text:
1252/2012. (VII. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Jogszabálytár működtetéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében – a Nemzeti
Jogszabálytár 2012. évi működési költségeinek biztosítása érdekében – 397,6 millió forint átcsoportosítását rendeli el
az 1. melléklet szerint; Felelős: nemzetgazdasági miniszter érintett miniszterek
Határidő: azonnal 2. felhívja a) a nemzeti fejlesztési minisztert annak felmérésére, hogy a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. ellátási
körébe tartozó minisztériumok és a Miniszterelnökség, valamint az azok irányítása és felügyelete alá tartozó
szervek milyen jogtár-szolgáltatást vesznek igénybe, a jelenleg hatályban lévő szolgáltatási szerződés mikor jár le
és milyen feltételekkel szüntethető meg, a szolgáltatási szerződések hány felhasználóra terjednek ki, az egyes
költségvetési fejezetekből évente mekkora összeg kerül kifizetésre a jogtár-szolgáltatások igénybevételére,
b) a külügyminisztert és a honvédelmi minisztert annak felmérésére, hogy az általuk vezetett minisztériumok,
valamint az irányításuk és felügyeletük alá tartozó szervek milyen jogtár-szolgáltatást vesznek igénybe, a jelenleg
hatályban lévő szolgáltatási szerződés mikor jár le és milyen feltételekkel szüntethető meg, a szolgáltatási
szerződések hány felhasználóra terjednek ki, az egyes költségvetési fejezetekből évente mekkora összeg kerül
kifizetésre a jogtár-szolgáltatások igénybevételére, c) valamennyi minisztert annak felmérésére, hogy a minisztériumok, valamint az azok irányítása és felügyelete alá
tartozó szervek állományába tartozók közül hány felhasználó esetében szükséges a többletszolgáltatást nyújtó
jogtár fenntartása, és a felmérés eredményéről tájékoztassák a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a nemzetgazdasági
minisztert; Felelős: érintett miniszterek Határidő: 2012. július 31.
3. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2013. évi központi
költségvetési törvény keretében és az azt követő évek központi költségvetésének tervezése során gondoskodjanak
a Nemzeti Jogszabálytár működéséhez szükséges forrásnak a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetben
történő biztosításáról. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2013. évi költségvetési forrás biztosítására: 2013. január 15.,
a 2013. évet követő évekre vonatkozóan a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2014. (X. 31.) FM utasítása miniszteri biztosi kinevezés visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Kiss Eliza – a Földművelésügyi Minisztérium hegyközségek megújításáért és a szőlő-bor ágazat fejlesztéséért
felelős  – miniszteri biztosi megbízását helyettes államtitkári kinevezésére tekintettel 2014. június 30. napjával
visszavonom.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2014. (VII. 11.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
16/2018. (VI. 6.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Varju Krisztina Dórát 2018. május 18. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb négy hónapra – Magyarország 2017–2018. évi V4 elnökségének
lebonyolításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) tárcaközi koordinációt végez Magyarország 2017. július 1. napjától kezdődő és 2018. június 30. napjával
végződő soros V4 elnöksége programjának előkészítése és lebonyolítása érdekében,
b) összehangolja a Magyarország 2017. július 1. napjától kezdődő és 2018. június 30. napjával végződő soros
V4  elnökségével kapcsolatos diplomáciai és külpolitikai feladatok véghezvitelét, valamint részt vesz azok
lebonyolításában,
c) elvégzi a 2018. június 30-ával végződő V4 elnökség lezárásával együtt járó dokumentációs és egyéb
adminisztratív, illetve operatív feladatokat,
d) feladatkörének ellátása érdekében megbízatása időszaka alatt közvetlen irányítást gyakorol a Külgazdasági és
Külügyminisztérium Közép-Európa Főosztály Regionális Együttműködési Osztálya felett.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítása alatt, a KKM európai és amerikai
kapcsolatokért felelős helyettes államtitkárával összehangoltan végzi.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 8/2018. (III. 5.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1311/2015. (V. 21.) Korm. határozata egyes fontos közpolitikai célokhoz kapcsolódó jogtudományi kutatásokhoz és tehetséggondozáshoz szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. áttekintette a  jogászképzés helyzetét, megállapította, hogy a  jogászképzés fenntartása és továbbfejlesztése
olyan közpolitikai cél, amelynek megvalósításához és támogatásához további intézkedések szükségesek. Ennek
érdekében a  Kormány felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy tegye meg az  egyes fontos közpolitikai célokhoz
kapcsolódó jogtudományi kutatásokhoz és jogtudományi tanulmányi tehetséggondozási rendszer kialakításához,
valamint tartós működtetéséhez kapcsolódó intézkedéseket;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. november 30. 2. felhívja az  igazságügyi minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglaltak megvalósítása
céljából először a 2016. évi költségvetés terhére, tartósan beépülő jelleggel gondoskodjon 500 millió forint forrás
biztosításáról.
Felelős: igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
310/2010. (XII. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Banai Károly
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Bécsi
Állandó ENSZ képviseletének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2010. augusztus 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
87/2013. (X. 22.) OGY határozata az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendelettervezet vonatkozásában a szubszidiaritás elve érvényesülésének vizsgálatáról, valamint az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az  Országgyűlés elfogadja az  Európai Ügyészség létrehozásáról szóló [COM (2013)534; 2013/0255(APP)]
tanácsi rendelettervezet vonatkozásában a  szubszidiaritás elve érvényesülésének vizsgálatáról, valamint
az  indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentést és annak alapján megállapítja, hogy
ez a rendelettervezet sérti a szubszidiaritás elvét.
A politikai nyilatkozatot az Országgyűlés a 2013. október 21-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2013. október 21-i ülésnapján fogadta el.
2. Az  Országgyűlés felkéri az  Országgyűlés elnökét, hogy a  jelentésben foglalt indokolt véleményt haladéktalanul
továbbítsa az Európai Parlament, a Tanács, illetve az Európai Bizottság elnökeinek, és egyidejűleg arról a Kormányt is
tájékoztassa.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1769/2013. (X. 25.) Korm. határozata a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem MOME Campus Kreatív Innovációs és Tudáspark fejlesztéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem MOME Campus Kreatív Innovációs és Tudáspark fejlesztésének
(a  továbbiakban: Beruházás) – figyelemmel arra, hogy az  egyetem kiemelt felsőoktatási intézmény –
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításával;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházásra a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem állami tulajdonban álló, Budapest Főváros
XII. kerület 10947/1. helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a  Budapest Főváros XII. kerület Zugligeti út
9–25. szám alatt található ingatlanán – illetve annak a Beruházás megvalósításához szükséges részén – a meglévő
felépítmények szükség szerinti bontását követően, állami beruházás formájában, az  a) és b)  pont szerinti
ütemezéssel és határidők figyelembevételével kerüljön sor:
a) első ütem – Műhelyház, Műteremház, Médiaház 2013–2015 között,
b) második ütem – Kutatóbázis, Akadémiai épület, Főépület, Gondűző, kiegészítő beruházások
2014–2017 között;
 3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás megvalósítására az  első és második ütem vonatkozásában 2013–2017. években
kerül sor összesen legfeljebb bruttó 10 608,5 millió forint keretösszegben;
 4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. és 2. pontban foglalt feladatok végrehajtása érdekében tegye
meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
5. egyetért azzal, hogy a Beruházás építtetője a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem legyen;
 6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Beruházás első
és második üteme vonatkozásában 2015–2017. években összesen legfeljebb bruttó 6649 millió forint keretösszegű
fejlesztési források ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
 7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen részletes előterjesztést a  Beruházás üzemeltetési
költségeiről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1302/2015. (V. 14.) Korm. határozata a „NISTEMA” Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság tulajdonosi jogainak gyakorlásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  „NISTEMA” Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaságban (székhelye:
1062 Budapest, Andrássy út 112.) az  államot megillető társasági részesedés felett a  tulajdonosi jogokat és
kötelezettségeket az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont gyakorolja, és
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3.  § (2a)  bekezdés
b) pontja alapján gondoskodjon az 1. pontban foglaltak végrehajtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (IV. 28.) KKB határozata a 2017 tavaszán várható ár- és belvízi helyzetről szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat mellékletét képző,
a 2017 tavaszán várható ár- és belvízi helyzetről szóló tájékoztatót megtárgyalta, és az abban foglaltakat elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
42/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló
kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban
hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 68/2009. (II. 27.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárás lefolytatására utasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés
céljából az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy jelen népszavazást követő év január 1-jétől Magyarországon a vízszolgáltató köteles legyen
a tulajdonában lévő vízmérőkkel lecserélni az elkülönített vízhasználók saját tulajdonú mellékvízmérőit?” Az OVB
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a 68/2009. (II. 27.) OVB határozatával hitelesítette.
Az OVB megállapította, hogy „az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra
feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésnek akadálya nincs”.
Törvényes határidőn belül több kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVB e határozatával szemben. Az egyik
kifogást benyújtó hivatkozik az OVB egy korábbi népszavazási ügyben tett megállapítására, miszerint „a beadványozó
által feltett kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, mert a kérdésben szereplő Kr. lehetővé teszi, hogy
a fogyasztásmérő akár a vízhasználó, akár a vízszolgáltató tulajdonában legyen. Az arról történő megállapodás
a szerződéses szabadság körébe esik” [8/2009. (I. 9.) OVB határozat]. Ez alapján úgy véli, hogy a jelen esetben
népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, hanem az „részben
kormányrendeleti” részben pedig a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény alapján önkormányzati
rendeleti szabályozást igényel. Így az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése
alapján meg kellett volna tagadnia. A másik kifogás előterjesztője érvelésében előadja, hogy szerinte az OVB által hitelesített népszavazási kérdés sérti
az Alkotmány tulajdonhoz való jogot deklaráló 13. § (1) bekezdését. Állítását alátámasztandó kifejti, hogy
a mellékvízmérő a 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 2. § 7. pontja szerint a házi ivóvízhálózat része,
és mint ilyen az ingatlan tartozéka. A házi ivóvízhálózat fő szabály szerint az ingatlan területén fekszik, annak
karbantartásáról, az észlelt hibák kijavításáról a fogyasztó köteles gondoskodni [Kr. 7. § (2) bekezdés]. E fogyasztói
kötelezettségek a tulajdonosi státusból következnek. A népszavazásra feltenni kívánt kérdésben tartott eredményes
népszavazás esetén a szolgáltató a fogyasztó ingatlanára annak hozzájárulása nélkül válna jogosulttá belépni, mivel
az osztott tulajdon feltételezi a karbantartási munkálatok vonatkozásában fennálló osztott felelősséget is.
A kifogást tevő a hitelesítés megtagadása mellett szóló másik érvként hozza fel, hogy szerinte a hitelesített kérdés nem
felel meg a népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §
(1) bekezdésében szabályozott egyértelműség követelményének sem, mivel a kérdés nem jelöli meg, hogy
a mellékvízmérők cseréjének költsége kit terhel. Végezetül hivatkozik még arra is, hogy az OVB által hitelesített kérdés
diszkriminatív, mivel „indokolatlanul terheli a fogyasztóknak azon körét, akik a viselt költség ellentételezéseként nem
részesülnek ellenszolgáltatásban”, továbbá sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését is azzal, hogy a végrehajtásra
vonatkozóan nem ad határidőt. Mindezek alapján indítványozta, hogy az Alkotmánybíróság az OVB határozatát semmisítse meg, és az OVB-t kötelezze
új eljárás lefolytatására. II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az Alkotmány, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.),
és az Nsztv. alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány kifogásokban megjelölt rendelkezései: „13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet.” „70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel
nélkül.” 2. Az Nsztv. hivatkozott rendelkezései: „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
(...)” „13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni. (2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
3. A Ve. vizsgálatba bevont rendelkezései: „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogások megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint
a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
A kifogás megfelel a törvényi feltételeknek, ezért azt a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben bírálta el.
2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a népszavazásra bocsátandó kérdés megfelel-e az Alkotmány 28/B. §
(1) bekezdésében foglalt feltételnek. Eszerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A jelen esetben a népszavazásra feltenni szándékozott kérdés célja a vízszolgáltató kötelezése, amely szándékát
a kérdés feltevője „a vízszolgáltató köteles legyen” fordulattal fogalmazza meg. Az Alkotmánybíróság több
határozatában rögzítette, hogy a népszavazás tárgyának az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdés értelmében
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésnek kell lennie, ezért nem fogadható el, ha a kérdésben más címzett van
megjelölve. A jelen esetben a népszavazásra feltenni kívánt kérdés szerint sikeres népszavazás esetén nem
az Országgyűlés, hanem a közelebbről meg nem határozott „vízszolgáltató” lenne a kötelezett. Így
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és mellőzte annak
vizsgálatát, hogy hitelesíthető lenne-e a kérdés, ha az Országgyűlés hatáskörébe tartozna.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB 68/2009. (II. 27.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárás lefolytatására utasítja. Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. április 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozata a 2017. Asztanai Szakvilágkiállításon történő magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kiállítóként vegyen rész a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon (a továbbiakban:
EXPO) és felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy jelezze Magyarország részvételi szándékát Kazahsztán és
a Kiállítások Nemzetközi Irodája (Bureau International des Expositions) felé;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy nevezze ki az  EXPO-n való magyar részvétel felelős vezetőjét, a  fő
részlegmegbízottat, továbbá határozza meg feladat- és hatáskörét, bízza meg azzal, hogy a  kazah kormány
és a  rendezők felé az  EXPO ügyeiben képviselje a  magyar kormányt, hatalmazza fel a  hazai előkészítő, illetve
a helyszíni tevékenység összehangolására és operatív irányítására, a tárcaközi koordináció biztosítására, a részvétel
koncepciójáról és pénzügyi tervéről szóló előterjesztés, valamint a szükséges további előterjesztések előkészítésére,
továbbá bízza meg azzal, hogy vizsgálja meg a  Kazahsztánban és a  kapcsolódó regionális piacokon, illetve
környezetiparban érdekelt magyar vállalatok bevonásának lehetőségeit az EXPO részvétel finanszírozásába;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 31. 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  EXPO-n történő részvételhez kapcsolódó feladatok
finanszírozásához szükséges fedezet biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. évben a kiadások várható felmerülésének ütemében,
 2017. évben a központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon tárcaközi munkacsoport (a  továbbiakban:
Munkacsoport) létrehozásáról a külgazdasági és külügyminiszter, a Miniszterelnökséget vezető miniszter, a nemzeti
fejlesztési miniszter, az emberi erőforrások minisztere, valamint a földművelésügyi miniszter bevonásával a részvétel
előkészítéséhez szükséges tárcaközi koordináció biztosítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
Határidő: a Munkacsoport létrehozására 2016. január 31.
 a Munkacsoport működtetésére folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
172/2003. (IX. 16.) KE határozata közigazgatási államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 26. §-a alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Pordán Endrét az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkárává
— 2003. szeptember 15-i hatállyal — kinevezem. Budapest, 2003. szeptember 12.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
51/2008. (HK 10.) HM VTI SZÁT intézkedése NATO Egységesítési Egyezmény (STANAG 4101 2. kiadás „TOWING ATTACHMENTS”) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban, valamint a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról,
módosításáról szóló 137/2007. (HK 22.) HM VTISZÁT
közleményben foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen fel
ügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 4101 Ed. 2. TOWING ATTACHMENTS „Vontatószerkezetek 2. kiadás” című dokumentumot ezen intézkedés alapján, eredeti nyelven bevezetem.
3. Az egyezmény rendeltetése, hogy szabványosítsa a
vonószerkezeteket a NATO fegyveres erői által használt
szárazföldi harcászati járművek új beszerzéseinél.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás
érdekében a STANAG 4101 Egységesítési Egyezményt
(angol és magyar nyelvű kiadás) rendeljék meg a HM FLÜ
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
1641/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Eszközkezelő működésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg
a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának
biztosításáról szóló törvény módosításának szükségességét és gondoskodjon a törvénymódosítás tervezetének
a Kormány részére történő benyújtásáról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. február 28. 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával a fizetési fegyelem fenntartása és
a fizetési nehézségekkel küzdő bérlőkkel kapcsolatos szociális problémák megoldása érdekében a Nemzeti
Eszközkezelő Zrt. felé fennálló, illetve egyéb fizetési kötelezettségeiket nem teljesítő bérlőkkel kapcsolatos intézkedési
tervet dolgozzon ki. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter belügyminiszter Határidő: 2013. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
54/2013. (XII. 4.) NGM rendelete a postaforgalomra vonatkozó egyes vámszabályokról.
A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003.  évi CXXVI.  törvény 82.  § (3)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  § h)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A nemzetközi posta- és gyorspostaforgalom keretében kézbesített küldemények esetében a vámhatóság és a postai
szolgáltatásokról szóló 2012.  évi CLIX.  törvényben (a  továbbiakban: Postatv.) kijelölt egyetemes postai szolgáltató
(a  továbbiakban: egyetemes postai szolgáltató) közötti vámigazgatási jogviszonyban az  európai uniós jogi
aktusokkal és a nemzeti vámjogszabályokkal összhangban az e rendeletben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. engedélyes: a könnyített eljárásra vonatkozó engedéllyel rendelkező egyetemes postai szolgáltató;
2. könnyített eljárás: a  postaforgalom hatálya alá tartozó küldeményekkel kapcsolatos, az  e  rendeletben
szabályozott vámeljárás;
3. küldemény: a Postatv. 2. § 35. pontjában meghatározott postai küldemény;
4. postaforgalom: a  Postatv.-ben meghatározott azon postai szolgáltatások, amelyeket az  egyetemes postai
szolgáltató nyújt;
5. postajárat: az  egyetemes postai szolgáltató által alkalmazott, kizárólag nemzetközi postai küldeményeket
szállító jármű és az ahhoz csatolt okmányon, jegyzéken felsorolt küldeményekből álló rakománya.
2. Beléptetésre, vám elé állításra, árutovábbításra vonatkozó szabályok
3. § (1) A  belépést követően vám elé állított postajárat a  vámút felügyeletét ellátó alsó fokú vámszerv (a  továbbiakban:
beléptető vámhivatal) és a  behozatali vámhivatal között egyszerűsített árutovábbítási eljárásban Átadójegyzék
alkalmazásával vonható vámeljárás alá.
(2) Az  egyszerűsített árutovábbítási eljárásban a  vámellenőrzést elegendő a  postai zár megbontása nélkül
a  szállítóeszköz és a  küldeményt tartalmazó lezárt egységrakomány (postazsák, konténer, doboz) darabszámának
ellenőrzése tekintetében végrehajtani.
(3) A közösségi és nem közösségi árut tartalmazó egységrakományt és az abban lévő küldeményt jogsértés felderítése
érdekében a vámhatóság ellenőrzés alá vonhatja, e célból a postai zárakat eltávolíthatja.
4. § (1) A  behozatali vámhivatal és a  címzett lakó-, tartózkodási- vagy telephelye szerint illetékes alsó fokú vámszerv
között a  küldemény egyszerűsített árutovábbítását az  egyetemes postai szolgáltató által három példányban
benyújtott, a jelen rendelet 1. mellékletét képező CN 23 Vámáru-nyilatkozat (a továbbiakban: CN 23) alkalmazásával
kell elvégezni. Amennyiben a  feladó nem állított ki vagy nem csatolt CN 23-t vagy annak adatai nem olvashatók,
az egyetemes postai szolgáltató köteles az okmányt a megfelelő példányszámban pótolni.
(2) Az árutovábbításokat CN 23 alkalmazásával a nemzeti árutovábbítási rendszerben kell elvégezni.
 (3) Az egyetemes postai szolgáltató a küldemény megérkezéséről a címzettet kézbesítési pontja útján értesíti átadva
számára a CN 23 egy példányát.
 (4) A területileg illetékes alsó fokú vámszerv a vámtartozás biztosítása után rendelkezik az egyetemes postai szolgáltató
felé a küldeménynek vámkezelését kérő részére történő kiszolgáltatásáról, egyben határoz a vámellenőrzés helyéről
és időpontjáról. Döntését a CN 23-ra rájegyzi.
5. § A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések
megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (a továbbiakban: EGK végrehajtási rendelet)
462a.  cikk rendelkezései szerint történő árutovábbítás esetében az  ott meghatározott előírások teljesítését
a beléptető vámhivatal ellenőrzi.
3. Átmeneti megőrzésre vonatkozó szabályok 6. § (1) Az  egyetemes postai szolgáltató a  közösségi és nem közösségi küldemények megérkezését követően azokat
haladéktalanul átmeneti megőrzési raktárába (a  továbbiakban: raktár) tárolja be. A  raktárban el kell különíteni
a behozatali és a kiviteli irányú küldeményeket.
(2) A raktár létesítéséhez külön tevékenységi engedély nem szükséges, de üzemeltetéséhez a raktár létesítésének helye
szerint illetékes alsó fokú vámszerv írásbeli hozzájárulását kell kérni.
(3) Az  egyetemes postai szolgáltató az  üzemeltetési hozzájárulás megszerzése érdekében köteles írásbeli kérelmet
benyújtani a raktár létesítésének helye szerint illetékes alsó fokú vámszerv felé, amelyhez a raktár adatait – a raktár
címét, helyét, alapterületét – tartalmazó helyszínrajzot kell csatolni.
(4) Az  alsó fokú vámszerv a  hozzájárulást megadja, ha az  írásbeli kérelem mellékleteként benyújtott adatok és
a  helyszínbejárás során megállapítható, hogy a  kérelemben megjelölt helyiség raktárként üzemeltethető. A  raktár
üzemeltetése az illetékes alsó fokú vámszerv hozzájárulását tartalmazó döntés kiadását követően kezdhető meg.
(5) A raktárban tárolt küldeményekről az egyetemes postai szolgáltatónak külön raktárnyilvántartást vezetni nem kell,
de azok vámhatóság általi ellenőrzése érdekében a postai nyilvántartások adataihoz a felügyeletet ellátó alsó fokú
vámszerv részére hozzáférést kell biztosítania.
4. Szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó szabályok 7. § Az EGK végrehajtási rendelet 235. cikkében foglaltak sérelme nélkül, az EGK végrehajtási rendelet 230. cikk d) pontja
alapján nem kell vám elé állítani, valamint nem kell vámáru-nyilatkozatot adni a  vámmentességek közösségi
rendszerének létrehozásáról szóló, 2009. november 16-i 1186/2009/EK tanácsi rendeletben (a  továbbiakban:
vámmentességi rendelet) meghatározott alábbi áruk behozatalakor:
a) a vámmentességi rendelet 24.  cikkében foglalt termékek kivételével a  vámmentességi rendelet II. cím
V. fejezetében szabályozott, elhanyagolható értékű küldemények közül azokról, amelynek értéke nem haladja
meg a 22 eurónak megfelelő – az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban:
áfa törvény) 256. § (1) bekezdése szerinti árfolyam szerint számított – forintösszeget,
b) az áfa törvény 94.  § (1)  bekezdés a)  pontjában foglalt termékek mennyiségi határa feletti rész és
a  vámmentességi rendelet 27.  cikkében foglalt termékek kivételével a  vámmentességi rendelet II. cím
VI.  fejezetében szabályozott, 45 euró – a  közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003.  évi CXXVI.  törvény
(a  továbbiakban: Vtv.) 21.  §-a szerinti árfolyam szerint számított – forintösszegnek megfelelő értékű,
magánszemély által magánszemélynek küldött küldeményről.
8. § (1) A  vámellenőrzés végrehajtása érdekében a  7.  §-ban említett küldeményekről az  egyetemes postai szolgáltató
a  küldemény megérkezését követően haladéktalanul köteles adatot szolgáltatni a  behozatali vámhivatal által
meghatározott adattartalommal.
(2) Az  adatszolgáltatás alapján a  vámhivatal kockázatelemzést végez, és kijelöli a  vámellenőrzés céljából fizikailag
bemutatandó küldeményeket.
9. § (1) A  magánszemélyek részére érkező, 700 euró – a Vtv. 21.  §-a szerinti árfolyam szerint számított – forintösszegnek
megfelelő vámérték alatti küldemények szabad forgalomba bocsátása az általános szabályok szerint, illetve a nem
közösségi adó és díj fizetési kötelezettséggel nem járó esetekben CN 23-mal is kérhető. Az  egyetemes postai
szolgáltató az  általános szabályok szerinti árunyilatkozat-adási kötelezettségét – figyelemmel az  EGK végrehajtási
rendelet 222. cikk (1) bekezdésére is – adatfeldolgozási eljárással készült vámáru-nyilatkozat benyújtásával teljesíti.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdésben meghatározottak szerint CN 23-mal kérik a  küldemény vámkezelését és ahhoz
külön engedély nem szükséges, az egyetemes postai szolgáltatót kell nyilatkozattevőnek és vámadósnak tekinteni.
(3) A CN 23 mintájának elő- és hátlapjára vonatkozó adatokat az 1. melléklet tartalmazza.
10. § (1) A  küldemény postai kézbesíthetetlensége esetén az  egyetemes postai szolgáltató indítványozhatja
a postaküldemény megosztás nélküli visszaküldését a feladó címére.
(2) A visszaküldésre váró küldeményeket az egyetemes postai szolgáltató köteles a raktár felügyeletét ellátó alsó fokú
vámszervnek bejelenteni és azt a feladó részére történő kiszállításig a raktárában tartani.
(3) Az  Európai Unión kívülre történő igazolt visszaszállítás esetén, a  szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó
vámáru-nyilatkozat érvénytelenítése mellett az egyetemes postai szolgáltató a megfizetett vámot és nem közösségi
adókat és díjakat visszaigényelheti.
5. Kivitelre vonatkozó szabályok 11. § (1) A  kiviteli forgalomban szállított küldemények közül vámáru-nyilatkozat benyújtásával csak azokat kell vám elé
állítani, amelyek egyedi értéke eléri vagy meghaladja az 1000 eurónak megfelelő – a Vtv. 21. §-a szerinti árfolyam
szerint számított – forintösszeget.
(2) Az  1000 eurónak megfelelő – a Vtv. 21.  §-a szerinti árfolyam szerint számított – forintösszeget el nem érő értékű
küldeményekhez a feladónak az egyetemes postai szolgáltató által meghatározott példányban kiállított CN 23-t kell
csatolni.
(3) Az  EGK végrehajtási rendelet 237.  cikk (1)  bekezdés B.  pont a)  alpontjában meghatározott küldemények alakiság
nélkül léptethetők ki.
(4) A vámhivatal a kiviteli céllal szállított küldeményeket bármikor vámellenőrzés alá vonhatja.
 (5) Az  1000 eurónak megfelelő – a  Vtv. 21.  §-a szerinti árfolyam szerint számított – forintösszeg érték alatti
küldemények esetében – az EGK végrehajtási rendelet 237. cikk (3) bekezdés b) pontjában írtaknak megfelelően –
a küldemény postai szállításra történő felvétele a kiléptetés igazolásául is szolgál.
(6) Az  1000 vagy azt meghaladó összegű eurónak megfelelő – a  Vtv. 21.  §-a szerinti árfolyam szerint számított –
forintösszeg értékű küldemények kiléptetését a kiléptető alsó fokú vámszerv igazolja.
6. Könnyített eljárásra vonatkozó szabályok 12. § (1) Az  engedélyes az  alsó fokú vámszerv felé elektronikus úton – üzemszünet esetén írásban – nyilatkozatot
tesz a  küldemények tényleges, fizikai megérkezése előtt a  nemzetközi kézbesítésre felvett és saját vállalati
nyilvántartásában rögzített, postaforgalmába érkező küldeményekről, ami előzetes vám elé állításnak minősül.
Ennek során a  behozatali forgalomban külön jogcímenként kigyűjtve kell szerepeltetni a  vámmentességi
rendeletben meghatározott jogcímek alapján importált árucikkeket.
(2) Az alsó fokú vámszerv az előzetes vám elé állítási adatok alapján az adatok átadását követő egy órán belül elvégzi
a nyilvántartásba vételt, egyidejűleg kijelöli azokat a küldeményeket, amelyeket vámellenőrzés alá von.
(3) Ha az  előzetes vám elé állítás adataitól az  érkezett küldemény tekintetében többletként vagy hiányként eltérés
mutatkozik, az engedélyes a szállítóeszköz kirakását vagy a raktári betárolást követő második óra végéig az alsó fokú
vámszerv nyilvántartási számát is tartalmazó listát (eltérésjelentés) küld az alsó fokú vámszervnek, melyben külön
nyilatkozik a hiányról és a többletként érkezett küldeményekről.
(4) Az  engedélyesnek a  raktárában elkülönítve kell tárolnia, elkülönítve kell bejelentenie és az  általános vámjogi
rendelkezések szerint kell vám elé állítania
a) a kockázatelemzés alapján könnyített eljárásba nem vonható, valamint
b) a (3) bekezdésben foglaltak szerint többletként érkezett
küldeményt.
(5) A (2) bekezdés szerinti vámellenőrzésre rendelt küldeményeket az ellenőrzés megkezdéséig a többi küldeménytől
elkülönítve kell tárolni és bemutatni.
(6) A  küldemény vámjogi sorsának rendezése előtt a  postaforgalom iránya szerinti elosztás, kezelés kizárólag
a raktárban történhet.
13. § (1) Az  engedélyező vámszerv az  egyetemes postai szolgáltató kérelme alapján engedélyezi a  könnyített eljárást,
amennyiben a kérelmező az alábbi együttes feltételeknek megfelel:
a) napi rendszerességgel bonyolít le postai forgalmat,
b) rendelkezik az EGK végrehajtási rendelet 14a. cikk (1) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti AEO-tanúsítvánnyal,
c) a  Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 189.  cikke
értelmében biztosítékot nyújt a  felmerülő vámtartozás, valamint a  nem közösségi adók és díjak erejéig
a Vtv. 42. §-ában foglaltakra is figyelemmel, és
d) árunyilatkozat-adási kötelezettségét – figyelemmel az EGK végrehajtási rendelet 222. cikk (1) bekezdésére is –
adatfeldolgozási eljárással készült vámáru-nyilatkozat használatával teljesíti.
(2) A  könnyített eljárásra vonatkozó engedély érvényességi idejét az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott
tanúsítvány érvényességi idejével összhangban kell meghatározni.
(3) A könnyített eljárásra vonatkozó engedélyt vissza kell vonni, ha az engedélyezés feltételei már nem állnak fenn vagy
az  engedélyes az  engedélyben meghatározott kötelezettségeinek a  vámhatóság írásbeli felszólítására nem tesz
eleget.
14. § (1) A  könnyített eljárásban szabad forgalomba bocsátás céljából vám elé állított küldemények tekintetében
az engedélyes nyilatkozattevőként vagy megbízójának közvetett képviselőjeként jár el.
(2) A szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet tartalmazó vámáru-nyilatkozatokat az engedélyes biztosíték nyújtása
mellett az  előzetes árubejelentést követő első munkanapon köteles a  felügyeletét ellátó alsó fokú vámszervhez
benyújtani.
(3) Az  alsó fokú vámszerv a  könnyített eljárás során az  előzetes vám elé állításhoz kapcsolódóan elvégzett
vámellenőrzések eredményét veszi figyelembe.
(4) Az  adatok és az  okmányok átadására vonatkozó részletes, az  engedélyes forgalmával összhangban megállapított,
a  vámjogszabályok rendelkezéseiből következő vámellenőrzési érdekek és kockázatelemzési szempontok
érvényesülését biztosító szabályokat a könnyített eljárásra vonatkozó engedély tartalmazza.
15. § Az  alsó fokú vámszerv az  engedélyes forgalmában beérkezett küldeményekről vezetett vállalati nyilvántartást
rendszeresen ellenőrzi. A  nyilvántartásnak tartalmaznia kell a  küldemény kísérőokmányának számát, címzettjét,
a  vámszerv által adott nyilvántartási tételszámot, valamint a  küldemény vámjogi sorsának rendezését igazoló
elintézési tételszámot.
7. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
 (2) A 2. § 1. és 2. pontja, valamint a 12–15. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (3) Hatályát veszti a postaforgalomban alkalmazandó egyes vámszabályokról szóló 28/2004. (IV. 29.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1062/2015. (II. 18.) Korm. határozata a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet Magán és egyéb jogi személyek kártérítése fejezeti kezelésű előirányzat 2014. költségvetési maradványa egy részének felhasználásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zrt. „f. a.”
által okozott vörösiszap katasztrófa magánszemély károsultjai javára nem vagyoni káruk megtérülése érdekében
vállalt állami segítségnyújtás céljából, a  2014. évi költségvetési maradványokból engedélyezi a  Magyarország
2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 2. Magán és egyéb jogi személyek
kártérítése jogcímcsoporton keletkezett 400 000 ezer forint összegű kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradvány felhasználását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
103/2009. (XII. 11.) ME határozata a Magyar Köztársaság és az Európai Közösség között megkötött Egyetértési Megállapodáshoz (Memorandum of Understanding, MoU) kapcsolódó harmadik Kiegészítő Egyetértési Megállapodás (Supplemental Memorandum of Understanding) létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a
pénzügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a 282/2008. (XI. 28.) Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar Köztársaság és az Európai Közösség közötti
Egyetértési Megállapodáshoz (Memorandum of Understanding, MoU) kapcsolódó harmadik Kiegészítő Egyetértési
Megállapodás (Supplemental Memorandum of Understanding) (a továb biak ban: szerződés) létrehozásával
[figyelemmel a 67/2009. (IV. 2.) Korm. rendelettel kihirdetett kiegészítő Egyetértési megállapodásra és a 135/2009.
(VI. 24.) Korm. rendelettel kihirdetett második Kiegészítő Egyetértési Megállapodásra is];
2. felhatalmazom a pénzügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a pénzügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását köve tően a szerződés végleges
szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1732/2017. (X. 10.) Korm. határozata a Magyar Állami Operaház működési költségeinek kiegészítő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Állami Operaház működéséhez szükséges többletforrás biztosításával;
 2. az 1.  pont megvalósítása érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon összesen
legfeljebb 1 962 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben rendelkezésre álló források terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
a  2.  pont szerinti forrás visszapótlásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény végrehajtása vagy a 2019. évi központi költségvetés tervezése során.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
443/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Németh Attila
Balázst 2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1058/2010. (III. 5.) Korm. határozata az ELI (Extreme Light Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés I. fázisának magyarországi meg valósítása érdekében szükséges intézkedésekről és feladatokról.
A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy
1. terjessze be a Kormány részére a GOP 1.4. intézkedésben kiemelt projektként történő nevesítésre az ELI (Extreme Light
Infrastructure) integrált európai kutatási nagyberendezés I. fázis projektet;
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: 2010. augusztus 15.
2. terjessze be a Kormány részére az ELI integrált európai kutatási nagyberendezés I. fázis projekt nagyprojektként
történő jóváhagyása iránti kérelem dokumentációját elfogadásra;
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: 2010. szeptember 30.
3. a pénzügyminiszter bevonásával tegye meg azon intézkedéseket, amelyek a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal,
Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata, valamint a Szegedi Tudományegyetem részvételével létrehozandó
társaság megalapításához szükségesek;
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal
4. a kutatás-fejlesztésért és technológiai innovációért való felelőssége körében – a külügyminiszter eseti bevonásával –
lássa el az előkészítéssel és meg valósítással kapcsolatos jogi, pénzügyi, irányítási, szervezési és nemzetközi diplomáciai
tevékenységek koordinálását.
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2017. (VIII. 25.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Internet Laboratórium által végzett próbavásárlások elszámolásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényre, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvényre, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletre, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletre,
valamint a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Igazgatás költségvetése pénzügyi-gazdasági feladatairól és a  döntési eljárásokról
szóló 11/2017. (VI. 15.) NFM utasításra figyelemmel, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában
meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Internet Laboratóriuma (a továbbiakban: IT laboratórium) által
végzett próbavásárlások elszámolására terjed ki.
2. § (1) Az  IT laboratórium által az  internetes webáruházakban, online piactereken történő online próbavásárlások, illetve
a fizetős applikációkon keresztül történő vásárlások ellenőrzéséhez és azok lebonyolításához a Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium Gazdálkodási Főosztálya (a továbbiakban: Gazdálkodási Főosztály) a  Fogyasztóvédelmi Szolgáltatásellenőrzési Főosztály (a továbbiakban: FSEF) vezetője által kijelölt munkatársak részére pénzügyi fedezetet
(a továbbiakban: állandó előleg) biztosít.
(2) Az állandó előleg kifizetése
a) készpénzben házipénztárból, valamint
b) operatív ellenőrzések céljából – kizárólag interneten történő próbavásárlásokhoz – a Gazdálkodási Főosztály
által biztosított bankkártyával
történik. (3) Az állandó előleg összege maximum 1 000 000 Ft/év.
 (4) A  kijelölt személyekről, a  számlanyitásról szóló engedélyekről, továbbá a  személyeket, engedélyeket érintően
bekövetkezett változásokról a Gazdálkodási Főosztály köteles nyilvántartást vezetni.
 (5) A kijelölt személyek bankkártya (WEB-kártya) kizárólagos használatával, a rendelkezésre álló összeg erejéig jogosultak
elektronikus vásárlást kezdeményezni. A bankkártyát (WEB-kártyát) átruházni, kölcsönadni nem lehet, az azzal végzett
bármilyen tranzakcióért a kártyahasználó felel.
(6) A bankszámlára utalt összeggel a kivonat megérkezését követően, de legkésőbb a kiutalt előleg 30. napjáig el kell
számolni, a tranzakciókat alátámasztó bizonylatok Gazdálkodási Főosztály részére történő közvetlen megküldésével.
(7) Az (1) bekezdés alapján kijelölt személyek akadályoztatása esetén az FSEF vezetője jelöli ki a bankkártyával kapcsolatos
ügyekben az (1) bekezdés alapján kijelölt személyek közül helyettesként eljárni jogosult személyeket, akik minden
elérhető szolgáltatást (pl. átutalások kezdeményezése, bankkártyákra történő utalás) jogosultak igénybe venni.
(8) A bankkártya használatára kijelölt személyek, valamint helyetteseik tartós távolléte, munkaköreinek megváltozása
vagy kormányzati szolgálati jogviszonyának megszűnése esetén az  FSEF vezetője 5 napon belül az  előleggel való
teljes körű elszámolással egyidejűleg köteles gondoskodni új személyek kijelöléséről. A  változásokról az  FSEF
vezetőjének legfeljebb 5 napon belül a Gazdálkodási Főosztályt írásban tájékoztatnia kell a kapcsolódó dokumentumok
másolati példányának megküldésével.
(9) A bankszámlára utalt összeggel a kivonat megérkezését követően, de legkésőbb a kiutalt előleg 30. napjáig el kell
számolni a szükséges bizonylatok csatolásával. A fel nem használt összeget arra a fizetési számlára kell visszafizetni,
amelyről az előleg utalásra került.
3. § (1) Az állandó készpénzelőleg igénylése az 1. melléklet szerinti iratminta használatával történik. Az 1. melléklet szerinti
ügyiratnak tartalmaznia kell az igényelendő előleg összegét, az előleg felvételére jogosult nevét, az ügyirat egyedi
iktatószámát, az igénylő és a jóváhagyó aláírását, amelyet a Gazdálkodási Főosztálynak kell címezni.
(2) A  bankkártyás állandó előleg igénylése a  2.  melléklet szerinti iratminta használatával történik. Az  igénylésnek
tartalmaznia kell az  igényelendő előleg összegét, az  előleg felvételére jogosult személy nevét, az  ügyirat egyedi
iktatószámát, igénylőként a kijelölt személy közvetlen vezetője aláírását. Az  igénylést a Gazdálkodási Főosztálynak
kell címezni. A  Gazdálkodási Főosztály az  igénylés kézhezvételétől számított egy munkanapon belül intézkedik
az előleg bankszámlára történő utalásáról.
4. § (1) Az  állandó előleget készpénzben kizárólag az  IT laboratóriumban végzett ellenőrzés eszközeként vagy az  annak
érdekében felmerült kötelező és szükséges költség céljára lehet felhasználni.
(2) Az  ellenőrzés kapcsán felmerült szükséges költség (pl. csomagolási díj, kiszállítási költség) járulékos költségnek
minősül, amelyre tekintettel az ellenőrzött vállalkozásnak nem kell feltétlenül megegyeznie a bizonylatot kibocsátó
vállalkozással.
(3) A járulékos költség minden esetben az állandó készpénzelőleget terheli.
 (4) A járulékos költség elszámolása a 3. melléklet szerinti iratminta felhasználásával történik. A kitöltött ügyiratot az FSEF
vezetőjének jóváhagyása után csatolni kell az elszámoláshoz.
 (5) A felhasználandó állandó készpénzelőleg pénztárból történő kiadása a felvételre jogosult részére történik az előző
előleggel való elszámolást követően.
 (6) Az előlegfelhasználás célhoz kötöttségének ellenőrzése, a teljesítés igazolása az FSEF vezetőjének feladata.
5. § (1) A  bankszámlához kapcsolódó bankkártyákkal – amelyek igénylése a  2.  melléklet szerinti iratminta használatával
történik – kizárólag internetes vásárlás bonyolítható le, az interneten zajló kereskedelem ellenőrzése céljából.
(2) A  bankszámlahasználattal kapcsolatos költségek (pl. csomagdíj, bankszámla nyitása, bankszámlavezetési díj,
megszüntetése) járulékos költségnek minősülnek. A  járulékos költségek minden esetben a  bankkártyás állandó
előleget terhelik.
(3) A  bankkártyával történő fizetést az  FSEF vezetőjével előzetesen engedélyeztetni kell, az  engedélyen legalább
az alábbiakat fel kell tüntetni:
a) a próbavásárlásra kiválasztás okát,
b) a megvásárolandó termék (szolgáltatás) megnevezését, mennyiségét, vételárát,
c) járulékos költségeket (pl. szállítási költség), valamint
d) az értékesítő nevét, székhelyét, adószámát.
6. § (1) Az állandó előleget a 4. melléklet és az 5. melléklet szerinti iratminták felhasználásával kell elszámolni.
 (2) Az ellenőrzést végző személy a 4. melléklet szerinti ügyiraton tételesen számol el
a) az állandó készpénzes előleggel, valamint
b) a bankkártyás állandó előleggel
a Gazdálkodási Főosztály felé.
(3) A 4. melléklet szerinti elszámolást készpénzben felvett állandó előleg esetén az elszámolást végző személy készíti el.
 (4) A 4. melléklet szerinti elszámoláson állandó készpénzelőleg esetén az FSEF vezetője igazolja a felhasznált összeget,
figyelembe véve az  összeg felhasználásának jogszerűségét, jogcímét és mértékét. A  költségek elszámolását
a Gazdálkodási Főosztály hagyja jóvá.
(5) Ha az ellenőrzött vállalkozás a megvásárolt termékről, illetve az  igénybe vett szolgáltatásról számlát, nyugtát nem
bocsátott ki, akkor a felvett feljegyzés másolatát kell a pénzügyi elszámoláshoz mellékelni.
(6) Abban az esetben, ha az állandó előleg terhére felmerült költségeket nem lehet megfelelően igazolni (pl. az eladó
nem adott számlát a termékhez), az elszámoláshoz az FSEF vezetője által készített és a fogyasztóvédelemért felelős
helyettes államtitkár által jóváhagyott feljegyzést kell csatolni, és azt az  elszámolással egyidejűleg a  Gazdálkodási
Főosztály felé kell továbbítani.
(7) A  4. és az  5.  melléklet szerinti elszámoláshoz az  elszámolni kívánt összegek igazolása érdekében minden esetben
csatolni kell az  összegek jogszerű felhasználását alátámasztó bizonylatokat (a szolgáltatás igénybevételéről szóló
számla, nyugta másolatát), a  feljegyzés vagy feljegyzések másolatát, továbbá az  összes egyéb, az  elszámolás
jogszerűségének bizonyítására alkalmas dokumentumot.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
11/2015. (VI. 2.) MvM utasítása a Miniszterelnökséget vezető miniszter vezetése, irányítása, felügyelete alá tartozó szervek kormányügyeleti rendszerben teljesítendő jelentési kötelezettsége rendjéről, valamint a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli események jegyzékéről.
A kormányügyeleti rendszer létrehozásáról szóló 1324/2011. (IX. 22.) Korm. határozat alapján a  Miniszterelnökség és
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter vezetése, irányítása és felügyelete alá tartozó szervek kormányügyeleti rendszerben
teljesítendő jelentési kötelezettsége rendjéről, valamint a  kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli események jegyzékéről
az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya a Miniszterelnökségre, valamint a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
1/2014. (VII. 23.) MvM utasítás 4. függelékében felsorolt, a  Miniszterelnökséget vezető miniszter (a továbbiakban:
miniszter) irányítása, felügyelete alá tartozó költségvetési szervek közül a  fővárosi és megyei kormányhivatalokra
terjed ki.
2. A tájékoztató rendszer működése 2. § (1) Az  utasítás 1.  mellékletét képező, kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli események jegyzékében felsorolt
jelentésköteles események bekövetkezése vagy annak veszélye esetén az  utasítás hatálya alá tartozó szervezetek
a  Kormány gyors, hatékony és hiteles tájékoztatása érdekében kötelesek az  utasításban foglalt tájékoztatási rend
figyelembevételével teljesíteni jelentési kötelezettségeiket.
(2) A  kötelezettséget teljesítő szervezetek a  jelentésköteles eseményekről történt tudomásszerzést, illetve a  veszélyvagy kárelhárítás érdekében esetlegesen szükséges halaszthatatlan intézkedést követően telefonon haladéktalanul
tájékoztatják a  Miniszterelnökség Szervezetbiztonsági Főosztálya keretein belül működő biztonsági ügyeletet
(a továbbiakban: biztonsági ügyelet).
(3) A  Miniszterelnökség szervezeti egységeinek munkatársai jelentési kötelezettségüket lehetőség szerint az  illetékes
állami vezetőjük útján vagy annak tájékoztatása mellett teljesítik a biztonsági ügyelet felé.
(4) A fővárosi és megyei kormányhivatalok a területükön bekövetkezett rendkívüli eseményekkel összefüggő jelentési
kötelezettségük biztonsági ügyelet felé történő teljesítése érdekében ügyeletet (a továbbiakban: helyi ügyelet)
működtetnek. A  szervezetek vezetői a  kapcsolattartáshoz szükséges feltételeket, a  jelentésköteles eseményekkel
kapcsolatos belső jelentési rendet önállóan biztosítják és alakítják ki. A helyi ügyelet feladatait a szervezet vezetője,
az általa kijelölt személy vagy szervezeti egység látja el.
(5) A  biztonsági ügyelet a  rendkívüli eseményekről és az  azokkal összefüggésben felmerült információkról telefonon
haladéktalanul jelentést tesz az irányításáért felelős (6) bekezdés szerinti ügyeletes állami vezetőnek.
(6) Az ügyeletes állami vezetői feladatokat a Miniszterelnökségen főszabály szerint a miniszter látja el, akadályoztatása
esetén a közigazgatási államtitkár helyettesíti. Amennyiben bármely ok miatt a közigazgatási államtitkár sem tudja
ellátni a feladatokat, kijelöli az ügyeletes állami vezetői feladatokat átmenetileg ellátó állami vezetőt, és erről értesíti
a biztonsági ügyeletet.
(7) Az  ügyeletes állami vezető a  biztonsági ügyelet jelentése alapján dönt a  beérkezett információk továbbításának
indokoltságáról vagy a döntést megelőzően azok szükség szerinti kiegészítéséről.
(8) Kormányzati kommunikációs lépést igénylő esemény esetén az ügyeletes állami vezető tájékoztatja a Miniszterelnökség
feladatkör szerint illetékes vezetőjét.
(9) A  biztonsági ügyelet a  (8)  bekezdésben meghatározottakkal összhangban az  ügyeletes állami vezető döntésének
megfelelően tájékoztatja a Kormányügyeletet.
(10) Nem mellőzhető a tájékoztatás, ha a Kormány halaszthatatlan intézkedésére van szükség.
 (11) Nem indokolt a Kormányügyelet tájékoztatása, ha
a) a  bekövetkezett esemény jellegénél, nagyságrendjénél fogva nem jelentős, a  kialakult helyzet a  miniszter
hatáskörében biztonsággal rendezhető, kormányzati intézkedést nem igényel; vagy
b) a kialakult helyzet nem váratlan, arról az érintett kormányzati szervek előzetesen tudomással bírnak.
 (12) A biztonsági ügyelet vagy az ügyeletes állami vezető kérheti a bejelentett rendkívüli eseménnyel összefüggésben
rendelkezésre álló további adatok átadását, melyet a  jelentést tevő köteles rendelkezésre bocsátani. A  további
adatszolgáltatás csak a (13) bekezdésben meghatározott okból tagadható meg.
(13) Ha a  jelentés megtétele, a kiegészítő információk átadása minősített adat továbbítását teszi szükségessé, vagy ha
jogszabály, nemzetközi szerződés az értesítés rendjét másként szabályozza, akkor a telefonon továbbított jelentés,
információ kizárólag az  esemény típusára, helyére és időpontjára, valamint az  eltérő értesítési rendet szabályozó
dokumentum megjelölésére korlátozódik.
(14) A  Miniszterelnökség és a  miniszter irányítása, felügyelete alá tartozó jelentési kötelezettséget teljesítő szervek
a  tájékoztatási rendszer működtetését, annak technikai, informatikai hátterét a  meglévő kapacitások, eszközök és
hálózatok felhasználásával, a rendelkezésre álló rendszeresített létszámukkal biztosítják.
(15) Az ügyeleti feladatok ellátása nem igényli az ügyeletesnek kijelölt szolgálati helyen történő tartózkodását, a szolgálat
a hivatali szervezeten kívül is ellátható, de az ország területének elhagyása esetén a helyettesítéséről gondoskodni
szükséges.
3. A helyi ügyelet további feladatai 3. § (1) A  miniszter irányítása, felügyelete alá tartozó, jelentésre kötelezett szervezetek vezetői a  helyi ügyelet feladatait,
működési és dokumentálási rendjét az utasításban foglaltak figyelembevételével önállóan határozzák meg.
(2) A  helyi ügyeleteken biztosítani kell a  telefonos és elektronikus elérhetőséget és aktualizáltan tartott elérhetőségi
adataik megküldését a biztonsági ügyelet részére, mely adatok az ügyeleti dokumentáció részét képezik.
4. A biztonsági ügyelet további feladatai 4. § (1) A biztonsági ügyelet a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli eseményről beérkező szóbeli jelentések tartalmát
az ügyeletes állami vezető, illetve a Kormányügyelet részére telefonon történő továbbítást követően a 2. melléklet
szerint elektronikusan rögzíti, és megküldi részükre. Dokumentálja továbbá a  szolgálat ideje alatt kapott és adott
jelentésekkel vagy tájékoztatással összefüggő tevékenységét.
(2) A  biztonsági ügyelet háttértámogatást nyújt az  ügyeletes állami vezetői feladatok ellátásához, közreműködik
az azonnali intézkedések végrehajtásában.
(3) A jelentések megtételére kötelezett biztonsági ügyelet biztosítja a telefonos és elektronikus elérhetőségét, valamint
a  kapcsolattartáshoz szükséges adatainak, az  ügyeletes állami vezető, a  Kormányügyelet, a  Miniszterelnökség
szervezeti egységei és a helyi ügyeletek részére történő rendelkezésre bocsátását. Ezen adatok jegyzéke az ügyeleti
dokumentáció része.
(4) A biztonsági ügyelet vezetője szükség esetén kezdeményezi a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli események
jegyzéke módosítását és annak az ügyeletes állami vezető, a Kormányügyelet és a helyi ügyeletek részére történő
megküldését.
(5) A  biztonsági ügyelet gondoskodik a  szolgálat ellátásával összefüggésben általa elektronikusan rögzített adatok
archiválásáról és 3 évig történő megőrzéséről, amely az ügyeleti dokumentáció részét képezi.
5. Az ügyeletes állami vezető további feladatai 5. § (1) Az ügyeletes állami vezető biztosítja a folyamatos telefonos és elektronikus elérhetőségét a szolgálat ellátása ideje
alatt, valamint a kapcsolattartáshoz szükséges aktualizált adatai biztonsági ügyelet részére történő rendelkezésére
állását, melyek az ügyeleti dokumentáció részét képezik.
(2) Amennyiben az ügyeletes állami vezető egyéb forrásból olyan rendkívüli eseményre vonatkozó információ birtokába
jut, amelyről jelentés nem érkezett, az információk megerősítése érdekében a biztonsági ügyelettől háttértámogatást
kérhet.
(3) Az  ügyeletes állami vezető önállóan vagy a  biztonsági ügyelet útján elektronikus úton dokumentálja az  ügyeleti
szolgálati feladatok ellátásával összefüggő tevékenységét, a  beérkező információkkal kapcsolatos intézkedéseit,
az  információk továbbításának vagy a  továbbítás elmaradásának indokát, amely az  ügyeleti dokumentáció részét
képezi.
6. A biztonsági ügyeleti szolgálat szervezése és ellátása
6. § (1) A  biztonsági ügyeleti szolgálat megszervezéséért, az  ügyeletesek havi szolgálati beosztásának tárgyhónapot
megelőző hónap 15. napjáig történő elkészítéséért és jóváhagyásra az ügyeletes állami vezető részére a közigazgatási
államtitkár útján történő felterjesztéséért a biztonsági ügyelet vezetője felelős.
(2) Ha a  biztonsági ügyeletes az  ügyeleti szolgálatot bármely előre nem látott halaszthatatlan feladat vagy más
elháríthatatlan ok miatt nem tudja ellátni, helyettesítéséről a biztonsági ügyelet vezetője gondoskodik.
(3) A biztonsági ügyeletesek az ügyeleti szolgálatot heti váltásban, hétfőn reggel 9 órától a következő hétfőn 9 óráig tartó
időtartamban látják el.
(4) A biztonsági ügyelet az ügyeletes állami vezetővel, a Kormányügyelettel, a helyi ügyeletekkel és a Miniszterelnökség
szervezeti egységeivel az e célra rendszeresített mobiltelefonon és elektronikus postafiókon keresztül tart kapcsolatot.
(5) A biztonsági ügyelet figyelemmel kíséri a helyi ügyeleti szolgálatok működését, a működési feltételek elégtelensége
vagy egyéb rendellenesség észlelése esetén a közigazgatási államtitkár útján kezdeményezi a szükséges intézkedések
megtételét a miniszternél.
7. Hatályba léptető rendelkezés 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
5/2018. (II. 22.) MNB rendelete a „FIFA Világbajnokság Oroszország, 2018” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  2018-ban, Oroszországban megrendezésre kerülő FIFA Világbajnokság alkalmából –
„FIFA Világbajnokság Oroszország, 2018” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. február 23. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a bal oldali érmemezőben egy sematikus földgömb ábrázolása látható, melyet különböző
szélességű körvonalakkal megjelenített, stilizált műholdpályaívek vesznek körül. A  földgömb ábrázolásától jobbra
a  FIFA Világbajnokság hivatalos emblémájának ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén, lent, a  bal oldalon
negyedköriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, középen, két egymás alatti vízszintes sorban a  „2000” értékjelzés
és a „FORINT” felirat, mellettük függőleges irányban a „BP.” verdejel és a „2018” verési évszám olvasható. A  verési
évszámtól jobbra induló körvonal bal szélén, legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel betűit ábrázoló
mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben – kétszeresen eltolt fázisban megjelenítve – ollózó rúgást bemutató
labdarúgó ábrázolása látható, fent, az  emlékérme szélén futball-labdával, az  ábrázolás körül a  rúgás irányát és
a mozdulat lendületét szimbolizáló körvonalakkal. A labdarúgó ábrázolásától balra, három egymás alatti vízszintes
sorban, balra rendezve a „FIFA”, a „VILÁGBAJNOKSÁG” és a „2018” felirat olvasható. Az emlékérme jobb oldali szélén,
lent az  emlékérme grafikai tervét készítő Puskás Erika tervezőművész mesterjegye található. Puskás Erika grafikai
terve alapján az emlékérme gipszmodelljét készítette Kósa István. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. február 23-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1252/2011. (VII. 21.) Korm. határozata a 2011 májusában bekövetkezett fagykárok enyhítését szolgáló intézkedésekről.
A Kormány egyetért azzal, hogy
  1. a) a 2011. májusi fagykár következtében ültetvényeikben 70%-os vagy azt meghaladó mértékű kárt szenvedett,
a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) I. mellékletében meghatározott KKV kritériumoknak
megfelelő, mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozások, mezőgazdasági
őstermelők, családi gazdálkodók, ezen tevékenységük vonatkozásában, egyszeri vissza nem térítendő
támogatásban részesüljenek; a támogatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági
termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007.
december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet szerint de minimis támogatásként kerül folyósításra;
b) a támogatás forrása a központi költségvetési szervek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2010. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról szóló 1216/2011. (VI. 28.) Korm. határozat
1. számú mellékletében a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetében megadott, a további intézkedésig fel nem
használható 1270 millió forint maradvány összeg, a támogatási forrás átcsoportosítását e határozat 1. melléklete
szerint kell végrehajtani;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. szeptember 15.
2. a) az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) 8 milliárd forint
keretösszeggel meghirdesse az MFB Fagykár 2011. Forgóeszköz Hitelprogramot (a továbbiakban: Hitelprogram),
amelyben azon, a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott KKV kritériumoknak
megfelelő, mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó vállalkozás, mezőgazdasági őstermelő,
családi gazdálkodó vehet részt, aki ezen tevékenysége vonatkozásában a 2011. évi tavaszi fagyok következtében
az ültetvényeiben elszenvedett fagykárát a jogszabályoknak megfelelő módon igazolja;
– a hitel a mezőgazdasági termeléshez szükséges forgóeszköz beszerzésére, működési költség
finanszírozására fordítható,
– a hitel éven belüli és éven túli lejáratú, mezőgazdasági célú hitel kiváltására is felhasználható,
– a hitelt az MFB Zrt. ügynökhálózat igénybevétele mellett nyújtja,
a hitel összege a károsodás mértékével arányosan kerül meghatározásra, 100%-os károsodás esetén
800 ezer forint/ha, hitelfelvevőnként maximum 5 millió forint, a minimális hitelösszeg 500 ezer forint,
– a hitel futamideje maximum 20 év, azon belül 3 év tőketörlesztési türelmi idővel,
– a hitelt az MFB Zrt. az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány 80%-os mértékű készfizető
kezességvállalása mellett nyújtja, amely mellé az MFB Zrt. további bankári biztosítékot kérhet,
– a hitel a hitelfelvevő számára banki kamat- és költségmentesen (beleértve a hitelnyújtással kapcsolatban
esetlegesen felmerülő értékbecslés, közokiratba foglalás, zálogbejegyzés stb. költségeit) kerül nyújtásra
(kamat és költségmentes hitelnyújtásként értelmezve a 100%-os kamat és költségtámogatással nyújtott
hitelt is) azzal, hogy az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány kapcsolódó kezességvállalási díja a
hitelfelvevőt terheli,
– a kamatmentességből, költségmentességből, kedvezményes kezességvállalási díjból származó támogatás
nyújtására a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és
középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet
módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban:
1857/2006/EK bizottsági rendelet) 11. cikke alapján kerül sor;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2011. november 30.
 b) a Hitelprogram finanszírozásához az MFB Zrt. által forrásszerzés céljából felvett, euróban meghatározott éven túli
lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott kötvényekhez kapcsolódóan 8 milliárd forint mértékig a
Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 47. §-ának (3) bekezdésében
meghatározott keret terhére a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 5. §-ának
(2) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter az MFB Zrt.-vel árfolyam-fedezeti megállapodást kössön;
a Hitelprogram futamideje az árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából 21 év; az árfolyam-fedezeti
megállapodás jelen határozat hatálybalépésének napján a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR
devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre vonatkozik;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. december 31.
c) a hitelhez 100%-os, az a) pont szerinti kamat és költségtámogatás kapcsolódik, amelynek forrása a
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium 20/5/8 Folyó kiadások és jövedelem-támogatások előirányzata azzal, hogy
2011-ben a szükséges forrásokat a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. számú melléklete XI. Miniszterelnökség fejezet 3. cím Rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból kell
átcsoportosítani; 2012-től kezdődően a szükséges forrásokat a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium 20/5/8 Folyó
kiadások és jövedelem-támogatások előirányzaton kell az előirányzatot terhelő egyéb kiadásokon felül
biztosítani;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: folyamatos 3. a nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési hozzájárulásról szóló 2008. évi CI. törvény szerinti nemzeti
agrárkár-enyhítési rendszer, valamint a fenti intézkedéscsomag részeként olyan szabályozás kerüljön kialakításra,
amely biztosítja, hogy az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 11. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint egy
kedvezményezett és ugyanazon elszámolható költség vonatkozásában a támogatási intenzitás ne haladhassa meg a
kedvezőtlen éghajlati jelenségek miatt bekövetkezett jövedelemcsökkenés 80%-át, illetve kedvezőtlen adottságú
területek esetében a 90%-át.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2011. november 30. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2016. (X. 3.) EMMI rendelete az elektronikus cigaretta, az utántöltő flakon és a dohányzást imitáló elektronikus eszköz forgalomba hozatalának és az ezzel kapcsolatos változások bejelentésére vonatkozó igazgatási szolgáltatási díjakról.
A nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi
XLII. törvény 8. § (4c) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az elektronikus cigaretta, az utántöltő flakon és a dohányzást imitáló elektronikus eszköz forgalomba hozatalának
és az  ezzel kapcsolatos változások bejelentésére vonatkozó, a  nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek
fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény 7/D.  § (4)  bekezdése és 7/I.  §-a
szerinti igazgatási szolgáltatási díj (a továbbiakban: díj) mértékét az 1. melléklet határozza meg.
2. § (1) A  díjat az  Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet (a  továbbiakban: OGYÉI) Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00290050-00000000 számú számlájára átutalással kell befizetni.
(2) A díj az OGYÉI bevétele.
 (3) Az OGYÉI a befizetett díjat nyilvántartásában elkülönítetten kezeli.
 (4) A bejelentés visszavonása vagy elutasítása esetén a befizetett díjat az OGYÉI nem téríti vissza.
(5) Ha a  bejelentés során az  1.  mellékletben meghatározott összegnél magasabb díjat fizettek, az  OGYÉI
a visszatérítésre okot adó körülmény észlelésétől számított 30 napon belül a díjtöbblet visszatérítéséről hivatalból
intézkedik.
3. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28. § (3) bekezdésében,
31.  § (3)  bekezdésében és a  73/A.  § (1)  bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy ahol
a törvény illetékről rendelkezik, azon e rendelet alkalmazásában díjat, ahol illetékfizetési kötelezettséget említ, azon
díjfizetési kötelezettséget kell érteni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
5. § Ez a rendelet a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére
vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a  2001/37/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (6) bekezdésének való
megfelelést szolgálja.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
39/2013. (X. 4.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a kormányzati célú távközlő hálózatok konszolidációjával, a
GSM-R rendszer fejlesztésével, valamint a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer (a továbbiakban:
UD rendszer) bevezetési időszakával kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátására 2013. szeptember 9. napjától
2013. december 31. napjáig Bancsics Ferencet – az MVM NET Távközlési Szolgáltató Zrt.-ben viselt elnöki tisztségének
egyidejű fenntartása mellett – miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos munkájában – feladatai eredményes végrehajtása érdekében – az infokommunikációért felelős
államtitkár és az infrastruktúráért felelős államtitkár közreműködik.
4. § A miniszteri biztos feladatai ellátásába a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., az MVM NET Távközlési
Szolgáltató Zrt., a Magyar Posta Zrt., az MVM Magyar Villamos Művek Zrt., a Nemzeti Információs Infrastruktúra
Fejlesztési Intézet, a Magyar Államvasutak Zrt., az Állami Autópálya Kezelő Zrt., a Magyar Közút Nonprofit Zrt., a
Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ, a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. és a Központi Statisztikai Hivatal
vezetőin keresztül az intézmények megfelelő szakértelemmel rendelkező munkatársát szakértői közreműködőként
– a szükséges mértékben – bevonhatja.
5. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium alá rendelt, az infokommunikációs szolgáltatásokat felhasználó intézmények,
állami társaságok, közigazgatási és egyéb szervek kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A más minisztériumok irányítása alatt álló – a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet
hatálya alá tartozó – szervezetek, intézmények (önkormányzatok, közigazgatási és egyéb szervek) vonatkozásában a
szükséges egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztost meghatalmazom. Az egyeztetések megszervezésében az
infokommunikációért felelős államtitkár és az infrastruktúráért felelős államtitkár segítséget nyújt.
6. § A miniszteri biztos megbízása a következő hálózati elemekre terjed ki a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010.
(XII. 28.) Korm. rendelet 1. melléklete, valamint a GSM-R rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló
1486/2012. (XI. 7.) Korm. határozat alapján:
a) Nemzeti Távközlési Gerinchálózat és alrendszerei;
b) Zártcélú Rendészeti Hálózat;
c) Köznet;
d) K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer;
e) családi anyakönyvi rendszerben a rendszerhez csatlakozó végpontok közötti adatátviteli hálózat, az azonos
telephelyen belüli (helyi) adatátviteli hálózatok (a továbbiakban: helyi hálózatok) kivételével;
f ) kormányhivatalok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
g) járási hivatalok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
h) kormányablakok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
i) okmányirodák közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
j) Bírósági Hálózat és az Ügyészségi Hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
k) Céginformációs és az Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat szolgáltatóoldali végpontjai közötti
adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
l) GSM-R rendszer;
m) UD rendszer;
n) Egységes Digitális Rádiótávközlő Rendszer;
o) egészségügyi rendszerek;
p) egyéb, az államigazgatás átszervezése során kijelölt intézmények, szervezetek, valamint állami tulajdonú
gazdasági társaságok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózatok, a helyi hálózatok kivételével.
7. § A miniszteri biztos feladata
a) a 6. §-ban felsorolt hálózatok működésének áttekintése, a 2011. évben elindított és 2012., 2013. évben
folytatódott konszolidációs folyamatok kiterjesztése, különös tekintettel a szolgáltatások eredményességére,
költségekre, szerződéses konstrukciókra és a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., az MVM NET
Távközlési Szolgáltató Zrt. és a közreműködő piaci szereplők szerződésekben ellátott feladataira;
b) a 4. §-ban felsorolt társaságok és szervezetek, az önkormányzatok, valamint a felhordó hálózati szegmensben
érintett más állami tulajdonú, felügyeletű szervezetek közvetlen vagy közvetett vagyonkezelésében lévő állami
vagyonelemek (tornyok, alépítmények, aktív és passzív eszközök) hasznosításával kapcsolatos egyeztetések
lefolytatása, támogatása, a hasznosítás elősegítése;
c) az átalakuló közigazgatási szervezetrendszer igényeinek megfelelő szolgáltatási és hálózati struktúra
kialakítása;
d) a központi közigazgatás intézményrendszer szolgáltatási szerződéseinek felülvizsgálata vagy újratárgyalása, a
lehető legjobb szolgáltatási szintek elérése a költséghatékonyság, takarékosság szem előtt tartásával;
e) a megvalósítás alternatíváinak elemzése, a szolgáltatással összefüggő jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök áttekintése, javaslattétel az új modell szerinti előterjesztésekre;
f ) az állami hálózatok konszolidációjának, a gerinchálózati szolgáltatások és egyes végpontok állami tulajdonú
hálózatokon történő megvalósításának irányítása;
g) az Európai Unió által finanszírozott vasúti pálya fejlesztések eredményeképpen elengedhetetlen vasúti
biztonsági célú távközlési rendszer (GSM-R rendszer) korszerűsítés megvalósítási alternatíváinak elemzése, a
kiválasztott optimális alternatíva megvalósításának megszervezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési
Projekttel;
h) az UD rendszer megvalósításának megszervezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel;
i) az egészségügy informatikai rendszereit kiszolgáló hálózat megvalósításának megszervezése, összhangban a
Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel;
j) az egyéb állami távközlési és informatikai (távközlési ellátás feltételei) fejlesztési programok áttekintése
(például Klebelsberg Intézményfenntartó Központ); a megvalósítás elemzése, összhangban a Nemzeti
Hálózatfejlesztési Projekttel;
k) az állam tulajdonában lévő egyes távközlési infrastruktúra-rendszerek igénybevételét jelenleg korlátozó, a
korábbiakban megkötött szerződések áttekintése, újratárgyalásának támogatása, a szükséges módosításra
vonatkozó javaslatok kidolgozása;
l) közreműködés a választási informatikai rendszer kormányzati célú hálózati kapcsolatainak kialakításában,
a választási informatikai rendszer hírközlő hálózati elemei infrastrukturális megvalósíthatóságának
véleményezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel.
8. § A miniszteri biztos az UD rendszer bevezetésének koordinálását a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési
rendszer bevezetésének időszerű feladatairól szóló 1060/2013. (II. 13.) Korm. határozatban, valamint a vonatkozó
kormányhatározatokban foglaltak szerint – a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., valamint az Állami
Autópálya Kezelő Zrt. útján – látja el.
9. § A miniszteri biztost a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (7) bekezdés szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter