text:
2013. CLXI. törvény a Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Dubaiban, 2013. április 30. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya
között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
szóló, Dubaiban, 2013. április 30. napján aláírt Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ EGYESÜLT ARAB EMÍRSÉGEK KORMÁNYA KÖZÖTT
A JÖVEDELEMADÓK TERÜLETÉN A KETTŐS ADÓZTATÁS ELKERÜLÉSÉRŐL ÉS AZ ADÓZTATÁS
KIJÁTSZÁSÁNAK MEGAKADÁLYOZÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya,
attól az óhajtól vezérelve, hogy közöttük a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról tárgyú egyezmény megkötése által előmozdítsák kölcsönös gazdasági
kapcsolataikat,
az alábbiak szerint állapodtak meg:
1. Cikk
SZEMÉLYI HATÁLY
Ez az  Egyezmény azokra a  személyekre terjed ki, akik az  egyik vagy mindkét Szerződő Állam joga szerint belföldi
illetőségűek.
2. Cikk
AZ EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ ADÓK
1. Ez  az  Egyezmény azokra a  jövedelemadókra terjed ki, amelyeket az  egyik Szerződő Állam vagy annak politikai
alegységei, helyi kormányzatai vagy helyi hatóságai vetnek ki, a beszedés módjára való tekintet nélkül.
2. Jövedelemadóknak tekintendők mindazok az adók, amelyeket a  teljes jövedelem, a  jövedelem részei után vetnek
ki, beleértve az  ingó vagy ingatlan vagyon elidegenítéséből származó nyereség utáni adókat, a vállalkozások által
fizetett bérek és fizetések teljes összege utáni adókat is.
3. Azok a jelenleg létező adók, amelyekre az Egyezmény különösen kiterjed:
(a) Egyesült Arab Emírségek esetében:
(i) a jövedelemadó; és
(ii) a társasági adó
(a továbbiakban: „EAE adó”); A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 14-i ülésnapján fogadta el.
(b) Magyarország esetében:
(i) a személyi jövedelemadó; és
(ii) a társasági adó
(a továbbiakban: „magyar adó”).
 4. Ezen Egyezmény kiterjed minden olyan azonos vagy lényegét tekintve hasonló adóra is, amelyet az  Egyezmény
aláírása után valamely Szerződő Állam jogszabályai alapján a  jelenleg létező adók mellett vagy azok helyett
vezetnek be. A  Szerződő Államok illetékes hatóságai ésszerű időn belül értesíteni fogják egymást a  vonatkozó
adójogszabályaikban végrehajtott bármely lényeges változásról.
3. Cikk
SZÉNHIDROGÉNEKBŐL SZÁRMAZÓ JÖVEDELEM
Az Egyezmény semmilyen módon nem érinti a  Szerződő Államok, azok helyi kormányzatainak vagy helyi
hatóságainak jogát arra, hogy a  vonatkozó Szerződő Állam területén lévő szénhidrogénekből és az  azokhoz
kapcsolódó tevékenységekből származó jövedelem és nyereség adóztatására vonatkozó hazai jogszabályaikat és
egyéb rendelkezéseiket alkalmazzák.
4. Cikk
ÁLTALÁNOS MEGHATÁROZÁS 1. Az Egyezmény alkalmazásában, ha a szövegösszefüggés mást nem kíván:
(a) az  „egyik Szerződő Állam” és a  „másik Szerződő Állam” kifejezés Magyarországot vagy az  Egyesült Arab
Emírségeket jelenti a szövegösszefüggésnek megfelelően;
(b) az „EAE” kifejezés az  Egyesült Arab Emírségeket és földrajzi értelemben használva azt a  területet jelenti,
amely a  saját szuverenitása alatt áll, valamint a  területi tengert, légteret és tenger alatti területeket,
amelyek felett az  EAE szuverén jogait gyakorolja a  nemzetközi joggal és az  EAE jogával összhangban,
beleértve a  joghatósága alatt álló szárazföldet és szigeteket bármely, a  természeti kincsek feltárásával vagy
kitermelésével kapcsolatban kifejtett tevékenység tekintetében;
(c) a „Magyarország” kifejezés a nemzetközi joggal összhangban lévő magyar jogszabályok által meghatározott
területet jelenti;
(d) a „személy” kifejezés magában foglal bármely természetes személyt vagy társaságot és bármely más személyi
egyesülést;
(e) az „állampolgár” kifejezés a következőt jelenti:
(a) az EAE esetében:
 minden természetes személyt, aki az EAE állampolgárságával rendelkezik, bármely jogi személyt és
személyegyesítő társaságot, amely ezt a jogállását az Egyesült Arab Emírségek jogszabályaiból nyeri;
(b) Magyarország esetében:
(i) bármely természetes személyt, aki Magyarország állampolgárságával rendelkezik;
(ii) bármely jogi személyt, személyegyesítő társaságot, egyesülést vagy egyéb olyan
jogalanyt, amely ezt a jogállását a Magyarországon hatályos jogszabályokból nyeri;
(f ) a  „társaság” kifejezés bármely jogi személyt vagy egyéb olyan jogalanyt jelent, amely az  adóztatás
szempontjából a jogi személyekkel azonos módon kezelendő;
(g) a „vállalkozás” kifejezés bármely üzleti tevékenység végzésére vonatkozik;
(h) az „egyik Szerződő Állam vállalkozása” és „a másik Szerződő Állam vállalkozása” kifejezések az egyik Szerződő
Államban belföldi illetőségű személy, illetve a  másik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy által
folytatott vállalkozást jelentik;
(i) a „nemzetközi forgalom” kifejezés az egyik Szerződő Állam vállalkozása által üzemeltetett hajó vagy légi jármű
igénybevételével végzett bármilyen szállítást jelent, kivéve, ha a hajót vagy a légi járművet kizárólag a másik
Szerződő Államban lévő helyek között üzemeltetik;
(j) az „adó” kifejezés a magyar adót vagy az EAE adóját jelenti a szövegösszefüggésnek megfelelően;
(k) az „illetékes hatóság” kifejezés a következőt jelenti:
(i) az EAE esetében: a pénzügyminisztert vagy meghatalmazott képviselőjét;
(ii) Magyarország esetében: az adópolitikáért felelős minisztert vagy meghatalmazott képviselőjét;
(l) az „üzleti tevékenység” kifejezés magában foglalja a  szabad foglalkozás és más önálló jellegű tevékenység
végzését is.
2. Az  Egyezménynek az  egyik Szerződő Állam által bármely időpontban történő alkalmazásánál az  Egyezményben
meghatározás nélkül szereplő kifejezéseknek – ha a szövegösszefüggés mást nem kíván – olyan jelentésük van, mint
amit ennek a Szerződő Államnak a jogszabályaiban abban az időpontban jelentenek azokra az adókra vonatkozóan,
amelyekre az  Egyezmény alkalmazást nyer; ennek az  államnak az  adójogszabályaiban foglalt meghatározások
az irányadók ennek a Szerződő Államnak az egyéb jogszabályaiban foglalt meghatározásokkal szemben.
5. Cikk
BELFÖLDI ILLETŐSÉGŰ SZEMÉLY 1. Ezen Egyezmény alkalmazásában az „egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy” kifejezés jelenti:
(a) az EAE esetében:
(i) bármely természetes személyt, akit az  Egyesült Arab Emírségek jogszabályai szerint itt lakóhelye,
székhelye vagy más hasonló ismérv alapján belföldi illetőségű személyként kezelnek;
(ii) bármely társaságot vagy más jogi személyt, amelyet az  Egyesült Arab Emírségek jogszabályai
alapján jegyeztek be vagy hoztak létre székhelye, lakóhelye, üzletvezetési helye vagy bármely más
hasonló ismérv alapján;
(iii) ezen államot magát és bármely politikai alegységét, helyi hatóságát, helyi kormányzatát vagy
kormányzati intézményét.
(b) Magyarország esetében: bármely személyt, aki Magyarország jogszabályai szerint lakóhelye, székhelye,
üzletvezetési helye, bejegyzési helye vagy bármely más hasonló ismérv alapján Magyarországon adóköteles,
beleértve ezen államot és annak bármely helyi hatóságát. Ez  a  kifejezés azonban nem foglalja magában
azokat a  személyeket, akik Magyarországon kizárólag a  Magyarországon lévő forrásokból származó
jövedelem alapján adókötelesek.
2. „Az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy” kifejezés szintén magában foglalja:
(a) a  nyugdíjalapot, amely az  egyik Szerződő Állam törvényi rendelkezéseinek megfelelően elismert és
ellenőrzött, és amely jövedelme általában mentes az adó alól ebben az államban;
(b) az  egyik Szerződő Állam kormányzati intézményét. Bármely intézményt kormányzati intézményként
kell kezelni, amelyet az  egyik Szerződő Állam vagy a  Szerződő Államok egyikének, illetve annak politikai
alegységének a kormánya hozott létre, teljesen tulajdonolja és ellenőrzi.
3. Amennyiben egy természetes személy az  1. bekezdés rendelkezései értelmében mindkét Szerződő Államban
belföldi illetőségű, helyzetét az alábbiak szerint kell meghatározni:
(a) csak abban a  Szerződő Államban tekintendő belföldi illetőségűnek, amelyben állandó lakóhellyel
rendelkezik; amennyiben mindkét Szerződő Államban rendelkezik állandó lakóhellyel, csak abban a Szerződő
Államban tekintendő belföldi illetőségűnek, amellyel személyi és gazdasági kapcsolatai szorosabbak
(a létérdekek központja);
(b) amennyiben nem határozható meg, hogy melyik Szerződő Államban van létérdekeinek a központja, vagy ha
egyik Szerződő Államban sem rendelkezik állandó lakóhellyel, csak abban a Szerződő Államban tekintendő
belföldi illetőségűnek, amelyben szokásos tartózkodási helye van;
(c) amennyiben mindkét Szerződő Államban van szokásos tartózkodási helye, vagy egyikben sincs, csak abban
a Szerződő Államban tekintendő belföldi illetőségűnek, amelynek állampolgára;
(d) amennyiben a  helyzete a  c) albekezdés rendelkezései alapján nem határozható meg, a  Szerződő Államok
illetékes hatóságai kölcsönös egyetértéssel rendezik a kérdést.
4. Amennyiben az  1. bekezdés rendelkezései értelmében valamely nem természetes személy mindkét Szerződő
Államban belföldi illetőségű, csak abban a Szerződő Államban tekintendő belföldi illetőségűnek, ahol bejegyzésre
került. Ha mindkét államban bejegyzésre került, vagy egyikben sem, a  Szerződő Államok illetékes hatóságai
kölcsönös egyetértéssel rendezik a kérdést.
6. Cikk
TELEPHELY 1. Az  Egyezmény alkalmazásában a  „telephely” kifejezés olyan állandó üzleti helyet jelent, amelyen keresztül
a vállalkozás üzleti tevékenységét egészben vagy részben kifejti.
2. A „telephely” kifejezés magában foglalja különösen:
(a) az üzletvezetés helyét;
(b) a fióktelepet;
(c) az irodát;
(d) a gyártelepet;
(e) a műhelyt;
(f ) a  bányát, az  olaj- és a  földgázkutat, a  kőfejtőt vagy a  természeti kincsek feltárására vagy kitermelésére
szolgáló bármely más telepet.
 3. Az  egyik Szerződő Államban lévő építési terület, az  építkezési, szerelési vagy beszerelési munkálatok vagy
a természeti kincsek feltárására vagy kitermelésére szolgáló fúró szerkezetek vagy hajó, vagy az ehhez kapcsolódó
felügyeleti tevékenység telephelyet keletkeztet, de csak ha az ilyen terület, munkálat vagy tevékenység 12 hónapnál
hosszabb időtartamig tart.
4. Az egyik Szerződő Állam vállalkozása által a munkavállalókon vagy a vállalkozás által erre a célra alkalmazott más
személyeken keresztül nyújtott szolgáltatások, beleértve a tanácsadási vagy management szolgáltatásokat, a másik
Szerződő Államban telephelyet keletkeztetnek, de csak akkor, ha az ilyen jellegű tevékenységek folytatása a másik
Szerződő Államban egyfolytában vagy megszakításokkal meghaladja a  6 hónapot bármely tizenkét hónapos
időszakban.
5. E cikk előző rendelkezéseire tekintet nélkül nem minősül „telephelynek”:
(a) létesítmények használata kizárólag a  vállalkozás javainak vagy áruinak raktározása, kiállítása vagy
kiszolgáltatása céljára;
(b) készletek tartása a vállalkozás javaiból vagy áruiból kizárólag raktározás, kiállítás vagy kiszolgáltatás céljára;
(c) készletek tartása a  vállalkozás javaiból vagy áruiból kizárólag abból a  célból, hogy azokat egy másik
vállalkozás feldolgozza;
(d) állandó üzleti hely fenntartása kizárólag arra a  célra, hogy a  vállalkozás részére javakat vagy árukat
vásároljanak vagy információkat szerezzenek;
(e) állandó üzleti hely fenntartása kizárólag arra a célra, hogy a vállalkozás részére bármilyen más előkészítő vagy
kisegítő jellegű tevékenységet folytassanak;
(f ) állandó üzleti hely fenntartása kizárólag arra a célra, hogy az (a)–(e) albekezdésekben említett tevékenységek
bármely kombinációját végezze, feltéve, hogy az  állandó üzleti helynek az  ilyen kombinációból származó
teljes tevékenysége előkészítő vagy kisegítő jellegű.
6. Tekintet nélkül az  1. és 2. bekezdések rendelkezéseire, ha egy személy – kivéve a  független képviselőt, akire a  7.
bekezdés rendelkezése alkalmazandó – az egyik Szerződő Államban a másik Szerződő Állam vállalkozása számára
tevékenykedik, úgy ez  a  vállalkozás telephellyel bírónak tekintendő az  elsőként említett Szerződő Államban
minden olyan tevékenység tekintetében, amelyet ez a személy a vállalkozás részére kifejt, ha ennek a személynek
meghatalmazása van arra, amellyel az  elsőként említett Szerződő Államban rendszeresen él, hogy ennek
a  vállalkozásnak a  nevében szerződéseket kössön, kivéve ha az  ilyen személy tevékenysége az  5. bekezdésben
említett tevékenységekre korlátozódik, amelyek, ha azokat egy állandó üzleti helyen keresztül fejtenék ki, az említett
bekezdés rendelkezései értelmében nem tennék ezt az állandó üzleti helyet telephellyé.
7. Az egyik Szerződő Állam vállalkozását nem lehet úgy tekinteni, mintha annak a másik Szerződő Államban telephelye
lenne csupán azért, mert tevékenységét ebben a másik Szerződő Államban alkusz, bizományos vagy más független
képviselő útján fejti ki, feltéve, hogy ezek a személyek rendes üzleti tevékenységük keretében járnak el.
8. Az  a  tény, hogy az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság olyan társaságot ellenőriz, vagy olyan
társaság ellenőrzése alatt áll, amely a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű, vagy üzleti tevékenységet fejt ki
ebben a másik államban (akár telephely útján, akár más módon), önmagában még nem teszi egyik társaságot sem
a másik telephelyévé.
7. Cikk
INGATLAN VAGYONBÓL SZÁRMAZÓ JÖVEDELEM 1. Az  a  jövedelem, amelyet az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy a  másik Szerződő Államban
fekvő ingatlan vagyonból szerez (beleértve a  mezőgazdaságból és az  erdőgazdálkodásból származó jövedelmet),
megadóztatható ebben a másik Szerződő Államban.
2. Az „ingatlan vagyon” kifejezésnek olyan jelentése van, amit annak a Szerződő Államnak jogszabályai szerint jelent,
amelyikben a  szóban forgó vagyon fekszik. Ez  a  kifejezés minden esetben magában foglalja az  ingatlan vagyon
tartozékának minősülő vagyont, az  állatállományt és a  mezőgazdaságban és az  erdőgazdálkodásban használatos
berendezéseket, azokat a  jogokat, amelyekre a  földtulajdonra vonatkozó magánjogi rendelkezések nyernek
alkalmazást, az  ingatlan vagyon haszonélvezeti jogát, valamint az  ásványlelőhelyek, források és más természeti
erőforrások kitermelésének vagy kitermelési jogának ellenértékeként járó változó vagy állandó kifizetésekhez való
jogot; hajók és légi jármű nem tekintendők ingatlan vagyonnak.
3. Az  1. bekezdés rendelkezései ingatlan vagyon közvetlen használatából, bérbeadásából, vagy hasznosításának
bármely más formájából származó jövedelemre is alkalmazandók.
4. Az 1. és 3. bekezdés rendelkezései a vállalkozás ingatlan vagyonából származó jövedelemre is alkalmazandók.
8. Cikk
VÁLLALKOZÁSI NYERESÉG 1. Az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának nyeresége csak ebben a  Szerződő Államban adóztatható, kivéve, ha
a  vállalkozás a  másik Szerződő Államban egy ebben a  másik Szerződő Államban lévő telephely útján üzleti
tevékenységet fejt ki. Amennyiben a vállalkozás ily módon fejt ki vagy fejtett ki üzleti tevékenységet, a vállalkozás
nyeresége megadóztatható a  másik Szerződő Államban, de csak olyan mértékben, amilyen mértékben az  ennek
a telephelynek tudható be.
2. A 3. bekezdés rendelkezéseinek fenntartásával, ha az egyik Szerződő Állam vállalkozása a másik Szerződő Államban
egy ott lévő telephelye útján üzleti tevékenységet fejt ki, akkor mindkét Szerződő Államban azt a  nyereséget kell
ennek a  telephelynek betudni, amelyet akkor érhetne el, ha önálló és elkülönült vállalkozásként azonos vagy
hasonló tevékenységet végezne azonos vagy hasonló feltételek mellett, és teljesen függetlenként tartana fenn
üzleti kapcsolatot azzal a vállalkozással, amelynek telephelye.
3. A telephely nyereségének megállapításánál levonhatók a telephely miatt felmerült levonható költségek, beleértve
az így felmerült üzletvezetési és általános ügyviteli költségeket, függetlenül attól, hogy abban a Szerződő Államban
merültek-e fel, ahol a telephely található, vagy máshol, tekintetbe véve az érintett Szerződő Államban alkalmazható
törvényt vagy szabályokat. A nyereség nem tudható be a telephelynek pusztán javaknak vagy áruknak a vállalkozás
részére ezen telephely által történő megvásárlása okán.
4. Amennyiben az  egyik Szerződő Államban a  telephelynek betudható nyereséget a  vállalkozás teljes nyereségének
a különböző részegységek közötti arányos megosztása alapján szokták megállapítani, úgy a 2. bekezdés nem zárja
ki, hogy ez a Szerződő Állam a megadóztatandó nyereséget a szokásos arányos megosztás alapján állapítsa meg;
az  alkalmazott arányos megosztási módszernek azonban olyannak kell lennie, hogy az  eredmény összhangban
legyen az e cikkben foglalt elvekkel.
5. Az  előző bekezdések alkalmazásában a  telephelynek betudható nyereséget évről évre azonos módon kell
megállapítani, hacsak elégséges és alapos ok nincs az ellenkezőjére.
6. Amennyiben a  nyereség olyan jövedelemtételeket tartalmaz, amelyekkel a  jelen Egyezmény más cikkei külön
foglalkoznak, úgy azoknak a cikkeknek a rendelkezéseit e cikk rendelkezései nem érintik.
9. Cikk
HAJÓZÁS ÉS LÉGI SZÁLLÍTÁS
Ezen Egyezmény 8. cikkének rendelkezéseire tekintet nélkül:
1. Az a nyereség, amelyet az egyik Szerződő Állam vállalkozása hajók vagy légi jármű nemzetközi forgalomban történő
üzemeltetéséből szerez, csak ebben az államban adóztatható.
2. E  cikk alkalmazásában a  hajók vagy légi jármű nemzetközi forgalomban történő üzemeltetéséből származó
nyereség magában foglalja:
(a) hajók vagy légi jármű személyzet nélkül történő bérbeadásából származó nyereséget;
(b) áruk vagy termékek szállítására használt konténerek használatából, fenntartásából vagy bérbeadásából
származó nyereséget, beleértve a konténerek szállításához kapcsolódó pótkocsit és felszereléseket;
 feltéve, hogy ez a nyereség esetleges ezen tevékenységek végzéséhez képest.
3. Az 1. bekezdés rendelkezései szintén alkalmazandók a nyereségre, amely:
1. poolban, közös üzemeltetésben vagy nemzetközi üzemeltetésű szervezetben való részvételből származik;
2. egy másik hajózással vagy légi szállítással foglalkozó vállalkozás érdekében történő jegyeladásból származik;
3. az  1. bekezdés alá tartozó betétből abban az  államban belföldi illetőségű banknál, amelyben a  telephely
található, és az  1. bekezdés alatti nyereségből szerzett kötvényekből, részvényekből és értékpapírokból
származik, feltéve, hogy a  letétbe helyezés és a  szerzés esetleges és kiegészítő a  vállalkozás működési
tevékenységéhez képest.
10. Cikk
KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOK 1. Amennyiben
(a) az  egyik Szerződő Állam vállalkozása közvetlenül vagy közvetve a  másik Szerződő Állam vállalkozásának
vezetésében, ellenőrzésében vagy tőkéjében részesedik,
(b) ugyanazok a  személyek közvetlenül vagy közvetve az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának és a  másik
Szerződő Állam vállalkozásának vezetésében, ellenőrzésében vagy tőkéjében részesednek,
 és bármelyik esetben a  két vállalkozás egymás közötti kereskedelmi vagy pénzügyi kapcsolataiban olyan
feltételekben állapodik meg vagy olyan feltételeket szab, amelyek eltérnek azoktól, amelyekben független
vállalkozások egymással megállapodnának, úgy az  a  nyereség, amelyet a  vállalkozások egyike e  feltételek nélkül
elért volna, de e  feltételek miatt nem ért el, beszámítható ennek a  vállalkozásnak a  nyereségébe, és megfelelően
megadóztatható.
2. Ha az egyik Szerződő Állam ezen Szerződő Állam valamely vállalkozásának a nyereségéhez olyan nyereséget számít
hozzá – és adóztat meg ennek megfelelően –, amelyet a  másik Szerződő Állam vállalkozásánál megadóztattak
ebben a másik Szerződő Államban, és az így hozzászámított nyereség olyan nyereség, amelyet az elsőként említett
Szerződő Állam vállalkozása ért volna el, ha a  két vállalkozás olyan feltételekben állapodott volna meg, mint
amelyekben független vállalkozások egymással megállapodnának, úgy ez  a  másik Szerződő Állam megfelelően
kiigazítja az  ilyen nyereségre ott kivetett adó összegét, amennyiben egyetért az  elsőként említett állam által
végrehajtott kiigazítással. Az ilyen kiigazítás megállapításánál kellően figyelembe kell venni jelen Egyezmény egyéb
rendelkezéseit, és a Szerződő Államok illetékes hatóságai szükség esetén egyeztetnek egymással.
11. Cikk
OSZTALÉK 1. Az  osztalék, amelyet az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság a  másik Szerződő Államban belföldi
illetőségű, az  osztalék haszonhúzójának minősülő személynek fizet, csak ebben a  másik Szerződő Államban
adóztatható.
2. E  cikk alkalmazásában az  „osztalék” kifejezés részvényekből, élvezeti jegyekből vagy élvezeti jogokból,
bányarészjegyekből, alapítói részvényekből vagy más nyereségből való részesedést biztosító jogokból – kivéve
a  hitelköveteléseket – származó jövedelmet, valamint olyan más társasági jogokból származó jövedelmet jelent,
amelyet annak a  Szerződő Államnak az  adózási jogszabályai, amelyben a  nyereséget felosztó társaság belföldi
illetőségű, a részvényekből származó jövedelemmel azonos adóztatási elbánás alá vetnek.
3. Az  1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha az  osztaléknak egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
haszonhúzója a  másik Szerződő Államban, amelyben az  osztalékot fizető társaság belföldi illetőségű, egy ebben
a másik Szerződő Államban lévő telephely útján üzleti tevékenységet fejt ki, és az érdekeltség, amelyre tekintettel
az osztalékot fizetik, ténylegesen ehhez a telephelyhez kapcsolódik. Ebben az esetben a 8. cikk rendelkezéseit kell
alkalmazni.
4. Ha az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság nyereséget vagy jövedelmet élvez a  másik Szerződő
Államból, úgy ez  a  másik Szerződő Állam nem adóztathatja meg a  társaság által kifizetett osztalékot, kivéve, ha
ilyen az  osztalékot ebben a  másik Szerződő Államban belföldi illetőségű, az  osztalék haszonhúzójának minősülő
személynek fizetik, vagy ha az érdekeltség, amelyre tekintettel az osztalékot fizetik, ténylegesen a másik Szerződő
Államban lévő telephelyhez kapcsolódik, sem pedig a társaság fel nem osztott nyereségét nem terhelheti a társaság
fel nem osztott nyeresége után kivetett adóval, még akkor sem, ha a  kifizetett osztalék vagy a  fel nem osztott
nyereség egészben vagy részben ebben a másik Szerződő Államban keletkező nyereségből vagy jövedelemből áll.
12. Cikk
KAMAT 1. A  kamat, amely az  egyik Szerződő Államban keletkezik, és amelynek haszonhúzója a  másik Szerződő Államban
belföldi illetőségű személy, csak ebben a másik Szerződő Államban adóztatható.
2. E cikk alkalmazásában a „kamat” kifejezés mindenfajta követelésből származó jövedelmet jelent, akár van jelzáloggal
biztosítva, akár nem, és akár ad jogot az  adós nyereségéből való részesedésre, akár nem, és magában foglalja
különösen az  állami értékpapírokból származó jövedelmet, a  kötvényekből és az  adósságlevelekből származó
jövedelmet, beleértve az  ilyen értékpapírokhoz, kötvényekhez vagy adósságlevelekhez kapcsolódó prémiumokat
és díjakat, valamint azt a  jövedelmet, amelyet annak a  Szerződő Államnak az  adózási jogszabályai, amelyben
a jövedelem keletkezik, a pénz kölcsönzéséből származó jövedelemmel azonos adóztatási elbánás alá vetnek. E cikk
alkalmazásában a késedelmes fizetés utáni büntető terhek nem tekintendők kamatnak.
3. Az  1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha a  kamat egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
haszonhúzója a  másik Szerződő Államban, amelyben a  kamat keletkezik, egy ebben a  másik Szerződő Államban
lévő telephely útján üzleti tevékenységet folytat, és a  követelés, amely után a  kamatot fizetik, ténylegesen ehhez
a telephelyhez kapcsolódik. Ebben az esetben a 8. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. A  kamat akkor tekintendő az  egyik Szerződő Államból származónak, ha a  kamatot fizető ebben a  Szerződő
Államban belföldi illetőséggel bíró személy. Ha azonban a  kamatot fizető személynek, függetlenül attól, hogy
bír-e illetőséggel az  egyik Szerződő Államban vagy sem, az  egyik Szerződő Államban telephelye van, amellyel
kapcsolatban a követelés, amely után a kamatot fizetik, felmerült, és ezt a kamatot ez a telephely fizeti, úgy az ilyen
kamat abból a Szerződő Államból származónak tekintendő, amelyben a telephely van.
5. Ha a  kamatot fizető személy és a  kamat haszonhúzója közötti, vagy kettejük és egy harmadik személy közötti
különleges kapcsolat miatt a  kamat összege ahhoz a  követeléshez viszonyítva, amely után fizetik, meghaladja
azt az  összeget, amelyben a  kamatot fizető személy és a  haszonhúzó ilyen kapcsolat hiányában megállapodtak
volna, úgy e  cikk rendelkezéseit csak az  utóbb említett összegre kell alkalmazni. Ebben az  esetben a  kifizetett
többletösszeg mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint megadóztatható marad, az  Egyezmény egyéb
rendelkezéseinek kellő figyelembevételével.
13. Cikk
JOGDÍJ 1. A  jogdíj, amely az  egyik Szerződő Államban keletkezik, és amelynek haszonhúzója a  másik Szerződő Államban
belföldi illetőségű személy, csak ebben a másik Szerződő Államban adóztatható.
2. E cikk alkalmazásában a „jogdíj” kifejezés bármely olyan jellegű kifizetést jelent, amelyet irodalmi, művészeti vagy
tudományos művek (ideértve a filmalkotást és a televíziós vagy rádiós közvetítéssel kapcsolatban használt filmeken,
szalagokon vagy a  sokszorosítás más eszközein végzett munkát is) szerzői jogának, bármilyen szabadalomnak,
védjegynek, formatervezési vagy más mintának, tervnek, titkos formulának vagy eljárásnak hasznosításáért vagy
hasznosítási jogáért, valamint ipari, kereskedelmi vagy tudományos tapasztalatokra vonatkozó információért
(know-how) ellenértékként kapnak.
3. Az  1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, ha a  jogdíj egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
haszonhúzója a másik Szerződő Államban, amelyben a jogdíj keletkezik, egy ebben a másik Szerződő Államban lévő
telephely útján üzleti tevékenységet folytat, és a jog vagy vagyoni érték, amely után a jogdíjat fizetik, ténylegesen
ehhez a telephelyhez kapcsolódik. Ebben az esetben a 8. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
4. Ha a  jogdíjat fizető személy és a  jogdíj haszonhúzója, vagy kettejük és egy harmadik személy közötti különleges
kapcsolat miatt a  jogdíj összege azon hasznosításhoz, joghoz vagy információhoz mérten, amiért fizetik,
meghaladja azt az  összeget, amelyben a  jogdíjat fizető személy és a  haszonhúzó ilyen kapcsolat hiányában
megállapodott volna, úgy e cikk rendelkezéseit csak az utóbb említett összegre kell alkalmazni. Ebben az esetben
a  kifizetett többletösszeg mindkét Szerződő Állam jogszabályai szerint adóztatható marad, az  Egyezmény egyéb
rendelkezéseinek kellő figyelembevételével.
14. Cikk
ELIDEGENÍTÉSBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG 1. Az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személynek a  7.  cikkben meghatározott és a  másik Szerződő
Államban fekvő ingatlan vagyona elidegenítéséből származó nyeresége adóztatható ebben a  másik Szerződő
Államban.
2. A nyereség, amely olyan ingó vagyon elidegenítéséből származik, amely az egyik Szerződő Állam vállalkozása másik
Szerződő Államban lévő telephelye üzleti vagyonának része, beleértve az  ilyen telephelynek (önmagában vagy
az egész vállalkozással együtt történő) elidegenítéséből elért nyereséget, megadóztatható ebben a másik államban.
3. Az  egyik Szerződő Állam vállalkozása által nemzetközi forgalomban üzemeltetett hajók vagy légi jármű, vagy
az ilyen hajók vagy légi jármű üzemeltetését szolgáló ingó vagyon elidegenítéséből származó nyereség csak ebben
a Szerződő Államban adóztatható.
4. Az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személynek olyan részvények elidegenítéséből származó nyeresége,
amelyek értékének több mint 50 százaléka közvetlenül vagy közvetve a  másik Szerződő Államban fekvő ingatlan
vagyonból származik, adóztatható ebben a másik államban.
5. Az  1., 2., 3. és 4. bekezdésekben nem említett bármely vagyon elidegenítéséből származó nyereség csak abban
a Szerződő Államban adóztatható, amelyben az elidegenítő belföldi illetőségű.
15. Cikk
MUNKAVISZONYBÓL SZÁRMAZÓ JÖVEDELEM 1. A  16., 18., 19. és 21.  cikkek rendelkezéseinek fenntartásával a  fizetés, a  bér és más hasonló díjazás, amelyet
az  egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy munkaviszonyra tekintettel kap, csak ebben az  államban
adóztatható, kivéve, ha a munkát a másik Szerződő Államban végzi. Amennyiben a munkát ott végzi, úgy az ezért
kapott díjazás adóztatható ebben a másik államban.
2. Tekintet nélkül az 1. bekezdés rendelkezéseire, az a díjazás, amelyet az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
személy a  másik Szerződő Államban végzett munkára tekintettel kap, csak az  elsőként említett államban
adóztatható, ha:
(a) a  kedvezményezett a  másik államban nem tartózkodik egyfolytában vagy megszakításokkal összesen
183 napnál hosszabb időszakot az  adott adóévben kezdődő vagy végződő bármely tizenkét hónapos
időtartamon belül, és
(b) a  díjazást olyan munkaadó fizeti, vagy azt olyan munkaadó nevében fizetik, aki nem belföldi illetőségű
a másik államban, és
(c) a díjazást nem a munkaadónak a másik államban lévő telephelye viseli.
 3. Tekintet nélkül e cikk előző rendelkezéseire, az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy által, a másik
Szerződő Állam vállalkozása által a nemzetközi forgalomban üzemeltetett hajó vagy légi jármű fedélzetén végzett
munkáért kapott díjazás csak abban a másik Szerződő Államban adóztatható.
4. Tekintet nélkül e  cikk előző rendelkezéseire, a  fizetés, a  bér, a  juttatás és más díjazás, amelyet az  egyik Szerződő
Állam másik Szerződő Államba kihelyezett, belföldi illetőségű munkavállalója valamely Szerződő Állam légi
vagy hajózási vállalkozásának felsővezetői beosztásában kap, csak abban a  Szerződő Államban adóztatható meg,
amelyben a vállalkozás belföldi illetőségű.
16. Cikk
IGAZGATÓK TISZTELETDÍJA
Az igazgatók tiszteletdíja és más hasonló kifizetés, amelyet az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy
a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű társaság igazgatótanácsának vagy felügyelőbizottságának tagjaként
kap, megadóztatható ebben a másik államban.
17. Cikk
MŰVÉSZEK ÉS SPORTOLÓK 1. Tekintet nélkül a  8. és a  15.  cikkek rendelkezéseire, az  a  jövedelem, amelyet az  egyik Szerződő Államban belföldi
illetőségű személy előadóművészként, mint színpadi, film-, rádió- vagy televíziós művész vagy zeneművész,
vagy sportolóként élvez a  másik Szerződő Államban ilyen minőségében kifejtett személyes tevékenységéből,
megadóztatható ebben a másik államban.
2. Amennyiben egy előadóművész vagy egy sportoló által ilyen minőségében kifejtett személyes tevékenységéből
származó jövedelem nem az előadóművésznél vagy sportolónál magánál, hanem egy másik személynél jelentkezik,
úgy ez  a  jövedelem, tekintet nélkül a  8. és a  15.  cikkek rendelkezéseire, megadóztatható abban a  Szerződő
Államban, amelyben az előadóművész vagy a sportoló a tevékenységét kifejti.
3. Tekintet nélkül e cikk 1. és 2. bekezdésének rendelkezéseire, az e cikkben említett, és az egyik Szerződő Államban
belföldi illetőségű művésznek vagy sportolónak juttatott jövedelem mentes az  adó alól abban a  másik Szerződő
Államban, amelyikben a  művész vagy a  sportoló tevékenységét kifejti, feltéve, hogy ezen tevékenységet jelentős
részben az  elsőként említett államnak a  forrásaiból támogatják. Ebben az  esetben a  jövedelem csak abban
a Szerződő Államban adóztatható, amelyikben a művésznek vagy a sportolónak illetősége van.
18. Cikk
NYUGDÍJAK
A nyugdíj és más hasonló térítés, amely az  egyik Szerződő Államban keletkezik, és amelyet a  másik Szerződő
Államban belföldi illetőségű személynek korábbi munkavégzésre tekintettel fizetnek, csak az  elsőként említett
államban adóztatható.
19. Cikk
KÖZSZOLGÁLAT 1. (a) A fizetések, bérek és más hasonló díjazások, amelyeket az egyik Szerződő Állam vagy annak helyi hatósága
 fizet természetes személynek az  ezen államnak vagy hatóságnak teljesített szolgálatért, csak ebben
 az államban adóztathatók.
(b) Ezen fizetések, bérek és más hasonló díjazások azonban csak a  másik Szerződő Államban adóztathatók,
ha a  szolgálatot ebben a  másik államban teljesítették, és a  természetes személy ebben az  államban olyan
belföldi illetőségű személy, aki:
(i) ennek az államnak az állampolgára; vagy
(ii) nem kizárólag a szolgálat teljesítése céljából vált ebben az államban belföldi illetőségű személlyé.
2. Az  egyik Szerződő Állam vagy annak helyi kormányzata vagy annak helyi hatósága által folytatott üzleti
tevékenységgel kapcsolatosan teljesített szolgálatért fizetett fizetésekre, bérekre és más hasonló díjazásokra a 15.,
16. és 17. cikkek rendelkezései alkalmazandók.
20. Cikk
TANULÓK
Azok a kifizetések, amelyeket olyan tanuló, ipari és kereskedelmi tanuló vagy gyakornok kap ellátására, tanulmányi
vagy képzési célokra, aki közvetlenül az  egyik Szerződő Államba való utazás előtt a  másik Szerződő Államban
belföldi illetőségű volt, vagy jelenleg is az, és aki az elsőként említett államban kizárólag tanulmányi vagy képzési
célból tartózkodik, nem adóztatható meg ebben az  államban, amennyiben az  ilyen kifizetések ezen az  államon
kívüli forrásból származnak.
Amennyiben a tanuló, ipari és kereskedelmi tanuló vagy gyakornok ösztöndíjat kap az elsőként említett Szerződő
Államtól, az ösztöndíj összege egyik Szerződő Államban sem adóztatható.
21. Cikk
TANÁROK ÉS OKTATÓK 1. Az a tanár vagy oktató, aki az egyik Szerződő Államot meglátogatja attól az időponttól számított két évet meg nem
haladó időszakra, amikor először látogatja meg ezt a Szerződő Államot kizárólag az ebben a Szerződő Államban lévő
egyetemen, főiskolán vagy más elismert kutató intézetben vagy felsőoktatási intézményben tanítás vagy felsőfokú
tanulmányok folytatása (beleértve a  kutatást) céljából, és aki közvetlenül ezen látogatás előtt a  másik Szerződő
Államban belföldi illetőségű személy volt, az  elsőként említett Szerződő Államban mentes az  adó alól az  ilyen
tanításért, tanulmányért kapott díjazás után.
2. Ennek a  cikknek az  előző rendelkezései nem alkalmazandók az  olyan díjazásra, amelyet a  tanár vagy az  oktató
kutatás folytatásáért kap, ha a  kutatást elsősorban egy meghatározott személy vagy személyek egyéni haszna
érdekében végzik.
22. Cikk
EGYÉB JÖVEDELEM 1. Az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű személy jövedelmének az Egyezmény előző cikkeiben nem tárgyalt
részei, bárhol is keletkeznek, csak ebben az államban adóztathatók.
2. Az  1. bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a  7.  cikk 2. bekezdésében meghatározott ingatlan vagyonból
származó jövedelmen kívüli jövedelemre, ha az ilyen jövedelemnek az egyik Szerződő Államban belföldi illetőségű
kedvezményezettje a  másik Szerződő Államban egy ott lévő telephely útján üzleti tevékenységet fejt ki, és a  jog
vagy vagyoni érték, amelyre tekintettel a jövedelmet fizetik, ténylegesen ehhez a telephelyhez kapcsolódik. Ebben
az esetben a 8. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.
23. Cikk
A KETTŐS ADÓZTATÁS ELKERÜLÉSE 1. Magyarországon a kettős adóztatást a következő módon kell elkerülni:
Amennyiben a  Magyarországon belföldi illetőségű személy olyan jövedelmet élvez, amely ezen Egyezmény
rendelkezései szerint adóztatható az  Egyesült Arab Emírségekben, Magyarország a  3. bekezdésben foglalt
rendelkezések fenntartásával mentesíti az ilyen jövedelmet az adó alól.
2. Az Egyesült Arab Emírségekben a kettős adóztatást a következő módon kell elkerülni:
Amennyiben az  Egyesült Arab Emírségekben belföldi illetőségű személy olyan jövedelemtételeket élvez, amelyek
ezen Egyezmény rendelkezései szerint adóztathatók Magyarországon, az  Egyesült Arab Emírségek megengedi
az  ilyen belföldi illetőségű személy jövedelmét terhelő adóból azon összeg levonását, amely megegyezik
a  Magyarországon a  jövedelem után megfizetett adóval. Az  így levont összeg azonban nem haladhatja meg
a levonás előtt számított adónak azt a részét, amely a Magyarországon megadóztatható jövedelemre esik.
3. Amennyiben ezen Egyezmény bármely rendelkezése szerint valamely, az  egyik Szerződő Államban belföldi
illetőségű személy által élvezett jövedelem mentesül az  adó alól ebben az  államban, ez  az állam mindazonáltal
ennek a belföldi illetőségű személynek a többi jövedelme utáni adó kiszámításánál figyelembe veheti a mentesített
jövedelmet.
24. Cikk
EGYENLŐ ELBÁNÁS 1. Az  egyik Szerződő Állam állampolgárai nem vethetők a  másik Szerződő Államban olyan adóztatás, vagy azzal
összefüggő kötelezettség alá, amely más vagy terhesebb, mint az az adóztatás vagy azzal összefüggő kötelezettség,
amelynek e másik állam állampolgárai azonos körülmények között – különös tekintettel a belföldi illetőségre – alá
vannak vagy alá lehetnek vetve. Ez a rendelkezés, tekintet nélkül az 1. cikk rendelkezéseire, azokra a személyekre is
alkalmazandó, akik nem belföldi illetőségűek az egyik vagy mindkét Szerződő Államban.
2. Az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának a  másik Szerződő Államban lévő telephelyét ebben a  másik államban
nem lehet kedvezőtlenebb adóztatás alá vetni, mint ennek a  másik államnak azonos tevékenységet folytató
vállalkozásait. Ez a rendelkezés nem értelmezendő akként, mintha az egyik Szerződő Államot arra kötelezné, hogy
a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű személyeknek a polgári jogállás vagy családi kötelezettségek alapján
adózási célból olyan személyi kedvezményeket, mentességeket és levonásokat nyújtson, amelyeket a saját belföldi
illetőségű személyeinek nyújt.
3. Az egyik Szerződő Állam vállalkozása által a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű személynek fizetett kamat,
jogdíj és más kifizetések az  ilyen vállalkozás adóköteles nyereségének megállapításánál ugyanolyan feltételek
mellett vonhatók le, mintha azokat az elsőként említett államban belföldi illetőségű személy részére fizették volna,
kivéve, ha a  10.  cikk 1. bekezdésének, a  12.  cikk 5. bekezdésének vagy a  13.  cikk 4. bekezdésének rendelkezései
alkalmazandók. Hasonlóképpen az  egyik Szerződő Állam vállalkozásának a  másik Szerződő Államban belföldi
illetőségű személlyel szemben fennálló tartozásai az  ilyen vállalkozás adóköteles vagyonának megállapításánál
ugyanolyan feltételek mellett vonhatók le, mintha azok az elsőként említett államban belföldi illetőségű személlyel
szemben álltak volna fenn.
4. Az egyik Szerződő Állam olyan vállalkozásai, amelyeknek tőkéje teljesen vagy részben, közvetlenül vagy közvetve,
a másik Szerződő Államban belföldi illetőségű egy vagy több személy tulajdonában vagy ellenőrzése alatt van, nem
vethetők az  elsőként említett Szerződő Államban olyan adóztatás vagy azzal összefüggő kötelezettség alá, amely
más vagy terhesebb, mint az az adóztatás és azzal összefüggő kötelezettség, amelynek az elsőként említett állam
más hasonló vállalkozásai alá vannak vagy alá lehetnek vetve.
5. E  cikk rendelkezései, tekintet nélkül a  2.  cikk rendelkezéseire, ezen Egyezmény hatálya alá tartozó adókra
alkalmazandók.
6. Tekintet nélkül e  cikk 2., 3. és 4. bekezdésének rendelkezéseire, ezen cikk semmilyen módon nem érinti egyik
Szerződő Állam jogát sem ahhoz, hogy adó alóli mentesítést vagy csökkentést biztosítson a  saját jogszabályaival,
szabályozásával vagy államigazgatási gyakorlatával összhangban saját állampolgárainak és társaságainak.
25. Cikk
KÖLCSÖNÖS EGYEZTETÉSI ELJÁRÁS 1. Ha egy személy véleménye szerint az egyik vagy mindkét Szerződő Állam intézkedései rá nézve olyan adóztatáshoz
vezetnek vagy fognak vezetni, amely nem felel meg ezen Egyezmény rendelkezéseinek, úgy ezeknek az államoknak
a  belső jogszabályai által biztosított jogorvoslati lehetőségektől függetlenül, ügyét előterjesztheti annak
a Szerződő Államnak az  illetékes hatóságához, amelyben belföldi illetőségű, vagy ha ügye a 24. cikk 1. bekezdése
alá tartozik, annak a Szerződő Államnak az illetékes hatóságához, amelynek állampolgára. Az ügyet az Egyezmény
rendelkezéseinek meg nem felelő adóztatáshoz vezető intézkedésre vonatkozó első értesítést követő három éven
belül kell előterjeszteni.
2. Az  illetékes hatóság, amennyiben a  kifogást megalapozottnak találja, és önmaga nem képes kielégítő
megoldást találni, törekedni fog arra, hogy az  ügyet a  másik Szerződő Állam illetékes hatóságával együtt
kölcsönös egyetértéssel rendezze azzal a  céllal, hogy elkerüljék az  olyan adóztatást, amely nem áll összhangban
az  Egyezménnyel. Az  így létrejött megállapodást a  Szerződő Államok belső jogszabályaiban előírt határidőktől
függetlenül végre kell hajtani.
3. A  Szerződő Államok illetékes hatóságai törekedni fognak arra, hogy az  Egyezmény értelmezésével vagy
alkalmazásával kapcsolatos nehézségeket vagy kétségeket kölcsönös egyetértéssel oldják fel. Közös
tanácskozásokat tarthatnak annak érdekében, hogy olyan esetekben is elkerüljék a  kettős adóztatást, amelyekről
az Egyezmény nem rendelkezik.
4. A Szerződő Államok illetékes hatóságai közvetlenül érintkezhetnek egymással, beleértve egy saját magukból vagy
képviselőikből álló közös bizottságot, abból a célból, hogy az előző bekezdések értelmében egyetértésre jussanak.
26. Cikk
INFORMÁCIÓCSERE 1. A  Szerződő Államok illetékes hatóságai tájékoztatni fogják egymást a  jelen Egyezmény rendelkezéseinek
végrehajtásához, vagy a  Szerződő Államok vagy azok helyi hatóságai által kivetett, bármilyen fajtájú vagy
megnevezésű adóra vonatkozó belső jogszabályi rendelkezések végrehajtásához és érvényesítéséhez
előreláthatóan fontos információról, amennyiben az ezek alapján való adóztatás nem ellentétes az Egyezménnyel.
Az információcserét az 1. és a 2. cikk nem korlátozza.
2. A  Szerződő Államnak az  1. bekezdés alapján kapott bármely információt ugyanúgy titokként kell kezelnie, mint
az  ennek az  államnak a  saját belső jogszabályai alapján megszerzett információkat és csak olyan személyek
vagy hatóságok (beleértve a  bíróságokat és a  közigazgatási szerveket) részére szabad felfednie, amelyek
az  1. bekezdésben említett adók megállapításával vagy beszedésével, ezek érvényesítésével vagy a  vonatkozó
peres eljárással, vagy az  ezekkel az  adókkal kapcsolatos jogorvoslat elbírálásával vagy a  fentiek felügyeletével
foglalkoznak. Ezek a  személyek vagy hatóságok az  információt csak ilyen célokra használhatják fel. Nyilvános
bírósági tárgyalásokon vagy bírósági határozatokban az információt nyilvánosságra hozhatják.
3. Az 1. és 2. bekezdés rendelkezései semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy, mintha valamelyik Szerződő Államot
arra köteleznék, hogy:
(a) az  egyik vagy a  másik Szerződő Állam jogszabályaitól vagy államigazgatási gyakorlatától eltérő
államigazgatási intézkedést hozzon;
(b) olyan információt nyújtson, amely az  egyik vagy másik Szerződő Állam jogszabályai szerint, vagy
az államigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be;
(c) olyan információt nyújtson, amely bármely szakmai, üzleti, ipari, kereskedelmi vagy foglalkozási titkot vagy
szakmai eljárást fedne fel, vagy amelynek felfedése sértené a közrendet.
 4. Ha az  egyik Szerződő Állam a  jelen cikknek megfelelően információt kér, a  másik Szerződő Állam saját
információszerzési intézkedéseit alkalmazza a  kért információ megszerzése érdekében, még akkor is, ha e  másik
államnak az  információra saját adóügyi céljaira nincs szüksége. A  megelőző mondatban foglalt kötelezettségre
a  3. bekezdés korlátozásai vonatkoznak, de ezek a  korlátozások semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy,
hogy a  Szerződő Állam számára megengedik az  információszolgáltatás megtagadását kizárólag azért, mert
az információhoz nem kapcsolódik hazai érdeke.
5. A  3. bekezdés rendelkezései semmilyen esetben sem értelmezhetők úgy, hogy a  Szerződő Állam számára
megengedik az  információszolgáltatás megtagadását kizárólag azért, mert az  információ banknak, más
pénzintézetnek, kijelölt személynek vagy képviselői vagy bizalmi minőségben eljáró személynek áll rendelkezésére,
vagy mert az egy személyben lévő tulajdonosi érdekeltségre vonatkozik.
27. Cikk
DIPLOMÁCIAI ÉS KONZULI KÉPVISELETEK TAGJAI
Az Egyezmény semmilyen módon nem érinti a  diplomáciai vagy konzuli képviseletek tagjait a  nemzetközi jog
általános szabályai szerint vagy külön egyezmények rendelkezései alapján megillető adózási kiváltságokat.
28. Cikk
VEGYES SZABÁLYOK
Ezen Egyezmény semmilyen módon nem korlátozza valamely jelenlegi vagy jövőbeni, az  egyik Szerződő Állam
jogszabályaival összhangban megállapított kedvezményt.
29. Cikk
HATÁLYBALÉPÉS 1. A  Szerződő Államok diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy az  Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső követelményeknek eleget tettek.
2. Az  Egyezmény az  1. bekezdésben említett értesítések közül a  későbbinek a  kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba, és rendelkezései mindkét Szerződő Államban alkalmazandók:
(a) a  forrásnál levont adók tekintetében az  Egyezmény hatálybalépésének évét követő első naptári év január
1-jén vagy azt követően keletkezett jövedelmekre;
(b) az egyéb jövedelemadók tekintetében az Egyezmény hatálybalépésének évét követő első naptári év január
1-jén vagy azután kezdődő bármely adóévre kivethető adókra.
30. Cikk
FELMONDÁS
Az Egyezmény mindaddig hatályban marad, ameddig az  egyik Szerződő Állam fel nem mondja. Az  Egyezményt
annak hatálybalépésétől számított öt év után bármelyik Szerződő Állam bármikor felmondhatja úgy, hogy legalább
hat hónappal megelőzően a felmondásról diplomáciai úton értesítést küld.
Ebben az esetben az Egyezmény mindkét Szerződő Államban hatályát veszti:
(a) a  forrásnál levont adók tekintetében a  felmondásról szóló értesítés adásának évét követő első naptári év
január 1-jén vagy azt követően keletkezett jövedelmekre;
(b) az  egyéb jövedelemadók tekintetében a  felmondásról szóló értesítés adásának évét követő első naptári év
január 1-jén vagy azt követően kezdődő bármely adóévre kivethető adókra.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak az Egyezményt aláírták.
Készült két példányban, Dubaiban, 2013. április 30. napján magyar, arab és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
Magyarország Kormánya nevében Az Egyesült Arab Emírségek Kormánya nevében
(aláírások)
JEGYZŐKÖNYV Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között
a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról 2013. április 30-án, Dubaiban aláírt Egyezményhez
Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között a  jövedelemadók területén 2013. április
30-án, Dubaiban aláírt, a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló
Egyezményhez kapcsolódóan az alábbi rendelkezésekben állapodtak meg, amelyek az említett Egyezmény szerves
részét képezik:
1. A 4. Cikk (1) bekezdés b) albekezdés tekintetében:
Egyetértés van abban, hogy az Egyesült Arab Emírségek az alábbiakból áll:
– a hét Emírségből álló szövetségi Államból,
– a szövetségi Állam helyi kormányzataiból (AbuDhabi Emírség, Dubai Emírség, Sharjah Emírség, Ras al-Kaimah
 Emírség, Umm Al-Qaiwain Emírség, Fujairah Emírség és Ajman Emírség), és
– a helyi kormányzatok helyi hatóságaiból.
2. Az 5. Cikk (2) bekezdés (b) albekezdés tekintetében:
Egyetértés van abban, hogy a belföldi illetőségű személy kifejezés magában foglalja az alábbiakat:
1. Az Egyesült Arab Emírségek esetében:
 EAE Központi Bank, AbuDhabi Beruházási Hatóság, AbuDhabi Beruházási Tanács, Emírségek Beruházási
Hatósága, Mobadala, Dubai World, Dubai Beruházási Iroda vagy más kormányzati intézmény, amelyet
teljesen vagy nagyrészt az Egyesült Arab Emírségek Kormánya vagy helyi kormányzatai tulajdonolnak.
2. Magyarország esetében:
1. a Magyar Nemzeti Bank;
2. a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.;
3. (jogszabályban meghatározott) közszolgálati műsorszolgáltatók;
4. a  külön törvényben és annak felhatalmazása alapján kiadott más jogszabályban meghatározott
feltételeknek megfelelően működő, kizárólag készfizetőkezesség-vállalást folytató részvénytársaság;
 vagy bármely más kormányzati intézmény, amelyet a  Társasági adóról szóló törvény vagy más
magyar törvény meghatároz.
 Továbbá egyetértés van abban, hogy az  Egyezmény aláírásakor a  nyugdíjalapok egyik Szerződő Államban
sem adóköteles személyek.
 3. A 14. Cikk tekintetében:
Egyetértés van abban, hogy a 14. cikk magában foglalja ezen cikk 4. bekezdésében nem említett társaságban lévő
részvények vagy hasonló érdekeltségek elidegenítéséből származó nyereséget, amelyet az egyik Szerződő Államban
belföldi illetőségű személy kap.
4. A 24. Cikk tekintetében:
A Szerződő Felek kölcsönösen határozzák meg az  eseteket, amikor a  24.  cikk 6. bekezdésének rendelkezései
alkalmazhatóak.
5. Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak.
6. Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek az  Egyesült Arab Emírségek öböl menti
együttműködési tanácsbeli tagságából fakadnak.
Ennek hiteléül az arra kellő meghatalmazással rendelkező alulírottak az Egyezményt aláírták.
Készült két példányban Dubaiban, 2013. április 30. napján magyar, arab és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
Magyarország Kormánya nevében Az Egyesült Arab Emírségek Kormánya nevében
(aláírások)”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. és 3. § az Egyezmény 29. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a  2. és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az adópolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
21/2018. (VII. 26.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter Budapest
és  a  fővárosi agglomeráció fejlesztésével kapcsolatos felelőssége körében – a Budapesti Útépítési Program
(a továbbiakban: Program) koordinálásával kapcsolatos feladatok ellátására 2018. július 1. napjától 2020. június 30.
napjáig Szatmáry Kristófot miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a Programmal kapcsolatban
a) figyelemmel kíséri a  területre vonatkozó jogszabályok szakmai előkészítését, és közreműködik a  területet
érintő stratégiai és költségvetési intézkedések kidolgozásában,
b) koordinálja a Program végrehajtásával összefüggő tervezési feladatokat,
c) felügyeli a  Program végrehajtásával kapcsolatos forrás felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítést,
valamint
d) rendszeresen tájékoztatja a minisztert, illetve félévente írásbeli beszámolót készít.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a miniszteri kabinetben működő három fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
86/2012. (VII. 13.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára
dr. Koncz Pált a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2012. július 16-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
322/2019. (VIII. 1.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
d) pontja és (3) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Grimm Krisztina, a  Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e  megbízatása 2019. augusztus 31-ei
hatállyal megszűnik.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1259/2013. (V. 13.) Korm. határozata a túlzott hiány eljárás megszüntetése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a túlzott hiány eljárás megszüntetése érdekében az alábbi határozatot hozza:
 1. A Kormány – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 40. §-ában foglaltak alapján –
az irányítása alá tartozó fejezetek előirányzatainak az 1. melléklet szerinti összegű zárolását, jogszabály alapján nem
zárolható előirányzat esetében csökkentését rendeli el. A  Kormány felhívja az  érintett fejezeteket irányító szervek
vezetőit, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása után – a  Magyar Államkincstárnak 2013. május 24-ig
jelentsék be az  1.  mellékletben foglalt zárolási, illetve csökkentési kötelezettségeket cím, alcím, jogcímcsoport,
jogcím és kiemelt előirányzatonkénti részletezettségben. Nem jelenthető be zárolás az  európai uniós forrást
tartalmazó előirányzatokra, valamint a 2. mellékletben felsorolt előirányzatokra.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2013. május 17.
 a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2013. május 24.
2. E határozatban elrendelt zárolási, illetve csökkentési kötelezettség fejezetek közötti nullszaldós átrendezésére,
valamint a zárolási kötelezettség részbeni saját bevétel-befizetéssel történő kiváltására a  fejezetet irányító szervek
vezetőinek kezdeményezésére a nemzetgazdasági miniszter engedélyével kerülhet sor.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. A Kormány – az  Áht. 40.  §-ában foglaltak alapján – az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások esetében
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben 2000,0 millió forint zárolását rendeli el.
A Kormány felhívja az érintett fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy – a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása
után – a Magyar Államkincstárnak 2013. május 24-ig jelentse be a zárolási kötelezettséget cím, alcím, jogcímcsoport
és jogcímenkénti részletezettségben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2013. május 17.
 a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2013. május 24.
4. A Kormány – az  Áht. 40.  §-ában foglaltak alapján – a  Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások esetében a  Kvtv.
1. melléklet XLIV. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben 1000,0 millió forint zárolását
rendeli el.
A Kormány felhívja az érintett fejezetet irányító szerv vezetőjét, hogy – a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása
után – a Magyar Államkincstárnak 2013. május 24-ig jelentse be a zárolási kötelezettséget cím, alcím, jogcímcsoport
és jogcímenkénti részletezettségben.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2013. május 17.
 a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2013. május 24.
5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap egyenlegének a Kvtv.-ben
jóváhagyotthoz képest legalább 6000,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Kulturális Alap egyenlegének a  Kvtv.-ben
jóváhagyotthoz képest 1000,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 7. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap egyenlegének
a Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest 5000,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 8. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Központi Nukleáris Pénzügyi Alap egyenlegének
a Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest 2000,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 9. A Kormány felkéri a  Bethlen Gábor Alap irányítását ellátó Bizottságot, hogy a  Bethlen Gábor Alap egyenlegének
a Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest 500,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Bethlen Gábor Alap irányítását ellátó Bizottság
Határidő: azonnal
10. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alap
egyenlegének a Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest 1,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket
tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 11. A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő a  Kvtv. olyan tartalmú módosítását, amely
lehetővé teszi, hogy az  Országgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozó előirányzatok esetében – fejezeten belüli –
kötelező, összesen 5000,0 millió forint összeget elérő tartalékképzésre kerüljön sor, valamint a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyelete 1500,0 millió forint központi költségvetési befizetést teljesítsen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. május 15. 12. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
törvény tervezetét úgy készítse elő, hogy
a) az 1–4.  pont alapján meghatározott zárolást, az  5–10.  pontban meghatározott egyenlegjavítást és
a 11. pontban meghatározott tartalékképzést és befizetést a 2013. évivel azonos összegben érvényesíti;
b) a központi költségvetésből folyósított egyes pénzbeli ellátások nominális összegének szinten tartását
érvényesíti, ha az adott ellátás összegét külön jogszabály nem határozza meg;
c) érvényesíti 60 milliárd forint összegben a  13. és 14.  pontban előírt megtakarításokat, kiadáscsökkentő
intézkedéseket.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló törvény előkészítéséhez igazodóan
13. A Kormány felhívja a  minisztereket, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy tekintsék
át az  irányításuk alá tartozó költségvetési fejezetek forrásaiból finanszírozott beruházások és felújítások
megvalósításának ütemét, a  beruházások megvalósítása érdekében bevonható államháztartáson kívüli
forrás-lehetőségeket, valamint az  informatikai és infokommunikációs jellegű tervezett kiadásokat, és ez  alapján
tegyenek javaslatot a 2014. évi államháztartási kiadások csökkentésére.
Felelős: miniszterek
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló törvény előkészítéséhez igazodóan
14. A Kormány felhívja a  többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok tulajdonosi joggyakorlóit, illetve
a  tulajdonosi joggyakorlókat irányító minisztereket, hogy e  társaságok számára 2014. évben kizárólag jogszabályi
előírásokból – beleértve a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény rendelkezéseit is – és a társaság által
ellátandó közfeladat finanszírozására vonatkozó szerződésekből eredő forrásjuttatást (tőkeemelést, támogatást,
kölcsönnyújtást) teljesítsenek, és e kiadások előirányzatait ennek megfelelően tervezzék meg.
Felelős: miniszterek
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló törvény előkészítéséhez igazodóan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
129/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Zsuzsannát
a 2016. május 1. napjától 2019. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
82/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a felvidéki magyar közösség jog- és érdekérvényesítése, különösen az  emberi jogok védelme, valamint a  nők
helyzetének javítása terén végzett elkötelezett és fáradhatatlan munkája elismeréseként
Bauer Edit, a Magyar Közösség Pártjának volt európai parlamenti képviselője részére,
a kanadai magyarság érdekében végzett, a  magyar kultúra megismertetését és népszerűsítését szolgáló sokrétű
szervezőmunkája, valamint a  Kárpát-medencei magyarok támogatása terén kivételesen odaadó és elkötelezett
karitatív tevékenysége elismeréseként
Bessenyeiné Somorjai Ágnes, a Kanadai Magyar Kulturális Tanács örökös tiszteletbeli elnöke részére,
a Magyarország és a  Koreai Köztársaság közötti, főként a  tudományos és kulturális élet, valamint a  sport terén
kimagasló együttműködés fejlesztését szolgáló sokrétű szervező tevékenysége elismeréseként
Chang Hosung, a szöuli Dankook Egyetem rektora részére,
a magyar–izraeli tudományos és társadalmi kapcsolatok elmélyítését szolgáló sokrétű és elkötelezett tevékenysége
elismeréseként
Daniel Hershkowitz, az  izraeli Bar Ilan Egyetem elnöke, a  Magyar–Izraeli Tudományos Társaság tiszteletbeli elnöke
részére,
fél évszázados, elsősorban a  munkaorvostan területén nagyra becsült tudományos életműve, valamint
a  marosvásárhelyi szakklinika megalapítása, illetve a  marosvásárhelyi sportélet fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
dr. Dienes Sándor Lajos, a Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Egyetem nyugalmazott tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
Magyarország és a magyar gasztronómia iránti elkötelezettsége, elsősorban a mangalica sertésfajta magyarországi
tenyésztésének újraindítása, a fajta megmentése, valamint a magyar sertéshús-export növelése érdekében végzett
felelősségteljes munkája elismeréseként
Juan Vicente Olmos Llorente, a Jamones Segovia és a Grupo Monte Nevado vezérigazgatója részére,
a Magyarország és az  Egyesült Arab Emírségek közötti gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlesztését szolgáló,
kiemelkedő jelentőségű tevékenysége elismerésként
Khalaf Ahmad Al Habtoor, az Al Habtoor Group elnöke, a Dubai National Insurance and Reinsurance Company elnöke
részére,
nemzetközi szervezetekben folytatott, a  határon túli magyarság jogérvényesítését célzó áldozatos tevékenysége,
különösen a  csángóföldi magyar nyelvoktatás, valamint a  Kanadában élő magyar közösség érdekében végzett
munkája elismeréseként
Komlóssy József György, az  Európa Tanács szakértője, a  Közép-Kelet-Európai Nemzeti Kisebbségeket Támogató
Tanács alelnöke részére,
a magyar–dán kapcsolatok fejlesztését, valamint Kelet-Magyarország gazdasági életének fellendítését főként új
munkahelyek megteremtésével szolgáló tevékenysége elismeréseként
Lars Rasmussen, a Coloplast A/S elnök-vezérigazgatója részére,
a magyar–amerikai kapcsolatok ápolását, valamint Magyarország tengerentúli népszerűsítését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Marcia Carolyn Kaptur, az Amerikai Egyesült Államok Kongresszusának képviselője, a Kongresszusi Magyar Amerikai
Caucus társelnöke részére,
az erdélyi helikoni munkaközösség leveleinek és iratainak összeállítása, valamint Bánffy Miklós életművének
szakszerű feltárása érdekében végzett munkája, továbbá a még élő erdélyi arisztokratákról szóló dokumentumfilmsorozata és a mára nélkülözhetetlenné vált dokumentumkötetei, monográfiái elismeréseként
Marosi Ildikó irodalomtörténész, újságíró, szerkesztő részére,
a magyar–olasz kapcsolatok fejlesztése és a  közép-európai együttműködés erősítése érdekében végzett több
évtizedes fáradhatatlan tevékenysége elismeréseként
Paolo Petiziol, az Associazione Culturale Mitteleuropa elnöke részére,
a voronyezsi temetőben nyugvó magyar katonák sírjainak gondozása és emlékük ápolása terén, valamint a magyar
és az orosz nép közötti megbékélés érdekében végzett odaadó szolgálata elismeréseként
Pjotr Petrov, a Voronyezsi Egyházmegye papja részére,
termékeny és sokoldalú, a  teológia, a  filozófia és az  irodalom területén egyaránt kiemelkedő életműve, valamint
római emigrációja idején a  nyugati szakirodalomtól elzárt magyar szellemi és kulturális életet gazdagító
tevékenysége elismeréseként
Szabó Ferenc jezsuita szerzetes, teológus, költő, publicista, rádiós szerkesztő, a  váci Apor Vilmos Katolikus Főiskola
tanára, a Távlatok című folyóirat főszerkesztője részére,
a vajdasági magyar tudományos életben meghatározó, a  polgári, kisebbségi és emberi jogokkal, illetve a  polgári
jogi kodifikációval kapcsolatos nagyhatású kutatásai és publikációi, valamint több évtizedes egyetemi oktatói
munkája elismeréseként
dr. Szalma József, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és
Jogtudományi Karának egyetemi tanára, a Vajdasági Tudományos és Művészeti Akadémia rendes tagja, a Vajdasági
Magyar Tudományos Társaság alapító tagja és elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata; a kanadai magyarok identitásának és kulturális gyökereinek megőrzése iránt elkötelezett szervező tevékenysége
elismeréseként
Ábrahám Tibor, a Magyar Diaszpóra Tanács kanadai társelnöke részére,
Magyarország objektív ausztriai megítélését a  magyarországi események és folyamatok tényszerű bemutatásával
elősegítő publicisztikai tevékenysége elismeréseként
Andreas Untenberger újságíró, publicista részére,
a magyar–kanadai kapcsolatok elmélyítése és a  vancouveri magyar közösség támogatása terén egyaránt
kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Andrew Saxton, a kanadai Konzervatív Párt politikusa, a Saxton Capital Corporation vezetője részére,
az erdélyi magyar tudomány és oktatás terén nagyra értékelt oktatói munkája elismeréseként
dr. Biró Domokos, a  Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Gépészmérnöki Tanszékének egyetemi docense
részére,
a sydney-i magyarok érdekében végzett több évtizedes önkéntes munkája, valamint az  ausztráliai magyar
külképviselet konzuli tevékenységének önzetlen támogatása elismeréseként
Deák Zoltán, a sydney-i Délvidéki Magyar Szövetség elnöke részére,
az erdészet és vadászat szakterületén végzett értékes munkája, valamit Erdély és az  anyaország közötti szakmai
együttműködés, kapcsolattartás és segítségnyújtás terén végzett tevékenysége elismeréseként
Dimény György, a Berecki Magánerdészet vezetője részére,
a felvidéki magyarság összetartozását erősítő, illetve nemzeti, kulturális és nyelvi identitásának megőrzését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Dráfi Mátyás Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész, a  Komáromi Jókai Színház örökös tagja, a  komáromi
Teátrum Színházi Polgári Társulás társvezetője részére,
kiemelkedő szakmai-tudományos munkája, illetve a  vajdasági magyar közösségért végzett önzetlen társadalmi
munkája elismeréseként
dr. Dujmovics Ferenc, a  Vajdasági Klinikai Központ nyugalmazott igazgatóhelyettese, az  Újvidéki Egyetem
Orvostudományi Kara Kórélettan Tanszékének volt tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a magyar irodalom és kultúra értékeinek észtországi megismertetése, valamint a magyar–észt kulturális kapcsolatok
erősítése érdekében végzett elkötelezett munkája elismeréseként
Ellen Niit költő, műfordító részére,
emlékezetes alakításokat magába foglaló, elsőrangú művészi pályája, illetve a  vajdasági magyar intézményes és
amatőr színházi élet fejlesztését szolgáló odaadó munkája elismeréseként
Faragó Árpád színművész, színházi szakíró részére,
a muravidéki kétnyelvű területen végzett több évtizedes lelkigondozói szolgálata elismeréseként
Franc Režonja, a muraszombati püspök nemzetiségi közösségekért felelős vikáriusa részére,
számos lenyűgöző világzenei produkció mellett a  magyar zsidó zenei hagyományt éltető, illetve számos magyar
zenész nemzetközi megismertetését közös projektekkel is szolgáló, magas színvonalú előadóművészi tevékenysége
elismeréseként
Frank London Grammy-díjas trombitás, zeneszerző részére,
a magyar–német párbeszéd elősegítése, illetve a  kedvezőbb Magyarország-kép kialakítása és hazánk objektív
németországi megítélése érdekében végzett példamutató tevékenysége elismeréseként
Friedrich Heupel, a Német Szövetségi Külügyminisztérium nyugalmazott tolmácsa, a
Magyar–Német Társaság tagja részére,
színházi és filmszerepekben egyaránt kitűnő alakításai, valamint jelentős oktatói tevékenysége elismeréseként
Hatházi András Jászai Mari-díjas színművész, rendező, a  Babeş-Bolyai Tudományegyetem Színház és Televízió
Karának egyetemi tanára részére,
a magyar–német gazdasági kapcsolatok fejlesztése és az  Észak-Rajna–Vesztfália tartományban tanuló magyar
hallgatók támogatása terén egyaránt jelentős tevékenysége elismeréseként
Heinz Soth, a CDU Szenior Szövetségének szövetségi pénztárnoka, a CDU Észak-Rajna–Vesztfália tartományi Szenior
Szövetségének ügyvezető igazgatója részére,
Magyarország, főként a magyar borok nemzetközi népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Hugh Johnson borszakíró, a Royal Tokaji Borászati Zrt. alapítója, a londoni Metropolitan Public Gardens Association
elnöke részére,
a magyar kultúrát gazdagító sokoldalú alkotóművészete, valamint jelentős pedagógusi és művészeti szervező
tevékenysége elismeréseként
Hunyadi László szobrász- és ötvösművész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a magyar–német gazdasági kapcsolatok erősítését és a  hazai befektetések növekedését elősegítő vállalatvezetői
tevékenysége elismeréseként
Javier Gonzales Pareja, a magyarországi Bosch Csoport vezetője, a Robert Bosch Kft. ügyvezető igazgatója részére,
Kárpát-medence szerte nagyra értékelt rendezői, valamint kivételesen gazdag és érdemdús drámaírói életútja
elismeréseként
Kincses Elemér író, drámaíró, rendező részére,
a magyarországi rászorulók megsegítése érdekében végzett odaadó karitatív tevékenysége elismeréseként
Klaus Fritz Höhn, a Katolikus Karitász németországi rendkívüli nagykövete részére,
a magyar–orosz kulturális kapcsolatok, főként a  komolyzenei együttműködések szorosabbra fűzését szolgáló,
odaadó tevékenysége elismeréseként
Lidia Volchek zenepedagógus, a Konzervatóriumok Fesztiválja igazgatója, a Szentpétervári Állami Rimszkij-Korszakov
Konzervatórium Zongora Tanszakának docense részére,
a magyar–kanadai kapcsolatok elmélyítését szolgáló, a magyar gazdaságot új munkahelyek teremtésével élénkítő
munkája, valamint példamutató művészetpártoló és karitatív tevékenysége elismeréseként
Linda Hasenfratz, a  kanadai Linamar Corporation ügyvezető igazgatója, az  Észak-Amerikai Versenytanács kanadai
elnöke, a  Kanadai Vállalatvezetők Tanácsának alelnöke, az  Eredeti Alkatrészeket Gyártók Szövetségének elnöke
részére,
a magyar népi kultúra egyesült államokbeli megmutatkozását kulturális programok, valamint magyar művészek
fellépéseinek megszervezésével lehetővé tevő, értékes önkéntes tevékenysége elismeréseként
Magyar Kálmán, az Amerikai Magyar Folklór Központ igazgatója, az AMCO Kft. tulajdonos ügyvezetője részére,
a nyugat-ausztráliai magyar közösség érdekében végzett közel két évtizedes odaadó munkája elismeréseként
Molnár György, Magyarország perthi tiszteletbeli konzulja részére,
a délvidéki magyarság művelődése, kulturális életének gazdagítása érdekében végzett sokrétű tevékenysége
elismeréseként
Pál Károly, a  bácsfeketehegyi Feketics Művelődési Egyesület elnöke, a Vajdasági Magyar Szövetség volt ügyvezető
alelnöke részére,
kivételes elkötelezettséggel és empátiával végzett konzuli munkája, a  magyar közösség összetartása
és a magyar–kanadai kapcsolatok előmozdítása terén egyaránt rendkívül eredményes tevékenysége elismeréseként
Szentmihályi Gyula, Magyarország montreáli tiszteletbeli konzulja részére,
a németországi magyar közösségek nemzeti identitásának megőrzését szolgáló, ugyanakkor a Magyarországról és
Romániából áttelepült német nemzetiségiek életében is nagy jelentőségű lelkipásztori tevékenysége elismeréseként
dr. Tempfli Imre, a stuttgarti Szent Gellért Magyar Katolikus Egyházközség plébánosa részére,
a gazdasági és kereskedelmi jog területén elért tudományos eredményei, jelentős publikációs tevékenysége és
egyetemi oktatói munkája elismeréseként
dr. Veress Emőd, a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Jogtudományi Intézetének igazgatója részére,
az erdélyi magyar közgazdaság-tudomány szervezésében elért, nemzetközileg is nagyra becsült eredményei,
valamint a magyarországi és erdélyi oktatási, illetve kutatási kapcsolatok kiépítésében játszott meghatározó szerepe
elismeréseként
Vincze Mária Magdolna, a  Babeş-Bolyai Tudományegyetem Közgazdaság- és Gazdálkodástudományi Karának
professor emeritusa, az  Erdélyi Múzeum-Egyesület Jog-, Közgazdaság- és Társadalomtudományi Szakosztályának
elnöke, a Romániai Magyar Közgazdász Társaság alapítója és volt alelnöke részére,
az európai lövészsport fejlesztése, valamint a  magyar lövészsport kibontakozása és nemzetközi kapcsolatainak
előmozdítása érdekében végzett munkája elismeréseként
Vlagyimir Liszin, az Európai Sportlövő Szövetség és a Nyári Olimpiai Sportok Összoroszországi Szövetségének elnöke
részére,
a magyar–kínai oktatási és kulturális kapcsolatok fejlesztése iránt elkötelezett és odaadó munkája, a magyarországi
Konfuciusz Intézetek hálózatának bővítése és továbbfejlesztése, valamint a  kínai nyelvoktatás hazai közép- és
felsőoktatási intézményekben történő népszerűsítése terén kiemelt jelentőségű tevékenysége elismeréseként
Xu Lin államminiszter, a  Konfuciusz Intézetek Főigazgatóságának vezetője, a  Kínai Nyelvoktatási Tanács (Hanban)
igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2013. (V. 2.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és Új-Zéland Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2012. LIV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2012. évi LIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2012. május 30-ai, 63. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Új-Zéland Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás 19. pontja
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Ez a  Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételének időpontjában lép hatályba, amelyben
a Szerződő Felek értesítik egymást arról, hogy a Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak
eleget tettek és a jelen Megállapodásnak való megfeleléshez szükséges törvényeket és más jogszabályokat elfogadták.”
A későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2013. április 19.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. április 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2012. évi LIV. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Új-Zéland Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2012. évi LIV. törvény 2. és 3.  §-a 2013. április 19-én, azaz kettőezer-tizenhárom április
tizenkilencedikén hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
250/2019. (VI. 28.) KE határozata miniszteri felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
198.  §-a alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Trócsányi László igazságügyi minisztert e  megbízatása alól
2019. június 30-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2019. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
204/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Czepek Gábort,
dr. Juhász Editet,
Kovács Józsefet
2018. május 22-ei hatállyal a Miniszterelnöki Kormányiroda államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2019. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács Ervint
a 2019. február 15. napjától 2022. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. február 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
411/2014. (X. 30.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Szukics Ferenc rendőr ezredest 2014. október 23-ai hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2014. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1392/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata az Egyetemes Postaegyesület (Universal Postal Union) Kongresszusain való magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  Egyetemes Postaegyesület (Universal Postal Union) Kongresszusain Magyarország
képviseletében küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a küldöttség vezetőjét és tagjait
a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben kijelölje;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot állítsa ki;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 4. visszavonja az  Egyetemes Postaegyesület (Universal Postal Union) Kongresszusain való magyar részvételről szóló
1511/2016. (IX. 22.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2010. (II. 12.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Kanada Kormánya közötti film és videó kapcsolatokról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 293/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet 2–3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 293/2009. (XII. 21.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. december 21. számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és Kanada Kormánya közötti film és videó kapcsolatokról szóló Egyezmény 31. cikke az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény azon a napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek értesítik egymást a vonatkozó alkotmányos
eljárások befejeztéről.”
A későbbi kézhezvétel időpontja: 2010. január 18.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2010. január 18.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 293/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyar Köztársaság Kormánya és Kanada Kormánya közötti film és videó kapcsolatokról szóló Egyezmény
kihirdetéséről szóló 293/2009. (XII. 21.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2010. január 18-án, azaz kettőezer-tíz január
tizennyolcadikán hatályba léptek.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
179/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – szabóné dr. sós
Anikót 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2008. (VI. 13.) PM rendelete a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet általános forgalmiadó-visszatéríttetési jogának gyakorlásához fűződő igazolási kötelezettségekről, az általános forgalmiadó-visszatéríttetési kérelem kötelező adattartalmáról és egyes eljárási szabályokról.
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII.
törvény 260. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről
szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi
CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 100. §-ában
szabályozott általános forgalmi adó (a továbbiakban: adó)
visszatéríttetése iránti jog gyakorlása érdekében a termék
beszerzőjének igazolnia kell, hogy személyes jogállása
szerint olyan, bírósági vagy más hatósági nyilvántartásban
bejegyzett személy vagy szervezet, aki (amely) tevékenységét – alapszabálya (alapító okirata) szerint – közhasznú
tevékenységként folytatja (a továbbiakban: közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet). Ezt annak az államnak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósága által kibocsátott okirat igazolja, ahol a közhasznú tevékenységet folytató személyt, szervezetet ilyenként bejegyezték.
(2) Az (1) bekezdésben említett okirat a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet személyes jogállásának igazolására abban az esetben alkalmas, ha legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) az okiratot kibocsátó hatóság neve és címe;
b) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szerve
zet neve, tevékenységi köre, székhelyének, illetőleg székhely hiányában lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási
helyének címe és egyedi azonosítására szolgáló jele,
amely alatt a bírósági vagy más hatósági nyilvántartásban
közhasznú tevékenységet folytató személyként, szervezetként bejegyezték;
c) az okirat kibocsátásának helye és kelte;
d) az okiratot kibocsátó hatóság nevében és képvisele
tében eljáró személy aláírása az okirat hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve és beosztása
olvasható módon;
e) az okiratot kibocsátó hatóság hivatalos bélyegzője
az okirat hitelességének és érvényességének tanúsítására,
kivéve, ha az okiratot elektronikus dokumentumként bocsátották ki, és az – az elektronikus aláírásról szóló 2001.
évi XXXV. törvény értelmében – legalább fokozott biz
tonságú aláírással és minősített szolgáltató által kibocsátott időbélyegzővel ellátott.
2. § (1) A közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési jogát az állami adóhatóság illetékes szervénél, írásos kérelem (a továbbiakban:
adó-visszatéríttetési kérelem) benyújtásával érvényesítheti. Az adó-visszatéríttetési kérelem legkorábban azt
követően nyújtható be, miután a termékértékesítés fejében
járó, adót is magában foglaló ellenértéket maradéktalanul
megtérítették, de nem később, mint a megtérítés évét követő naptári év június 30. napja.
(2) Az adó-visszatéríttetési kérelem kötelező adattartalma a következő:
a) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet neve, tevékenységi köre, székhelyének, illetőleg székhely hiányában lakóhelyének vagy szokásos tartózkodási
helyének címe és egyedi azonosítására szolgáló jele,
amely alatt a bírósági vagy más hatósági nyilvántartásban
közhasznú tevékenységet folytató személyként, szervezetként bejegyezték;
b) az adó teljes összegének megjelölése, amelyre az
adó-visszatéríttetési igény vonatkozik;
c) az adó-visszatérítés esetére a számlavezető bank
neve és a bankszámlaszáma, amelyre a visszatérítendő adó
átutalását kéri, illetőleg ha az átutalásra külföldön vezetett
bankszámlát közöl, a számlavezető bank BIC (SWIFT)
kódja is;
d) a kérelemhez mellékletként csatolt okiratok darabszáma; e) azon okiratok darabszáma, amelyekre a közhasznú
tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési jogát alapítja;
f) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet írásos nyilatkozata arról, hogy
fa) a részére értékesített terméket az Áfa tv. 100. §
(1) bekezdésében meghatározott helyen és tevékenységéhez használja, egyéb módon hasznosítja,
fb) a kérelemben közölt adatok, egyéb információk a
valóságnak megfelelnek, továbbá
fc) a részére esetlegesen nem jogszerűen vagy egyéb
okból helytelenül visszatérített adó visszafizetésére kötelezettséget vállal;
g) a kérelem kiállításának helye és kelte;
h) a kérelmező vagy a kérelmező nevében és képvisele
tében eljáró személy aláírása a kérelem hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve olvasható
módon.
(3) A közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet a (2) bekezdés c) pontjában kizárólag belföldön vagy
olyan államban vezetett bankszámláját jelölheti meg,
amelyben a (2) bekezdés a) pontja szerinti címe van.
3. § (1) Az adó-visszatéríttetési kérelem benyújtásakor, annak mellékleteként csatolandó a közhasznú tevékenységet
folytató személy, szervezet
a) alapszabályának (alapító okiratának) eredeti vagy
annak hiteles másolati példánya, amelynek alapján tevékenységét közhasznú tevékenységként folytatja;
b) személyes jogállásának igazolására szolgáló okirat
eredeti példánya [1. § (2) bekezdése] azzal, hogy azt a kibocsátásának keltétől számított 1 évig érvényesnek kell tekinteni, és ezen időtartamon belül a személyes jogállást
elegendő csak egyszer, az első adó-visszatéríttetési kérelem benyújtásakor igazolni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívül csatolandó
továbbá mindazon okirat eredeti példánya is,
a) amelyre a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési jogát alapítja [Áfa tv.
127. § (1) bekezdés a) pontja];
b) amely igazolja az Áfa tv. 98. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott feltétel teljesülését;
c) amely igazolja, de legalábbis kétséget kizáróan
valószínűsíti, hogy a közhasznú tevékenységet folytató
személy, szervezet a részére értékesített terméket az
Áfa tv. 100. § (1) bekezdésében meghatározott helyen és
tevékenységéhez használja, egyéb módon hasznosítja; valamint
d) amely igazolja az adót is magában foglaló ellenérték
maradéktalan megtérítését.
(3) Abban az esetben, ha a (2) bekezdés a) pontjában
említett okirat elektronikus úton kibocsátott számlaként áll
a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet
személyes rendelkezésére, azt a számla kibocsátásakor érvényben levő formátumban bocsátja rendelkezésre.
(4) Az adó-visszatéríttetési kérelem, valamint az e
§-ban felsorolt okiratok magyar vagy élő idegen nyelven
egyaránt kiállíthatók. Abban az esetben, ha a közhasznú
tevékenységet folytató személy, szervezet személyes jogállásának igazolására szolgáló okiratot az Európai Közösség (a továbbiakban: Közösség) valamely tagállamának
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósága bocsátotta ki, az okirat hiteles magyar fordítás és diplomáciai felülhitelesítés mellőzésével is benyújtható. Szintén magyar
fordítás és diplomáciai felülhitelesítés mellőzésével nyújthatók be azok az e §-ban felsorolt egyéb okiratok – ideértve az adó-visszatéríttetési kérelmet is –, amelyeket a Közösség valamely munkanyelvén (angol, francia, német) állítottak ki.
4. § (1) Az adó-visszatéríttetési kérelem benyújtását követően az állami adóhatóság az adóigazgatási eljárás keretében a tényállás tisztázása céljából további kiegészítő adatokat, egyéb információkat kérhet írásban a közhasznú tevékenységet folytató személytől, szervezettől.
(2) A közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet számára a válaszadásra nyitva álló határidő 60 nap,
amely az (1) bekezdésben említett írásos megkeresés kézhezvételétől számítandó. Ez a határidő nem hosszabbítható meg, eredménytelen elteltének esetében az állami adóhatóság a rendelkezésére álló adatok, egyéb információk
alapján dönt.
5. § Az állami adóhatóság az adó-visszatéríttetési kérelmet
elutasítja, vagy az adó-visszatérítési eljárást megszünteti,
ha a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet
a) adó-visszatéríttetési kérelme a 2. § (1) bekezdésében
meghatározott határidő elteltét követően érkezett be az állami adóhatóság illetékes szervéhez;
b) adó-visszatéríttetési kérelmét hiányosan vagy hibásan nyújtotta be, és azt az állami adóhatóság felhívására a
hiánypótlásra megállapított határidőn belül nem pótolta,
illetőleg a tényállást a 4. § (1) bekezdésben említett megkeresésre sem tisztázta, és emiatt az adó-visszatéríttetési
kérelem a rendelkezésre álló adatok, egyéb információk
alapján nem bírálható el.
6. § (1) Az állami adóhatóság a 3. § (2) bekezdés a) pontjában említett mindazon okiratot, amelyet a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési
kérelméhez csatolt, olyan jelzéssel látja el, amely egyértelművé teszi, hogy arra az okiratra a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet új adó-visszatéríttetési jogot nem alapíthat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jelzéssel ellátott
okiratot, valamint a 3. § (1) és (2) bekezdésében említett
egyéb okiratokat, amelyeket a közhasznú tevékenységet
folytató személy, szervezet adó-visszatéríttetési kérelméhez nem elektronikus dokumentumként csatolt, az állami
adóhatóság
a) a beérkezésüktől számított 30 napon belül, illetőleg
b) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szerve
zet írásos kérelmére az adó-visszatérítési eljárásban hozott
első fokú határozat (végzés) megküldésével egyidejűleg
a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet címére postai úton visszaküldi.
7. § (1) A visszatérítendő adó forintban illeti meg a közhasznú tevékenységet folytató személyt, szervezetet, amelynek
banki átutalás útján történő teljesítéséről az állami adóhatóság hivatalból intézkedik.
(2) Abban az esetben, ha a közhasznú tevékenységet
folytató személy, szervezet nem forintban kéri a visszatérítendő adó átutalását, az átváltás költsége a visszatérítendő
adó összegéből tartandó vissza.
8. § (1) Abban az esetben, ha az az adóösszeg, amelyre az
adó-visszatéríttetési jog eredetileg vonatkozott, utólag
változik [Áfa tv. 132. §], a változással megegyező összegben az adó-visszatéríttetési jog terjedelme is változik.
(2) Abban az esetben, ha a kérelem benyújtását követően, az (1) bekezdésben meghatározott változás eredményeként az adó összege
a) csökken, a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet köteles azt az állami adóhatóságnak haladéktalanul, de legkésőbb attól az időponttól számított
15 napon belül bejelenteni, amelytől kezdődően a különbözet alapjául szolgáló okirat személyes rendelkezésére
áll, és a különbözettel – az adó-visszatéríttetési jog érvényesítéséhez fűződő egyéb feltételektől függetlenül – a
visszatérítendő adót mérsékelni, vagy ha a különbözetet
elbírált igényként az állami adóhatóság már visszatérítette,
azt visszafizetni;
b) nő, a közhasznú tevékenységet folytató személy,
szervezet jogosult azt az állami adóhatóságnak bejelenteni, és a különbözettel – a különbözet alapjául szolgáló okirat eredeti példányának egyidejű csatolásával – a visszatérítendő adót növelni, vagy ha kérelmét már elbírálták, a kérelmet – az adó-visszatéríttetési jog érvényesítéséhez fűződő egyéb feltételek teljesítése mellett – a különbözettel
módosított tartalommal benyújtani.
9. § Abban az esetben, ha a kérelemben tett kötelezettségvállalása ellenére a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet önként vagy az állami adóhatóság felszólítására nem tesz eleget a részére nem jogszerűen vagy
egyéb okból helytelenül visszatérített adó visszafizetésének, az állami adóhatóság jogosult
a) azt a közhasznú tevékenységet folytató személyt,
szervezetet megillető további visszatérítendő adóból levonni, illetőleg ha ez nem vezet eredményre, továbbá az
annak behajtására tett egyéb hatósági intézkedések is eredménytelennek bizonyulnak,
b) a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet részére teljesítendő minden további adó-visszatérítést
felfüggeszteni mindaddig, amíg a közhasznú tevékenységet folytató személy, szervezet visszafizetési kötelezettségének eleget nem tesz.
10. § Az e rendeletben és az Áfa tv.-ben nem szabályozott eljárási kérdésekben az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvényt (a továbbiakban: Art.) kell irányadónak tekinteni azzal, hogy az adó visszatérítésére a költségvetési
támogatás kiutalására vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
11. § Ahol e rendelet olyan fogalmat használ, amelynek jelentésére az Áfa tv. meghatározást ad, azt az Áfa tv.-ben
meghatározott jelentéstartalommal kell alkalmazni.
12. § Ez a rendelet – az Áfa tv.-nyel és az Art.-vel együtt – a
közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-ai 2006/112/EK tanácsi irányelvnek – különös
tekintettel annak 146. cikk (2) bekezdésére – való megfelelést szolgálja.
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban azokban az esetekben is alkalmazni kell, amelyekben az adó-visszatéríttetési jog
2008. január 1. napján vagy azt követően keletkezik.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
183/2018. (X. 8.) Korm. rendelete a 2018. nyugdíjprémiumról és egyes más ellátások után járó egyszeri juttatásról.
A Kormány
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 3–5. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tny.) 101.  § (5) és
(6) bekezdésében foglaltak alapján 2018. évben egyszeri alkalommal nyugdíjprémiumot kell fizetni.
(2) Ha a  jogosult több, nyugdíjprémiumra jogosító nyugellátásban vagy a  Tny. 6.  § (4)  bekezdése alapján azzal egy
tekintet alá eső ellátásban is részesül, a nyugdíjprémiumot ezen ellátások együttes összege után kell kiszámítani.
(3) Ha a  nyugdíjprémiumra jogosult személy 2018 novemberében meghal, a  nyugdíjprémium a  nyugellátásokra
vonatkozó szabályok szerint, kérelemre vehető fel.
2. § A Tny. 101. § (6) bekezdés a) pontja szerinti szorzószám 2018. évben 0,9.
3. § (1) 2018 novemberében egyszeri juttatásra jogosult az  a  személy, aki a  2017. év legalább egy napján, valamint
2018 novemberében
a) az öregségi nyugdíjkorhatár betöltése nélkül öregségi nyugdíjban vagy a Tny. 6. § (4) bekezdése alapján azzal
egy tekintet alá eső ellátásban,
b) ideiglenes özvegyi nyugdíjban,
c) korhatár előtti ellátásban,
d) szolgálati járandóságban,
e) átmeneti bányászjáradékban,
f ) táncművészeti életjáradékban,
g) rokkantsági ellátásban,
h) rehabilitációs ellátásban,
i) baleseti járadékban,
j) bányászok egészségkárosodási járadékában,
k) fogyatékossági támogatásban,
l) vakok személyi járadékában,
m) rokkantsági járadékban,
n) Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
ellátásban,
o) polgármesterek közszolgálati járadékában,
p) a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatásában,
q) a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatásban,
r) a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatásban,
s) a hadigondozásról szóló törvény alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint megemelendő rendszeres
pénzbeli ellátásokban,
t) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó – kormányrendelet alapján a Tny. 62. §-ában foglaltak szerint megemelendő – emelésben,
u) a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékban,
v) házastársi pótlékban vagy
w) házastárs után járó jövedelempótlékban
részesül.
(2) Az egyszeri juttatás megilleti
a) a  2018 novemberében az  (1)  bekezdés szerinti saját jogú ellátásban vagy öregségi nyugdíjban részesülő
személyt is, ha ezt az ellátását olyan, az (1) bekezdés szerinti ellátása helyett, újraszámítás nélkül folyósították
tovább, vagy olyan, az  (1)  bekezdés szerinti ellátásának megszűnését követő naptól, újraszámítás nélkül
állapították meg – ideértve a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról
és a  szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 9.  § b)  pontja szerinti esetet is –, amelyben
a 2017. év legalább egy napján részesült,
b) a 2018 novemberében rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, baleseti járadékban vagy bányászok
egészségkárosodási járadékában részesülő személyt is, ha ezt az  ellátását olyan rokkantsági járadékának,
rokkantsági ellátásának, rehabilitációs ellátásának, baleseti járadékának vagy bányászok egészségkárosodási
járadékának megszűnését követő naptól állapították meg, amelyben a  2017. év legalább egy napján
részesült.
(3) A (2) bekezdés szerinti ellátások után az egyszeri juttatásra való jogosultság akkor is fennáll, ha az ellátásokban több,
a (2) bekezdés szerinti változás következett be.
4. § (1) Az  egyszeri juttatásra – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott eltérésekkel – a  nyugdíjprémiumra vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
(2) Az  egyszeri juttatás meghatározásakor valamennyi, a  jogosultnak járó, nyugdíjprémiumra vagy egyszeri
juttatásra jogosító ellátás összegét össze kell adni, ezen együttes összegre kell a  nyugdíjprémium kiszámítására
vonatkozó szabályok szerinti számítást elvégezni, majd ennek végeredményéből le kell vonni a  jogosultnak járó
nyugdíjprémium összegét, és a különbséget kell egyszeri juttatásként folyósítani.
(3) Fogyatékossági támogatás és vakok személyi járadéka esetén az egyszeri juttatást a 2018 novemberében folyósított
2018. október havi ellátás után kell kiszámítani.
5. § A központi költségvetés
a) a  Magyar Államkincstárnak megtéríti a  társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból nem finanszírozható,
a b) pontban nem említett egyszeri juttatás,
b) a Hadigondozottak Közalapítványának megtéríti a Hadigondozottak Közalapítványát terhelő egyszeri juttatás
fedezetét és azok végrehajtási költségeit.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a 2017. évi nyugdíjprémiumról és egyes más ellátások után járó egyszeri juttatásról szóló 313/2017.
(X. 31.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1860/2015. (XII. 1.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a katonai minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a katonai minősített adatok cseréjéről
és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a honvédelmi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök