text:
39/2015. (III. 11.) Korm. rendelete a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról.
A Kormány
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a  területi
integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 21.  § a) és d)  pontjában, 21/A.  § a) és
b) pontjában,
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés a), b), d), h)–s) és w)–y) pontjában, valamint
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 174/A.  § (1)  bekezdés a) és
b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a  kulturális örökség védelméről szóló 2001.  évi LXIV.  törvényben (a  továbbiakban: Kötv.)
meghatározott, a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos feladatok tekintetében hatáskörrel
rendelkező hatóságokra és feladatkörrel rendelkező egyéb intézményekre, azok eljárásaira, a  régészeti örökség és
a  műemléki érték felderítésének és kutatásának szabályaira, a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével
kapcsolatos követelményekre, a régészeti feltárásra, az örökségvédelmi hatástanulmányra, valamint a nyilvántartott
műemléki érték és a műemlék (a továbbiakban együtt: védett műemléki érték) kutatására és restaurálására terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. megbízó: a  védett műemléki érték tulajdonosa, vagyonkezelője, annak meghatalmazottja, vagy
az  e  rendeletben szabályozott tevékenység megvalósításához szükséges hatósági engedélyek, hozzájáruló
nyilatkozatok jogosultja, illetve a tervezett tevékenység megrendelője vagy folytatója,
2. szakszerűtlen tevékenység: a  kulturális örökségvédelem területén végzett olyan tevékenység, amelyet
jogszabályban meghatározott követelmények és szempontok figyelmen kívül hagyásával, a  tevékenységre
vonatkozó szakmai szabályok, előírások vagy a kulturális örökség védelméért felelős miniszter által közzétett
szakmai irányítói ajánlások megsértésével végeznek,
3. tájképi jelentőségű régészeti lelőhely: olyan régészeti lelőhely, amely megjelenésével környezetének
meghatározó tájképi eleme (így különösen erőd, erődítés, vár, templom maradványai, továbbá jellemzően
természeti védelem alatt is álló földvár, halomsír, kunhalom, a  domborzatból kiemelkedő, többszörösen
rétegzett tell-település),
4. területátadás: a  régészeti feltárást követően a  munkaterület kivitelezési tevékenységre állapotrögzítő
jegyzőkönyvvel történő átadása a beruházónak,
5. területátvétel: a  régészeti feltárást megelőzően a  földmunkával járó változtatással érintett munkaterületnek
régészeti munkavégzésre alkalmas állapotban, állapotrögzítő jegyzőkönyvvel történő átvétele a beruházótól.
2. Az örökségvédelmi hatáskörrel rendelkező hatóságok kijelölése 3. § A Kormány a  Kötv.-ben, e  rendeletben, valamint más jogszabályokban meghatározott, a  régészeti örökség és
a műemléki érték védelmével (a továbbiakban együtt: örökségvédelem) kapcsolatos hatósági feladatok ellátására –
a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével összefüggő, a Kötv. 71. §-ában meghatározott nyilvántartások
(a továbbiakban: nyilvántartás) vezetésével kapcsolatos feladatok kivételével
a) első fokú örökségvédelmi hatóságként az 1. mellékletben felsorolt járási (fővárosi kerületi) hivatal építésügyi
és örökségvédelmi hivatalát az 1. mellékletben meghatározott illetékességi területtel,
b) a  védett műemléki értékkel kapcsolatos feladatok tekintetében másodfokú örökségvédelmi hatóságként
az  illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szerveként működő építésügyi és
örökségvédelmi hivatalának építésfelügyeleti hatósági és örökségvédelemmel kapcsolatos hatósági
feladatokat is ellátó önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egységét,
c) a régészeti örökség védelmével kapcsolatos feladatok tekintetében másodfokú örökségvédelmi hatóságként
országos illetékességgel Budapest Főváros Kormányhivatala Építésügyi és Örökségvédelmi Hivatalának
önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egységét
(a továbbiakban együtt: hatóság) jelöli ki. II. FEJEZET
A RÉGÉSZETI ÖRÖKSÉG VÉDELME
3. A nyilvántartott régészeti lelőhelyekre és a régészeti feltárás elvégzésére vonatkozó általános
követelmények
4. § (1) A nyilvántartott régészeti lelőhelyen állapotromlással járó tevékenység csak a Kötv. és e rendelet alapján, valamint
az e rendeletben meghatározott engedéllyel végezhető.
(2) A  nyilvántartott régészeti lelőhely állapotromlásának minősül a  réteg vagy rétegsor átvágása, a  történeti
összefüggés megszüntetése, a régészeti leletek eredeti helyükről történő elmozdítása régészeti feltárás nélkül.
(3) A földmunkával járó beruházással el kell kerülni
a) a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet,
b) a nyilvántartott tájképi jelentőségű régészeti lelőhelyet és
c) az  eredeti összefüggéseiben megmaradt, helyben és fizikai állapotromlás nélkül megőrzendő régészeti
emléket.
 (4) A lelőhely állapotváltozásával járó régészeti feltárás esetén előnyben kell részesíteni az eredeti rétegsort és történeti
összefüggést tartalmazó lelőhelyrész megtartását. 5. § (1) A  régészeti feltárást végző vagy megelőző feltárás esetén a  régészeti feladatellátásra a  beruházóval
szerződő intézmény gondoskodik
a) a feltárás megkezdésének bejelentéséről
aa) engedélyköteles feltárás esetén a  2.  mellékletben meghatározott adattartalmú
formanyomtatványon a régészeti feltárás megkezdése előtt két nappal,
ab) bejelentésköteles feltárás esetén a 10. § (1) bekezdésében meghatározott módon,
b) a régészeti feladatellátás korszerű követelményeinek megfelelő elvégzéséről,
c) a feltárási naplónak a munkavégzés idején a feltárási helyszínen való őrzéséről,
d) a  feltárt régészeti örökség őrzéséről, az  elsődleges leletfeldolgozásról, a  leletek végleges múzeumi
befogadásáról, valamint a feltárás eredményének tudományos feldolgozásáról,
e) a  feltárási munkálatok szünetelése esetén a  feltárt régészeti emlékek ideiglenes állagmegóvásáról,
biztonságáról,
f ) tervásatás és mentő feltárás esetén a  feltárás befejezése után a rendeltetésszerű és biztonságos, az élet- és
balesetvédelmi előírásoknak megfelelő használathoz szükséges tereprendezési munkák elvégzéséről, és
g) a  feltárás helye szerinti gyűjtőterülettel rendelkező múzeum értesítéséről, ha a  feltárást más feltárásra
jogosult intézmény végzi.
 (2) Az engedélyköteles régészeti feltárás az (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti bejelentést követő második napon
megkezdhető.
 (3) A bejelentésköteles régészeti feltárás az (1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti bejelentést követő ötödik napon
megkezdhető a hatóság eltérő rendelkezése hiányában.
 (4) A régészeti feltárás nem minősül építési tevékenységnek.
6. § (1) Régészeti feltárást csak szakirányú mesterfokozattal vagy szakképzettséggel rendelkező régész vagy régészet
tárgyban doktori fokozatot szerzett, továbbá a  feltárást végző vagy a  feltárásba bevont intézménnyel
– nagyberuházás esetén a bevont intézménnyel vagy a bevont akkreditált szervezettel – munkavégzésre irányuló
jogviszonyban álló régész vezethet.
(2) A  régészeti feltárást vezető régésznek (a  továbbiakban: feltárásvezető) – a  mentő feltárás kivételével – a  feltárási
engedély iránti kérelemben megjelölt feladatellátáshoz szükséges speciális szakirányú ismeretekkel és megfelelő
feltárási gyakorlattal kell rendelkeznie.
(3) Megfelelő feltárási gyakorlatnak minősül a szakirányú mesterfokozat vagy szakképzettség megszerzését követően
az  adott korszakot érintő feltárás vezetőjeként vagy a  feltárási dokumentációban megnevezett munkatársként
szerzett legalább három éves gyakorlat.
(4) A feltárásra jogosult intézmény csak olyan régészt bízhat meg feltárás vezetésével, aki korábbi tevékenysége során
a jogszabályban meghatározott dokumentációs kötelezettségeit teljesítette.
(5) A  feltárásvezetőnek az  egyes feltárási munkafolyamatok elvégzésében történő akadályoztatása esetén
az engedélyes köteles a helyettesítésről az (1)–(4) bekezdésben foglaltaknak megfelelő módon gondoskodni.
(6) A feltárásvezető köteles
a) a régészeti feltárás vezetésével kapcsolatos feladatokat személyesen a helyszínen irányítani,
b) a  feltárási naplót naprakészen, a  munkálatokkal egy időben úgy vezetni, hogy annak alapján a  feltárás
célkitűzései, addigi menete és eredményei követhetők legyenek, valamint
c) a szakmai követelményeknek megfelelő dokumentációt elkészíteni.
(7) Több korszakot érintő régészeti feltárás esetén az (1) bekezdés szerinti szakképzettséggel és a (3) bekezdés szerinti
feltárási gyakorlattal rendelkező munkatársat vagy konzulenst kell bevonni a régészeti feladatellátásba.
7. § (1) Régészeti feltárásra alkalmas napnak minősül az  a  munkanap, amelyen az  időjárási és a  talajviszonyok, továbbá
egyéb körülmények nem akadályozzák meg a feltárási tevékenységet.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel régészeti feltárásra alkalmatlan különösen az a nap, amelyen a feltárási
tevékenységet
a) a talaj fagyott állapota, nedvességtartalma, a belvíz vagy a talajvíz szintje,
b) a csapadék mennyisége vagy jellege, vagy
c) a rendkívüli időjárással összefüggő esemény miatt elrendelt riadó
megakadályozza.
8. § (1) A feltárási jelentés tartalmazza
a) a 3. mellékletben meghatározott tartalmú lelőhely-bejelentő adatlapot,
b) a szöveges ismertetést és
c) a feltárás helyszínrajzát.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti adatlapot minden lelőhelyről külön kell kitölteni. A  Forster Gyula Nemzeti
Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ (a  továbbiakban: Hivatal) honlapján közzétett adatlap papír
alapon vagy a Hivatal által meghatározott módon elektronikus úton is kitölthető és beküldhető.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szöveges ismertetés tartalmazza:
a) engedélyhez kötött feltárás esetén a  feltárási engedély számát vagy az arra történő utalást, hogy a  feltárás
nem tartozik az  engedélyezési körbe, országos jelentőségű védett természeti területen végzett régészeti
feltárás esetén a természetvédelmi hatóság által kiadott engedély számát,
b) a lelőhely nyilvántartási azonosítóját,
c) a feltárás menetét, a feltárás eredményeinek rövid összefoglalását,
d) a feltárt terület nagyságát,
e) a leletek elhelyezését,
f ) a lelőhely feltárás utáni állapotáról szóló adatokat,
g) az alkalmazott módszereket, továbbá
h) az előkerült leletek összefoglaló ismertetését.
(4) A jelentés egy-egy példányát a feltárás befejezését követő harminc napon belül meg kell küldeni
a) papír alapon és elektronikus adathordozón
aa) a hatóságnak,
ab) a Hivatal Nyilvántartási Irodájának (a továbbiakban: Nyilvántartási Iroda) és
ac) a Magyar Nemzeti Múzeumnak,
b) elektronikus adathordozón
ba) a  területileg érintett megyei hatókörű városi múzeumnak, ha a  feltárást más feltárásra jogosult
intézmény végezte, bb) a  gyűjtőterületén érintett területi múzeumnak, ha a  feltárást más feltárásra jogosult intézmény
végezte, valamint
bc) az  illetékes környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőségnek és a  működési területével
érintett nemzeti park igazgatóságnak, ha a feltárás országos jelentőségű védett természeti területen
történt.
(5) A jelentés további egy példányát abban az intézményben kell elhelyezni, amelyik a feltárási engedélyt kapta.
9. § (1) A feltárási dokumentáció tartalmazza
a) a legkisebb bontási egységeken (jelenség, réteg) alapuló feltárási naplót,
b) a bontási egységekre vonatkozó adatlapokat,
c) a munkálatok során készült valamennyi feljegyzést,
d) a  feltárt régészeti jelenségeket és azok környezetét megörökítő fényképet, méretarányos alap- és
metszetrajzot, Egységes Országos Vetületi (a  továbbiakban: EOV) rendszerben készült helyszínrajzot és
térképet, valamint mindezek listáit, továbbá
e) bármilyen technikával rögzített adatot és az elsődleges leletfeldolgozás külön jogszabályban meghatározott
tartalmú dokumentációját.
(2) A  feltárási napló a  régészeti feltárás alapdokumentuma, melynek első részében az  időpontot, a  feltárásban
közreműködők létszámát, a  feltárás menetét befolyásoló körülményeket, a  régészeti feltárásra alkalmas és
alkalmatlan napokat, a második részében a szakmai megfigyeléseket, feljegyzéseket kell a  feltárás megkezdésétől
a befejezéséig folyamatosan vezetni.
(3) A feltárási dokumentáció egy-egy példányát a feltárás befejezésétől számított egy éven belül meg kell küldeni
a) papír alapon és elektronikus adathordozón
aa) a Nyilvántartási Irodának,
ab) a Magyar Nemzeti Múzeumnak,
b) elektronikus adathordozón
ba) a hatóságnak,
bb) a  területileg érintett megyei hatókörű városi múzeumnak, ha a  feltárást más feltárásra jogosult
intézmény végezte, valamint
bc) a  gyűjtőterületén érintett területi múzeumnak, ha a  feltárást más feltárásra jogosult intézmény
végezte. 4. Bejelentéshez kötött tevékenységek 10. § (1) A Kötv. 20. § (2) bekezdésében megjelölt tevékenységet, valamint a Kötv. 20/A. § (2) bekezdése szerint a fémkereső
műszernek a  hivatás gyakorlásához szükséges használatát – a  (4)  bekezdésben foglaltak kivételével – annak
megkezdése előtt legalább öt nappal be kell jelenteni a  hatóságnak, valamint országos jelentőségű védett
természeti terület esetén a  működési területével érintett nemzeti park igazgatóságnak a  4.  mellékletben
meghatározott tartalommal és mellékletekkel ellátott formanyomtatványon.
(2) Fémkereső műszer hivatás gyakorlásához szükséges használatának minősül, ha a  fémkereső műszer használója
hitelt érdemlően bizonyítja, hogy feladatainak ellátásához szükséges a  fémkereső műszer. Hitelt érdemlő
bizonyításnak számít a munkaköri leírás, a cégszerűen aláírt megbízás vagy megrendelés.
(3) Fémkereső műszer hivatás gyakorlásához szükséges használata:
a) feltárásra jogosult intézmény által fémkereső műszerrel végzett lelet- és lelőhely-felderítés,
b) tervszerű lőszermentesítés,
c) közmű-nyomvonal keresése,
d) háborús kegyelettel összefüggő feltárás, exhumálás.
(4) A Kötv. 20/A. §-át, valamint e rendeletnek a fémkereső műszer használatára vonatkozó rendelkezéseit a bűnüldöző
és nyomozó szervek feladatellátására, valamint a tűzszerészeti tevékenységre nem kell alkalmazni.
5. A megelőző feltárás részletes szabályai 11. § Megelőző feltárás esetén a  régészeti feltárás elvégzésére vonatkozó általános követelményeket a  12–18.  §-ban
foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.
12. § (1) Régészeti feladatellátásnak minősülnek az alábbi régészeti szaktevékenységek:
a) feltárásvezetés, beleértve a feltárás dokumentálását,
b) régésztechnikusi feladatellátás,
c) az elsődleges leletfeldolgozás.
(2) Járulékos régészeti feladatellátásnak minősülnek az alábbi tevékenységek:
a) régészeti bontómunka,
b) geodéziai és térinformatikai feladatok.
(3) Az elsődleges leletfeldolgozást a feltárási dokumentáció benyújtásáig el kell végezni. Az elsődleges leletfeldolgozás
határideje a feltáró intézmény kérelmére, a Hivatal jóváhagyásával legfeljebb egy évvel, különösen indokolt esetben
legfeljebb két évvel meghosszabbítható.
13. § Megelőző feltárás előkészítése során a beruházó köteles a feltárásra jogosult intézmény rendelkezésére bocsátani
a) az érintett területek azonosításra és területszámításra alkalmas adatait,
b) a beruházás helyszínrajzát, a meglévő és tervezett közművek nyomvonalát,
c) a beruházás alapozási terveit,
d) a földfelszín alatti munkák műszaki leírását,
e) a tereprendezésre vonatkozó adatokat,
f ) a kivitelezés megkezdésének tervezett időpontját,
g) nyilatkozatot arról, hogy a beruházás nagyberuházásnak minősül-e,
h) nagyberuházás esetén nyilatkozatot a beruházás teljes bekerülési költségének tervezett összegéről, és
i) a beruházás építési engedélyét, ha az rendelkezésre áll.
14. § (1) Megelőző feltárás esetén a régészeti feltárás költségeire vonatkozó költségbecslést a feltárásra jogosult intézmény
az alábbi tartalmi elemekkel készíti el:
a) a megelőző feltárás hatósági határozatban előírt módszere,
b) a megelőző feltárás előírt módszerének részét képező régészeti feladatellátás,
c) a résztevékenységek egységnyi költsége mind területegység, mind időegység alkalmazása esetén,
d) az egységre nem vetíthető résztevékenységek tételes költsége,
e) az  egységnyi költség mértékét befolyásoló tényezők, így különösen: régészeti rétegek várható száma,
régészeti emlékek várható száma, kiterjedése, leletsűrűség,
f ) járulékos (infrastrukturális, logisztikai) költségek.
(2) A régészeti feladatellátás költségeire vonatkozó hatósági árakat az 5. melléklet tartalmazza.
 (3) Az  elfedést vizsgáló talajtani fúrások költségeinek meghatározása a  beruházóval egyeztetett költségtétel alapján
történik. 15. § (1) Megelőző feltárás esetén a régészeti feladatellátásra irányuló szerződésnek tartalmaznia kell
a) a  feltárás pontos helyét az  azonosításra alkalmas adataival és térképi megjelölésével, a  régészeti lelőhely
nyilvántartási azonosítóját,
b) a feltárás tárgyát és a módszereit,
c) a szerződő felek közötti kapcsolattartók nevét, beosztását, munkahelyét,
d) a  megelőző feltárás költségei folyósításának módját és ütemezését, a  végleges elszámolás módját és
határidejét,
e) a régészeti feladatellátás időtartamát, befejezésének időpontját,
f ) a különleges munkavégzési körülmények esetére vonatkozó rendelkezéseket,
g) a megelőző feltáráshoz kapcsolódó földmunkával kapcsolatos rendelkezéseket, valamint
h) a régészeti feladatellátás megkezdéséhez szükséges előlegnek a felek megállapodása szerinti összegét.
(2) Ha a  hatóság a  beruházás engedélyezése során előírta a  megelőző feltárás módját, akkor a  szerződésben
az előírtaktól eltérni nem lehet.
16. § (1) Megelőző feltárás esetén az engedélyes köteles
a) a  régészeti feladatellátást a  műszaki és gazdaságossági követelményeknek megfelelően a  legnagyobb
gondossággal elvégezni,
b) a régészeti munkavégzésre alkalmas munkaterületet területátvételi állapotrögzítő jegyzőkönyvvel átvenni,
c) a feltárást követően a munkaterületet a beruházónak területátadási állapotrögzítő jegyzőkönyvvel átadni.
(2) A  megelőző feltárás a  terület régészeti munkavégzésre alkalmas állapotban történő átvételét követően kezdhető
meg. A felmerülő zöldkár rendezése a beruházó feladata.
(3) Régészeti munkavégzésre alkalmas állapotúnak minősül a terület, ha
a) a  beruházási területen belüli feltárandó régészeti lelőhely kijelölése – legfeljebb 50 méteres távolságban
elhelyezett, jól látható, egyértelműen megjelölt karókkal – megtörtént, a  kitűzött pontok koordinátáit
tartalmazó kitűzési jegyzőkönyvet és kitűzési vázrajzot papír alapon és EOV rendszerben készült digitális
térkép (állomány) formájában a feltárást végző intézménynek a beruházó átadta,
b) megtörtént a fakitermelés, bozót-, nád-, cserjeirtás és a szántóföldi növényzet betakarítása vagy irtása,
c) építmény, építési, bontási vagy a  hulladékról szóló törvény szerinti veszélyes hulladék, továbbá egyéb
jelentős méretű vagy mennyiségű tárgy nem található a munkaterületen,
d) a  közművezetékek terepi kijelölése megtörtént, leíró és térképes dokumentációját (beleértve – ha
rendelkezésre áll – az  EOV rendszerben készült állományt is) a  feltárást végző intézménynek a  beruházó
átadta, vagy ha nincs közművezeték a területen, és annak védőtávolsága sem érinti a területet és a beruházó
átadta a közműszolgáltató nyilatkozatát a feltárást végző intézménynek,
e) a  lőszer- és a  tűzszerészeti vizsgálat és mentesítés megtörtént, és a  lőszermentesítés minőségbiztosítási
jegyzőkönyvét a feltárást végző intézménynek a beruházó átadta,
f ) az  emberre és környezetre veszélyt jelentő anyagok felderítése megtörtént, annak minőségbiztosítási
jegyzőkönyvét a feltárást végző intézménynek a beruházó átadta,
g) a  megelőző feltáráshoz kapcsolódóan földdepók létesítése szükséges, azok – ha lehetséges – a  régészeti
feltárással érintett területen kívül kijelölésre kerültek a  feltárásra jogosult intézmény javaslata alapján
– a feltárásra vonatkozó szerződésben meghatározott eltérő rendelkezés hiányában – oly módon, hogy azok
a régészeti lelőhely esetlegesen nem ismert, a beruházás miatt a későbbiekben feltárandó részeit ne fedjék el,
ugyanakkor a feltárás helyszínétől ne legyenek a szükségesnél távolabb, valamint
h) a beruházó biztosítja a feltárandó terület megközelíthetőségét a feltárást végző intézmény számára.
 (4) Ha a feltárás beépített ingatlanon vagy a telekhatáron álló épülettel közvetlenül szomszédos területen – különösen
történeti településmag területén – történik, akkor a  területátvételi állapotrögzítő jegyzőkönyvnek ki kell térnie
a meglévő épületrészek megőrzésének szempontjaira is. Ilyen esetben a régészeti feltárási módszerek és technikák
alkalmazása során figyelemmel kell lenni az építmények tartószerkezeti sajátosságaira.
(5) A régészeti feltárást követő területátadás során felvett állapotrögzítő jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a régészeti lelőhely feltárt részének méretét és elhelyezkedését,
b) a régészeti lelőhely ismert, de fel nem tárt, elfedett részének méretét és elhelyezkedését,
c) a  feltárást végző intézmény nyilatkozatát a  régészeti lelőhely állapotáról és az  elfedés régészeti
előkészítéséről, valamint
d) az a) és b) pontban meghatározottak ábrázolását EOV rendszerben készült digitális térképen.
(6) A  feltárási naplóban rögzíteni kell a  területátvétel és a  területátadás tényét, az  állapotrögzítő jegyzőkönyvek
a feltárási dokumentáció részét képezik.
17. § (1) Ha a  régészeti megfigyelés során régészeti bontómunka válik szükségessé, akkor – legalább a  beruházási
földmunkával érintett mélységig – az  előkerült régészeti jelenség vonatkozásában a  régészeti bontómunkát és
az elsődleges leletfeldolgozást a régészeti megfigyelés keretében kell elvégezni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti régészeti bontómunka megkezdését a  2.  mellékletben meghatározott adattartalommal
a hatóságnak be kell jelenteni.
18. § (1) A  feltárás befejezése után az  építési helyszín kivitelezési tevékenység végzésére való alkalmassá tétele, illetve
az  ingatlan rendeltetésszerű és biztonságos, az  élet- és balesetvédelmi előírásoknak megfelelő használatához
szükséges tereprendezési munkák elvégzése megelőző feltárás esetén a beruházó feladata.
(2) Ha a megelőző feltárást szükségessé tevő beruházás bármilyen okból meghiúsul, vagy szünetelésének időtartama
a  feltárás felfüggesztésétől vagy befejezésétől számítva meghaladja az  egy évet, a  beruházó köteles az  ingatlan
korábbi használatának megfelelő állapotot helyreállító tereprendezési munkák elvégzéséről és a  feltárt régészeti
emlékeknek a hatóság által előírt állagmegóvásáról gondoskodni.
(3) Ha a  beruházás vagy a  feltárás munkálatainak harminc napot meghaladó szünetelésére a  feltárást végző
intézménynek fel nem róható okból kerül sor, a  feltárt régészeti emlékek ideiglenes állagmegóvásáról,
biztonságáról, őrzéséről a feltárást végző intézmény a beruházó költségére köteles gondoskodni.
6. A nagyberuházással kapcsolatos régészeti feladatellátás általános szabályai
19. § (1) Nagyberuházással kapcsolatos régészeti feladatellátás esetén a  régészeti feltárás elvégzésére vonatkozó általános
követelményeket és a megelőző feltárásra vonatkozó szabályokat a 20–25. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  nagyberuházáshoz kapcsolódóan létesített anyagnyerőhely vagy célkitermelő-hely vonatkozásában
a nagyberuházás esetén folytatott régészeti feltárásra vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni.
20. § (1) Egyszerűsített előzetes régészeti dokumentációt kell készíteni, ha a  beruházás jellege próbafeltárás végzését
nem indokolja, vagy azt nem teszi lehetővé. Az  egyszerűsített előzetes régészeti dokumentáció készítésére
a próbafeltárás kivételével a Kötv. 23/C. §-át kell alkalmazni.
(2) Egyszerűsített előzetes régészeti dokumentáció készíthető különösen az alábbi esetekben:
a) kerékpárút létesítése,
b) két méternél keskenyebb nyomvonalas közművek létesítése, kiváltása, áthelyezése,
c) légvezeték oszlopának létesítése,
d) beépített területen,
e) hulladéklerakó rekultivációja,
f ) a  két méter szélességet szakaszokban sem meghaladó, pálya- és ívkorrekció nélküli 11,5 tonnás
burkolat-megerősítés,
g) belterületi aszfaltos környezetben körforgalmak építése,
h) helyben cserés vasúti felújítások,
i) természetes és mesterséges vízfolyások mederrendezése,
j) vasúti vagy közúti töltést érintő munkálatok.
21. § (1) Az  előzetes régészeti dokumentáció keretében a  próbafeltárást az  akadályozó körülmény megszűnését követően
kell elvégezni, ha
a) a  próbafeltárás építmény, aszfalt vagy térburkolat, közművezeték, termelői vezeték, engedélyhez kötött
magánvezeték, vízzel vagy vegetációval való fedettség miatt részben sem lehetséges, vagy
b) az érintett ingatlannal a beruházó nem jogosult rendelkezni, és az ingatlannal rendelkezni jogosult nem járul
hozzá a próbafeltárás elvégzéséhez.
 (2) Az előzetes régészeti dokumentáció keretében végzett próbafeltárás bejelentéséhez mellékelni kell:
a) a próbafeltárásra vonatkozó szerződést,
b) a beruházó arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a beruházás nagyberuházásnak minősül, és
c) a  beruházásnak a  Kötv. 23/F.  § (4)  bekezdése alapján tervezett teljes bekerülési költségének tervezett
összegéről szóló nyilatkozatot.
 (3) A  próbafeltárás a  bejelentés megtételét követően kezdhető meg, ha jogszabály alapján egyéb engedélyre nincs
szükség. 22. § (1) A nagyberuházás egészére egy feltárási projekttervet kell készíteni.
 (2) Ha a  nagyberuházás több megye területét érinti, akkor a  régészeti feladatellátás területi szakaszát megyei
bontásban kell meghatározni. Feltárási projektterv a nagyberuházás területi szakaszaira külön is készíthető.
 (3) A  feltárási projektterv készítése során az  elfedés alkalmazása tekintetében figyelembe kell venni, hogy ha
a  kivitelezés során eltávolítandó talajréteg alsó síkja és a  régészeti emlékek jelentkezésének felső síkja között
a  régészeti lelőhely, lelőhelyrész vagy régészeti emlék megóvását biztosító magasságú és konzisztenciájú intakt
földréteg
a) marad, elfedést nem kell alkalmazni,
b) nem marad, a Kötv. 23/E. § (8) bekezdése alapján alkalmazható elfedés.
(4) A feltárási projektterv készítése során a Hivatal az Ásatási Bizottság szakmai véleményét kérheti különösen
a) több megyét érintő nagyberuházás,
b) elfedés alkalmazására irányuló javaslat
esetén.
(5) A  feltárási projekttervet tartalmazó teljes előzetes régészeti dokumentációt a  földmunkával járó tevékenység
engedélyezésére irányuló azon első hatósági eljárás megindítására irányuló kérelemhez kell mellékelni, amelyben
a hatóság eljár vagy szakhatóságként közreműködik.
23. § (1) Nagyberuházást megelőző feltárást a régészeti feladatellátás megyére kiterjedő területi szakaszán
a) az akkreditált megyei hatókörű városi múzeum, Budapesten a Budapesti Történeti Múzeum, ha akkreditált,
b) akkreditált megyei hatókörű városi múzeum hiányában a  nagyberuházás helye szerinti megyével
szomszédos megyék akkreditált megyei hatókörű városi múzeumai közül  a legmagasabb pontszámot elért
akkreditált megyei hatókörű városi múzeum, ha a nagyberuházás helye szerinti megyére akkreditált,
c) az  a)–b)  pont szerinti múzeum hiányában a  megyére akkreditált legmagasabb pontszámot elért egyéb
akkreditált intézmény,
d) az  a)–c)  pont szerint akkreditált intézmény hiányában országos akkreditációjú intézmény az  elért
pontszámok sorrendje szerint,
e) a beruházás helye szerinti, az a)–d) pontban meghatározott intézmény hiányában a Hivatal
végez.
(2) A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló törvény hatálya alá tartozó ügy tárgyát képező beruházás esetében – a  kiemelt üggyé
nyilvánításról szóló kormányrendeletben – a Kormány kijelölheti a megelőző feltárás végzésére jogosult akkreditált
intézményt.
24. § (1) A  beruházó és a  feltárást végző intézmény a  megelőző feltárásra vonatkozó szerződést a  feltárási projektterv
adataira figyelemmel köti meg.
(2) Ha a  feltárási projektterv elfedést tartalmaz, a  régészeti feladatellátásra irányuló szerződésnek tartalmaznia kell
az elfedésre vonatkozó rendelkezéseket is.
(3) A  kivitelezés során a  földmunkákkal érintett, és egyéb feltárási módszerekkel fel nem tárt területen régészeti
megfigyelést kell biztosítani.
(4) A szerződésben a régészeti feladatellátásra, valamint a hatósági eljárás megindítására irányuló kérelem benyújtására
meghatározott határidők késedelmes teljesítése esetére a  feltárást végző intézményt terhelő kötbért kell kikötni.
A  kötbér mértéke – ettől eltérő megállapodás hiányában – a  régészeti feladatellátás nettó díjának a  késedelem
időtartamára számított napi egy százaléka, legfeljebb azonban tizenöt százalék.
25. § (1) Elfedésre olyan műszaki megoldás alkalmazható, amely biztosítja a  lelőhely tartós állapotmegóvását mind
a kivitelezés során jelentkező, mind a kivitelezés megvalósulása után fellépő fizikai és kémiai hatásoktól.
(2) Elfedésre alkalmazható műszaki megoldás különösen a  bolygatatlan régészeti rétegek és a  kivitelezéssel érintett
rétegek elválasztása
a) szigetelőréteggel,
b) teherelosztó szerkezettel vagy
c) teherelosztásra alkalmas anyagú, vastagságú és szilárdságú takaróréteggel.
(3) Az elfedés során alkalmazandó megoldás kiválasztásakor figyelemmel kell lenni az adott helyszín talajtani és egyéb
környezeti viszonyaira, a beruházás kiviteli terveire, valamint a régészeti lelőhely jellegére.
(4) Elfedésnek csak az  a  megoldás minősül, amelynek célja az  érintett régészeti lelőhely, lelőhelyrész vagy régészeti
emlék megóvása. Nem minősülnek elfedésnek az  egyéb célok érdekében végzett – különösen a  beruházás során
megvalósítandó építmény teherhordó szerkezetének kialakítását szolgáló – hasonló munkálatok. Ha az  építmény
teherhordó szerkezetének kialakítását szolgáló műszaki megoldás megfelel a (2) és a (3) bekezdésben foglaltaknak,
elfedésre szolgáló műszaki megoldást nem kell alkalmazni.
(5) Az elfedés régészeti előkészítését végző régész köteles az elfedést megelőző termőréteg-letermelést is figyelemmel
kísérni, és ha a  régészeti leletek jelentkezésének az  előzetes régészeti dokumentáció, illetve a  próbafeltárások
során meghatározott felső síkjánál magasabban kerül elő régészeti lelet vagy emlék, annak feltárását a  régészeti
megfigyelés keretén belül elvégezni.
7. A régészeti leletek és emlékek elhelyezése, megőrzése
26. § (1) A  feltárás során eredeti összefüggéseiben megmaradt régészeti emlék megtartására a  feltárást végző intézmény
három napon belül javaslatot tehet a hatóságnak, valamint megelőző feltárás esetén értesíti a beruházót.
(2) Az (1) bekezdés szerint bejelentett régészeti emlék kezeléséről, helyszíni megtartásáról és a szükséges állagmegőrző
intézkedésekről a bejelentés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül a hatóság helyszíni szemle alapján dönt.
(3) Ha a  régészeti emlék megelőző feltárás során került elő, és a  hatóság határozata alapján azt a  helyszínen
kell megőrizni, a  beruházás során a  műszaki tervezésnek és a  kivitelezésnek tekintettel kell lennie az  emlék
megőrzésére. Ebben az  esetben a  feltárást végző intézmény köteles a  feltárás terepi munkáinak befejezését
követő tizenöt napon belül a  régészeti emlékről adatot szolgáltatni a  beruházónak. Az  adatszolgáltatás részeként
rajzi dokumentáción egyértelműen fel kell tüntetni a bontható és a helyszínen – eredeti helyükön – megőrzendő
régészeti emlékeket.
(4) Ha a  feltárást nem a  leletanyagot véglegesen befogadó múzeum végezte, a  feltárások leletanyaga a  teljes
tudományos feldolgozásig, legfeljebb azonban a feltárás befejezésétől számított öt évig a feltárást végző intézmény
őrzésében maradhat. Ezt követően az  engedélyes a  restaurált és tudományosan feldolgozott leletanyagot
–  a  befogadó múzeum alapleltárába vételre előkészítve – köteles átadni a  feltárási engedélyben a  leletanyag
befogadójaként megjelölt múzeumnak.
(5) Ha a feltárás során 1711 utáni emberi maradványok kerülnek elő, a  feltárást végző intézmény erről haladéktalanul
köteles a hatóságot értesíteni.
8. A régészeti korú tárgyakra vonatkozó szabályok 27. § (1) Régészeti korú tárgy tulajdonjogának átruházását megelőzően legalább harminc nappal a  régészeti korú tárgyat
– az 1711 előtt keletkezett könyvek, iratok, bútorok, numizmatikai és bizonyíthatóan műgyűjteményben fennmaradt
tárgyak kivételével – a Hivatal részére a 6. mellékletben meghatározott adattartalommal be kell jelenteni.
(2) A tulajdonjog átruházása kizárólag a Hivatal bejelentés tényét rögzítő igazolása alapján történhet.
 (3) A  Hivatal bejelentés tényét rögzítő igazolása nem tanúsítja a  régészeti korú tárgy korát, értékét és eredetiségét.
Az igazolás kiadásának ügyintézési határideje a kézhezvételtől számított legfeljebb tizenöt nap.
 (4) Az igazolást a tulajdonjog átruházása során át kell adni az új tulajdonosnak.
 (5) A (2) bekezdés szerinti igazolás nélkül értékesített régészeti korú tárgy tulajdonjogának átruházása semmis.
III. FEJEZET
A MŰEMLÉKI ÉRTÉKEK VÉDELME 9. A műemléki érték védelmére és fenntartására vonatkozó követelmények
28. § (1) A  nyilvántartott műemléki értéket érintő tevékenységeket az  e  fejezetben meghatározott követelményeknek
megfelelően kell végezni.
(2) A  nyilvántartott műemléki érték esetén az  értékleltárba felvett értéket fizikai valójában kell megőrizni, valamint
előnyben kell részesíteni az ezt elősegítő, az érték anyagi megőrzését biztosító építészeti-műszaki megoldásokat.
(3) A nyilvántartott műemléki érték akkor nyilvánítható műemlékké, ha
a) műemlékké nyilvánítása a védetté nyilvánításról szóló jogszabályban meghatározott közérdekű célt szolgál,
b) a műemlékké nyilvánítás időszakában fennálló formájában
ba) hazánk történelmének eredeti, hiteles dokumentuma,
bb) kortörténeti jellege meghatározó módon érvényesül,
bc) sérülései ésszerű helyreállítás révén kijavíthatók és a műszaki állapothibák helyreállítása nem jelent
olyan jelentős fizikai változtatást, amely a műemléki érték kortörténeti jelleget megszüntetné,
bd) gazdaságossági vagy használati szempontból fenntartható, továbbá
c) az értékleltár elkészült.
 (4) Ha a nyilvántartott műemléki érték értékleltára vagy feltárása még nem teljes körű, a közérdekűség megállapítására
akkor kerülhet sor, ha a  kiemelkedő és országos jelentőség a  feltárt tudományos tények alapján legalább
valószínűsíthető.
(5) A nyilvántartott műemléki érték műemlékké nyilvánításának előkészítéséről értesíteni kell
a) az érintett ingatlannal rendelkezni jogosultat,
b) a védetté nyilvánítás kezdeményezőjét,
c) a hatóságot,
d) más jogszabály alapján is védett vagy védendő műemléki érték esetében a hatáskörrel rendelkező illetékes
hatóságot,
e) a  (6)  bekezdésben meghatározott módon a  tervezett műemléki környezet területén fekvő ingatlan
tulajdonosát, valamint f ) a természetvédelmi kezelésért felelős szervet, ha a védelemre tervezett történeti kert, történeti táj, műemléki
jelentőségű terület, műemléki környezet országos jelentőségű védett természeti területen helyezkedik el.
(6) A  védelem alá vonni tervezett területen álló ingatlanok tulajdonosait a  műemlékké nyilvánítás előkészítésének
megindításáról a  Hivatal megkeresésére az  érintett ingatlan fekvése szerinti települési önkormányzat hirdetmény
útján értesíti.
(7) Ha az előkészítés alatt álló területi védelem ötven tulajdonosnál többet érint, a Hivatal a települési önkormányzat
bevonásával szervezett közmeghallgatás keretében tájékoztatást ad.
(8) Az  (5)  bekezdés szerinti értesítés közlése, a  (6)  bekezdés szerinti megkeresés iránt és a  (7)  bekezdés szerinti
közmeghallgatás érdekében a védetté nyilvánítás előkészítésének megindításától számított tizenöt napon belül kell
intézkedni.
29. § (1) A nyilvántartott műemléki érték műemlékké nyilvánításakor műemléki környezetnek jelölhető ki
a) a műemléki érték telkéhez kapcsolódó, azzal közvetlenül határos telek, továbbá
b) az a) pontban meghatározott telkek által kijelölt közterület-szakasz és az ehhez kapcsolódó telkek, különösen
ba) amelyen az esetleges építési vagy más tevékenységek a műemlékké nyilvánítandó műemléki érték
állagát közvetlenül befolyásolhatják, vagy
bb) amelyen a  műemlékké nyilvánítandó műemléki érték megjelenését, értékeinek érvényesülését
közvetlenül befolyásoló építmény áll vagy építhető.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kijelölés hiányában – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – műemléki környezet
nem jön létre.
(3) A 2015. január 1. előtt védetté nyilvánított műemlékkel vagy műemléki jelentőségű területtel közvetlenül határos
telkek, a  közterületszakaszok és a  közterületszakaszokkal határos ingatlanok, valamint a  védettségről szóló
döntésben ettől eltérően kijelölt ingatlanok minősülnek műemléki környezetnek.
30. § (1) A  műemléket érintő, a  38.  § (1)  bekezdésében meghatározott tevékenységeket a  28.  §-ban megfogalmazott
követelmények mellett a (2)–(6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kell végezni.
(2) A  műemléket fizikai valójában, anyagi és eszmei értékei összefüggéseire tekintettel kell megőrizni, védett
értékeit hitelesen és meghatározó módon érvényre kell juttatni. A  műemlék hasznosítása, használata a  28.  §
(2)  bekezdésében megfogalmazott követelményen túlmenően nem járhat a  védettséget megalapozó műemléki
érték veszélyeztetésével.
(3) A  műemlék esetén az  építészeti–műszaki beavatkozás, különösen az  energetikai követelmények betartása,
az  energia-megtakarítási célú felújítás során a  műemléki érték megjelenését és érvényesülését nem sértő
megoldásokat kell alkalmazni.
(4) A műemlék jókarbantartása keretében a védett műemléki érték megjelenésének megváltoztatásával, az érték fizikai
sérülésével, roncsolásával vagy restaurálásával nem járó tevékenység végezhető. A műemlék építmény helyreállítása
során a  jókarbantartási munkák elvégzését segítő szerkezeti megoldások alkalmazása és kiegészítő szerelvények
rejtett elhelyezése szükséges.
(5) A  műemlék alkotórésze, tartozéka, berendezési tárgya – a  kivitelezési, restaurálási munkák miatt szükséges
ideiglenes eltávolítás kivételével – csak különösen indokolt esetben távolítható el.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti áthelyezés csak szakértői jogosultsággal rendelkező restaurátor közreműködésével
végezhető.
10. A műemlék vagyonátruházása 31. § A műemlék vagyonátruházására vonatkozó, a Kötv. 44. § (1) és (4) bekezdésében meghatározott jóváhagyást vagy
hozzájáruló jognyilatkozatot a miniszter a kérelem beérkezésétől számított 45 napon belül adja meg.
11. A műemlékvédelem sajátos tárgyai védelmére vonatkozó különleges követelmények
32. § (1) Védett történeti kertben vagy védett műemléki érték telkén lévő védett parkban szakági kutatásokon kell alapulnia
a kert, park helyreállítására és fenntartására irányuló munkáknak.
(2) A  fás szárú növények kerti térhatást megváltoztató kivágása, eltávolítása, áttelepítése, valamint, új növényzet
telepítése, továbbá kerti építmények építése és bontása a  védett műemléki érték együttes érvényesülését,
hitelességét nem sértheti.
(3) Védett történeti kert, védett műemléki érték telkén lévő védett park jókarbantartása nem terjedhet túl a zöldfelület
talajának és növényzetének idény szerinti ápolásán.
(4) Védett temetők és temetkezési emlékhelyek esetén a  műemléki értékek fennmaradását, érvényesülését a  nem
védett építményeket érintő tevékenységek és új építmény elhelyezése során is biztosítani kell.
33. § (1) Műemléki környezetben végzett tevékenységek során nem sérülhet a  műemlék megjelenése, különösen védett
értékeinek érvényesülése, a műemlékre nyíló látvány vagy a műemlékből feltáruló kilátás.
(2) Műemléki jelentőségű területen végzett tevékenységek során nem sérülhet a  védett településrész történelmileg
kialakult szerkezete, beépítésének módja, összképe, a  tájjal való hagyományos kapcsolata, a  tájban feltáruló
látványa.
(3) Történeti tájként védett ingatlanok esetén biztosítani kell a  védetté nyilvánításról szóló miniszteri rendeletben
elrendelt célhoz méltó terület-felhasználást, művelést, a  védett érték fennmaradását, valamint az  értékként
meghatározott jellemzők érvényesülését.
12. A műemléki érték felkutatásának, értékleltár felvételének és a védett műemléki érték kutatásának
különös szabályai
34. § (1) A műemléki értéket a nyilvántartásba vételt megelőzően értékvizsgálattal kell meghatározni.
 (2) A  nyilvántartott műemléki érték védett értékeit helyszíni szemrevételezésen alapuló értékleltárban kell rögzíteni
e rendelet szerint. Az értékleltárt az előkerülő értékekkel ki kell egészíteni.
 (3) Az  értékleltárban a  helyiségek felmérési vázlatrajzon történő azonosításával, megnevezésével, számozásával kell
biztosítani a felvett érték egyértelmű térbeli azonosíthatóságát.
 (4) Az előkerülő, a védettséget megalapozó értékkel össze nem függő műemléki értéket önállóan kell nyilvántartásba
venni.
 (5) A  védett műemléki értéket érintő tevékenységeket jogszabályban vagy hatósági határozatban meghatározott
esetekben jellegüktől függő, jogosultsághoz kötött szakági kutatásnak kell megalapoznia, ha e kutatás eredménye
a tervezett tevékenység elvégzése előtt még nem áll rendelkezésre.
(6) A kutatást – a 48. § (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott eseteket kivéve – a helyreállítást vagy az átépítési
munkákat megelőzően, legkésőbb a  beruházás-előkészítés folyamán, a  tervezési program lezárulása előtt kell
elvégezni.
(7) A védett műemléki értéket szakági kutatási terv alapján kell feltárni, az értéket a feltárás előtti és utáni állapotában,
valamint a feltárás folyamatában, az értékleltárba történő felvétel mellett szükséges dokumentálni.
(8) A rejtett műemléki értékek kutatása során előnyben kell részesíteni a roncsolásmentes vizsgálatokat a roncsolással
járó kutatással szemben. A  roncsolásmentes vizsgálatoknak és azok dokumentálásának meg kell előznie
a roncsolással járó kutatásokat.
(9) A  kutatás – különösen a  roncsolásos kutatás – a  védett műemléki értéknek a  tervezett tevékenységgel érintett
részén túl nem terjedhet, kivéve, ha azzal a tervezett tevékenységgel összefüggő, más módon meg nem szerezhető
információ nyerhető.
(10) Roncsolásos szondázó kutatást kell végezni a 38. § (1) bekezdés a) pont aa)–ae), valamint ai)–ak) alpontja szerinti
esetekben.
(11) A  védett műemléki érték egészére kiterjedő roncsolásos kutatás az  építmény egészének vagy több rendeltetési
egységének teljes belső, valamint homlokzatának teljes helyreállítása során végezhető, ha a  roncsolásos kutatás
a védett műemléki érték
a) fennmaradását és műszaki állapotát nem veszélyezteti,
b) helyreállításának műszaki feltételei biztosítottak,
c) tulajdonosa vagy vagyonkezelője nyilatkozik a  roncsolásos kutatást követő három éven belüli műemléki
helyreállítás szándékáról.
 (12) A roncsolásos kutatás megkezdése előtt restaurátori kutatást kell végezni rejtett értékek várható előkerülése esetén.
 (13) Ha a védett műemléki érték roncsolásos kutatása során régészeti örökség elemeinek előkerülése várható, a kutatás
csak egybefoglalt örökségvédelmi engedély alapján végezhető. 13. A védett műemléki érték restaurálásának követelményei
35. § (1) Védett műemléki érték restaurálását csak a  régészeti örökséggel és a  műemléki értékkel kapcsolatos szakértői
tevékenységről szóló kormányrendelet szerinti műemléki terület műemléki restaurátor szakterületen
a  szakértői tevékenység végzéséhez jogosultsággal, szakirányú szakképzettséggel, mesterfokozattal rendelkező
restaurátorművész vagy okleveles restaurátorművész végezheti önállóan.
(2) A  védett műemléki érték restaurálása csak restaurálási terv alapján végezhető. A  restaurálást a  tevékenység
megkezdése előtti és utáni állapotában, valamint annak folyamatában is dokumentálni kell.
(3) A  restaurálás csak a  szükséges és indokolt mértékben végezhető, a  beavatkozás a  védett műemléki értéknek
a  restaurálási tervben meghatározott részén túl nem terjedhet. A  restaurátori beavatkozásnál tanúfelülettel kell
biztosítani a későbbi kutatás lehetőségét.
14. Veszélyeztetett műemlékek megőrzése 36. § (1) A  fennmaradásukban veszélyeztetett műemlékek jegyzékének elkészítéséről a  nyilvántartás alapján a  Hivatal
gondoskodik.
(2) A Hivatal
a) kidolgozza és közreadja a  veszélyeztetett műemlékek esetében a  műemléket súlyosan veszélyeztető
állapotot megszüntető módszereket és műszaki megoldásokat,
b) a tulajdonos és a települési önkormányzat akadályoztatása esetén
ba) kezdeményezheti és koordinálhatja a katasztrófavédelemről szóló törvény szerinti katasztrófa során
a műemléket ért károk elhárításával, a további károkozás megelőzésével, a sürgős állagmegóvással
kapcsolatos intézkedéseket,
bb) részt vehet a  súlyosan veszélyeztető események által okozott, műemléket ért károk elhárításához
szükséges védelmi és más feladatok végrehajtásában,
bc) a tulajdonos helyett és annak terhére a további állagromlás megakadályozása érdekében szükséges
állagmegóvási munkákat a hatóság jogerős döntését követően elvégezheti.
37. § (1) A  védett műemléki értéken az  állagmegóvás ideiglenes alkalmazásával, illetve a  statikai állékonyságot biztosító
megoldásokkal el lehet térni a 28. §, a 30. §, a 34–35. § rendelkezéseitől, ha az eltérés nem eredményezi a védett
műemléki érték helyreállíthatatlan sérülését vagy további pusztulását.
(2) A  védett műemléki érték tetőszerkezetét ért katasztrófa esetén az  ideiglenes állagmegóvásról a  közvetlen
életveszély-elhárítást követő három hónapon belül kell gondoskodni. A  további veszélyelhárító beavatkozásokat
a védett műemléki érték helyreállíthatatlan sérelme nélkül kell végezni.
(3) Az ideiglenes állagmegóvás állapota legfeljebb öt évig tartható fenn.
15. Bejelentéshez kötött tevékenységek 38. § (1) Örökségvédelmi engedély nélkül, a hatóság számára történő bejelentés alapján végezhető tevékenységek:
a) a nyilvántartott műemléki érték értékleltárba felvett elemét érintő tevékenység, ha az a meglévő építmény
aa) egészének vagy egyes részeinek, szerkezeti elemeinek eredeti összefüggésrendszeréből történő
elmozdítására, áthelyezésére,
ab) önálló rendeltetési egységei számának, alaprajzi elrendezésének vagy a  rendeltetés módjának
megváltoztatására,
ac) egészének vagy több rendeltetési egységének megváltoztatását eredményező belső helyreállítására
vagy átalakítására,
ad) homlokzatának megváltoztatását eredményező teljes helyreállítására vagy átalakítására,
ae) alaprajzi méretnövekménnyel járó bővítésére, hozzáépítésre,
af ) akadálymentesítésére,
ag) energetikai korszerűsítésére,
ah) a külső nyílászárók megváltoztatását eredményező felújítására vagy cseréjére,
ai) a homlokzati vagy belső fal belső utólagos hő- vagy talajnedvesség elleni szigetelésére,
aj) a külső utólagos hő- vagy talajnedvesség elleni szigetelésre, vagy
ak) az épületgépészeti és elektromos rendszer korszerűsítésére
irányul,
b) a  védett műemléki érték felületeinek vagy szerkezeteinek, továbbá alkotórészét, tartozékát képező képző
vagy iparművészeti alkotás, beépített berendezési tárgy
ba) fizikai beavatkozással, mintavétellel, roncsolással járó vizsgálata,
bb) konzerválása, restaurálása,
c) a védett műemléki érték telkén lévő védett parkban, a védett történeti kertben
ca) a régészeti módszerekkel történő kutatás,
cb) a meglévő kertépítészeti alkotóelemek megváltoztatását eredményező helyreállítás vagy átalakítás,
új építmények elhelyezése,
cc) a fás szárú növényzet eltávolítása, telepítése, áttelepítése,
d) védett temetőben és temetkezési emlékhelyen
da) a  védetté nyilvánításról szóló döntésben meghatározott védett értékek és azokon elhelyezett
felíratok, díszítmények megváltoztatása,
db) a  megjelenést és látványt befolyásoló sírjelek, síremlékek, sírépítmények és egyéb építmények
elhelyezése,
e) a műemlék homlokzatán vagy külső felületén
ea) szellőző-, illetve klíma-berendezés, napkollektor, napelem,
eb) elektronikus hírközlési felépítmény, különösen az antennatartó szerkezet és az antenna,
ec) reklámtábla, felirat, üzletportál, áru- és pénzautomata,
ed) előtető, védőtető, ernyőszerkezet,
ee) külső homlokzati megvilágításra szolgáló fényforrás
elhelyezése, felszerelése, létesítése és cseréje,
f ) a műemlék telkén a műemlék megjelenését érintő és érvényesülését befolyásoló tevékenység
fa) a műemlékhez csatlakozó járda, előlépcső, terasz, térburkolat, külső lépcső, valamint
fb) új építmény
építése, készítése, elhelyezése, továbbá
fc) meglévő építmény átalakítása vagy bontása,
g) műemléki környezetben a műemlék megjelenését befolyásoló,
ga) a  műemlék felé eső vagy közterületről a  műemlékkel együtt megjelenő építmény homlokzatának
megváltoztatása, átalakítása,
gb) új építmény építése, illetve közterületen történő elhelyezése,
gc) meglévő építmény bontása,
h) műemléki jelentőségű területen a védett műemléki érték megjelenését érintő és érvényesülését befolyásoló
ha) meglévő építmény közterület felé eső homlokzatának az építmény megjelenését érintő átalakítása,
felújítása,
hb) új építmény építése, illetve közterületen történő elhelyezése,
hc) meglévő építmény bontása.
(2) Építésügyi hatóság engedélyéhez vagy az építésfelügyeleti hatóság tudomásulvételéhez kötött tevékenység esetén
az (1) bekezdésben meghatározott bejelentést nem kell megtenni.
16. Örökségvédelmi engedélyhez kötött tevékenységek 39. § Műemlék esetén a  38.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott tevékenységek vonatkozásában – kivéve, ha
a  tevékenység az  építésügyi hatóság vagy más hatóság örökségvédelmi szakhatóság hozzájárulásával kiadott
engedélye alapján végezhető – a  hatóság örökségvédelmi engedélye szükséges, ha a  tervezett tevékenység
a védett műemléki érték értékleltárba felvett elemét érinti vagy roncsolja, illetve megjelenésének megváltoztatását
eredményezi vagy érvényesülését befolyásolja.
IV. FEJEZET
A HATÓSÁG RÉGÉSZETI ÖRÖKSÉG VÉDELMÉVEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSAI
17. A védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet érintő, örökségvédelmi engedélyezési eljárás
40. § (1) A  védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen a  hatóság örökségvédelmi engedélye szükséges a  következő – más
hatóság (örökségvédelmi szakhatóság hozzájárulásával kiadott) engedélyéhez nem kötött – tevékenységekhez:
a) minden 30 centiméter mélységet meghaladó földmunka, tereprendezés, depó, feltöltés, töltés létesítése,
b) régészeti emlék megóvási, konzerválási munkálatai.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a tervezett tevékenység pontos helyszínének leírását annak földrajzi kiterjedésével, illetve helyszínrajzot (EOV
vagy WGS84 földrajzi koordinátákat tartalmazó térképet),
b) a tervezett tevékenység megnevezését, leírását, valamint
c) a tevékenységgel érintett ingatlannal rendelkezni jogosult hozzájáruló nyilatkozatát.
(3) A hatóság döntéséhez kiemelten védett régészeti lelőhely esetén örökségvédelmi hatástanulmány készítését írhatja elő.
 (4) A  hatóság az  engedélyt megtagadja, ha a  tervezett tevékenység következtében a  lelőhely megsemmisülne, vagy
részleges állapotromlása következne be. 18. Bejelentésköteles tevékenységekkel kapcsolatos hatósági feladatok
41. § (1) A hatóság a tevékenység megkezdésének bejelentésével összefüggésben vizsgálja, hogy
a) a bejelentő jogosult-e a bejelentett tevékenységet elvégezni,
b) biztosítottak-e a bejelentésköteles tevékenység Kötv.-ben és e rendeletben foglalt, illetve szakmai feltételei,
c) a beruházás a Kötv. szerinti nagyberuházásnak minősül-e.
(2) Ha a  hatóság a  jogszabályban előírt feltételek bármelyikének hiányát állapítja meg, a  régészeti tevékenység
folytatását megtiltja, egyébként a bejelentést tudomásul veszi.
(3) A tudomásul vételről a hatóság értesíti a bejelentőt, valamint a bejelentett tevékenység adatainak megküldésével
a Nyilvántartási Irodát.
19. A régészeti feltárás engedélyezése 42. § (1) A  régészeti feltárás engedélyezése iránti kérelmet a  7.  mellékletben meghatározott adattartalommal és
mellékletekkel ellátott formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) A régészeti feltárás engedélyezése iránti kérelem adatlapján fel kell tüntetni, vagy ahhoz mellékelni kell
a) a  feltárni tervezett régészeti lelőhely nyilvántartási azonosítóját, az  érintett telkek azonosítására alkalmas
és a  terület helyszínét, pontos kiterjedését, továbbá a  feltárandó terület nagyságát egyértelműen, valamint
értelmezhető léptékben ábrázoló helyszínrajzot,
b) tervásatás esetén részletes kutatási programot, amely kitér az  ismert és várható, a  helyszínen megőrzendő
régészeti emlék kezelésére, és a  feltárás befejezését vagy egy évet meghaladó szünetelése esetén a  feltárt
régészeti örökség védelméről, valamint a  feltárási terület rendeltetésszerű és biztonságos, az  élet- és
balesetvédelmi előírásoknak megfelelő használatához szükséges tereprendezési munkák elvégzésére,
c) tervásatás esetén – ha nem azonos a  feltárást végző intézménnyel – a  leletanyagot véglegesen befogadó
intézmény nyilatkozatát a 8. mellékletben meghatározott adattartalmú formanyomtatvány alkalmazásával,
d) tervásatás esetén a  feltárás által érintett ingatlannal rendelkezni jogosult – az  ingatlan régészeti célú
igénybevételére vonatkozó – hozzájáruló nyilatkozatát,
e) a különleges munkavégzési körülmények esetén követendő eljárásra vonatkozó leírást és indokolást,
f ) a  régészeti feltárás keretében tervezett tevékenységek tételes költségbecslését a  12.  § (1)–(2)  bekezdése
szerinti bontásban,
g) a  feltárásvezetőként megjelölt régész nyilatkozatát arról, hogy korábbi tevékenysége során dokumentációs
kötelezettségét teljesítette,
h) megelőző feltárás esetén a feltárás elvégzésére jogosult intézmény és a beruházó között létrejött, a megelőző
feltárás elvégzésére vonatkozó szerződést,
i) megelőző feltárás esetén az  előzetes régészeti dokumentációt, ha annak elkészítése az  adott esetben
kötelező, vagy ha egyébként készült, valamint j) országos jelentőségű védett természeti területen tervezett régészeti feltárás esetén a  természetvédelmi
hatóság engedélyét.
(3) A  régészeti feltárás engedélyezésére irányuló kérelmet és mellékleteit az  Ásatási Bizottság szakmai szempontból
véleményezi
a) az eljárást megelőzően a feltárásra jogosult intézmény megkeresésére, vagy
b) az eljárás során a hatóság megkeresésére.
(4) A  (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben az Ásatási Bizottság szakértői véleményét megküldi a  feltárásra jogosult
intézménynek és a hatóságnak.
(5) Az  Ásatási Bizottság véleményezésének határideje a  régészeti feltárási engedély iránti kérelem és mellékletei
hiánytalan rendelkezésre bocsátásától számított tizenöt nap, nagyberuházás esetén öt nap, amely a  hatóság
ügyintézési határidejébe beszámít.
(6) Nagyberuházás esetén a megelőző feltárás engedélyezésére irányuló eljárásban az ügyintézési határidő tizenöt nap.
43. § (1) A Kormány a termőföldön megvalósuló régészeti feltárás esetén a hatóságnak a régészeti feltárás engedélyezésére
irányuló eljárásában, ha a szakhatóság az érintett tevékenységgel összefüggő más eljárásban döntést nem hozott
vagy állásfoglalást nem adott – abban a  kérdésben, hogy a  kérelem szerinti tevékenység a  termőföld minőségi
védelmére vonatkozó jogszabályi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, az  első fokú eljárásban a  fővárosi és megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát,
másodfokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a hatóságnak a tervásatás engedélyezésére irányuló eljárásában, ha a tervásatást országos jelentőségű
védett természeti területnek vagy barlangnak nem minősülő
a) külterületen,
b) természeti területen,
c) egyedi tájértéket magába foglaló területen vagy
d) Natura 2000 területen
végzik, annak elbírálása kérdésében, hogy a  tevékenység a  természet védelmére vonatkozó nemzeti és uniós jogi
követelményeknek, valamint a  tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a  kérelemben foglaltak
szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi
felügyelőséget, másodfokú eljárásban az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
44. § (1) A  régészeti feltárás engedélyezése iránti kérelmet el kell utasítani, ha a  tervezett régészeti feltárás jogszabályban
foglalt, illetve szakmai feltételei nem biztosítottak.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában szakmai feltételnek minősül a  feltárás pénzügyi és személyi feltételeinek
feladatarányos biztosítása, valamint időbeli végrehajthatósága.
45. § (1) A feltárási engedély tartalmazza
a) a feltárást végző intézmény, mint az engedély jogosultjának nevét és székhelyét,
b) ha más intézmény vagy a Kötv. 22. § (8) bekezdése szerinti akkreditált szervezet bevonására kerül sor, annak
nevét és székhelyét,
c) a feltárásvezető nevét,
d) a  terület azonosítására alkalmas megjelölését, a  feltárás pontos helyét, az  érintett régészeti lelőhely
nyilvántartási azonosítóját és megnevezését,
e) a feltárás módszereit és a feltárás várható időtartamát,
f ) ha nem azonos a  feltárást végző intézménnyel, a  leletanyagot véglegesen befogadó intézmény nevét és
székhelyét, valamint
g) a feltárásra vonatkozó jogszabályi követelményekre való hivatkozást és szakmai feltételeket.
(2) Az  engedély a  határozat jogerőre emelkedésétől számított kétéves időtartamban jogosít feltárás végzésére.
A  megelőző feltárásra vonatkozó feltárási engedély hatálya kérelemre egy évvel, nagyberuházás esetén két évvel
meghosszabbítható.
(3) A hatóság a jogerős engedélyt megküldi a Nyilvántartási Irodának a jogerőre emelkedést követő harminc napon belül.
 (4) Az  (1)  bekezdés c) és e)  pontja alapján az  engedélyben meghatározottaktól eltérni csak a  hatóság módosított
engedélyével lehet. 20. Fémkereső műszer használatának engedélyezése 46. § (1) A  fémkereső műszer hivatáshoz nem kötött használatának engedélyezése iránti kérelmet a  hatóságnak kell
benyújtani.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a fémkereső műszer használatával érintett terület egyértelmű lehatárolását EOV rendszerben készült
térképen,
b) a fémkereső műszer használatának tervezett idejét,
c) a fémkereső műszer használatával érintett ingatlannal rendelkezni jogosult hozzájáruló nyilatkozatát,
d) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a  kérelem benyújtását megelőző öt évben a  régészeti örökséggel
összefüggésben szabálysértési vagy büntetőjogi felelősségét nem állapították meg, továbbá vele szemben
örökségvédelmi bírságot nem szabtak ki,
e) az eljárási díj vagy illeték megfizetésének igazolását.
 (3) A hatóság az eljárás során határidő kitűzésével kérheti az Ásatási Bizottság vagy a gyűjtőterületén érintett múzeum
szakvéleményét.
 (4) A fémkereső műszer használatára vonatkozó kérelmet el kell utasítani, ha
a) a tervezett tevékenység a 4. § (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott területet, legelő művelési ágban
lévő régészeti érdekű területet vagy nyilvántartott régészeti lelőhelyet érint,
b) a kérelmező szabálysértési vagy büntetőjogi felelősségét a  régészeti örökséggel összefüggésben
megállapították,
c) a kérelmezővel szemben örökségvédelmi bírságot szabtak ki, vagy
d) a kérelmező ellen a b)–c) pont szerinti eljárás folyamatban van.
(5) A fémkereső műszer használatára vonatkozó engedély tartalmazza
a) az engedély jogosultjának nevét és címét,
b) a  fémkereső műszer használatával érintett terület azonosítására alkalmas megjelölését és a  tevékenység
végzésének idejét.
 (6) A  fémkereső műszerrel végzett tevékenységet a  hatóság hivatalból vagy a  gyűjtőterületén érintett múzeum
kérelmére is megtilthatja.
 (7) A  (6)  bekezdés szerinti határozat tartalmazza a  tiltással érintett terület azonosítására alkalmas megjelölését és
helyrajzi számát.
 (8) A hatóság az (5) és (6) bekezdés szerinti jogerős határozatot megküldi
a) a gyűjtőterületén érintett múzeumoknak,
b) a működési területével érintett nemzeti park igazgatóságnak,
c) az illetékes jegyzőnek,
d) az illetékes jegyző útján a mezőőri szolgálatnak,
e) az illetékes rendőrkapitányságnak és
f ) az ingatlannal rendelkezni jogosultnak.
(9) Ha a (6) bekezdés szerinti tiltás jelentős számú ügyfelet érint, akkor a hatóság az ügyféllel hirdetményi úton tarthat
kapcsolatot a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény
28/D. §-ában foglalt feltételeknek megfelelően.
V. FEJEZET
A HATÓSÁG MŰEMLÉKI ÉRTÉK VÉDELMÉVEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSAI
21. A bejelentéshez vagy örökségvédelmi engedélyhez kötött tevékenységekkel kapcsolatos
szabályok
47. § (1) A végezni kívánt tevékenységre vonatkozó bejelentést vagy a hatóság engedélye iránti kérelmet a megbízó jogosult
benyújtani.
(2) A  bejelentést, a  kérelmet papíralapon vagy elektronikus adathordozón lehet benyújtani a  9.  mellékletben
meghatározott tartalommal és mellékletekkel ellátott formanyomtatványon.
(3) A megbízó a végezni kívánt tevékenységre vonatkozó bejelentésben kérheti, hogy a hatóság a hozzájáruló hatósági
nyilatkozatot is foglalja írásba.
48. § (1) A  38.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott tevékenységek bejelentéséhez vagy örökségvédelmi engedély
iránti kérelméhez mellékelni kell
a) a 9. melléklet II. rész D. pontjában meghatározott tartalmú építéstörténeti tudományos dokumentációt,
b) a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben előírt nyilatkozatot.
(2) A  védett műemléki értéknél a  38.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)–ae), valamint ai)–ak)  alpontja szerinti esetekben
az  építéstörténeti tudományos dokumentációnak az  előzetesen elvégzett roncsolásos kutatás dokumentációját is
tartalmaznia kell, kivéve, ha
a) a  kutatandó épületrészt a  kivitelezés előtt megbonthatatlan szerkezet, burkolat takarja, vagy a  kutatandó
felület más okból hozzáférhetetlen a kivitelezés előtt, vagy
b) a megbízó a kutatás elhalasztása mellett dönt és nyilatkozatban kötelezettséget vállal arra, hogy a kutatást
a kivitelezést megelőzően – vagy a kivitelezés során – elvégezteti.
 (3) A  38.  § (1)  bekezdés c)  pont cb)–cc)  alpontja szerint a  védett műemléki érték telkén lévő védett parkban,
a  védett történeti kertben tervezett tevékenység bejelentése esetében mellékelni kell a  tevékenységgel érintett
terület 9.  melléklet II. rész E.  pontjában meghatározott tartalommal kiegészített kerttörténeti tudományos
dokumentációját.
(4) A  védett történeti kert vagy a  védett műemléki érték telkén elhelyezkedő védett park teljes körű helyreállítási
koncepciójának megalapozásához és a tervezett beavatkozások szükségességének alátámasztásához
a) régészeti módszerekkel történő kutatást kell végezni, valamint
b) a  kerttörténeti tudományos dokumentációt a  történeti és a  régészeti módszerekkel történő kutatás
eredményeivel, az azokon alapuló értékeléssel ki kell egészíteni, valamint a helyreállítást, és annak prioritásait
meghatározó és azt indokoló részekkel a tervezési programba be kell építeni.
49. § (1) A Műemléki Tanácsadó Testület (a továbbiakban: Testület) szakértői véleménye kérhető, ha a tevékenység a védett
műemléki érték
a) egészének vagy egyes részeinek, szerkezeti elemeinek eredeti összefüggésrendszeréből történő
elmozdítására, áthelyezésére,
b) egészének vagy több rendeltetési egységének megváltoztatását eredményező belső helyreállítására vagy
átalakítására,
c) homlokzatának megváltoztatását eredményező teljes helyreállítására vagy átalakítására
irányul.
(2) Előzetes megkeresés esetén a  Testület szakértői véleményét a  tervezett tevékenységre vonatkozó bejelentéshez
vagy az  örökségvédelmi engedély iránti kérelemhez mellékelni kell. A Testületet szakértői véleménye mindaddig
köti, amíg a megkeresésben meghatározott tervezett tevékenység érdemben nem változik meg.
50. § (1) A  38.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja szerint a  védett műemléki érték roncsolásos vizsgálata, továbbá a  38.  §
(1)  bekezdés c)  pont ca)  alpontja szerint a  védett történeti kert, a  védett műemléki érték telkén lévő védett park
régészeti módszerekkel történő kutatása esetén a bejelentéshez vagy a 62. § szerinti egybefoglalt örökségvédelmi
engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a 9. melléklet II. rész D. pontjában meghatározott építéstörténeti tudományos dokumentációt, illetve annak
9. melléklet II. rész E. pontja szerinti kiegészítését, valamint
b) a kutatási tervet a 9. melléklet II. rész F. pontja szerint,
c) a 48. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben előírt nyilatkozatot.
(2) A kutatásról kutatási naplót kell vezetni, beleértve a régészeti módszerekkel történő kutatást is.
 (3) A kutatás befejezését követő kilencven napon belül kutatási dokumentációt kell készíteni.
 (4) Ha a  kutatás eredményei a  tervezett tevékenység, illetve műszaki megoldás módosítását teszik szükségessé,
a  módosítás kezdeményezéséhez a  (3)  bekezdés szerinti kutatási dokumentációt, ennek hiányában a  kutatás
eredményeinek összefoglalását kell mellékelni.
(5) Ha a  védett műemléki értéken végzett kutatás közben olyan körülmény merül fel, amely a  9.  melléklet II. rész
F.  pontja szerinti kutatási terv módosítását vagy hatósági intézkedést tesz szükségessé, a  kérelmező köteles azt
haladéktalanul bejelenteni a hatóságnak.
(6) A  védett történeti kertben vagy védett műemlék telkén lévő védett parkban elhelyezkedő régészeti lelőhelyen
földmunkával járó feltárás csak történeti kertek szakterületen jogosultsággal rendelkező szakértő bevonásával
történhet.
51. § (1) A védett műemléki érték restaurálásának bejelentéséhez mellékelni kell:
a) a  9.  melléklet II. rész D.  pontja szerinti, a  restaurálás tárgyára vonatkozó építéstörténeti tudományos
dokumentációt,
b) a 9. melléklet II. rész G. pontja szerinti restaurátori kutatási dokumentációt, valamint
c) a restaurálási tervet a 9. melléklet II. rész H. pontjában meghatározott tartalommal.
(2) A restaurálásról restaurálási naplót kell vezetni.
 (3) A restaurálás befejezését követő hatvan napon belül restaurálási dokumentációt kell készíteni.
52. § (1) Bejelentés vagy örökségvédelmi engedély alapján végzett tevékenységről annak befejezését követően nyolc napon
belül fotódokumentációt kell készíteni.
(2) A fotódokumentációt, a kutatási dokumentációt és a restaurálási dokumentációt elektronikus formában a Nyilvántartási
Iroda útján az Országos Építésügyi Nyilvántartásba (a továbbiakban: OÉNY) tizenöt napon belül fel kell tölteni.
22. A hatóság feladatai és eljárásainak közös szabályai védett műemléki érték esetén
53. § (1) A hatóság
a) a  védett műemléki értéket érintően a  bejelentést tudomásul veszi, vagy a  végezni kívánt tevékenységet
megtiltja,
b) műemlék esetében dönt az örökségvédelmi engedély kiadásáról, módosításáról vagy hatályának legfeljebb
két évvel való meghosszabbításáról.
 (2) Építésügyi vagy örökségvédelmi eljárásban, illetve a bejelentést követően a hatóság
a) nyilvántartott műemléki értéken tervezett tevékenység esetén:
aa) a hasznosításból, használatból eredő veszélyeztetés,
ab) a fizikai valójában történő megőrzés,
ac) a szakszerűség, továbbá
b) műemléken tervezett tevékenység esetén:
ba) a méltó használat,
bb) a gazdasági fenntarthatóság,
bc) az érték hiteles és meghatározó módon történő érvényesülése,
bd) a hagyományos anyaghasználat,
be) az építészeti minőség és illeszkedés
szempontjának érvényesülését mérlegeli. 54. § (1) A hatóság a bejelentés vagy az örökségvédelmi engedély iránti kérelem alapján megvizsgálja, hogy
a) a  tervezett tevékenységgel érintett műemléki érték védettségére és azonosítására vonatkozó adatok
megegyeznek-e a nyilvántartás adataival,
b) rendelkezésre áll-e a  védett műemléki értékre vonatkozó értékleltár, illetve építéstörténeti tudományos
dokumentáció,
c) a tervezett tevékenység ca) érint-e az  értékleltárba felvett értéket, azt roncsolja-e, műemlék esetén annak érvényesülését
befolyásolja-e,
cb) megfelel-e a  Kötv.-ben, valamint az  e  rendeletben meghatározott követelményeknek, továbbá
műemlék esetén a védetté nyilvánítás céljának.
(2) A  hatóság az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben, ha az  azonosítás vonatkozásában a  valóságtól eltérő adatot
talál, azt haladéktalanul jelzi a Nyilvántartási Irodának.
23. Bejelentés és hatósági nyilatkozat védett műemléki érték esetén
55. § (1) A  hatóság a  bejelentésre vonatkozóan – a  bejelentés benyújtásától számított tizenöt napon belül – hozzájáruló
hatósági nyilatkozatot ad ki, ha a megbízó a bejelentésben kéri a tervezett tevékenység tudomásulvételének írásba
foglalását.
(2) A  bejelentésköteles tevékenység a  bejelentést követő tizenötödik naptól végezhető, ha azt a  hatóság nem
tiltja meg. Ha a  bejelentésben megjelölt tevékenységet a  bejelentéstől számított két éven belül nem végzik el,
a bejelentést az e rendeletben meghatározottak szerint meg kell ismételni.
(3) A  hatóság a  végezni kívánt tevékenységet – a  bejelentés benyújtásától számított tizenöt napon belül hozott –
határozattal megtiltja, ha a tervezett tevékenység
a) a védett műemléki érték
aa) veszélyeztetésével, vagy
ab) helyreállíthatatlan roncsolásával jár, illetve
b) műemlék esetén
ba) annak hitelességét vagy érvényesülését sérti, vagy
bb) a méltó használatot nem szolgálja.
(4) A  hatósági nyilatkozatban a  benyújtott adatok és dokumentumok alapján kizárólag a  bejelentésben foglaltakról
lehet nyilatkozni.
(5) A  hatóság – ha a  49.  § (1)  bekezdése szerinti szakértői vélemény nem áll rendelkezésre – a  Testület szakértői
véleményét kikérheti. Ha a  hatóság a  szakértői véleményben foglaltaktól eltérő álláspontot foglal el, azt külön
indokolnia kell.
24. Az örökségvédelmi engedélyezési eljárás műemlék esetén 56. § (1) A  hatóság – határidő kitűzésével – a  Testület szakértői véleményét kikérheti, ha a  49.  § (1)  bekezdése szerinti
szakértői vélemény nem áll rendelkezésre.
(2) A hatóság a szakértői véleményt a döntése meghozatalához szükséges tényállás tisztázása érdekében jogszabályon
alapuló bizonyítékként veszi figyelembe.
(3) Az  örökségvédelmi engedélyezési eljárásban a  tényállás tisztázása érdekében helyszíni szemlét kell tartani.
A  döntés meghozatalához szükséges tényállás tisztázásának keretében a  tervezett tevékenység helyszínén, annak
környezetében e  rendeletben meghatározott szempontok szerint vizsgálja a  döntés meghozatalának feltételeit
különösen, hogy
a) az  építéstörténeti tudományos dokumentáció, történeti kert esetében a  kerttörténeti tudományos
dokumentáció, valamint az  értékleltár megfelelően dokumentálja-e vagy rögzíti-e a  védett műemléki
értékeket,
b) a meglévő állapotot rögzítő dokumentáció tartalma a valóságnak megfelel-e,
c) a tervezett tevékenységgel érintett műemlék megőrzésének és érvényesülésének feltételei adottak-e,
d) az érintett műemléken a tervezett tevékenység megvalósítható-e, a tevékenységet megkezdték-e.
(4) A hatóság a helyszíni szemlén tapasztaltakról jegyzőkönyvet és a helyszínről, annak környezetéről dátummal ellátott
fényképfelvételt készít.
(5) Az örökségvédelmi engedélyben
a) kivitelezés közben végzendő kutatást kell előírni, ha az eljárást megelőzően végzett kutatás nem terjedhetett
ki minden kutatandó felületre,
b) kiviteli tervek és részletrajzok készítését és bemutatását kell előírni, ha a kérelem és mellékletei azok léptéke
miatt nem tartalmazhatják minden műszaki megoldás olyan mértékű meghatározását, amely alapján
a műemléki értékre gyakorolt hatás megállapítható,
c) tervezői művezetést kell előírni, ha a kivitelezés során eldöntendő műszaki kérdések merülnek fel,
d) mintafelület, mintadarab készítését kell előírni, ha a  tervezett tevékenység olyan vizuális változást
eredményez, amely a kérelem és mellékletei alapján nem állapítható meg.
 (6) A  hatóság – életveszély elhárításának szakvéleménnyel alátámasztott esetét kivéve – a  kérelmet elutasítja, ha
a tervezett tevékenység
a) a  benyújtott terv alapján ellentétes az  érintett védett műemléki értékre vonatkozó építéstörténeti
tudományos dokumentációval, történeti kert esetében a  kerttörténeti tudományos dokumentációval,
valamint az értékleltárral,
b) szakszerűtlen, vagy
c) az érintett védett érték
ca) jelentőségét, eredetiségét, hitelességét veszélyezteti,
cb) helyreállíthatatlan sérülését vagy pusztulását eredményezi, vagy
cc) érvényesülését és megjelenését gátolja.
57. § (1) A  38.  § (1)  bekezdés e)  pont ea)–ec)  alpontjában meghatározott tárgyak elhelyezése vonatkozásában határozott
időre, de legfeljebb tíz évre, gépészeti egység, napkollektor, napelem esetén húsz évre adható hozzájárulás.
A határozott idő eltelte után – a fennmaradásra irányuló bejelentés hiányában – az eredeti állapot helyreállítására
kell kötelezni a tulajdonost.
(2) Az  örökségvédelmi engedély a  határozat végrehajthatóvá válásától számított egy év után hatályát veszti, kivéve
a (3) bekezdés szerinti esetet, valamint ha az engedélyezett tevékenységet megkezdték, és két éven belül a munkák
befejezését bejelentették.
(3) Az  örökségvédelmi engedély hatálya megegyezik az  építési engedély hatályával, ha az  építésügyi hatóság
az engedélyeket egybefoglalta.
(4) Az örökségvédelmi engedély alapján végezhető tevékenységek megkezdését megelőzően tíz nappal a tevékenység
tényleges végzésének megkezdését a hatóságnak elektronikus úton be kell jelenteni.
25. Az örökségvédelmi eljárásokra vonatkozó mentességi feltételek 58. § Ha a  védett műemléki értéket érintő tervezett tevékenység jókarbantartásra irányul, a  bejelentésre vagy
örökségvédelmi engedélyre vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni.
59. § (1) A  bejelentésre, illetve hatósági nyilatkozatra, valamint az  örökségvédelmi engedélyezési eljárás lefolytatására
vonatkozó szabályokat nem kell alkalmazni, ha a  38.  § (1)  bekezdésében felsorolt tevékenységek esetén
az értékleltár alapján egyértelműen eldönthető, hogy a tervezett tevékenység az értékleltárba felvett védett értéket
a) nem roncsolja vagy nem érinti, és
b) műemlék vagy műemléki jelentőségű terület, műemléki környezet esetén annak megjelenését,
érvényesülését nem befolyásolja.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megbízó a tervezett tevékenység megkezdésekor köteles a hatóság
számára a tevékenység megkezdése és folytatása pontos időpontjának megjelölésével a tevékenységet elektronikus
úton bejelenteni.
(3) A hatóság felügyeleti intézkedést tesz, ha a tervezett tevékenység az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek
nem felel meg.
60. § A bejelentés, illetve hatósági nyilatkozat szabályai és az örökségvédelmi hatósági eljárás lefolytatása alóli mentesség
a  tevékenység végzésére jogosultat nem mentesíti a  tervezett tevékenység elvégzéséhez szükséges más hatósági
engedélyek, nyilatkozatok vagy hozzájárulások megszerzésének kötelezettsége alól.
VI. FEJEZET
AZ ÖSSZEVONT ÉS AZ EGYBEFOGLALT ÖRÖKSÉGVÉDELMI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS SZABÁLYAI
26. Az összevont örökségvédelmi engedélyezési eljárás 61. § (1) Az örökségvédelmi engedélyezési eljárás megindítása előtt a hatóságtól összevont örökségvédelmi engedélyezési
eljárás lefolytatása kérhető
a) a műemlék 38. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenységekre vonatkozó követelmények,
b) a  műemléki jelentőségű területen, műemléki környezetben a  védett műemléki érték érvényesülésével
kapcsolatos speciális követelmények
előzetes tisztázása érdekében. (2) Az  összevont engedélyezési eljárás a  megvalósítással kapcsolatos követelmények előzetes tisztázása céljából elvi
örökségvédelmi keretengedélyezési és örökségvédelmi engedélyezési szakaszból áll.
(3) Az összevont eljárás megindítására irányuló kérelem az összevont eljárás mindkét szakaszára vonatkozik. Az eljárás
megindításakor az  e  rendeletben meghatározott mellékletet az  elvi örökségvédelmi keretengedélyezési szakasz
megindításához szükséges kérelem tartalmától függően és elbírálásra alkalmas részletezettséggel kell benyújtani.
(4) Az összevont eljárás elvi örökségvédelmi keretengedélyezési szakaszának megindításához a Testületnek a tervezett
tevékenységre vonatkozó előzetes szakértői véleménye kérhető.
(5) A hatóság – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – az összevont eljárás elvi örökségvédelmi keretengedélyezési
szakaszában – határidő kitűzésével – kikérheti a Testület szakértői véleményét.
(6) A hatóság az elvi örökségvédelmi keretengedélyezési szakaszban
a) határozatot hoz a kérelem elutasításáról, vagy
b) önálló jogorvoslattal meg nem támadható végzés formájában elvi örökségvédelmi keretengedélyt ad, amely
csak az  örökségvédelmi engedély megadásáról szóló határozat, ennek hiányában az  eljárást megszüntető
végzés elleni jogorvoslati kérelemben támadható.
(7) Ha a  hatóság az  elvi örökségvédelmi keretengedélyezési szakaszban a  bizonyítékok értékelése alapján
a  (4)–(5)  bekezdésben meghatározott szakértői véleményben foglaltaktól eltérő álláspontot foglal el, azt külön
indokolnia kell.
(8) A hatóságot az elvi keretengedélyében foglaltak mindaddig kötik, amíg a kérelemben meghatározott tevékenység
érdemben nem változik meg.
(9) Az elvi örökségvédelmi keretengedély a tervezett tevékenység végzésére nem jogosít.
27. Egybefoglalt örökségvédelmi engedélyezési eljárás 62. § (1) Egybefoglalt örökségvédelmi engedély kérhető a  régészeti örökség és a  műemlék kutatását és megőrzését
együttesen érintő alábbi esetekben:
a) régészeti feltárás és védett műemléki érték roncsolásos kutatása,
b) a  régészeti lelőhelyen elterülő védett történeti kert vagy műemlék telkén elhelyezkedő védett park
földmunkával járó kutatása,
c) védett történeti kertben, illetve műemlék telkén elhelyezkedő védett parkban tervezett régészeti feltárás, vagy
d) a műemlékké nyilvánított régészeti emlék megóvási, konzerválási munkálatai.
(2) Egybefoglalt örökségvédelmi engedélyezési eljárás hivatalból vagy kérelemre folytatható le, ha a  régészeti
örökségre valamint a  műemlékre vonatkozó engedélykérelmet ugyanaz a  kérelmező egy kérelemben, az  egyes
eljárásoknál előírtak szerint nyújtja be.
(3) Az egybefoglalt határozat rendelkező részét és indokolását az egyes eljárásokra vonatkozó döntésenként önállóan
kell megszövegezni. Az  egybefoglalás az  egyes döntések meghozatalára vonatkozó határidőket és a  jogorvoslati
szabályok alkalmazását nem érinti.
(4) Ha a jogorvoslatra jogosult az egybefoglalt határozat és végzés ellen jogorvoslattal él, a határozat elleni jogorvoslat
szabályait kell alkalmazni.
VII. FEJEZET
A HATÓSÁG SZAKHATÓSÁGI ELJÁRÁSAI 28. Az örökségvédelmi hatóság szakhatósági eljárása
63. § (1) A  szakhatósági hatáskörében eljáró hatóság a  nyilvántartott régészeti lelőhelyet, a  régészeti védőövezetet,
a  nyilvántartott műemléki értéket, a  műemléket, a  műemléki környezetet, a  műemléki jelentőségű területet
és a  történeti tájat vagy világörökségi területet érintő ügyben a  64.  §-ban, valamint a  66.  §-ban meghatározott
szempontok alapján vizsgálja, hogy a  tervezett tevékenység megfelel-e a  Kötv.-ben és az  e  rendeletben
meghatározott követelményeknek.
(2) A hatóság szakhatósági hatáskörében a nyilvántartott régészeti lelőhelyet, a régészeti védőövezetet, a nyilvántartott
műemléki értéket, a  műemléket, a  műemléki környezetet, a  műemléki jelentőségű területet és a  történeti tájat
vagy világörökségi területet érintő ügyben az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki, amely a kibocsátásától számított hat hónapig használható fel.
(3) A  világörökségi területet érintő szakhatósági eljárásban a  hatóság – határidő kitűzésével – kikéri a  Hivatal
véleményét, állásfoglalását ennek figyelembe vételével adja meg.
(4) A  szakhatósági hatáskörében eljáró hatóság örökségvédelmi hatástanulmány elkészítését írhatja elő a  beruházás
előkészítését meghatározó feltételek tisztázása érdekében
a) a  bányászati kutatási műszaki üzemi terv jóváhagyása, bányatelek megállapítása és módosítása, védőpillér
kijelölése, módosítása, meggyengítése és lefejtése,
b) előzetes környezeti hatásvizsgálat, valamint
c) újrahasznosításra, más célú hasznosításra vagy telekalakításra irányuló földhivatali eljárás
esetén, ha előzetes régészeti dokumentáció nem áll rendelkezésre.
29. Az örökségvédelmi szakhatóság régészeti lelőhelyet, régészeti védőövezetet érintő eljárásában
figyelembe veendő régészeti követelmények és szempontok
64. § (1) A régészeti lelőhelyet érintő szakhatósági eljárásokban a hatóság vizsgálja:
a) a  nyilvántartott régészeti lelőhely, lelőhelyrész ismert és várható horizontális és vertikális kiterjedését
az érintett ingatlan vagy ingatlanok területén,
b) a nyilvántartott régészeti lelőhely jellegét, ezen belül:
ba) történeti jelentőségét,
bb) védettségi fokozatát,
bc) tájban való elhelyezkedését, tájképi megjelenését,
bd) állapotát, bolygatottságának mértékét,
be) régészeti jelenségek jellegét, különösen az ismert vagy várható épített örökségi elemek meglétét,
bf ) a  nyilvántartott régészeti lelőhelyen belül a  régészeti jelenségek elhelyezkedésének sűrűségét,
fedettségét, intenzitását, rétegzettségét,
bg) kutatottságát, feltártságát, c) a tervezett beavatkozás jellegét és mértékét, ezek hatását a régészeti örökség elemeire, különösen:
ca) nyomvonalas beruházás, beleértve ennek védősávját is,
cb) sáv-, illetve pontalapozási technikákkal tervezett beruházás,
cc) pinceszinti vagy földfelszín alatti beépítés,
cd) elfedés
esetében,
d) a régészeti lelőhely elkerülése lehetőségét. (2) A  telekalakítási ügyben szakhatóságként közreműködő hatóság a  telekalakítás engedélyezéséhez történő
hozzájárulást megtagadhatja, ha a tervezett telekfelosztás következtében az egy telken fekvő régészeti emlék több
telekre kerülne, és az veszélyezteti a régészeti emlék védelmét.
(3) A  telekalakítási eljárás a  védettség hatályát nem érinti, a  telekalakítással érintett telek régészeti védelme
a  telekalakítás folytán létrejött telkekre is vonatkozik, kivéve ha a  hatóság a  szakhatósági eljárás során másként
rendelkezik.
(4) A  védetté vagy ideiglenesen védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet érintő szakhatósági eljárásokban a  hatóság
az e §-ban, valamint a 66. §-ban meghatározott szempontokon túl tekintetbe veszi, hogy a  tervezett beavatkozás
összhangban áll-e a  védetté nyilvánítás céljával, ezen belül biztosítható-e – a  fenntartható használat elvét is
figyelembe véve – a lelőhely hosszú távú megőrzése, valamint jövőbeni kutathatósága.
(5) A  régészeti védőövezetet érintő szakhatósági eljárásokban a  hatóság az  e  §-ban, valamint a  66.  §-ban
meghatározott szempontokon túl tekintetbe veszi a tervezett beavatkozás hatását a védetté nyilvánított régészeti
lelőhelyre – összhangban a  védetté nyilvánítás céljával –, különös tekintettel arra, hogy a  tervezett tevékenység,
beruházás, építmény nem veszélyezteti-e a védetté nyilvánított lelőhely
a) tájképi megjelenését,
b) megközelíthetőségét,
c) fenntartható használatát, hosszú távú megőrzésének lehetőségét,
d) esetleges bemutathatóságát, vagy
e) rövid- és hosszú távú kutathatóságát.
65. § A hatóság szakhatósági állásfoglalása során a  4.  § (3)  bekezdésében meghatározottól eltérően rendelkezhet, ha
a földmunkával járó beruházás
a) örökségvédelmi vagy természetvédelmi célból, vagy
b) belterületen
valósul meg.
30. Az örökségvédelmi szakhatósági eljárás szabályai a műemléki területek esetén
66. § (1) A  műemléki környezetet vagy a  műemléki jelentőségű területet érintő szakhatósági eljárásokban a  hatóság
a  műemlék érvényesülése, illetve a  terület védetté nyilvánításának alapjául szolgáló értékek megőrzése és
hangsúlyos érvényesülése érdekében vizsgálja, hogy a  tervezett tevékenység megfelel-e az  e  rendeletben
meghatározott követelménynek.
(2) A történeti tájat vagy világörökségi területet érintő szakhatósági eljárásokban a hatóság vizsgálja
a) a  történeti tájon vagy világörökségi területen azon jellemzők fennmaradásának és érvényesülésének
biztosítását, amelyek a védetté nyilvánítás céljaként meghatározásra kerültek,
b) a  tervezett tevékenység, különösen a  tájhasználat megváltozása következtében potenciális hatásviselővé
váló, a  védett műemléki értéket megtestesítő környezeti elem vagy rendszer érintettségét, illetve
a környezetveszélyeztetés előfordulásának valószínűségét és mértékét.
(3) A  szakhatóságként közreműködő hatóság a  tervezett tevékenység engedélyezéséhez történő hozzájárulást
megtagadja, ha az  eljárás során megállapítható, hogy az  e  rendeletben meghatározott követelmények nem
teljesülnek.
(4) A (3) bekezdésben meghatározottakat kell alkalmazni telekalakítás során, ha
a) a  műemlék ingatlant érintően a  tervezett telekalakítás következtében az  egy telken fekvő védett érték,
a telekalakítást követően több telekre kerülne,
b) a  műemléki jelentőségű területet érintően a  tervezett telekalakítás, telekhatár-rendezés nem veszi
figyelembe a  történeti településszerkezetet, a  telekosztási struktúrát, a  telekméretet és telekformát,
a megközelítési lehetőséget, a történeti utcavonalat.
(5) A telekalakítási eljárás a védettség hatályát nem érinti, a telekalakítással érintett telek általános vagy a műemlékké
nyilvánítással keletkező védelme a telekalakítás folytán létrejött telkekre is vonatkozik.
67. § (1) A  műemléki környezetet, műemléki jelentőségű területet, történeti tájat vagy világörökségi területet érintő
összevont építésügyi engedélyezés elvi keretengedélyezési szakaszára vonatkozó szakhatósági eljárásában
a hatóság – határidő kitűzésével – kikérheti a Testület szakértői véleményét.
(2) A Testületet a szakértői véleménye mindaddig köti, amíg a kérelemben meghatározott tevékenység érdemben nem
változik meg.
31. Az örökségvédelmi hatástanulmány 68. § (1) Az örökségvédelmi hatástanulmányt
a) a  Kötv. 85/A.  §-ában meghatározott esetekben a  településfejlesztési koncepció vagy a  településrendezési
eszköz megalapozó vizsgálata keretében,
b) a 63. § (4) bekezdésében meghatározott esetekben az engedély iránti kérelmet benyújtónak a 12. melléklet
szerinti tartalommal a (2) bekezdés alapján kell elkészíttetni.
 (2) Az örökségvédelmi hatástanulmány kidolgozása során
a) a településfejlesztési koncepcióhoz
aa) a 12. melléklet 1–3. pontja alatti vizsgálatokat és elemzéseket teljes körűen,
ab) a  12.  melléklet 6.  pontjában meghatározott értékleltárt és a  12.  melléklet 7.  pontjában
meghatározott értékvédelmi tervet – a  12.  melléklet 7.  pont f )  alpontja kivételével – a  koncepció
meghatározásához szükséges részletezettséggel,
b) a  településrendezési eszközök kidolgozásához a  12.  melléklet 1–3.  pontja alatti vizsgálatokat és
elemzéseket, továbbá a 12. melléklet 6. pontjában meghatározott értékleltárt és a 12. melléklet 7. pontjában
meghatározott értékvédelmi tervet – a 12. melléklet 7. pont e) és f ) alpontja kivételével – teljes körűen,
c) a 63. § (4) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott esetekben
ca) régészeti örökség felmérése esetén a 12. melléklet 1–3. pontja alatti vizsgálatokat és elemzéseket,
cb) műemléki érték felmérése esetén a  12.  melléklet 1–3.  pontja alatti vizsgálatokat és elemzéseket,
továbbá a  12.  melléklet 6.  pontjában meghatározott értékleltárt és a  12.  melléklet 7.  pontjában
meghatározott értékvédelmi tervet teljes körűen
a tervezés alá vont terület és a tervezett rendezési cél által megkövetelt mértékben kell elkészíteni.
 (3) A 12. melléklet 4–5. pontja szerinti összefoglalót és nyilatkozatot a (2) bekezdésben meghatározott minden esetben
el kell készíteni.
 (4) Az  örökségvédelmi hatástanulmány régészeti szakterületi munkarésze a  12.  mellékletben meghatározott tartalmi
elemek közül a régészeti örökség tárgykörével foglalkozó tartalmi elemek összessége.
 (5) Az örökségvédelmi hatástanulmány műemléki szakterületi munkarésze a 12. mellékletben meghatározott tartalmi
elemek közül a műemlékvédelem tárgykörével foglalkozó tartalmi elemek összessége.
69. § (1) Az örökségvédelmi hatástanulmány elkészítéséről a településfejlesztési koncepció vagy a településrendezési eszköz
készíttetője köteles gondoskodni.
(2) A Kötv. 85/A. §-ában meghatározott örökségvédelmi hatástanulmány elkészítésére jogosult:
a) az  örökségvédelmi hatástanulmány régészeti szakterületi munkarésze vonatkozásában a  régészeti
örökséggel és a  műemléki értékkel kapcsolatos szakértői tevékenységről szóló kormányrendelet szerint
régészeti területen szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő,
b) az  örökségvédelmi hatástanulmány műemléki szakterületi munkarésze vonatkozásában a  régészeti
örökséggel és a  műemléki értékkel kapcsolatos szakértői tevékenységről szóló kormányrendelet szerint
műemléki terület műemléki érték dokumentálása szakterületen szakértői tevékenység végzésére jogosult
szakértő vagy az, aki a hatástanulmány alapjául szolgáló tervfajta elkészítésére egyébként jogosultsággal bír.
VIII. FEJEZET
A HATÓSÁG ÖRÖKSÉGVÉDELMI FELÜGYELETI ELJÁRÁSAI 32. A régészeti lelőhelyekkel kapcsolatos felügyeleti feladatok
70. § (1) A  régészeti feltárás ellenőrzése keretében a  hatóság vizsgálja, hogy a  régészeti feladatellátást a  Kötv.-ben és
az  e  rendeletben meghatározott követelményeknek és előírásoknak megfelelően végzik-e, valamint a  feltárási
naplóban rögzített régészeti feltárásra alkalmas és arra alkalmatlan napokat, a  feltárásra alkalmatlanság
indokoltságát, és eldönti az ezzel kapcsolatos vitás kérdéseket.
(2) A  régészeti feltárásra vonatkozó jogszabályi vagy a  feltárási engedélyben foglalt előírások megszegése esetén
a  hatóság a  feltárást felfüggeszti, és megvizsgálja, hogy fennállnak-e a  Kötv.-ben meghatározott egyéb
jogkövetkezmények alkalmazásának indokai.
(3) Ha a Kötv.-ben meghatározott egyéb jogkövetkezmények alkalmazásának indokai fennállnak, a hatóság a feltárást
leállítja és a feltárási engedélyt visszavonja.
71. § (1) A  védetté nyilvánított régészeti lelőhelyeken a  hatóságnak öt évenként legalább egy alkalommal helyszíni
ellenőrzést kell lefolytatnia a gyűjtőterületén érintett megyei hatókörű városi múzeum és a gyűjtőterületén érintett
területi múzeum bevonásával.
(2) A  helyszíni ellenőrzés során a  3.  melléklet szerinti adatokat rögzítő jegyzőkönyvben és fotódokumentációval
rögzíteni kell a védetté nyilvánított régészeti lelőhely állapotát. A jegyzőkönyvet és a fotódokumentációt meg kell
küldeni a Nyilvántartási Irodának és a gyűjtőterületén érintett területi múzeumnak.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti helyszíni szemlét követően a  Kötv. 18.  § (1)  bekezdése szerinti esetben a  hatóság
haladéktalanul kezdeményezi a régészeti védelem megszüntetését.
33. A hatóság örökségvédelmi felügyeleti feladatai és a helyszíni ellenőrzés szabályai védett
műemléki érték esetén
72. § (1) A hatóság az e rendeletben foglaltak szerint
a) a bejelentéshez kötött tevékenységek megvalósítása során legalább egy alkalommal,
b) az  örökségvédelmi engedélyhez kötött tevékenységek megvalósítása során az  a)  pontban
meghatározottakon túl – az  elvi keretengedély kivételével – az  engedély hatályának lejárta előtt legalább
harminc nappal is köteles helyszíni ellenőrzést tartani.
(2) A hatóság
a) a tevékenység folytatását megtiltja, ha a jogszabályban előírt követelmények teljesülésének hiányát állapítja
meg,
b) a  bejelentést követő harminc napon belül a  védett műemléki értéken helyszíni ellenőrzést folytat le,
amelynek során a  tevékenységgel kapcsolatban – ha az  szakszerűtlen, nem felel meg a  Kötv.-ben és
az  e  rendeletben meghatározott követelményeknek és szempontoknak – felügyeleti intézkedést tesz,
jogszabályban meghatározott esetben és módon örökségvédelmi bírságot szab ki,
c) a  restaurálás elvégzése során szakértő bevonásával történő helyszíni hatósági szemlét tart legalább
a restaurátori kutatás után, a mintafelületek elkészítésekor, valamint a restaurálás elkészültekor.
(3) A hatóság szemléje alkalmával a helyszínen ellenőrzi, hogy
a) a  kivitelezési tevékenység jellegének megfelelő jogosultsággal rendelkező szakértő, vállalkozó végzi-e
a megvalósítást,
b) a  tervezett tevékenység megvalósítása a  hatósághoz benyújtott, záradékkal ellátott terv és dokumentáció
alapján, az  e  rendeletben meghatározott követelmények és a  biztonsági előírások betartásával történik-e,
valamint
c) a  megvalósítást, kivitelezést dokumentáló kutatási vagy restaurálási napló rendelkezésre áll-e, és ebben
a szükséges bejegyzéseket az arra jogosultak megtették-e.
(4) A hatóság ellenőrzi az 52. §-ban foglaltak teljesítését, és a teljesítés elmulasztása esetén határidő megjelölésével és
eljárási bírság kiszabásának kilátásba helyezésével kötelezi a jogosultat a mulasztás pótlására.
34. Az örökségvédelmi felügyeleti intézkedés szabályai védett műemléki érték esetén
73. § (1) Ha a hatóság a tevékenység végzésének folytatását a 72. § (2) bekezdés a) pontja szerint megtiltotta, az ellenőrzés
napjától számított nyolc napon belül a helyszínen felvett jegyzőkönyv megállapításai alapján, fellebbezésre tekintet
nélkül végrehajtható határozattal elrendeli a szabálytalan állapot megszüntetését.
(2) A tervezett tevékenység megvalósítását tovább folytatni csak a szabálytalan állapot megszüntetése után lehet.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti kötelezés végrehajtásának teljesítését a hatóság a helyszínen ellenőrzi és dokumentálja.
 (4) Az e rendeletben meghatározott követelmények súlyos megsértésének, szabálytalan állapotnak minősül
a) a  védett műemléki érték megőrzésére vonatkozóan, ha az  a  tevékenység megvalósítása során
veszélyeztetetté válik,
b) a tervezett tevékenység szakszerűségére vonatkozóan, ha a megvalósítást
ba) a kutatási vagy a restaurálási napló megnyitása, vagy
bb) a terv vagy megelőző diagnosztikai vizsgálatok, vagy
bc) az értékleltár figyelembevétele
nélkül végzik.
 (5) A  hatóság a  szakértői névjegyzéket vezető miniszternek bejelenti, ha a  (4)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
veszélyeztetettség fennáll, és
a) a  szakértő vagy szakértő szervezet által készített terv vagy dokumentáció szakszerűtlen vagy tartalma
valótlan, vagy
b) a szakértőre vonatkozó összeférhetetlenséget vagy jogosulatlan tevékenységet észlel.
(6) A hatóság az (5) bekezdésben meghatározottak esetén örökségvédelmi bírságot szab ki.
74. § (1) A hatóságnak öt évenként legalább egy alkalommal helyszínen kell ellenőriznie az illetékességi területén található
védett műemléki értéket.
(2) A  helyszíni ellenőrzést követően a  Kötv. 35.  § (1)  bekezdése szerinti esetekben a  hatóság haladéktalanul
kezdeményezi a  nyilvántartott műemléki érték nyilvántartásból történő törlését vagy a  műemléki védettség
megszüntetését.
(3) Az (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzés helyszíni szemléje során
a) a 11. melléklet szerinti állapotfelvételi adatlapot kell kitölteni,
b) a műszaki állapotra vonatkozó, helyszíni szemrevételezésen alapuló jegyzőkönyvet kell felvenni,
c) a  jókarbantartáson túlmutató és a  védett műemléki érték megőrzését elősegítő javaslatokat kell
megfogalmazni,
d) az  I. bírságkategóriába sorolt műemlékek esetében ellenőrizni kell az  építőipari kivitelezési tevékenységről
szóló kormányrendeletben meghatározott szervizkönyv vezetését, a műemlék műemlékvédelmi szempontú
szakértői felülvizsgálatát.
(4) Az  örökségvédelmi felügyelet keretében hivatalból elvégzendő, a  (3)  bekezdésben megfogalmazott feladatok
dokumentumait a hatóság az éves helyszíni szemle napjától számított tizenöt napon belül elektronikus formában
a Nyilvántartási Iroda útján az OÉNY-be feltölti.
(5) A  hatóság a  szervizkönyv vezetésének vagy az  I. bírságkategóriába sorolt műemlék szakértői felülvizsgálatának
rendszeres elmulasztása esetén örökségvédelmi bírságot szab ki.
35. Az örökségvédelmi fennmaradási engedélyezési eljárás a védett műemléki értéket érintő
beavatkozások esetén
75. § (1) A  hatóság az  e  rendeletben foglaltak szerint dönt a  védett műemléki értéket érintő bejelentéshez vagy
az  örökségvédelmi engedélyhez kötött, de hozzájáruló nyilatkozat, illetve engedély nélkül vagy szakszerűtlenül,
a  hatóság által jóváhagyott tervtől vagy dokumentációtól eltérően végzett tevékenységek befejezésével
megvalósult beavatkozások fennmaradásának engedélyezéséről és egyúttal örökségvédelmi bírság kiszabásáról.
(2) Az  örökségvédelmi fennmaradási engedélyezési eljárás során a  hatóság szabályossá tételi, helyreállítási bontási
kötelezettség teljesítését rendelheti el, amelynek határideje a  döntés jogerőssé és végrehajthatóvá válásától
számított legfeljebb hat hónap, mely határidő a  kötelezett kérelmére indokolt esetben egyszer három hónappal
meghosszabbítható.
(3) A  szabályossá tételi kötelezettség nem teljesítése esetén a  hatóság, örökségvédelmi bírság kiszabása mellett,
haladéktalanul elrendeli a  jogszerűtlenül, szakszerűtlenül megvalósított beavatkozás bontását, illetve az  eredeti
állapot visszaállítását vagy a helyreállítást.
(4) Nem adható fennmaradási engedély és örökségvédelmi bírságot kell kiszabni, ha a  jogszerűtlenül, szakszerűtlenül
megvalósított beavatkozás eredményeként
a) a  nyilvántartott műemléki érték esetén az  egymást követő egyes beavatkozások összeadódó hatása miatt
az érintett védett érték
aa) anyagában helyreállíthatatlanul megsérült vagy elpusztult,
ab) veszélyeztetetté vált, vagy
b) műemlék esetén – az a) pontban felsoroltakon túlmenően –
ba) a  védett érték jellegét, történelmi és eszmei jelentőségét, ezek eredetiségét, hitelességét,
integritását veszélyeztető és sértő állapot jött létre,
bb) olyan állapot jön létre, amely a védett érték érvényesülését és megjelenését gátolja.
36. A felügyeleti hatósági kötelezés szabályai védett műemléki érték esetén
76. § (1) A hatóság műemlékvédelmi érdekből a sérült védett műemléki érték helyreállítását írhatja elő.
 (2) A műemlék zavartalan érvényesülése érdekében a hatóság az (1) bekezdésben meghatározottakon túl elrendelheti:
a) a nem illeszkedő szerkezetek, burkolatok, díszítmények, vagy
b) beépített berendezési tárgyak, felszerelések
eltávolítását vagy átalakítását,
c) az  örökségvédelmi engedély nélkül vagy az  engedélytől eltérően megépített építmény, építményrész
lebontását vagy átalakítás esetén az eredeti állapotnak a kötelezett költségén történő helyreállítását,
d) olyan munkálatok elvégzését, amelyek a  műemlék történeti állapotának vagy korábbi történeti állapota
meghatározott elemeinek helyreállítására és bemutatására irányulnak.
 (3) A kötelezettséget úgy kell elrendelni, hogy teljesítése a kötelezett méltánylást érdemlő életviszonyaiban zavart ne
okozzon. IX. FEJEZET
AZ ÖRÖKSÉGVÉDELEMMEL KAPCSOLATOS NEM HATÓSÁGI FELADATOK ELLÁTÁSA
37. A településfejlesztési koncepció, az integrált településfejlesztési stratégia és a településrendezési
eszközök egyeztetési eljárásában adott szakmai vélemény örökségvédelmi szempontjai
77. § (1) A  településfejlesztési koncepció, az  integrált településfejlesztési stratégia és a  településrendezési eszközök
jogszabályban meghatározott egyeztetési eljárás keretében kialakított szakmai vélemény során figyelemmel
kell lenni a  védett régészeti örökség és a  védett műemléki értékek helyben történő megőrzésének alapvető
követelményére.
(2) A  szakmai véleményezés során a  33.  §-ban meghatározottakon túl a  következő szempontokat kell különösen
érvényesíteni:
a) a  műemléki környezet, a  műemléki jelentőségű terület, a  történeti táj vagy világörökségi és világörökségi
várományos terület egyedi szabályozását lehetővé tevő különleges építési övezeti, övezeti előírások és
paraméterek, egyéb rendelkezések megléte és minősége,
b) a  település (településrész) történelmileg kialakult tagozódása, szerkezete, beépítési módja, jellemző
épületmagassága, hagyományos jellege,
c) a  közlekedéshálózat szabályozásának a  történeti településrész méreteihez és szerkezeti adottságaihoz
alkalmazkodó megoldása,
d) az  új építményeknek és építészeti elemeknek, illetve műszaki berendezéseknek a  történelmi településkép,
hagyományos tájkép jellegéhez és arányaihoz illő összhangja,
e) a terület, a táj hagyományos arculatát torzító és túlterhelő, a természeti vagy művi környezetet veszélyeztető
hatások elhárításának szabályozási lehetősége.
(3) A  hatóság a  településfejlesztési koncepció, az  integrált településfejlesztési stratégia és a  településrendezési
eszközök egyeztetési eljárásában adott szakmai véleményhez kikérheti
a) nyilvántartott vagy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet és védőövezetét érintő esetben az  Ásatási
Bizottság,
b) országos védelem alatt álló műemléket, műemléki környezetet, műemléki jelentőségű területet, történeti
tájat érintő esetben a Testület
szakértői véleményét. 38. A hatóság műemlékvédelemmel kapcsolatos egyes nem hatósági feladatainak ellátása
78. § (1) A hatóság nem hatósági örökségvédelmi feladatai különösen:
a) a  védett műemléki érték fenntartható, integrált szemléletű, a  védelmet és fejlesztést összehangoló
megőrzésének – hatósági szolgáltatás keretében történő – elősegítése,
b) az örökségvédelem érdekeit érintő helyi szintű szakmai és társadalmi együttműködés elősegítése.
(2) A hatóság örökségvédelmi szolgáltatás keretében
a) a  jogszabályban meghatározott módon, a  műemléki érték nyilvántartásba vétele során – a  Hivatal
megkeresésére –
aa) vizsgálja és véleményezi a műemléki érték nyilvántartásba vételére irányuló kezdeményezéseket,
ab) szakértői jogosultság birtokában értékvizsgálatot folytathat le, értékvizsgálati dokumentációt
készíthet, és
ac) szemrevételezésen alapuló értékleltárt vehet fel.
b) az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott céllal – a  Hivatallal együttműködve – segíti a  tulajdonosokat
az alábbiak tekintetében:
ba) a védett műemléki értéket érintő jókarbantartási kötelezettségük teljesítése,
bb) a  régészeti lelőhely fenntartására és a  műemlék helyreállítására, különösen annak előkészítésére,
kutatására, restaurálására fordítható pályázati lehetőségek feltérképezése,
bc) a  műemlékvédelmi követelményekre, szempontokra, eljárási szabályokra vonatkozó, valamint
– a 72. § (1) bekezdés b) pont szerinti helyszíni ellenőrzést követően – az örökségvédelmi engedély
lejáratának jogkövetkezményeiről szóló tájékoztatás nyújtása.
c) az ügyfél megkeresésére előzetes tájékoztatást nyújt
ca) az  ingatlant érintő örökségvédelmi követelmények és szempontok pontosítása, konkrét
meghatározása,
cb) a  tervezett tevékenységek megvalósításához szükséges örökségvédelmi és építésügyi hatósági
eljárások, településrendezési eljárások köre és szabályai
 kérdésében. (3) A hatóságot az előzetes tájékoztatása azokban a kérdésekben, amelyekről tájékoztatást adott, mindaddig köti, amíg
a  vonatkozó jogszabályi rendelkezés vagy a  nyilatkozat iránti kérelemben meghatározott tevékenység érdemben
nem változik meg.
X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 79. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 27. § 2015. április 15-én lép hatályba.
 (3) A 23. § 2015. július 1-jén lép hatályba.
80. § A 68.  § (1)–(3) és (5)  bekezdés és a  69.  § rendelkezéseit nem kell alkalmazni az  e  rendelet hatálybalépése előtt
megkötött tervezési szerződéssel rendelkező településfejlesztési koncepció vagy településrendezési eszköz
készítésénél.
81. § Hatályát veszti
a) a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 393/2012. (XII. 20.)
Korm. rendelet,
b) az örökségvédelmi hatástanulmányról szóló 395/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök