text:
14/2013. (IV. 24.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényre, a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvényre, az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletre, az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletre figyelemmel, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a döntési eljárásokról – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a következő utasítást adom ki.
1. Az utasítás hatálya 1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetésének tervezésére, teljesítésére,
valamint gazdálkodására.
2. Az Igazgatás költségvetésének szerkezete 2. § (1) A  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetési cím (a továbbiakban: Igazgatás), mint központi
költségvetési szerv költségvetése két részegységre tagozódik. Tartalmazza az  intézmény működéséhez kötődő
kiadásokat és bevételeket, mint a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési költségvetését
(a  továbbiakban: Szervezeti és Működési költségvetés) és a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) közfeladatai ellátásával kapcsolatos kiadásoknak és bevételeknek az  Igazgatás költségvetésében
megtervezett előirányzatait (a továbbiakban: Szakmai Programok költségvetése).
(2) A Szervezeti és Működési költségvetés és a Szakmai Programok költségvetése között év közben átcsoportosításra
– a miniszter által átruházott hatáskörben – a közigazgatási államtitkár jogosult a gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkár (a továbbiakban: gazdasági helyettes államtitkár) javaslatára.
3. Az előirányzatok tervezésének feladatai 3. § (1) A költségvetési tervezési irányelvekkel, valamint a szakmai követelményekkel összhangban – az érintett szervezeti
egységek bevonásával – az  Igazgatás kiemelt előirányzatainak költségvetési javaslatát a  Gazdálkodási Főosztály
(a továbbiakban: GF) állítja össze, amelyhez a Szakmai Programok költségvetésére vonatkozó javaslatot a Költségvetési
Főosztály (a továbbiakban: KF) készíti el és küldi meg a GF részére.
(2) A központi költségvetésről szóló törvény alapján – a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF javaslata
alapján – a GF készíti el az Igazgatás kincstári költségvetését.
(3) A központi költségvetésről szóló törvény elfogadását követően – a közigazgatási államtitkár egyetértése mellett –
a  gazdasági helyettes államtitkár javaslatot terjeszt elő a  miniszter részére az  Igazgatás költségvetésének a  2.  §
(1) bekezdése – azon belül egyes jogcímek, felhasználási célok, feladatok – szerinti felosztására.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti javaslatra vonatkozó döntésében a  miniszter meghatározza – a  GF javaslatára a  Szervezeti
és Működési költségvetés, a  KF javaslatára a  Szakmai Programok költségvetése – részletes, felhasználási célok és
keretgazdák szerinti felosztását.
(5) A (3) bekezdés szerinti felosztásra alapozott és a 2. § (1) bekezdésében foglalt szerkezeti tagolás figyelembe vételével
az Igazgatás elemi költségvetését – a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF javaslata alapján – a GF
készíti el, melyet – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Ávr.) 173.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszter által átruházott hatáskörben a  közigazgatási
államtitkár hagy jóvá.
4. A Szervezeti és Működési Költségvetés előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
4. § A Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a kiemelt előirányzatokon belül felhasználási célokra felosztott
és jóváhagyott előirányzati keretek felett a  közigazgatási államtitkár rendelkezik, az  Ávr. 53.  § (1)  bekezdésében
szabályozott felhasználások esetében a keret felett – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 36. § (2) bekezdése tekintetében összeghatár nélkül, minden egyéb esetben a 9. § (4) bekezdése figyelembevétele
mellett – a gazdasági helyettes államtitkár rendelkezik.
5. § (1) A kötelezettségvállalás eljárási rendje az általános előírásoktól eltérően alakul minden olyan előirányzat felhasználása,
kezelése esetében, ahol külön miniszteri utasítás, jelen utasítás rendelkezéseitől eltérően rendelkezik. Különös eljárási
szabályokat tartalmaz:
a) szerződéskötési,
b) az ideiglenes külföldi kiküldetésekről szóló,
c) a minisztérium reprezentációs, valamint a protokoll kiadásokról szóló,
d) a fordítási feladatok ellátásáról, valamint a tolmácsolási feladatok ellátásáról szóló,
e) a kincstári VIP kártya kiadásáról és használati rendjéről szóló
utasítás.
(2) A  minisztérium létszámának és a  rendszeres személyi juttatások, valamint a  külső személyi juttatások
kötelezettségvállalásának analitikus nyilvántartását a  Személyügyi és Igazgatási Főosztály (a továbbiakban: SZIF)
közszolgálati nyilvántartási rendszere biztosítja.
(3) Az  egyes szervezeti egységeknél a  minisztérium éves személyi juttatás költségvetése terhére szakmai gyakorlatot
végzők, ösztöndíjasok foglalkoztatását, megbízási szerződés megkötését a közvetlen szakmai vezető kezdeményezi,
és a  SZIF előterjesztése alapján – a  felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár egyetértésével – a  GF pénzügyi
ellenjegyzését követően a  közigazgatási államtitkár engedélyezi. A  szakmai gyakorlatot végzők, ösztöndíjasok
szerződését és a megbízási szerződéseket a közigazgatási államtitkár írja alá.
(4) A belföldi kiküldetést – az utazás módját is figyelembe véve – a szervezeti egység vezetője mint kiküldő a gazdasági
helyettes államtitkárnál kezdeményezi a „Belföldi kiküldetési utasítás és költségelszámolásáról szóló nyomtatvány”
aláírásával.
(5) A gazdasági helyettes államtitkár engedélyezheti a saját személygépkocsi igénybevételét hivatalos külföldi és belföldi
út esetén, abban az  esetben, ha a  személygépkocsi érvényes CASCO biztosítással rendelkezik. Ezzel egyidejűleg
az  1.  mellékletben foglalt formanyomtatványt kell kitölteni és aláírni, valamint a  gépkocsira és az  útra vonatkozó
adatokat megadni. Saját személygépkocsi igénybevételét utólagosan nem lehet engedélyezni.
(6) Saját személygépkocsi hivatalos célra csak abban az  esetben vehető igénybe, ha a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) hivatali gépkocsit nem tud biztosítani. Hivatali gépkocsi
a  Főigazgatóság Ellátási Portálon elérhető „Gépjármű üzemeltetés > Kulcsos személygépkocsi használat” oldalról
letölthető, megfelelő formanyomtatvány kitöltésével igényelhető, melyet a Főigazgatósághoz faxon kell eljuttatni.
(7) Saját személygépkocsi igénybevételével megvalósult belföldi kiküldetés esetén – az  1.  mellékletben foglalt
formanyomtatványnak a  kiküldött általi kitöltését és aláírását követően – az  Igazgatási Pénzügyi Osztály végzi el
az  üzemanyagköltség kiszámítását. A  költségtérítés folyósítása – a  kiküldetéssel járó egyéb költségekkel együtt –
a kiküldött egyéni számlájára átutalással történik.
5. A Szakmai Programok költségvetése előirányzatai felhasználásának sajátos szabályai
6. § (1) A Szakmai Programok költségvetése tartalmazza a Szakmai Programok előirányzatait, amelyek felhasználása felett
a felügyeletet gyakorló államtitkárok és a miniszter (a továbbiakban: felügyeletet gyakorló felső vezető) rendelkezik,
valamint a Szakmai Programok Miniszteri Keret előirányzatát és a Szakmai Programok Évközi Tartalékát. A Szakmai
Programok Évközi Tartalékának felhasználásáról a  7.  § (3)–(4)  bekezdése szerinti eljárási rendben a  miniszter által
átruházott hatáskörben a közigazgatási államtitkár dönt.
(2) A  3.  § (3)  bekezdése szerinti döntéshez a  gazdasági helyettes államtitkár bemutatja az  egyes feladatoknak
a keretgazdák által elkészített és a felügyeletet gyakorló felső vezetők által jóváhagyott felhasználási tervét.
(3) A felhasználási terv tartalmazza a Szakmai Programok előirányzataihoz kapcsolódó feladatok részletes ismertetését,
az előirányzatok felhasználási céljait, a feladatok megvalósításának forrásigényét.
(4) A  felügyeletet gyakorló felső vezető a  részére megállapított Szakmai Programok előirányzatai között tárgyév
október 20-ig átcsoportosítást hajthat végre feladatváltozás esetén, vagy ha az adott Szakmai Program előirányzatain
megtakarítás keletkezik. Az  átcsoportosítás iránti javaslatot a  gazdasági helyettes államtitkár részére előzetes,
pénzügyi szempontú véleményezésre kell megküldeni. A  felügyeletet gyakorló felső vezető a  gazdasági helyettes
államtitkár egyetértése esetén dönt az  átcsoportosításról és a  döntésről szóló dokumentáció megküldésével
tájékoztatja a gazdasági helyettes államtitkárt.
(5) A  Szakmai Programok előirányzatai között tárgyév október 20-ig történő átcsoportosításra feladatváltozás esetén
kerülhet sor, vagy ha az adott Szakmai Program előirányzatán megtakarítás keletkezik. Az átcsoportosítás az érintett
felügyeletet gyakorló felső vezetők egyetértése alapján történik. Az  átcsoportosítást az  átadó előirányzat szakmai
keretgazdája kezdeményezi. Az  átcsoportosításra vonatkozó javaslatot a  gazdasági helyettes államtitkár részére
előzetes, pénzügyi szempontú véleményezésre meg kell küldeni. A felügyeletet gyakorló felső vezetők a gazdasági
helyettes államtitkár egyetértése esetén jóváhagyják az  átcsoportosításra vonatkozó javaslatot és erről az  átadó
a jóváhagyott dokumentum másolatának megküldésével tájékoztatja a gazdasági helyettes államtitkárt.
(6) Ha a  (4)–(5) bekezdés alapján kezdeményezett átcsoportosítással a gazdasági helyettes államtitkár nem ért egyet,
akkor az  átcsoportosításról a  gazdasági helyettes államtitkár előterjesztésében – a  miniszter által átruházott
hatáskörben – a közigazgatási államtitkár dönt.
(7) Tárgyév október 31-én a  Szakmai Programok kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatait (a továbbiakban:
szabad előirányzat) – a  Szakmai Programok Miniszteri Keret előirányzata kivételével – a  KF átvezeti a  Szakmai
Programok Évközi Tartaléka előirányzat javára. A szabad előirányzat meghatározása során a 10. § szerinti pénzügyi
ellenjegyzéssel rendelkező kötelezettségvállalások állományát nem kell figyelembe venni.
(8) A Szakmai Programok költségvetésén belül új előirányzat létrehozását a szakmailag illetékes államtitkár javaslatára
a  közigazgatási államtitkár – a  KF előterjesztése alapján, a  gazdasági helyettes államtitkár véleményének
ismeretében – engedélyezi.
(9) A (4)–(5) és a (7) bekezdés szerinti átcsoportosításokról, valamint a (8) bekezdés szerinti új előirányzat létrehozásáról
a KF adatot szolgáltat az Intézményfelügyeleti és Számviteli Főosztály (a továbbiakban: ISZFO) részére.
7. § (1) A  Szakmai Programok költségvetése előirányzatainak szabályszerű felhasználásáért, azok kezelésének jelen
utasításban meghatározott feladatai ellátásáért az  előirányzat szakmai keretgazdája (a továbbiakban: szakmai
keretgazda) felel. A szakmai keretgazdák és a felügyeletet gyakorló vezetők kijelölését a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatának cél szerinti felhasználásáért az adott előirányzat felett szakmai
felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár, kabinetfőnök felel.
(3) A Szakmai Programok Évközi Tartaléka előirányzat felhasználására irányuló forrásigényt (a továbbiakban: forrásigény)
a szakmai keretgazda a KF részére küldi meg. A forrásigényt részletesen indokolni és ahhoz a vonatkozó dokumentációt,
valamint a  3.  melléklet szerinti igénylőlapot csatolni kell. Forrásigény legkésőbb október 30-ig nyújtható be a  KF
részére.
(4) A megküldött forrásigények alapján a KF – a gazdasági helyettes államtitkár egyetértésével – a Szakmai Programok
Évközi Tartaléka előirányzat felhasználására irányuló javaslatot – az Ávr. 41. § (4) bekezdése szerinti esetben, az Áht.
37. § szerinti pénzügyi ellenjegyzést követően – a közigazgatási államtitkár elé terjeszti döntésre.
(5) A  (4) bekezdés szerinti javaslatról a közigazgatási államtitkár legkésőbb tárgyév november 15-ig dönt. A döntését
követően a KF értesíti az igénylőt, és gondoskodik a döntés végrehajtásáról.
(6) A  Szakmai Programok Miniszteri Keret előirányzatának terhére a  miniszter engedélyezhet átcsoportosítást.
Az  átcsoportosítás iránti igényhez részletes indokolást és a  3.  melléklet szerinti igénylőlapot kell csatolni.
Az  átcsoportosítás miniszteri döntésre történő előterjesztése és a  döntés végrehajtása a  (3)–(5)  bekezdés szerinti
eljárási rendben történik.
(7) Az  (5)  bekezdés szerinti döntésről és a  (6)  bekezdés szerinti átcsoportosításokról a  KF adatot szolgáltat az  ISZFO
részére.
8. § Az  éves költségvetési törvényben az  Igazgatás részére megállapított támogatás Magyar Államkincstár által
rendelkezésre bocsátott összegéből a 3. § (3) bekezdése szerinti miniszteri döntés arányában a Szakmai Programok
költségvetésére jutó támogatás összegét a  jóváírást követő 5 munkanapon belül a  GF átutalja az  NFM Szakmai
programok előirányzat felhasználási keretszámlájára (a továbbiakban: Szakmai Programok keretszámla).
6. Kötelezettségvállalás 9. § (1) A  minisztérium nevében kötelezettséget vállalni a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével, kizárólag a  10.  § szerinti
pénzügyi ellenjegyzést követően és írásban lehet.
(2) Előzetes írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges az Ávr. 53. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben. Ezeket
a kötelezettségvállalásokat a benyújtott számla, kifizetést elrendelő, igazoló dokumentum alapján kell nyilvántartásba
venni a (9) bekezdés szerint.
(3) Az Igazgatás tekintetében kötelezettségvállalásra jogosult:
a) A Szervezeti és Működési költségvetés vonatkozásában:
aa) a nettó 10 millió forintot el nem érő érték esetén – a 4. § (1) bekezdése figyelembe vétele mellett –
a gazdasági helyettes államtitkár,
ab) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok összegéig – a gazdasági helyettes
államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár.
b) A Szakmai Programok költségvetése előirányzatai vonatkozásában:
ba) nettó 25 millió forint értékhatárig a szakmai felügyeletet gyakorló helyettes államtitkár, kabinetfőnök,
bb) nettó 100 millió forint értékhatárig a felügyeletet gyakorló felső vezető azzal, hogy a nettó 50 millió
forintot meghaladó kötelezettségvállaláshoz a közigazgatási államtitkár egyetértése szükséges,
bc) értékhatár nélkül – legfeljebb a rendelkezésre álló előirányzatok erejéig – a miniszter a közigazgatási
államtitkár véleményének a kikérésével.
 (4) A  (3)  bekezdés aa), ba) és bb)  pontjaiban rögzített értékhatárhoz kötöttség ügyletenkénti kötelezettségvállalásra
vonatkozik. A  kötelezettségvállalás összességében nem haladhatja meg az  éves költségvetésben jóváhagyott
előirányzatot.
(5) A  kötelezettségvállaló felel a  közbeszerzésekről szóló törvényben, a  kapcsolódó jogszabályokban, a  minisztérium
beszerzéseinek szabályozásáról szóló utasításban, valamint a  minisztérium szerződései megkötésének és
nyilvántartásának szabályairól szóló utasításban (a továbbiakban: szerződéskötési utasítás) foglaltak betartásáért,
a kötelezettségvállalás tartalmáért, összegéért.
(6) A  kötelezettségvállalás ügyviteli folyamatát, továbbá a  folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat
a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
(7) Tárgyévi fizetési kötelezettség az adott célra, jóváhagyott kiadási előirányzatok összegéig – a saját bevételek teljesülési
ütemére is figyelemmel – vállalható.
(8) Több év vagy a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére kötelezettségvállalásra a  költségvetési évet
követő három évben az Áht. 36. § (4) bekezdése, valamint az Ávr. 46. § (2) bekezdése és 48–49. §-a szerint vállalható
kötelezettség. Éven túli kötelezettségvállalást a kötelezettségvállalásra jogosult vezető kezdeményezésére – az Ávr.
48. § (2) bekezdésében foglalt kivételek figyelembe vétele mellett – a szakmai felügyeletet gyakorló vezető, valamint
a gazdasági helyettes államtitkár és a közigazgatási államtitkár egyetértésével a miniszter engedélyezhet.
(9) A kötelezettségvállalást, illetve a követelés-előírást tartalmazó aláírt érvényes okmányok egy példányát – szerződések
esetében a  szerződésnek a  minisztériumot illető eredeti példányát a  szerződéskötési utasításban foglaltaknak
megfelelően – nyilvántartásba vételre a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF Igazgatási Pénzügyi
Osztálya, a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF Fejezeti Pénzügyi Osztálya részére öt munkanapon
belül, de legkésőbb a kifizetés engedélyezéséig meg kell küldeni.
(10) A  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF Igazgatási Pénzügyi Osztályának, a  Szakmai
Programok költségvetése tekintetében a  KF Fejezeti Pénzügyi Osztályának vezetője integrált gazdálkodási
rendszer keretében gondoskodik a  kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartásának naprakész vezetéséről.
Az analitikus kötelezettségvállalási nyilvántartásnak tartalmaznia kell az előirányzat összegét évenkénti bontásban
szakfeladatonként, a  kötelezettségvállalások kiadási jogcímek szerinti felsorolását, a  kötelezettségvállalások
halmozott összegét, a  pénzügyileg teljesített, illetőleg a  még nem teljesített kötelezettségvállalások állományát,
a szabad keretet, a kötelezettségvállalás azonosítóját, jogcímét, forint összegét, bejegyzésének dátumát, a keretgazda
megnevezését, a kötelezettségvállaló nevét, a fizetési kötelezettség várható időpontját, a kötelezettség teljesítésének
időpontját.
(11) A kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartását havonta egyeztetni kell a főkönyvi nyilvántartással és a Magyar
Államkincstár által készített havi adatszolgáltatással. A GF Igazgatási Pénzügyi Osztály, valamint a KF Fejezeti Pénzügyi
Osztály vezetői kijelölik az egyeztetésért felelős pénzügyi keretgazdákat név szerint, és meghatározzák az egyeztetés
dokumentálásának módját. Az  előzőekben foglaltakat (felelősség, dokumentálás módja) az  érintettek munkaköri
leírása tartalmazza.
(12) A  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok tekintetében a  KF köteles
gondoskodni a dologi, felhalmozási kiadásokat, valamint az államháztartáson kívülre átadott pénzeszközöket terhelő
kötelezettségvállalásoknak a Magyar Államkincstárhoz történő egyedi bejelentéséről.
(13) A tárgyévben vállalt, de a következő évek előirányzatait terhelő, bruttó 5 millió forintot elérő összegeket 5 napon belül
kell a Kincstárhoz bejelenteni.
7. Pénzügyi ellenjegyzés 10. § (1) A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére az Áht. 37. §-a, valamint az Ávr. 55. § (1) bekezdése alapján a gazdasági
helyettes államtitkár vagy az általa a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF vezetőjének javaslatára,
a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF vezetőjének javaslatára – az Ávr. 55. § (3) bekezdésére, valamint
60. §-ára figyelemmel – írásban kijelölt személy jogosult.
(2) Írásbeli pénzügyi ellenjegyzés nélkül – az Ávr. 53. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – az Igazgatás költségvetését
terhelő gazdasági kihatású kötelezettség – ideértve a SZIF által kötött szerződéseket is a kormánytisztviselői, valamint
munkavállalói jogviszonyt rendező szerződések kivételével – nem vállalható, követelés nem teljesíthető.
(3) Az éves költségvetési előirányzatok 3. § (3) bekezdésében foglaltak szerinti felosztásának jóváhagyását megelőzően,
a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére a gazdasági helyettes államtitkár egyedi engedélyével kerülhet sor.
8. Szakmai teljesítésigazolás 11. § (1) Pénzforgalmat csak a szakmai teljesítés igazolása alapján lehet érvényesíteni. A szakmai teljesítés igazolására jogosult
személyt – a kötelezettségvállalás dokumentumában – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető jelöli ki. A szakmai
teljesítést írásban kell igazolni.
(2) A Magyarországi Régiók Brüsszeli Képviseletének működtetésével kapcsolatos kifizetések engedélyezésére, valamint
teljesítésigazolásra jogosult személyeket egyedi miniszteri kijelölés tartalmazza.
(3) A Végrehajtási Operatív Program (a továbbiakban: VOP) terhére megvalósuló kifizetések engedélyezésére, valamint
teljesítés igazolására történő kijelölést a 4. melléklet tartalmazza.
(4) A  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében – az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt esetek kivételével – szakmai
teljesítésigazolásra a  közigazgatási államtitkár kötelezettségvállalása esetén a  gazdasági helyettes államtitkár,
a gazdasági helyettes államtitkár kötelezettségvállalása esetén pedig a GF vezetője jogosult.
(5) A  teljesítésigazolás folyamatát, részletes eljárási rendjét – tekintettel az  Ávr. 57–58.  §-ában foglalt előírásokra –,
továbbá a folyamat során alkalmazandó formanyomtatványokat a szerződéskötési utasítás tartalmazza.
9. Érvényesítés 12. § (1) Az érvényesítésre jogosult személyek kijelölése a 10. § (1) bekezdése szerint történik.
 (2) A teljesítésigazolás alapján az érvényesítőnek le kell folytatnia az Ávr. 58. § (1) bekezdése szerinti ellenőrzést.
 (3) Az  érvényesítés banki átutalás esetében az  integrált gazdálkodási rendszer által előállított ún. „Kiadási
utalványrendelet”-en, pénztár útján teljesített kiadások és bevételek esetében a kiadási és bevételi pénztárbizonylaton
történik.
(4) Az  Igazgatás pénzforgalmát érintő bevételek, kiadások érvényesítésére a  Szervezeti és Működési költségvetés
tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok tekintetében a  KF vezetője felhasználási keretszámla kezelője által –
a  gazdasági helyettes államtitkár egyetértésével – írásban meghatalmazott, az  Ávr. 55.  § (3)  bekezdése szerinti
végzettséggel vagy képesítéssel rendelkező személyek jogosultak.
10. Utalványozás 13. § (1) Az utalványozás a kiadások teljesítésének, a bevételek beszedésének elrendelését foglalja magában. Utalványozásra
csak a teljesítés igazolása és az érvényesítés után kerülhet sor.
(2) Nem kell külön utalványozni – az Ávr. 59. § (5) bekezdése alapján – a termék értékesítéséből, szolgáltatás nyújtásából –
számla, egyszerűsített számla, számlát helyettesítő okirat, készpénzátutalás alapján – befolyó, valamint a közigazgatási
hatósági határozaton alapuló bevétel beszedését, a pénzügyi szolgáltatások kiadásait és bevételeit, továbbá a külön
beszedési eljárás nélkül teljesülő bevételeket.
(3) Az utalványozás során meg kell győződni arról, hogy az integrált pénzügyi-számviteli rendszer szerinti utalványlap
a kötelezettségvállalás azonosítóját, valamint a főkönyvi számla számát tartalmazza-e.
(4) Utalványozásra a gazdasági helyettes államtitkár által írásban meghatalmazott személyek jogosultak.
11. Összeférhetetlenségi és nyilvántartási szabályok 14. § (1) Az aláírási jogosultságok alkalmazásánál, ellenőrzésénél figyelembe kell venni az Ávr. 60. § (1) bekezdésében foglalt,
összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat.
(2) A  kötelezettségvállalásra, a  pénzügyi ellenjegyzésre, a  szakmai teljesítés igazolására, az  érvényesítésre és
az utalványozásra jogosult, kijelölt személyekről a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF, a Szakmai
Programok költségvetése tekintetében a KF által rendelkezésre bocsátott aláírás-minta nyomtatványt kell kitölteni,
és annak 1 kitöltött példányát kell megőrizni, 1 példányát pedig a nyomtatványt rendelkezésre bocsátó Főosztály
részére kell megküldeni.
12. Számviteli feladatok 15. § (1) A bizonylatok nyilvántartásba vétele, a pénzforgalom számbavétele (azaz a könyvelés), majd a könyvelésen alapuló
külső-belső adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvényben, illetve
a vonatkozó kormányrendeletekben előírtak, továbbá a minisztérium számviteli politikája, számlarendje, számlatükre
szerint – ellenőrzött bizonylatok alapján végezhető.
(2) Könyvelés után az okmányok, bizonylatok az  iratkezelési rend szerint az  ISZFO Számviteli Osztályán rendezetten –
bank, pénztár, vegyes bizonylatok szerinti csoportosításban – az adott éven belül keletkezésük sorrendjében, külön
jogszabályban előírt megőrzési ideig tárolandók.
(3) Az  Igazgatás költségvetési előirányzatairól, azok felhasználásáról szóló éves beszámolót, valamint a  negyedéves
mérlegjelentéseket – szerkezeti részegységenként, ÁHT-azonosító számonként külön-külön és összesítve is –
a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárságon működő, a számviteli feladatokért felelős szervezeti egység
készíti el.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott szervezeti egység által elkészített éves elemi költségvetési beszámolóját az ISZFO
Számviteli Osztályának vezetője írja alá. Az ISZFO vezetője aláírásával igazolja az irányítószervi ellenőrzést. Az elemi
költségvetési beszámolót a gazdasági helyettes államtitkár, mint a beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy
aláírását követően, az  Ávr. 173.  § (1)  bekezdése szerint a  miniszter által átruházott hatáskörben a  közigazgatási
államtitkár hagyja jóvá.
13. A számviteli feladatokkal kapcsolatos hatáskörök 16. § (1) A  számviteli politikát, ennek keretében az  eszközök és források értékelési szabályzatát, a  leltározási szabályzatot
és a  pénzkezelési szabályzatot, valamint a  számlarendet és a  bizonylati szabályzatot a  KF vezetője, a  GF vezetője,
valamint az ISZFO vezetője együttes előterjesztése alapján a gazdasági helyettes államtitkár hagyja jóvá.
(2) A  számviteli politika részét képező értékelési szabályzat szerint behajthatatlan, valamint a  kisösszegű (értékhatár
a  mindenkori költségvetési törvényben meghatározott kis összegű követelés összege) követelések hitelezési
veszteségként történő leírását [az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 34.  § (10)  bekezdés] az  ISZFO vezetőjének egyetértésével
– a Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a GF, a Szakmai Programok költségvetése tekintetében a KF
vezetőjének javaslatára – a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi.
(3) A  terven felüli értékcsökkenéseket, értékvesztéseket és ezek visszaírását – az  ISZFO vezetőjének egyetértésével  –
a  Szervezeti és Működési költségvetés tekintetében a  GF, a  Szakmai Programok költségvetése tekintetében a  KF
vezetőjének javaslatára a gazdasági helyettes államtitkár engedélyezi.
(4) A bankszámlák felett rendelkezésre jogosultak körét a pénzkezelési szabályzat tartalmazza.
 (5) Az  Igazgatás eseti bevételével összefüggő tényleges költségek és a  térítés megállapításának rendjét a  számviteli
politika tartalmazza. 14. Vegyes rendelkezések 17. § (1) A Szakmai Programok előirányzatait érintő, a fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok
gyakorlásáról szóló NFM utasítás szerinti előirányzat-módosítások szabályszerű engedélyeztetéséről és a végrehajtott
előirányzat-módosítások – intézményi hatáskörű előirányzat-módosítás esetében a  GF útján történő – Kincstári
adatszolgáltatásáról a KF gondoskodik.
(2) Az  átcsoportosításokról a  KF adatot szolgáltat az  ISZFO részére. A  KF előirányzat módosítási hatáskörönkénti és
kiemelt előirányzatonkénti bontásban vezeti az előirányzat-módosítások analitikus nyilvántartását, melyet havonta
egyeztet a GF-fel.
(3) Az Igazgatás maradvány-elszámolását a GF állítja össze, amelyhez a Szakmai Programokra vonatkozó javaslatot a KF
készíti el és küldi meg a GF részére.
(4) A miniszter a jelen utasításban átadott hatáskörök gyakorlását bármikor – indokolás nélkül – magához vonhatja és
közvetlenül gyakorolhatja.
15. Záró rendelkezések 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és
a döntési eljárásokról szóló 9/2012. (III. 9.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1415/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a 2023. IAAF Atlétikai Világbajnokság megrendezése érdekében pályázat benyújtásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2023.  évben Budapest legyen a  házigazdája az  IAAF Atlétikai Világbajnokságnak
(a továbbiakban: Világbajnokság);
 2. egyetért azzal, hogy a  Magyar Atlétikai Szövetség (a  továbbiakban: Szövetség) a Világbajnokság megrendezésére
irányuló pályázat során a  KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársasággal (a továbbiakban: KKBK Nonprofit Zrt.) együttműködjön;
3. egyetért a Világbajnokság megrendezésére irányuló pályázathoz szükséges, a kötelezően fizetendő rendezői jogdíj
és egyéb pályázati költség fedezetéül szolgáló legfeljebb 167 213 000 forint központi költségvetési támogatás
biztosításával;
4. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az  1. és 3.  pont szerinti támogatási cél megvalósításához 167 213 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 9. Kiemelt Nemzetközi Sportesemény
Stratégia és sportesemény pályázatok jogcím javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. június 30.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban foglaltak megvalósítása
érdekében támogatói okirat kibocsátásáról a  KKBK Nonprofit Zrt. és a  Szövetség részére az  elszámolási
kötelezettség, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség, valamint
a pályázattal kapcsolatban korábban felmerült kiadások elszámolhatóságának lehetősége rögzítésével a 4. pontban
nyújtott forrás terhére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a költségvetési támogatás biztosítását követően azonnal
6. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost, hogy
a Világbajnokság megrendezésére irányuló pályázattal kapcsolatos kormányzati feladatokat hangolja össze;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
7. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost, hogy
az  emberi erőforrások minisztere bevonásával a  pályázat benyújtását követően készítsen előterjesztést
a Világbajnokság megrendezésének költségei bemutatása és a szükséges költségvetési forrás biztosítása tárgyában.
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a pályázat benyújtását követően Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
208/2016. (VII. 21.) Korm. rendelete a Magyar Olimpiai Bizottság által kiemelt sportágak sportlétesítmény-fejlesztésének megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok ellátásáról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 3.  § a)  pontja és az  1.  melléklet tekintetében a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások
megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006.  évi LIII.  törvény 12.  § (5)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  költségvetési törvény XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
48.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 1. A  16 kiemelt sportág sportlétesítémény-fejlesztésének
támogatása jogcímcsoport által biztosított költségvetési forrásból megvalósuló feladatok tekintetében a  BMSK
Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság
kizárólagos joggal végzi
a) a járulékos közbeszerzési szolgáltatást,
b) az építési műszaki ellenőri szolgáltatásokat, valamint
c) a beruházáslebonyolítói feladatokat.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti beruházáslebonyolítói feladatkörbe az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 43.  § (1)  bekezdés c) és d), f )–h), j) és k)  pontjában, az  építőipari kivitelezési
tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében, továbbá az  építési beruházások,
valamint az  építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes
szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi
szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve
tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § A Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program keretében megvalósítandó tanuszoda, tornaterem,
tanterem beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és
az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 141/2014. (IV. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
a) 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul,
b) 3. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
267/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csiki Gábort
a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2017. (VIII. 17.) BM utasítása a 2017. fejlesztéspolitikai célok megvalósítása érdekében meghatározott feladat megállapításának és a kapcsolódó juttatás kifizetésének rendjéről.
A 2017. évi fejlesztéspolitikai célokról szóló 1221/2017. (IV. 25.) Korm. határozat 10. pontjában foglaltak végrehajtása érdekében
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya a 2017. évi fejlesztéspolitikai célokról szóló 1221/2017. (IV. 25.) Korm. határozat (a továbbiakban:
Korm. határozat) szerinti fejlesztési program keretében projektet megvalósító
a) Belügyminisztériumnál vagy
b) a belügyminiszter irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél
foglalkoztatott személyekre terjed ki.
(2) A feladat az alábbi személyi kör részére állapítható meg:
a) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján foglalkoztatott
kormánytisztviselő,
b) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti hivatásos szolgálati jogviszonyban álló,
c) az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1992. évi LXVIII. törvény szerinti igazságügyi
alkalmazott,
d) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) szerinti közalkalmazott
[az a)–d) pontban meghatározott személyek a továbbiakban együtt: célfeladattal érintett személy], valamint
e) a Kttv. 258. §-a, a Hszt. 290. §-a vagy a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján a projektet
megvalósító szervekkel munkaviszonyban álló munkavállaló (a továbbiakban: munkavállaló).
2. A célfeladat megállapításának és a céljuttatás kifizetésének rendje
2. § Ezen alcím a  projektet megvalósító szervek által meghatározott célfeladat megállapításának és a  céljuttatás
kifizetésének rendjét szabályozza.
3. § A projekt támogatási szerződése nem módosítható a célfeladat forrásainak biztosítása érdekében.
4. § A  célfeladat ellátásának egyértelműen körülírható és mérhető eredménnyel kell járnia, amelynek ellenőrizhető és
szakszerű teljesítéséért a célfeladattal érintett személy felel. A munkaköri leírásban szereplő feladatot és a célfeladatot
el kell határolni.
5. § A céljuttatás pénzügyi fedezetét
a) a projekt költségvetése,
b) a projektet megvalósító szerv költségvetési megtakarítása vagy
c) az a) és b) pont szerinti költségvetés vegyesen
biztosítja.
6. § (1) Egy projekten belül több személy részére is meghatározható célfeladat azzal, hogy egy személy részére kizárólag egy
célfeladat határozható meg.
(2) A célfeladattal érintett személy számára a projektben való közreműködés arányában nyújtható céljuttatás. Ha egy
célfeladattal érintett személy több projekt végrehajtásában is részt vesz, akkor a projektekben való közreműködés
arányában nyújtható számára céljuttatás.
7. § A célfeladattal érintett személy részére megállapítható céljuttatás összege legfeljebb három havi bruttó illetménynek
– a Hszt. szerinti hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személy esetén bruttó alapilletménynek – felelhet meg. Ennek
megállapítása a célfeladat kiírásakor hatályos illetmény alapján történik.
8. § A célfeladat teljesítésének határideje 2017. december 31.
9. § A célhatározatban egyértelműen rögzíteni szükséges a projekt esetében elvárt célokat:
a) a mérföldkő számát, elérésének időpontját és annak keretében elérendő eredményeket, továbbá
b) a likviditási terv alapján a 2017. évre elszámolandó összeget.
10. § Ha a  projektben a 2017. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan nincs mérföldkő meghatározva – a  9.  §
a)  pontja helyett –, a  célfeladattűzés és elszámolhatóság érdekében a  célfeladat mérőpontot előzetesen meg kell
határozni. A mérföldkövet a 8. és a 12. §-ban meghatározottakkal összhangban kell kijelölni.
11. § A 9. § b) pontjában meghatározott likviditási terv alapján az elszámolandó összegbe bele kell érteni a projekt kapcsán
benyújtandó kifizetésigénylések keretében elszámolható összeget, a  támogatási előleget, a  szállítói és a  fordított
általános forgalmi adó előleget és a szállítói számlák összegét is, de az előleg elszámolásra benyújtott összegek nem
képezik részét a mérési pontig elérendő eredménynek.
12. § Kizárólag az irányító hatóságok által elfogadott tétel minősül teljesítettnek, ezért a projekthez kapcsolódó kifizetési
igényléseket úgy kell benyújtani, hogy – az irányító hatóságon belüli ügyintézés, valamint az esetleges hiánypótlás
idejét is figyelembe véve – azok kifizetésére még 2017-ben sor kerülhessen.
13. § A céljuttatás összege kizárólag akkor kerülhet kifizetésre, ha a 9. § a) és b) pontja szerint meghatározott eredmény
egyidejűleg teljesül a projekt keretében, és a Kormány teljesültnek fogadja el a 2017-es fejlesztéspolitikai munkaterv
kifizetési célszámait. További feltétel európai uniós finanszírozás esetében, hogy a céljuttatás a pályázati kiírásban
foglaltak szerint elszámolható legyen.
14. § Ha a projekt ütemezése módosításra kerül, és ez a projekt kedvezményezettjének felróható okból a műszaki-szakmai
tartalom csökkentésével vagy a támogatási forrás csökkentésével jár, a céljuttatás nem fizethető ki.
15. § Ez  az  utasítás kizárólag a  Korm. határozatban megjelölt, 2017. évi fejlesztéspolitikai célok megvalósításához
kapcsolódó célfeladatmegállapításra terjed ki, más szabályok alapján adható célfeladatok megállapítását nem érinti.
16. § A célfeladat kiírására, a teljesítés igazolására és a kifizetés módjára a Kttv. vonatkozó rendelkezéseivel összhangban
a célfeladatot kijelölő, projektet megvalósító szerv szabályzata irányadó.
3. A munkavállalókra vonatkozó szabályok 17. § A 2. alcímben meghatározott szabályokat a munkavállalók megbízásának meghatározására is alkalmazni kell azzal,
hogy ahol ezen utasítás célfeladatról és céljuttatásról rendelkezik, azon a munkavállalóval kötött szerződés szerinti
feladatot és kapcsolódó ellenértéket, ahol illetményről rendelkezik, azon bruttó alapbért kell érteni.
4. Záró rendelkezések 18. § A belügyminiszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok esetén a Belügyminisztérium Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás 4. függelékében meghatározott, a  miniszter által
átruházott hatáskörben eljáró állami vezető gondoskodik arról, hogy a  gazdasági társaságnál foglalkoztatott
személyek esetén a feladat megállapítása és a juttatás kifizetése az utasításban meghatározott rend szerint történjen.
19. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
69/2010. (HK 14.) HM KÁT intézkedése.  szolgálati gépjárművek igénybevételének felülvizsgálatára
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 100. § (3) és (4) bekezdései alapján
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A Honvédkórház- Állami Egészségügyi Központ (a
továbbiakban: ÁEK) és a Magyar Honvédség Dr. Radó
György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH HEK) használatában levő – az MH állományába tartozó – szolgálati gépjárművei igénybevételének teljes körű
felülvizsgálatát rendelem el és az alábbiakban meghatározott feladatok végrehajtására intézkedem:
2. A vizsgálat lefolytatása érdekében bizottság létrehozását rendelem el.
3. A teljes körű vizsgálat lefolytatása során – visszamenőleges hatállyal – a 2009. szeptember 1-jei kezdő dátumot
vegyék figyelembe.
4. A bizottság feladatai a vizsgálat lefolytatásánál terjedjenek ki:
a) A gépjármű menetlevek meglétének és szabályos vezetésének vizsgálatára;
b) Az igénybevételek időtartamának és jogszerűségének
ellenőrzésére; c) A gépjárművek igénybevételére vonatkozó szabályok
betartásának ellenőrzésére;
d) Az egyes szolgálati személyek szolgálati feladatai ellátása érdekében biztosított gépjárművek darabszámára;
e) A szolgálati gépjárművek gépjárművezetői állománya
igénybevétele szabályosságának ellenőrzésére, a túlóra elrendelés és az elszámolások szabályosságának vizsgálatát
is beleértve.
5. A bizottság tagjai a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) és a HM szervezetek részéről:
a) A HM Jogi Főosztály főosztályvezetője által kijelölt
szakértő.
b) A HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója által kijelölt szakértő.
6. Felkérem a HM Honvéd Vezérkar főnökét, hogy a bizottság elnökét és a bizottság további tagjait az alárendelt
katonai szervezetek vonatkozásában jelölje ki.
7. A bizottság az alakuló ülését az intézkedés hatályba
lépését követő három munkanapon belül tartsa meg.
8. A bizottság ügyrendjét az alakuló ülésen határozza
meg.
9. A bizottság elnöke a bizottság megalakulását követően tegyen szóbeli jelentést a HM közigazgatási államtitkár
részére.
10. A bizottság a vizsgálat eredményes lefolytatása érdekében hallgassa meg a gépjárművezetői beosztásban
foglalkoztatott személyeket.
11. A vizsgálat eredményéről a bizottság elnöke a HM
közigazgatási államtitkár részére a HM Honvéd Vezérkar
főnökének jelenlétében – 2010. szeptember 22-én 14.00
órakor szóbeli összefoglaló jelentést tesz a részletes írásbeli jelentés egyidejű benyújtásával.
12. Felkérem az ÁEK főigazgatóját és az MH HEK parancsnokát, hogy alárendeltjeik vonatkozásában a vizsgálatban való közreműködésre intézkedjenek.
13. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
132/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. K. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért e ön azzal, hogy a magyar települések, mint városok egy része szintén kamerázza az utcáit, ezzel a régi és békés
állapotát elvéve?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű a választópolgárok számára, mivel a mondat egyes részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai
összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem állapítható meg.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke