text:
4/2018. (HK 4.) HVK LOGCSF szakutasítása az Airbus A319-112 típusú közepes hatótávolságú szállító repülőgépek légi üzemeltetési, földi üzembentartási és karbantartási szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF)
mint Fenntartó közvetlen szakmai alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség adott típust üzemeltető, és üzembentartó feladatokat végrehajtó
katonai szervezeteire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések:
a) AMM (Aircraft Maintenance Manual): Repülőgép
Üzembentartási Utasítás,
b) CAME (Continuing Airworthiness Management Exposition): Folyamatos Légialkalmasságot Fenntartó
Dokumentáció,
c) CAMO (Continuing Airworthiness Management
Organization): Folyamatos Légialkalmasságot Fenntartó
Szervezet,
e) EASA (European Aviation Safety Agency): Európai
Repülésbiztonsági Ügynökség,
f) FCOM (Flight Crew Operating Manual): Légi üzemeltetési utasítás,
g) Fenntartó, Üzembentartó, Üzemeltető: az állami légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998.
(XII. 21.) HM rendeletben meghatározott szervezetek,
h) gyártó: Airbus Group SAS,
i) kiképzési célú repülés: A honvédelmi célú repülések
és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről, a működési feltételekről és követelményekről szóló 185/2016.
MH ÖHP PK intézkedés 8. pontja szerinti repülés,
j) Magyar Állami Légijármű Nyilvántartás: az állami légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998.
(XII. 21.) HM rendelet II. Fejezete alapján a Hatóság által
vezetett nyilvántartás,
k) MEL (Minimum Equipment List): Minimum Berendezések Jegyzéke,
l) MMEL (Master Minimum Equipment List): Gyártói
Minimum Berendezések Jegyzéke,
m) MPD (Maintenace Planning Document): Üzembentartási Tervdokumentáció, n) műveleti célú repülés: A honvédelmi célú repülések
és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről, a működési feltételekről és követelményekről szóló 185/2016.
MH ÖHP PK intézkedés 9. pontja szerinti repülés,
o) OB Airn@v (On-Board Online Maintenance System):
fedélzeti Online Üzembentartási Rendszer,
p) postflight check: Repülés utáni előkészítés,
q) preflight check / Daily check: Repülés előtti előkészí
tés,
r) speciális célú repülés: A honvédelmi célú repülések
és az ezzel összefüggő tevékenységek irányelveiről, a működési feltételekről és követelményekről szóló 185/2016.
MH ÖHP PK intézkedés 10. pontja szerinti repülés,
s) transit check: Ismételt felszállásra történő előkészítés, t) weekly check: Hetenkénti ellenőrzés.
2. Az A319-112 típusú repülőgépek légi üzemeltetésének
rendje
3. A szakutasítás hatálya alá tartozó 604 és 605 fedélzeti
azonosító jellel ellátott, 3604, 3865 gyári számú Airbus
A319-112 típusú repülőgépek az MH 59. Szentgyörgyi
Dezső Repülő Bázis (a továbbiakban: Üzemeltető) állományába tartoznak.
4. A repülőgépek légi üzemeltetésére minimálisan
kijelölt személyzet:
a) olyan kiképzési vagy speciális célú repülés esetén,
mely során utas- vagy teherszállítás nem történik, 2 fő repülőgépvezető.
b) minden műveleti célú repülés és minden olyan kiképzési vagy speciális célú repülés esetén, mely során utasvagy teherszállítás történik:
ba) 2 fő repülőgépvezető,
bb) 1 fő navigátor (flight manager),
bc) 1 fő rakodásvezető (load master), és
bd) 50 utasülésenként 1 fő légiutas-kísérő.
5. A repülőgépek üzembentartása szétválasztandó napi
üzembentartás (Line Maintenance) és karbantartás (Base
Maintenance) feladatkörökre.
a) napi üzembentartás (Line Maintenance)
A napi üzembentartással kapcsolatos feladatokat, vala
mint a jogosított karbantartási feladatokat az Üzemeltető
jelenlegi szervezeti struktúrájában elhelyezkedő Szállítórepülőgép Üzembentartó Század állománya hajtja végre,
a Repülőműszaki Zászlóalj állományilletékesség szerinti,
illetve szakmai irányítása mellett. A feladatok végrehajtá
sára csak olyan személy jelölhető ki, aki részt vett a HM
ÁLF által jóváhagyott képzőszervezetnél végrehajtott
típustanfolyamon. A napi üzembentartás magában foglalja
az Aircraft Maintenance Planning Document, valamint
az Aircraft Maintenance Manual által meghatározott feladatokat úgy, mint: Preflight-, Daily-, Transit-, Postflight
check, valamint a repülőgép feladat-specifikus felkészítését, és az előforduló egyszerűbb meghibásodások
elhárítását.
b) karbantartási feladatok (Base Maintenance)
Az Üzemeltetőnél karbantartási feladatok keretében
az alábbi karbantartási munkák hajthatók végre:
ba) weekly check,
bb) ”A” check,
bc) egyszerűbb meghibásodások elhárítása, Line Repla
ceable Unit egységek cseréje. 6. A repülőgépekre későbbiekben felépítésre kerülő
speciális katonai berendezések üzembentartása a berendezésekre előírt üzembentartási utasítások szerint történik.
Ezen berendezések üzembentartását külön kiképzett állomány végezheti. A beépített berendezések üzembentartásáról az engedélyezés, valamint a beépítés után külön
intézkedésben kell rendelkezni.
3. Az A319-112 típusú repülőgépek fenntartásának
támogatása 7. A légijármű földi üzembentartásával, karbantartásával kapcsolatos feladatok ellátása a Magyar Honvédség és
az AEROPLEX Közép-Európai Légijármű Műszaki Központ Kft. (a továbbiakban: ACE) között megkötött
7-149/LK/INH/1323/2017-01-1HA azonosító számú vállalkozási keretszerződés alapján, az Üzemeltető szervezet
kiképzett repülő műszaki állományával, valamint az ACE
kijelölt állományának bevonásával történik. A szolgáltatási szerződés tartalma lefedi a repülőgép átvételével, folyamatos földi üzembentartásával, karbantartásával kapcsolatos szolgáltatások körét, a szükséges földi kiszolgáló eszközök, valamint a kiszolgálási feladatok elvégzéséhez
szükséges szerszámkészletek és egyéb alkatrészek, eszközök biztosításnak rendszerét, az alábbiak szerint:
a) közreműködés a repülőgépek átvételében
aa) a repülőgépek fizikai ellenőrzése az átvétel során,
illetve azt megelőzően,
ab) a repülőgépek okmányainak átvétele és vizsgálata,
ac) repülőgép státuszok átvétele, felülvizsgálata, átala
kítása, formázása.
b) folyamatos légialkalmasság biztosítása
ba) CAMO szervezet felállítása,
bb) általános (gépfüggetlen) karbantartási program el
készítése,
bc) repülőgépekre aktualizált karbantartási program készítése, bd) üzemidő nyilvántartási és karbantartási okmányok
kidolgozása,
be) karbantartási rendszer váltás miatt szükséges karbantartási feladatok meghatározása, munkacsomag összeállítása,
bf) megbízhatósági program kidolgozása,
bg) repülés előtti ellenőrzések kidolgozása,
bh) ellenőrző repülési eljárások kidolgozása,
bi) karbantartási rendszer váltás miatt szükséges kar
bantartási feladatok végrehajtása, felügyelete,
bj) repülőgépek jóváhagyott dokumentációinak beszer
zése, átvétele, dokumentációs rendszer kidolgozása,
üzembehelyezése (Kecskeméten). c) forgalmi karbantartás biztosítása
ca) forgalmi karbantartás végrehajtása Kecskeméten és
az ACE telephelyén,
cb) utazószerelő biztosítás,
cc) gyakorlati oktatás (On the Job Training) Kecskeméten
és/vagy ACE telephelyén,
cd) felügyelet alatti munkavégzés kontrollálása.
d) logisztikai feladatok végrehajtása
da) fenntartáshoz szükséges induló fogyóanyag és be
rendezés kontingens meghatározása (Kecskemét és ACE
telephely), beszerzése, bevételezése raktárra, raktározása,
db) 24/7-es raktárhozzáférés és beszerzés megszervezése,
dc) fenntartáshoz szükséges induló eszközök és szerszá
mok kontingens meghatározása (Kecskemét és ACE telephely), beszerzése, bevételezése és üzembehelyezése,
dd) eszközök, szerszámok javítása, karbantartása,
de) mérésköteles eszközök felügyelete,
df) szállítmányozási feladatok végrehajtása
(LHBP-LHKE).
e) berendezés-karbantartás megszervezése
ea) az ACE által karbantartandó berendezések induló
kontingens meghatározása, karbantartásához szükséges
feltételek, anyag, eszköz, dokumentáció, jogosítás meghatározása,
eb) felkészülés és a jogosítások, megszerzése, fenntartása.
f) hangárkarbantartás végrehajtása
fa) karbantartási rendszer váltás miatt szükséges kar
bantartási feladatok végrehajttatása,
fb) gyakorlati oktatás hangárkörülmények között (On
the Job Training).
g) minőségügyi feladatok végrehajtása
ga) PART-145 és a Katonai követelmények összehan
golása, egyeztetése a hatóságokkal a szükséges engedélyek megszerzéséhez,
gb) CAME készítés,
gc) CAMO engedélyeztetés,
gd) repülőgépekre aktualizált karbantartási program ké
szítése,
ge) a szükséges kézikönyvek, programok szerkezetének meghatározása, azok elkészítése,
gf) PART-145 és PART-M szervezet felügyelet, auditok,
gg) jogosítások fenntartása, bővítésének jóváhagyatása.
h) CAMO feladatainak végzése
ha) repülőgépek műszaki naplórendszerének kidolgozása, működtetése, hb) karbantartási programok elkészítése, módosítása,
hc) üzemidők nyilvántartása és a karbantartási okmányok
kezelése, tárolása,
hd) kötelező módosítások (AD) kezelése,
he) karbantartási rendszer hatékonyságának értékelése,
hf) nem kötelező módosítási tervek készítése, végre
hajtása,
hg) jelentős módosítások rendje és kezelése,
hh) meghibásodások jelentése,
hi) mérnökszolgálati tevékenység (végrehajtási okmá
nyok készítése, munkacsomag összeállítása,
hj) megbízhatósági program kidolgozása, működtetése,
hk) repülés előtti ellenőrzés (kidolgozás, működtetés),
hl) súlymérés és súlykontroll,
hm) ellenőrző repülési eljárások kidolgozása, ellenőrző
repülések végrehajttatása, értékelése,
hn) szerződött karbantartások kezelése (karbantartók
kiválasztása, repülőgép minőség ellenőrzése,
ho) dokumentációs rendszer (karbantartási javítási uta
sítás, alkatrész-katalógus stb.) kezelése,
hp) vészhelyzeti dokumentációs rendszer kezelése,
hq) légialkalmassági felügyelet (légijármű nyilvántartá
sának ellenőrzése, a légijármű fizikai ellenőrzése, légialkalmassági felülvizsgálati adatok nyilvántartása.
i) forgalmi karbantartás biztosítása
ia) 6 hónapos üzembentartás LHKE – állomány folya
matos képzése,
ib) 6 hónapos időszakban utazószerelő biztosítása,
ic) 24/7-es műszaki üzembentartási támogatás,
id) LHBP kiszolgálás,
ie) repülőgépek műszaki- és repülési naplórendszerének
működtetése,
if) halasztott hibajavítás engedélyezése,
ig) könnyű karbantartások (heti, havi, féléves és tárolás)
elvégzése. 8. Fenti szolgáltatások a szakutasítás 7. pontjában meghatározott szerződés szerint és értelmében írásbeli felmondásig, vagy a szerződésben meghatározott időtartamra érvényesek.
4. A repülőgépek tárolási és üzembentartási körülményei,
illetve fel- és leszállóhelye
9. A repülőgépek elhelyezésére az Üzemeltető bázisának 1/A zóna megvalósuló felújításáig az Üzemeltető
meglévő létesítményei közül a NATO hangár előtt elhelyezkedő K állóhely került kijelölésre. A műszaki és kezelő állomány, valamint a földi kiszolgáló eszközök (Ground
Support Equipment) elhelyezésére az Üzemeltető bázisának 16C épülete, valamint a NATO hangár létesítményei
kerültek kijelölésre.
10. A repülőgépek napi fenntartásával összefüggő műszaki munkálatok a kijelölt állóhelyen hajthatók végre.
Az üzemanyag-, elektromos, kenőanyag-, hajtómű-, és
hidraulika rendszerek megbontásával járó feladatok kedvezőtlen időjárási viszonyok (poros, szeles, csapadékos)
esetében lehetőleg zárt helyen (mobil hangár, hajtómű sátor, illetőleg a NATO hangárba részben bevontatva) kerüljenek végrehajtásra.
11. A repülések napi műszaki kiszolgálásához és az engedélyezett karbantartási feladatok végrehajtásához
az Üzemeltető repülőgépenként alakítson ki egy-egy szerszámkészletet. A szerszámkészletek használata, ellenőrzése a Re/415-ben meghatározottak alapján történjen.
12. A repülőgépekhez rendelkezésre álló fogyó karbantartó- és kenőanyagok, továbbá a használaton kívüli géptartozékok tárolása érdekében kerüljenek kialakításra
megfelelő tároló helyek. A repülőgépek Üzemeltetőnél
készletezett alkatrészeinek tárolására 2018. május 31-ig
kerüljön kialakításra megfelelő raktárhelyiség, ahol por és
nedvességtől mentesen, télen fűtött, nyáron légkondicionált körülmények között legyenek tárolhatók a szükséges
alkatrészek és berendezések, különös figyelemmel az alkatrészek elektrosztatikus kisüléstől való megóvására.
5. A repülőgépek földi üzembentartását végző
repülőműszaki állomány összetétele, létszáma
13. A napi üzembentartás létszámviszonyainak meghatározása a szakutasítás előírásai szerint történjen.
14. A típus sajátosságaiból adódóan a korábban elfogadott szakág szerinti üzembentartási felosztás helyett a sárkány-hajtómű (polgári B1, katonai II–III szakterület),
illetve avionikai (polgári B2, katonai IV–V, VI szakterület) szakfeladatok kerülnek megkülönböztetésre.
A repülőgépek üzembentartását a típusátképzést végrehajtott, mindkét szakterületre érvényes (vagyis polgári
B1+B2, katonai II–III, IV–V, VI) jogosultsággal rendelkező
repülőműszaki állomány hajtsa végre.
15. A napi kiszolgálás csoportos kiszolgálási rendben
történjen, a gyakorló repülések esetében az alábbi kiszolgálási változat szerint az állomány összetétele a jogosított
szakterületek megjelölésével:
a) 1 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású I. vagy két
szakterületre jogosító II. típusú minősítővel rendelkező
ügyeletes mérnök tiszt, repülési váltásonként,
b) 3 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt,
repülési váltásonként.
16. A hadműveleti repülések műszaki kiszolgálása
vonatkozásában az alábbi kiszolgálási változat szerint
az állomány összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével. a) a repülőgép napi első feladatra történő előkészítését
az alábbi állomány végezze:
aa) 1 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású I. vagy
két szakterületre jogosító II. típusú minősítővel rendelkező ügyeletes mérnök tiszt, repülési váltásonként,
ab) 3 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt,
repülési váltásonként.
b) amennyiben a repülőgép Magyarországon belül hajt
végre hadműveleti feladatot és a repülőgép üzemanyagtöltést nem igényel, akkor a repülést a gyakorló repülések
változata szerint hajtsa végre. Ezen esetben a repülőgép
visszafogadása az alábbi kiszolgálási változat szerint történjen.
Az állomány összetétele a jogosított szakterületek megjelölésével: ba) 1 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású II. típusú
minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt, repülési váltásonként,
bb) 1 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt,
repülési váltásonként.
c) amennyiben a repülőgép Magyarországon kívül hajt
végre hadműveleti feladatot, vagy a leszálló repülőtéren
műszaki kiszolgálást igényel (üzemanyagtöltést), akkor az
előkészítést végző 4 főből 2 fő az alábbiakban meghatározottak szerint a repülőgép fedélzetén utazzon és végezze
a külföldi repülőtereken a repülőgép szükséges előkészítéseit, repülőtéri kiszolgálását, a repülés közben felmerülő
meghibásodások MEL, CDL, valamint AMM szerinti kezelését a gyári előírások szerint.
Ebben az esetben a repülőgép országon kívüli üzemeltetését az alábbi állomány végezheti:
ca) 1 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású II. típusú
minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt, repülési váltásonként,
cb) 1 fő II–III, IV–V, VI szakterület jogosítású szerelő
vagy II. típusú minősítővel rendelkező tiszt/zászlós/altiszt,
repülési váltásonként.
17. A repülőgépek műszaki kiszolgálása terén a repülőgép üzemeltetésének kialakítása okán gyártói engedély
hiányában a Re/415-ben meghatározott 3. fokú kiszolgálási
változat nem értelmezhető és alkalmazható.
18. A repülőgépek utasterének takarítását a Szállítórepülőgép Üzembentartó Század állományába tartozó
takarító személyzet, a repülőgépek repülési, karbantartási
feladataihoz igazodva hajtsa végre a heti repülési tervek
alapján.
19. A repülőgépek teljes földi kiszolgálását (Ground
Handling) a Szállítórepülőgép Üzembentartó Század állományába tartozó, a szakutasítás 14–16. pontjaiban részle
tezett, szakszolgálati engedéllyel rendelkező repülőműszaki állomány hajtsa végre az alábbiak szerint:
a) üzemanyag töltés,
b) jégtelenítés,
c) repülőgép vontatás,
d) állóhelyi fűtés/légkondicionálás,
e) állóhelyi elektromos kiszolgálás (Ground Power
Unit),
f) toalett kiszolgálás (lavatory service),
g) repülőgép ivóvíz kiszolgálás (water service),
h) repülőgépek belső takarítása (szakszolgálati enge
délyhez nem kötött). 6. A repülőgépek üzembentartását meghatározó
dokumentumok és okmányok rendszere
20. A repülőműszaki szaktevékenységet általánosan
meghatározó szabályzókon kívül az A319-112 típusú repülőgépek vonatkozásában a légiüzemeltetési dokumentációk, a műszaki és karbantartási technológiák rendelkezésre állása a légijármű gyártója által üzemeltetett elektronikus hozzáférési felületen keresztül (AirbusWorld) biztosított. A regisztrációs felülethez történő hozzáférési jogosultsággal rendelkezők körét a Fenntartó (AirbusWorld
operátor) szabályozza. A Fenntartó mindenkor felelős a
szükséges regisztrációk, előfizetések folyamatos érvényességéért, a korlátozott terjesztésű dokumentációk lekéréséért, illetve a regisztrációk és dokumentációk szükséges
mértékű hozzáférhetőségének biztosításáért az Üzemeltető és az Üzembentartó részére. A frissítések napi szintű ellenőrzéséért, a szakutasításban foglaltak közvetlen végrehajtásáért, az évente az állomány feladatainak meghatározására szolgáló, kiadásra kerülő Bázis parancsban kijelölt
hajózó és műszaki állománya felelős.
Az Üzemeltető felelőssége kialakítani egy információs
rendszert, amely lehetővé teszi, hogy a repülőgépvezető és
repülőműszaki állomány a munkavégzést megelőzően
értesüljön az előírásokban történt változtatásokról.
21. EASA Airworthiness Directives (Légialkalmassági Irányelvek) A repülőgépek légialkalmasságával, légi üzemeltetésével kapcsolatban kiadott intézkedések összessége. A dokumentumok az EASA internetes felületén korlátozás nélkül hozzáférhetők (http://ad.easa.europa.eu/). A dokumentumok angol nyelven a Fenntartó által kerülnek bevezetésre és alkalmazásra. A repülésbiztonságot befolyásoló
intézkedések esetében szükséges a Fenntartó, az Üzembentartó és az Üzemeltető egyeztetése.
22. Gyártói közlönyök
A frissítések a gyártó által üzemeltetett internetes felü
leteken, a jóváhagyott és regisztrált felhasználók számára hozzáférhetőek. A gyártói közlönyök feldolgozása során
az elrendelt műszaki üzembentartási feladatok végrehajtásába, illetve a hatályosságot érintő kérdések eldöntésébe
a karbantartási feladatokat végző polgári szervezetet
(ACE) be kell vonni.
Az üzemeltetési rend szabályaiban történő változtatást
a Fenntartó engedélyezheti a HM ÁLF előzetes jóváhagyása után, de ennek minden esetben összhangban kell
lennie a gyártó előírásaival. Az azonnali intézkedést nem
igénylő gyártói közlönyök végrehajtásának időpontjáról a
Fenntartó, az Üzembentartó és az Üzemeltető a repülőgépek tervezett repülési és karbantartási feladatai, szükség
esetén a karbantartó szervezet rendelkezésre állásának
függvényében közösen dönt.
Törekedni kell, hogy a repülőgépek minél rövidebb ideig
essenek ki az üzemeltetésből, ezért a végrehajtásra megadott időintervallum figyelembe vételével, a gyártói közlönyökben előírt műszaki munkákat össze kell vonni.
23. Airn@v elektronikus okmányrendszer
A repülőgép, illetve a hajtómű gyártója által a regisztrált
és jóváhagyott alkalmazók részére üzemeltetett, időszakonként frissített komplex okmányrendszerek.
A repülőgép, az arra felépített berendezések és részegységek, illetve a hajtómű és részegységei vonatkozásában
tartalmazza az alábbi releváns információkat:
a) karbantartási ütemterv,
b) gyártói fődarab és komponens üzemidő korlátok,
c) légialkalmassági szempontból meghatározott fődarab és
komponens üzemidő korlátok, illetve előírt átvizsgálások,
d) bevezetett gyártói közlönyök,
e) a karbantartási és üzemeltetési feladatok munkalapjai,
f) a meghibásodások beazonosításának és javításának
technológiái,
g) technológiai lapok,
h) alkatrész katalógusok,
i) repülőgép rendszer rajzok,
j) vezetékelési diagramok,
k) sárkány szerkezet javítása.
24. A gyártói okmányrendszer feldolgozásáért, az ütemtervek és üzemidős korlátok betartásáért, a technológiák
betartásáért az Üzemeltető kijelölt műszaki állománya felelős. A karbantartások során a gyártó által összeállított
eredeti munkalapok kerüljenek alkalmazásra. A karbantartás ütemezésére, az üzemidő-, illetve állapot szerint üzemeltetendő berendezések vonatkozásában a repülőgépek
átadás-átvételével egyidejűleg átadott elektronikus adatbázisokat az Üzemeltető kijelölt műszaki állománya folyamatosan tartsa naprakészen. A karbantartási feladatok és
költségek tervezhetősége érdekében az adatbázist a szükséges mértékben át kell adni a karbantartási feladatokba
bevont polgári szervezet részére.
25. Minimum Equipment List
A repülőgép gyártója által kidolgozott MMEL az EASA
által jóváhagyott dokumentum. Elektronikus úton történő
hozzáférését a repülőgép gyártója biztosítja a típus vonatkozásában. Az MMEL alapján ki kell dolgozni az adott
gyári számú repülőgépre vonatkozó, Üzemeltető által alkalmazható MEL-t, melyet alkalmazását megelőzően
a HM ÁLF-hez jóváhagyásra fel kell terjeszteni.
A repülési feladatok végrehajtása érdekében megengedett a repülőgépen bekövetkezett egyes meghibásodások
kijavításának halasztása a kidolgozott MEL által meghatározott esetekben és határidőkön belül, a gyártó által előírt
feltételekkel és az Airn@v Troubleshooting részben meghatározott fedélzeti és földi munkapontok végrehajtása
után. A ki nem javított hibákról folyamatos és naprakész
kimutatást kell vezetni a Flight and Maintenance Report
megfelelő rovatában. A MEL naprakészségéért az Üzemeltető felelős. A repülőgép MEL szerint üzemelő berendezésiről a repülőgép Logbookja tartalmazzon naprakész
nyilvántartást.
26. Repülőgép egyéni kísérődokumentáció
a) Flight Crew Operating Manual / Aircraft Mainte
nance Manual
A repülőgép légi és földi üzemeltetését a Flight Manual
dokumentumok alapján kell végrehajtani. Minden repülőgéphez egyedileg kerül kiadásra. A repülőgép fedélzeti
tartozéka, hiányában a repülés nem hajtható végre! Tartalmazza a repülőgép általános műszaki és teljesítmény adatait, korlátozásait, a jóváhagyott hajtó- és kenőanyagokat,
valamint a repülésekhez kapcsolódó műszaki munkálatok
végrehajtásának rendjét. A Flight Manual-ek tartalmát
a repülőgép gyártója határozza meg, a dokumentum angol
nyelven kerül alkalmazásra. A tartalmi frissítések a gyártó
által üzemeltetett internetes felületeken, a jóváhagyott
felhasználók számára hozzáférhetők. A frissítések bevezetése a gyártó döntése szerint lapcserékkel, vagy az egész
dokumentum cseréjével történhet.
b) Aircraft, Engine Logbook
Angol nyelvű repülőgép és hajtómű formulárok, melyek
tartalmazzák a repülőgép és a hajtómű főbb üzemeltetési
adatait, valamint a beépített berendezések, részegységek
kísérő dokumentumait (törzskönyv, ill. paszport). A formulárok az üzemeltetés során kerülnek bevezetésre.
c) On Board Airn@v elektronikus okmányrendszer
A repülőgép fedélzetén internet eléréssel rendelkező
számítástechnikai eszközön előre telepített, vagy online
gyártói okmányrendszer.
d) Aircraft Logbook („Replap”)
Repülőgépenként papír alapon kerüljön felfektetésre.
A dokumentumban kerüljenek rögzítésre a napi repülési
feladatok, üzemidők, feltöltési mennyiségek, végrehajtott
műszaki munkák, a repülőgép hajózó személyzet részéről
történő átvételének és visszaadásának igazolása, illetve
a személyzet részéről tapasztalt rendellenességek. Külön
fedélzeti példány is kerüljön rendszeresítésre a hadműve
leti feladatokon végrehajtott munkák és előkészítések
dokumentálása miatt. A dokumentumok vezetése angol
nyelven történjen.
7. Záró rendelkezés 27. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1556/2019. (IX. 26.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Békéscsabai Röplabda Akadémia infrastrukturális feltételeinek megteremtésére, valamint a Békéscsabai Sportcentrumban a Sportok Háza kialakítására irányuló beruházások megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány, figyelemmel a Magyarország Kormánya és Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1283/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 6. pont a) alpont ab) alpontjára
és c) alpontjára,
 1. egyetért a  Békéscsabai Röplabda Akadémia infrastrukturális feltételeinek megteremtése (a továbbiakban:
Beruházás I.), valamint a  régi sportcsarnok felújítása (Sportok Háza kialakítása) (a továbbiakban: Beruházás II.)
tárgyú beruházások megvalósításával, és azzal, hogy – a  Modern Városok Program Bizottság döntése alapján  –
a  Beruházás  I. és Beruházás II. – a  megvalósításra már biztosított támogatáson felül – további költségvetési
támogatással valósuljon meg a 2019. évben, az alábbiak szerint:
a) a Beruházás I. tekintetében nettó 72 620 705 forint,
b) a Beruházás II. tekintetében nettó 180 718 568 forint;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházás I. és Beruházás II. megvalósításához az  1.  pontban meghatározott többlet
költségvetési támogatás a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata
(a továbbiakban: Önkormányzat) részére;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Modern Városok Program Bizottság döntését követően
a  támogatói okiratokat az  1.  pont szerinti többlet költségvetési támogatás biztosítása érdekében módosítsa,
és a  támogatói okirat módosítások hatálybalépését követő 30 napon belül támogatási előlegként folyósítsa
az Önkormányzat részére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okiratok módosítása tekintetében – a  Modern Városok Program Bizottság erre
irányuló jóváhagyó döntését követően – azonnal
 a 2019. évi többlet költségvetési támogatás folyósítása tekintetében a  támogatóiokirat
módosítások hatálybalépését követő 30 napon belül Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1332/2014. (VI. 5.) Korm. határozata a világörökségi gondnoksági feladatok ellátása érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A	Kormány	az államháztartásról	szóló	2011.	évi	CXCV.	törvény	33. §	(1) bekezdésében	biztosított	jogkörében	eljárva
az Aggteleki	Nemzeti	Park	 Igazgatóság,	a Hortobágyi	Nemzeti	Park	 Igazgatóság	és	a Tokaji	Borvidék	Szőlészeti	és
Borászati Kutatóintézet részére a világörökségi gondnoksági feladatok ellátásához nyújtandó támogatás biztosítása
céljából 31,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló	 2013.	 évi	 CCXXX.	 törvény	 (a  továbbiakban:	 Kvtv.)	 1. melléklet	XX.	 Emberi	 Erőforrások	Minisztériuma	 fejezet,
20.	 Fejezeti	 kezelésű	 előirányzatok	 cím,	 12.	 Közkultúra,	 kulturális	 vidékfejlesztés	 és	 nemzetiségi	 kultúra	 alcím,
7.	 Közkultúra,	 kulturális	 vidékfejlesztés	 és	 nemzetiségi	 kultúra	 támogatása	 jogcímcsoport,	 4.	 Világörökségi
törvényből	 adódó	 feladatok	 ellátása	 jogcím	 terhére,	 a  Kvtv.	 1. melléklet	 XII.	Vidékfejlesztési	Minisztérium	 fejezet,
9.	Tokaji	Borvidék	Szőlészeti	és	Borászati	Kutatóintézet	és	14.	Nemzeti	park	igazgatóságok	cím	javára	az 1. melléklet
szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
167/2010. (V. 11.) Korm. rendelete az országos nukleárisbaleset-elhárítási rendszerről.
A Kormány
az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. § e) pontjában,
a 3. § (1) bekezdése tekintetében a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos
súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 51. § a) pontjában,
a 3. § (2)–(4) bekezdése, a 4–6. §, a 8–11. § és a 14. § tekintetében a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és
a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 51. § b) pontjában,
a 7. § tekintetében a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 51. § k) pontjában és
a 12–13. § tekintetében a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 51. § c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az atomenergia békés célokra való felhasználása során bekövetkező radiológiai, nukleáris események elhárítására való
felkészülésről, a bekövetkezett esemény következményeinek csökkentéséről, megszüntetéséről az országos
nukleárisbaleset-elhárítási rendszer (a továb biak ban: ONER) gondoskodik. Az ONER a lakosság nem tervezett
sugárterhelését előidéző események megelőzésében, az ilyen esemény következményeinek csökkentésében és
megszüntetésében érintett központi, ágazati, területi és helyi szintű szervek és szervezetek összessége, melyek
felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az ONER normál vagy – ettől eltérő esetben – magasabb szintű működési állapotban működik, amely lehet készenléti,
veszélyhelyzeti és helyreállítási működési állapot.
(3) A normál működési állapot biztosítja a lakosság nem tervezett sugárterhelését előidéző eseményre és annak várható
következményeire való felkészülést, valamint a készenléti vagy a veszélyhelyzeti működési állapot bevezetését.
(4) A készenléti működési állapot a veszélyhelyzeti működési állapotot el nem érő esetekben alkalmazott sugárvédelmi
tevékenységek és lakosságtájékoztatási feladatok összessége, ha
a) hazai nukleáris vagy sugárzó anyagot alkalmazó, tároló létesítményben bekövetkező rendkívüli esemény
következtében radioaktív kibocsátás közvetlen veszélye fenyeget,
b) az országhatártól 300 km-en belül fekvő külföldi nukleáris létesítményben radioaktív kibocsátással járó rendkívüli
esemény vagy nukleáris veszélyhelyzet következik be, vagy annak kockázata fennáll,
c) nukleáris energiaforrással rendelkező űrobjektum lezuhanása során Magyarország területi érintettsége nem
zárható ki,
d) a környezeti sugárzási szint az Országos Sugárfigyelő Jelző és Ellenőrző Rendszer (a továb biak ban: OSJER)
radiológiai monitoring mérőállomásain eléri a 2. melléklet szerinti fokozott riasztási jelzés fokozatát,
e) egyéb olyan, a biztonságot károsan befolyásoló esemény bekövetkezésekor, amely a környezeti sugárterhelés
növekedésével járhat.
(5) Veszélyhelyzeti működési állapotban a lakosság nem tervezett sugárterhelését előidéző esemény kockázatainak
csökkentése érdekében lakosságvédelmi óvintézkedés bevezetése szükséges.
(6) A helyreállítási működési állapot azon tevékenységek összessége, amelyek biztosítják a veszélyhelyzeti működési
állapotból a normál működési állapotba való visszatérést a nem tervezett sugárterhelés kiváltására alkalmas esemény
következménykezelési intézkedéseinek végrehajtását köve tően.
2. § (1) Az ONER feladatai normál működési állapotban:
a) az országos sugárzási helyzet folyamatos figyelése, a radiológiai adatok gyűjtése, ellenőrzése, elemzése,
értékelése és jelzése (a továb biak ban együtt: monitorozás),
b) az ONER riasztási rendszer működtetése, fenntartása,
c) a nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervek naprakészen tartása,
d) a lakosság és a nukleárisbaleset-elhárításban érintett szervezetek felkészítése, gyakoroltatása,
e) a nukleárisbaleset-elhárítási feladatok ellátáshoz szükséges anyagi-technikai feltételek biztosítása.
(2) Az ONER feladatai készenléti működési állapotban:
a) az (1) bekezdés b) és e) pontjában foglalt feladatok végrehajtása,
b) az OSJER működési rendjében meghatározott fokozott monitorozás,
c) a lakosság nem tervezett sugárterhelésének előrejelzése,
d) a lakosság hiteles és időben történő tájékoztatása a bekövetkezett eseményről és az országos sugárzási
helyzetről,
e) felkészülés a veszélyhelyzeti működés megkezdésére. (3) Az ONER feladatai veszélyhelyzeti működési állapotban:
a) az (1) bekezdés b) és e), valamint a (2) bekezdés b)–d) pontjában foglalt feladatok végrehajtása,
b) hazai nukleáris létesítmények, a radioaktív anyagot alkalmazó és tároló létesítmények üzembe helyezése,
üzemeltetése vagy az üzemeltetés megszüntetése során bekövetkező balesetből, erőszakos behatásból
származó nukleáris veszélyhelyzetet előidéző rendkívüli esemény következményeinek felmérése, csökkentése és
felszámolása,
c) a radioaktív és a nukleáris anyag szállítása, fuvarozása során bekövetkezett balesetből vagy erőszakos behatásból
származó nukleáris veszélyhelyzetet előidéző rendkívüli esemény felmérése, következményeinek csökkentése,
felszámolása,
d) az ország területén kívül és a világűrben bekövetkezett nukleáris balesetből, sugárveszélyt okozó eseményből
eredő hazai helyzet radiológiai következményeinek előrejelzése, az abból adódó feladatok meghatározása és
végrehajtása.
(4) Az ONER feladatai helyreállítási működési állapotban:
a) az (1) bekezdés b) és e), valamint a (2) bekezdés b)–d) pontjában foglalt feladatok végrehajtása,
b) a helyreállításban közreműködő 1. melléklet szerinti, valamint a katasztrófák elleni védekezésben érintett egyéb
szervek tájékoztatása és tudományos, műszaki támogatása. 2. Az ONER központi szervek feladatai és kötelezettségei
3. § (1) Az ONER irányításával kapcsolatos feladatokat a Kormányzati Koordinációs Bizottság (a továb biak ban: KKB) látja el.
(2) Az ONER működési állapot változásának – az 1. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő – részletes kritériumait
és feltételeit, az ONER működési rendjét a KKB az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Intézkedési Tervben
(a továb biak ban: OBEIT) állapítja meg.
(3) Az ONER működtetésében részt vevő, 1. melléklet szerinti szervek hatékony működés összehangolásának elősegítése
érdekében a KKB műszaki-tudományos dokumentumot bocsát ki.
(4) Az OBEIT és a műszaki-tudományos dokumentum rendszeres felülvizsgálatát a KKB a Felsőszintű Munkacsoportjának
közreműködésével végzi.
4. § Az ONER működési állapotának megváltoztatását a Nukleárisbaleset-elhárítási Védekezési Munkabizottság
(a továb biak ban: NVM) vezetőjének javaslatára a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter rendeli el.
5. § (1) A biztonságot kedvezőtlenül befolyásoló és a lakosság nem tervezett sugárterhelését előidéző esemény
következtében a nukleárisbaleset-elhárítási veszélyhelyzet kihirdetésére vagy annak megszüntetésére a KKB elnöke
tesz javaslatot a Kormány számára.
(2) A KKB a nukleáris létesítményen kívüli intézkedések megtétele mellett az NVM javaslatára a nukleáris balesetet
szenvedett hazai létesítményen belül is elrendelheti az ONER működtetésében részt vevő, 1. melléklet szerinti szervek
alkalmazását.
6. § (1) A nukleárisbaleset-elhárítás kormányzati döntés-előkészítéssel kapcsolatos szakmai feladatait az NVM végzi.
(2) Az NVM keretein belül szakértői részleg működik, melynek tevékenységéhez az elemzési eredményeket az Országos
Atomenergia Hivatal (a továb biak ban: OAH), valamint az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Nukleáris
Baleseti Információs és Értékelő Központja (a továb biak ban: NBIÉK) biztosítja.
7. § (1) A lakosság sugárvédelmét biztosító feladatok végrehajtásának országos koordinálását a KKB Operatív Törzs látja el.
(2) Az ONER riasztását és értesítését a KKB Veszélyhelyzeti Központja látja el.
8. § (1) A nukleáris biztonsági és a sugárvédelmi helyzet értékelése
a) az NVM működésének megkezdéséig az atomenergia alkalmazója és az OAH,
b) az NVM működésének megkezdését köve tően az NVM szakértői részleg
feladata.
(2) Az értékeléshez és a döntés-előkészítéshez adatot és információt biztosít
a) az OAH,
b) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továb biak ban: OKF),
c) az Országos Környezeti Sugárvédelmi Ellenőrző Rendszer Információs Központja,
d) a Magyar Honvédség Ágazati Információs Központja,
e) a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Radiológiai Ellenőrző Hálózat Ágazati Információs Központja,
f) az atomenergia alkalmazója,
g) az Országos Meteorológiai Szolgálat.
9. § (1) A Nukleárisbaleset-elhárítási Műszaki Tudományos Tanács (a továb biak ban: NBE MTT) a normál működési állapotban
a KKB felkérésére
a) figyelemmel kíséri a nukleáris létesítmények veszélyhelyzetekre történő felkészülési és a következmények
elhárítási képességeinek színvonalát, és azokról – az OAH-hal és az atomenergia alkalmazójával együttműködve –
kétévenként tájékoztató anyagot készít,
b) értékeli és folyamatosan pontosítja a Magyar Köztársaság nukleáris veszélyeztetettségének mértékét,
c) elkészíti javaslatát a nukleárisbaleset-elhárítás 3 évre szóló műszaki-fejlesztési tervére, és évenkénti bontásban
az éves költségvetési tervek készítéséhez igazodóan megjelöli a fő fejlesztési területeket,
d) megalapozza a nukleárisbaleset és a következmények elhárítására szolgáló döntések műszaki-tudományos
hátterét,
e) az ONER működtetésében részt vevő, 1. melléklet szerinti szervek önértékelése alapján rendszeresen áttekinti
az ONER felkészültségét, és javaslatot tesz a nukleárisbaleset-elhárítási felkészültség fejlesztésére,
f) javaslatot tesz a nukleárisbaleset-elhárítási rendszer képzési, gyakorlatozási tevékenységére.
(2) A készenléti és veszélyhelyzeti működési állapotban az NBE MTT a KKB felkérésére javaslatot készít a felmerülő, új
kérdések és problémák tudományos megválaszolására, megoldására.
(3) A helyreállítási működési állapotban az NBE MTT a KKB elnökének felkérésére részt vesz a nukleárisbaleset okainak
kivizsgálásában.
10. § (1) A KKB döntéselőkészítő és döntéshozó tevékenységéhez szükséges információk biztosítása érdekében OSJER
működik.
(2) Az OSJER az 1. melléklet 2. pontjában meghatározott szervek közül a KKB által kijelölt szervekből (a továb biak ban:
OSJER szervek) áll.
(3) Az OSJER működésének összehangolását és szakmai munkájának irányítását a katasztrófák elleni védekezésért felelős
miniszter végzi.
(4) Az OSJER felépítését és működési rendjét az OKF főigazgatójának elő ter jesz tése alapján a KKB hagyja jóvá.
(5) Az OSJER feladatai:
a) az országos sugárzási helyzet monitorozása,
b) az ONER működési állapotának megfelelő riasztás és értesítés megalapozása,
c) az ONER működtetésében részt vevő, 1. melléklet szerinti szervek tájékoztatása,
d) a lakosság életkörülményei és munkafeltételei fenntartásához, az anyagi javak védelméhez, valamint
a nukleárisbaleset-elhárítási tevékenységhez szükséges intézkedések sugárvédelmi megalapozása, e) ha jogszabály másként nem rendelkezik, az ország nemzetközi értesítési kötelezettségének teljesítése érdekében
a radioaktív szennyezettségre jellemző adatok biztosítása az OSJER szerveknél és az atomenergia alkalmazójánál
működő mérőhelyek mérési adataira, valamint az NBIÉK értékelésére alapozva,
f) az ONER normál működési állapotában az OSJER az NBIÉK útján a távmérő hálózat működésével nyert adatokkal
hozzájárul a lakossági sugárterhelés alakulásának nyomon követéséhez,
g) a távmérőhálózat mérőállomásairól beérkező figyelmeztetési és riasztási jelzés esetén a jelzés hitelességének
ellenőrzése, a kiváltó ok kivizsgálása és a kialakult helyzetről jelentés készítése az ONER működtetésében részt
vevő, 1. melléklet szerinti szervek vezetői számára,
h) az OSJER távmérőhálózat mérési adatai alapján az országos sugárzási helyzet jelzése a 2. mellékletben
meghatározott fokozatok szerint.
(6) Az OSJER vezető szerve az NBIÉK, amely
a) ellátja az ország nukleárisbaleset-elhárítási korai előrejelzés központi feladatait,
b) ellátja a nemzetközi radiológiai monitoring adatcsere rendszer nemzeti központ feladatait,
c) közreműködik a lakosság nukleárisbaleset-elhárítási tájékoztatásában,
d) közreműködik a KKB nukleárisbaleset-elhárítási döntés-előkészítő tevékenységének támogatásában,
e) végzi a biztonságot kedvezőtlenül befolyásoló eseményből származó sugárzó anyag várható terjedési
útvonalának előrejelzését, működteti a nemzetközi valós idejű, on-line nukleárisbaleset-elhárítási
döntéstámogató rendszert.
3. Az ONER működtetésében részt vevő ágazati és területi szervek, szervezetek feladatai
és kötelezettségei
11. § (1) Több megye területét érintő, a lakosság nem tervezett sugárterhelését előidéző esemény elhárításának ágazaton
belüli összehangolása és irányítása az ONER működtetésében részt vevő ágazati szervek feladata.
(2) Az ONER működtetésében részt vevő ágazati szervek a következő feladatokat látják el:
a) az ágazat nukleáris veszélyeztetettségének értékelése,
b) az ágazat saját működését biztosító, továbbá a lakosság védelmét segítő nukleárisbaleset-elhárítási feladatainak
megállapítása,
c) a nukleárisbaleset-elhárítással foglalkozó sajátos szervezet és a riasztási feladatok ellátására alkalmas
kapcsolattartási pont működtetése,
d) a saját, az OBEIT rendelkezéseivel összhangban lévő ágazati nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési terv
kidolgozása és folyamatos karbantartása,
e) az a) és b) pont függvényében az ágazat nukleárisbaleset-elhárításban érintett szervezeti egységeinek, kijelölt
erőinek és eszközeinek felkészítése az ágazati nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervben foglaltak
végrehajtására,
f) az ágazat irányítása alá tartozó területi szervek munkájának összehangolása,
g) magasabb szintű működési állapotban az ágazati nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervben rögzített
feladatoknak a mindenkori helyzethez igazított végrehajtása,
h) naptári évenként a feladatok teljesítésének értékelése és a következő év feladatainak meghatározása, azokról
a KKB Titkársága útján a KKB tájékoztatása,
i) a KKB tájékoztatása a nukleárisbaleset-elhárításra biztosított pénzeszközök felhasználásáról,
j) a saját és az irányítása alá tartozó szervek, szervezetek nukleáris veszélyhelyzeti feladatainak ellátására való
felkészültség rendszeres értékelése. 12. § (1) A nukleáris veszélyhelyzet területi megelőzési-, felkészítési-, következménykezelési feladatainak végrehajtását
az ONER működtetésében részt vevő központi szervek irányításával a megyei (fővárosi) védelmi bizottság
(a továb biak ban: megyei védelmi bizottság) vezeti.
(2) A területi nukleárisbaleset-elhárítási rendszer irányítási, működési rendjét a megyei védelmi bizottság állapítja meg.
(3) Az NVM működésének megkezdéséig a balesetet szenvedett létesítmény vezetőjétől – a külföldön történt
nukleárisbaleset esetén a KKB Veszélyhelyzeti Központon keresztül az OAH-tól – kapott tájékoztatás és javaslat alapján
a) a megyei védelmi bizottság elnöke a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság vezetőjével (fővárosban a Fővárosi
Polgári Védelmi Igazgatóság vezetőjével) történő egyeztetést köve tően a KKB elnökének,
b) a helyi védelmi bizottság elnöke, a polgármester a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság vezetőjével történő
egyeztetést köve tően a megyei védelmi bizottság elnökének
tájékoztatása mellett ille té kességi területén elrendeli a megyei, fővárosi, települési nukleárisbaleset-elhárítási
intézkedési tervben meghatározott óvintézkedések végrehajtását, meghozza a nukleáris veszélyhelyzet
következményeinek halasztást nem tűrő elhárítására vonatkozó döntéseket.
(4) A (3) bekezdés b) pontjában foglalt döntésről a megyei védelmi bizottság elnöke soron kívül tájékoztatja a KKB
elnökét.
13. § A megyei védelmi bizottság és szervei a következő feladatokat látják el:
a) a főváros és a megyék nukleáris veszélyeztetettségének értékelése és az abból következő feladatok
meghatározása,
b) a területi nukleárisbaleset-elhárítási feladatok végrehajtására erők és eszközök kijelölése,
c) a saját, az OBEIT rendelkezéseivel összhangban lévő területi nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési terv
kimunkálása és annak naprakészen tartása,
d) a nukleárisbaleset-elhárítással foglalkozó sajátos szervezet és a riasztási feladatok ellátására alkalmas
kapcsolattartási pont működtetése,
e) normál működési állapotban a területi nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési terv szerint működő szervek,
szervezetek felkészítése,
f) az alárendelt szervek munkájának koordinálása,
g) nukleáris veszélyhelyzetben az elhárítási feladatok végrehajtása,
h) naptári évenként a feladatok teljesítésének értékelése és a következő év feladatainak meghatározása, azokról
a KKB Titkársága útján a KKB tájékoztatása,
i) a KKB tájékoztatása a nukleárisbaleset-elhárításra biztosított pénzeszközök felhasználásáról,
j) közreműködés a főváros és megyei szintű lakossági tájékoztatás személyi, szervezeti és technikai feltételeinek
biztosításában,
k) a saját és az irányítása alá tartozó szervek, szervezetek nukleáris veszélyhelyzeti feladatainak ellátására való
felkészültség rendszeres értékelése. 4. Az atomenergia alkalmazóinak feladatai és kötelezettségei
14. § Az atomenergia alkalmazása során a nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési terv készítésére kötelezett nukleáris
létesítmények, a technológiai, teleterápiás, laboratóriumi vagy kalibráló sugárforrást alkalmazó létesítmények,
izotópgyártók, valamint a radioaktív hulladéktárolók feladatai és kötelezettségei:
a) a nukleáris veszélyhelyzet kialakulási lehetőségeinek és várható következményeinek vizsgálata tudományos
eljárások alkalmazásával,
b) a vizsgálat eredményéből következő feladatok megállapítása és nukleárisbaleset-elhárítási szervezet létrehozása,
valamint a működés és fejlesztés anyagi-pénzügyi feltételeinek megteremtése,
c) a lakosság hiteles és időben történő tájékoztatása érdekében a személyi, tárgyi és szervezeti feltételek biztosítása,
d) az a)–c) pontból következő feladatok, valamint külső segítségnyújtással kapcsolatos feltételek beépítése
a nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervbe,
e) a nukleárisbaleset-elhárítási szervezet felszerelése és felkészítése a nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervben
rögzített feladatok végrehajtására,
f) a nukleáris létesítmények esetén naptári évenként a feladatok teljesítésének értékelése és a következő év
feladatainak meghatározása, azokról a KKB Titkársága útján a KKB tájékoztatása,
g) az atomenergia alkalmazójának tevékenysége során bekövetkező rendkívüli esemény nyomán elrendelt
magasabb szintű működési állapotban a nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervben előirányzott feladatok
végrehajtása,
h) nukleáris veszélyhelyzet vagy annak várható kifejlődése esetén – a nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervben
meghatározott módon – az ONER működtetésben részt vevő központi szervek, az energiapolitikáért felelős
miniszter, valamint a veszélyeztetett területeken az ONER működtetésben részt vevő területi és helyi szervek
kapcsolattartási pontjainak és vezetőinek azonnali tájékoztatása a rendkívüli eseményről,
i) a 12. § (3) bekezdése szerinti, halasztást nem tűrő esetben javaslat adása az érintett védelmi bizottság elnöke
részére a lakosság védelme érdekében foganatosítandó konkrét intézkedésekre,
j) a lakosság hiteles és időben történő tájékoztatása érdekében a KKB Operatív Törzs által működtetett Lakossági
Tájékoztatási Munkacsoporttal, annak működőképessége eléréséig az OKF-fel egyeztetve sajtótájékoztató
tartása,
k) a nukleáris létesítmény kivételével az atomenergia alkalmazója felkészültségének rendszeres önértékelése
a nukleáris veszélyhelyzeti feladataik ellátására.
15. § Az ONER működése nem érinti az atomenergia alkalmazójának nukleárisbaleset-elhárítással kapcsolatos felelősségét.
5. A költségek tervezése és a szolgáltatások nyújtása
16. § (1) Az ONER normál- és magasabb szintű működési állapotára meghatározott feladatok ellátását biztosító
anyagi-pénzügyi fedezetet a központi költségvetésből – az érintett fejezeteknél – kell biztosítani.
(2) A nukleárisbaleset-elhárításban érintett központi államigazgatási szervek – a KKB döntése alapján, az éves
költségvetés tervezési rendjének meg fele lően, önálló előirányzatként – fejezeti költségvetésükben megtervezik
a nukleárisbaleset-elhárítási felkészülést (felkészítést) és a készenlétet szolgáló költségvetési támogatást.
(3) A megyei védelmi bizottság nukleárisbaleset-elhárítással kapcsolatos feladatát a védelmi igazgatási feladataik
támogatására biztosított központi költségvetési forrásból látja el.
17. § Az ONER működtetésében részt vevő, 1. melléklet szerinti szervek között a feladat- és hatáskörüket érintő, a lakosság
nem tervezett sugárterhelését előidéző eseményre, az esemény kezeléséhez és az arra való felkészüléshez szükséges
adatot és információt térítésmentesen kell biztosítani.
6. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
19. § Hatályát veszti az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszerről szóló 248/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet.
20. § (1) Az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 19. §.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1166/2017. (III. 31.) Korm. határozata a Nemzeti Könyvtár, az Alaptörvény díszalbum és zsebfüzetek, a Pedagógusnap 2017., a Zenélő Budapest és a Muzsikáló Budapest projektekhez 2017. évben szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Könyvtár, az  Alaptörvény díszalbum és zsebfüzetek, valamint a  Zenélő Budapest
projektek 2017. évben folytatódjanak;
 2. támogatja a Muzsikáló Budapest projekt, valamint a Pedagógusnap 2017. program 2017. évben történő elindítását;
 3. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon
a) a Nemzeti Könyvtár 2017. tavaszi köteteinek megjelenéséhez 162 387 589 forint,
b) a Zenélő Budapest projekt 2017. évi folytatásához 88 900 000 forint,
c) a Pedagógusnap 2017. programra 32 808 000 forint,
d) az Alaptörvény díszalbum és zsebfüzetek projekt 2017. évi folytatásához 15 904 411 forint
forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 9. Tudatos nemzeti közjogi gondolkodás és a magyar kulturális értékek megőrzése és
fejlesztése jogcímcsoport terhére;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 386 260 589 forint – ezen belül az  Alaptörvény
díszalbum és zsebfüzetek projekt 2017. évi folytatásához 212 695 589 forint, a  Muzsikáló Budapest projekt
2017. évi elindításához 173 565 000 forint – forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 9. Tudatos nemzeti közjogi gondolkodás és
a magyar kulturális értékek megőrzése és fejlesztése jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 232 562 500 forint – ezen belül a  Nemzeti Könyvtár
2017. őszi köteteinek megjelenéséhez 182 562 500 forint, a  Nemzeti Könyvtár, az  Alaptörvény díszalbum és
zsebfüzetek, a  Zenélő Budapest és a  Muzsikáló Budapest projektek 2017. évi lebonyolításának tartalékaként
50 000 000 forint – forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 9. Tudatos nemzeti közjogi gondolkodás és a magyar kulturális
értékek megőrzése és fejlesztése jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
297/2017. (X. 10.) Korm. rendelete a piliscsabai Iosephinum területén megvalósuló fejlesztések keretében az AVICENNA Kutatóintézet beruházási munkáival összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 2. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben meghatározott
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Piliscsaba belterületén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti
1602/4 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon megvalósuló, a  Makovecz Imre bástyája projekt keretében
az  AVICENNA Kutatóintézet megvalósításával összefüggő beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: Beruházások)
függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a  Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
valamint
b) a  Beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési munkákra
vonatkoznak. 2. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az előzetes vizsgálati és környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével – tizenöt
nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az alapfokú történelem oktatás részeként tanítsák, hogy az MSZP és az SZDSZ milyen kampányt
folytatott 2004. december ötödikén megtartott – a kettős állampolgárságra vonatkozó – népszavazás kapcsán, a határon
túli magyarok ellen?”
Magyarország Alaptörvényének (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint
országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 8/A. §-ának (1) bekezdésében szabályozott kerettantervek tartalmazzák
az egyes tantárgyak témaköreit, a témakörök tartalmát. Ugyanezen törvény 8/B. §-ának (7) bekezdése értelmében
a kerettanterveket az oktatásért felelős miniszter adja ki, így az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra
feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető
legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is
vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el
tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés nem tesz eleget az
egyértelműség fenti követelményének, mivel a kérdésből sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem derül
ki a népszavazási kezdeményezés pontos tartalma.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a feltenni kívánt kérdés valójában több kérdést von egységbe, amelyek
külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként
véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. Ennek alapján nem lehet a feltenni kívánt kérdésre egyértelműen válaszolni.
Továbbá az Országos Választási Bizottság szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés politikai véleményt tartalmaz.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat és hatáskörébe és a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikkének (2) bekezdésén, 1993. évi LXXIX. törvény 8/A. §-ának (1) bekezdésén, 8/B. §-ának (7)
bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontján és 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130.
§-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján, 42. §
(1) bekezdés h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1803/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Ceglédi Kézilabda Klub Sport Egyesület további működéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Ceglédi Kézilabda Klub Sport Egyesület (a  továbbiakban: CKKSE) további működése érdekében
a CKKSE-nél fennálló tartozás konszolidálásához szükséges forrás biztosításával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az 1. pontban
foglaltakhoz szükséges legfeljebb 218 720 650 forint központi költségvetési forrás rendelkezésre állásáról
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 29. Sportági
fejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő feladatok támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 2. pont szerinti forrás terhére adjon ki – az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a alapján – egyszerűsített támogatói
okiratot a CKKSE részére elszámolási, a fel nem használt támogatási összeg tekintetében visszafizetési kötelezettség
rögzítésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (IV. 14.) ORFK utasítása az Igazságügyi Palotába történő belépés és az onnan való kilépés rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontja, valamint a 46. § (3) bekezdése alapján az Igazságügyi Palota épületének védelme, valamint az épületben
tartózkodók biztonsága érdekében, az épületbe történő belépés és az onnan való kilépés rendjének szabályozására – a Kúria
elnökének, a legfőbb ügyésznek és a Fővárosi Ítélőtábla elnökének egyetértésével – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Igazságügyi Palotába történő belépéssel és az onnan való kilépéssel összefüggő
létesítménybiztosítási feladatok ellátására.
2. Az utasítás területi hatálya kiterjed az Igazságügyi Palota 1055 Budapest, Markó utca 16. szám alatti épületére
(a továbbiakban: épület), amelynek bejáratai a Markó utca, a Szemere utca, a Stollár Béla utca, továbbá a Nagy Ignác
utca felé nyílnak.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 2. A be- és kiléptetés rendje
3. Az épületben a beléptetési és a kiléptetési feladatokat a Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi
Igazgatóság Objektumvédelmi Főosztálya (a továbbiakban: őrség) végzi.
4. Munkanapokon az épület Markó utca 16. szám alatt lévő főbejárata 6 órától 18 óráig tart nyitva, ezt követően, pihenőés munkaszüneti napokon az épületbe történő be- és kilépés a Nagy Ignác utcai bejáraton történik. Az épület Markó
utca 16. szám alatt lévő főbejáratának nyitva tartása rendezvények esetén – a rendezvény szervezéséért felelős
szervezeti egységgel történt egyeztetés alapján – az e pontban meghatározottaktól eltérő módon is biztosítható.
5. Az épületbe belépni, illetve onnan kilépni csak a 6. pontban meghatározottak szerint, illetve külön engedéllyel lehet.
6. Az épületbe történő belépést és az onnan kilépést biztosítani kell az alábbiakban megjelölt személyek részére:
a) ellenőrzés nélkül:
aa) a köztársasági elnök,
ab) az Országgyűlés elnöke,
ac) a miniszterelnök,
ad) az Alkotmánybíróság elnöke,
ae) a Kúria elnöke és elnökhelyettese,
af ) a Kúria főtitkára,
ag) a legfőbb ügyész és helyettesei,
ah) a Legfőbb Ügyészség főtitkára,
ai) az Országgyűlés alelnökei,
aj) az Állami Számvevőszék elnöke,
ak) a miniszterek,
al) a Fővárosi Ítélőtábla elnöke és elnökhelyettese,
am) az őrség szolgálati elöljárói,
an) az aa)–am) alpontokban felsoroltak kíséretében lévő személyek, továbbá
ao) előzetes egyeztetés után a külföldi delegációk tagjai;
b) országgyűlési képviselői, állami vezetői, szolgálati (munkáltatói) igazolványuk felmutatása és annak ellenőrzése
után:
ba) az Alkotmánybíróság tagjai,
bb) az országgyűlési képviselők,
bc) az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint az alapvető jogok biztosa vagy helyettese által
írásban erre felhatalmazott munkatárs meghatalmazása felmutatása esetén,
bd) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke,
be) az Állami Számvevőszék alelnökei,
bf ) az államtitkárok, helyettes államtitkárok,
bg) központi államigazgatási szervek vezetői,
bh) a bírói, ügyészi (nyugdíjas ügyészi és ügyészségi alkalmazotti), igazságügyi alkalmazotti és nyugdíjas
igazolvánnyal rendelkező személyek,
bi) a Készenléti Rendőrségnek az épületben szolgálatot teljesítő állománya és az ellenőrzésre jogosult
tagjai,
bj) a Magyar Honvédség belföldi futárszolgálatot ellátó tagjai, a Készenléti Rendőrség Állami
Futárszolgálat tagjai, valamint a rendvédelmi szervek belső futárai,
bk) a büntetés-végrehajtási intézet, illetve a Rendőrség részéről a fogva tartott személyt tárgyalásra,
kihallgatásra, meghallgatásra kísérő hivatásos állomány,
bl) a bankjegy-automatát feltöltő pénzkísérők, névjegyzék alapján;
c) személyazonosság megállapítására alkalmas fényképes igazolvány felmutatását, a 7. pontban meghatározott
adatok rögzítését, valamint biztonságtechnikai ellenőrzést követően:
ca) a panaszügyintézésre érkező személyek,
cb) az idézésre, értesítésre vagy ezek nélkül a nyilvános tárgyaláson megjelent személyek,
cc) az épületben szolgálatot teljesítő bírák, ügyészek, bírósági vagy ügyészségi alkalmazottak vendégei,
cd) a sajtótudósítók,
ce) a szakipari, karbantartási, szolgáltatási, szállítási, illetve vendéglátási feladatot végző szervek dolgozói,
a megrendelő – vagy az általa megbízott személy – kíséretével, névjegyzék alapján,
cf ) a szabadalmi ügyvivők,
cg) az ügyvédek,
ch) a jogtanácsosok.
7. A 6. pont c) alpontban meghatározott személyek esetében a belépést megelőzően a belépő nevét és a
személyazonosság megállapítására alkalmas fényképes igazolvány számát kell rögzíteni. Az adatkezeléshez való
hozzájáruláshoz alkalmazandó formanyomtatványt az utasítás melléklete tartalmazza. Hozzájárulás esetén az
adatokat – az épület védelme, az annak működésével összefüggésben elkövetett bűncselekmények felderítése
érdekében – az őrség azok rögzítésétől számított harminc napig kezeli.
8. A 6. pont c) alpont cc) és ce) alpontjában felsorolt személyek részére a fogadó fél által biztosított kísérettel biztosítható
az épületben tartózkodás.
9. A 6. pont b) alpont bl) alpontjában, valamint a 6. pont c) alpont ca)–cb), cd), cf )–ch) alpontjában felsoroltak, a meghívó
alapján rendezvényre meghívott, valamint a jogi szakvizsgára érkezők épületbe történő beléptetése csak abban az
esetben biztosítható, ha a Kúria rendészei gondoskodnak a felügyeletükről.
10. Nagy nyilvánosságot feltételező tárgyalások esetén – figyelemmel a biztonságos elhelyezésre és a tárgyalói
férőhelyekre – a beléptetést a Kúria, a Legfőbb Ügyészség, valamint a Fővárosi Ítélőtábla ilyen döntése alapján
előzetes regisztrációt követően kell végrehajtani.
11. Ha a belépni szándékozó a beléptetéséhez szükséges teendőkre vonatkozó felhívásnak nem tesz eleget, nem
léptethető be.
3. Belépés szolgálati igazolvánnyal 12. Az épületben szolgálatot teljesítő bírák, ügyészek, bírósági vagy ügyészségi alkalmazottak részére a szolgálati
igazolványuk felmutatásával kell biztosítani az épületbe történő belépést, ennek hiányában a belépés biztosítása
hivatali felettesük, illetve az adott szervezeti egység vezetője engedélyével lehetséges.
13. Ha a belépni szándékozó igazolványának hitelessége kétséges – a belépni szándékozó beléptetésének felfüggesztése
mellett – az őrség parancsnokát tájékoztatni kell.
4. Belépés egyéb módon 14. A belépés:
a) névjegyzék;
b) meghívó, valamint
c) a Kúria, a Legfőbb Ügyészség, valamint a Fővárosi Ítélőtábla által kiadott ideiglenes belépési engedély alapján
is történhet. 15. A névjegyzék alapján egyszeri, illetve meghatározott időre szóló belépés biztosítható.
16. Névjegyzék alkalmazása esetén a beléptetés a szervezeti egységek legalább osztályvezető besorolású vezetői,
valamint e jogkörükben eljáró szervezet szerinti helyetteseik által kiadott névjegyzék alapján biztosítható.
17. A névjegyzéket az őrség a beléptetést követően visszajuttatja az azt kiállító szervnek.
18. Belépőül szolgáló engedélyként a fogadások, rendezvények alkalmával a meghívottak részére kiállított meghívó
fogadható el.
19. A beléptetés elősegítése érdekében a fogadó szervtől az őrség az alkalmazott meghívómintát és névjegyzéket
előzetesen átveszi.
20. Ideiglenes belépési engedélyként a 24. pontban feltüntetett személyek és az általuk megbízott személyek által kiadott
engedélyek fogadhatóak el.
21. Az épületben szolgálatot teljesítő, foglalkoztatási viszonyt újonnan létesítő bíráknak, ügyészeknek, bírósági vagy
ügyészségi alkalmazottaknak a szolgálati (munkáltatói) igazolványuk elkészültéig kiadott, valamint a Kúria, a Fővárosi
Ítélőtábla vagy a Legfőbb Ügyészség által egyéb esetben kiállított 20. pontban szereplő ideiglenes belépési engedély
és a személyazonosító igazolványuk egyidejű felmutatása mellett, biztonsági átvizsgálás nélkül biztosítható az
épületbe történő belépés.
22. A 6. pont c) alpont ca)–cf ) alpontjában felsorolt személyek, valamint a jogi szakvizsgára érkezők részére az őrség
piros, míg a 6. pont c) alpont cg) és ch) alpontjában feltüntetett személyek részére kék kitűzőt ad ki az épületben
tartózkodás időtartamára.
23. Az őrség által kiadott, sorszámmal ellátott kitűzővel beléptetett személyek figyelmét az őrség köteles felhívni arra,
hogy a kitűzőt jól látható helyen, a felsőruházatra kitűzve kell hordani. Kilépéskor az őrség a kitűzőt visszaveszi.
24. Munkaidőn túl, valamint pihenő- és munkaszüneti napokon az épületbe belépést biztosítani
a) a Kúria főtitkára;
b) a Legfőbb Ügyészség főtitkára;
c) a Legfőbb Ügyészség főosztályvezetői és az önálló osztályok vezetői;
d) a Fővárosi Ítélőtábla elnöke;
e) a Fővárosi Ítélőtábla elnökhelyettese;
f ) a Fővárosi Ítélőtábla gazdasági hivatalvezetője
írásbeli engedélyével lehet.
25. Munkaidőn túl, valamint pihenő- és munkaszüneti napokon az épületbe engedély nélküli belépést kell biztosítani:
a) a Kúria elnöke;
b) a legfőbb ügyész;
c) a Legfőbb Ügyészség főtitkára;
d) a Kúria elnökhelyettese;
e) a Kúria főtitkára és főtitkár-helyettese;
f ) a Kúria Elnöki Titkárságának vezetője;
g) a legfőbb ügyész helyettesei;
h) a Legfőbb Ügyészség önálló szervezeti egységeinek vezetői és a Legfőbb Ügyészség biztonsági vezetője;
i) a Kúria kollégiumvezetői;
j) a Fővárosi Ítélőtábla elnöke;
k) a Fővárosi Ítélőtábla elnökhelyettese;
l) a Fővárosi Ítélőtábla kollégiumvezetői
részére.
26. A munkaidőben megkezdett, de annak leteltét követő munkavégzés esetén biztosítani kell az épületben szolgálatot
teljesítő bíró, ügyész, bírósági vagy ügyészségi alkalmazott épületből történő kilépését, előzetes engedély nélkül is.
27. Munkaidőn túl, pihenő-, valamint munkaszüneti napokon az épületbe belépést és kilépést kell biztosítani azoknak a
személyeknek is, akik a 18. pontban szereplő meghívóval rendelkeznek.
5. Az épületben munkát végzők beléptetésére vonatkozó szabályok
28. Az épületben munkát végzők – a bírák, az ügyészek, a bírósági és ügyészségi alkalmazottak kivételével – be-, illetve
kiléptetését a Nagy Ignác utcai bejáraton kell végrehajtani a munkát végeztető szervezeti egység vezetője által a
munka megkezdése előtt legalább nyolc munkanappal az őrség parancsnoka részére megküldött, a munkát végzőkről
készült névsor, valamint a munkavégzés helyéről, időtartamáról készült írásbeli tájékoztatás alapján.
29. Munkaidőn kívül vagy pihenő- és munkaszüneti napon történő váratlan, illetve rendkívüli események bekövetkezése,
műszaki meghibásodás esetén az őrség parancsnoka, illetve a szolgálatparancsnok intézkedik a szükséges javítást
végző személy beléptetésére.
30. Szakipari, karbantartási, szolgáltatási, szállítási, valamint vendéglátási feladatot végző külső szervek dolgozóinak
a belépését csak a feladatot elrendelő szerv alkalmazottjának személyes kíséretében lehet biztosítani. Az őrség a
feladatot elrendelő szerv által leadott névsor, valamint a belépésre jelentkező személy azonosítása után hajtja végre
a beléptetést.
31. Az épületben munkát végző – nem bírósági vagy ügyészségi alkalmazott – szakmunkások számára a munkaidőn
túl, továbbá a pihenő- és munkaszüneti napokon történő munkavégzés céljából történő belépés a Kúria műszaki
osztályvezetője, valamint e jogkörében eljáró szervezet szerinti helyettese, a Legfőbb Ügyészség Gazdasági
Főigazgatósága, valamint a Fővárosi Ítélőtábla gazdasági hivatalvezetője engedélye alapján biztosítható.
A munkavégzésről az engedélyező az őrség parancsnokát írásban értesíti.
32. A munkát végzők feletti, az engedélyező által biztosítandó felügyelet elmulasztása esetén a beléptetést meg kell
tagadni.
6. A technikai átvizsgálás szabályai 33. A belépni szándékozó személyek belépése – a 6. pont a) és b) alpontjaiban, a 21. pontban, illetve a 35. pontban
felsoroltak kivételével – biztonságtechnikai átvizsgálás után biztosítható. Az átvizsgálás során fel kell kérni a fémkereső
kapun való áthaladásra, valamint a csomagok rendszeresített csomagátvizsgáló röntgengépbe történő elhelyezésére.
Ennek megtagadása esetén az érintett személy nem léptethető be.
34. A jogszerűen birtokban tartott veszélyes tárgyak letétbe helyezését az őrség biztonságtechnikai átvizsgálást
végrehajtó tagja a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 46. § (4) bekezdése alapján végzi.
7. Küldemények, csomagok és egyéb tárgyak behozatalának és kivitelének rendje
35. Lőfegyver, lőszer épületbe történő bevitelét biztosítani kell:
a) a rendőrhatósági engedéllyel rendelkező bíró, ügyész, bírósági vagy ügyészségi alkalmazott;
b) a Készenléti Rendőrségnek az épületben szolgálatot teljesítő állománya;
c) a rendezvények, tárgyalások biztosításában részt vevő rendőri erők tagjai az őrség parancsnokának
engedélyével;
d) a Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság igazgatójával előzetesen egyeztetetten
külföldi delegációk biztosításában részt vevő személy;
e) a büntetés-végrehajtási intézet, illetve a rendőrhatóság részéről az őrizetben lévő személyt tárgyalásra,
kihallgatásra, meghallgatásra kísérő őr;
f ) a Magyar Honvédség belföldi futárszolgálatot ellátó tagjai, a Készenléti Rendőrség Állami Futárszolgálat tagjai,
valamint a rendvédelmi szervek belső futárai
számára. 36. Hivatalos postaküldemény – a futárszolgálatok által továbbított küldeményeket is beleértve – behozatala a
Markó utca 16. szám alatt lévő főbejáraton és a Nagy Ignác utcai kapun keresztül történik. A küldeményeket az őrség
biztonságtechnikai eszközökkel – felbontás nélkül – ellenőrzi. Ezt követően a küldeményt a futárszolgálat, illetve a
címzett hivatal munkatársa az épületbe beviheti.
37. A bűnjelként lefoglalt lőfegyver, lőszer, robbanóanyag, robbantó szerkezet, közbiztonságra különösen veszélyes
eszköz épületbe történő bevitelére az adott ügyben eljáró tanács elnöke vagy az eljáró ügyész írásos engedélyével
kerülhet sor.
38. Az anyag- és áruszállítás az épület Nagy Ignác utcai, eseti jelleggel a Szemere és a Stollár Béla utcai bejáratán
keresztül is történhet. Az épületbe szállítás alkalmával a különböző anyagokat, árukat a szállító szerv megbízottjának
jelenlétében az őrség szolgálatot teljesítő tagja – szükség esetén tűzszerész bevonásával – ellenőrzi.
39. Az épületből a bíróságok vagy az ügyészség tulajdonában álló tárgy, berendezés, eszköz – az iratok kivételével –
a) a Kúria elnöke;
b) a Kúria elnökhelyettese;
c) a Kúria főtitkára;
d) a legfőbb ügyész;
e) a legfőbb ügyész helyettese;
f ) a Legfőbb Ügyészség gazdasági főigazgatója;
g) a Fővárosi Ítélőtábla elnöke;
h) a Fővárosi Ítélőtábla elnökhelyettese;
i) a Fővárosi Ítélőtábla gazdasági hivatalvezetője;
j) az a)–i) alpontban szereplő személyek által megbízott személy
által írásban adott kiviteli engedély alapján vihető ki.
40. A két példányban készülő kiviteli engedély egyik példányát az őrség őrzi.
8. Gépjárművek behajtása 41. A gépjárművek behajtása az épület Nagy Ignác utcai – szükség esetén a Szemere utcai – bejáratán történik.
A  gépjárműveket beléptetéskor az őrség biztonsági szempontból ellenőrzi. Az őrség beosztottja a gépjárműben
tartózkodó személyek belépési jogosultságát – a 6. pont a) alpontjában foglalt kivételekkel – megvizsgálja, és a
gépjárművet a rendelkezésre álló biztonságtechnikai eszközökkel átvizsgálja.
42. Az épületbe való behajtás biztosítására
a) a Kúria főtitkára;
b) a Legfőbb Ügyészség Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályának vezetője;
c) a Fővárosi Ítélőtábla elnöke, valamint
d) az a)–c) alpontban szereplő személyek által megbízott bírósági vagy ügyészségi alkalmazott
által kiadott engedély felmutatása esetén kerülhet sor.
43. A be- és a kilépés szabályait sértő magatartásról
a) az őrség parancsnokát;
b) bíró, bírósági alkalmazott esetén a Kúria főtitkárát;
c) a Fővárosi Ítélőtáblával szolgálati jogviszonyban állók esetében a Fővárosi Ítélőtábla elnökét;
d) ügyész, ügyészségi alkalmazott esetén a Legfőbb Ügyészség Kabinet Adatvédelmi és Biztonsági Osztályának
vezetőjét
haladéktalanul tájékoztatni kell. III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
44. Az őrség a be- és kiléptetéssel kapcsolatban keletkezett iratokat, nyilvántartásokat a Rendőrség Iratkezelési
Szabályzatának rendelkezései szerint kezeli.
45. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
46. Hatályát veszti az Igazságügyi Palotába történő belépés és onnan való kilépés rendjéről szóló 23/2005. (V. 31.)
ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
176/2010. (V. 13.) Korm. rendelete az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat hivatalból indult közigazgatási hatósági eljárása során felmerülő egyéb eljárási költségekről.
A Kormány az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (12) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § E rendelet hatálya az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továb biak ban: Szolgálat) hatáskörébe
tartozó, hivatalból indult közigazgatási hatósági eljárásokra terjed ki.
2. § (1) A Szolgálat közigazgatási hatósági eljárása során felmerülő mintavételi, laboratóriumi és az egyéb műszeres
vizsgálatok költségének mértékét az 1. melléklet határozza meg. Az 1. mellékletben foglalt költségek mértéke magába
foglalja a mintavételi, laboratóriumi és egyéb műszeres vizsgálatok végzése során felmerülő összes személyi és dologi
költséget is.
(2) A mintavételi, laboratóriumi és egyéb műszeres vizsgálatok körébe nem tartozó, az eljárás során a tényállás tisztázása
kapcsán felmerült személyi és dologi költségek mértéke minden megkezdett óránként az eljárásban a Szolgálat
képviseletében résztvevőnként 3430 Ft/fő/óra azzal, hogy ezen eljárási költség összege nem haladhatja meg
eljárásonként a 30 000 Ft-ot.
3. § (1) Az elsőfokú eljárás során jogerős határozattal megállapított eljárási költséget a Szolgálat eljáró hatóságának
– kistérségi intézete esetén a Szolgálat azon regionális intézetének, melynek ille té kességi területén működő kistérségi
intézet az eljárási költséget megállapította – a Magyar Államkincstárnál vezetett, a 2. mellékletben meghatározott
előirányzat-felhasználási számlájára kell átutalási megbízással teljesíteni, készpénz-átutalási megbízással (csekk) vagy
postai úton befizetni.
(2) A másodfokú eljárás során jogerős határozattal megállapított eljárási költséget a Szolgálat másodfokon eljáró
hatóságának kell az (1) bekezdésben foglaltak szerint megfizetni.
(3) Megismételt eljárás során az ügyfél kizárólag az ezen eljárás során keletkezett eljárási költségek megfizetésére
kötelezhető.
(4) Az eljárási költséget a döntés jogerőre emelkedésétől számított 22 munkanapon belül kell az ügyfélnek megfizetnie.
(5) A befizetett eljárási költségről az eljáró hatóság számlát állít ki, melyet a befizetést követő tíz munkanapon belül
továbbít az ügyfélnek.
(6) A befolyt eljárási költség a Szolgálat bevételét képezi.
4. § Az eljárási költségek nyilvántartására és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály elő írásait kell alkalmazni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
6. § E rendelet elő írásait a hatálybalépését köve tően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2006. (III. 14.) BM rendelete a helyi önkormányzatok létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos költségvetési hozzájárulás igényléséről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 10. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a közvetkezőket rendelem el:
1. § A költségvetési törvény 5. számú mellékletének
10. pontjában foglaltak értelmében az ott meghatározott
előirányzat szolgál a helyi önkormányzatok létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos költségvetési támogatás
fedezetéül, a prémiumévek programról és a különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény szerinti munkáltatói kifizetések forrásául, továbbá a
polgármester – öregségi nyugdíjkorhatár elérése előtt
folyósított – öregségi nyugdíja, valamint a közszolgálati
járadéka forrásául. A helyi önkormányzatok létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos költségvetési támogatás
igénylésére vonatkozó keretszabályokat e rendelet határozza meg.
2. § A központi támogatás a helyi önkormányzatokat a feladatellátás racionálisabb megszervezéséből adódó – önkormányzati szintű álláshely megszüntetéssel együtt járó –
létszámcsökkentési döntéseikhez kapcsolódó jogszabályi
kötelezettségeik teljesítéséhez illeti meg.
3. § (1) Pályázat benyújtására jogosult az a helyi önkormányzat, amely
a) a költségvetési szerveinél (ideértve az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár által finanszírozott feladatokat ellátó költségvetési szerveket is), főfoglalkozásban,
határozatlan idejű közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban állók (a továbbiakban:
munkavállaló) – kivéve a közhasznú munkavégzés címén
foglalkoztatottak – jogviszonyának (a továbbiakban: munkaviszony) megszüntetéséről döntött,
b) esetében a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen
foglalkoztatott(ak) – munkaviszonyban töltött ideje folyamatosságának megszakítása nélküli – foglalkoztatására az
önkormányzat költségvetési szerveinél a meglévő üres álláshelyeken, az előreláthatólag megüresedő álláshelyeken
vagy a tervezett új álláshelyeken, illetve szervezeti változás, feladatátadás következtében az önkormányzat fenntartói körén kívüli munkáltatónál nincs lehetőség,
c) a Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetéséről
szóló 2004. évi CXXXV. törvény 5. számú mellékletének
10. pontja szerinti pályázat keretében adott munkavállaló
után támogatásban nem részesült,
d) a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről
szóló 2005. évi CLIII. törvény X. Miniszterelnökség fejezet 20. cím, 2. alcím, 1. Különféle személyi kifizetések
jogcím-csoportban megjelölt forrásából adott munkavállaló után támogatást nem igényel,
e) 2005. szeptember 30-át követően – a 4. § (2)–(3) bekezdéseiben foglaltakra figyelemmel hozott – döntést hajtott végre, s ebből fizetési kötelezettsége keletkezett.
(2) Azon önkormányzat, amelynek képviselő-testülete
2005. szeptember 30-a előtt hozta meg létszámcsökkentési
döntését, azonban 2005. évben benyújtott pályázata után a
támogatást azért nem vehette igénybe a 10/2005. (III. 18.)
BM rendeletben foglaltakra tekintettel, mert a létszámcsökkentési döntéssel érintett munkavállaló(k) felmentési
ideje 2006. évben telik le, így a tényleges kifizetést igazoló
dokumentumokat is csak 2006. évben áll módjában benyújtani – 2006. évben újra benyújthatja pályázatát. E pályázatok elbírálása is a 2006. évi szabályok szerint történik
azzal az eltéréssel, hogy ezen esetben a tényleges kifizetés
dokumentumait a pályázathoz csatolni kell.
(3) A létszámcsökkentéssel érintett munkavállalóra és
az ezzel együtt járó álláshely-megszüntetésre az önkormányzat csak egy alkalommal nyújthatja be pályázatát, a
pályázatban igényelt összeg erejéig.
4. § (1) Az önkormányzat az intézményei létszámhelyzetének és az intézmények közötti tervezhető létszám- és álláshely-átcsoportosítás lehetőségének felülvizsgálata függvényében dönt a felmentéssel, végkielégítéssel együtt járó
létszámcsökkentésről és az ehhez kapcsolódó állami támogatás igénylésére vonatkozó pályázat benyújtásáról.
(2) Amennyiben a létszámcsökkentéssel érintett munkavállaló esetében az önkormányzat döntését követően a
Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
(a továbbiakban: Mt.) 90. § (1) bekezdésében foglaltakra
tekintettel csak későbbi időpontban tudja a munkaviszonyt
megszüntetni, akkor az Mt. 90. § (1) bekezdése szerinti idő
elteltét követően nyújthatja be e munkavállaló után a támogatási igényét.
(3) Ha a létszámcsökkentéssel érintett munkavállaló a
munkaviszony megszűnése vagy az azzal kapcsolatos járandósága tekintetében munkaügyi bírósághoz fordult jogorvoslatért, akkor az önkormányzat e munkavállaló utáni
fizetési kötelezettségének támogatására a pályázatot akkor
nyújthatja be, amikor a bíróság jogerősen megállapítja a
munkáltató által hozott döntés jogszerűségét.
5. § (1) A pályázat keretében a – tényleges létszámcsökkentést megvalósító – munkaviszony megszüntetése miatt
jogszabályban előírt kötelező mérték szerint megállapított
és kifizetendő végkielégítés összege, valamint a felmentési idő felére járó ténylegesen kifizetett összeg támogatható.
(2) Ha az érintett személy jogviszonya korengedményes
nyugdíjazás miatt szűnik meg, a nyugdíjazással kapcsolatos költségek megtéríthetők, ha azok összege nem haladja
meg a jogviszony felmentéssel történő megszűnése esetén
járó támogatás összegét. Amennyiben a korengedményes
nyugdíjazással együtt járó költségek meghaladják a felmentés esetén járó támogatás mértékét, akkor a korengedményes nyugdíjazás esetében is csak az az összeg illeti
meg a helyi önkormányzatot, amely felmentés esetében
járna.
6. § A támogatás igénylésére, döntési rendszerére, folyósítására és elszámolására vonatkozó részletes előírásokat a
belügyminiszter e rendelet kihirdetését követő három napon belül pályázati felhívásban teszi közzé.
7. § (1) A belügyminiszter a pályázatok elbírálására Tárcaközi Bizottságot hoz létre, amelynek tagjai a belügyminiszter, a pénzügyminiszter, a foglalkoztatáspolitikai és
munkaügyi miniszter, az oktatási miniszter, az egészségügyi miniszter, az ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi miniszter, az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár főigazgatója és a Területpolitikai Kormányzati Hivatal vezetője által kijelölt személyekből állnak. A Tárcaközi Bizottság a beérkező pályázatokat az ügyrendjében
foglaltak alapján bírálja el.
(2) A Tárcaközi Bizottság által az önkormányzatok részére megítélt támogatás folyósítása – a költségvetési törvény 23. § (2) bekezdése alapján – a Tárcaközi Bizottság
döntését követő hónap nettó finanszírozása keretében történik.
(3) Amennyiben az önkormányzat a költségvetési törvény 5. számú mellékletében rögzített támogatási feltételnek nem tesz eleget és a támogatásról szóló döntést követő
öt éven belül a megszüntetett álláshelyet annak ellenére
visszaállítja, hogy azt – önkormányzati rendeleten kívüli –
jogszabályváltozásból adódó, és az adott helyi önkormányzat számára kötelezően ellátandó többletfeladatok
nem teszik szükségessé, úgy ezen álláshely megszüntetésére jóváhagyott támogatásról köteles haladéktalanul lemondani, és a támogatást a központi költségvetés javára
visszafizetni.
(4) A jogtalanul igénybe vett összeg után a helyi önkormányzat az Áht. 64/B. § (2) bekezdése szerinti kamatot
fizet a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(5) A (3) bekezdésben foglaltakról a helyi önkormányzat a támogatásról szóló döntést követő öt évig – az év végi
elszámolás keretében – évente beszámol az illetékes Igazgatóságnak. Az év végi elszámolás szabályszerűségét az
Igazgatóság az Áht. 64/D. §-a alapján felülvizsgálja.
8. § E rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba,
ezzel egyidejűleg a 10/2005. (III. 18.) BM rendelet és
annak módosítására készült 46/2005. (X. 18.) BM rendelet
hatályát veszíti.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
20/2013. (HK 2.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2511 INT (1. kiadás) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2511 INT (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 16/2001. (HK 1/2002.) HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett
STANAG 2511 INT (EDITION 1) – INTELLIGENCE
REPORTS címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
3. Az MH ÖHP alárendelt alakulatai az egységesítési
egyezményben foglalt legfontosabb felderítő jelentésekre
és összefoglalókra vonatkozó előírásokat alkalmazzák.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1450/2015. (VII. 7.) Korm. határozata a természetes személyek adósságrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtásához szükséges feltételek biztosításáról.
1. A Kormány
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
626 718 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
a fejezetüket érintő átcsoportosítások tekintetében
Határidő: 2016. március 31.
b) felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  belügyminiszter
bevonásával készítsen részletes előterjesztést az  a)  alpontban megjelölt összegen felül ez  évben egyszeri
jelleggel és a 2016. évtől tartós jelleggel szükséges további költségvetési forrásokról.
Felelős: igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2015. október 31.
2. A természetes személyek adósságrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtásához szükséges beszerzések
lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
95/2006. (V. 5.) KE határozata tűzoltó altábornagyi előléptetésről.
A belügyminiszter előterjesztésére, az Alkotmány
30/A. § (1) bekezdés i) pontja alapján, dr. Tatár Attila tűzoltó vezérőrnagyot, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetőjét, a Tűzoltóság Napja alkalmából magas színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként,
2006. május 4-i hatállyal tűzoltó altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2006. április 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2017. (III. 31.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Közbeszerzési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdésére a következő utasítást adom ki:
1. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma Közbeszerzési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Hatályát veszti az Emberi Erőforrások Minisztériuma Közbeszerzési Szabályzatáról szóló 13/2014. (IV. 9.) EMMI utasítás.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere