text:
47/2013. (XI. 29.) ORFK utasítása a kötelezettségvállalás, a pénzügyi és jogi ellenjegyzés, az utalványozás, az érvényesítés és a teljesítés igazolás rendjének meghatározásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdésében, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltaknak megfelelően, a Rendőrségről
szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára az Országos Rendőr-főkapitányság kötelezettségvállalási, pénzügyi és jogi
ellenjegyzési, utalványozási, továbbá érvényesítési és teljesítés-igazolási rendjének meghatározására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK), valamint
b) a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóságra (a továbbiakban: KGEI).
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában kötelezettségvállalás: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 2. § o) pontja alapján az ORFK költségvetésében rendelkezésre álló kiadási előirányzatok, vagy az Áht. 20. §-a
szerinti idegen pénzeszközök terhére írásban tett jognyilatkozat, így különösen az alábbi dokumentumok:
a) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony iratai;
b) a rendszeres, vagy nem rendszeres juttatások, támogatások, költségtérítések, hozzájárulások és eseti jellegű
kifizetések iratai;
c) szerződés, megállapodás;
d) a visszaigazolt megrendelés;
e) átcsoportosított előirányzat felhasználására vonatkozó intézkedés dokumentuma;
f ) a hazai és nemzetközi pályázati kiírásokra benyújtott, a jóváhagyásra jogosult vezető által aláírt pályázati
dokumentáció;
g) a közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény, részvételi, ajánlattételi felhívás, pályázati kiírás
[az a)–g) alpontokban felsoroltak a továbbiakban együtt: kötelezettségvállalási dokumentum].
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Az igény felmerülése
3. Az ORFK szervezeti egységeinek, szervezeti elemeinek vezetői (a továbbiakban: kezdeményező) a szakmai
feladatellátásukhoz, illetve a működésükhöz kapcsolódó, költségvetési kihatással járó igényeiket – a szolgálati út
betartásával – a kötelezettségvállalásra jogosult személynél (a továbbiakban: kötelezettségvállaló) terjesztik elő.
4. Az igényt a kötelezettségvállaló – szükség esetén az ORFK feladat- és hatáskör szerint érintett szervezeti egysége,
szervezeti eleme (a továbbiakban: szakmai előkészítő) bevonásával – áttekinti, és annak eredményétől függően
rendelkezik az igény elutasításáról vagy teljesítéséről.
4. A kötelezettségvállalási dokumentum szakmai előkészítése 5. A kötelezettségvállalási dokumentum szakmai előkészítése – a kezdeményező szükség szerinti bevonásával –
a szakmai előkészítő feladata, amelynek vezetője a kötelezettségvállalási dokumentumot egyetértése esetén aláírja.
6. A kezdeményező a kötelezettségvállalás szükségességét igazoló dokumentumokat elkészíti, és a kötelezettségvállalás
jogi és pénzügyi ellenjegyzésének megalapozása érdekében a kötelezettségvállalóhoz eljuttatja.
7. Az utasítás 2. pont c) és d) alpontja szerinti kötelezettségvállalási dokumentumon fel kell tüntetni:
a) a szerződés típusának megfelelő megjelölést;
b) a szerződő felek (a továbbiakban: felek) pontos megjelölését, így
ba) természetes személy esetén a  nevét, lakcímét, telefonszámát, telefax számát, adóazonosító
jelét, egyéni vállalkozói igazolvány számát és adószámát, valamint pénzforgalmi számlaszámát,
a pénzforgalmi számláját vezető pénzintézet nevét, címét és elérhetőségét,
bb) jogi személy esetén a nevét, székhelyét, levelezési címét, cégjegyzékszámát, adószámát, pénzforgalmi
számlaszámát, a pénzforgalmi számláját vezető pénzintézet nevét, címét és elérhetőségét, továbbá
a képviseletére jogosult személy nevét, beosztását, telefonszámát, e-mail címét;
c) a felek – szerződéstípusnak megfelelő – megnevezését;
d) közbeszerzés esetén a közbeszerzés végrehajtásának módját;
e) a szerződés tárgyát – így különösen fajta, típus, mennyiség, minőség, egyéb jellemzők megjelölésével  –
részletesen;
f ) a felek jogait és kötelezettségeit;
g) a felek nevében nyilatkozattételre jogosult képviselők nevét, beosztását, telefonszámát;
h) a szerződés teljesítésének igazolására jogosult személy nevét és beosztását;
i) a teljesítés határidejét és a teljesítés helyét;
j) a pénzügyi ellenszolgáltatást, a részösszegeket, illetve ezek összesítését, továbbá a fizetés módját, határidejét
olyan módon, hogy a  kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó kifizetések teljesítéséhez, valamint az  azt
megelőzően szükséges feladatok végrehajtásához megfelelő idő rendelkezésre álljon;
k) a kötbér, kamat mértékét;
l) a szerződés hatályát, a felmondás, az elállás feltételeit, valamint a szerződésszegés és a kártérítés feltételeit;
m) az egyes szerződéstípusok jogszabályban meghatározott kötelező tartalmi elemeit;
n) a szerződéskötés helyét és időpontját, az aláíró személyek nevét és beosztását;
o) a szerződésben nem szabályozott kérdések tekintetében irányadó jogszabályok, illetve közjogi
szervezetszabályozó eszközök megjelölését;
p) annak a  szervezeti elemnek, illetve ügyintézőnek, kapcsolattartónak a  nevét, aki, illetve amely, a  szakmai
előkészítést végezte. 5. A fedezetigazolás kiadása 8. A fedezetigazolás kiállítását – a  pénzügyi ellenjegyzést megelőzően, amennyiben a  kötelezettségvállalás
megindításához fedezetigazolás kiadása szükséges – a  szakmai előkészítő kezdeményezi a  kötelezettségvállalásra
jogosultnál. A  fedezetigazolás kiadása előtt a  pénzügyi ellenjegyzőnek azonos módon kell eljárni, mint
a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése előtt.
6. Jogi ellenjegyzés 9. Az utasítás 2. pont c), d), g) alpontja szerinti kötelezettségvállalási dokumentumok jogi ellenjegyzése kötelező.
10. Jogi ellenjegyzésre
a) az ORFK által kezelt előirányzat esetében az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Igazgatási Főosztály;
b) a KGEI által kezelt előirányzat esetében a KGEI
személyi állományából kijelölt jogtanácsos (a továbbiakban: jogtanácsos) jogosult.
11. A jogtanácsos a  jogi ellenjegyzéssel igazolja, hogy a  kötelezettségvállalási dokumentum a  felek kinyilvánított
akaratának és a  jogszabályoknak megfelel, és azt az  okiratban megjelölt felek vagy képviselőik saját kezűleg,
előtte írták alá, vagy aláírásukat sajátkezű aláírásnak ismerték el. A  jogi ellenjegyzés megtörténtét a  jogtanácsos
a kötelezettségvállalás dokumentumán
a) aláírásával;
b) a jogi ellenjegyzés dátumával, valamint
c) a „Jogi ellenjegyzés” szöveggel
igazolja, és a kötelezettségvállalás dokumentumának valamennyi oldalát kézjegyével látja el.
12. A kötelezettségvállalási dokumentum tervezetét az utasítás 6. pontja szerinti, rendelkezésre álló előzményiratokkal
együtt – a szolgálati út és az iratkezelési szabályok betartása mellett – át kell adni a jogi ellenjegyző részére ellenjegyzés
céljából, aki az  általa ellenjegyzett kötelezettségvállalási dokumentum valamennyi példányát haladéktalanul
továbbítja a pénzügyi ellenjegyző részére.
7. Fedezetvizsgálat, a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése 13. A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére jogosult – a  pénzügyi ellenjegyzést megelőzően – köteles
meggyőződni arról, hogy:
a) a jóváhagyott költségvetés fel nem használt, illetve le nem kötött, a kötelezettségvállalás tárgyával összefüggő
kiadási előirányzata biztosítja a fedezetet;
b) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv költségvetésében a  kötelezettségvállaláshoz
szükséges pénzügyi fedezet a kifizetés időpontjában rendelkezésre áll;
c) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat;
d) a kötelezettségvállalási dokumentumon – aláíróként – a kötelezettségvállalásra jogosult neve szerepel;
e) a kötelezettségvállalás indokolt, az – a szakmai és gazdasági követelményeket szem előtt tartva – hatékonynak,
gazdaságosnak, szabályszerűnek minősül. 14. A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére jogosult az  utasítás 2.  pont c) és d)  alpontja szerinti
kötelezettségvállalási dokumentumokkal kapcsolatos pénzügyi fedezet meglétét a KGR Forrás SQL integrált ügyviteli
rendszerben megvizsgálja, illetve nyilvántartásba veszi, majd ezt követően gondoskodik a pénzügyi ellenjegyzésről.
15. Az utasítás 2. pont a) és b), valamint e) és g) alpontja szerinti kötelezettségvállalási dokumentum esetén a pénzügyi
fedezet vizsgálatához és a pénzügyi ellenjegyzéshez egyéb nyilvántartás is használható.
16. A pénzügyi ellenjegyzés megtörténtét a pénzügyi ellenjegyzésre jogosult a kötelezettségvállalás dokumentumán
a) aláírásával;
b) a pénzügyi ellenjegyzés dátumával, valamint
c) a „Pénzügyi ellenjegyzés” szöveggel
igazolja.
17. Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
53.  § (1)  bekezdése szerinti kifizetésekhez a  kötelezettségvállalás bizonylatát a  KGR Forrás SQL integrált ügyviteli
rendszerben a KGEI állítja elő, és vezeti az ORFK kötelezettségvállalásainak nyilvántartását.
18. Az ORFK által kezelt előirányzat terhére vállalt kötelezettségek pénzügyi ellenjegyzésére jogosult:
a) az ORFK gazdasági főigazgatója;
b) az ORFK Gazdasági Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK GF) Közgazdasági Főosztály vezetője;
c) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője;
d) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Költségvetési Osztály vezetője;
e) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Illetmény- és Létszámgazdálkodási Osztály vezetője;
f ) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály vezetője.
19. A KGEI által kezelt előirányzat terhére vállalt kötelezettségek pénzügyi ellenjegyzésére jogosult:
a) az utasítás 18. pontjában meghatározott vezetők;
b) a KGEI igazgatója;
c) a KGEI Költségvetési Szolgálat vezetője;
d) a KGEI Költségvetési Szolgálat osztályvezetői.
20. A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére jogosultak névjegyzékét és aláírásmintáját az ORFK GF Közgazdasági
Főosztály, azok másolati példányát a KGEI Költségvetési Szolgálat tartja nyilván.
8. A kötelezettségvállalás 21. A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. Kötelezettséget vállalni csak írásban,
pénzügyi ellenjegyzést követően, a teljesítés esedékességét megelőzően lehet. A kötelezettségvállaló – amennyiben
nem azonos a  kezdeményezővel, úgy a  kezdeményezővel együtt – aláírásával felelősséget vállal azért, hogy
a kötelezettségvállalás
a) során betartották a jogszabályok, a közjogi szervezetszabályozó eszközök és egyéb belső normák előírásait;
b) szakmailag indokolt;
c) előzetes írásbeli pénzügyi fedezetigazoláson és jogi ellenjegyzésen alapul.
22. Az ORFK nevében az  ORFK részére rendelkezésre álló előirányzat erejéig, értékhatár nélkül – a  pénzügyi fedezet
igazolását, illetve a pénzügyi ellenjegyzést követően, írásban – jogosult kötelezettséget vállalni:
a) az országos rendőrfőkapitány, valamint
b) az ORFK gazdasági főigazgatója.
23. Az ORFK nevében eszköz- és készletbeszerzések, szolgáltatások igénybevétele tekintetében – a  rendelkezésre álló
működési és felhalmozási előirányzatok erejéig, a  pénzügyi fedezet igazolását, illetve a  pénzügyi ellenjegyzést
követően, írásban – kötelezettségvállalásra jogosult:
a) az ORFK GF Informatikai Infrastruktúra Üzemeltetési Főosztály vezetője bruttó 10 millió forint;
b) az ORFK GF Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály vezetője bruttó 10 millió forint;
c) az ORFK GF Műszaki Főosztály vezetője bruttó 10 millió forint;
d) az ORFK GF Igazgatási Főosztály Nemzetközi Támogatási Osztálya vezetője bruttó 5 millió forint
egyedi értékhatárig.
24. Az ORFK nevében a rendelkezésre álló személyi juttatások előirányzat terhére – a pénzügyi fedezet igazolását, illetve
a kinevezésre vonatkozó előterjesztés pénzügyi ellenjegyzését követően – kötelezettségvállalásra jogosult:
a) az országos rendőrfőkapitány az ORFK teljes személyi állományára;
b) az ORFK bűnügyi főigazgatója az alárendeltségébe tartozó személyi állományra;
c) az ORFK rendészeti főigazgatója az alárendeltségébe tartozó személyi állományra;
d) az ORFK gazdasági főigazgatója az alárendeltségébe tartozó személyi állományra;
e) az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője az alárendeltségébe tartozó személyi állományra
vonatkozóan.
25. Az ORFK nevében az  ORFK Országos Baleset-megelőzési Bizottság feladat- és hatáskörébe tartozó eszköz- és
készletbeszerzések, szolgáltatások igénybevétele tekintetében – a  jóváhagyott és visszaigazolt működési és
felhalmozási előirányzatok erejéig, a pénzügyi fedezet igazolását, illetve a pénzügyi ellenjegyzést követően, írásban –
kötelezettségvállalásra jogosult:
a) az utasítás 22. pontjában megjelölt személyek értékhatár nélkül;
b) az ORFK rendészeti főigazgatója értékhatár nélkül;
c) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság (a továbbiakban: ORFK RFI) Közlekedésrendészeti Főosztály vezetője nettó
8 millió forint értékhatárig;
d) az ORFK RFI Közlekedésrendészeti Főosztály Autópálya-felügyeleti és Balesetmegelőzési Osztály vezetője
nettó 3 millió forint értékhatárig. 26. Az ORFK nevében az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ által kezdeményezett
kiadatások esetén kötelezettségvállalásra jogosult
a) az utasítás 22. pontjában megjelölt személyek, valamint
b) az ORFK bűnügyi főigazgatója
értékhatár nélkül.
27. Nem forintban vállalt kötelezettségvállalások esetén a forintérték megállapítása során a Magyar Nemzeti Bank által
közzétett, a kötelezettségvállalás napján érvényes, hivatalos devizaárfolyam irányadó.
28. Az utasítás 2. pont c) és d) alpontja szerinti kötelezettségvállalási dokumentumokat legalább négy példányban kell
elkészíteni, amelyből
a) legalább egy példány a külső szerződő fél példánya;
b) a második példány a szakmai előkészítő példánya;
c) a harmadik példányt – nyilvántartásba vétel céljából – az  ORFK GF Közgazdasági Főosztályra vagy a  KGEI
Költségvetési Szolgálatra kell megküldeni, amelyet pénzügyi példányként kell kezelni;
d) a negyedik példányt a lebonyolító szakterületnek kell átadni irattározás céljából.
29. A megkötött szerződés, megállapodás másolatát az ORFK GF Igazgatási Főosztályon keresztül – az aláírást követő 15
napon belül – meg kell küldeni az ORFK Költségvetési Ellenőrzési Iroda vezetőjének.
30. A kötelezettségvállalásra jogosultak névjegyzékét és aláírásmintáját az  ORFK GF Közgazdasági Főosztályon, azok
másolati példányát a KGEI Költségvetési Szolgálatnál kell elhelyezni.
31. A kötelezettségvállalásokról olyan naprakész, analitikus nyilvántartást kell vezetni, amelyből megállapítható
a  kötelezettségvállalás évenkénti összege. Az  utasítás 2.  pont c) és d)  alpontja szerinti kötelezettségvállalási
dokumentumok pénzügyi példányát a  pénzügyi ellenjegyző személyének megfelelő szervezeti egységnél kell
nyilvántartani.
32. Az ORFK kötelezettségvállalásainak nyilvántartását az  ORFK GF Közgazdasági Főosztálya és – az  Ávr. 56.  § (1) és
(2)  bekezdésében foglaltak szerint, az  ORFK, valamint a  KGEI között létrejött munkamegosztási megállapodás
alapján – a KGEI vezeti a KGR Forrás SQL integrált pénzügyi számviteli ügyviteli rendszerben.
33. Ha a  teljesítés összege a  kötelezettségvállalás összegét 10%-kal, de legalább 50  000 forinttal meghaladja,
úgy a  kötelezettségvállalást a  kötelezettségvállalás rendjének megfelelően módosítani szükséges, illetve
pót-kötelezettségvállalást kell kezdeményezni. Az  eltérés okát az  érintett szakterületnek írásban, részletesen
indokolnia kell. Az indokolást a kötelezettségvállalás dokumentumaihoz csatolni kell.
9. A teljesítés igazolása 34. A teljesítés igazolására jogosultnak az  érvényesítés előtt ellenőriznie és igazolnia kell, hogy a  teljesítés
a kötelezettségvállalási dokumentumban foglaltaknak megfelelően történt.
35. A bevételek teljesítésének igazolására kizárólag az  ORFK által kibocsátott számlák esetében van szükség, amely
a vevőanalitikával történő egyeztetésen túl kiterjed:
a) az összegszerűség helyességének és
b) a számlakiegyenlítés jogalapja meglétének
ellenőrzésére is.
36. Az ORFK költségvetési előirányzatainak terhére vállalt kötelezettségek teljesítésének igazolására – állandó jelleggel,
a kötelezettségvállalás meghatározott csoportjaihoz kapcsolódóan – jogosult:
a) az ORFK gazdasági főigazgatója;
b) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály vezetője;
c) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Költségvetési Osztály vezetője;
d) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője;
e) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Illetmény és Létszámgazdálkodási Osztály vezetője;
f ) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály vezetője;
g) az ORFK GF Informatikai Infrastruktúra Üzemeltetési Főosztály;
h) az ORFK GF Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály vezetője;
i) az ORFK GF Műszaki Főosztály vezetője;
j) az ORFK GF Igazgatási Főosztály vezetője;
k) az ORFK GF Igazgatási Főosztály Nemzetközi Támogatások Osztálya vezetője;
l) az ORFK Humánigazgatási Szolgálat vezetője;
m) az ORFK Humánigazgatási Szolgálat Személyügyi Főosztály vezetője.
37. Az ORFK költségvetésének részét képező, a KGEI által kezelt előirányzat terhére vállalt kötelezettségek teljesítésének
igazolására a KGEI Kötelezettségvállalási Szabályzatában meghatározott személyek jogosultak.
38. A teljesítés igazolására jogosultak névjegyzékét és aláírásmintáját az ORFK GF Közgazdasági Főosztályon, valamint
azok másolati példányát a KGEI Költségvetési Szolgálatnál kell elhelyezni.
39. A kötelezettségvállaló a  kötelezettségvállalási dokumentumban a  teljesítésigazolásra az  utasítás 36.  pontjában
meghatározottakon kívül írásban más személyt is kijelölhet azzal, hogy ebben az esetben a kijelölt teljesítésigazoló
aláírásmintáját az ORFK GF Közgazdasági Főosztály részére – nyilvántartásba vétel céljából – meg kell küldeni.
40. A teljesítésigazolás kiállítása előtt a teljesítésigazolásra jogosult köteles meggyőződni arról, hogy a teljesítés olyan
érvényes szerződésen vagy keretszerződésen alapuló megrendelés szerint történt, amely a felek aláírását, valamint
a jogi és pénzügyi ellenjegyzést tartalmazza.
41. A 40. pont szerinti ellenőrzés dokumentálására az 1. melléklet szerinti ellenőrző lapot kell kiállítani. Az ellenőrző lapot
– a hozzá kapcsolódó szerződés vagy keretszerződés iktatószámán – önálló alszámra kell iktatni, és a szerződéssel
együtt az ügyiratban kell tárolni.
42. Amennyiben a  teljesítés igazolására többen együttesen jogosultak, úgy az  ellenőrzést egymástól függetlenül,
önállóan kell elvégezniük, és annak megtörténtét külön-külön ellenőrző lap kitöltésével dokumentálni.
43. A teljesítésigazolás kiállítására a 40–42. pontban foglalt ellenőrzés dokumentálását követően kerülhet sor.
10. Az érvényesítés 44. Az érvényesítőnek – az utalványozás előtt, a teljesítés igazolását követően – a kiadások teljesítésekor, illetve a bevételek
beszedésekor ellenőriznie kell:
a) az összegszerűséget;
b) a pénzügyi fedezet meglétét, továbbá
c) a tartalmi és formai követelmények, valamint a jogszabályokban, a közjogi szervezetszabályozó eszközökben
és a belső normákban foglaltak megtartását. 45. Az érvényesítésnek tartalmaznia kell:
a) az „Érvényesítve” megjelölést;
b) az érvényesített összeget;
c) a könyvviteli elszámolásra utaló főkönyvi számlaszámot;
d) a kincstári tranzakciós kódot, valamint
e) az érvényesítés dátumát és az érvényesítő aláírását.
46. Az érvényesítő – az érvényesítést megelőzően – köteles meggyőződni arról, hogy:
a) a kötelezettségvállaló, a pénzügyi ellenjegyző és a teljesítést igazoló arra jogosult személy volt-e;
b) a követelés jogos-e;
c) az anyag, áru, szolgáltatás vagy munka átvétele és a szükséges bevételezés megtörtént-e;
d) a kiadás teljesítésének jogalapját igazoló dokumentumok rendelkezésre állnak-e;
e) a számla megfelel-e a tartalmi és formai követelményeknek;
f ) bevételek esetében a befizetés jogcímének és jogszerűségének ellenőrzése alapján az összeg a költségvetési
szervet illeti-e meg. 47. Az érvényesítésre jogosult személyek körének kijelölésénél az  Ávr. 55.  § (2)  bekezdésében foglalt szabályokat kell
alkalmazni, és figyelemmel kell lenni az  összeférhetetlenségi szabályokra is. Az  érvényesítő – az  európai uniós
projektek kivételével – kizárólag az ORFK vagy a KGEI alkalmazásában álló személy lehet, aki a pénzügyi ellenjegyzőre
irányadó képzettségi feltételekkel rendelkezik.
11. Az utalványozás 48. Az ORFK költségvetését érintően utalványozási feladatokat – az országos rendőrkapitány írásbeli megbízása alapján –
az alábbi személyek végezhetnek
a) az ORFK gazdasági főigazgatója;
b) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály vezetője;
c) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Költségvetési Osztály vezetője;
d) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője;
e) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Illetmény és Létszámgazdálkodási Osztály vezetője;
f ) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály vezetője.
49. Az ORFK objektív felelősségen alapuló közigazgatási bírságbevételek célelszámolási számlájára teljesített befizetések
visszautalása, továbbítása tekintetében utalványozásra jogosult:
a) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály vezetője;
b) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője;
c) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Illetmény és Létszámgazdálkodási Osztály vezetője;
d) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Költségvetési Osztály vezetője;
e) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály vezetője;
f ) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály személyi állományába tartozó személyek.
50. Az utalványozást külön írásbeli rendelkezésen (a továbbiakban: utalvány) kell elvégezni, amelyet a KGR FORRÁS SQL
rendszerben, illetve annak meghibásodása esetén az  abban létrehozott irattal azonos adattartalmú kézi utalvány
formájában kell előállítani.
12. Az utalványozás ellenjegyzése 51. Az utalványozás pénzügyi ellenjegyzéssel érvényes, amelynek során az ellenjegyzőnek meg kell győződnie:
a) a bevételek beszedésének, illetve a kifizetések teljesítésének jogi és pénzügyi feltételei fennállásáról;
b) a szakmai teljesítés igazolása és az érvényesítés megtörténtéről;
c) a kötelezettségvállaló és az utalványozó jogosultságáról, valamint
d) arról, hogy a kötelezettségvállalás a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat nem sérti-e.
52. Az utalványozás pénzügyi ellenjegyzésére – az  ORFK gazdasági főigazgatójának írásbeli megbízása alapján –
összeghatárra tekintet nélkül az alábbi személyek jogosultak:
a) az ORFK költségvetési előirányzata tekintetében:
aa) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály vezetője,
ab) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Költségvetési Osztály vezetője,
ac) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője,
ad) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Illetmény és Létszámgazdálkodási Osztály vezetője,
ae) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály vezetője;
b) az objektív felelősségen alapuló közigazgatási bírságbevétel célelszámolási számlával kapcsolatos gazdasági
események tekintetében:
ba) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály vezetője,
bb) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Költségvetési Osztály vezetője,
bc) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője,
bd) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Illetmény és Létszámgazdálkodási Osztály vezetője,
be) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály vezetője,
bf ) az ORFK GF Közgazdasági Főosztály Befizetés Nyilvántartó Osztály megbízott munkatársa.
13. Az aláírási jogosultságok nyilvántartása 53. A kötelezettségvállalási, teljesítés-igazolási, érvényesítési, utalványozási és utalvány-ellenjegyzési jogosultságok
gyakorlásához szükséges írásbeli megbízást az  országos rendőrfőkapitány, a  kötelezettségvállalás pénzügyi
ellenjegyzésére az  ORFK gazdasági főigazgatója a  2.  melléklet szerinti formanyomtatvány kitöltése útján adja ki,
illetve a 3. melléklet szerinti formanyomtatványon vonja vissza.
54. Az aláírásra jogosultak megbízásának egy példányát – nyilvántartásba vétel céljából – az  ORFK GF Közgazdasági
Főosztály részére kell megküldeni.
55. A kötelezettségvállalási, kötelezettségvállalás-ellenjegyzési, teljesítés-igazolási, érvényesítési, utalványozási, illetve
utalványozás-ellenjegyzési jogosultságok gyakorlásához szükséges új megbízást, a  megbízások módosítását, azok
szükség szerinti visszavonását az ORFK GF Közgazdasági Főosztályon keresztül kell kezdeményezni.
56. Az utasítás alapján kiadott megbízások naprakész nyilvántartásának vezetéséért az ORFK GF Közgazdasági Főosztály
Pénzügyi és Számviteli Osztály vezetője, illetve az általa kijelölt személy a felelős.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 57. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
58. Az utasítás hatálybalépését követő 30 munkanapon belül az  ORFK szervezeti egységeinek, szervezeti elemeinek
vezetői kötelesek felülvizsgálni a kötelezettségvállalási, pénzügyi ellenjegyzési, utalványozási, utalvány-ellenjegyzési,
érvényesítési és teljesítésigazolási jogosultságra vonatkozó megbízásokat és az ORFK GF Közgazdasági Főosztálynál
– szükség szerint – kezdeményezni a megbízások megfelelő módosítását, illetve új megbízások kiadását.
59. Hatályát veszti az Országos Rendőr-főkapitányság Kötelezettségvállalási Szabályzata kiadásáról szóló 1/2008. (OT 21.)
ORFK intézkedés.
60. Az utasítás 58–60. pontja az utasítás hatálybalépését követő 31. napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2003. (V. 13.) KE határozata miniszterek kinevezéséről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 33. §-ának (4) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
Gyurcsány Ferencet gyermek-, ifjúsági és sportminiszterré, dr. Hiller Istvánt
a nemzeti kulturális örökség miniszterévé, dr. Juhász Endrét
tárca nélküli miniszterré, dr. Lévai Katalint tárca nélküli miniszterré és
dr. Persányi Miklóst környezetvédelmi és vízügyi miniszterré — 2003. május 19-i hatállyal —
kinevezem. Budapest, 2003. május 12. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
98/2017. (IV. 27.) Korm. rendelete az Egészséges Budapest Program megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában,
a 2.  § (3)  bekezdése tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4.  § (1)  bekezdés a)  pontja, valamint a  4.  § (2)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontja tekintetében a  településkép védelméről szóló 2016.  évi LXXIV.  törvény 12.  § (1)  bekezdés
c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az Egészséges Budapest Program keretében – a 2. mellékletben szereplő
helyrajzi számú ingatlanokon, illetve az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően
kialakított ingatlanokon – megvalósuló beruházásokkal, valamint a  kapcsolódó közúti infrastruktúra-fejlesztések
(a továbbiakban együtt: Beruházások) megvalósításával függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a Beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési munkákra
vonatkoznak. 2. § (1) A Kormány az 1. § (1) bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben – a 2. mellékletben foglalt táblázat 13. sora
szerinti beruházásokkal összefüggő kiemelt jelentőségű ügyek kivételével – koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest közigazgatási területén megvalósuló beruházások esetében a Budapest Főváros
Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat, a Pest megyében megvalósuló beruházások esetében a Pest Megyei
Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
(2) A  Kormány az  1.  melléklet 16.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben – a  2.  mellékletben foglalt
táblázat 13. sora szerinti beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kivételével – első fokon eljáró
hatóságként a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelöli ki.
(3) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben – a  2.  mellékletben foglalt táblázat
13. sora szerinti beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kivételével – tűzvédelmi szakkérdésben
elsőfokú eljárásban eljáró szakhatóságként a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot
jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével –
tizenöt nap.
4. § (1) A Beruházásokkal összefüggésben
a) – a (2) bekezdés kivételével – a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(2) A  2.  mellékletben foglalt táblázat 12. sora szerinti beruházással összefüggésben építészeti-műszaki tervtanácsi
véleményt nem kell beszerezni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
196/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kardos Mártát 2016. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2010. (I. 14.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 148/2009. (VII. 22.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 148/2009. (VII. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. évi 100. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló, Hanoiban, 2008. május 16-án kelt megállapodás 11. cikk c) pontja a hatálybalépésről az alábbiak
szerint rendelkezik:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék
kézhezvételének napján lép hatályba.”
Az első értesítés időpontja: 2009. 11. 05.
A későbbi értesítés időpontja: 2009. 11. 27.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2009. 11. 27.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 148/2009. (VII. 22.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Magyar Közlöny 2009. évi 100. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista
Köztársaság Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás
kihirdetéséről szóló 148/2009. (VII. 22.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2009. november 27-én, azaz kettőezer-kilenc
november huszonhetedikén léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
1167/2013. (III. 29.) Korm. határozata a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolával kötendő elvi megállapodásról, valamint a megállapodásban foglalt célok megvalósításához szükséges, a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról és további forrásigényről.
A Kormány 1. felhívja a nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest, hogy a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolával
kötendő elvi megállapodás tervezetét dolgozza ki; Felelős: a nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza a miniszterelnököt a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolával kötendő elvi megállapodás
megkötésére, aláírására; Felelős: miniszterelnök Határidő: 2013. április 30.
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar
Főiskola működési célú, illetve fejlesztési célú finanszírozásához szükséges forrásigény biztosítására 500 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a
Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Határon túli magyarok
programjainak támogatása alcím, 3. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv.
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 20. 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a központi költségvetések tervezése során tegye meg a szükséges
intézkedéseket a megállapodásban rögzített célok, feladatok megvalósításához 2014. évben szükséges további
350 millió forint, 2015. évben szükséges további 300 millió forint, 2016. évben szükséges további 300 millió forint
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetben történő biztosításához; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014., 2015., 2016. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1077/2017. (II. 13.) Korm. határozata a Ferencvárosi pályaudvaron megvalósuló Málenkij Robot Emlékhely létrehozásával érintett ingatlan állam általi megszerzéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: MNV Zrt.) útján gondoskodjon a Budapest IX. kerület, belterület 38250/5. helyrajzi számú ingatlanból
telekmegosztást követően a  Málenkij Robot Emlékhely elhelyezéséhez szükséges legalább 1500 m2 nagyságú
ingatlanrész tulajdonjogának – vagyonrendezési eljárás útján vagy legfeljebb a  független ingatlanforgalmi szakértő
által meghatározott forgalmi értéken – az állam javára történő megszerzéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2017. július 31.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az  MNV Zrt. útján – gondoskodjon az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával a 2. pontban megjelölt, az állam tulajdonába kerülő ingatlanrész vagyonkezelői, használati
viszonyainak rendezése érdekében szükséges intézkedések megtételéről; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a tulajdonjog megszerzését követően azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – ha a  2.  pontban foglalt feladat teljesítése nem vagyonrendezési
eljárás útján történik – a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon a  tulajdonszerzéshez szükséges
forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2017. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
272/2008. (XII. 17.) KE határozata Szentgyörgyi Zoltán rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Szentgyörgyi Zoltánt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság tel-avivi
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2008. június 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
27/2018. (X. 30.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Ferencz Orsolya Ildikót 2018. november 1.
napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – az űrkutatásért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) gondoskodik az  űrkutatási tárgyú szerződések, a  szükséges szabályozás kidolgozásával, a  szerződések
előkészítésével, egyeztetésével kapcsolatos feladatok ellátásáról,
b) felügyeli az űrkutatás fejlesztésére vonatkozó stratégiák, szakpolitikák összehangolását és megvalósítását,
c) képviseli a Kormányt a hazai és nemzetközi űrkutatási szervezetekben és fórumokon,
d) a Ksztv. 3.  §-a szerinti jogkörben eljárva tudományos-szakmai irányítást gyakorol az  Űrkutatásért Felelős
Főosztály (a továbbiakban: főosztály) tevékenysége felett, közreműködik a  főosztály szakmai feladatainak
ellátását biztosító állomány kiválasztásában és értékelésében.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a biztonságpolitikáért felelős államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában az Űrkutatásért Felelős Főosztályon működő egy fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
267/2008. (XII. 17.) KE határozata dr. Hóvári János rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Hóvári Jánost megbízom a Magyar Köztársaság kuvaitvárosi
nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Bahreinben való képviseletével.
Budapest, 2008. június 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
384/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga-Sabján Petra
Juditot a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
69/2019. (VII. 16.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 19. § (6) bekezdésében foglaltakra, valamint a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 2019. július 1-jei hatállyal történt
módosítására tekintettel, a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 228.  § (2)  bekezdés b)  pontja
alapján – az igazságügyi miniszter javaslatára –
dr. Schmitt Pál Pétert, az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2019. július 16-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2006. (XII. 22.) GKM utasítása.  Nemzeti Közlekedési Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról”. Figyelemmel arra, hogy az utasítás mellékletének közzétételére a 2006. 24. számban nem volt lehetőség, az utasításnak a melléklettel egységes szerkezetbe foglalt szövegét az alábbiakban tesszük közzé. A gazdasági és közlekedési miniszter 37/2006. (XII. 22.) GKM
utasítása
a Nemzeti Közlekedési Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 74. §-ában foglaltak alapján jelen utasítás mellékleteként a Nemzeti Közlekedési Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Utasítom a Nemzeti Közlekedési Hatóság elnökét, hogy
az új szervezet felállításával kapcsolatban szükséges munkajogi intézkedések (így különösen a munkaköri leírások
módosítása, új kinevezések, kinevezésmódosítások és
új vezetői megbízások adása, vezetői megbízások visszavonása, illetőleg felmentések) megtételéről 2007. február 28-áig gondoskodjon.
3. § Ez az utasítás 2007. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Közlekedési Főfelügyelet Szervezeti és Működési
szabályzatáról szóló 29/2006. (IX. 27.) GKM utasítás, valamint
b) a Polgári Légiközlekedési Hatóság Szervezeti és Működési szabályzatáról szóló 30/2006. (IX. 27.) GKM utasítás.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
3/2009. (II. 27.) ÖM utasítása a miniszter fejlesztési tanácsokban történő képviseletéről.
A miniszteri képviseletenk az Országos Területfejlesztési Tanácsban, a kiemelt térségi tanácsokban és a regionális fejlesztési tanácsokban történő biztosítása érdekében a
következő utasítást adom ki:
1. Az Országos Területfejlesztési Tanács, a regionális
fejlesztési tanácsok, valamint a Balaton Fejlesztési Tanács
és a Budapesti Agglomerációs Fejlesztési Tanács, továbbá
a többi kiemelt térségi fejlesztési tanács (a továbbiakban
együtt: tanács) által megküldött, azok napirendjén szereplő ülésanyagokat a közjogi és koordinációs szakállamtitkár véleményezésre megküldi a minisztérium szakállamtitkárainak.
2. A közjogi és koordinációs szakállamtitkár az 1. pont
szerinti ülésanyagokat – érintettségük esetén – az általa
irányított hivatali egységeknek és a minisztérium nem
szakállamtitkár által irányított hivatali egységeinek, valamint a miniszter által irányított önálló szervezeteknek is
megküldi.
3. A tanács ülésanyagai tekintetében az Önkormányzati
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának a
tárcaanyagok véleményeztetésére, az egységes tárcaálláspont kialakítására, valamint a felkészítés rendjére vonatkozó szabályokat kell megfelelően – az utasításban foglalt
eltérésekkel – alkalmazni.
4. A minisztert
a) az Országos Területfejlesztési Tanácsban – állandó
megbízottként – a közjogi és koordinációs szakállamtitkár, akadályoztatása esetén a miniszter által esetileg megbízott vezető beosztású köztisztviselő,
b) a Balaton Fejlesztési Tanácsban a miniszter által – állandó megbízottként – kijelölt szakértő, akadályoztatása
esetén a miniszter által esetileg megbízott vezető beosztású köztisztviselő,
c) a Budapesti Agglomerációs Fejlesztési Tanácsban –
állandó megbízottként – az önkormányzati és lakásügyi
szakállamtitkár, akadályoztatása esetén a miniszter által
esetileg megbízott vezető beosztású köztisztviselő,
d) a regionális fejlesztési tanácsokban az államtitkár által – a közjogi és koordinációs szakállamtitkár javaslatára – esetileg megbízott vezető beosztású köztisztviselő,
e) a többi kiemelt térségi fejlesztési tanácsban az államtitkár által – a közjogi és koordinációs szakállamtitkár javaslatára – esetileg megbízott vezető beosztású köztisztviselő
[a továbbiakban a)–e) pont együtt: miniszteri képviselő]
képviseli.
5. A közjogi és koordinációs szakállamtitkár a 3. pontban foglaltaknak megfelelően – a Jogi Főosztály közreműködésével – a szakterületi észrevételek alapján gondoskodik az egységes tárcaálláspont kialakításáról.
6. A miniszteri képviselő a 3. pont szerinti felkészítésnek megfelelően a valamennyi szakterület észrevétele
alapján kialakított egységes tárcaálláspontot képviseli a tanácsban.
7. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
14/2008. (HK 5.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium lakáspolitikai és -gazdálkodási koncepciójának kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a Honvédelmi Minisztérium lakáspolitikai és -gazdálkodási koncepciójának kiadásáról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása
és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire.
2. § Ezen utasítás mellékleteként kiadom a HM lakáspolitikai és -gazdálkodási koncepcióját (a továbbiakban: Koncepció).
3. § A HM irányításával megvalósuló lakhatási támogatási
rendszer élet- és munkakörülmények javítását célzó további fejlesztés tekintetében a Koncepciót jogalkotási és tervezési alapként kell figyelembe venni.
4. § Az érintett szervezetek vezetői gondoskodnak arról,
hogy a Koncepciót a lakhatási támogatási ügyekben eljáró
beosztotti állomány tagjai teljes részletességgel megismerjék és alkalmazzák.
5. § Ezen utasítás hatálybalépését követően kihirdetett jogszabály a Koncepció tartalmát érintően változtatást tesz indokolttá, a módosításra irányuló javaslatot a HM központi
lakásgazdálkodási szerve dolgozza ki és a honvédelmi
miniszternek döntésre előterjeszti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép
hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
42/2012. (V. 25.) OGY határozata Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Jászberényi Városi Bíróság
6. B.127/2012/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
318/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelete a hulladéklerakási járulék megfizetéséről és felhasználásának céljairól.
A Kormány a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 22. és 30. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A hulladéklerakási járulék megfizetésének szabályai 1. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a  továbbiakban: Ht.) 68.  § (1)  bekezdése alapján hulladéklerakási
járulék (a továbbiakban: járulék) fizetésére kötelezett (a továbbiakban: kötelezett) a Ht. 68. § (3) bekezdése szerinti
bejelentést az  Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a  továbbiakban: OKTVF)
részére az 1. melléklet szerinti formanyomtatvány egy példányban történő megküldésével teljesíti.
2. § (1) A  kötelezett a  járulékot átutalással fizeti meg. Az  átutalás közlemény rovatában fel kell tüntetni a  befizetéssel
érintett negyedévet.
(2) A  kötelezett a  Ht. 68.  § (6)  bekezdése szerinti adatszolgáltatást a  2.  melléklet szerinti formanyomtatvány egy
példányban történő megküldésével teljesíti.
2. A hulladéklerakási járulék felhasználásának céljai 3. § (1) A hulladéklerakási járulékból befolyt összeget a környezetvédelemért felelős miniszter a következőkre fordítja:
a) az egyes közszolgáltatások ellátásáról és az  ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2013. évi
CXXXIV. törvény 3.  § (5)  bekezdése alapján az  ideiglenes ellátás, valamint a  szükségellátás költségeinek,
illetve az  ideiglenes ellátás és szükségellátás során felmerülő működési, fejlesztési és ellenőrzési költségek
fedezetére;
b) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás működtetésének biztosítására és fejlesztésére;
c) a hulladékképződés megelőzését szolgáló ösztönző rendszerek támogatására;
d) az elkülönített hulladékgyűjtés költségeinek fedezésére;
e) a hulladék hasznosítására vonatkozó országos célok teljesítéséhez szükséges beruházás, technológiai
fejlesztés támogatására;
f ) a hulladékgazdálkodással kapcsolatos általános célok érvényesítéséhez szükséges feladatok finanszírozására;
g) a hulladéklerakók rekultivációjára, a  jogellenesen elhelyezett vagy elhagyott hulladék elszállítására,
kezelésére;
h) a hulladékgazdálkodással kapcsolatos lakossági szemléletformálásra, illetve tájékoztatásra;
i) az országos és területi hulladékgazdálkodási tervek, megelőzési programok előkészítésének és
megalkotásának finanszírozására;
j) egyéb, a  környezetvédelemért felelős miniszter által meghatározott, hulladékgazdálkodással összefüggő
állami feladatok ellátására;
k) a b)–j)  pontban foglalt feladatok végrehajtása körében felmerülő működési és fejlesztési költségek
fedezetére; továbbá
l) a hulladéklerakási járulék befizetési kötelezettségének körében felmerülő pénzügyi, számviteli, hatósági,
ellenőrzési és ügyviteli feladatok ellátásának fedezetére.
 (2) A  környezetvédelemért felelős miniszter az  (1)  bekezdés k) és l)  pontjában meghatározott feladatra
a  hulladéklerakási járulékból befolyt összeg tárgyévi pénzforrásainak 10%-át, de legfeljebb 2 milliárd forintot
használhat fel.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott feladatokat a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és
felhasználásának szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint kell finanszírozni.
3. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § (1) A  hulladéklerakási járulékból befolyt összeget 2014. június 30-ig elsődlegesen a  3.  § (1)  bekezdés a), b) és
l) pontjában meghatározott célok finanszírozására kell fordítani.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt célok finanszírozása után fennmaradó összeget a  3.  § (1)  bekezdés c)–k)  pontjában
meghatározott célokra lehet fordítani.
6. § Hatályát veszti a  hulladéklerakási járulék megfizetésének részletes szabályairól szóló 104/2013. (IV. 5.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2013. (VI. 19.) önkormányzati rendelete az önkormányzat 2011. költségvetésének végrehajtásáról, a központi támogatások elszámolásáról és a pénzmaradvány jóváhagyásáról.
Foktő Község Önkormányzat Képviselő-testülete a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143. §
(4)  bekezdésének c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, Magyarország Alaptörvénye 32.  cikk (1)  bekezdésének a)  pontjában,
valamint az államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény 89. §-ában meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § A képviselő-testület az  önkormányzat 2011. évi költségvetésének végrehajtását a  következő főösszegek szerint
hagyja jóvá:
a) költségvetési bevételt 580 221 e Ft-ban,
b) költségvetési kiadást 540 666 e Ft-ban,
c) költségvetési többlet összegét 39 555 e Ft-ban,
d) finanszírozási bevételt 0 e Ft-ban,
e) finanszírozási kiadást 21 169 e Ft-ban,
f ) finanszírozási műveletek eredményét 21 169 e Ft-ban.
2. § (1) A képviselő-testület az  önkormányzat költségvetési bevételeit és finanszírozási bevételeit az  1.  mellékletben
részletezi.
(2) A képviselő-testület a körjegyzőség bevételeit a 2. mellékletben részletezi.
 (3) A képviselő-testület a társulásban fenntartott általános iskola és óvoda bevételeit a 3. mellékletben részletezi.
 (4) A képviselő-testület az önkormányzat nem intézményi bevételeit a 4. mellékletben részletezi.
3. § (1) A képviselő-testület az önkormányzat költségvetési kiadásait és finanszírozási kiadásait a 6. mellékletben részletezi.
 (2) A képviselő-testület a körjegyzőség kiadásait a 7. mellékletben részletezi.
 (3) A képviselő-testület a társulásban fenntartott általános iskola és óvoda kiadásait a 8. mellékletben részletezi.
 (4) A képviselő-testület az önkormányzat nem intézményi kiadásait a 9. mellékletben részletezi.
 (5) A képviselő-testület a társadalom-, szociálpolitikai és egyéb juttatást, támogatást a 10. mellékletben részletezi.
 (6) A képviselő-testület a támogatásokat és pénzeszközátadásokat a 11. mellékletben részletezi.
4. § A képviselő-testület a felhalmozási és felújítási kiadásokat költségvetési szervenként és összesen a 12. mellékletben
részletezi.
5. § A képviselő-testület a feladatok ellátásához szükséges létszám adatokat az 5. melléklet szerint hagyja jóvá.
6. § A képviselő-testület a  személyi juttatások és a  munkaadókat terhelő járulékok felhasznált összegét a  következők
szerint hagyja jóvá:
a) Foktő és Dunaszentbenedek Községek Körjegyzősége
aa) személyi juttatását 31 440 e Ft-ban,
ab) munkaadókat terhelő járulékokat 8 286 e Ft-ban,
b) Foktő és Bátya Általános Iskolája és Óvodája
ba) személyi juttatását 104 201 e Ft-ban,
bb) munkaadókat terhelő járulékokat 26 895 e Ft-ban,
c) Önkormányzat nem intézményi
ca) személyi juttatását 32 925 e Ft-ban,
cb) munkaadókat terhelő járulékokat 6 470 e Ft-ban.
7. § A 2011. évi költségvetés végrehajtásának költségvetési mérlegét a 13. melléklet tartalmazza.
8. § A képviselő-testület az  Európai uniós támogatással megvalósuló programok, projektek bevételeit és kiadásait
a 14. melléklet szerint hagyja jóvá.
9. § A pénzeszközök változását a 15. melléklet tartalmazza.
10. § A képviselő-testület Foktő Községi Önkormányzat vagyonmérlegét a 20. melléklet szerint hagyja jóvá.
11. § Az önkormányzat vagyonkimutatását a 21. melléklet és a 22. melléklet tartalmazza.
12. § A képviselő-testület megállapítja, hogy az önkormányzat adósságállománnyal nem rendelkezik.
13. § A képviselő-testület megállapítja, hogy az önkormányzat közvetett támogatást 2011. évben nem nyújtott.
14. § A képviselő-testület megállapítja, hogy az  önkormányzat több éves kihatással járó pénzügyi döntést 2011. évben
nem hozott.
15. § A képviselő-testület a  2011. évi normatív költségvetési hozzájárulásoknak és egyéb állami támogatásoknak
költségvetési törvény előírása szerinti elszámolását az alábbi részletezettséggel fogadja el:
a) a 2011. évi normatív hozzájárulások elszámolását és a  mutatószámok, feladatmutatók alakulását
a 16. melléklet szerint,
b) a települési önkormányzatok 2011. évi jövedelemkülönbség mérsékléssel való teljes körű elszámolását
a 18. melléklet szerint,
c) a normatív, kötött felhasználású támogatások elszámolását és a  mutatószámok, feladatmutatók alakulását
a 19. melléklet szerint,
d) a központosított előirányzatok és egyéb kötött felhasználású támogatások elszámolását a  17.  melléklet
szerint. 16. § A képviselő-testület a  2011. évi módosított pénzmaradvány összegét 22 700 ezer Ft-ban hagyja jóvá
a 23. mellékletben foglalt részletezés szerint.
17. § Foktő Cigány Kisebbségi Önkormányzat 2011. évi zárszámadását a 24. melléklet és a 25. melléklet tartalmazza.
18. § A képviselő-testület megállapítja, hogy a  Foktő Cigány Kisebbségi Önkormányzat 2011. évi évközi megszűnésére
tekintettel a  kisebbségi önkormányzat pénzmaradványa tekintetében a  Magyar Államkincstár felé visszafizetési
kötelezettség keletkezett.
19. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba és a hatályba lépését követő 8. napon hatályát veszti.
Foktő Község Önkormányzat Képviselő-testülete
 nevében Dr. Kerényi János s. k.,
 kormánymegbízott


text:
160/2014. (IV. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Dancsné dr. Simon Máriát 2014. október 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1969/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a Miniszterelnökség költségvetési fejezet 2014. költségvetési maradványa egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153. §-ában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi a  2014. évi kötelezettségvállalással terhelt, azonban meghiúsulás miatt
kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél
keletkezett 132 000 ezer forint felhasználását, és
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Somogy Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Somogy Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása
érdekében a Somogy Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a
továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom. 2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Somogy Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. január 31-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
19/2015. (HK 10.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára,
a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a Magyar Honvédség katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra terjed ki.
TING – AJP-3.9 EDITION A / Szövetségi összhaderőnemi célkezelési doktrína című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Honvéd Vezérkar Hadműveleti Csoportfőnökség b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
PHIC (METOC) COMMUNICATIONS MANUAL /
NATO meteorológiai és oceanográfiai kommunikáció előírásai című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Magyar Honvédség Geoinformációs
Központ b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
228/2003. (XII. 13.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Prinz Gusztávot 2004. június 30-i hatállyal, dr. Hüvös Ferencet
2004. július 31-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem; Chovánné dr. Polyák Mónikát,
dr. Kádárkuti Enikőt, dr. Magyar Gyöngyvért, dr. Mizerák Juditot,
dr. Pásztor Anikó Ilonát és dr. Sztán Editet
2004. január 1. napjától határozatlan időtartamra, dr. Hámori Andreát,
dr. Höfler Anikó Dorottyát, dr. Kostyák Krisztinát, dr. Kovács Józsefet és
dr. Oláh Katalint a 2004. január 1. napjától 2006. december 31. napjáig
terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2003. december 15. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1269/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a logisztikai, közúti árufuvarozási és személyszállítási ágazatot érintő egyes intézkedésekről.
A Kormány – áttekintve a  logisztikai, közúti árufuvarozási és személyszállítási vállalkozások versenyképességének növelését
szolgáló intézkedésekről szóló 1560/2015. (VIII. 7.) Korm. határozatban [a továbbiakban: 1560/2015. (VIII. 7.) Korm. határozat]
megfogalmazott kormányzati feladatok végrehajtásának állását –
 1. egyetért azzal, hogy a  hivatásos gépjárművezetők képzésére vonatkozó állami forrásokat a  munkanélküliek
mellett a  pályakezdő fiatalok részére is szükséges biztosítani, és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával és a  miniszterelnöki megbízottal együttműködve a  szükséges
intézkedések megtételére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy 1560/2015. (VIII. 7.) Korm. határozat 7.  pontjával összefüggésben az  illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény által a nyergesvontató, tehergépjármű, pótkocsi (félpótkocsi) és autóbusz (a továbbiakban:
haszonjárművek) esetében biztosított vagyonátruházási illetékmentességet a  lízing-konstrukció keretében
megszerzett haszonjárművek vonatkozásában is biztosítani szükséges, és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert
a szükséges intézkedések megtételére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. az 1560/2015. (VIII. 7.) Korm. határozat 4. pont f ) alpontját, valamint 16. pontját visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2008. (HK 7.) HM utasítása a Magyar Honvédség személyi állománya kábítószer hatása alatti állapotának, illetve kábítószer fogyasztásának vagy tartásának ellenőrzéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a
Hvt. 97. § (1) bekezdés n) és s) pontjára, a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 82. §-a
(1)–(3) bekezdéseire, a katona és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 29. §-ára és
32. §-ának (1) bekezdésére, valamint a 24/2005. (VI. 30.)
HM rendelettel kiadott Magyar Honvédség szolgálati szabályzatának 264. pontjára, továbbá a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 71. §-a (2) bekezdésének a) pontjára és a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény 2. § (3) bekezdésére tekintettel, valamint a Munka Törvénykönyvéről szóló törvény 103. §-a (1) bekezdésének a) pontjára figyelemmel –
a Magyar Honvédség személyi állománya kábítószer hatás
alatti állapotának, illetve kábítószer fogyasztásának vagy
tartásának ellenőrzésére, annak egységes végrehajtása érdekében a következő
utasítást adom ki. Az utasítás személyi és tárgyi hatálya
1. § (1) Az utasítás hatálya a Magyar Honvédségnek (a továbbiakban: MH) a Hvt. 79–80. §-ában meghatározott
tényleges katona, köztisztviselői, közalkalmazotti és a
Munka Törvénykönyvének hatálya alá tartozó munkavállalói állománya (a továbbiakban együtt: személyi állomány) vonatkozásban
a) a szolgálati, illetve munkahelyen való kábítószer hatása alatti állapot, vagy ilyen szer fogyasztásának felderítésére, illetve megelőzésére,
b) a kábítószernek minősülő anyagnak a személyi állomány tagja által a szolgálati vagy munkahelyen – magánál
vagy elrejtve – tartás felderítésére, illetve megelőzésére,
valamint
c) az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központban (a továbbiakban: MH HEK) végzett foglalkozás-egészségügyi alkalmassági vizsgálatok egy részének
[a kábítószernek minősülő anyagmaradványok humán
testnedvből való kimutatására] végrehajtására terjed ki.
(2) Az utasítás alkalmazása során kábítószernek minősülnek a kábítószerekkel és pszichotróp anyagokkal végezhető tevékenységekről szóló 142/2004. (IV. 29.)
Korm. rendelet 1. számú mellékletében felsorolt anyagok.
Általános rendelkezések 2. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó személyi állomány állományilletékes parancsnokai (vezetői), illetve munkáltatói jogkört gyakorló elöljárói, továbbá elöljáró parancsnokai – az illetékes egészségügyi szolgálat, valamint jogi és
igazgatási főnökség (osztály, részleg) személyi állományával együtt – legyenek alkalmasak az 1. § (1) bekezdés
a) és b) pontjában meghatározott célok elérésére irányuló
ellenőrzési rendszer működésével összefüggő feladatok
végrehajtására, így különösen:
a) a személyi állomány szükséges mértékű tájékoztatására a kábítószernek minősülő anyag fogyasztásának ellenőrzésére irányuló rendszer működtetéséről;
b) a szűrővizsgálatot végző egészségügyi szakszemélyzet, továbbá a vizsgálat elrendelésének kezdeményezésére, valamint a vizsgálat elrendelésére jogosultak megfelelő
képzésére;
c) a biológiai mintából a kábítószernek minősülő anyagok vegyületei maradványainak és metabolítjainak gyors,
minőségi és mennyiségi kimutatására, illetve az ehhez
szükséges eszközök biztosítására;
d) a megelőzés céljából elrendelt szűrővizsgálatok esetén a vizsgálat alá vonni kívánt személyek (csoportok) elfogulatlan kijelölését biztosító rendszer működtetésére;
e) a rendőri és illetékes nemzetbiztonsági szervekkel
való technikai együttműködés kialakítására (pl.: kábítószerkereső kutya alkalmazása, anyagmaradvány meghatározása).
(2) A kábítószer hatása alatti állapot ellenőrzésének
szakmai irányítását és végrehajtását az MH HEK – az MH
egészségügyi szolgálata bevonásával, valamint e § (1) bekezdés c) pontjában foglaltakra akkreditált laboratórium
működtetésének biztosításával végzi.
(3) Az MH HEK kijelölt vezetőjével a (2) bekezdés szerinti feladata végrehajtásában együttműködik a HM Vezérkari Titkárság.
Szűrővizsgálat elrendelésével és végrehajtásával
kapcsolatos rendelkezések 3. §
(1) A kábítószernek minősülő anyag kimutatására irányuló vizsgálatot (a továbbiakban: szűrővizsgálat)
a) a szolgálatteljesítésre (munkavégzésre) képes állapot
[egészségügyi és pszichikai alkalmasság] ellenőrzése végett tényleges állományú katonával, köztisztviselővel,
közalkalmazottal, és a Munka Törvénykönyvének hatálya
alá tartozó munkavállalóval;
b) a katonai fegyelem és biztonság érdekében, általános
megelőzési célból tényleges állományú katonák esetileg
kijelölt csoportjával;
c) tényleges állományú katonai szolgálatteljesítésre
(munkavégzésre) képes állapothoz szükséges foglalkozás-egészségügyi [egészségügyi és pszichikai alkalmasság] vizsgálat keretében végett ilyen szolgálatra jelentkezővel szemben lehet elrendelni.
(2) Köztisztviselő, közalkalmazott, illetve a Munka
Törvénykönyvének hatálya alá tartozó munkavállaló szűrővizsgálata csak az (1) bekezdés a) pontja alapján, a kábítószer hatása alatti állapot alapos gyanúja esetén rendelhető el.
(3) E § (1) bekezdés a) pontja alapján – nem megelőzési
célból – egyes személyek vagy kisebb csoportok szűrővizsgálatát akkor kell elrendelni, ha a szolgálatteljesítésre
(munkavégzésre) jelentkezőnél kábítószer hatása alatti
állapot alapos gyanúja áll fenn.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti gyanú akkor alapos, ha
a kábítószer hatása alatti állapotra jellemző – külön szakintézkedésben meghatározott klinikai tünetekből álló tünetegyüttes megléte egyszerű vizsgálattal is megállapítható.
(5) E § (1) bekezdés b) pontja alapján – megelőzési célból – az érintett szervezet személyi állományába tartozók
közül véletlenszerű mintavétellel, havonta egy alkalommal – a szervezet létszámához viszonyítottan – annyi főnél
kell szűrővizsgálatot elrendelni, hogy azzal a kábítószer
hatása alatti állapotban történő szolgálatteljesítésre jelentkezéstől a személyi állományt visszatartsa.
(6) Az 1. § (1) bekezdésének b) pontja alapján
a) kábítószernek minősülő anyag tartásának gyanúja
esetén – a szükséges személyi körben és területen – minden esetben;
b) megelőzési célból – esetileg kijelölt személyi körben,
illetve területen – havonta legalább egy alkalommal kell
ellenőrzést tartani.
4. § A 3. § (1) bekezdés a)–b) pont szerinti [gyanújel alapján
vagy megelőzési céllal történő] szűrővizsgálatot az állományilletékes parancsnok (munkáltatói jogkört gyakorló
vezető), vagy az elöljáró parancsnok, míg a 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti (foglalkozás-egészségügyi) szűrővizsgálatot az MH HEK parancsnok – távollétükben a
szervezetszerű helyettesük, vagy a parancsnoki beosztás
ellátásával megbízott személy – rendelheti el. A 3. §
(1) bekezdés b) pontja, illetve a 3. § (5) bekezdés szerinti
[megelőzés céljából végzett] szűrővizsgálat elrendelésére
bármely alárendeltségébe tartozó katonai szervezetnél a
HM Honvéd Vezérkar főnöke is jogosult. Erre az MH
HEK parancsnok javaslatot tehet. A HM Honvéd Vezérkar
főnöki elrendelés esetén a szűrővizsgálatokat a HM Vezérkari Titkárság és az MH HEK állományából kijelölt Mobil
Mintavevő Csoport végzi.
5. § (1) A katonai szervezetek (a helyőrség parancsnokság),
valamint a katonai felsőoktatási intézmény szolgálati személyei, továbbá a munkahelyi vezetők az utasítás hatálya
alá tartozó személy kábítószer hatása alatti állapota alapos
gyanújának észlelése esetén haladéktalanul jelentést tesznek (tájékoztatást adnak) az állományilletékes parancsnoknak, illetve a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőnek,
aki sürgősen intézkedik a kapott információban foglaltak
ellenőrzésére. Megalapozott gyanú esetén az állományilletékes parancsnok a szűrővizsgálatot elrendeli.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti jelentési kötelezettséget
tényleges állományú katona mulasztja el, az állományille
tékes parancsnoka vizsgálja meg, hogy a mulasztás alkalmas-e bűncselekmény vagy fegyelmi vétség alapos gyanújának megállapítására.
(3) Valamennyi szűrővizsgálat elrendeléséről szóló,
írásba foglalt parancsot (határozatot) a szűrővizsgálat
megkezdése előtt az érintettel közölni kell. A közlésnél a
szűrővizsgálat alá vonni kívánt személlyel csak azonos,
vagy magasabb beosztású személy lehet jelen. Ha a szűrővizsgálat alá vont hivatásos vagy szerződéses katona, nem
lehet jelen annak alárendeltje, valamint a rendfokozati állománycsoportjánál alacsonyabb állománycsoportba tartozó katona, kivéve az érintett katonai szervezete jogi és
igazgatási főnöksége (osztálya), illetve egészségügyi szolgálata állományába tartozó személyt. A rendfokozati
állománycsoportra és beosztásra vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni a foglalkozás-egészségügyi szűréseknél.
(4) A szűrővizsgálat elrendelésének közléséről, valamint a szűrővizsgálat lefolytatásáról minden esetben jegyzőkönyvet kell készíteni.
(5) A szűrővizsgálat lefolytatásáról szóló jegyzőkönyvben a szűrővizsgálat alá vont személy egészségi állapotára
vonatkozó különleges személyi adatokat és az azokhoz
kapcsolódó személyes adatokat csak a törvényes cél eléréséhez szükséges esetekben és mértékben lehet kezelni.
(6) Az (5) bekezdés szerinti jegyzőkönyvek felvételére
– az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes
adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII.
törvény, illetve annak végrehajtására kiadott jogszabályokban foglalt eltérésekkel – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a
szűrővizsgálat elrendelésének közlését a jogi és igazgatási
főnök, a szűrővizsgálat lefolytatásának tényét, körülményeit és eredményét pedig az egészségügyi szakszemélyzet dokumentálja, illetve aláírásával hitelesíti.
(7) A szűrővizsgálatok elrendeléséről ellenőrzési naplót
kell vezetni. A napló, valamint a szűrővizsgálat elrendeléséről szóló parancs, illetve a (4) bekezdés szerinti jegyzőkönyvek megőrzési ideje – a 11/1996. (HK 7.) HM utasítással hatályba léptetett, a Honvédelmi Minisztérium és a
Magyar Honvédség titokvédelmi és ügyviteli szabályzata
509. pontja alapján – 5 év.
6. § (1) Az előzetes szűrővizsgálat külön intézkedésben
meghatározottak szerinti vizeletminta-vételből és a minta
gyorsteszt, vagy reagens alkalmazásával történő vizsgálatából áll. A vizsgálat pozitív eredménye esetén el kell végezni a vizeletminta akkreditált szakintézeti laboratóriumi
ellenőrző vizsgálatát. Az előzetes szűrővizsgálatnál is el
kell készíteni az 5. § (4) bekezdés szerinti jegyzőkönyvet.
(2) Ha a gyorsteszt pozitív eredményt mutat, a vizsgálatot végző orvos (egészségügyi szakszemélyzet elöljárója)
a gyorsteszt alkalmazásához eredetileg biztosított vizeletből külön szakintézkedésben meghatározottak szerint – vizeletmintát különít el, ezt követően a szűrővizsgálatot elrendelő parancsnoknak biztosítani kell, hogy a minta laboratóriumi ellenőrző vizsgálatra 12 órán belül megérkezzen.
(3) A vizeletmintából végzett gyorsteszt eredményéről a
szűrővizsgálatot végző azonnal jelentést tesz a vizeletmintát adó személy állományilletékes parancsnokának, aki ezt
követően az érintettet az eredményről tájékoztatja.
(4) A gyorsteszt pozitív eredménye esetén az orvos nyilatkozzon arról, hogy a vizsgált személy léphet-e szolgálatba, vagy munkába, illetve szükséges-e elkülönítése
vagy szakirányú orvosi kezelése.
(5) Gyorsteszt hiányában a vizsgálatot végző orvos a
külön szakintézkedésben meghatározottak szerint azonnal
vizeletmintákat különít el. Ezt követően a szűrővizsgálatot
elrendelő parancsnoknak biztosítani kell, hogy a minták a
laboratóriumi ellenőrző vizsgálatra 6 órán belül megérkezzenek. Ilyen esetben az előzetes laboratóriumi vizsgálatot
kell végezni külön meghatározott reagens alkalmazásával.
Ha ez a vizsgálat kábítószer fogyasztásra utaló eredményt
mutat az MH HEK parancsnok 12 órán belül tájékoztatja a
vizeletmintát adó személy állományilletékes parancsnokát.
7. § Ha az érintett személy a szűrővizsgálatnak önként nem
veti alá magát, vagy a gyorsteszt pozitív eredményt mutat,
ezt az 5. § (4) bekezdése szerinti jegyzőkönyvben külön
rögzíteni kell, s a jegyzőkönyv erre vonatkozó részét mind
az érintett személynek, mind a szűrővizsgálatot végző
egészségügyi szakszemélyzetnek, továbbá a jogi és igazgatási főnöknek (osztályvezetőnek) alá kell írni. Amennyiben a szűrővizsgálattal érintett személy a biológiai minta
szolgáltatásának megtagadására vonatkozó jegyzőkönyvi
rész aláírását is megtagadja, nyilatkozatát a jegyzőkönyvben szintén rögzíteni kell.
8. § Ha 3. § (6) bekezdésének a) és b) pontja szerinti ellenőrzés során talált gyanús anyagról nem állapítható meg,
hogy az kétséget kizáróan kábítószer, illetve kábítószert
tartalmaz, az anyagot további vizsgálatra a Bűnügyi Szakértői és Kutató Intézetébe kell megküldeni.
Vegyes rendelkezések 9. § (1) A szűrővizsgálatokkal kapcsolatos tevékenység gazdálkodási feladatait az MH egységes gazdálkodási rendszerében kell végrehajtani, a Honvédelmi Minisztérium
fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről
szóló miniszteri utasítás és a végrehajtására kiadott belső
rendelkezés szerint, „drogprevenciós szakfeladat” címszó
alatt nyilvántartva.
(2) A drogprevenciós feladatokra készült feladattervek és
akcióprogramok alapján a gazdálkodást végrehajtó szervezetek a feladat megnevezésével elkülönítik a szükséges előirányzatokat a gazdálkodás valamennyi szakaszában.
(3) A feladattervekhez és akcióprogramokhoz kapcsolódó ajánlások kidolgozása céljából az MH Drogprevenciós Bizottságának és regionális bizottságának elnökei jogosultak információt kérni a feladatok sikeres végrehajtásához szükséges erőforrások megléte, felhasználása és elszámolása vonatkozásában az illetékes gazdálkodó (pénzügyi, logisztikai) szervezettől.
10. § Ha a laboratórium a 6. § (2) vagy (5) bekezdése szerinti
ellenőrző vizsgálat során kábítószernek minősülő anyag
fogyasztását mutatja ki, illetve a 3. § (6) bekezdése a) és b)
pontja szerinti ellenőrzés során talált anyagról a vizsgálatot végző intézet azt állapítja meg, hogy az kábítószernek
minősül, illetve annak minősülő anyagot tartalmaz, az állományilletékes parancsnok (vezető), illetve a munkáltatói
jogkört gyakorló elöljáró az azonnali tényközlő jelentés
szabályai szerint jár el, egyben laboratóriumi vagy intézeti
vizsgálat eredményéről tényleges állományú katona esetén az illetékes katonai ügyészséget, köztisztviselő, közalkalmazott vagy a Munka Törvénykönyvének hatálya alá
tartozó munkavállaló esetén az illetékes rendőri szervet értesíti.
11. § Az elöljáró parancsnok – a parancsnoki beszámoltatás
rendszerében – az alárendelt állományilletékes parancsnokokat (vezetőket) az utasítás végrehajtásának tapasztalatairól évente beszámoltatja, az MH HEK parancsnok pedig
az utasítás végrehajtásáról a honvédelmi miniszternek
évente összefoglaló jelentést terjeszt fel.
12. § Hatálybalépését követően az állományilletékes parancsnokok (vezetők) intézkednek, hogy az utasítást a hatálya alá tartozó személyi állomány megismerje.
Záró rendelkezések 13. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a Magyar Honvédség személyi
állománya kábítószer hatása alatti állapotának, illetve kábítószer fogyasztásának vagy tartásának ellenőrzéséről
szóló 66/2003. (HK 18.) HM utasítás hatályát veszti.
(2) Az MH HEK parancsnok az utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül az utasítás végrehajtására intézkedését – a szükséges mellékleteivel együtt – kiadja.
(3) A (2) bekezdés szerinti intézkedés kiterjed:
a) a megelőzés érdekében végzett egészségfejlesztési és
mentálhigiénés szemléletű programok, képzések, továbbképzések kereteire, a prevenció módszereire, színtereire, a
monitorozás eszközrendszereire;
b) az utasítás hatálya alá tartozó személyi állomány
szükséges mértékű tájékoztatására a kábítószernek minősülő anyagok fogyasztása ellenőrzésére irányuló rendszerről;
c) a szűrővizsgálatot végző egészségügyi szakszemélyzet, valamint a vizsgálat elrendelésének kezdeményezésére, illetve a vizsgálat elrendeléséről jogosultak képzésére is.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
475/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Berczeli Sándort
2017. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
68/2008. (HK 14.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 32. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi tárca kezelése alatt álló állami
ingatlanvagyonnak a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
(a továbbiakban: MNV Zrt.) részére történő átadással
kapcsolatos egyeztetések koordinációjára az alábbi
utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi tárca kezelésében lévő állami ingatlanvagyonnak az MNV Zrt. részére történő átadásával
kapcsolatos egyeztetések előkészítése, lebonyolítása és az
előkészítéshez szükséges koordinációs feladatok végrehajtása érdekében miniszteri biztossá nevezem ki Paulovits Lászlót, a HM Miniszteri Kabinet politikai főtanácsadóját (a továbbiakban: miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét hat hónap időtartamra, 2008. július 1-jével kezdődően látja el.
3. § A miniszteri biztos a honvédelmi tárca kezelése alatt
álló állami ingatlanvagyon MNV Zrt. részére történő átadásával kapcsolatosan:
a) előkészíti és lefolytatja a vagyonátadással összefüggő egyeztetéseket az MNV Zrt. ügyvezetésével, valamint
az érintett közigazgatási szervezetekkel;
b) koordinálja a tevékenységéhez kapcsolódó, ágazati
körbe tartozó döntéselőkészítés folyamatát;
c) folyamatosan tájékoztatja a honvédelmi minisztert és
a HM kabinetfőnököt az egyeztetéseken felmerült, miniszteri hatáskörbe tartozó döntési javaslatokról, kezdeményezi a szükséges vezetői döntések meghozatalát;
d) együttműködik a honvédelmi tárca ingatlan vagyongazdálkodással foglalkozó szervezeteivel.
4. § Ez az utasítás 2008. július 1-jén lép hatályba, és 2008.
december 31-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
6/2013. (V. 2.) PSZÁF rendelete a kockázati tőkealapokkal, a kibocsátókkal és a nyilvános vételi ajánlatot tevő nem természetes személyekkel összefüggő kötelező elektronikus kapcsolattartással érintett eljárásokban a kapcsolattartás tartalmára és formájára, valamint a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy által kezdeményezett, a vételi ajánlat jóváhagyására irányuló eljárásokban a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy által benyújtandó beadványok tartalmi és formai követelményeire vonatkozó részletes szabályokról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés g) pontjában, a 2. § (3) bekezdése
tekintetében a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010.  évi CLVIII.  törvény 117.  § (1)  bekezdés f )  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010.  évi CLVIII.  törvény 21.  § n)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. ajánlattevő: a  tőkepiacról szóló 2001.  évi CXX.  törvény (a  továbbiakban: Tpt.) 5.  § (1)  bekezdés 2.  pont
b) alpontjában meghatározott személy;
 2. ÁNYK-űrlap: jogszabályban meghatározott, általános nyomtatványtervező programmal előállított űrlap;
 3. ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás: jogszabályban meghatározott, ÁNYK-űrlapok ügyfél általi
kitöltését, hatóságokhoz való azonosítással egybekötött benyújtását biztosító szolgáltatás;
 4. befektetési szolgáltató: a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007.  évi CXXXVIII.  törvény 5.  § (2)  bekezdés d)  pontjában
meghatározott szolgáltatás végzésére vonatkozó engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozás, hitelintézet;
5. elektronikus kapcsolattartás: a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a  továbbiakban: Felügyelet) és
az ügyfél között lévő kétirányú, írásbelinek minősülő elektronikus kapcsolattartás;
6. elektronikus postaláda: az  ERA rendszer szolgáltatásaként működő, a  Felügyelet által az  ERA rendszerben
regisztrált intézmény számára biztosított kézbesítési tárhely;
7. elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
8. ERA rendszer: a  Felügyelet által a  hiteles adatok fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos
kézbesítési szolgáltatásnak minősülő elektronikus kézbesítési rendszer;
9. kibocsátó: a Tpt. 5. § (1) bekezdés 67. pontjában meghatározott fogalom;
10. kockázati tőkealap: a Tpt. 5. § (1) bekezdés 71. pontjában meghatározott fogalom;
11. kockázati tőkealap-kezelő: a Tpt. 5. § (1) bekezdés 72. pontjában meghatározott fogalom;
12. ügyfélkapu: jogszabályban meghatározott, az ügyfél jelszavas azonosítását biztosító szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatás. 2. § (1) A 3. §, a 4. § és a 6. § (1) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni azon, a Felügyelet hatáskörébe tartozó ügyek
esetében – kivéve a  bejelentési kötelezettséget –, amelyek vonatkozásában törvény a  kockázati tőkealap-kezelő
által képviselt kockázati tőkealap, a kibocsátó, a nyilvános vételi ajánlatot tevő nem természetes személy, az általa
a Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató és a  Felügyelet között kötelező elektronikus
kapcsolattartást ír elő.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus kapcsolattartás kiterjed a  kérelem benyújtásától a  Felügyelet által az  ügy
érdemében hozott vagy az  ügyet egyéb módon lezáró hatósági döntésnek az  ügyféllel történő közléséig terjedő
eljárási cselekményekre és jognyilatkozatokra, a hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, módosításával vagy
visszavonásával, valamint az újrafelvételi eljárással kapcsolatos eljárásokra.
(3) Az  5.  § és a  6.  § (2)  bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni a  nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes
személy és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató által kezdeményezett,
a vételi ajánlat jóváhagyására irányuló eljárásokban a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy és az általa
a Tpt. 68. § (4) bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató által benyújtandó beadványok tartalmi és formai
követelményeire.
3. § (1) A kibocsátónak
a) a  Tpt. 22.  § (2) és (5)  bekezdésében meghatározott dokumentumban szereplő információknak
a  tájékoztatóban foglalt információkkal való egyenértékűségével kapcsolatos döntés meghozatala iránti
kérelmét az 1. mellékletben,
b) a kibocsátási tájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 2. mellékletben,
c) az alaptájékoztató kiegészítése közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 3. mellékletben,
d) a kibocsátási tájékoztató és a hirdetmény közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 4. mellékletben,
e) az alaptájékoztató és a hirdetmény közzétételének engedélyezése iránti kérelmét az 5. mellékletben,
f ) az ismertető közzétételének engedélyezése iránti kérelmét a 7. mellékletben,
g) a  helyi önkormányzat, az  Európai Unió tagállamának regionális vagy helyi önkormányzata által kibocsátott
hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, továbbá az  Európai Unió tagállamának regionális vagy helyi
önkormányzata által garantált értékpapír nyilvános forgalomba hozatalához, illetve szabályozott piacra
történő bevezetéséhez készített tájékoztató, hirdetmény közzétételének engedélyezése iránti kérelmét
a 8. mellékletben,
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott  –
mellékletekkel együtt kell benyújtania a  Felügyeletnek a  nem természetes személy, szervezet és a  Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről,
valamint a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és
használatáról szóló 9/2013. (V. 2.) PSZÁF rendelet rendelkezései szerint az ERA rendszeren keresztül.
(2) A  harmadik országban székhellyel rendelkező kibocsátónak a  tájékoztatója közzétételének engedélyezése iránti
kérelmét a  6.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az  elbíráláshoz szükséges
– jogszabályban meghatározott – mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(3) A  zártkörű részvénytársasággá alakuló, értékpapírt nyilvánosan forgalomba hozott kibocsátónak a  nyilvánosság
felé történő adatszolgáltatási kötelezettség alóli mentesítése iránti kérelmét a  9.  mellékletben meghatározott
adattartalmú elektronikus űrlapon kell az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott – mellékletekkel
együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(4) A  nem természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott
befektetési szolgáltatónak
a) a vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a 12. mellékletben,
b) a kiegészített, részletezett, módosított vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a 13. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott –
mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(5) A kockázati tőkealap-kezelőnek az általa képviselt kockázati tőkealap tekintetében
a) a kockázati tőkealap nyilvántartásba vétele iránti kérelmét a 14. mellékletben,
b) a kockázati tőkealapok egyesülésének indokát, napját és feltételeit tartalmazó tájékoztató jóváhagyása iránti
kérelmét a 15. mellékletben,
c) a kockázati tőkealapok szétválásának indokát, napját és feltételeit tartalmazó tájékoztató jóváhagyása iránti
kérelmét a 16. mellékletben,
d) a kockázati tőkealap kezelési szabályzatának jóváhagyása iránti kérelmét a 17. mellékletben,
e) a kockázati tőkealap kezelési szabályzata módosításának jóváhagyása iránti kérelmét a 18. mellékletben,
f ) a kockázati tőkealap Felügyelet által vezetett nyilvántartásból való törlése iránti kérelmét a 19. mellékletben,
g) a  kockázati tőkealap portfóliójában lévő eszközök értékesítésére nyitva álló határidő hosszabbításának
engedélyezése iránti kérelmét a 20. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell az elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott –
mellékletekkel együtt benyújtania az (1) bekezdésben meghatározott módon.
(6) Az  (5)  bekezdés b), c) és e)  pontjában meghatározott esetben a  kockázati tőkealap- kezelőnek egyidejűleg
a  21.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapot is be kell nyújtania az  (1)  bekezdésben
meghatározott módon.
(7) A  kibocsátó, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevő és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján
megbízott befektetési szolgáltató, valamint a  kockázati tőkealap-kezelő egyéb beadványt a  26.  mellékletben
meghatározott elektronikus űrlapon nyújthat be az (1) bekezdésben meghatározott módon.
4. § (1) Amennyiben az  eljárás során a  Felügyelet a  kibocsátót, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevőt és
az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltatót, valamint a  kockázati tőkealap-
kezelőt az  elektronikus postaládán keresztül küldött ügyiratában hiánypótlásra, a  kérelem kiegészítésére vagy
módosítására, a  tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre, vagy a  kérelemben foglaltak alátámasztására
szólítja fel, a  kibocsátó, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevő és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltató, valamint a kockázati tőkealap-kezelő
a) a hiánypótlásra szóló felhívásnak a 22. mellékletben,
b) a kérelem vagy mellékletének kiegészítésére, továbbá módosítására szóló felhívásnak a 23. mellékletben,
c) a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre szóló felszólításnak a 24. mellékletben,
d) a kérelemben foglaltak alátámasztására szóló felszólításnak a 25. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlap teljes körű kitöltésével és a  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott
módon történő elküldésével tesz eleget.
(2) Az  elektronikus űrlapon meg kell adni a  kiegészítendő, módosítandó, továbbá a  pótolandó, illetve a  tényállás
tisztázását szolgáló ügyirat alapjául szolgáló ügy számát (főszám, év), a kérelem tárgyát, az ügyintéző nevét, továbbá
fel kell tölteni az előírt, mellékletként csatolandó dokumentumokat.
5. § (1) A nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltatónak
a) a vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a 10. mellékletben,
b) a kiegészített, részletezett, módosított vételi ajánlatának jóváhagyása iránti kérelmét a 11. mellékletben
meghatározott adattartalmú ÁNYK űrlapon kell az  elbíráláshoz szükséges – jogszabályban meghatározott  –
mellékletekkel együtt benyújtania az  ügyfélkapun, az  ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatáson keresztül
az  engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során
alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának technikai feltételeiről szóló 2/2013. (II. 12.) PSZÁF rendelet
rendelkezései szerint.
(2) Amennyiben az  eljárás során a  Felügyelet az  ügyfélkapuhoz tartozó elektronikus értesítési tárhelyen keresztül
megküldött ügyiratában a nyilvános vételi ajánlatot tevő természetes személyt és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltatót a  kérelem vagy annak melléklete kiegészítésére, illetve módosítására,
hiánypótlásra, vagy a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre szólítja fel, a nyilvános vételi ajánlatot tevő
természetes személy és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése alapján megbízott befektetési szolgáltató
a) a hiánypótlásra szóló felhívásnak a 22. mellékletben,
b) a kérelem vagy mellékletének kiegészítésére, továbbá módosítására szóló felhívásnak a 23. mellékletben,
c) a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozattételre szóló felszólításnak a 24. mellékletben
meghatározott adattartalmú ÁNYK-űrlap teljes körű kitöltésével és az  (1)  bekezdésben meghatározott módon
történő elküldésével tesz eleget.
(3) Az ÁNYK-űrlapon meg kell adni a kiegészítendő, módosítandó, továbbá a pótolandó, illetve a tényállás tisztázását
szolgáló ügyirat alapjául szolgáló ügy számát (főszám, év), a  kérelem tárgyát, az  ügyintéző nevét, továbbá fel kell
tölteni az előírt, mellékletként csatolandó dokumentumokat.
(4) A  természetes személy nyilvános ajánlattevő és az  általa a Tpt. 68.  § (4)  bekezdése alapján megbízott befektetési
szolgáltató egyéb beadványt a  26.  mellékletben meghatározott ÁNYK-űrlapon nyújthat be az  (1)  bekezdésben
meghatározott módon.
6. § (1) A  kibocsátónak, a  nem természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az  általa a  Tpt. 68.  § (4)  bekezdése
alapján megbízott befektetési szolgáltatónak, valamint a  kockázati tőkealap-kezelőnek az  elektronikus űrlapon
kell nyilatkoznia arról, hogy az  engedély kiadása érdekében szükséges minden lényeges adatot és tényt közölt
a Felügyelettel.
(2) A természetes személy nyilvános ajánlattevőnek és az általa a Tpt. 68. § (4) bekezdése alapján megbízott befektetési
szolgáltatónak az  ÁNYK-űrlapon kell nyilatkoznia arról, hogy az  engedély kiadása érdekében szükséges minden
lényeges adatot és tényt közölt a Felügyelettel.
7. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
8. § A rendelet hatályba lépése napján már folyamatban lévő ügyek tekintetében a  rendelet rendelkezéseit csak
az  ügyfél erre irányuló, a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL. törvény szerinti ügyintézési rendelkezése alapján lehet alkalmazni.
Dr. Szász Károly s. k.,
 a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
285/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vida Gergőt
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2017. (III. 3.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Varju Krisztina Dórát 2017. április 4. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – Magyarország 2017–2018. évi V4 elnökségének
lebonyolításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) tárcaközi  koordinációt végez Magyarország 2017. július 1. napjától kezdődő és 2018. június 30. napjával
végződő soros V4 elnöksége programjának előkészítése és lebonyolítása érdekében,
b) összehangolja a Magyarország  2017. július 1. napjától kezdődő és 2018. június 30. napjával végződő soros
V4  elnökségével kapcsolatos magyarországi és külföldi feladatok véghezvitelét, valamint részt vesz azok
lebonyolításában,
c) feladatkörének ellátása érdekében megbízatása időszaka alatt közvetlen irányítást gyakorol a Külgazdasági és
Külügyminisztérium Közép-Európa Főosztály Regionális Együttműködési Osztálya felett.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítása alatt, a KKM európai és amerikai
kapcsolatokért felelős helyettes államtitkárával összehangoltan végzi.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás 2017. április 4-én lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter