text:
275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelete az állami vezetői juttatásokról.
A Kormány
a központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
75. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § (2) bekezdése tekintetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 75. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 3.  § (3)  bekezdése tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21.  § b)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 15.  § tekintetében a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259.  § (1)  bekezdés 3.  pont d)  alpontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 16. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. állami vezető: miniszter, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár,
2. egészségügyi szolgáltató: a  kiemelt egészségügyi ellátásra jogosult személy részére a  Magyar Honvédség
Egészségügyi Központ és a Semmelweis Egyetem kijelölt – egészségügyi ellátást biztosító – intézménye,
3. hivatali lakás: egy személy beköltözése esetén kettő, egyéb esetben az  együttlakó személyek számának
megfelelő, de legkevesebb három lakószobával rendelkező lakás, mely műszakilag, valamint fenntartási,
üzemeltetési és biztonsági szempontból alkalmas az állami vezetői feladatkör ellátásához,
4. kiküldött: ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő személy,
5. személygépkocsi-kategória: a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző
szervezet feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet felhatalmazása alapján kiadott, az  országosan
kiemelt termékekre vonatkozó állami normatívákról szóló miniszteri utasítás szerinti személygépkocsi, amely
lehet felső-közép 8. kategóriájú, felső-közép 7. kategóriájú, valamint miniszteri használat céljára beszerzett
személygépjármű,
6. szervezeti egységhez kirendelt személygépkocsi: olyan, kizárólag hivatalos célú használatra, tételes menetlevél
vezetésével igénybe vehető személygépkocsi, melynek használatát a  közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter engedélyezheti az e rendeletben meghatározott szervezeti egységek
számára.
2. A jogosult személyeket megillető juttatások 2. § A minisztert, az  államtitkárt, a  közigazgatási államtitkárt, a  helyettes államtitkárt és az  ilyen juttatásokra jogosult
személyeket megillető juttatások körét és mértékét – jogosultankénti bontásban – az  1.  melléklet tartalmazza,
melyek a következők:
a) egy hivatali lakás használata;
b) kiemelt egészségügyi ellátás;
c) személygépkocsival kapcsolatos juttatások
ca) személyes gépkocsihasználat,
cb) a személygépkocsi kategóriájának meghatározása,
cc) a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a  továbbiakban: KEF) állományába tartozó
gépkocsivezető biztosítása;
d) utazással kapcsolatos juttatások da) repülőgépen, vonaton történő utazás komfortfokozata és
db) repülőtéri kormányváró helyiségek használata;
e) külföldön tartózkodással kapcsolatos juttatások (költségtérítés és napidíj jogosultság), valamint
f ) számítástechnikai eszközök (hordozható személyi számítógép, táblagép) és rádiótelefon használata.
3. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 75.  § (1)  bekezdésében meghatározott személyek – az  állami vezetők
kivételével – juttatásai az 1. mellékletben foglaltaktól az alábbiak szerint térnek el:
1. A kormánybiztos államtitkári juttatásokra jogosult azzal az eltéréssel, hogy
a) kiemelt egészségügyi ellátást nem vehet igénybe,
b) az  általa használt személygépkocsi-kategória, valamint az  utazással kapcsolatos juttatások
tekintetében a helyettes államtitkárt megillető juttatásokra jogosult, valamint
c) külföldön tartózkodással kapcsolatos juttatásokra akkor jogosult, ha nem áll állami vezetői szolgálati
jogviszonyban.
2. A miniszterelnöki biztos államtitkári juttatásokra jogosult azzal az eltéréssel, hogy
a) kiemelt egészségügyi ellátást nem vehet igénybe,
b) az  általa használt személygépkocsi-kategória, valamint az  utazással kapcsolatos juttatások
tekintetében a helyettes államtitkárt megillető juttatásokra jogosult, valamint
c) külföldön tartózkodással kapcsolatos juttatásokra akkor jogosult, ha nem áll állami vezetői szolgálati
jogviszonyban.
3. A miniszterelnöki megbízott legfeljebb államtitkári juttatásokra jogosult.
4. A kormányhivatal vezetője államtitkári juttatásokra jogosult azzal az eltéréssel, hogy
a) kiemelt egészségügyi ellátást nem vehet igénybe,
b) az  általa használt személygépkocsi-kategória tekintetében a  helyettes államtitkárt megillető
juttatásokra jogosult, valamint
c) az  utazással kapcsolatos juttatások tekintetében helyettes államtitkárt megillető juttatásokra
jogosult azzal, hogy hivatalos külföldi utazása során nem veheti igénybe a repülőtéri kormányváró
helyiségeket.
5. A központi hivatal vezetője államtitkári juttatásokra jogosult azzal az eltéréssel, hogy
a) kiemelt egészségügyi ellátást nem vehet igénybe,
b) az  általa használt személygépkocsi-kategória tekintetében a  helyettes államtitkárt megillető
juttatásokra jogosult, valamint c) az  utazással kapcsolatos juttatások tekintetében helyettes államtitkárt megillető juttatásokra
jogosult azzal, hogy hivatalos külföldi utazása során nem veheti igénybe a repülőtéri kormányváró
helyiségeket.
6. A miniszteri biztos helyettes államtitkári juttatásokra jogosult.
 (2) A miniszteri kabinetet vezető kabinetfőnök a helyettes államtitkárt megillető juttatások szerint jogosult
a) személygépkocsival kapcsolatos juttatásokra,
b) a vonattal történő hivatalos utazás esetén járó juttatást kivéve az utazással kapcsolatos juttatásokra, valamint
c) a külföldön tartózkodással kapcsolatos juttatásokra.
(3) A kormánymegbízott helyettes államtitkári juttatásokra jogosult azzal, hogy
a) hivatalos külföldi utazása során nem veheti igénybe a repülőtéri kormányváró helyiségeket, továbbá
b) vonattal történő hivatalos utazása esetén nem jogosult az első osztály igénybevételére.
3. A jogosultakra és juttatásaikra vonatkozó közös szabályok
4. § (1) A miniszter és az államtitkár a Ksztv. 13. § (1) bekezdésében meghatározott időtartamig veheti igénybe a juttatásait.
 (2) A közigazgatási államtitkár, a helyettes államtitkár, valamint a 3. §-ban meghatározott személyek juttatásokra való
jogosultsága – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – megbízatásuk időtartamára áll fenn.
 (3) A  juttatások költségvetési fedezetét – ha törvény, kormányrendelet vagy e  rendelet eltérően nem rendelkezik  –
annak a  szervnek a  költségvetési fejezetében kell tervezni, amelyben a  jogosult a  tisztségéből, megbízatásából
adódó feladatait teljesíti (a továbbiakban: munkáltató).
(4) A  miniszterelnök külföldi kiküldetésével kapcsolatos kiadások költségvetési fedezetét a  közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében
kell tervezni.
(5) Az állami vezető a juttatásokat a Ksztv. 7/A. §-a szerint kiállított igazolvánnyal veheti igénybe.
 (6) Az  állami vezető a  Ksztv. 7/A.  §-a szerint kiállított igazolvány felmutatásával – állami vezetői tevékenységével
összefüggésben – valamennyi közigazgatási szervhez, közintézethez és közintézményhez beléphet. Az  állami
vezető a feladatkörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be a rendvédelmi szervek és a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal vámszervei és nyomozóhatósági szervei épületébe, valamint a Magyar Honvédség működésére
szolgáló területre. E jogosultság gyakorlása nem eredményezheti az érintett szervek rendeltetésszerű működésének
aránytalan sérelmét.
(7) A  miniszterelnök egyéni elbírálás alapján, egyedileg is engedélyezheti az  e  rendelet szerinti juttatásokat a
2. és 3. §-ban meghatározott személyeknek, valamint a Kormány által felügyelt, a Kormány vagy a Kormány tagja
irányítása alá tartozó államigazgatási szervnél foglalkoztatott vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő,
politikai főtanácsadó és politikai tanácsadó részére. Ebben az esetben nem kell az 5. § szerinti engedélyt beszerezni.
(8) Ha a  2.  §-ban, a  3.  §-ban vagy a  (7)  bekezdésben meghatározott jogosult személy az  e  rendelet szerinti juttatást
jogalap nélkül vette fel, gondoskodni kell a  jogalap nélkül felvett juttatás törvény szerinti visszatérítésének
a kezdeményezéséről.
5. § (1) A  2. és 3.  §-ban meghatározott személyek számára, ha e  juttatásra e  rendelet szerint jogosultak, hivatali lakás
használata – az  erre a  célra rendszeresített formanyomtatványon benyújtott kérelem alapján – a  közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter előzetes engedélyével vehető igénybe.
(2) A  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter részére a  hivatali lakás használatát
a miniszterelnök engedélyezi.
(3) A 8. § (2) bekezdése szerinti jogosultak a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
előzetes engedélyével vehetik igénybe a következő juttatásokat
a) személyes gépkocsihasználat, ideértve annak havi térítésmentes futásteljesítményét – a munkáltatói jogkör
gyakorlójának javaslata alapján,
b) gépkocsivezető biztosítása – a  munkáltatói jogkör gyakorlójának javaslata, valamint a  KEF főigazgatójának
véleménye alapján –, ha azt a rendelkezésre álló erőforrások lehetővé teszik.
 (4) A  4.  § (2)  bekezdésében meghatározott kormányzati szolgálati jogviszonyban álló jogosult személyek részére
a  megbízatásuk megszűnését követően a  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős
miniszter kivételes esetben engedélyezheti – legfeljebb a  kormányzati szolgálati jogviszonyuk megszűnéséig –
a korábbi juttatásaik igénybevételét.
4. Hivatali lakás használata 6. § (1) A  miniszter, az  államtitkár és a  közigazgatási államtitkár részére hivatali lakás használatát lehet biztosítani az  5.  §
(1) bekezdése alapján, ha a saját és a vele közös háztartásban élő házastársa, élettársa lakásviszonyait is figyelembe
véve
a) miniszter esetében az általa vezetett minisztérium székhelye szerinti,
b) államtitkár és közigazgatási államtitkár esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója által munkavégzésre kijelölt
településen [a továbbiakban a) és b) együtt: munkavégzés helye szerinti település] vagy annak közvetlen
vonzáskörzetében lakástulajdonnal nem rendelkezik.
(2) Engedélyezett hivatali lakás e rendeletben foglaltak szerinti juttatásáról a munkáltató gondoskodik, védett személy
esetében a rendőrség illetékes szervével együttműködve.
(3) A jogosult személyt terhelik a lakáshasználattal összefüggésben felmerülő karbantartási és kisebb javítási költségek,
az  esetlegesen felmerülő közös költség, az  energiaszolgáltatási és közüzemi díjak, valamint a  távbeszélő- és
internet-szolgáltatás díjai. A  munkáltató biztosítja a  lakbért és a  jogosultat a  bérlettel kapcsolatban terhelő külön
szolgáltatások díját.
(4) Ha a  hivatali lakás a  KEF vagyonkezelésében lévők közül kerül biztosításra, akkor a  szükséges mértékű technikai
eszközökkel történő felszereléséről, ezek karbantartásáról és javításáról – az érintett szervek megállapodása szerint –
a munkáltató és a KEF gondoskodik.
(5) Védett személy hivatali lakásának technikai védelméről külön jogszabály rendelkezik.
 (6) Ha az  épület karbantartásával, felújításával, helyreállításával, átalakításával, bővítésével kapcsolatos munkák csak
a  bentlakók átmeneti kiköltöztetése esetén végezhetők el, továbbá, ha a  lakásbérleti jogviszony a  jogosultság
fennállása alatt a jogosult érdekkörén kívülálló okból szűnik meg, részére másik hivatali lakást kell biztosítani.
(7) A jogosult személy által használt hivatali lakás
a) nem cserélhető el,
b) a jogosult számára nem idegeníthető el,
c) esetében a lakásbérleti jogviszony a jogosult halálával megszűnik.
(8) A  jogosult személy köteles a  hivatali lakást rendeltetésszerű használatra alkalmas állapotban visszaszolgáltatni
a jogosultság megszűnésekor.
(9) A  juttatás keretében létrejövő lakásbérleti jogviszonyra egyebekben a  lakások és helyiségek bérletére, valamint
az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló törvény rendelkezései megfelelően irányadók.
5. Kiemelt egészségügyi ellátás 7. § (1) Az állami vezető – a helyettes államtitkár kivételével – térítésmentes kiemelt egészségügyi ellátásra jogosult, melyet
a választása szerinti kijelölt egészségügyi szolgáltató biztosít.
(2) A  jogosult személy részére az  (1)  bekezdés szerint biztosított szolgáltatások tartalmát a  közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter és az  egészségügyi szolgáltató megállapodásban
rögzíti, melyben meg kell határozni különösen
a) az igénybe vehető ellátások körét, pontos tartalmát és igénybevételük feltételeit,
b) a járóbeteg-szakellátás és a fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátás helyét, valamint az ezzel kapcsolatos orvosi és
szakorvosi rendelési óraszámokat,
c) az ellátás igénybevételének rendjét és a jogosultság igazolásának módját,
d) a jogosult személyéhez kötött biztonsági, készültségi és egyéb indokolt többletszolgáltatásokat,
e) az ellátáshoz szükséges eszközök biztosításának módját és feltételeit,
f ) a szolgáltatás díját, valamint
g) a díj átutalásának és az elszámolásnak a rendjét.
(3) A kiemelt egészségügyi ellátás költségvetési fedezetét a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért
felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében kell tervezni.
6. Személygépkocsival kapcsolatos juttatások 8. § (1) A  miniszter, az  államtitkár, a  közigazgatási államtitkár, valamint a  3.  § (1)  bekezdés 1., 3. és 4.  pontjában
meghatározott személy személyes gépkocsihasználatra jogosult. A  személyes gépkocsihasználathoz számukra
gépkocsivezetőt kell biztosítani.
(2) Az 5. § (3) bekezdés a) pontja szerinti engedéllyel jogosult személyes gépkocsihasználatra
a) a helyettes államtitkár,
b) a 3. § (1) bekezdés 2., 5. és 6. pontjában, valamint
c) a 3. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott személy.
(3) A személyes gépkocsihasználat keretében biztosított személygépkocsi hivatalos és magáncélú utazásra is igénybe
vehető, mely tételes menetlevél vezetése nélkül vehet részt a közúti forgalomban.
(4) A személyes gépkocsihasználatra jogosult személynek gépjármű-vezetési pótlék nem fizethető.
 (5) A  személyes gépkocsihasználatra jogosult személy a  személygépkocsi kilométer-számlálójának állását minden
naptári hónap utolsó napján köteles az erre a célra rendszeresített formanyomtatványon rögzíteni. A (2) bekezdés
szerinti jogosult személy a  nyilvántartás szerinti havi futásteljesítmény azon része után, amely az  engedélyben
meghatározott mértéket meghaladja, köteles – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  személygépkocsit
üzemben tartó szerv részére az  üzemanyag-költséget – a  fizetési kötelezettség tudomására jutásától számított
harminc napon belül – megtéríteni.
(6) Nem vonatkozik a megtérítési kötelezettség a térítésmentes futásteljesítmény elérését követően a tárgyhónap során
megtett azon utakra, amelyek hivatalos jellegét a  személyes gépkocsihasználatra jogosult tételes menetlevéllel
igazolja.
(7) A  személyes gépkocsihasználatra jogosult személyek számára az  1.  melléklet szerinti, valamint a  3.  §-ban
meghatározott kategóriájú személygépkocsit kell biztosítani. Ha a  rendelkezésre álló járműállományból e  juttatás
nem oldható meg, a személyes gépkocsihasználatra jogosult személy számára – ideiglenesen – eltérő kategóriájú
személygépkocsi is kiadható. A  használt személygépkocsit, annak műszaki, esztétikai állapota, kora, illetve
futásteljesítménye alapján – indokolt esetben – a  KEF főigazgatója egy kategóriával alacsonyabb kategóriába
sorolhatja.
9. § (1) A  közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter a  KEF ellátási körébe tartozó
minisztériumok esetében a  8.  § (1) és a  (2)  bekezdésében meghatározott személyek által irányított szervezeti
egységek részére indokolt esetben szervezeti egységhez kirendelt személygépkocsi-használatot engedélyezhet
a  munkáltatói jogkör gyakorlója által felterjesztett kérelem alapján. A  közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter a döntése során figyelembe veszi a KEF főigazgatójának véleményét abban
a tekintetben, hogy a kérelem a rendelkezésre álló erőforrások alapján teljesíthető-e.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója az (1) bekezdésben szereplő szervezeti egység elnevezésének változásáról, illetve
megszűnéséről a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert és a KEF főigazgatóját
értesíti.
(3) Ha az (1) bekezdésben szereplő szervezeti egység elnevezésében változás történik, a szervezeti egységhez kirendelt
személygépkocsira vonatkozó igény fennállása esetén a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért
felelős miniszter újbóli engedélyt ad ki, e döntése során a KEF főigazgatójának véleményét nem szükséges kikérni.
(4) Ha az  (1)  bekezdésben szereplő szervezeti egység megszűnik, a  szervezeti egységhez kirendelt személygépkocsit
vissza kell szolgáltatni a KEF részére.
7. Utazással kapcsolatos juttatások 10. § (1) Ha a hivatalos célú külföldre utazás repülőgéppel történik
a) a miniszter részére első osztálynak,
b) a többi állami vezető és a 3. §-ban meghatározott jogosult személy számára turista osztálynak
megfelelő árú repülőjegy vásárolható.
(2) Az  (1) bekezdés b) pontjától eltérően az államtitkár és a közigazgatási államtitkár részére a négy óra repülési időt
meghaladó tengerentúli utazás, illetőleg más hosszú távú repülőút esetén magasabb komfortosztálynak megfelelő
árú repülőjegy vásárolható.
(3) A  repülőtéri kormányváró helyiségek használatára az  1.  melléklet szerinti és a  3.  §-ban meghatározott személy
jogosult hivatalos külföldre utazása és külföldről történő hazautazásakor, valamint hivatalos külföldi küldöttség
fogadása, kísérése céljából. Magáncélú utazás esetén e jogosultság a minisztert illeti meg.
(4) A jogosult személy – kivéve a 3. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottakat – vonattal történő utazása során első
osztályt vehet igénybe.
(5) Az  (1) és a  (3)  bekezdésben foglaltaktól a  költségvetési fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője engedélyével el
lehet térni, ha azt a protokolláris előírások és az ellátandó feladatok indokolják.
8. Külföldön tartózkodással kapcsolatos juttatások 11. § (1) Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő
a) állami vezető,
b) a 3. § (1) bekezdés 1., 2. és 3. pontjában és
c) a 3. § (2) bekezdésében meghatározott személy
külföldi tartózkodása idejére költségtérítés, valamint – a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről
szóló kormányrendelet szerinti – napidíj illeti meg.
(2) A költségtérítés magában foglalja
a) a szállásköltséget,
b) a kiküldetés helyére történő kiutazási és hazautazási költségeket, az utas- és poggyászbiztosítást, valamint
c) a  kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek – számviteli
bizonylatnak megfelelő okmánnyal vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt
összegének – megtérítését.
(3) A  kiküldött a  számlával igazolt szállásköltség megtérítésére tarthat igényt, ha a  feladatát a  külföldre érkezés
napján nem tudja befejezni, illetőleg a  feladata befejezése napján hazautazni nem tud. Ha a  kiküldött – külföldi
tartózkodása alatt – térítésmentes elszállásolásban részesül, szállásköltség-térítésre nem tarthat igényt.
(4) A  külföldi szállás, szálloda kategóriáját a  kiküldő szerv vezetője által belső szabályzatban meghatározott
szempontok szerint kell megválasztani. A  küldöttség tagjai számára – indokolt esetben – a  küldöttség vezetőjét
megillető szállodában történő elhelyezés is biztosítható.
(5) A miniszter, az államtitkár és a közigazgatási államtitkár az (1) bekezdés szerint megállapított napidíjról lemondhat.
9. Számítástechnikai eszközök és rádiótelefon használata 12. § (1) A  2. és 3.  §-ban meghatározott személyek számára számítástechnikai eszközök (hordozható személyi számítógép,
táblagép) és rádiótelefon használatát kell biztosítani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eszközök használatára vonatkozó részletszabályokat – a közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős miniszter előzetes egyetértésével – belső szabályzat állapítja meg.
10. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § (1) Az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről
szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 6. §-a alapján az e rendelet hatályba lépése előtt
engedélyezett lakásfenntartási térítésre vonatkozó jogosultság az  érintett jogosult megbízatásának időtartamáig
vehető igénybe.
(2) A  Rendelet 9.  § (2)  bekezdése, valamint 10.  § (3)  bekezdése alapján az  e  rendelet hatálybalépése előtt kiadott
személyes és további (szervezeti egységhez kirendelt) gépkocsihasználatra vonatkozó engedélyeket a közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter e  rendelet hatálybalépését követő 45 napon belül
felülvizsgálja, és a további gépkocsihasználat indokoltsága esetén új engedélyt ad ki, ellenkező esetben a korábbi
engedély a fenti határnapot követő 30. napon érvényét veszíti.
(3) A  (2)  bekezdés alapján kiadott új engedéllyel a  Rendelet 8.  § (2)  bekezdése szerint jogosult használhatja
az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően számára személyes gépkocsihasználatra kiadott kategóriájú
személygépkocsit.
15 . § A tartós külszolgálatról és az  ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 2. alcíme
a következő 7/A. §-sal egészül ki:
„7/A.  § (1) A  külföldre akkreditált magyar külképviselet-vezetők részére – a  külföldön történő szolgálatteljesítés
idejére – személyes gépkocsihasználatot
a) az Állandó Képviselet képviselet-vezetője esetében az európai uniós ügyek koordinációjáért,
b) a többi képviselet-vezető esetében a külpolitikáért
felelős miniszter engedélyezhet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt személyes gépkocsihasználat feltételeit az engedélyező miniszter állapítja meg.”
16. § A Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés g)  pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Főigazgatóság:)
„g) végzi az 1. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottak figyelembevételével az állami vezetői juttatásokról szóló
kormányrendeletben meghatározott feladatokat,”
17. § Hatályát veszti az  állami vezetők és az  államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és
azok feltételeiről szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
43/2011. (V. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély
(továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. április 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy népszavazási eljárásban a választók szavazataikat szabad elhatározásuk szerint papíron vagy
sms-ben adhassák le?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
153/2007. (HK 2/2008.) HM VTI SZÁT intézkedése a ruházati termékek 2008. gazdálkodási árainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló
2134/2006. (VII. 27.) Korm. határozat 6. pontjára – a ruházati termékek 2008. évi gazdálkodási árainak megállapításáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A ruházati termékek 2008. évi gazdálkodási árait az
intézkedés melléklete szerint állapítom meg.
3. A ruházati szakanyagokban és felszerelésekben keletkezett kár összegének megállapításakor – tekintettel a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonái kártérítési felelősségének egyes szabályairól szóló
17/2002. (IV. 5.) HM rendelet 3. § (1) bekezdés b) pont
előírásaira – az I. értékcsoportban nyilvántartott (új) cikk
esetében az árjegyzék szerinti áfával növelt ár 100%-át,
II. értékcsoportú (használt) cikk esetében az árjegyzék
szerinti áfával növelt ár 50%-át kell figyelembe venni,
illetve alkalmazni.
4. A ruházati szakanyagok és felszerelések kölcsönhasználatba adásakor az árjegyzékben rögzített kölcsönzési díjat kell alkalmazni. A felsorolásban nem szereplő cikkek kölcsönzési díját a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) ellátási osztályvezető
állapítja meg.
Az érintett katonai szervezet a kölcsönhasználatba
adással kapcsolatos okmányok (kérelem, engedély, átadás-átvételi jegyzőkönyv) másolatát a HM FLÜ ellátási
osztályvezető részére haladéktalanul terjessze fel.
5. A HM Ruházati Műhely által végzendő szolgáltatások során az árjegyzékben meghatározott térítési díjat kell
alkalmazni. Az árjegyzékben nem szereplő szolgáltatások
térítési díját a HM FLÜ ellátási osztályvezető állapítja
meg.
6. Ez az intézkedés a kihirdetése napján lép hatályba,
azonban előírásait az MH Logisztikai Ellátó Központtal
történő elszámolások esetében 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.
7. Az intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg a ruházati termékek gazdálkodási árainak megállapításáról szóló
116/2007. (HK 10.) HM FLÜ intézkedés hatályát veszti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
29/2009. (HK 7.) HM KF intézkedése a HM Állami Egészségügyi Központ közúti járművezetők egészségi alkalmassági vizsgálatát végző rendelőinek kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdése alapján –
figyelemmel a közúti járművezetők egészségi alkalmasságának megállapításáról szóló 13/1992. (VI. 26.) NM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 8. §-a (2) bekezdésének
a) pontjára, továbbá a HM Szervezeti és Működési Szabályzat III. fejezete 3. pontjának (3) bekezdésére – a HM
Állami Egészségügyi Központ közúti járművezetők
egészségi alkalmassági vizsgálatát végző rendelőinek kijelöléséről az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya a HM Állami Egészségügyi
Központra (a továbbiakban: HM ÁEK) terjed ki.
2. Az előzetes- és időszakos egészségi alkalmassági
vizsgálatok végzésére első fokon
a) az 1. alkalmassági csoportba tartozó közúti járművezetők esetében a HM ÁEK Speciális Rendeltetésű Rendelő
és a HM ÁEK Foglalkozás-egészségügyi rendelők szakorvosait; b) a 2. alkalmassági csoportba tartozó közúti járművezetők esetében a foglalkozás-egészségügyi szakorvosokat
jelölöm ki. 3. A kijelölt rendelők a Magyar Honvédség szervezetei,
a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok, valamint a HM
ÁEK állományában szolgálatot teljesítők vagy e szervezetekkel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban állók részére végezhetik az 1. és 2. csoportba tartozó személyek
közúti járművezetői egészségi alkalmassági vizsgálatát.
4. A kijelölt rendelők a rendvédelmi szervek és a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok állományában szolgálatot
teljesítők vagy e szervezetekkel foglalkoztatásra irányuló
jogviszonyban állók részére is elvégezhetik a közúti járművezetői egészségi alkalmassági vizsgálatát, amennyiben a HM ÁEK-et e szervezetek kijelölik ezen vizsgálatok
elvégzésére.
5. Az első fokú egészségügyi szerv az egészségi alkalmassági vizsgálat eredményét a Rendelet melléklete szerinti tartalommal készíti el három példányban; az eredmény 1. számú példányát az érintettnek, a 2. számú példányát az érintett háziorvosának 15 napon belül megküldi a
HM ÁEK ügyviteli részlegén keresztül. A 3. számú pél
dányt az alkalmasságot elbíráló orvos az ügyviteli szabályoknak megfelelően gyűjtőzi. A 3. számú példány megőrzési ideje: 30 év.
6. Az egészségi alkalmassági vizsgálat díjtételei a térítési díj ellenében igénybe vehető egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról szóló 284/1997. (XII. 23.) Korm.
rendelet 2. számú melléklete szerint kerülnek megállapításra.
7. Ez az intézkedés az aláírását követő 3. napon lép hatályba.
8. Az intézkedés nem érinti a Rendelet 8. §-a (2) bekezdésének a) pontján alapuló, a Magyar Honvédség által
végrehajtott egyéb kijelöléseket.
9. A közúti járművezetők alkalmasságának elbírálására
kijelölt személyek kötelesek tanulmányozni és alkalmazni
a Rendelet előírásait.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
42/2004. (IV. 22.) KE határozata Chalupa János rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Chalupa Jánost kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2004. április 2. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
2013. CCX. törvény a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a diplomata, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között
a  diplomata, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 4-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás
Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a diplomata, szolgálati és speciális
útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről
Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Felek”),
a két fél között fennálló baráti kapcsolatokra és együttműködésre figyelemmel,
attól a  szándéktól vezérelve, hogy megkönnyítsék a  két ország érvényes diplomata, szolgálati vagy speciális
útlevéllel rendelkező állampolgárai utazását
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
Magyarország és a  Török Köztársaság azon állampolgárai, akik érvényes diplomata, szolgálati vagy speciális
útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a másik Fél területére.
2. Cikk
A Felek azon állampolgárai, akik az  1. Cikkben meghatározott útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül léphetnek be
és ki, illetve utazhatnak át a másik Fél területén, valamint átmenetileg a másik Fél területén tartózkodhatnak az első
beutazástól számított 180 napon belül 90 napot meg nem haladó időtartamban. Az  egyik Fél állampolgárainak
a  másik Fél területén a  fent megjelölt időtartamot meghaladó tartózkodásának szabályaira a  fogadó ország
jogszabályai érvényesek.
3. Cikk
 (1) Az egyik Fél államának a másik Fél államában akkreditált diplomáciai vagy konzuli képviseletein szolgálatot teljesítő
azon állampolgárai, akik érvényes diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkeznek, valamint ezen személyekkel
közös háztartásban élő érvényes diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező családtagjaik, a másik Fél területére
léphetnek vízum nélkül, továbbá ott tartózkodhatnak szolgálatuk időtartamáig vízum nélkül.
(2) A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást fent említett állampolgáraik érkezéséről.
4. Cikk
A Felek 2. és 3. Cikkben említett állampolgárai a  másik Fél államának területére történő belépésre a  hivatalos
határátkelőhelyeket vehetik igénybe. A  határátkelés során a  Felek állampolgárai a  másik Fél jogszabályaiban
meghatározott szabályokat és eljárásokat tiszteletben tartják.
5. Cikk
 (1) A  Felek a  jelen Megállapodás hatályba lépésétől számított harminc (30) napon belül diplomáciai úton megküldik
egymásnak az 1. Cikkben említett útlevelek mintapéldányait.
 (2) Amennyiben a  Felek új diplomata, szolgálati vagy speciális útleveleket bocsátanak ki, ezek mintapéldányait
a kibocsátást megelőzően legalább harminc (30) nappal diplomáciai úton eljuttatják a másik Fél részére.
6. Cikk
 (1) A jelen Megállapodás rendelkezései nem mentesítik a  Felek 2. és a  3. Cikkben említett állampolgárait azon
kötelezettség alól, hogy a másik Fél államának területén hatályban lévő jogszabályokat ott tartózkodásuk ideje alatt
tiszteletben tartsák.
(2) A Felek azon állampolgárai, akik az  1. Cikkben meghatározott útlevéllel rendelkeznek a  másik Fél területén
jövedelemszerző tevékenységet, illetve tanulmányokat a  fogadó államban hatályos jogszabályokban foglaltaknak
megfelelően folytathatnak.
7. Cikk
 (1) A jelen Megállapodás nem érinti a  Felek azon jogát, hogy a  beutazási, átutazási és tartózkodási engedélyt
megtagadják azon személyektől, akiknek jelenléte a  területükön közbiztonsági, közrendi vagy közegészségügyi
szempontból nem kívánatos.
(2) Jelen Megállapodás alkalmazását bármelyik Fél a  közbiztonságra, közrendre tekintettel, illetve közegészségügyi
okból részben vagy egészben, ideiglenesen felfüggesztheti. A  felfüggesztésről és annak feloldásáról diplomáciai
úton értesíteni kell a másik Felet. A felfüggesztés és annak feloldása az értesítést követő harmadik naptól hatályos.
8. Cikk
Az 1.  cikkben meghatározott útlevél másik Szerződő Fél államának területén történő elvesztése vagy
megrongálódása esetén az  érintett állampolgár a  szükséges intézkedések megtétele érdekében értesíti a  fogadó
állam illetékes hatóságait. Az  illetékes diplomáciai vagy konzuli képviselet állít ki úti okmányt az  állampolgára
részére, és értesíti a fogadó állam illetékes hatóságait.
9. Cikk
A jelen Megállapodás kizárólag a  Felek közötti kölcsönös írásbeli megegyezéssel módosítható. A  módosításra
jegyzőkönyv formájában kerül sor, mely elidegeníthetetlen részét képezi a jelen Megállapodásnak, hatálybalépésére
a jelen Megállapodás hatályba lépésére vonatkozó 12. Cikk rendelkezését kell alkalmazni.
10. Cikk
Jelen Megállapodás nem befolyásolja a Felek nemzetközi jogból fakadó jogait és kötelezettségeit.
11. Cikk
A jelen Megállapodás végrehajtása vagy értelmezése során felmerülő vitákat a  Felek tárgyalások és konzultációk
útján, harmadik fél vagy nemzetközi bírói fórum bevonása nélkül rendezik.
12. Cikk
 (1) A jelen Megállapodást a Felek határozatlan időre kötik, a Megállapodás a hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
követelmények teljesítéséről szóló írásbeli, diplomáciai úton történt értesítések közül az  utolsó kézhezvételétől
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
(2) Jelen Megállapodás hatálybalépésének napján hatályát veszti a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Török
Köztársaság Kormánya között a  diplomata útlevelek vízummentességéről szóló 1990. március 2-án létrejött
Megállapodás, amelyet módosított az  1992. május 21-i jegyzékváltással létrejött Megállapodás a  Magyar
Köztársaság Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya között a  diplomata, szolgálati és speciális útlevelek
vízummentességéről.
(3) Bármelyik Fél jogosult, bármely időpontban, a  jelen Megállapodást diplomáciai úton, írásban felmondani.
A Megállapodás a felmondásról szóló értesítés kézhezvételétől számított kilencvenedik (90.) napot követően veszti
hatályát.
A jelen Megállapodás Ankarában, 2013. június 19-én kelt, két eredeti példányban, magyar, török és angol nyelven,
melyek közül mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli vagy alkalmazásbeli különbségek esetén az angol
nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya a Török Köztársaság Kormánya
 nevében nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 12. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
195/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a KEREX IBRÁNY TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a KEREX IBRÁNY TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 01-09-868688, székhely: 1117
Budapest, Budafoki út 111.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a KEREX IBRÁNY TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
98/2008. (HK 13.) HM határozata a Magyar Honvédség KFOR Század ideiglenes katonai szervezet megszüntetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a NATO irányítású balkáni katonai békefenntartó műveletekben részt vevő nemzetközi erőkben történő magyar katonai részvételről szóló
2076/2008. (VI. 30.) Korm. határozatban, valamint a
Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításban foglaltakra – a következő
megszüntető határozatot adom ki: 1. A Magyar Honvédség KFOR Század ideiglenes katonai szervezetet – melynek rövidített megnevezése: MH
KFOR SZD; székhelye: Kaposvár, Füredi u.; postacíme:
7401 Kaposvár, Pf. 179/MH KFOR SZD; alkalmazási körzete: Magyarország, valamint külföldön a KFOR NATO
műveleti terület; alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium –
2009. március 31-i hatállyal megszüntetem.
2. A vagyoni jogok és kötelezettségek tekintetében a
megszüntetett részjogkörű költségvetési egység jogutódja
az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP), melynek székhelye: 8000 Székesfehérvár, Zámolyi út 2–6.; postacíme: 8001 Székesfehérvár, Pf. 151.
A részjogkörű költségvetési egység megszüntetése következtében a létrehozót megillető jogok érvényesítéséből és
a létrehozót terhelő kötelezettségek teljesítéséből adódó
pénzügyi és számviteli feladatokat az ideiglenes katonai
szervezet felszámolásától kezdve a pénzügyi és számviteli
feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet illetékes szerve látja el.
3. A részjogkörű költségvetési egység megszüntetésével kapcsolatos részletes feladatokat a Magyar Honvédség
KFOR Zászlóalj ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról szóló 88/2008. (HK 12.) HM határozat és a NATO kötelékében ideiglenesen működő MH KFOR Század megszüntetéséről szóló 81/2008. (HK 7.) HM HVKF intézkedés, valamint a végrehajtásukra vonatkozó belső rendelkezések határozzák meg.
4. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba. A Magyar Honvédség KFOR Század ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról szóló 131/2007. (HK 21.) HM határozat
pedig 2009. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1685/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés zavartalan működésének fenntartása érdekében szükséges további intézkedésről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján, a  fővárosi közösségi közlekedés
zavartalan működésének fenntartása érdekében 7000,0 millió forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 21. Fővárosi közösségi közlekedés rendkívüli támogatása cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a támogatást soron kívül utólagos, legkésőbb 2013. december 15-ig történő
elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Budapest Főváros Önkormányzata számára.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1460/2016. (VIII. 24.) Korm. határozata az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 4. prioritásának keretében megvalósítani tervezett projektek tekintetében a kötelezettségvállalás feltételeiről és a Program éves fejlesztési keretének előkészítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a továbbiakban: IKOP) 4. prioritása
keretében finanszírozott azon projekt esetén,
a) amelyben a  projekt megvalósításához elsődlegesen szükséges munkálatokat elvégző kivitelezőt
feltételes közbeszerzési eljárásban kiválasztották, az  adott projekt teljes megvalósítására legyen vállalható
kötelezettség,
b) amelynek további előkészítése szükséges, a projekt megvalósításához elsődlegesen szükséges munkálatokat
elvégző kivitelező kiválasztására irányuló feltételes közbeszerzési eljárás lefolytatásával bezárólag felmerült
költségekre legyen vállalható kötelezettség,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az 1. pont szerinti esetben kötelezettséget
az arra jogosult csak 1. pontban meghatározott feltételekkel vállaljon,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. hozzájárul az  1.  mellékletben foglalt táblázatban meghatározott projektek tekintetében az  1. és 2.  pont, valamint
az 1. mellékletben meghatározottak szerint történő kötelezettségvállaláshoz,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az IKOP éves fejlesztési keretének soron következő módosítása során
tegyen javaslatot az 1. mellékletben meghatározott projektek adatainak az ott rögzítettek szerinti módosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2006. (III. 31.) KüM határozata.  a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló, Párizsban, 2003. év október hó 17. napján elfogadott UNESCO Egyezmény kihirdetéséről szóló 2006. XXXVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről
A 2006. évi XXXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny
2006. február 24-i, 22. számában kihirdetett, a szellemi
kulturális örökség megőrzéséről szóló, Párizsban, 2003. év
október hó 17. napján elfogadott UNESCO Egyezmény
34. cikke szerint az Egyezmény a ratifikációs okirat letétbe
helyezésétől számított 3 hónap elteltével lép hatályba a ratifikáló állam vonatkozásában.
A Magyar Köztársaság az Egyezmény 34. cikke szerint
a ratifikációs okiratot 2006. március 16-án letétbe helyezte, amelyet az UNESCO Titkárság 2006. március 17-i dátummal visszaigazolt és nyilvántartásba vett.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2006. évi
XXXVIII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapítom,
hogy a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló, Párizsban, 2003. év október hó 17. napján elfogadott
UNESCO Egyezmény kihirdetéséről szóló 2006. évi
XXXVIII. törvény 2. és 3. §-a 2006. június 17-én, azaz
kettőezer-hat június tizenhetedikén, hatályba lép.
Dr. Somogyi Ferenc s. k.,
külügyminiszter


text:
59/2017. (VI. 12.) ME határozata Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti kulturális együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti kulturális együttműködési egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2015. (VII. 21.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  közös államhatáron lévő
közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2017. (III. 3.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Joó Istvánt 2017. március 1. napjától a kinevezés
visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – vízdiplomáciáért, vízipari exportért és a Duna Régió Stratégiáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos koordinálja a vízdiplomáciával és a vízipari exporttal kapcsolatban a külgazdasági és külügyminiszter
feladatkörébe tartozó feladatokat. Ezen feladatkörében:
a) segíti a  vízgazdálkodással foglalkozó magyar vállalatok, valamint vízügyi innovációk külföldi piacra jutását,
azok külföldön történő bemutatását,
b) a Belügyminisztérium és a  tárgykörben illetékes további szereplők bevonásával elkészíti Magyarország
vízdiplomáciai stratégiáját, és közreműködik annak végrehajtásában,
c) a Belügyminisztérium, a  Nemzetgazdasági Minisztérium, illetve a  témában illetékes további szereplők
bevonásával elkészíti Magyarország vízipari export programját, és gondoskodik annak végrehajtásáról,
d) összehangolja és előmozdítja a vízipari export fejlesztésében érintett szervezetek – többek között a Magyar
Export-Import Bank Zrt., illetve az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. – ez irányú tevékenységét,
e) létrehozza és gondozza a hazai exportképes vízipari szereplők adatbázisát,
f ) közreműködik vízügyi tárgyú külgazdasági mintaprojektek külföldi megvalósításában,
g) feladatkörében eljárva kapcsolatrendszert épít ki a  releváns nemzetközi fejlesztési és finanszírozási
intézményekkel,
h) rendszeres párbeszédet folytat a hazai vízügyi szakmai szervezetekkel,
i) a Belügyminisztériummal és az  érintett szervezeti egységekkel együttműködve kialakítja Magyarország
vízdiplomáciai álláspontját, és gondoskodik annak képviseletéről a  két- és többoldalú tárgyalásokon,
nemzetközi fórumokon és testületekben, valamint
j) koordinációs feladatkörében eljárva tárcaközi munkacsoportot működtet. 3. § A  miniszteri biztos a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88.  §
(2)  bekezdés h)  pontja alapján koordinálja a  Duna Régió Stratégiával (a továbbiakban: Stratégia) kapcsolatos
kormányzati feladatokat. Ezen feladatkörében:
a) ellátja a Stratégia nemzeti kapcsolattartói feladatait, kijelöli a nemzeti kapcsolattartó helyettesét, koordinálja
a magyar álláspont kialakítását Magyarország Stratégiában való részvételével kapcsolatosan,
b) ellátja a Stratégiával kapcsolatos hazai és külső képviseleti feladatokat,
c) koordinálja a Stratégia 2017. évi budapesti Éves Fórumával kapcsolatos feladatokat,
d) a Duna régió országaiban segíti a vízgazdálkodás területén tevékenykedő magyar vállalkozások szerepvállalását,
továbbá
e) koordinációs feladatkörében eljárva tárcaközi munkacsoportot működtet.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
5. § A miniszteri biztost fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 400 000 Ft
összegű díjazás illeti meg, és a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Vízdiplomáciáért és Vízipari Exportért Felelős Főosztályon működő
titkárság segíti.
7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 22/2016. (IX. 15.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
5/2009. (III. 31.) IRM rendelete a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések mintáiról.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
404. §-a (2) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladatés hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának h) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a
következőket rendelem el:
Az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelenő
hirdetmények 1. §
(1) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) IV. fejezete alkalmazásában a
43. § (1) bekezdése szerinti előzetes összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját a 2004/17/EK és a
2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelveknek
megfelelő, a közbeszerzési eljárások keretében megjelenő
hirdetmények közzétételére használandó szabványos űrlapok létrehozásáról szóló 2005. szeptember 7-i
1564/2005/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány
űrlapokról szóló európai közösségi rendelet) I. melléklete
tartalmazza. Az előzetes összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetménynek az ajánlatkérő honlapján történő közzététele esetén a hirdetményt szintén a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló
európai közösségi rendelet I. melléklete szerinti minta szerint kell elkészíteni, azonban az Európai Közösségek
Hivatalos Kiadványi Hivatala részére megküldendő, az
Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétételre kerülő hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet VIII. melléklete tartalmazza.
(2) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában a 49. § szerinti
ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény és a 101. § (1) bekezdése szerinti részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény
mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél
használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet II. melléklete tartalmazza.
(3) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában a 98. § (1) és
(3) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi
rendelet III. melléklete tartalmazza. A Kbt. VI. fejezete alkalmazásában a 250. § (4) bekezdése szerinti, az eljárás
eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját szintén a közbeszerzési
hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet III. melléklete tartalmazza.
(4) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában – építési koncesszió esetén – a 138. § (2) bekezdése szerinti, az eljárást
megindító, felhívást tartalmazó hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány
űrlapokról szóló európai közösségi rendelet X. melléklete
tartalmazza.
(5) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában – a koncessziós
jogosult eljárása esetén [144. § (1) bekezdése] – a 144. §
(3) bekezdése szerinti, az eljárást megindító, felhívást tartalmazó hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló
európai közösségi rendelet XI. melléklete tartalmazza.
2. § (1) A Kbt. V. fejezete alkalmazásában a 182. § (1) bekezdése szerinti időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó
hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet IV. melléklete tartalmazza. A Kbt. V. fejezete alkalmazásában a 208. § (1) és (2) bekezdése szerinti, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás meghirdetésére is
irányuló időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját szintén a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet IV. melléklete tartalmazza. A Kbt.
210. §-a (1) bekezdésének v) pontja tekintetében a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány
űrlapokról szóló európai közösségi rendelet IV. melléklete
szerinti mintát kell érteni. Az időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménynek az ajánlatkérő honlapján történő közzététele esetén a hirdetményt szintén a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet IV. melléklete
szerinti minta szerint kell elkészíteni, azonban az Európai
Közösségek Hivatalos Kiadványi Hivatala részére megküldendő, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétételre kerülő hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló
európai közösségi rendelet VIII. melléklete tartalmazza.
(2) A Kbt. V. fejezete alkalmazásában a 189. § szerinti
ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény és a 202. § szerinti
részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány
űrlapokról szóló európai közösségi rendelet V. melléklete
tartalmazza.
(3) A Kbt. V. fejezete alkalmazásában a 214. § (2) bekezdése szerinti, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás
meghirdetésére irányuló előminősítési hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt
szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet
VII. melléklete tartalmazza.
(4) A Kbt. V. fejezete alkalmazásában a 200. § (1) és
(3) bekezdése, a 231. § (1) és (3) bekezdése, valamint a 237. §
(1) és (3) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről vagy
eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél
használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet VI. melléklete tartalmazza. A Kbt. VII. fejezete alkalmazásában [a 261. § (1) bekezdésére tekintettel] a 250. § (4) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját
szintén a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet
VI. melléklete tartalmazza.
3. § A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában a 41. § (4) bekezdése szerinti és V. fejezete alkalmazásában a 180. § (5) bekezdése szerinti dinamikus beszerzési rendszerben használt egyszerűsített ajánlati felhívás mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet IX. melléklete tartalmazza.
4. § (1) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában a 157. § (1) bekezdése szerinti és V. fejezete alkalmazásában a 239. §
(2) bekezdése szerinti tervpályázati kiírást tartalmazó hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet XII. melléklete tartalmazza.
(2) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában a 159. § szerinti
és V. fejezete alkalmazásában a 239. § (2) bekezdése szerinti, a tervpályázati eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény
mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél
használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet XIII. melléklete tartalmazza.
(3) Az e rendelet 1–4. §-a szerinti hirdetmények módosítását vagy visszavonását, valamint helyesbítését tartalmazó hirdetmény mintáját e rendelet 11. melléklete tartalmazza.
A Közbeszerzési Értesítőben megjelenő hirdetmények 5. § (1) A Közbeszerzési Értesítőben közzéteendő hirdetmények mintáit e rendelet mellékletei tartalmazzák.
(2) A Kbt. 21. §-ának (3) és 161. §-ának (5) bekezdése
alkalmazásában (közösségi értékhatár felét elérő vagy
meghaladó, de a közösségi értékhatárt el nem érő értékű
építési koncesszió és építési beruházás) az e rendelet
1–4. §-a szerinti hirdetmények alkalmazandóak, amelyek
kizárólag a Közbeszerzési Értesítőben jelennek meg a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány
űrlapokról szóló európai közösségi rendelet szerinti minták fejlécének eltávolításával.
(3) A (2) bekezdés szerint kell eljárni akkor is, ha az
ajánlatkérő a Kbt. 251. §-ának (3) bekezdése alapján a Kbt.
2–5/A., 7–8. vagy 10. címe szerinti eljárást alkalmaz.
6. § (1) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában a Kbt. 98. § (1)
és (2) bekezdése, 138. § (3) bekezdése és a 144. § (4) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény
mintáját az 1. melléklet tartalmazza. A Kbt. V. fejezete alkalmazásában a Kbt. 200. § (1) és (2) bekezdése, a 231. §
(1) és (2) bekezdése és a 237. § (1) és (2) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről
szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját szintén
az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A Kbt. IV. fejezete alkalmazásában a Kbt. 136/C. §
(6) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját a 2. melléklet tartalmazza.
7. § (1) A Kbt. VI. és VII. fejezete alkalmazásában az egyszerű közbeszerzési eljárásban az ajánlattételi felhívást
tartalmazó hirdetmény mintáját [Kbt. 249. § (1) bekezdése] a 3. melléklet tartalmazza.
(2) A Kbt. VI. és VII. fejezete alkalmazásában [a Kbt.
250. § (3) bekezdés h) pontjára és 261. § (2) bekezdés i) pontjára, valamint a Kbt. 21/A. §-ára és 161/A. §-ára tekintettel] a
Kbt. 98. § (1) és (2) bekezdése szerinti az eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó
hirdetmény mintáját az 1. melléklet tartalmazza.
8. § Az e rendelet 7. §-ának (1) bekezdése szerinti hirdetmények esetében a hirdetmény (illetőleg a dokumentáció)
módosítását vagy a hirdetmény visszavonását tartalmazó
hirdetmény mintáját a 4. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A Kbt. 307. §-ának (1) bekezdése szerinti, a szerződés módosításáról szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját az 5. melléklet tartalmazza.
(2) A Kbt. 307. §-ának (1) bekezdése szerinti, a szerződés teljesítéséről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény
mintáját a 6. melléklet tartalmazza.
Bírálati összegezések 10. § (1) Az ajánlatok elbírálására vonatkozó írásbeli összegezés mintáját [Kbt. 93. § (2) bekezdése, 136/C. § (5) bekezdése, 250. § (3) bekezdés h) pontja, valamint a Kbt.
261. § (2) bekezdés i) pontja] a 7. melléklet tartalmazza.
(2) A részvételi jelentkezések elbírálására vonatkozó
írásbeli összegezés mintáját [Kbt. 116. § (2) bekezdése] a
8. melléklet tartalmazza.
Éves statisztikai összegezések 11. § (1) Az éves statisztikai összegezés mintáját a Kbt. IV. és
VI. fejezete szerinti ajánlatkérők vonatkozásában [Kbt.
16. § (1) bekezdése, valamint a Kbt. 160. § (2) bekezdése]
a 9. melléklet tartalmazza.
(2) Az éves statisztikai összegezés mintáját a Kbt. V. és
VII. fejezete szerinti ajánlatkérők vonatkozásában [Kbt.
16. § (1) bekezdése, valamint a Kbt. 239. § (1) bekezdése]
a 10. melléklet tartalmazza.
Egyéb rendelkezések 12. § (1) Ha az ajánlatkérő az Európai Unió Hivatalos Lapjában olyan hirdetmény közzétételét kéri, amelynek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele nem kötelező, az adott közbeszerzési eljárásban alkalmazandó
hirdetményminta kitöltése és közzététele mellett, azzal
azonos tartalommal az 1–4. §-ban meghatározott adott
mintát is megfelelően ki kell töltenie.
(2) Ha az ajánlatkérő a Közbeszerzési Értesítőben olyan
hirdetmény közzétételét kéri, amelynek a Közbeszerzési Értesítőben történő közzététele nem kötelező az ajánlatkérő részéről, a 10. §-ban és a 11. §-ban meghatározott adott mintát
kell a Kbt.-ben foglaltaknak is megfelelően kitöltenie.
Hatálybalépés 13. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2009. április 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 11. §-a, valamint 9. és 10. melléklete
2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) Ezt a rendeletet a hatálybalépés után megkezdett
közbeszerzésekre, közbeszerzési eljárások alapján megkötött szerződésekre, tervpályázatokra kell alkalmazni, azzal
az eltéréssel, hogy a 2009. április 1-je előtt feladott, illetve
megküldött és hiánypótlásra történő felhívással, illetőleg
javítással érintett azon eljárást megindító hirdetményekre,
melyek ismételt feladására, illetve megküldésére 2009. április 1-jén vagy azt követően kerül sor, e rendelet rendelkezéseit alkalmazni kell.
(4) A közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések
mintáiról szóló 2/2006. (I. 13.) IM rendelet hatályát veszti,
rendelkezéseit – a (3) bekezdésben foglalt eltéréssel – a
2009. április 1-jét megelőzően megkezdett közbeszerzési
eljárásokban alkalmazni kell.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 14. §
Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 89/665/EGK irányelve (1989. december 21.) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos
jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi,
rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (2a. cikk);
b) a Tanács 92/13/EGK irányelve (1992. február 25.) a
vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban
működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és
közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (2a. cikk);
c) az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve (2004. március 31.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési
eljárásainak összehangolásáról (41–44. és 46. cikk);
d) az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési
szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról
(35. és 36., 58., 64., 69., 70. cikk);
e) a Bizottság 2005/51/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a közbeszerzésről szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv XX. mellékletének, valamint a
2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
VIII. mellékletének módosításáról;
f) az Európai Parlament és a Tanács 2007/66/EK irányelve (2007. december 11.) a 89/665/EGK és a 92/13/EGK
tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról (1. és 2 cikk).
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1606/2012. (XII. 17.) Korm. határozata az ÉAOP-3.1.1-11-2012-0012 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 4814 j. úton” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ÉAOP-3.1.1-11-2012-0012 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása a 4814 j.
úton” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1274/2010. (XII. 8.) Korm. határozata egyes kisebbségi célú állami támogatások forrásának biztosítása érdekében a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
113,9 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka
terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1582/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzatának a Wenckheim turista- és kerékpárút kialakításához támogatás biztosításáról.
A Magyarország Kormánya és Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1283/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 7. pont b) alpontjának végrehajtása érdekében
a Kormány
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  békéscsabai Wenckheim turista- és kerékpárút kialakítását
célzó beruházások (a  továbbiakban: Beruházások) megvalósításával és azzal, hogy összesen legfeljebb
2 259 814 000 forint összegű központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra Békéscsaba Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: Kedvezményezett) mint építtető részére az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 132 700 000 forint,
b) a 2018. évben 1 398 904 000 forint,
c) a 2019. évben 728 210 000 forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, mint a  Beruházások szakpolitikai felelősét, hogy a  támogatás nyújtásának
biztosítása érdekében a teljes Beruházásra nyújtson be előterjesztést a Modern Városok Program Bizottság részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése és a  12.  § (1)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló
döntése esetén – a  Beruházások megvalósításához a  2017.  évben szükséges 132 700 000 forint a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport előirányzat
terhére kerüljön biztosításra a Kedvezményezett részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okiratban foglaltak szerint a finanszírozási szükséglet felmerülésének időpontjában
4. egyetért azzal, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról szóló
250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése és a  12.  § (1)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló
döntése esetén – a Beruházások megvalósításához a 2018. évben szükséges 1 398 904 000 forint a Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre
álló előirányzatból kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2018. évi költségvetési törvény végrehajtása során, a finanszírozási szükséglet felmerülésének
időpontjában
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás megvalósításához a  2019.  évben szükséges 728 210 000 forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 6. engedélyezi az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított
jogkörében eljárva, hogy – a Modern Városok Program Bizottságnak a Modern Városok Program megvalósításáról
szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése és a  12.  § (1)  bekezdése alapján meghozott erre
irányuló döntése esetén – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  fejlesztési program megvalósítása érdekében
a 2018–2019. költségvetési évek kiadási előirányzatai terhére legfeljebb 2 127 114 000 forint összeg mértékéig éven
túli kötelezettséget vállaljon az alábbi ütemezéssel:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 398 904 000 forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 728 210 000 forint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Modern Városok Program Bizottság döntését követően
7. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Beruházások tekintetében az azokat finanszírozó támogatás
nyújtása során gondoskodjon arról, hogy a  Kedvezményezett kötelezettséget vállaljon az  állami beruházások
központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti
adatszolgáltatás teljesítésére és 3. pont b) alpontja szerinti ellenőrzés tűrésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a beruházás megvalósítása ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2013. (V. 2.) PSZÁF rendelete a nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátója és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete közötti kötelező elektronikus kapcsolattartással érintett eljárásokban a kapcsolattartás tartalmára és formájára vonatkozó részletes szabályokról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117.  § (1)  bekezdés g)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21.  § n)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom,
2. ERA rendszer: a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a  továbbiakban: Felügyelet) által a  hiteles adatok
fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak minősülő elektronikus
kézbesítési rendszer.
2. § E rendelet hatálya a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) V. fejezetének hatálya alá tartozó
nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátójára (a továbbiakban: bejelentésre kötelezett személy) terjed ki.
3. § (1) A bejelentésre kötelezett személynek
a) a  kibocsátó elérhetőségével kapcsolatos – a Tpt. 56.  § (4)  bekezdésén és a  nyilvánosan forgalomba hozott
értékpapírokkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség részletes szabályairól szóló 24/2008. (VIII. 15.)
PM  rendelet (a  továbbiakban: PM rendelet) 4.  melléklet 1.17.  pontján alapuló – bejelentési kötelezettségét
az 1. mellékletben,
b) a  könyvvizsgáló adataival kapcsolatos – a  Tpt. 391.  § (1)  bekezdés s)  pontján alapuló – bejelentési
kötelezettségét a 2. mellékletben,
c) a  kibocsátó vezető állású személyeiben bekövetkezett változással és az  újonnan megválasztott vezetőnek
a  kibocsátó bármely értékpapírjából tulajdonában lévő értékpapír mennyiségével kapcsolatos – a  Tpt.
56.  § (4)  bekezdésén és a  PM rendelet 4.  melléklet 2.5.  pontján alapuló – bejelentési kötelezettségét
a 3. mellékletben,
d) a  kibocsátó vezető állású személyeinek a  kibocsátó által kibocsátott értékpapírokból a  tulajdonukban álló
értékpapírokra vonatkozó tulajdoni változással kapcsolatos – a Tpt. 56.  § (4)  bekezdésén és a  PM rendelet
4. melléklet 2.6. pontján alapuló – bejelentési kötelezettségét a 4. mellékletben,
e) a  kibocsátó saját kibocsátású értékpapírjának tulajdonlásában bekövetkezett változással kapcsolatos
– a Tpt. 56. § (4) bekezdésén és a PM rendelet 4. melléklet 1.13. pontján alapuló – bejelentési kötelezettségét
az 5. mellékletben,
f ) a  kibocsátó részvényeihez kapcsolódó szavazati jogokkal, a  saját részvény állományokkal, valamint
az  alaptőke nagyságával kapcsolatos – a  Tpt. 54.  § (9)  bekezdésén és 56.  § (4)  bekezdésén alapuló –
bejelentési kötelezettségét a 6. mellékletben,
g) a  Tpt. 61.  §-a szerinti, szavazati jogot biztosító részvény, illetve szavazati jog megszerzéséről vagy
elidegenítéséről a  kibocsátóhoz érkező tájékoztatással kapcsolatos – a Tpt. 55.  § (2)  bekezdésén alapuló –
bejelentési kötelezettségét a 7. mellékletben,
h) a  kibocsátó értékpapírjainak szabályozott piacra történő bevezetésével, kivezetésével, átvezetésével
kapcsolatos – a Tpt. 63. § (3) bekezdésén, valamint a Tpt. 56. § (4) bekezdésén és a PM rendelet 4. melléklet
1.3. pontján alapuló – bejelentési kötelezettségét a 8. mellékletben,
i) a bennfentes információk nyilvánosságra hozatalának késleltetésével kapcsolatos – a Tpt. 203. § (4) bekezdés
b) pontján alapuló – bejelentési kötelezettségét a 9. mellékletben,
j) az  értékpapír forgalomba hozatalának eredményével kapcsolatos – a  Tpt. 48.  § (4)  bekezdésén, valamint
a Tpt. 56.  § (4)  bekezdésén és a  PM rendelet 4.  melléklet 1.2.  pontján alapuló – bejelentési kötelezettségét
a 10. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon kell teljesítenie a  nem természetes személy, szervezet
és a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és
technikai feltételeiről, valamint a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által működtetett kézbesítési tárhely
működtetéséről és használatáról szóló 9/2013. (V. 2.) PSZÁF rendelet rendelkezései szerint az  ERA rendszeren
keresztül.
(2) A  bejelentésre kötelezett személy a Tpt.-ben előírt, az  (1)  bekezdésben nem megjelölt bejelentési kötelezettségét
a  PM rendelet 7.  § (1)  bekezdésében meghatározott, hivatalosan kijelölt információtárolási rendszeren keresztül
történő közzététellel teljesíti.
4. § (1) Ha a  bejelentés kijavítást, kiegészítést igényel, ideértve a  bejelentésben foglaltak dokumentumokkal történő
alátámasztását is, a  Felügyelet a  bejelentésre kötelezett személyt felszólítja ennek teljesítésére. A  bejelentésre
kötelezett személy a  bejelentés kijavítását, kiegészítését a  3.  §-ban meghatározottak szerint az  elektronikus űrlap
ismételt kitöltésével, megismételt bejelentésben teljesíti. A  megismételt bejelentésben hivatkozni kell a  korábbi
bejelentés számára, valamint a megfelelő rovatnak is tartalmaznia kell a bejelentés megismételt jellegét.
(2) Ha a  bejelentésre kötelezett személy önellenőrzése, belső ellenőrzése vagy egyéb lefolytatott ellenőrzése
során kiderül, hogy a  korábban bejelentett adatok javítása, módosítása szükséges, a  bejelentésre kötelezett
személynek a tény feltárásától számítva haladéktalanul, de legkésőbb 5 munkanapon belül kell az (1) bekezdésben
meghatározott megismételt bejelentést megtennie.
5. § Azon bejelentésre kötelezett személy tekintetében, aki legalább az  1–10.  mellékletben megjelölt
adattartalommal, a Tpt.-ben megjelölt határidőben a pénzügyi szervezetek törzsadat-bejelentési kötelezettségéről
szóló  3/2013.  (IV.  26.) PSZÁF rendelet szerint bejelentést teljesített a  Felügyelet részére, az  e  rendelet szerinti
bejelentési kötelezettség is teljesítettnek tekintendő.
6. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
 a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
1718/2013. (X. 9.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program forrásából megvalósított közös érdekeltségű hidrometeorológiai hálózatnak az Európai Unió által előírt kötelező fenntartása érdekében a Belügyminisztérium és a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Környezet és Energia Operatív Program forrásából megvalósított közös érdekeltségű hidrometeorológiai
hálózatnak az  Európai Unió által előírt kötelező fenntartása céljából 35,9 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Országos Meteorológiai Szolgálat cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
 vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1090/2014. (II. 28.) Korm. határozata a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2014. kompenzációja érdekében a 2014. központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetbe történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. elrendeli a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  12. A  költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak 2014. évi kompenzációja címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. elrendeli a  költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2014. évi kompenzációja érdekében 13 800,0 millió  forint
egyszeri  átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
24.  Céltartalékok cím, 2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi  önkormányzatok támogatásai fejezet, 12. A  költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2014. évi
kompenzációja cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1172/2010. (VIII. 18.) Korm. határozata az Országleltár elkészítésével kapcsolatos időszerű intézkedésekről.
A Kormány 1. felhívja az Országleltár elkészítésében érintett fejezetgazdákat, hogy a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
szóló törvényjavaslat előkészítése során az Országleltár elkészítéséhez szükséges forrásokat a fejezeti
költségvetésekbe tervezzék be; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a 2011. évi költségvetési törvényjavaslat előkészítésével egyidejűleg;
2. felkéri a vidékfejlesztési minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, a honvédelmi minisztert, a belügyminisztert,
a nemzeti erőforrás minisztert, a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a Központi Statisztikai Hivatal elnökét, hogy
hozzanak létre egy szakmai munkacsoportot annak érdekében, hogy biztosítsák a meglévő nyilvántartási rendszerek
és az Országleltár közötti kompatibilitást, illetőleg szükség szerinti integrálásukat az új rendszerbe;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzeti fejlesztési miniszter honvédelmi miniszter
belügyminiszter nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Központi Statisztikai Hivatal elnöke Határidő: 2010. augusztus 31.
3. egyetért egy következő kormánydöntést megalapozó akcióterv kidolgozásával, amely megteremti a szakmai alapját
az Országleltár elkészítését támogató Európai Uniós források bevonásának kiemelt projekttámogatáson keresztül;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2010. szeptember 30. 4. felkéri a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a vidékfejlesztési miniszterrel együttműködve gondoskodjon
az Országleltár, azon belül az egységes, integrált állami vagyon-nyilvántartási rendszer elkészítéséről a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. közreműködésével, a folyamatban lévő fejlesztésekkel összhangban;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2011. december 31.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy felügyelje a működő vagyon-nyilvántartási rendszer változáskövetését,
karbantartását és fejlesztését. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. január 1-jétől folyamatos
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
97/2011. (IX. 2.) HM utasítása az UH-1N helikopterek beszerzésével kapcsolatos miniszteri döntést előkészítő bizottság felállításáról és feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) Az Amerikai Egyesült Államok által az Excess Defense Article programon keresztül felajánlott használt
UH-1N helikopterek beszerzésével kapcsolatos miniszteri
döntés előkészítése érdekében, továbbá az azzal összefüggő koordinációs feladatok ellátására bizottságot hozok
létre.
(2) A bizottságot a HM Védelempolitikai Főosztály főosztályvezetője és a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) főigazgatója együttesen
vezeti.
(3) A bizottság titkára a HM Védelempolitikai Főosztály Művelet-stratégiai Osztály főtisztje (légierő).
(4) A bizottság tagjai:
a) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadmű
veleti Csoportfőnökség állományának a Honvéd Vezérkar
főnök-helyettese, b) a HM FHH Hadfelszerelési Igazgatóság állományának a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára,
c) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP), Repülő Mérnök-műszaki Főnökség állományának a Honvéd Vezérkar főnök-helyettese,
d) az MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti
Zászlóalj állományának a Honvéd Vezérkar főnök-helyettese,
e) az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis állományának a
Honvéd Vezérkar főnök-helyettese
által kijelölt képviselője.
(5) A bizottság tagjai a döntés előkészítése érdekében
közvetlen kapcsolatot tartanak fenn a következő szervezetekkel:
a) HM Jogi Főosztály,
b) HM Tervezési és Koordinációs Főosztály,
c) HM Védelmi Tervezési Főosztály,
d) HM Gazdasági Tervezési Főosztály,
e) HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály,
f) HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal,
g) HM FHH,
h) HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzet-el
lenőrzési Hivatal,
i) HVK Kiképzési Csoportfőnökség,
j) HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
k) HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
l) HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség,
m) MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnök
ség,
n) MH ÖHP Repülésbiztonsági Osztály,
o) MH Légijárműjavító Üzem.
(6) A bizottság tagjai a döntés előkészítése során az
(5) bekezdésben meghatározott szervezetek véleményét figyelembe veszik. (7) A bizottság ülésein állandó meghívott az USA
Magyarországi Védelmi Együttműködési Hivatal, illetve
a Nemzeti Közlekedési Hatóság Légügyi Hivatal képviselője.
(8) A bizottság vezetője a feladat végrehajtásába a feladatkörében érintett összes szerv, szervezet vezetőjénél
közreműködést kezdeményezhet a szolgálati elöljáró, illetve hivatali felettes egyidejű tájékoztatása mellett. Az
érintett szervek, szervezetek vezetői a bizottság vezetőjének megkeresésére a feladatkörük szerint kötelesek
együttműködni.
3. § A bizottság általános feladata az Amerikai Egyesült Államok által az Excess Defense Article programon keresztül felajánlott használt UH-1N helikopterek beszerzési lehetőségének teljes körű felmérése, az amerikai fél felé az
Igénylevél összeállítása, valamint a beszerzésre vonatkozó
miniszteri döntés előkészítése és felterjesztése.
4. § (1) A bizottság általános feladatai körében a szakmai felelősök útján, a munkába bevont szervezetekkel együttműködve megvizsgálja:
a) az UH-1N helikoptereket repülő hajózó állomány kiképzési követelményeit,
b) az UH-1N helikoptereket üzemeltető repülő-műszaki
állomány kiképzési követelményeit,
c) az UH-1N helikopterek hadműveleti, harcászati alkalmazhatóságát, felszereltségét, kialakítását a légierő
haderőnem szempontjait figyelembe véve,
d) az UH-1N helikopterek hadműveleti, harcászati alkalmazhatóságát, felszereltségét, kialakítását a szárazföldi
haderőnem szempontjait figyelembe véve,
e) az UH-1N helikopterek beszerzésének és rendszerbe
állításának védelemgazdasági szempontjait,
f) az UH-1N helikopterek hosszú távú rendszerben tartási, illetve fenntartási szempontjait,
g) az UH-1N helikopterek üzemben tartásával, üzemeltetésével összefüggő repülő-műszaki szempontokat,
h) az UH-1N helikopterek beszerzésének és rendszerbe
állításának repülésbiztonsági kihatásait,
i) az Amerikai Egyesült Államok Kormányával kötendő
beszerzési szerződések sajátosságait figyelembe véve a
beszerzések, valamint az eszközök rendszerbe állításának,
hosszú távú logisztikai biztosításának, továbbá a szükséges kiképzések finanszírozhatósági szempontjait (fizetési
ütemezés, használható pénzügyi források stb.),
j) NATO kompatibilitási, alkalmazhatósági, telepíthetőségi szempontokat. (2) A bizottság a bevont szervezetekkel együttműködve
a döntés előkészítése érdekében az alábbi fő feladatokat
hajtja végre:
a) üzemeltetői, felhasználói tapasztalatok gyűjtése,
elemzése az UH-1N helikopterrel, vagy azzal hasonló kialakítású helikopterrel rendelkező európai országoktól, kitérve a finanszírozási szempontokra is,
b) az US NAVY Air System Command szakembereinek
UH-1N helikopterek telepítési, valamint üzemeltetési körülményeit felmérő magyarországi látogatásának koordinálása,
c) az UH-1N helikopterek beszerzéshez szükséges
Igénylevél tartalmának összeállítása,
d) az amerikai fél által visszaküldött Ajánlati Levél
elemzése, az Ajánlati Levél beérkezését követő 15 munkanapon belül,
e) az UH-1N helikopterek beszerzésével összefüggő
előterjesztés összeállítása a miniszteri értekezlet ülésére, a
miniszteri döntés előkészítése az amerikai Ajánlati Levélben szereplő határidőig.
(3) A bizottság titkára a feladatok alakulásáról, az új információkról az érintett katonai szervezeteket a megalapozott véleményalkotás, és a miniszteri döntés-előkészítés
érdekében rendszeresen tájékoztatja.
5. § (1) A bizottság munka- és ügyrendjét maga állapítja
meg, amelyet a honvédelmi miniszter hagy jóvá. A bizottság a vezető terve alapján ülésezik.
(2) A bizottság az alakuló ülését az utasítás hatálybalépését követő 20. napig megtartja. A bizottság tagjai saját
szakterületükkel összefüggésben, a vezető hozzájárulásával kezdeményezhetnek üléseket.
6. § (1) A bizottságba delegált tagok közvetlen szolgálati
elöljárója, illetve munkahelyi vezetője a tagok munkaköri
leírását a bizottság munkájában való részvétellel
kiegészíti.
(2) A bizottság munkájában való részvételért díjazás
nem adható.
(3) A belföldi kiküldetési költségeket a tagot foglalkoztató szervezet viseli. Az esetleges külföldi kiküldetési
költségeket a nemzetközi keretek között elkülönítetten
kell kezelni.
7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Ez az utasítás 2011. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2015. CLXXIV. törvény A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2016. egységes költségvetéséről.
1. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és tömegkommunikációról szóló 2010.  évi CLXXXV.  törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (2)  bekezdése alapján a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban:
Hatóság) 2016. évi költségvetésének
a) kiadási  főösszegét  32  297,6  M  Ft-ban,  azaz  harminckettőmilliárd-kettőszázkilencvenhétmillió-hatszázezer
forintban,
b) bevételi  főösszegét  32  297,6  M  Ft-ban,  azaz  harminckettőmilliárd-kettőszázkilencvenhétmillió-hatszázezer
forintban hagyja jóvá. 2. § (1) Az Országgyűlés az  Mttv.  135.  § (2)  bekezdése alapján a  Hatóság Médiatanácsa (a  továbbiakban: Médiatanács)
2016. évi működési költségvetésének
a) kiadási főösszegét 481,4 M Ft-ban, azaz négyszáznyolcvanegymillió- négyszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 481,4 M Ft-ban, azaz négyszáznyolcvanegymillió-négyszázezer forintban,
c) a Médiatanács kezelésében lévő 2016.  évi kiadási előirányzatát 1173,0  M  Ft-ban, azaz egymilliárd
egyszázhetvenhárommillió forintban,
d) a Médiatanács kezelésében lévő 2016.  évi bevételi előirányzatát 1173,0  M  Ft-ban, azaz egymilliárd
egyszázhetvenhárommillió forintban hagyja jóvá.
 (2) Az 1.  § a)  pontjában és a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontjában megállapított kiadási főösszegek, valamint a  2.  §
(1)  bekezdés c)  pontjában megállapított kiadási előirányzat részletezését az  1.  melléklet, az  1.  § b)  pontjában és
a  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában megállapított bevételi főösszegek, valamint a  2.  §  (1)  bekezdés d)  pontjában
megállapított bevételi előirányzat részletezését a 2. melléklet tartalmazza.
3. § A Médiatanács felhatalmazást kap arra, hogy a 2. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen
belül indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. november 3-i ülésnapján fogadta el.
4. § (1) Az Országgyűlés az  Mttv. 134.  § (2)  bekezdésében és a  136.  § (15)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően
a  3.  melléklet szerint fogadja el a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap (a  továbbiakban: Alap)
költségvetését.
(2) Az Országgyűlés az Alap 2016. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 77  695,9  M  Ft-ban, azaz hetvenhétmilliárd-hatszázkilencvenötmillió-kilencszázezer
forintban,
b) bevételi főösszegét 77  695,9  M  Ft-ban, azaz hetvenhétmilliárd-hatszázkilencvenötmillió-kilencszázezer
forintban hagyja jóvá. 5. § A  Hatóság a  2016.  évi egységes költségvetésének végrehajtásáról az  Mttv. 134.  § (10)  bekezdése szerinti
zárszámadási törvényjavaslatban számol be, melyet az  Alap 2016.  évi költségvetésének végrehajtásáról szóló
beszámolót tartalmazó melléklettel együtt terjeszt az  Országgyűlés költségvetési ügyekben illetékes bizottsága
elé. Az Országgyűlés az Mttv. 134. § (2) bekezdése alapján a 2016. évi zárszámadás jóváhagyásakor dönt a 2016. évi
költségvetés során képződött maradványok felhasználásáról.
6. § Ez a törvény 2016. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1559/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a Magyar Államkincstár kibővített központosított illetményszámfejtési feladatainak ellátásához szükséges forrásigényének kielégítéséről.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a központosított illetményszámfejtéshez kötelezően csatlakozók körének bővítéséhez szükséges
intézkedésekről szóló 1419/2012. (X. 4.) Korm. határozat 1. pontjában megfogalmazott feladat végrehajtása
érdekében a Magyar Államkincstár engedélyezett létszáma 2013. január 1-jétől további 95 fővel megnövekedjen.
2. felkéri a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az 1. pontba foglaltakat a Miniszterelnökségen,
a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm határozaton vezesse át.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. december 31.
3. egyetért a központosított illetményszámfejtéshez kötelezően csatlakozók körének bővítéséhez szükséges
intézkedésekről szóló 1419/2012. (X. 4.) Korm. határozat 1. pontjában megfogalmazott feladat végrehajtása
érdekében a Magyar Államkincstár 2013. évi személyi juttatásainak 280,7 millió forinttal, a munkaadókat terhelő
járulékok és szociális hozzájárulási adó kiadásainak 80,6 millió forinttal, a dologi kiadásainak 281,3 millió forinttal,
valamint az intézményi beruházási kiadásainak 275,1 millió forinttal történő megemelésével. A többletforrás
biztosítása a 2013. évi költségvetést terheli. 4. felkéri a nemzetgazdasági minisztert, hogy a többletforrás biztosításának érdekében a szükséges törvénymódosító
javaslatot készítse elő. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. december 6. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1002/2015. (VI. 15.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről és a tanácsvezetők személyéről.
1. Az  Alkotmánybíróság teljes ülése az  Alkotmánybíróságról szóló CLI. törvény 49.  § (1) és (7)  bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
5.  § (2)–(4)  bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az  Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről és
a tanácsvezetők személyéről a következő határozatot hozta:
Az 1. öttagú tanács tagjai: Dr. Sulyok Tamás, tanácsvezető alkotmánybíró,
Dr. Balsai István alkotmánybíró,
Dr. Czine Ágnes alkotmánybíró,
Dr. Juhász Imre alkotmánybíró,
Dr. Kiss László alkotmánybíró.
A 2. öttagú tanács tagjai: Dr. Szívós Mária, tanácsvezető alkotmánybíró,
Dr. Pokol Béla alkotmánybíró,
Dr. Stumpf István alkotmánybíró,
Dr. Varga Zs. András alkotmánybíró.
A 3. öttagú tanács tagjai: Dr. Szalay Péter, tanácsvezető alkotmánybíró,
Dr. Dienes-Oehm Egon alkotmánybíró,
Dr. Lenkovics Barnabás alkotmánybíró,
Dr. Salamon László alkotmánybíró,
Dr. Lévay Miklós alkotmánybíró.
2. E határozat 2015. június 18-án lép hatályba.
 3. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg az Alkotmánybíróság öttagú tanácsai tanácsvezetőinek személyéről szóló
1002/2014. (VI. 17.) AB Tü. határozat, az Alkotmánybíróság öttagú tanácsainak összetételéről szóló 1003/2014. (X. 9.)
AB Tü. határozat és az  Alkotmánybíróság 2. öttagú tanácsának összetételéről szóló 1004/2014.  (XII.  5.)
AB Tü. határozat hatályát veszti.
4. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
Budapest, 2015. június 8. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke