type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1839/2014. (XII. 29.) Korm. határozata az ÉMOP-2.1.1/A-14-2014-0001 azonosító számú („Nemzeti Filmtörténeti Élménypark” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  ÉMOP-2.1.1/A-14-2014-0001 azonosító számú, „Nemzeti Filmtörténeti Élménypark” című
projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
513/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a közúti közlekedési nyilvántartás működéséről és az adatszolgáltatás rendjéről.
A Kormány a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 41/C. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezés 1. § A közúti közlekedési nyilvántartással kapcsolatos adatkezelési és hatósági feladatokat a  közúti közlekedési
nyilvántartó szerv (a  továbbiakban: Nyilvántartó) és a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatala (a továbbiakban: közlekedési igazgatási hatóság) látja el.
2. Az adatközlés rendje 2. § (1) A  közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény (a  továbbiakban: Kknyt.) 14.  §-a alapján
a  nyilvántartás részére adatközlésre kötelezett szervek az  ott megjelölt adatokról és az  azokban bekövetkezett
változásokról, a hatáskörükben meghozott jogerős vagy végleges határozatokról értesítik a Nyilvántartót.
(2) Az  (1)  bekezdésben megjelölt szervek az  adatközlést közvetlen számítógépes hálózaton vagy az  adatvédelmi és
adatbiztonsági követelményeknek megfelelő egyéb módon teljesíthetik.
3. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság, valamint a Nyilvántartó a közlekedési hatóság által igazolt vezetési jogosultságra,
az egészségi alkalmasságra vonatkozó adatokat, az engedélyek kiállítása, cseréje, pótlása során keletkezett adatokat,
továbbá a  vezetésre való jogosultság szünetelésének tényét, határidejét az  engedély-nyilvántartásban rögzíti, és
a keletkezett iratokat továbbítja az okmánytárnak.
(2) A  külföldi hatóság által kicserélt és visszaküldött magyar vezetői engedélyt érvényességi idejének lejártáig tárolja
az okmánytár, ezt követően megsemmisíti.
4. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság az eljárása során keletkezett, továbbá a közlekedési hatóság által az ügyfél útján
megküldött, a  Kknyt. 9.  § (2)  bekezdésben meghatározott adatokat, a  forgalmi engedélyben, a  törzskönyvben
szereplő személyazonosító, járműazonosító és egyéb műszaki adatokat, továbbá a  járműokmány kiállítása,
cseréje, pótlása során keletkezett adatokat a  járműnyilvántartásban rögzíti, és az  annak alapját képező iratokat
az okmánytárnak továbbítja.
(2) A Nyilvántartót az előzetes eredetiségvizsgáló vállalkozás értesíti a szakértői állomások által készített szakvélemény
megállapításairól.
3. Az okmánytár tartalma 5. § (1) Az okmánytár tartalmazza
a) a  vezetésre jogosító engedélyek kiállítására, érvényesítésére, cseréjére, pótlására, valamint a  vezetési
jogosultság szünetelésére,
b) a  járművek első forgalomba helyezésére, forgalomból történő kivonására, a  járműokmányok kiállítására,
érvényesítésére, cseréjére és pótlására,
c) a Kknyt. 8. §-ában és 9. §-ában meghatározott nyilvántartásba bejegyzett adatok változására, törlésére,
d) az adatszolgáltatás korlátozására, tiltására, valamint az azt visszavonó nyilatkozatra, az adathelyesbítésre és
az adatszolgáltatásra
vonatkozó iratokat. (2) Az  okmánytár a  közlekedési igazgatással összefüggő jogok keletkezésével, módosulásával és megszűnésével
kapcsolatos iratokat nyilvántartásba veszi, és a Kknyt.-ben meghatározott ideig kezeli.
(3) Az okmánytár az eljárás során keletkező egyéb iratokat a nyilvántartásba vételtől számított egy évig őrzi meg, ezt
követően az iratkezelési szabályoknak megfelelően selejtezi.
4. Adatigénylés 6. § (1) Egyedi adatszolgáltatás iránti kérelem a közlekedési igazgatási hatósághoz nyújtható be.
 (2) A  Kormány által rendeletben kijelölt adatigénylő szervek eseti jelleggel egyedi adatszolgáltatási kérelmet
nyújthatnak be a Nyilvántartóhoz.
 (3) Csoportképző ismérvek szerinti adatszolgáltatás iránti kérelmet a Nyilvántartóhoz lehet benyújtani.
 (4) Ha a közlekedési igazgatási hatósághoz benyújtott egyedi adatigénylés az okmánytárból történő adatszolgáltatásra
is irányul, a közlekedési igazgatási hatóság a szükséges iratokat megkeresés útján a Nyilvántartótól szerzi be.
 (5) A  kérelmező az  adat igénylésekor azt a  tényt vagy eseményt köteles megjelölni, amely az  adatfelhasználási cél
alapját képező – az érintett és közötte fennálló – kapcsolatot hitelt érdemlően igazolja.
 (6) A  kérelmező az  általa megjelölt személy, személyi kör kapcsolatfelvétel céljából történő megkeresését
a Nyilvántartótól igényelheti.
 (7) A  kérelmet személyesen vagy meghatalmazott képviselő útján vagy postai úton írásban lehet benyújtani, illetve
az adatszolgáltatás közvetlen hozzáféréssel is igényelhető.
 (8) A kérelemnek tartalmaznia kell az 1. melléklet szerinti adatokat.
7. § (1) A  Nyilvántartó a  közvetlen hozzáféréssel történő adatigénylés engedélyezéséről vagy elutasításáról határozattal
dönt.
(2) A  közvetlen hozzáféréssel megvalósuló adatigénylésre a  Nyilvántartó az  adatigénylővel szerződést köthet, amely
kiterjed az adatszolgáltatás adatvédelmi és adatbiztonsági feltételeire is.
(3) A Nyilvántartó a már engedélyezett közvetlen adatigénylés útján történő adatszolgáltatást határozattal megtagadja,
ha
a) az adatigénylő részére történő adatszolgáltatás jogalapja megszűnt, vagy
b) a (2) bekezdés szerinti szerződés érvénytelen vagy hatálytalanná vált.
5. Adatszolgáltatást korlátozó vagy tiltó nyilatkozat 8. § Az érintett személy személyes adatainak szolgáltatását korlátozó vagy tiltó nyilatkozatát (a továbbiakban: korlátozó
nyilatkozat), valamint annak visszavonását személyesen vagy meghatalmazott képviselője útján a  közlekedési
igazgatási hatóságnál írásban teheti meg. A korlátozó nyilatkozat adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
6. Adatszolgáltatás 9. § (1) A  közlekedési igazgatási hatóság és a  Nyilvántartó vizsgálja az  adatszolgáltatás céljának és jogalapjának
megfelelőségét, a  kérelem tárgyának azonosításához elégséges adatok meglétét, a  jogszabályban meghatározott
mértékű igazgatási szolgáltatási díj (a továbbiakban: díj) befizetésének igazolását.
(2) Csoportképző ismérvek alapján történő adatigénylés esetén a  Nyilvántartó a  teljesítést megelőzően írásban
tájékoztatja a kérelmezőt az adatszolgáltatás teljesítésének várható idejéről és díjának összegéről.
(3) A díj befizetése igazolható a banki átutalás másolatával vagy a feladóvevény fénymásolatával.
10. § (1) Az  adatszolgáltatás teljesíthető a  közlekedési igazgatási hatóság és a  Nyilvántartó hivatali helyiségében történő
kézbesítéssel, számítástechnikai eszközön, postai úton vagy engedélyező határozat alapján közvetlen hozzáféréssel.
(2) Az  okmánytár által kezelt iratokról másolatot kiadni és azokból adatot szolgáltatni a  Kknyt.-ben foglalt feltételek
teljesülése esetén lehet. Az  okmánytárból eredeti iratot a  Kknyt. 19.  §-ában nevesített adatigénylők a  rájuk
vonatkozó jogszabályban meghatározott célok és feltételek teljesülése esetén igényelhetnek.
(3) Ha a  kérelemben megjelölt jármű vagy okmány a  körözési nyilvántartásban szerepel, a  közlekedési igazgatási
hatóság a körözés tényét a Kknyt. 26. § (2) bekezdése alapján közli a kérelmezővel.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti adatközlést jogszabály kizárja, a közlekedési igazgatási hatóság a kérelmet elutasítja.
11. § (1) Az  érintett személy kérelmére saját adatairól a  nyilvántartásból kivonatot vagy másolatot, illetve szóbeli
tájékoztatást kell adni.
(2) Az  adatszolgáltatási nyilvántartásból az  érintett személy kérelme alapján tájékoztatást kap arról, hogy mely
adatszolgáltatások alanya volt.
7. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. IX. törvény a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya
között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. február 25-i ülésnapján fogadta el.
Hungary the Republic of Indonesia” „Megállapodás Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel
rendelkező állampolgáraik vízummentességéről Magyarország Kormánya és az Indonéz Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: „Felek”),
a két fél között fennálló baráti kapcsolatokra figyelemmel,
attól a szándéktól vezérelve, hogy a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik beutazásának
megkönnyítésével megerősítsék a Magyarország és az Indonéz Köztársaság közötti baráti kapcsolatok fejlődését és
az együttműködést, a két ország vonatkozó jogszabályainak figyelembevételével
az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk Vízummentesség
1. Magyarország érvényes diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai a belépéseiktől számított
harminc (30) napot meg nem haladó időtartamra vízum nélkül utazhatnak be, utazhatnak át, és vízum nélkül
tartózkodhatnak az Indonéz Köztársaság területén. 2. Az Indonéz Köztársaság diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai az első belépéstől számított
száznyolcvan (180) napos időszakonként kilencven (90) napot meg nem haladó időtartamra vízum nélkül utazhatnak
be, és hagyhatják el Magyarország területét, illetve ott tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodhatnak.
2. Cikk A diplomáciai vagy konzuli képviseletek tagjainak vízuma
Az egyik Fél államának a másik Fél államában akkreditált diplomáciai vagy konzuli képviseletein, valamint a másik Fél
államának területén működő nemzetközi szervezeteknél szolgálatot teljesítő azon állampolgárai, akik érvényes
diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkeznek, valamint ezen személyekkel közös háztartásban élő családtagjaik,
előzetesen kiállított vízum birtokában léphetnek be a másik Fél államának területére.
3. Cikk A be- és kiutazás feltételei
A Felek jelen Megállapodás 1. Cikke szerinti diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai a másik Fél
államának területére történő belépésre és az onnan való kilépésre a nemzetközi határforgalom számára nyitva álló
határátkelőhelyeket vehetik igénybe. 4. Cikk Az útlevek érvényessége
Az egyik Fél diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárainak a másik Fél államának területére történő
beutazáskor a belépés időpontjától számított legalább hat (6) hónapig érvényes úti okmánnyal kell rendelkezniük.
5. Cikk Hatóságok jogai
1. A jelen Megállapodás rendelkezései nem mentesítik a másik Fél diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező
állampolgárait azon kötelezettség alól, hogy a másik Fél államának területén hatályban lévő jogszabályokat betartsák.
2. Mindkét Fél fenntartja a jogot, hogy az 1. Cikkben meghatározott állampolgáraiknak a másik Fél államának területére
történő beutazását az illetékes hatóságaik megtagadják vagy az ott tartózkodásukat lerövidítsék, ha azok közrendi,
közbiztonsági vagy közegészségügyi okból nem kívánatosnak, illetve veszélyesnek minősülnek.
6. Cikk Felfüggesztés
1. Közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból a Felek bármelyike részben vagy egészben, ideiglenesen
felfüggesztheti a jelen Megállapodás alkalmazását. 2. A felfüggesztés bevezetéséről és annak feloldásáról harminc (30) napon belül diplomáciai úton értesíteni kell a másik
Felet. 3. A jelen Megállapodás alkalmazásának felfüggesztése nem érinti a jelen Megállapodás 1. Cikke szerinti azon
állampolgárok jogait, akik a felfüggesztés időpontjában már a másik Fél államának a területén tartózkodnak.
7. Cikk Útlevél vagy úti okmány minták
1. A Felek a jelen Megállapodás hatálybalépésétől számított harminc (30) napon belül diplomáciai úton megküldik
egymásnak diplomata és szolgálati útleveleik mintapéldányait. 2. Amennyiben a Felek új diplomata és szolgálati útleveleket bocsátanak ki, vagy módosítják a forgalomban lévő
útleveleiket, ezeknek az útleveleknek a mintapéldányait a kibocsátást vagy módosítást megelőzően legalább harminc
(30) nappal diplomáciai úton eljuttatják a másik Fél részére.
3. Amennyiben valamelyik Fél állampolgára a másik Fél területén elveszíti diplomata vagy szolgálati útlevelét, vagy
az megrongálódik, az állampolgársága szerinti állam diplomáciai vagy konzuli képviseletén keresztül azonnal értesíti
erről a fogadó állam illetékes hatóságait. Az érintett diplomáciai vagy konzuli képviselet államának belső
jogszabályaival összhangban az említett személynek hazatérésre jogosító úti okmányt állít ki.
8. Cikk A megállapodás módosítása
A jelen Megállapodás kizárólag a Felek közötti kölcsönös írásbeli megegyezéssel módosítható. Ez a módosítás a jelen
Megállapodás 10. Cikkének 1. pontjában foglaltaknak megfelelően lép hatályba, és a jelen Megállapodás szerves
részét képezi. 9. Cikk Jogviták rendezése
A jelen Megállapodás végrehajtása vagy értelmezése során felmerülő vitákat a Felek békésen, tárgyalások és
konzultációk útján, harmadik állam vagy nemzetközi bírói fórum bevonása nélkül rendezik.
10. Cikk Hatálybalépés, érvényesség, felmondás
1. A jelen Megállapodás a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások teljesítéséről szóló írásbeli, diplomáciai úton
történt értesítések közül az utolsó kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
2. A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, azt bármelyik Fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. A jelen
Megállapodás a felmondásról szóló értesítés kézhezvételétől számított kilencvenedik (90.) nap elteltével szűnik meg.
A jelen Megállapodás Jakartában, 2012. április 24-én kelt, két eredeti példányban, magyar, indonéz és angol nyelven,
melyek közül mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Értelmezésbeli különbségek esetén az angol nyelvű szöveg
az irányadó. Magyarország Kormánya az Indonéz Köztársaság Kormánya
nevében nevében” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 10. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
11/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Szederkényi Viktort kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország bakui
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. június 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
104/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Czukor József rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság ljubljanai nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. június 30.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
181/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. veress józsefnét
2013. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök