött személy részére szeszes italt szolgál ki,
c) a szeszes ital eladása során közterületen vagy nyilvános helyen szemmel láthatóan részeg állapotban lévő
személynek szeszes italt szolgál ki, d) közterületen vagy nyilvános helyen fiatalkorút szándékosan lerészegít,
szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
155. A kitiltás, illetve az eltiltás szabályainak megszegése
201. § (1) Aki olyan helységben, vagy az ország területének olyan részében tartózkodik, ahonnan a bíróság kitiltotta,
szabálysértést követ el. (2) Aki a szabálysértés miatt szabálysértési hatóság, illetve bíróság által elrendelt kitiltás szabályait megszegi,
szabálysértést követ el. (3) Aki olyan sportrendezvényen vagy sportlétesítményben tartózkodik, ahonnan a sportról szóló törvényben
meghatározottak szerint eltiltották, szabálysértést követ el. (4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
156. Jégen tartózkodás szabályainak megszegése 202. § (1) Aki a szabad vizek jegén való tartózkodás szabályait megszegi, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő, a halászati őr és a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot.
157. Számszeríj, szigonypuska jogellenes használata 203. § (1) Aki számszeríjat, szigonypuskát a jogszabályban meghatározott rendelkezésektől eltérően vagy jogszabályi tiltás
ellenére használ, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a halászati őr is szabhat ki helyszíni bírságot.
158. Tiltott határátlépés, útiokmánnyal kapcsolatos szabálysértés 204. § (1) Aki Magyarország államhatárát engedély nélkül vagy meg nem engedett módon lépi át, vagy ezt megkísérli,
szabálysértést követ el. (2) Aki az útiokmánnyal kapcsolatos jogszabályi rendelkezéseket megszegi, szabálysértést követ el.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
159. Határrendészeti szabálysértés 205. § (1) Aki a) a határterületen fekvő ingatlan használatára vonatkozó jogszabály alapján elrendelt korlátozó vagy egyéb
intézkedésnek nem tesz eleget, b) az államhatár rendjével és őrzésével vagy a határforgalom ellenőrzésével összefüggő tiltó vagy korlátozó
rendelkezést megszegi, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
160. Minősített adat biztonságának megsértése 206. § (1) Aki
a) a minősített adatot a feladatának ellátása során jogszabályellenes módon készíti, sokszorosítja, minősíti,
nyilvántartja, kezeli vagy őrzi, b) a minősített adat felhasználására jogosultak kijelölésére és nyilvántartására vonatkozó szabályokat megszegi,
c) a minősített adat védelmére vonatkozó jogszabályok megsértésével kapcsolatos, a minősítő és a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet részére törvényben előírt tájékoztatási kötelezettségének nem, vagy késedelmesen,
a tudomására jutásától számított tíz napon túl tesz eleget,
d) a minősített adat kezelésének jogszabályban előírt ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségét megszegi,
e) jogszerűen jutott minősített adat birtokába és megkísérli azt jogszabályellenes módon külföldre vinni, vagy
a jogszabályoknak megfelelően külföldre vitt vagy ott készített minősített adatot onnan jogszabályellenes
módon visszahozni vagy behozni, f) a minősítő hatáskörét jogosulatlanul elvonja, vagy
g) hatáskörének gyakorlása során elmulasztja az adatok minősítésére, a minősítési jelölés megismétlésére, vagy
a minősítés felülvizsgálatára vonatkozó – a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott –
intézkedések megtételét, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
161. Személyazonosság igazolásával kapcsolatos kötelességek megszegése 207. § (1) Aki személyazonosító igazolványra vonatkozó jogszabályban előírt kötelezettségét megszegi, az igazoltatásra
feljogosított személy felszólítására személyi adatainak bemondását vagy a személyazonosság igazolására alkalmas
hatósági igazolvány átadását megtagadja, vagy az említett adatokra vonatkozólag az intézkedés során valótlant állít,
szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
162. Külföldiek rendészetével kapcsolatos szabálysértés 208. § (1) Aki a külföldiek bejelentésére, jelentkezésére vagy az ország területén tartózkodására vonatkozó szabályokat
megszegi, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
XXV. FEJEZET A VÁMSZABÁLYSÉRTÉSEK 163. Vámszabálysértés 209. § (1) Aki nem közösségi árut a vámellenőrzés alól elvon, vagy a vámtartozás, a nem közösségi adók és díjak, illetve
a biztosíték megállapítása vagy beszedése szempontjából lényeges körülmények tekintetében valótlan nyilatkozatot
tesz, feltéve, hogy a vámbevétel csökkenése a százezer forintot nem haladja meg, úgyszintén, aki e cselekmények
bármelyikét megkísérli, szabálysértést követ el. (2) Aki az (1) bekezdésben meghatározott cselekményt a vámbevétel csökkenésének mértékére tekintet nélkül
gondatlanul követi el, szabálysértést követ el. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve is szabhat ki
helyszíni bírságot. (4) E § alkalmazásában a) biztosíték alatt a vámtartozás, illetve a nem közösségi adók és díjak megfizetésének – vámjogszabályok által
meghatározott formában történő – biztosítását, b) vámbevétel-csökkenés alatt a vámtartozás, illetve a nem közösségi adók és díjak megfizetésére vonatkozó
kötelezettség nem teljesítése miatt bekövetkezett bevételkiesést kell érteni.
164. Vámszabálysértés elkövetőjének segítése 210. § (1) Aki a vámszabálysértés elkövetőjének segítséget nyújt azáltal, hogy a vámszabálysértésből származó haszon
elérésében közreműködik, vagy elősegíti, hogy az elkövető a szabálysértési eljárás alól mentesüljön, szabálysértést
követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve is szabhat ki helyszíni
bírságot. 165. Vámorgazdaság 211. § (1) Aki vámszabálysértésből származó dolgot vagyoni haszon végett megszerez, elrejt, vagy elidegenítésében
közreműködik – értékre tekintet nélkül –, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve is szabhat ki helyszíni
bírságot. 166. Fémjelzési szabálysértés 212. § (1) Aki a nemesfémtárgyak árusításával és fémjelzésével kapcsolatos kötelességét megszegi, szabálysértést követ el.
(2) Az elkobzott nemesfémtárgyat díszítő drágakövek és gyöngyök mentesek az elkobzás alól.
167. A pénzutánzatra vonatkozó szabályok megszegése 213. § (1) Aki a Magyar Nemzeti Bank által kibocsátott, illetve forgalomba hozott és forgalomban lévő bankjegyről vagy érméről,
valamint euro-bankjegyről vagy -érméről engedélyhez kötött utánzatot jogosulatlanul készít, megszerez, tart, azt
az országba behozza, vagy utánzatként forgalomba hozza, szabálysértést követ el.
(2) Aki az utánzatok nyilvántartására, őrzésére, megsemmisítésére vagy bejelentésére vonatkozó előírásokat megsérti,
szabálysértést követ el. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve is szabhat ki
helyszíni bírságot. (4) Az (1) és (2) bekezdés szempontjából utánzatnak minősül:
a) a magyar törvényes fizetőeszköz és az euro utánzatáról szóló rendelet,
b) az eurobankjegyek címleteiről, technikai jellemzőiről, utánzatai készítéséről, cseréjéről és bevonásáról szóló,
2003. március 20-i 2003/205/EK európai központi banki határozat,
c) az euro-érmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló, 2004. december 6-i 2182/2004/EK tanácsi rendelet
szerinti utánzat, illetve euro-érmékhez hasonló érem és zseton.
168. Hatásköri rendelkezés 214. § A 209–213. §-ban meghatározott szabálysértések miatt az eljárás a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve
hatáskörébe tartozik. XXVI. FEJEZET A RENDÉSZETI IGAZGATÁS RENDJÉT VESZÉLYEZTETŐ SZABÁLYSÉRTÉSEK
169. Vadászati, halászati, legeltetési tilalom megszegése 215. § (1) Aki a katasztrófák elleni védekezéssel összefüggésben elrendelt általános vadászati, halászati, legeltetési tilalmat
megszegi, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője, a mezőőr, a halászati őr és az erdővédelmi szolgálat tagja is szabhat ki helyszíni bírságot.
170. Jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség 216. § (1) Aki a rendvédelmi szerv vagy a vámszerv hivatásos állományú tagja jogszerű intézkedésének nem engedelmeskedik,
szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
XXVII. FEJEZET A KIEMELT KÖZLEKEDÉSI SZABÁLYSÉRTÉSEK 171. Ittas vezetés
217. § Aki a) vasúti vagy légi járművet, gépi meghajtású vízi járművet, úszó munkagépet, illetve nem gépi meghajtású vízi
járművet úgy vezet, hogy szervezetében szeszes ital fogyasztásából származó alkohol van, vagy
b) vasúti vagy légi jármű, gépi meghajtású vízi jármű, úszó munkagép, illetve közúton vagy a közforgalom elől el
nem zárt magánúton gépi meghajtású jármű vezetését olyan személynek engedi át, akinek a szervezetében
szeszes ital fogyasztásából származó alkohol van, szabálysértést követ el.
172. Az elsőbbség és az előzés szabályainak megsértése
218. § Annak a járműnek a vezetője, aki az elsőbbségre vagy az előzésre vonatkozó szabályokat megszegi, szabálysértést
követ el. 173. A közúti közlekedés rendjének megzavarása
219. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait megszegi és ezzel másnak vagy másoknak életét, testi épségét vagy egészségét
gondatlanságból közvetlen veszélynek teszi ki vagy könnyű testi sértést okoz, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem tekinthetők közúti közlekedési szabálynak a gyalogosra és az utasra vonatkozó
rendelkezések. 174. Engedély nélküli vezetés 220. § Aki vasúti járművet, légi járművet, gépi meghajtású vízi járművet, úszó munkagépet, illetőleg a közúti forgalomban
olyan gépi meghajtású járművet vezet, amelynek vezetésére hatósági engedéllyel nem rendelkezik, továbbá aki
e járművek vezetését ilyen személynek átengedi, szabálysértést követ el.
175. Érvénytelen hatósági engedéllyel vagy jelzéssel való közlekedés
221. § Aki érvénytelen hatósági engedéllyel vagy jelzéssel, illetve olyan járművel vesz részt a közúti forgalomban, amelynek
a műszaki érvényességi ideje lejárt, szabálysértést követ el.
176. Vasúti átjárón áthaladás szabályainak megsértése 222. § Az a járművezető vagy állathajtó, aki járművével vagy állatával (állataival) a közlekedési szabályok szerinti tilalom
ellenére a vasúti átjáróba hajt, vagy azon áthajt, szabálysértést követ el.
177. Megkülönböztető jelzést adó készülék felszerelésével és használatával kapcsolatos szabálysértés
223. § Aki a megkülönböztető fényjelzést vagy a hangjelzést adó készüléket
a) gépjárműre jogosulatlanul felszerel (felhelyez), b) közterületen lévő gépjárműben engedély nélkül birtokol,
szabálysértést követ el. XXVIII. FEJEZET KÖZLEKEDÉSSEL KAPCSOLATOS EGYÉB SZABÁLYSÉRTÉSEK
178. Közúti közlekedési szabályok kisebb fokú megsértése 224. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendeletben (a továbbiakban: KRESZ)
meghatározott közúti közlekedés szabályait megszegi, ha a 217–222. §-a szerinti szabálysértés nem valósul meg,
szabálysértést követ el. (2) A KRESZ 40–41. §-ának, valamint más megállási, várakozási vagy táblával jelzett behajtási tilalom vagy korlátozás
megszegése esetén a közterület-felügyelő is szabhat ki helyszíni bírságot.
179. Közúti közlekedési igazgatási szabályok megsértése 225. § (1) Aki a külön jogszabályban meghatározott közúti közlekedési igazgatási szabályokat megsérti, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. 180. Víziközlekedési szabályok megsértése
226. § (1) Aki a) a vízi közlekedés rendjére,
b) a hajózási tevékenység végzésére – ide nem értve a jogszabály által engedélykötelesnek minősített árufuvarozás
és személyszállítás szabályait –, c) a vízi munkavégzéssel, vízi rendezvényekkel kapcsolatos szabályokra, rendelkezésekre,
d) a külön jogszabályban meghatározott vízi közlekedési igazgatásra
vonatkozó szabályokat megszegi, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. 181. Légi jármű fedélzetén elkövetett szabálysértés
227. § Aki a) a légi jármű parancsnokának a repülés biztonságát érintő intézkedését nem teljesíti,
b) a légi járművön repülés közben nem a kijelölt helyen tartózkodik,
c) a légi jármű fedélzetére olyan anyagot vagy tárgyat visz fel, amelynek felvitelét megtiltották,
d) a légi jármű fedélzetén engedély nélkül vagy az engedélyben foglaltaktól eltérő módon mérőkamerával
fényképez, filmez, e) a légi jármű parancsnokának engedélye nélkül rádióadót, rádióvevőt vagy más, a fedélzeti rendszerekben zavart
okozó rádiófrekvenciás jelet kibocsátó eszközt üzemeltet, vagy bekapcsolt (üzemkész) állapotban tart,
f) a légi jármű fedélzetéről repülés közben engedély nélkül tárgyat ledob,
ha ezzel a légi közlekedés biztonságát nem veszélyezteti, szabálysértést követ el.
182. A légiközlekedés biztonságát és védelmét szolgáló szabályok megszegése
228. § (1) Aki a légiközlekedés biztonságát vagy védelmét szolgáló szabályokat megszegi vagy a repülés biztonságát szolgáló
létesítmények, illetőleg berendezések működését zavarja, szabálysértést követ el.
(2) Aki a repülőtér rendeltetésszerű használatával és üzemben tartásával kapcsolatos szabályokat megszegi,
szabálysértést követ el. (3) Aki a repülőtér szigorított védelmi területén a légiközlekedés védelme szempontjából tiltott eszközök birtoklására
vagy használatára vonatkozó szabályokat megsérti, szabálysértést követ el.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. 183. Hatásköri rendelkezés
229. § A 217–228. §-okban meghatározott szabálysértések miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
184. Szmogriadó szabályainak mozgó légszennyező forrásokkal való megsértése
230. § Aki szmogriadó elrendelése esetén vagy annak megelőzése érdekében bevezetett, a mozgó légszennyező forrás
használatára vonatkozó forgalomkorlátozásokat vagy intézkedéseket megsérti, szabálysértést követ el.
XXIX. FEJEZET AZ ÉLELMISZERLÁNC-BIZTONSÁGI ÉS FOGYASZTÓVÉDELMI SZABÁLYSÉRTÉSEK 185. Áru hamis megjelölése
231. § (1) Aki árut – a versenytárs hozzájárulása nélkül – olyan jellegzetes külsővel, csomagolással, megjelöléssel vagy
elnevezéssel állít elő, amelyről a versenytárs, vagy annak jellegzetes tulajdonsággal rendelkező áruja ismerhető fel,
vagy ilyen árut forgalomba hozatal céljából megszerez, tart, illetőleg forgalomba hoz, feltéve, hogy az áru értéke
a százezer forintot nem haladja meg, szabálysértést követ el.
(2) Ha a cselekmény elkövetését a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve észleli vagy a feljelentést a Nemzeti Adó- és
Vámhivatalnál teszik, a szabálysértés miatt az eljárás a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszervének hatáskörébe
tartozik. 186. Árdrágítás 232. § Aki áruért a hatósági árnál vagy a reá nézve egyébként kötelezően megállapított árnál magasabb árat kér, köt ki vagy
fogad el, feltéve, hogy az áru értéke a százezer forintot nem haladja meg, vagy húszezer forintot meg nem haladó
nyereség elérése végett követi el, szabálysértést követ el.
187. Árak megállapításának, közlésének és feltüntetésének elmulasztása 233. § Aki
a) az általa előállított termék vagy szolgáltatás hatósági árának, díjának megállapításához az árhatóság részére nem
a rendelkezéseknek megfelelő adatot közöl, b) jogszabály ellenére a fogyasztói árakat (díjakat), az áruk minőségi osztályát vagy minősítését, illetve az üzlet
osztályba vagy kategóriába sorolását nem, vagy nem az előírt módon tünteti fel,
c) a vendéglátóipar értékesítő helyein a jogszabályban előírt tájékoztatási kötelezettségét megszegi,
szabálysértést követ el. 188. Minőség tanúsítási kötelezettség megszegése
234. § (1) Aki a termék minőségének tanúsítását elmulasztja, illetve a vásárlási tájékoztató adására vonatkozó kötelességét
megszegi, vagy a minőséget tanúsító okiratban a termék minőségéről valótlan adatot tanúsít, szabálysértést követ el.
(2) Aki az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértést építési termékkel (építési anyag, szerkezet, berendezés)
kapcsolatban követi el, illetőleg építési terméket hazai megfelelőség igazolása nélkül hoz forgalomba, szabálysértést
követ el. (3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. 189. Megfelelőségi jelölés jogosulatlan használata
235. § (1) Aki megfelelőségi jelölést jogosulatlanul használ vagy megfelelőségi jelöléssel összetéveszthető jelölést használ,
szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. 190. Rossz minőségű termék forgalomba hozatala
236. § (1) Aki a) rossz minőségű terméket jó minőségű termékként értékesít, használatba ad, illetve forgalomba hoz, vagy ezek
iránt intézkedik, b) a termék minőségének megállapítására vonatkozó szabályokat megszegi és ezzel lehetővé teszi, hogy a terméket
a valóságosnál jobb minőségűként értékesítsék, adjanak használatba, illetve hozzanak forgalomba, feltéve, hogy
a termék értéke a százezer forintot nem haladja meg,
szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. 191. Vásárlók megkárosítása
237. § Aki az árunak közvetlenül a fogyasztók részére történő forgalomba hozatala során hamis méréssel, számolással vagy az
áru minőségének megrontásával a vásárlót megkárosítja, szabálysértést követ el.
192. Élelmiszer minőségének megrontása 238. § Aki az előírt, vagy a jelölt minőségi jellemzőknek nem megfelelő élelmiszert jó minőségű termékként való forgalomba
hozatal céljából előállít vagy forgalomba hoz, szabálysértést követ el.
XXX. FEJEZET A JÁRVÁNYÜGYI, ERDŐVÉDELMI, MEZŐ-, ERDŐ- ÉS VÍZGAZDÁLKODÁSI SZABÁLYSÉRTÉSEK
193. Fertőző betegség elleni védekezés elmulasztása 239. § (1) Aki
a) a védőoltásra, a fertőző betegségekre, a fertőző betegekre vagy a fertőzésre gyanús személyekre – ideértve
a gümőkóros, a nemibeteg, a trachomás vagy erre gyanús személyeket is –, továbbá a járványügyi megfigyelésre
vagy ellenőrzésre és a fertőtlenítésre vonatkozó egészségügyi jogszabályt, vagy az ilyen jogszabály alapján
kiadott egészségügyi rendelkezést, továbbá b) a rágcsáló és rovarirtásra vonatkozó egészségügyi jogszabályt, vagy az ilyen jogszabály alapján kiadott
egészségügyi rendelkezést megszegi, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. 194. Kábítószer előállítására alkalmas növényekkel kapcsolatos előírások megszegése
240. § Aki a mák és kender termesztésére, forgalmazására, valamint az ipari mákkal és magas THC tartalmú kenderrel
végezhető egyéb tevékenységekre vonatkozó előírásokat megszegi, szabálysértést követ el.
195. Mezei szabálysértés 241. § (1) Aki más földjén jogtalanul legeltet, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a mezőőr is szabhat ki helyszíni bírságot.
196. Erdőrendészeti szabálysértés 242. § (1) Aki erdőben, erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületen, vagy erdészeti létesítmény
területén gazdasági vagy műszaki célt, valamint a fenntartható erdőgazdálkodást, az erdő védelmét, illetve az
erdészeti kutatást szolgáló jelet, tárgyat jogtalanul megsemmisít, megrongál vagy eredeti helyéről eltávolít,
szabálysértést követ el. (2) Aki olyan erdőben, erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületen, vagy erdészeti létesítmény
területén jár, vagy járművel közlekedik, ahol a forgalmat jogszabály tiltja, vagy azt jogszabály felhatalmazása alapján
korlátozzák vagy megtiltják, szabálysértést követ el. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az erdővédelmi szolgálat tagja, természeti és védett
természeti területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett természeti területen az önkormányzati
természetvédelmi őr is szabhat ki helyszíni bírságot. 197. Erdei haszonvételek jogosulatlan gyakorlása
243. § (1) Aki a) erdőben, valamint erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületen a külön jogszabályban
meghatározott erdei haszonvételeket – az állami erdőben az egyéni szükségletet meg nem haladó mértékben
szabadon szedhető virág, vadgyümölcs, moha, gomba és gyógynövény kivételével – jogszerűtlenül gyakorolja,
b) erdőből kitermelt faanyagot szállítójegy nélkül szállít, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az erdővédelmi szolgálat tagja, a természeti és védett
természeti területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett természeti területen az önkormányzati
természetvédelmi őr is szabhat ki helyszíni bírságot. 198. Felhívással szembeni engedetlenség
244. § Aki a természeti területek a védett természeti területek és értékek, az erdő, valamint a vadállomány őrzésével,
védelmével kapcsolatban a külön jogszabályban meghatározott természetvédelmi, erdészeti és vadászati hatósági
feladatokat ellátó személy, a természetvédelmi őr, az önkormányzati természetvédelmi őr, az erdővédelmi szolgálat
tagja, a mezőőr, illetőleg a halászati őr jogszabályban előírt felhívásának nem tesz eleget, vagy intézkedését
akadályozza, szabálysértést követ el. 199. Vízszennyezés 245. § (1) Aki
a) vízilétesítménybe, illetve felszíni vagy felszín alatti vízbe közvetlenül vagy közvetve szennyező anyagot juttat és
ezáltal a vízkészletet felhasználásra alkalmatlanná teszi, vagy a felhasználást veszélyezteti, ha környezetkárosítás
egyébként nem állapítható meg, b) a szennyvíz vagy a szennyezőanyag ártalommentes elhelyezését, illetve a felszíni vagy felszín alatti vízbe történő
bevezetését nem a jogszabályban, a jogszabály alapján kiadott hatósági előírásban meghatározott módon
valósítja meg, vagy olyan létesítményt üzemeltet, amely a vizek fertőzését vagy szennyezését okozhatja,
c) az ivóvízellátást, ásvány- vagy gyógyvízhasznosítást szolgáló, vagy ilyen célra kijelölt vizek, vízilétesítmények
védőterületére, védőidomára, védősávjára a jogszabályban, a hatósági előírásokban meghatározott
rendelkezéseket megszegi, vagy a védőterületet, védőidomot, védősávot érintő korlátozásokkal ellentétes
tevékenységet folytat vagy ingatlan-használatot gyakorol, szabálysértést követ el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a természetvédelmi őr, az önkormányzati természetvédelmi
őr, a hivatásos katsztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott ügyintézője, a mezőőr vagy a halászati őr helyszíni bírságot
szabhat ki. 200. Ár- és belvízvédelmi szabálysértés 246. § (1) Aki
a) az ár- vagy belvízvédelmi biztonságot, az árvízvédelmi vagy belvízvédelmi védőmű megóvását, vagy a vízfolyások
és természetes tavak medrének épségét biztosító szabályokat vagy hatósági előírásokat megszegi,
b) az ár- vagy belvízvédelmi védműveket, eszközöket rongálja,
c) a vizek medrébe olyan tárgyat vagy anyagot juttat, építményt helyez el, vagy ott olyan tevékenységet folytat,
amely a víz lefolyását akadályozza vagy megváltoztatja, d) a part mentén fekvő ingatlanának művelésével, az azon levő létesítmények kezelésével vagy fenntartásával
a vizek természetes folyását, a meder és a part, valamint a parti és part menti létesítmények állapotát és
üzemelését veszélyezteti, vagy ezek fenntartási munkáinak végzését akadályozza,
e) az árvízvédelmi töltést vagy a vízkárelhárítási célú tározó töltését jogszabálytól eltérő módon veszi igénybe,
járművel engedély nélkül közlekedik, a töltés menti sávot, a nagyvízi meder területét vagy a parti sávot
a jogszabálytól eltérő módon használja, továbbá a vízjárta és a fakadó vizek által veszélyeztetett területre
vonatkozó rendelkezéseket megszegi, szabálysértést követ el. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a hivatásos katasztrófavédelmi szerv erre felhatalmazott
ügyintézője is szabhat ki helyszíni bírságot. XXXI. FEJEZET
AZ ÓVODAI NEVELÉS, VALAMINT AZ ALAPFOKÚ ÉS KÖZÉPFOKÚ NEVELÉS-OKTATÁS RENDJÉT VESZÉLYEZTETŐ
SZABÁLYSÉRTÉSEK 201. Az óvodai nevelésben való részvételi kötelezettség és a tankötelezettség megszegése
247. § Az a szülő vagy törvényes képviselő
a) aki a szülői felügyelete vagy gyámsága alatt álló gyermeket kellő időben az óvodába, illetve az iskolába nem
íratja be, b) aki nem biztosítja, hogy súlyos és halmozottan fogyatékos gyermeke a fejlődését biztosító nevelésben,
nevelés-oktatásban vegyen részt, c) akinek a szülői felügyelete vagy gyámsága alatt álló gyermeke ugyanabban az óvodai nevelési évben az iskolai
életmódra felkészítő foglalkozásokról, illetőleg ugyanabban a tanévben az iskolai kötelező tanórai
foglalkozásokról igazolatlanul a jogszabályban meghatározott mértékűnél többet mulaszt,
szabálysértést követ el. 202. Nevelési-oktatási tevékenység folytatására vonatkozó szabályok megszegése
248. § (1) Aki a) az iskolai végzettséget igazoló, illetőleg az államilag elismert szakképesítést tanúsító bizonyítványok kiállítására,
nyilvántartására, tárolására vonatkozó előírásokat megszegi, b) az előírt engedély hiányában iskolai oktatást, kollégiumi nevelést folytat,
szabálysértést követ el. (2) Aki a) a gyermeket, a tanulót, a szülőt vagy a nevelési-oktatási intézményben létrehozott szervezeteiket
a nevelési-közoktatási intézményekre vonatkozó jogszabályban meghatározott jogainak gyakorlásában
szándékosan akadályozza, b) anélkül, hogy a pedagógiai szakszolgálatra, pedagógiai-szakmai szolgáltatásra, Országos szakértői névjegyzékre
vonatkozó rendelkezésekben meghatározottak szerint erre jogosult lenne, szakértői véleményt készít,
c) a pedagógiai szakszolgálatra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően készített szakvéleményben foglaltakat
szándékosan figyelmen kívül hagyja, szabálysértést követ el. (3) Aki
a) az iskolai nevelést-oktatást a tanév rendjétől eltérően szervezi meg,
b) a tanítási hetek szervezésére, a tanítás nélküli pihenőnapok kiadására, az egy tanítási napon szervezhető tanítási
órákra vonatkozó rendelkezéseket megszegi, c) a gyermek-, tanulóbalesetek megelőzésére vonatkozó előírásokat szándékosan megszegi,
szabálysértést követ el. (4) Aki a) a nemzetgazdasági szintű tervezéshez szükséges fenntartói, intézményi, foglalkoztatási, gyermek- és tanulói
adatokat tartalmazó információs rendszerében történő bejelentkezési kötelezettségét nem teljesíti,
a változásjelentést, az adatszolgáltatást nem teljesíti, b) az állami vizsgák megszervezésekor a vizsgaszabályzatban meghatározottaktól szándékosan eltér,
c) az osztály, csoport szervezésére, létszámának meghatározására vonatkozó előírásokat megszegi,
d) a jogszabályban meghatározott kötelező tanügyi okmányokat nem vezeti,
szabálysértést követ el. (5) Aki a gyermeket, tanulót a nevelési-oktatási intézményrendszerre vonatkozó rendelkezések szándékos
megszegésével hátrányosan megkülönbözteti, szabálysértést követ el. 203. Szakképzésben részt vevő tanulók gyakorlati oktatására vonatkozó szabályok megszegése
249. § Aki a tanuló gyakorlati képzésére vonatkozó jogszabályban meghatározott kötelezettségét megsérti, illetőleg a tanuló
számára előírt juttatásokat nem biztosítja, szabálysértést követ el.
HATODIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 204. Felhatalmazó rendelkezések 250. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) kijelölje a szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító intézményt, valamint a sajátos ellátási igényű,
különösen az önveszélyes, illetve az önmagáról gondoskodni képtelen elkövetővel szemben kiszabott
szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító egészségügyi gondoskodást nyújtó intézményt,
b) kijelölje a szabálysértési nyilvántartási rendszer tekintetében az adatkezelői feladatokat ellátó szervet,
c) meghatározza a XXVII. és a XXVIII. Fejezetben foglalt egyes szabálysértések esetén a pénzbírság, illetve a helyszíni
bírság kötelező mértékét. (2) Felhatalmazást kap a szabálysértési szabályozásért felelős miniszter, hogy
a) a szabálysértési törvény végrehajtásával összefüggő jogalkalmazási feladatok ellátásának,
b) a szabálysértési nyilvántartások részére történő adatközlés formájának és módjának, valamint az adatszolgáltatás
rendjének, c) a szabálysértési nyilvántartó szerv által teljesített adatszolgáltatás rendjének, valamint a szabálysértési
nyilvántartásokban kezelt adatok igazolására kiállított hatósági bizonyítvány kiadásának részletes eljárási
rendjének, d) az érintett miniszterek egyetértésével a helyszíni bírságolás végrehajtásának, a helyszíni bírságolást igazoló
nyomtatvány kialakításának, e) a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter egyetértésével és a legfőbb ügyész véleményének kikérésével
a szabálysértési elzárás és a pénzbírság helyébe lépő szabálysértési elzárás végrehajtásának,
f) az igazságügyért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével a szabálysértési
eljárásban elrendelt elővezetés végrehajtásával felmerült költség megtérítésének, g) az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével a szabálysértési eljárás során lefoglalt és elkobzott dolgok
kezelésének és értékesítésének, h) a szabálysértési statisztikai adatgyűjtés, adatfeldolgozás és adatszolgáltatás,
i) a szabálysértési hatóságok és a helyszíni bírság kiszabására jogosult szervek és személyek részére
a jogkövetkezmények alkalmazása során értékelendő szempontok részletes szabályait rendeletben szabályozza.
(3) Felhatalmazást kap az államháztartásért felelős miniszter, hogy a pénzügyi szabálysértések eljárási szabályait,
valamint felderítése és elbírálása végrehajtásának részletes szabályait rendeletben szabályozza.
205. Hatálybalépés 251. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2012. április 15-én lép hatályba, rendelkezéseit
a hatálybalépése után elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni. (2) A 253. § (8) és (9) bekezdése a törvény kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
206. Átmeneti rendelkezések 252. § (1) Az e törvény hatálybalépésekor folyamatban levő szabálysértési eljárásokat és azok végrehajtását a szabálysértésekről
szóló 1999. évi LXIX. törvény alapján kell lefolytatni, illetve végrehajtani.
(2) Az e törvény hatálybalépésekor a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény szerinti központi szabálysértési
nyilvántartásban kezelt, az e törvény alapján a szabálysértési nyilvántartási rendszerben nyilvántartandó adatokat
a szabálysértési nyilvántartási rendszerben kell kezelni. (3) Az e törvény hatálybalépése előtt elkövetett szabálysértéseket nem lehet figyelembe venni a törvény hatálybalépése
után elkövetett és a visszaesés szabályai alá tartozó szabálysértések esetén.
(4) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 2012. április 15-én hatályba lépő, a szabálysértésekről, a szabálysértési
eljárásról és a szabálysértési nyilvántartásról szóló 2012. évi II. törvény 253. § (3) bekezdése szerinti módosítása miatt
azon szabálysértéseket, amelyek 2012. április 15-től közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés hatálya alá esnek,
de 2012. április 15. előtt követték el, a szabálysértésekről szóló törvény szerint kell elbírálni.
207. Módosító rendelkezések 253. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1979. évi
5. törvényerejű rendelet 28. § (1) bekezdés d), e), f), és g) pontjában a „húszezer forintot” szövegrész helyébe
„ötvenezer forintot” szöveg lép. (2) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 138/A. § a) pontjában a „húszezer” szövegrész helyébe
„ötvenezer” szöveg lép. (3) A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 20. § (1) bekezdés k) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép: (Az e törvényben, valamint külön jogszabályban és közösségi jogi aktusban)
„k) a közúti közlekedési szabályok közül ka) a megengedett legnagyobb sebességre („gyorshajtás”),
kb) a biztonsági öv használatára, kc) a járműforgalom irányítására szolgáló fényjelző készülék jelzéseire,
kd) a járművezető szervezetében a szeszes ital fogyasztásából származó alkohol tilalmára („ittas vezetés”)
ke) a vasúti átjárón való áthaladásra, kf) a járművel történő megállásra és várakozásra,
kg) a behajtási tilalomra, a korlátozott övezetre (zóna), a kötelező haladási irányra
kh) az autópálya leálló sávjának igénybevételére,” (vonatkozó rendelkezések megsértői bírság fizetésére kötelezhetők.)
(4) A Kkt. 20. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A bírságolással kapcsolatos eljárás lefolytatására – a (11) bekezdésben meghatározott ellenőrzési jogosultsághoz
igazodóan – a közlekedési hatóság, a rendőrség, a vámhatóság, a katasztrófavédelmi hatóság, a munkaügyi hatóság
és a közterület-felügyelet (a továbbiakban együtt: eljáró hatóság) jogosult.”
(5) A Kkt. 20. §-a az alábbi (4b)–(4d) bekezdéssel egészül ki:
„(4b) A közúti forgalomban történő ellenőrzés során, ha az (1) bekezdés kf) és kg) pontjában meghatározott
szabályszegést elkövető személye a helyszínen nem válik ismertté és a szabályszegést a külön jogszabályban
meghatározott technikai eszközzel nem rögzítették, a (4) bekezdésben meghatározott bírságot a gépjármű forgalmi
rendszáma alapján megállapított üzemben tartóval szemben kell kiszabni. Ilyenkor az üzemben tartó címére kell
a kiszabott összeget tartalmazó csekkszelvényt megküldeni. (4c) Ha a gépjármű üzemben tartója a (4b) bekezdés alapján kiszabott közigazgatási bírságot nem veszi tudomásul,
a közigazgatási hatósági eljárást az egyébként irányadó rendelkezések szerint kell lefolytatni. Így kell eljárni akkor is, ha
a gépjármű üzemben tartójának megküldött csekkszelvényen vagy banki átutalással a közigazgatási bírságot harminc
napon belül nem fizetik meg. (4d) A közigazgatási bírság kiszabására jogosult szerv a közigazgatási bírság kiszabására irányuló eljárásban közvetlen
adathozzáféréssel átveheti a gépjármű-nyilvántartásból a szabályszegés bizonyításához szükséges külön jogszabály
szerinti jármű-azonosító adatokat, a természetes személy üzemben tartó személyes adatait és a nem természetes
személy üzemben tartó azonosításához szükséges adatokat.” (6) A Kkt. 20. § (11) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
[A Magyar Köztársaság területén magyar vagy külföldi rendszámú közúti járművel végzett áru-, illetve személyszállítási
tevékenységre az (1) bekezdés szerinti rendelkezések megtartását] „f) az (1) bekezdés kf) és kg) pontjai tekintetében a közterület-felügyelet is”
(jogosult együtt vagy önállóan ellenőrizni.) (7) A Kkt. 21. § (2a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„Amennyiben a 20. § (1) bekezdés k) pontjában foglalt szabályszegést elkövető kiléte a helyszíni intézkedés, vagy
a közigazgatási hatósági eljárásban ismertté válik, a (2) bekezdésben meghatározott bírság helyett a jármű vezetőjével
szemben a 20. § (4) bekezdés szerinti bírságot kell kiszabni.”
(8) A Kkt. 48. § (3) bekezdés b) pontjának 26. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a miniszter, hogy) „26. a 33. § (4) bekezdése szerinti eszközre vonatkozó követelményeket és e követelmények meghatározása előtt
rendszeresített eszközök alkalmazhatóságát” (rendeletben állapítsa meg.) (9) A Kkt. 20. § (11) bekezdésében szereplő a „közúti járművel végzett áru-, illetve személyszállítási tevékenységre”
szövegrész helyébe a „közúti jármű közlekedésére, valamint a közúti járművel végzett áru-, illetve személyszállítási
tevékenységre vonatkozó” szöveg lép. (10) A közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Kftv.) az alábbi 17/A. §-sal egészül ki:
„17/A. § A felügyelő a feladatkörébe tartozó, a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvényben (a továbbiakban: Kkt.)
meghatározott közlekedési szabályszegés esetén jogosult a Kkt. 20. § (4a) és a (4b) bekezdésében meghatározott
közigazgatási bírságot alkalmazni.” (11) A Kftv. 21. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„21. § A felügyelő a helyi közúton jogosult megállítani, illetve feltartóztatni a köztisztasági szabályokat, továbbá
a közúti közlekedésről szóló 1/1975. (II. 5.) KpM–BM együttes rendelet 40–41. §-ában, valamint más megállásra,
várakozásra vagy táblával jelzett behajtási tilalomra vagy korlátozásra vonatkozó szabályokat megszegő járműveket.”
208. Hatályon kívül helyező rendelkezések 254. § (1) Hatályát veszti
a) a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény,
b) az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet,
c) a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 21/B. §-a,
d) a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 2. § (4) bekezdés b) pontjából az „a játék és
pénznyerő automata üzemeltetésére vonatkozó szabályok megszegése vagy” szövegrész,
e) a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 84. § (1) bekezdés l) pontja,
f) a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 101. § (1) bekezdéséből
a „szabálysértési jogi,” szövegrész, a 107. §-ból az „a szabálysértési,” szövegrész,
g) a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 6. § (1) bekezdés f) pontja, a 7. § (9) bekezdéséből az
„illetve a szabálysértési jogszabály”, a 7. § (9) bekezdés a) pontjából az „és” szövegrész, a 7. § (9) bekezdés
b) pontja, h) az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 54. § (6) bekezdése,
i) a természet védelméről szóló 1996. LIII. törvény 80. § (5) bekezdéséből a „szabálysértési,” szövegrész,
j) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 161. § (1) bekezdéséből a „ ; szabálysértési pénzbírság, illetve
helyszíni bírság végrehajtásával kapcsolatban akkor, ha a köztartozás összege eléri vagy meghaladja
a 5000 forintot” szövegrész, a (9) bekezdésből az „ – a szabálysértési helyszíni bírság kivételével – ” szövegrész.
(2) Az önkormányzatok 2012. május 31-ig kötelesek hatályon kívül helyezni az önkormányzati rendeletekben
meghatározott szabálysértési rendelkezéseket. Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke