text:
2118/2006. (VI. 30.) Korm. határozata az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó intézkedésekről.
Az államháztartás – konvergencia követelményeknek is
megfelelő – egyensúlyi helyzetének megalapozásához
szükséges rövid és hosszabb távú intézkedések keretében,
a közfeladat-ellátás hatékony szervezeti kereteinek kialakítása érdekében a Kormány a következőket határozza:
1. Felhívja az irányítása alatt álló fejezetek felügyeletét
ellátó szervek vezetőit, az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár vezetőjét, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság vezetőjét, hogy a központi és a társadalombiztosítási költségvetési szervekre, a Kormány által alapított közalapítványokra, továbbá az állam vagy központi költségvetési szerv legalább többségi befolyása alatt álló közhasznú és gazdasági társaságokra vonatkozóan
a) hajtsák végre az 1–3. számú melléklet szerinti intézkedéseket,
b) dolgozzák ki az a) alpont szerinti intézkedések
2006. évi és tartós költségvetési hatását,
c) gondoskodjanak a határozatban foglaltak tekintetében az előkészítés és megvalósítás feltételeiről, beleértve a
saját hatáskörükbe tartozó jogszabályok, az állami irányítás egyéb jogi eszközei – ágazati sajátosságokat érvényesítő – módosítását,
d) haladéktalanul tegyék meg az a) alpont szerinti szervezeti változások alapján realizálható humán- és tárgyi kapacitás megtakarításával, így a lehetséges létszámcsökkentéssel összefüggő intézkedéseket,
e) számoljanak be a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszternek az a)–d) alpontokban foglalt feladatok végrehajtásáról, ebben az ütemezésről, a feltételek megteremtéséről, a következmények bemutatásáról, s az időközben
meghozott egyéb összefüggő döntésekről.
Felelős: a fejezetek felügyeletét ellátó szervek
vezetői, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár
vezetője,
az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság vezetője Határidő: az a) alpont szerinti intézkedések végrehajtására: a mellékletek szerint
az e) alpont szerinti beszámolásra:
2006. augusztus 31., majd havonta.
2. Felhatalmazást kap a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, hogy az e határozatban elrendelt intézkedések végrehajtását – az Államreform Bizottsággal és az államreform előkészítő munkáinak operatív irányításával
megbízott kormánybiztossal együttműködve – koordinálja, ellenőrizze, és a végrehajtásról, valamint a további
teendőkről rendszeresen jelentést készítsen a Kormány
számára. Felelős: a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: 2006. szeptember 30., majd szükség szerint
3. A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
– együttműködve a pénzügyminiszterrel és az érintett
miniszterekkel – írjon ki közbeszerzési eljárást a közigazgatás átalakításának előkészítésével kapcsolatos egyes feladatokról szóló 1054/2006. (V. 26.) Korm. határozat
a) pontjában előírt feladatra, illetve tegyen javaslatot az
eredmények alapján további intézkedésekre.
Felelős: a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: az eljárás kiírására: azonnal
az eredmények alapján javaslattételre:
2006. november 20. 4. Az érintett miniszterek készítsék elő a – minősített
többségű elfogadásra irányuló – törvényjavaslatot az alábbiakra:
a) a polgári és katonai nemzetbiztonsági szolgálatok
feladatainak három szervezetben, a leghatékonyabb módon való ellátása,
Felelős: a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: 2006. december 31. b) a fővárosi és megyei hadkiegészítő parancsnokságok regionalizálása két központ kialakításával,
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2006. december 31. c) a Katonai Ügyészségek integrálása a nem katonai
ügyészi szervezetbe,
Felelős: honvédelmi miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
legfőbb ügyész
Határidő: 2006. december 31. d) a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatának integrálása a Nemzetbiztonsági Hivatalba, illetve felügyeletének megváltoztatása (MeH),
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2006. december 31.
e) a fővárosi és megyei rendőr-főkapitányságok regionalizálása, Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2006. december 31.
f) a Határőrség Országos Parancsnoksága és a határőr
igazgatóságok a schengeni rendszerhez történő teljes jogú
csatlakozás időpontja utáni integrálása a rendőrség országos és területi szintű vezető szerveibe.
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2006. december 31.
5. A 4. pontban foglalt feladatok végrehajtásával egyidejűleg elő kell készíteni a 2/3-os törvényi szabályozást
nem igénylő, az érintett szervezetek leghatékonyabb
működését eredményező átalakításra irányuló javaslatot,
különös tekintettel az alaptevékenységet támogató funkciók ellátására.
Felelős: a 4. pont alatt megjelölt miniszterek
Határidő: 2006. december 31.
6. A Kormány az alábbi területeken szükségesnek tartja vizsgálat elvégzését és javaslat kidolgozását a hatékonyabb működés feltételeinek megteremtése érdekében:
a) a Magyar Turizmus Rt. működése, Felelős: önkormányzati és területfejlesztési miniszter
Határidő: 2006. augusztus 31. b) a Tartalékgazdálkodási Kht. készletei kezelésének
és feladatai ellátásának gazdaságossági és szakmai követelmények teljesítését szolgáló szervezeti megoldása és a
források biztosítása,
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter, érintett miniszterek
Határidő: 2006. augusztus 31.
c) a fogvatartottak foglalkoztatására alapított gazdasági társaságok szervezeti és működési rendszere,
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2006. szeptember 30.
d) a Honvédelmi Minisztérium hivatalai és háttérintézményei, valamint a HM Elektronikai, Logisztikai és
Vagyonkezelő Rt. működése,
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2006. szeptember 30. e) az országos egészségügyi intézetek további működésének feltételei,
Felelős: egészségügyi miniszter
oktatási és kulturális miniszter Határidő: 2006. szeptember 30.
f) a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal feladatai, azok
célszerű szervezeti és felügyeleti megoldása,
Felelős: a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2006. szeptember 30.
g) a Magyar Nemzeti Filharmonikus Zenekar, Énekkar, Kottatár Kht. – mint nagy nemzeti kulturális intézmény – költségvetési szervvé alakítása, vagy a finanszírozásának átalakításával együtt nonprofit gazdasági társasági formában való működtetése,
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
Határidő: 2006. szeptember 30.
h) a Rendőrtiszti Főiskola és a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem feladatai jövőbeni szervezeti megoldása, ezen belül speciális mester- és doktori képzések szakmai tartalma, az új és a kifutó képzések megszervezésének
módja, továbbá a képzés, illetve az intézmény felügyelete,
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
honvédelmi miniszter
oktatási és kulturális miniszter
Határidő: a vizsgálatra: 2006. október 31.
a döntésre: 2006. december 31.
a végrehajtásra: 2007. július 31.
i) központi egészségügyi szolgáltató szervezet(ek) létrehozása az alábbi szervek teljes körű vagy részbeni összevonásával: BM Központi Kórház és intézményei,
MH Verőcei Betegotthon, MH Kecskeméti Repülőkórház, MH Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézet, MH
Balatonfüredi Kardiológiai Rehabilitációs Intézet, MH
Dr. Radó György Központi Honvédkórház, Büntetés-végrehajtás Központi Kórháza, Igazságügyi Megfigyelő és
Elmegyógyító Intézet, MÁV Kórház és Rendelőintézet,
Budai MÁV Kórház, MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet; valamint a szervezet(ek) feladatköre, működési
módja, szervezeti felépítése, illetve felügyelete,
Felelős: egészségügyi miniszter
honvédelmi miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: a vizsgálatra: 2006. szeptember 30.
a döntésre: 2006. október 31.
a végrehajtásra: 2007. június 30.
j) a Vasútegészségügyi Szolgáltató Kht. integrálása a
központi egészségügyi szolgáltató szervezet(ek)be, vagy
alternatív szervezetracionalizálási mód,
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2006. szeptember 30.
k) a Semmelweis Egyetem klinikai bázisán működő
Országos Igazságügyi Orvostani Intézet helyzete,
Felelős: egészségügyi miniszter
Határidő: 2006. december 31. l) az egészségügyi és szociális intézmények (egyes állami szanatóriumok, gyermekotthonok) átadása helyi önkormányzatok részére,
Felelős: egészségügyi miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
Határidő: 2006. december 31. m) a Bányászati Utókezelő és Éjjeli Szanatóriumnak a
helyi önkormányzat részére történő átadása,
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2006. december 31.
n) egyes kulturális közhasznú társaságok helyi önkormányzatnak vagy más szervezetnek történő átadása,
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
Határidő: 2006. december 31. o) a mezőgazdasági szakképző intézmények hálózata
koncentrációja. Ezen belül az 1. számú mellékletben megjelöltek tekintetében 2007. augusztusi egy ütemű vagy
ezzel kezdődően fokozatos megszüntetés, a többi esetben
felügyeleti döntés szerint, figyelemmel az NFT II. pályázati lehetőségeire,
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter szociális és munkaügyi miniszter
önkormányzati és területfejlesztési miniszter
oktatási és kulturális miniszter
fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
Határidő: a vizsgálatra: 2006. december 31.
a végrehajtásra: 2007. augusztus 31., illetve
fokozatosan p) a határozat 1. pontja szerint létrejövő Magyar Bányászati Hivatal integrálása a Magyar Energia Hivatalba,
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: javaslattételre: 2007. június 30.
q) közhasznú és gazdasági társaságokat, alapítványokat és közalapítványokat érintően az alábbi irányokkal és
határidőkkel:
– Épület- és Lakásgazdálkodási -Fenntartási Innovációs K+F Alapítvány (ÖTM) megszüntetése végelszámolással, végrehajtás megkezdése: 2007. január 1.;
– Magyar Távoktatási Alapítvány (OKM) megszüntetése végelszámolással, végrehajtás megkezdése: 2007. január 1.;
– Atlanti Kutató és Kiadó Közalapítvány (OKM) beolvadása a Teleki László Alapítványba (KüM), végrehajtás:
2007. január 1.;
– Fogyatékos Gyermekek, Tanulók Felzárkóztatásáért
Országos Közalapítvány (OKM) összevonása a Fogyatékosok Esélye Közalapítvánnyal (SZMM), végrehajtás:
2007. január 1.;
– Magyar Történelmi Film Közalapítvány (OKM)
összevonása a Magyar Mozgókép Közalapítvánnyal, végrehajtás: 2007. január 1.;
– Művészeti és Szabadművelődési Alapítvány (OKM)
összevonása a Magyar Kultúra Közalapítvánnyal, végrehajtás: 2007. január 1.;
– Nemzetközi Pető András Közalapítvány (OKM)
költségvetési szervvé alakítása, végrehajtás megkezdése:
2008. január 1.;
– Magyar Lakás-innovációs Kht. (ÖTM) költségvetési
szervvé alakítása (szervezet-összevonással együtt), végrehajtás megkezdése: 2007. január 1.;
– Rendezvénycsarnok Rt. (ÖTM) összevonása a
Magyar Sportok Háza Rt.-vel, végrehajtás: 2007. január 1.;
– Fazekaszugi Vízhasznosítási Kft. (FVM) privatizálása, végrehajtás: 2007. január 1.;
– Ábránd Ágynemű Fehérneműgyártó- és Forgalmazó
Kft., Kalocsai Konfekcióipari Termelő és Kereskedelmi
Kft., Sopronkőhidai Szövő- és Ruhaipari Kft. (IRM) végelszámolása, feladatának meglévő költségvetési szervekbe
beépüléssel, végrehajtás megkezdése: 2006. szeptember 30.;
– Energia Központ Kht. (GKM, KvVM-mel közös)
megszüntetése végelszámolással, végrehajtás megkezdése: 2007. január 1.;
– NYÍRSÉGVÍZ, Nyíregyháza és Térsége Víz és
Csatornamű Rt.-nél (KvVM) részesedés átadása helyi önkormányzatnak, végrehajtás: 2007. január 1.;
– Diákbónusz Szolgáltató, Fejlesztő és Tanácsadó Kht.
(OKM) beolvadása az Educatio Kht.-ba (OKM), végrehajtás: 2007. január 1.;
– Nemzeti Színház Rt. (OKM) költségvetési szervvé
alakítása, végrehajtás: 2008. január 1.;
– XTERRUM IMMOBILIA Ingatlanhasznosító Kft.
(PM Kincstári Vagyoni Igazgatóság) megszüntetése végelszámolással, végrehajtás megkezdése: 2007. január 1.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: végrehajtásra vagy annak megkezdésére,
illetve eltérő javaslat esetén a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek beszámolásra: szöveg szerint
7. A Kormány elrendeli, hogy az érdekelt miniszterek
a) tegyenek javaslatot az egységes élelmiszerbizton
sági szervezet kialakítására és felügyeletére; Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter
egészségügyi miniszter
Határidő: 2006. július 15. b) tegyenek javaslatot az 1. számú melléklet szerint átszervezésre kerülő agrárszakigazgatási intézmények és
közlekedési felügyeletek tekintetében
– az integráció országos, illetve regionális szintjére,
– a megyei hálózaton kialakuló városi kirendeltségek
től feladatok koncentrálására, illetve azokhoz dekoncentrálására, – a lakossági kapcsolatokban megjelenő feladatmegoldás optimális módjára és szervezeti megvalósítására;
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter gazdasági és közlekedési miniszter
az államreform előkészítő munkáinak
operatív irányítására kinevezett kormánybiztos Határidő: 2006. augusztus 31.
c) kezdeményezzenek egyeztetést az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökével, a legfőbb ügyésszel és
a Magyar Tudományos Akadémia főtitkárával – mint a
Kormány irányítása alatt nem álló fejezetek felügyeletét
ellátó szervek vezetőivel – az állami feladatok jellegének
és mértékének megfelelő teljesítménykövetelmények
meghatározására, annak érvényesítésére alapozó finanszírozási rendszer kialakítására és a kis létszámú és alacsony
hatékonyságú szervezetek átszervezésére, s ennek eredményéről tájékoztassák a Kormányt. Felkéri e fejezetek
felügyeletét ellátó szervek vezetőit az egyeztetésben való
részvételre;
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
oktatási és kulturális miniszter a pénzügy
miniszter bevonásával
Felkérésre:
az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnöke
a legfőbb ügyész
a Magyar Tudományos Akadémia főtitkára
Határidő: 2006. október 31. d) készüljön a regionalizációból, illetve integrációból
fakadó előnyöket szem előtt tartó javaslat a földhivatalok
és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal hatékony
szervezeti felépítésére és működésére;
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter az államreform előkészítő munkáinak
operatív irányítására kinevezett kormánybiztos
Határidő: a vizsgálatra és javaslattételre:
2006. december 31.
e) készüljön javaslat a Kormány számára a területfejlesztési és -rendezési feladatokat ellátó egységes és hatékony intézményrendszer kialakítására;
Felelős: önkormányzati és területfejlesztési miniszter
fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
érintett miniszterek
Határidő: a javaslattételre: 2006. október 31.
az új intézmények működésének meg
kezdésére: 2007. január 1. f) az igazságügyi és rendészeti miniszter kezdeményezze a büntetés-végrehajtási intézetek és a rendőrség, más
fegyveres testületek közös központi ellátását végző szerv
vagy szervezeti egység létrehozását;
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2006. december 31.
g) a pénzügyminiszter gondoskodjék – együttműködve
az érdekelt miniszterekkel – a központosított illetményszámfejtési rendszer teljes körűvé és hatékonnyá tételéről,
a korszerű igényeknek való megfeleltetéséről;
Felelős: pénzügyminiszter,
fejezet felügyeletét ellátó szervek vezetői Határidő: átvilágításra és javaslattételre:
2006. november 30.
bevezetésre: 2008. január 1. h) készüljön javaslat az állami vagyonnal való gazdálkodás új szabályozása keretében a Kincstári Vagyoni Igazgatóság egységes vagyonkezelő szervezetté alakítására,
ennek keretében a minisztériumok, majd az igazgatási jellegű szervek vagyonkezelési és üzemeltetési feladatainak
átvételére. Meg kell vizsgálni a Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet bevonását;
Felelős: pénzügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2006. december 31.
i) a Magyar Államkincstár a költségvetési szervek kötelezettségvállalásairól teljes körű nyilvántartást vezessen
2008. január 1-jétől;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a megvalósíthatósági terv koncepciójának kidolgozására: 2006. december 31.
j) az oktatási és kulturális miniszter kezdeményezze a
felsőoktatásról, valamint a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló törvények módosítását
– a klinikák, a tangazdaságok, a továbbképző intézetek
gazdasági társaságokká szervezése, valamint
– az 5. pontban elrendelt vizsgálat szerinti döntés függvényében a Rendőrtiszti Főiskola és a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem feladatai ellátása tekintetében.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: 2007. január 31. 8. A Kormány tudomásul veszi – a korábban meghozott döntések alapján – a következő kht.-k, kft.-k, alapítványok és közalapítványok végelszámolását, megszüntetését, illetve privatizálását, és elrendeli a végrehajtásról a
pénzügyminiszter tájékoztatását:
– Sportfólio Kht. (ÖTM), végelszámolással megszüntetés, – Hazai Sportlapok Lapkiadó Kft. (ÖTM), végelszámolással megszüntetés,
– KPKI Konzervipari Kutató-Fejlesztő és Minőségvizsgáló Kht. (FVM), végelszámolással megszüntetés,
– Vetőmag–95 Kft. (FVM), privatizáció,
– Országos Munkavédelmi Képző és Továbbképző
Kft. (SZMM), privatizáció,
– Nemzeti Gyermek és Ifjúsági Közalapítvány (SZMM),
végelszámolással megszüntetés, – CINEGLOB Alapítvány (KvVM), végelszámolással
megszüntetés,
– ,,Drégelyvár” Alapítvány (KvVM), végelszámolással megszüntetés, – Környezetgazdálkodási Oktatási Fejlesztésért Alapítvány (KvVM), végelszámolással megszüntetés,
– Biztonsági Üzem Kft. (KvVM), végelszámolással
megszüntetés, – Dunakő Közép-Duna Kőbánya Kft. (KvVM), privatizáció,
– ÉPVÍZKÖR Kft. (KvVM), privatizáció,
– FETIVÍZ Felső-Tisza Vidéki Vízépítő Kft. (KvVM),
privatizáció,
– Gátépítő, Karbantartó és Szolgáltató Kft. (KvVM),
privatizáció,
– Róna Ipari és Mélyépítő Kft. (KvVM), privatizáció,
– Szegedi Vízügyi Építőipari és Szolgáltató Kft.
(KvVM), privatizáció,
– Vasi Víz-Kör Kft. (KvVM), privatizáció,
– Vízpart Mérnöki, Gazdasági, Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (KvVM), privatizáció,
– Természeti Örökségünk Alapítvány (KvVM), végelszámolással megszüntetés, – In-Forrás XXI. Kht. (MeH), végelszámolással megszüntetés,
– Arany János Közalapítvány a Tudományért Közalapítvány (OKM), végelszámolással megszüntetés,
– Országos „Kós Károly” Otthonteremtést Segítő Kht.
(ÖTM), végelszámolással megszüntetés,
– Club Aliga Rt. (PM), privatizáció,
– NORMON-TOOL Gép- és Szerszámgyártó Kft.
(PM), privatizáció. Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2006. augusztus 31., illetve külön határozat
szerint Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2012. (VI. 8.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján, az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 61. és 69. §-aiban, a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben, valamint
a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendeletben előírtak végrehajtására a következő
utasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, mint
intézményre (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, a parlamenti államtitkár által felügyelt szervezetre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A belső kontrollrendszer olyan irányítási és ellenőrzési rendszer, amely lefedi a honvédelmi szervezet tevékenységének teljes vertikumát és segítségével a honvédelmi szervezet vezetője érvényesíti a feladatai ellátására
szolgáló előirányzatokkal, létszámmal és a vagyonnal való
szabályszerű, gazdaságos, hatékony és eredményes tevékenység követelményeit, – a honvédelmi szervezet feladataira vonatkozó – pontos és naprakész információk rendelkezésre állását.
(2) A honvédelmi szervezet vezetője a honvédelmi szervezet tevékenységének folyamataira és sajátosságaira tekintettel kialakítja, működteti és fejleszti a belső kontrollrendszerét. A belső kontrollrendszer tartalmazza:
a) az operatív belső kontrollok rendszerét, magukban
foglalva a folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői
ellenőrzéseket,
b) az operatív tevékenységtől függetlenül működő – külön szabályozás hatálya alá tartozó – belső ellenőrzést.
(3) A honvédelmi szervezet vezetője kialakítja a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 3. §-ában meghatározott alappillérek operatív folyamatainak követelményeit intézményi szinten leíró okmányrendszert.
(4) Az operatív belső kontrollok rendszere követelményeinek leírását, kialakítását, működtetését és fejlesztését
a honvédelmi szervezet vezetője a hatályban lévő, vonatkozó jogszabályok, valamint a HM Gazdasági Tervezési
és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF)
által kidolgozott HM–MH Operatív Belső Kontrollok
Rendszere Kézikönyv (a továbbiakban: Kézikönyv) szerint hajtja végre.
(5) Az operatív belső kontrollok rendszerével összefüggő fejezeti szintű koordinációs tevékenységet a HM
GTSZF végzi a HM Szervezeti és Működési Szabályzata
alapján.
(6) A HM, mint intézmény operatív belső kontrolljai kialakításának, működtetésének részletes szabályait, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(2) bekezdés d) pontja alapján a közigazgatási államtitkár
(a továbbiakban: HM KÁT) szakutasítása határozza meg.
2. Operatív belső kontrollok rendszere
alapokmányai 3. §
(1) A 2. § (3) bekezdésben meghatározott okmányrendszer alapjaként a honvédelmi szervezet vezetője elkészíti
az általános operatív belső kontroll szabályzatot, amely a
honvédelmi szervezet sajátosságait figyelembe véve, a
honvédelmi szervezetre vonatkozóan részletesen meghatározza az operatív belső kontrollok rendszere kialakításával, működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos alapvető
követelményeket, felelősséget és jogköröket, végrehajtási
szinteket.
(2) A honvédelmi szervezet vezetője a Rendelet 6. §
(3) és (4) bekezdésében meghatározottakon túl, kockázatkezelési szabályzatot készít. A honvédelmi szervezet kockázatkezelési szabályzatában kell rögzíteni a kockázatkezelés feladatait és eljárásrendjét, valamint el kell készíteni
a kockázat-nyilvántartást, amely az egyes tevékenységek
vonatkozásában a beazonosított kockázatokat tartalmazza.
3. Az okmányok rendszere 4. § (1) Az operatív belső kontrollok rendszere felelősségi
szintjeit oly módon kell meghatározni, hogy a rendszer és
okmányai kialakítása, működtetése és fejlesztése során a
szervezet teljes struktúrája és működési rendje lefedésre
kerüljön.
(2) A honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai
rendszerét az alapító okiratukban meghatározott gazdálkodási jogosultságra figyelemmel a pénzügyi és számviteli,
az elhelyezési, az infrastrukturális, valamint a logisztikai
utaltsági rendnek megfelelően, az ellátást biztosító illetékes honvédelmi s szervezetekkel együttműködve dolgozzák ki.
(3) Az operatív belső kontrollok rendszere, valamint a
kapcsolódó okmányok pontosítását, aktualizálását a honvédelmi szervezet feladatainak változásával összefüggés
ben esetenként, de évente legalább egy alkalommal, a 7. §
(1) bekezdésben meghatározott értékelési kötelezettség
végrehajtását megelőzően, annak tartalmi alátámasztásaként felülvizsgálat keretében el kell végezni.
5. § (1) Az ellátást biztosító honvédelmi szervezetek vezetői
szervezetüket illetően biztosítják az utalt honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai rendszere kidolgozásában ellenőrizhető, dokumentált módon történő szakmai
együttműködést, a kapcsolódó tevékenységek, kötelező
egyeztetések meghatározása, a kockázatok felmérése, értékelése és kezelése terén jelentkező feladatok, a kapcsolódási pontok, a hatáskörök egyértelmű, összehangolt
szerepeltetése érdekében.
(2) A szervezeti elkülönülés okán jelentkező, az ellátói
jogosultságból, kötelezettségből fakadó folyamatok szabályszerű végrehajtásáért az ellátó honvédelmi szervezet
vezetője, az ellátott honvédelmi szervezet operatív belső
kontrolljai rendszerébe történő beépítéséért az ellátott
honvédelmi szervezet vezetője a felelős.
(3) A tevékenységek mélységét, részletességét kizárólag az ellátott honvédelmi szervezet kapcsolódó szakfeladataival összhangban kell meghatározni.
6. § (1) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) válságkezelő és béketámogató műveletekben részt vevő, jogi személyiséggel felruházott szervezeti egységeiként létrehozott ideiglenes katonai szervezetek (a továbbiakban: ideiglenes katonai szervezetek)
operatív belső kontrolljai rendszere megegyezik az MH
ÖHP – mint a megalakításukra kijelölt honvédelmi szervezet – operatív belső kontrolljai rendszerével. Okmányrendszerének kialakításáért az MH ÖHP parancsnoka a
felelős az ideiglenes katonai szervezet adatszolgáltatása
alapján.
(2) Az ideiglenes katonai szervezetek pénzügyi, ellátási
és gazdálkodási feladataik támogatására kijelölt együttműködő honvédelmi szervek az 5. § (1) és (2) bekezdésben
meghatározottak szerint szolgáltatnak adatot az ideiglenes
katonai szervezetek megalakítására kijelölt honvédelmi
szervezet(ek) részére.
7. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője a belső kontrollrendszer kialakítását, működését és minőségét az 1. mellékletben szereplő kérdéslista alapján értékeli, arról az
1. melléklet szerint nyilatkozik és a nyilatkozatot a szolgá
lati út betartásával tárgyévet követő év március 31-ig felterjeszti a HM GTSZF útján a honvédelmi miniszter részére.
(2) Az 1. melléklet szerinti tartalommal és formában
kell végrehajtani az értékelési és nyilatkozattételi kötelezettséget a Rendelet 11. § (4) bekezdésében meghatározott
esetekben.
(3) A HM GTSZF által összeállított összefoglaló jelentést a HM GTSZF felterjeszti a HM védelemgazdaságért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM
VGHÁT), a Honvéd Vezérkar főnök és a HM KÁT útján a
honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra a tárgyévet követő év április 15-ig.
(4) A pénzügyi és számviteli feladatok végrehajtására
kijelölt honvédelmi szervezet által ellátott honvédelmi
szervezet vezetőjének az 1. mellékletben meghatározott
nyilatkozata alátámasztásaként, az ellátó honvédelmi szervezet részéről – annak pénzügyi és számviteli ellátásáért
felelős – a beszámoló aláírására jogosult illetékes gazdasági vezető nyilatkozik a honvédelmi szervezet vezetője részére, az adott honvédelmi szervezetre vonatkozóan a
2. melléklet szerinti formában és tartalommal.
8. § A Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.)
HM utasítás 56. §-ában meghatározott, sajátosan gazdálkodó honvédelmi szervezetek az operatív belső kontrolljaik rendszerét – figyelemmel a szaktevékenységükre vonatkozó jogszabályi és egyéb normatív szabályozói előírásokra – jelen utasítás alapján, önállóan alakítják ki, működtetik és fejlesztik, amelyhez szükség szerint igénybe
veszik a HM GTSZF szakmai közreműködését.
4. Az intézkedési tervvel kapcsolatos előírások külső
ellenőrzés esetén
9. § (1) Külső ellenőrzést a Rendelet 13. § (1) bekezdésében
meghatározott szervezetek hajtanak végre, amelynek értelmében a fejezet ellenőrzési szervezetei közül a HM Belső Ellenőrzési Főosztály (a továbbiakban: HM BEF), valamint átruházott hatáskörben az MH ÖHP Belső Ellenőrzési Osztálya valósít meg külső ellenőrzéseket.
(2) A Rendelet 13. és 14. §-ai alapján az ellenőrzött, valamint a javaslattal érintett honvédelmi szervezet vezetője
a külső ellenőrzést végzők részére a külön jogszabályban
vagy annak hiányában az ellenőrző szervezet által meghatározott módon és határidőre számol be az intézkedési
tervben meghatározott egyes feladatok végrehajtásáról.
10. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője felelős a külső ellenőrzések koordinációjáért és a javaslatokra hozott intézkedések nyilvántartásáért a Kézikönyvben előírt formában
és tartalommal.
(2) A honvédelmi szervezetek vezetői a külső ellenőrzések alapján tett intézkedések helyzetéről az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás alapján a tárgyévet követő év január 31-ig beszámolnak a HM belső ellenőrzési vezetője útján a honvédelmi miniszternek. Az MH ÖHP belső ellenőrzési egysége által végzett ellenőrzések alapján
tett intézkedések helyzetéről az MH ÖHP szolgálati alárendeltségébe tartozó honvédelmi szervezet vezetője az
MH ÖHP parancsnokának az MH ÖHP belső ellenőrzési
vezetője útján is beszámol.
(3) A (2) bekezdésben foglalt beszámoló tartalmazza a
tárgyévben határidős intézkedések rövid leírását, a végre
nem hajtott intézkedések okát, továbbá önálló mellékletként az (1) bekezdésben meghatározott a beszámoló alapját képező nyilvántartást számba véve és szerepeltetve az
esetlegesen áthúzódó és a tárgyévet követően határidőzött
feladatokat is. A beszámolóban összefoglalóan értékelni
kell az ellenőrzést követően tett intézkedések realizálásának hatását a honvédelmi szervezet működésére.
5. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) A HM GTSZF az államháztartásért felelős miniszter
által közzétett módszertani útmutató közzétételét követő
60 napon belül elkészíti a 2. § (4) bekezdés szerinti Kézikönyvet.
(3) A Kézikönyv hatálybalépéséről és a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal által kiadott 12/327. nyt. számú
Operatív Belső Kontroll Kézikönyv hatályon kívül helyezéséről HM VGHÁT szakutasítás rendelkezik.
(4) A honvédelmi szervezeteknek jelen utasítás rendelkezései alapján, a Kézikönyv hatálybalépését követő
60 napon belül ki kell alakítaniuk, felül kell vizsgálniuk,
továbbá módosítaniuk kell az operatív belső kontrolljaik
rendszerét, okmányait, figyelembe véve az egyes adatszolgáltatási, beszámolási feladatok határidejét.
(5) Hatályát veszti a honvédelmi szervek operatív belső
kontrolljainak kialakításáról és működtetéséről szóló
49/2011. (HK 6.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
128/2011. (VII. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyar–ausztrál kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett munkássága elismeréseként
Alexander John Brooking-nak, Ausztrália budapesti nagykövetének, a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. június 16.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
364/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben szabályozza – az 1997. évi C. törvény (Ve.) 84. § (6) bekezdés
szerinti – a bíróság előtti nemperes eljárásban a kérelmező és az ellenérdekű fél számára biztosított szóbeli nyilatkozattétel
gyakorlásának feltételeit?”
II. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely a népszavazási kezdeményezésekkel kapcsolatos egyértelműség követelményét fogalmazza meg.
E szabály szerint a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Mindez magában foglalja azt, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt
a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 84. § (6) bekezdése biztosítja a bíróság előtti
nemperes eljárásban a kérelmező és az ellenérdekű fél számára a szóbeli nyilatkozattétel jogát. A népszavazásra
feltenni kívánt kérdés megfogalmazásából azonban tévesen arra a következtetésre juthat a választópolgár, hogy
a kérdésben foglalt jogok gyakorlása a hatályos szabályozás szerint nincsen biztosítva. Ennek értelmében
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az állampolgári egyértelműség követelményének.
A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek egyértelműen
eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak „igen”-nel vagy „nem”-mel kell tudnia válaszolni. Mindez
feltételezi a feltett kérdés tényleges egyértelműségét, érthetőségét. Az Alkotmánybíróság a leírtakon túl az
egyértelműség követelményét a népszavazáshoz való jog érvényesülésének alkotmányos garanciájaként értelmezi.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
III. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 8. § (1) bekezdése, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
164/2010. (V. 10.) KE határozata az Országgyűlés alakuló ülésének összehívásáról.
Az Alkotmány 22. §-ának (2) bekezdése alapján az Országgyűlés alakuló ülését 2010. május 14-ére, péntekre, 13 órára
összehívom.
Budapest, 2010. május 10. KEH ügyszám: III-1/01524/210 Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2017. II. törvény a közigazgatási ügyintézéshez kapcsolódó egyes illetékek és díjak megszüntetéséről.
1. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása
1. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 33. § (2) bekezdés 5. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(Egyes alkotmányos jogok érvényesítése, illetőleg kötelezettségek teljesítése, valamint a  társadalmi igazságosság
előmozdítása érdekében a  mellékletben és a  külön jogszabályokban meghatározott illetékmentes eljárásokon felül
tárgyuknál fogva illetékmentes eljárások:)
„5. az anyakönyvi kivonat kiállítása;”
(2) Az Itv. 33. § (2) bekezdése a következő 60–68. ponttal egészül ki:
(Egyes alkotmányos jogok érvényesítése, illetőleg kötelezettségek teljesítése, valamint a  társadalmi igazságosság
előmozdítása érdekében a  mellékletben és a  külön jogszabályokban meghatározott illetékmentes eljárásokon felül
tárgyuknál fogva illetékmentes eljárások:)
„60. a  lakáscélú állami támogatás igényléséhez szükséges, a  fennálló biztosítási jogviszonyt igazoló
egészségbiztosítási pénztári hatósági bizonyítvány kiállítása évente két alkalommal;
61. közműpótló talajvízkút létesítésének, átalakításának, megszüntetésének engedélyezése;
62. hatósági bizonyítvány kiállítása az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő adatokról;
63. a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 27/A.  §
(1) bekezdése és 27/D. § (1) bekezdése szerinti nyilatkozat megtételével kapcsolatos eljárás;
64. Magyarország területén kívül élő magyar állampolgár kérelemre történő személyi, lakcím és értesítési cím
adatait tartalmazó nyilvántartásba vételére irányuló eljárás;
65. az értesítési cím bejelentésével kapcsolatos eljárás;
66. az igazságügyi szakértői névjegyzékbe vétel és a szakterület kiterjesztése iránti eljárás;
67. a termőföld birtokösszevonási célú telekcsoport-újraosztására és telekegyesítésére irányuló telekalakítási eljárás;
68. a családi név korrekciójára irányuló eljárás.”
(3) Az Itv. 33. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A 18. életévét be nem töltött személy mentesül a 29. § (1) bekezdés szerinti illeték megfizetése alól.”
(4) Az Itv. 45. § (1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1a) A  szociális szövetkezet, a  korlátolt felelősségű társaság, az  egyéni cég, a  közkereseti társaság és a  betéti
társaság bejegyzésére irányuló eljárás illetékmentes.”
(5) Az Itv. 45. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az egyszerűsített eljárással történő cégbejegyzési kérelem illetéke zártkörűen működő részvénytársaság esetén
50 000 Ft, azzal, hogy amennyiben az egyszerűsített cégbejegyzésre irányuló kérelem benyújtása után megállapítást
nyer, hogy a kérelmező az egyszerűsített bejegyzés igénybevételére nem jogosult, a cégbíróság felhívást bocsát ki
az illeték (1) bekezdés szerinti összegre történő kiegészítésére.”
(6) Az Itv. 45. § (1) bekezdés d) pontjában az „a)–c) pont” szövegrész helyébe az „a) és b) pont” szöveg lép.
 (7) Az Itv. Melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
2. § Hatályát veszti az Itv.
a) 33. § (2) bekezdés 4. pont c) alpontja,
b) 45. § (1) bekezdés b) pontjában a „ , korlátolt felelősségű társaság” szövegrész,
c) 45. § (1) bekezdés c) és e) pontja.
2. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
módosítása
3. § Hatályát veszti a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 36.  §
(4) bekezdésében és a 47. § (2) bekezdés c) pontjában az „az értesítési cím bejelentéséért,” szövegrész.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. február 21-i ülésnapján fogadta el.
3. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosítása
4. § A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 31. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„31.  § (1) A  vízügyi hatóság által lefolytatott egyes közigazgatási eljárásokért (ideértve a  szakhatósági eljárásokat,
az igazgatási jellegű szolgáltatásokat, továbbá a bejelentéseket) igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) Mentes a  díjfizetési kötelezettség alól az  öntözési berendezések engedélyezési eljárása, ha arra nem
a vízhasználat engedélyezése keretében kerül sor.”
4. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat
igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény módosítása
5. § (1) Az  illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvény módosításáról, valamint a  hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996.  évi LXXXV.  törvény (a  továbbiakban: Díjtv.) 31.  § (1)  bekezdése a  következő m) és
n) ponttal egészül ki:
(Tárgyánál fogva díjmentes az elektronikus dokumentumként szolgáltatott nem hiteles tulajdonilap-másolat lekérdezése,
ha az)
„m) az eljáró szerv – ideértve a  bíróságot – a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény XVIII. Fejezete
szerinti gondnokság alá helyezés iránti perben,
n) a törvényszéki végrehajtó a Magyar Államot illető végrehajtandó összeg iránti végrehajtási ügyben”
(kéri.)
(2) A Díjtv. 31. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Természetes személy számára évente két alkalommal díjmentes az elektronikus dokumentumként szolgáltatott
nem hiteles tulajdonilap-másolat lekérdezése.”
(3) A Díjtv. 32/C. § (1) bekezdése a következő m) ponttal egészül ki:
(Tárgyánál fogva díjmentes:)
„m) a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XVIII. Fejezete szerinti gondnokság alá helyezés tényének
feljegyzése iránti eljárás;”
5. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény módosítása
6. § Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (4)  bekezdésében
az „a  telekalakítási” szövegrész helyébe az „az illetékekről szóló törvény szerinti termőföld birtokösszevonási célú
telekcsoport-újraosztására és telekegyesítésére irányuló eljárás kivételével a telekalakítási” szöveg lép.
6. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
módosítása
7. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V.  törvény 20. §-a a következő
(2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Nem kell közzétételi költségtérítést fizetni a korlátolt felelősségű társaság, az egyéni cég, a közkereseti társaság
és a betéti társaság bejegyzése esetén.”
7. Az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény módosítása
8. § Hatályát veszti az  igazságügyi szakértőkről szóló 2016.  évi XXIX.  törvény 139.  § (2)  bekezdés m)  pontjában
az „a névjegyzékbe-vételi eljárás, a szakterület kiterjesztése iránti eljárás,” szövegrész.
8. Záró rendelkezés 9. § Ez a törvény a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
7/2018. (II. 6.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Etióp Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya között új légiközlekedési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Etióp Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya között
új légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
150/2018. (XII. 18.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005.  évi L.  törvény 5.  § (1)  bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert és az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2011. (VIII. 18.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. § (4) és (6) bekezdése, valamint a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény
végrehajtásáról szóló 170/1993. (XII. 3.) Korm. rendelet 4. § (1) és (2) bekezdésének d) pontja alapján – a közigazgatási és igazságügyi
miniszter előterjesztésére – Tóth Lászlót, az Általános Fogyasztási Szövetkezetek és Kereskedelmi Társaságok Országos Szövetségének volt
tanácsosát az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása alól – a jelölés visszavonása miatt, nyugdíjazására tekintettel –
felmentem, egyidejűleg Kassai Róbertet, az Ipartestületek Országos Szövetsége alelnökét
– a 2011. szeptember 1-jétől 2011. december 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1515/2019. (IX. 4.) Korm. határozata az 1997. I. törvénnyel kihirdetett, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség keretében Bécsben, 1994. szeptember 20-án létrejött a Nukleáris Biztonságról szóló Egyezmény szerinti Nyolcadik Nemzeti Jelentésről és a részes országok nemzeti jelentéseit megvitató felülvizsgálati értekezleten való magyar részvételről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1997. évi I. törvénnyel kihirdetett, a  nukleáris biztonságról a  Nemzetközi Atomenergia Ügynökség
keretében Bécsben, 1994. szeptember 20-án létrejött Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 5. Cikke alapján
készített Nyolcadik Nemzeti Jelentést (a továbbiakban: nemzeti jelentés);
2. egyetért azzal, hogy a  nemzeti jelentést az  Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója Magyarország nemzeti
jelentéseként továbbítsa a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséghez;
3. felhatalmazza az  Országos Atomenergia Hivatal főigazgatóját vagy az  általa megbízott személyt, hogy a  részes
országok nemzeti jelentéseit megvitató, 2020. március 23. és április 3. között tartandó Nyolcadik Felülvizsgálati
Értekezleten az Egyezmény szerinti kormányküldöttként részt vegyen;
4. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a 3. pont szerinti részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1772/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva egyszeri
átcsoportosítást rendel el az 1. melléklet szerint
a) a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
aa) 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 21. Kulturális célú
fejlesztések jogcímcsoport javára 4536,7 millió forint,
ab) a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
igazgatása cím javára 179,4 millió forint
 összegben,
b) a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím,
ba) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport,
2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím terhére 2239,5 millió forint,
bb) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport,
4. Klebelsberg kastély felújítása jogcím terhére 620,0 millió forint,
bc) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 2. Egyéb eszközök vásárlása jogcímcsoport terhére
155,1 millió forint,
bd) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező
kiadások jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím
terhére 560,5 millió forint,
be) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 8. Nemzeti Lovarda fejlesztésével kapcsolatos kiadások
jogcímcsoport terhére 600,0 millió forint,
bf ) 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 9. A  Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett
kiállítási központ létrehozásával kapcsolatos kiadások jogcímcsoport terhére 450,0 millió forint,
bg) 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 3. Egyéb vagyonkezelési kiadások jogcímcsoport
terhére 91,0 millió forint
összegben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1296/2019. (V. 27.) Korm. határozata a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjához kapcsolódó egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítés érdekében végzett férőhely-létesítési,
-felújítási, zárka-összenyitási és mellékhelyiség-leválasztási, valamint ezeket elősegítő beruházási feladatokhoz
szükséges források a  büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítéséhez szükséges források biztosításáról szóló
1125/2016. (III. 10.) Korm. határozatban meghatározott források terhére kerüljenek biztosításra;
2. egyetért azzal, hogy a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítéséhez szükséges források biztosításáról szóló
1125/2016. (III. 10.) Korm. határozat 2.  pontja alapján a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím
javára a 2019. évben biztosított előirányzatok összesen összegének változatlanul hagyása mellett a Kvtv. 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím, K3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára
átcsoportosított 5 014 100 000 forintból 3 375 860 000 forint a  K6. Beruházások kiemelt előirányzaton,
1  020  640  000  forint a  K1. Személyi juttatások kiemelt előirányzaton, a  K2. Munkaadókat terhelő járulékok és
szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzat javára átcsoportosított 1 415 800 000 forintból 887 500 000 forint
a K1. Személyi juttatások kiemelt előirányzaton kerüljön felhasználásra;
3. úgy határoz, hogy a  büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítéséhez szükséges források biztosításáról szóló
1125/2016. (III. 10.) Korm. határozatban a férőhely-bővítéssel kapcsolatos fejlesztések megvalósítási ütemét 2021. év
végéig meghosszabbítja;
4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjának
megvalósítása céljából a  2020. évben 7 685 223 930 forint beépülő, valamint 7 174 864 000 forint egyszeri
költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
5. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjának
megvalósítása céljából a  2020. évben további legfeljebb 6 783 070 133 forint egyszeri költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 6. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjában
megvalósult intézetek üzemeltetése céljából a  2021. évben további 2 961 870 600 forint beépülő költségvetési
forrás rendelkezésre állásáról a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
7. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjának
megvalósítása céljából a  2021. évben további legfeljebb 4 567 241 200 forint egyszeri költségvetési forrás
rendelkezésre állásáról a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 8. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjának
megvalósítása céljából a  2022. évben 4 567 241 200 forint beépülő költségvetési forrás rendelkezésre állásáról
a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2022. évi központi költségvetés tervezése során
9. úgy határoz, hogy a  férőhely-bővítési programhoz kapcsolódó beszerzések lefolytatására a Kormány irányítása alá
tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat 1. pontját
nem kell alkalmazni;
10. egyetért azzal, hogy a  büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjához kapcsolódó, az  új
börtönépítési beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 268/2016. (VIII. 31.) Korm. rendeletben meghatározott településeken
létrehozandó intézmények és a Kalocsai Fegyház és Börtön beruházási megvalósítója a Beruházási Ügynökség.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2010. (VI. 16.) OGY határozata dr. Simicskó István országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Simicskó István országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 14. B. 28023/2009/7. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
3/2019. (I. 17.) MNB rendelete az „Árpád-házi Szent Piroska” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Árpád-házi Szent Piroska tiszteletére – „Árpád-házi Szent Piroska” megnevezéssel
50 000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. január 18. 2. § (1) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 6,982 gramm, átmérője 22 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben az  Árpád-házi Szent Piroska által Konstantinápolyban (ma Isztambul)
alapított Pantokrátor kolostor ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban – kissé balra tolva  –
a  „PANTOKRÁTOR KOLOSTOR” felirat, alsó köriratban, középen az  „50 000” értékjelzés és a  „Ft” felirat, balra
a „BP.” verdejel, jobbra a „2019” verési évszám olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Árpád-házi Szent Piroska félalakos – az  isztambuli Hagia Sophiában
található mozaik alapján készült – ábrázolása látható, kezében a  kolostor alapító okiratával. Az  ábrázolástól balra,
egymás alatti három sorban a  „SZENT”, a  „PIROSKA”, valamint az  „1088–1134” felirat, jobbra Árpád-házi Szent
Piroska bizánci császárnéként viselt – a  korabeli görög írásmód szerinti – neve olvasható. Az  emlékérme szélén,
fent, félköriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható, lent, az  ábrázolástól balra Király Fanni tervezőművész
mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 2000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2019. január 18-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
54/2010. (V. 7.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény
32. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a felesleges ingó vagyon vagyonkezelési és -hasznosítási tevékenység
leghatékonyabb módon történő végrehajtása érdekében az alábbi utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre,
a miniszter felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A magyar állam tulajdonában, a HM vagyonkezelésében lévő, feleslegesnek minősített ingó vagyon vagyonkezelési és
-hasznosítási tevékenység leghatékonyabb módon történő végrehajtása érdekében miniszteri biztossá nevezem ki
dr. Gömbös Jánost, a HM Miniszteri Kabinet politikai főtanácsadóját (a továbbiakban: miniszteri biztos).
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét 2010. március 30-ától 2010. május 31-éig látja el.
3. § A miniszteri biztos feladatait a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági
részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, használatba adásának,
elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól szóló 4/2010. (I. 15.) HM utasításban meghatározottak szerint
látja el. 4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2010. június 1-jén hatályát veszti.
(2) Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 89/2009. (XI. 13.)
HM utasítás. Budapest, 2010. március 25. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
5/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ecsédi Hajnalkát 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1554/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzatával kötött együttműködési megállapodás alapján a Mura program részeként az erdei kisvasút fejlesztéséhez szükséges forrás előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Nagykanizsa Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1496/2015. (VII. 21.) Korm. határozat 4. pontja végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Mura program részeként az  erdei kisvasút fejlesztési program (a  továbbiakban: fejlesztési
program) állami beruházás keretében, mindösszesen legfeljebb 1 000 000 000 forint értékben kerüljön
megvalósításra;
2. felhívja az  földművelésügyi minisztert mint a  fejlesztési program szakpolitikai felelősét, hogy gondoskodjon
a fejlesztési program megvalósításáról;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a fejlesztési
program megvalósítása céljából 1 000 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 1. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 1. Állami erdőgazdasági
társaságok tőkeemelése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
82/2010. (III. 25.) Korm. rendelete a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről.
A Kormány a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 235. § (1) bekezdés c) pontjában,
a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 451. § (1) bekezdés m) pontjában, valamint a 11. § tekintetében a Magyar Köztársaság
2000. évi költségvetéséről szóló 1999. évi CXXV. törvény 91. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a betéti kamatláb számítására vonatkozó rendelkezések tekintetében a hitelintézetre, valamint
b) az értékpapír hozamszámítására vonatkozó rendelkezések tekintetében a befektetési vállalkozásra,
a hitelintézetre, a befektetési alapkezelőre, valamint mindazon szervezetre, amely törvényi felhatalmazás alapján
forgalmazó igénybevétele nélkül jogosult saját kibocsátású értékpapírt forgalomba hozni.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) betét: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 2. melléklete I/2. pontjában
meghatározott betét;
b) betéti kamat: a betétszerződésben, takarékbetét-szerződésben a betétesnek a betétösszeg visszafizetésén felül
megfizetni ígért kamat;
c) kereskedelmi kommunikáció: a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló
2008. évi XLVII. törvény ben ekként meghatározott fogalom.
2. Az egységesített betéti kamatláb mutató számítása 3. § (1) A hitelintézetnek üzletszabályzatában az egyes általa kínált betéti szerződések esetében rögzített kamatszámítási
módszeren kívül az egységesített betéti kamatláb mutatót (a továb biak ban: EBKM) is ki kell számítania, és azt
a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a 6–7. §-ban meghatározott módon közzé kell tennie.
(2) Egy ügyfélre kialakított egyedi betéti módozat esetén a hitelintézet az EBKM-et köteles kiszámítani, és annak értékét
a szerződésben szerepeltetni.
(3) Ha a betét lejáratáig hátralévő lekötési idő 365 napnál kevesebb, az EBKM kiszámítására az 1. mellékletben
meghatározott képletet kell alkalmazni.
(4) Ha a betét lejáratáig hátralévő lekötési idő legalább 365 nap, valamint le nem kötött, illetve határozatlan időre lekötött
betét esetén az EBKM kiszámítására a 2. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazni.
(5) Ha a betét befizetése több részletben történik, a 3. mellékletben meghatározott képletet kell alkalmazni.
4. § (1) Ha a betéti kamatláb a szerződés alapján változó kamatláb, de annak mértéke az EBKM kiszámításakor nem
határozható meg, az EBKM számításánál az utolsó ismert kamatlábat kell alkalmazni a betéti szerződés lejáratáig.
(2) Határozatlan időre lekötött, automatikusan megújuló vagy le nem kötött betét esetén a lekötési időt egy évnek kell
tekinteni, a hitelintézet azonban jogosult az általa jellemzőnek tartott lekötési időre vonatkozóan kiszámított mutatót
is közzétenni.
(3) A mutató számítása során a szerződésben rögzített lekötési időt kell figye lembe venni.
(4) Lakás-takarékpénztár esetén a kereskedelmi kommunikációban az EBKM értékét havi 20 000 forint folyamatos
betételhelyezést feltételezve kell meghatározni. 5. § Az EBKM számításánál a kamatösszegben csak a ténylegesen kifizetendő (jóváírandó) összeg vehető figye lembe. Ha
a kifizetendő kamatot bármilyen jogcímen (pl. jutalék, díj) – ide nem értve az adófizetési kötelezettséget – levonás
terheli, akkor a kamatösszeget a levonás összegével csökkenteni kell.
3. A betéti kamatláb közzététele 6. § (1) A hitelintézetnek az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében kifüggesztett üzletszabályzatában közzé kell tenni:
a) a kamatszámítás képletét;
b) a kamatozás kezdő és utolsó napját;
c) a kamatjóváírás időpontját (időpontjait);
d) a lejárat előtti felvét feltételeit;
e) minden olyan tényt, információt, feltételt, amely kihatással van a kifizetett összegre a futamidő alatt, lejáratkor
vagy a futamidő után;
f) a rövidítés feltüntetésével, százalékos formában, két tizedesjegy pontossággal az EBKM-et.
(2) A betéti szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatban és kereskedelmi kommunikációban fel kell hívni a figyelmet
arra, hogy a betéti szerződés részletes leírását az üzletszabályzat tartalmazza.
(3) Ha a betéti szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatban vagy a betétre vonatkozó kereskedelmi kommunikációban
szerepel a betét kamatlába vagy bármilyen költsége, közvetlenül ezt köve tően az EBKM mértékének is – a rövidítés
feltüntetésével, két tizedesjegy pontossággal – szerepelnie kell legalább ugyanakkora méretben és megegyező
megjelenítésben vagy jól érthetően el kell hangzania.
(4) Ha a betéthez állami támogatás kapcsolódik és a szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatban vagy kereskedelmi
kommunikációban szerepel a betét kamatlába, bármilyen költsége vagy az állami támogatás mértéke vagy összege,
a támogatással és a támogatás nélkül számított EBKM értékét is meg kell adni.
7. § (1) Ha a hitelintézet az EBKM számításánál valamilyen kedvezményt vesz figye lembe, és e kedvezmény valamilyen
feltételtől függ (akár a hitelintézet, akár az ügyfél oldaláról), a kereskedelmi kommunikációnak legalább a részletes
feltételek pontos elérhetőségét tartalmaznia kell.
(2) Kedvezményes kamattal meghirdetett, automatikusan megújuló betét esetén a szerződés megkötésére vonatkozó
ajánlatnak és kereskedelmi kommunikációnak a kedvezményes EBKM értéke mellett a közzététel időpontjában
hatályos kondíciós lista szerinti nem kedvezményes EBKM értékét is tartalmaznia kell.
(3) Ha a hitelintézet olyan összetett szolgáltatást kínál, ahol a betét mellett befektetési jegyet is kötelező vásárolni,
a kereskedelmi kommunikációnak vagy a betéti szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatnak a betétrészre
vonatkozó EBKM értékét köve tően tartalmaznia kell – megegyező megjelenítésben – az alábbi szöveget: Az ajánlat
másik elemét képező befektetési alap hozama az alapban lévő befektetési eszközök hozamától függően változó lehet.
Az alap múltbeli hozama nem jelent garanciát a jövőbeni hozamra.
4. Az egységesített értékpapír hozam mutató számítása 8. § (1) A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és – a (4) bekezdésben meghatározott esetben – a befektetési jegyek
esetében, ha az értékpapír kamata vagy hozama a kibocsátó által a még hátralévő teljes futamidőre megállapításra
került, a befektetési vállalkozás, a hitelintézet, a befektetési alapkezelő, valamint az a szervezet, amely törvény alapján
forgalmazó igénybevétele nélkül jogosult saját kibocsátású értékpapírt forgalomba hozni, köteles kiszámítani, és
a 9. §-ban meghatározott módon közzétenni az egységesített értékpapír hozam mutatót (a továb biak ban: EHM).
(2) Ha az értékpapír lejáratáig hátralévő futamidő 365 napnál kevesebb, az EHM kiszámítására a 4. mellékletben
meghatározott képletet kell alkalmazni.
(3) Ha az értékpapír lejáratáig hátralévő futamidő legalább 365 nap, az EHM kiszámítására az 5. mellékletben
meghatározott képletet kell alkalmazni.
(4) A befektetési alapkezelőnek az (1)–(3) bekezdést a hozamgaranciával vagy hozamvédelemmel ellátott, nyilvánosan
forgalomba hozott befektetési alapok esetében kell alkalmaznia, ha a garantált vagy ígért, konkrét, számszerűsített
hozam a még hátralévő teljes futamidőre megállapításra került. Az EHM számításakor ahol a 4. és 5. mellékletekben
szereplő képletek kamatfizetést említenek, a garantált vagy ígért hozamot kell figye lembe venni.
(5) Az EHM számításánál a hozamösszegben csak a ténylegesen kifizetendő (jóváírandó) összeg vehető figye lembe.
Ha a kifizetendő hozamot bármilyen jogcímen (pl. jutalék, díj) – ide nem értve az adófizetési kötelezettséget – levonás
terheli, a hozamösszeget a levonás összegével csökkenteni kell.
5. Az értékpapírok hozamának közzététele 9. § (1) A befektetési vállalkozásnak, a hitelintézetnek és a 8. § (4) bekezdésében meghatározott esetben a befektetési
alapkezelőnek, valamint annak a szervezetnek, amely törvény alapján forgalmazó igénybevétele nélkül jogosult saját
kibocsátású értékpapírt forgalomba hozni, az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségben ki kell függesztenie:
a) az értékpapír-hozam számításának konkrét képletét;
b) a kamat- vagy hozamfizetés időpontjait;
c) a rövidítés feltüntetésével, százalékos formában, két tizedesjegy pontossággal az EHM értékét;
d) minden olyan tényt, információt, feltételt, amely kihatással van az értékpapír alapján kifizetett összegre.
(2) Ha az értékpapírügyletre vonatkozó ajánlatban vagy kereskedelmi kommunikációban az ügyletre vonatkozó kamat,
konkrét hozam vagy bármilyen költség megjelenik, közvetlenül ezt köve tően az EHM mértékének is – a rövidítés
feltüntetésével, százalékos formában, két tizedesjegy pontossággal – szerepelnie kell legalább ugyanakkora méretben
és megegyező megjelenítésben vagy jól érthetően el kell hangzania.
6. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2010. június 11-én lép hatályba.
11. § (1) A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet 12. § (12) bekezdésében az „a betéti kamat,
az értékpapírok hozama és a teljes hiteldíj mutató számításáról és közzétételéről szóló 41/1997. (III. 5.) Korm. rendelet
6. §-ának” szövegrész helyébe az „a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló
kormányrendeletnek” szöveg lép.
(2) A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet 13. § (4) bekezdésében az „a betéti kamat,
az értékpapírok hozama és a teljes hiteldíj mutató számításáról és közzétételéről szóló 41/1997. (III. 5.) Korm. rendelet
6. §-ának” szövegrész helyébe az „a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló
kormányrendeletnek” szöveg lép.
(3) A fiatalok, valamint a többgyermekes családok lakáscélú kölcsöneinek állami támogatásáról szóló 134/2009. (VI. 23.)
Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés 14. pontja a) alpontjában az „a betéti kamat, az értékpapírok hozama és a teljes hiteldíj
mutató számításáról és közzétételéről szóló 41/1997. (III. 5.) Korm. rendelet 6. §-ának” szövegrész helyébe az „a betéti
kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló kormányrendeletnek” szöveg lép.
(4) A fiatalok, valamint a többgyermekes családok lakáscélú kölcsöneinek állami támogatásáról szóló 134/2009. (VI. 23.)
Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés 14. pontja b) alpontjában az „a betéti kamat, az értékpapírok hozama és a teljes hiteldíj
mutató számításáról és közzétételéről szóló 41/1997. (III. 5.) Korm. rendelet 6. §-ának” szövegrész helyébe az „a betéti
kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló kormányrendeletnek” szöveg lép.
12. § Hatályát veszti a betéti kamat, az értékpapírok hozama és a teljes hiteldíj mutató számításáról és közzétételéről szóló
41/1997. (III. 5.) Korm. rendelet.
13. § (1) 2010. június 12-én hatályát veszti a 11–12. §.
(2) Ez a § 2010. június 13-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
139/2012. (HK 5.) MH VDK s z a k utasítása a STANAG 7186 AAP-42 (1. kiadás) bevezetéséről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 19/2007 (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra – a STANAG 7186 AAP – 42 (1. kiadás) bevezetéséről
az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Ez az intézkedés bevezeti a Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 25/2007. (HK 11.) HM HVKFH közleményében elfogadott, a NATO NSA által kihirdetett és hatályos STANAG 7186 (EDITION 1) – NATO STANDARDIZATION GLOSSARY – AAP-42 címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
2. A bevezetés módja az „NATO STANDARDIZATION GLOSSARY – AAP-42” című dokumentum eredeti
formában, teljes terjedelemben, angol nyelven, elektronikus módon, a jelen intézkedés hatálybalépésének napján
történő kiadása.
3. Az egységesítési egyezmény az intraneten elérhető
MH Központi Doktrinális Adatbázisban kerül közzétételre.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
A távollévő parancsnok helyett:
Tamási Béla mk. ezredes s. k.,


text:
377/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. április 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (Jat.) 54. §-a alapján elvi
állásfoglalást arról, hogy az Alkotmány, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.), valamint a választási eljárásról
 szóló 1997. évi C. (Ve.) törvény rendelkezései alapján a választópolgárt nem terheli és nem is terhelte illetékfizetési
kötelezettség a Ve-ben nevesített jogorvoslati eljárásokban?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmánybíróság által
a 121/2009. (XII. 17.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh.) alkotmányellenesnek minősített elvi állásfoglalás
kiadására kötelezné az Országgyűlést. Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban alkotmányellenesnek minősítette és 2010.
december 31. napjával megsemmisítette a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvényt (a továbbiakban: Jat.), így
a Jat.-ban rögzített elvi állásfoglalás jogi eszközét is. Az Alkotmánybíróság az elvi állásfoglalás jelenleg hatályos
intézményével kapcsolatban kifejtette, hogy az „összeegyeztethetetlen az alkotmányos demokrácia meghatározó
elvével, a hatalmi ágak elválasztásával”. Fentiekre tekintettel a kérdésben tartott eredményes népszavazás
alkotmányellenes eljárásra kötelezné az Országgyűlést, így a kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel
az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást
tartani, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1233/2018. (IV. 25.) Korm. határozata a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló irányelv átültetésével kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 9. Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat cím javára legfeljebb 288 650 000 forint; a 12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
cím javára legfeljebb 574 710 000 forint egyszeri költségvetési forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a létszámfelvétel ütemében
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2019. évben beépülő jelleggel költségvetési
forrás biztosításáról a költségvetési törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 9. Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat cím javára 126 250 000 forint, a 12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára
78 200 000 forint összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezésekor
c) egyetért azzal, hogy a  hálózati és információs rendszerek biztonságának az  egész Unióban egységesen
magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló irányelv átültetésével kapcsolatos feladatok ellátásához
szükséges beszerzések lefolytatása során a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2012. (HK 8.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a 2012. június havi nyomozótiszti készenléti szolgálat ellátásáról.
Az intézkedést az érintettek külön kapják meg. A Honvédelmi Minisztérium
közigazgatási államtitkárának
és a Honvéd Vezérkar főnökének
28/2012. (HK 8.) HM KÁT–HVKF
e g y ü t t e s i n t é z k e d é s e
a Budapest helyőrségben települő
honvédelmi szervezetek diszlokációjával kapcsolatos
feladatok előkészítéséről és végrehajtásáról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdése, illetve a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés a) pontja és 11. § p) pontja alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a feladat végrehajtásában érintett a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek).
2. Felkérjük a HM Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt (a továbbiakban: HM Ei Zrt.) vezetőjét az intézkedésben szereplő feladatok végrehajtására.
3. Az együttes intézkedés célja az ingatlan értékesítésekkel párhuzamosan a honvédelmi szervezetek elhelyezésének racionalizálásával a működési és üzemeltetési
költségek csökkentése, az adott honvédelmi szervezetek
egy katonai objektumban történő elhelyezése.
4. A feladat végrehajtásának megkezdése: 2012. május 02.
5. A feladat előkészítését és végrehajtását az HM közigazgatási államtitkár által vezetett Ingatlanügyi Operatív
Csoport koordinálásával a szakterületüknek megfelelően a
Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) csoportfőnökei
és a HM főosztályvezetők végzik.
6. A feladat három ütemben kerül végrehajtásra.
a) I. ütem 2012. április 15–2012. május 15 (Előkészítés):
Az I. ütem fő feladatát a honvédelmi szervezetek átköl
tözésének megtervezése, az átcsoportosításban résztvevő
honvédelmi szervezetek „RÉSZLETES FELADATTERVEINEK” „ELHELYEZÉSI TERVEINEK” és „SZÁLLÍTÁSI ÜTEMTERVEINEK” kidolgozása képezi.
b) II. ütem 2012. május 02.–2013. március 01. (Végrehajtás):
A II. ütemben résztvevő honvédelmi szervezetek az
alábbi ütemezésben hajtják végre a feladataikat:
ba) az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD)
2012. május 2–18.;
bb) a HM Ei Zrt. 2012. május 7–2012. június 16.;
bc) az MH Katonai Közlekedési Központ (a továbbiak
ban: MH KKK) 2012. május 18.–2012. június 1.,
bd) az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban:
MH LEK) 2012. június 18.–2012. július 31.,
be) az MH Civil – Katonai Együttműködési és Lélektani
Műveleti Központ (a továbbiakban: MH CKELMK) 2012.
június 6–15.
bf) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal Haditechnikai Intézet (a továbbiakban: HM FHH HTI), a NATO Katona – Egészségügyi Kiválósági Központ (a továbbiakban:
NATO KEKK), az MH Honvédkórház Honvéd Közegészségügyi és Járványügyi Intézet (a továbbiakban: Honvédkórház KJI), az MH Honvédkórház Tudományos Kutató
Intézet (a továbbiakban: Honvédkórház TKI), a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum (a továbbiakban HM HIM)
Logisztikai Szakanyag Gyűjteménye és a HM HIM Haditechnikai Múzeuma 2012. szeptember 30.–2013. március 1.
A végrehajtás fő irányát a Budapest helyőrségben diszlokáló és a feladatban érintett szervezeteknek a kijelölt katonai objektumba történő végleges átcsoportosítása, a támogatási feladatok biztosítása képezi. A katonai szervezetek vezetői kiemelt figyelmet fordítanak a feladatok ütemezett, szervezett végrehajtására, a vezetés és irányítás folyamatos biztosítására, a fegyver-, lőszer-, minősített adatkezelési követelmények betartására, az alaprendeltetésből
adódó feladatok zavartalan végrehajtására, a munkafeltételek kialakítására.
c) III. ütem 2013. március 1.–2013. március 31. (Befejezés):
A befejezés fő feladatait az érintett katonai szervezetek
a katonai objektumokba történő végleges átcsoportosítását
követően, a munkafeltételek javítása, a vezetési-irányítási
rendszer kialakítása és megszilárdítása képezik.
7. Az intézkedésben meghatározott feladatok előkészítése és végrehajtása érdekében az MH TD:
a) végrehajtja az MH TD parancsnokság és törzs Salgótarjáni út 18. szám alatti objektumban elhelyezett teljes
személyi állományának és technikai eszközeinek, anyagi
készleteinek áttelepítését a Budapest, Budaörsi út 49–53.
szám alatti Petőfi Sándor laktanyában kijelölt épületekbe;
b) végrehajtja a Híradó és Informatikai Rendszer Főközpont, a Távközlési Főközpont, az Információvédelmi
Főnökség és a Frekvenciagazdálkodási Főnökség Salgótarjáni úti objektumban elhelyezett teljes személyi állományának és technikai eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését a HM-II. Budapest, Lehel utca 35–37 szám alatti
objektum kijelölt épületeibe;
c) javaslatot tesz a riasztási, szolgálati utaltsági rend
módosítására, valamint az objektumok őrlétszámaira és az
őrzésvédelmi technikai eszközök biztosítására a HVK
Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
HDMCSF) csoportfőnökének;
d) az MH KKK az MH CKELMK, valamint az MH
LEK által megküldött igények alapján, a rendelkezésre
álló erőforrások figyelembevételével megtervezi az áttelepítésre tervezett honvédelmi szervezetek híradó és informatikai szolgáltatásokkal valamint elhelyezési szakanyagokkal történő ellátását;
e) az átköltözéssel kapcsolatosan a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) részére 2012. május 15-ig felterjeszti a híradó és informatikai szolgáltatások módosítására, megszüntetésére, áthelyezésére, az eszközök bontására, valamint az MH tulajdonú távközlési kábelek további
felhasználására vonatkozóan összeállított szakmai javaslatot, amely tartalmazza az erőforrás igényeket is;
f) A HVK HIICSF intézkedése alapján
fa) biztosítja a költöző szervezetek által – a NATO
KEKK kivételével – igényelt híradó és informatikai szolgáltatásokat, a tudakozói adatbázisok frissítését;
fb) végrehajtja a bérelt távközlési szolgáltatások lemondását, áthelyezését, valamint tájékoztatja a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalt (a továbbiakban: HM FHH) a
kapcsolódó Bérleti és Üzemeltetési Szerződés módosítása
érdekében;
fc) végrehajtja a leürítésre kerülő objektumokban a híradó és informatikai szolgáltatások megszüntetésével
összefüggő híradó, informatikai és információbiztonsági
feladatokat;
fd) végrehajtja a leürítésre kerülő objektumokban üzemelő távbeszélő kapcsolóközpontok, szünetmentes áramellátó rendszerek, hálózati aktív eszközök, rack szekrények, valamint mikrohullámú berendezések tehermentesítés utáni szakszerű bontását, a hátrahagyott objektumok
rongálásmentes kiürítését;
g) a költözést végrehajtó honvédelmi szervezetek által
megküldött futárjárat igények alapján folyamatosan pontosítja a budapesti futárjáratrendet;
h) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal Infrastrukturális Igazgatósággal (a továbbiakban: HM FHH II) egyeztetést hajt végre az érintett honvédelmi szervezetekkel, a
Salgótarjáni úti objektumban visszamaradó épülettartozékok, épület felszerelések, valamint tárgyi eszközök visszahagyása vonatkozásában, különösen split-klímákkal,
szakipari fix telepítésű gépekkel kapcsolatban. Ezen eszközök visszahagyásáról, külön jegyzéket készítenek és
felterjesztik jóváhagyásra a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM HVF) részére;
i) a Salgótarjáni úti objektumban lévő selejt és inkurrens
anyagokat az MH TD szakállománya 2012. június 15-ig
felméri, amelyről az összeállított jegyzéket az elhelyezési,
valamint a logisztikai szakanyagok vonatkozásában az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) részére felterjeszti, majd ezen anyagokat 2012.
június 30-ig beszállítja a központi raktárakba;
j) együttműködve a HM FHH II-vel felkészül a Salgótarjáni úti objektumban hátrahagyott ingóságok vagyonkezelői jogának átadására.
8. A HM Ei Zrt. az intézkedésben foglalt feladatok végrehajtása érdekében:
a) végrehajtja a Soroksári út 152. szám alatti objektumban elhelyezett irodai személyi állományának és technikai
eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését a Salgótarjáni úti objektumban kijelölt épületekbe az MH TD kiköltözését követően;
b) végrehajtja a Soroksári úti objektum műhelyeiben,
raktáraiban elhelyezett teljes személyi állományának és
technikai eszközeinek, anyagi készleteinek, valamint a
diszpécser szolgálat áttelepítését a Budapest, Zách utca 6.
szám alatti objektumban kijelölt épületekbe;
c) a HM FHH II-vel együttműködve egyeztetést hajt
végre az érintett honvédelmi szervezetekkel, a Soroksári
úti objektumban visszamaradó épülettartozékok, épület
felszerelések, valamint tárgyi eszközök visszahagyása vo
natkozásában, különösen a split-klímákkal, szakipari fix
telepítésű gépekkel kapcsolatban. Ezen eszközök visszahagyásáról, külön jegyzéket készítenek és felterjesztik jóváhagyásra a HM HVF részére.
9. Az MH ÖHP:
a) biztosítja és koordinálja az alárendeltségébe tartozó
MH KKK, MH CKELMK, MH LEK érintett személyi állományának és technikai eszközeinek, anyagi készleteinek
áttelepítését;
b) intézkedik az MH 43. Nagysándor József Híradó és
Vezetéstámogató Ezred felé az MH LEK Budapest, Lehel
utca 41. szám alatti objektumban elhelyezésre kerülő szervezetek ellátásához szükséges híradó, informatikai és információbiztonsági feladatok végrehajtására.
10. Az MH KKK:
a) végrehajtja az MH KKK Salgótarjáni úti objektum
ban elhelyezett teljes személyi állományának és technikai
eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését a Soroksári
úti objektum kijelölt épületeibe;
b) összeállítja és az MH TD részére megküldi a Soroksári úti objektumban elhelyezésre tervezett személyi állomány névjegyzékét, híradó és informatikai felhasználói
igényét, az MH ÖHP által jóváhagyott és a HM FHH II-vel
egyeztetett elhelyezési tervét, és a futárjárat módosítási
igényüket május 15-ig;
c) biztosítja az igényeknek megfelelően a rendelkezésre
álló erőforrások figyelembe vételével a szállító eszközöket
az áttelepítésre kerülő MH ÖHP alárendelt szervezetei részére;
d) folyamatosan üzemelteti a központi diszpécser szolgálatot az MH szállítási feladatainak operatív irányítása
érdekében.
11. Az MH CKELMK:
a) végrehajtja a Salgótarjáni úti objektumban elhelye
zett teljes személyi állományának és technikai eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését a Soroksári úti objektumban a számára kijelölt épületekbe;
b) összeállítja és az MH TD részére megküldi a Soroksári úti objektumban elhelyezésre tervezett személyi állomány névjegyzékét, híradó és informatikai felhasználói
igényét, az MH ÖHP által jóváhagyott és a HM FHH II-vel
egyeztetett elhelyezési tervét, és a futárjárat módosítási
igényüket május 15-ig.
12. Az MH LEK:
a) végrehajtja az MH LEK Illatos úti objektumban elhe
lyezett technikai eszközeinek, anyagi készletinek áttelepítését a Soroksári úti, az Újszász utcai és a kalocsai objektumban kijelölt raktár épületekbe;
b) végrehajtja a kodifikációs részleg Szilágyi Erzsébet
fasor 20. szám alatti objektumban elhelyezett teljes személyi állományának és technikai eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését MH LEK Lehel utcai objektumában kijelölt épületeibe a HM FHH HTI- szervezetével egy időben a szükséges feltételek megteremtését követően;
c) az MH ÖHP által jóváhagyott terv alapján végrehajtja
a Soroksári úti objektumban elhelyezett, az ellátási folyamatban rendszeresen nem használt egyes elhelyezési
anyagok áttelepítését MH LEK nyírtelki objektumában kijelölt raktárépületeibe;
d) felméri az Illatos úti objektumban lévő selejt és inkurrens anyagokat 2012. június 15-ig, amelyről az összeállított jegyzéket az elhelyezési, valamint a logisztikai szakanyagok vonatkozásában az MH ÖHP részére felterjeszti,
majd ezen anyagokat 2012. július 31-ig beszállítja a kalocsai inkurrencia raktárakba;
e) végrehajtja a HM HIM igazgatója szakmai felügyeletével az MH LEK Lehel utcai objektumában elhelyezett
HM HIM Logisztikai Szakanyag Gyűjtemény áttelepítését
a Kassák Lajos út 61. szám alatti nőtlenszálló objektumában kijelölt helyiségeibe a szükséges feltételek megteremtését követően.
13. Az MH Honvédkórház:
a) biztosítja a NATO KEKK Szilágyi Erzsébet fasori
objektumban elhelyezett teljes személyi állományának és
technikai eszközeinek, anyagi készleteinek elhelyezését
az MH Honvédkórház Róbert Károly körúti objektumában
kijelölt épületébe a szükséges feltételek megteremtését követően;
b) felkéri a NATO KEKK igazgatóját az MH Honvédkórház a Róbert Károly körúti objektumában elhelyezésre
tervezett személyi állomány névjegyzékének, híradó és informatikai felhasználói igényének, elhelyezési tervének
összeállítására, és az MH Honvédkórház részére történő
megküldésére;
c) felkéri a NATO KEKK igazgatóját az átköltözési feladatok érdekében történő adatszolgáltatásra;
d) végrehajtja a Honvédkórház KJI Gyáli úti objektumban elhelyezett teljes személyi állományának és technikai
eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését az MH
Honvédkórház Róbert Károly körúti objektumában kijelölt
irodáiba a szükséges feltételek megteremtését követően;
e) végrehajtja a Honvédkórház TKI Szilágyi Erzsébet
fasori objektumban elhelyezett teljes személyi állományának és technikai eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését az MH Honvédkórház Róbert Károly körúti objektumban kijelölt épületeibe a szükséges feltételek megteremtését követően;
f) összeállítja és az MH TD részére megküldi az elhelyezésre tervezett szervezetek honvédelmi feladatokkal
összefüggő híradó és informatikai felhasználói igényét, és
a futárjárat igényét május 15-ig.
14. A HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal:
a) a felmerülő kiadások elkülönítése érdekében cím
rendkódot hoz létre.
b) az érintett honvédelmi szervezetek által megküldött
igények alapján előterjesztést állít össze a honvédelmi miniszter úr részére, melynek jóváhagyását követően a szükséges előirányzatok az elszámolt teljesítéseknek megfelelően kerülnek a szervezetek részére biztosításra.
15. A HM FHH:
a) végrehajtja a HM FHH HTI Szilágyi Erzsébet fasori
objektumban elhelyezett személyi állományának és technikai eszközeinek, anyagi készleteinek áttelepítését az
MH LEK Lehel utcai objektumban kijelölt épületeibe a
szükséges feltételek megteremtését követően. A speciális
rendeltetésű laboratórium és műszeres egységek áttelepítése külön intézkedésben kerül szabályozásra;
b) végrehajtja a HM HIM igazgatója szakmai felügyeletével a Szilágyi Erzsébet fasori objektumban elhelyezett,
HM HIM Haditechnikai Múzeuma áttelepítését a Kassák
Lajos úti nőtlenszálló objektumában kijelölt helyiségekbe
a szükséges feltételek megteremtését követően;
c) összeállítja és az MH TD részére megküldi az áttelepítésre tervezett személyi állomány névjegyzékét, híradó
és informatikai felhasználói igényét és a futárjárat módosítási igényét május 15-ig.
d) a kiürítésre kerülő objektumok kivonásának érdekében előkészíti a Szolgáltatási Szerződés módosítását;
e) a Soroksári úti objektumokban megteremti az átköltöző honvédelmi szervezetek alapvető működési feltételeit, oly módon, hogy a biztonságtechnikai rendszerek hibaelhárításai és üzemzavarai megszüntetése a fennálló Szolgáltatási Szerződés keretei között kerüljön végrehajtásra
különösen az információvédelmi helyiségek, úgy, mint
NIAR helyiség, ügyvitel, irattár, szerver terem, rejtjelzőés elektronikus információ feldolgozó helyiség, a zárt és
védett körletek, fegyver-lőszertároló helyiségek, fizikai
védelmének kialakítására;
f) a beérkező igények alapján, a szükséges rakodó munkaerőt a HM FHH II az érvényben lévő Szolgáltatási Szerződés keretében megrendeli a HM Ei Zrt.-től, amelynek
teljesítés igazolását az érintett honvédelmi szervezet képviselője hajtja végre;
g) az MH TD tájékoztatása alapján módosítja a híradó
informatikai szolgáltatásokhoz kapcsolódó bérleti és üzemeltetési szerződéseket;
h) az MH ÖHP-val együttműködve összeállítja az diszlokációval kapcsolatos felújítási, karbahelyezési igényeket, melyhez szükséges költségigényt a 34. pontban meghatározott rendben felterjeszti.
16. A HVK HDMCSF csoportfőnöke intézkedik az átcsoportosítás utáni állapotnak megfelelően a hadrend, valamint az érintett ügyeleti szolgálatok és a technikai riasztási rendszer vonatkozásában az érvényben lévő szabályzók módosítására.
17. A HVK HIICSF csoportfőnöke intézkedik a híradó
és informatikai szolgáltatások biztosítására, a kiszolgáló
eszközök, rendszerek, kábelek bontására, áttelepítésére,
átalakítására.
18. Az MH KKK, az MH CKELMK, az MH LEK, az
MH Honvédkórház a részletes feladatterveiket, szállítási
ütemterveiket 2012. május 15-ig jóváhagyásra szolgálati
úton a HVK LOGCSF-ségen keresztül felterjesztik a Honvéd Vezérkar főnökének.
19. A HM FHH a részletes feladattervét szállítási ütemtervét 2012. május 15-ig szolgálati úton jóváhagyásra felterjeszt a HM közigazgatási államtitkár részére.
20. Az átköltözésben érintett honvédelmi szervezetek
összeállítják és az MH TD részére megküldik a jelenlegi
elhelyezési területükön meglévő megszüntethető, vagy az
új elhelyezési helyre áthelyezendő bérelt híradó informatikai szolgáltatások listáját.
21. A híradó és informatikai szolgáltatásokat az átköltözések teljes időszaka alatt biztosítani kell. A szolgáltatások átcsoportosítására, csökkentésére vagy megszüntetésére csak az átköltözési feladat végrehajtásának ütemében
kerülhet sor.
22. Az új elhelyezési objektumokban az igényelt híradó
és informatikai szolgáltatások elsődlegesen a meglévő
eszközpark, a bontásra-áttelepítésre kerülő eszközök,
vagy a raktári készletek felhasználásával kerülnek biztosításra.
23. A szervezetek egyik objektumból másik objektumba történő átköltözése esetén MH távbeszélő-hívószámhordozás nem biztosítható. Az átköltözésben érintett szervezetek által megküldött igények szerint, az új elhelyezésre kijelölt objektumokban üzemelő hírközpontokról, az ott
meglévő számmezőkből kerülnek új hívószámok kiosztásra a felhasználók részére.
24. A megszűnő biztonsági területek működési engedélyének visszavonását – a minősített adatkezelő szervezet
vezetőjének – kell kezdeményezni a kiürítést követően. A
NATO minősített adat tárolására, illetve elektronikus feldolgozására kijelölt helyszínek akkreditációját – a minősített adatkezelő szervezet vezetőjének – kell kezdeményezni, a nemzeti minősített adat felhasználására kijelölt helyiségek elektronikai védelmét ki kell építeni. A szervezetek
biztonsági szabályzatait az új helyszíneknek (körülményeknek) megfelelően át kell dolgozni.
25. A biztonsági tárolókat az új helyszínekre át kell telepíteni. A tárolók kódjait alaphelyzetbe kell állítani, a használatban lévő, a tartalék és a kódállító kulcsokat a tárolókkal együtt kell szállítani.
26. A visszamaradó mechanikai biztonsági berendezések, így különösen a biztonsági ajtók és a nyitható ablakrácsok kódjait alaphelyzetbe kell állítani, a használatban
lévő, a tartalék és a kódállító kulcsokat a biztonsági vezetők a létesítmény üzemeltetéséért felelős személynek jegyzéken át kell adni.
27. A visszamaradó elektronikus biztonsági berendezések kódjait alaphelyzetbe kell állítani, a kódokat és az üzemeltetési dokumentációt, különösen az üzemeltetési utasí
tást és a műszaki leírást a létesítmény üzemeltetéséért felelős személynek jegyzéken át kell adni.
28. A beléptető rendszer vezérlőgéppel rendelkező diszlokáló katonai szervezetek a vezérlőgépet – amennyiben
az új helyszínen nem került még kiépítésre beléptető rendszer – át kell telepíteni, vagy a HM-II. objektum III. épület
7. emeleti beléptető-rendszer felügyeleti központba a szervezet vezetőjének be kell szállíttatni.
29. A fényképes jelszámos belépési engedélyek és a
személyhez nem kötött proximity kártyák nyilvántartását
pontosítani kell, szükség esetén az átjelentéseket végre
kell hajtani. Proximity kártyát és belépési engedélyt az objektumokban hátrahagyni tilos.
30. Amennyiben megállapodás másként nem rendelkezik, a videokamerákat le kell szerelni, és az MH LEK raktárába be kell szállítani.
31. Az őrzésvédelmi rendszereken tárolt adatokat törölni kell.
32. A fel nem sorolt biztonságtechnikai eszközöket a létesítmény üzemeltetéséért felelős személynek jegyzéken
át kell adni.
33. A költözésben érintett honvédelmi szervezetek a feladatok végrehajtását követő 15. napig a szolgálati út betartásával jelentést tesznek a feladat végrehajtásáról az Ingatlanügyi Operatív Csoport részére.
34. Az érintett honvédelmi szervezetek összeállítják a
diszlokációval kapcsolatosan felmerülő, a költségvetésükben forrással nem rendelkező kiadásaikat. A pótelőirányzat igényeiket a 2012. évi intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló HM körlevél szerinti formátumban 2012. május
15-ig felterjesztik a HM közigazgatási államtitkár, mint az
Ingatlanügyi Operatív Csoport vezetője részére.
35. A tényleges végrehajtásba bevont honvédelmi szervezetek vezetői figyelembe véve a feladat végrehajtásának
időtartamát áttervezik a szervezetük előtt álló feladataikat
a szükséges mértékben.
36. Az áttelepítésben érintett honvédelmi szervezetek a
gazdaságosság szem előtt tartásával a szállítási feladatok
végrehajtása érdekében a HM szervek az MH TD, az MH
ÖHP alárendelt szervezetei az MH KKK részére szállítási
igényeiket, az anyagrakodáshoz szükséges rakodóerő
szükségletet a HM FHH II részére küldik meg a feladat
végrehajtás előtt két héttel.
37. Az átköltözésben érintett honvédelmi szervezetek
elsősorban a jelenleg használatukban lévő mobiliákat, különösen bútor, berendezési és egyéb használati tárgyaikat
használják fel az új elhelyezési körletük berendezéséhez.
Az érintett honvédelmi szervezetek szükség esetén felmérik és az MH ÖHP részére megküldik a honvédelmi szervezetek működéséhez szükséges szakanyag igényüket. Az
MH ÖHP figyelemmel a 2012. évi költségvetési lehetőségeire valamint a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél
biztosításához szükséges további intézkedésekről szóló
1036/2012. Korm. határozatban leírtakra, intézkedik azok
biztosítására.
38. Az MH TD felkészül a Soroksári úti objektumban
étkezde működtetésére 2012. október 1-jétől, melynek – a
már elvégzett előzetes felmérések alapján – elgondolását
2012. június 15-ig felterjeszti a HVK LOGCSF csoportfőnökének.
39. A Soroksári úti objektumban az objektum parancsnoki feladatokat az MH KKK parancsnoka 2012. július
15-től veszi át.
40. Az érintett honvédelmi szervezetek vezetői a szükséges mértékben intézkedjenek a szakfeladatok végrehajtására.
41. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba és
2013. március 31-én hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár