text:
89/2007. (HK 12.) HM határozata az Állami Egészségügyi Központ (Honvéd, Rendészeti és Vasút-egészségügyi Központ) központi költségvetési szerv alapításáról ( h a t á l y o s s z ö v e g ).
Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 88. § (1) bekezdése, illetve az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(Ámr.) 10. §-a alapján, figyelemmel a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól
szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben, valamint az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és
az azokat megalapozó intézkedésekről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm. határozatban, továbbá – a 2044/2007. (III. 13.) Korm.
határozattal módosított – a központi egészségügyi szolgáltató szervezetek létrehozásáról szóló 2009/2007. (I. 30.) Korm.
határozatban illetve az Állami Egészségügyi Központ létrehozása érdekében szükségessé vált egyes feladatokról szóló 2058/2007.
(III. 31.) Korm. határozatban foglaltakra – a következő a l a p í t ó o k i r a t o t adom ki:
1. 1 A honvédelmi miniszter felügyelete alatt 2007. július 1-jei hatállyal központi költségvetési szervet alapítok.
2. 2 3 A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ (Honvéd, Rendészeti
és Vasút-egészségügyi Központ). Rövidített megnevezése: HM ÁEK Angol nyelvű megnevezése: Ministry of Defence State Health Centre (MoD SHC)
3. 4 A költségvetési szerv székhelye: 1134 Budapest XIII., Róbert Károly krt. 44.
1121 Budapest XII., Szanatórium u. 2/A; 2621 Verőce (postacíme: 2621 Verőce, Pf. 20);
8381 Hévíz, Ady Endre út 31.; 8381 Hévíz, Kossuth Lajos u. 7/A;
8230 Balatonfüred, Szabadság u. 5. 4. 5 6 A költségvetési szerv jogelődjei és azok székhelye:
� IRM Központi Kórház és Intézményei, 1071 Budapest VII., Városligeti fasor 9–13.;
� Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Verőcei Betegotthon, 2621 Verőce, Pf. 20;
� MH Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézet, 8381 Hévíz, Ady Endre út 31.;
� MH Balatonfüredi Kardiológiai Rehabilitációs Intézet, 8230 Balatonfüred, Szabadság út 1.;
� MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet (a külön jogszabályban meghatározott tevékenység kivételével), 1062 Budapest,
VI., Podmaniczky utca 109–111.; � Budai MÁV Kórház (a külön jogszabályban meghatározott tevékenység kivételével), 1121 Budapest XII.,
Szanatórium utca 2/A; � Országos Gyógyintézeti Központ, 1135 Budapest XIII., Szabolcs utca 33–35.;
� MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (fekvőbeteg-ellátó és egyes járóbeteg-ellátó elemeinek
jogutódlással történő átvételével), 1134 Budapest XIII., Róbert Károly körút 44.
A költségvetési szerv kizárólag az elődintézmények fekvőbeteg-ellátó és egyes járóbeteg-ellátó elemeinek átvételéből
adódó jogok és kötelezettségek tekintetében jogutódja az elődintézményeknek.
1 Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
2
Módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 1. pont
3
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
5
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 2. pont
6
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
5. 7 8 9 A költségvetési szerv a tevékenységének jellege alapján közintézet, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Ingatlanfenntartási és .üzemeltetési, fejlesztési, az épületek
fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyi eszköz- és anyagellátási
feladatait a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és
-üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6. 10 11 A költségvetési szerv tevékenysége a 861000 Fekvőbeteg-ellátás szakágazatba tartozik.
7. 12 13 A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet, személyi állománya a HM
tárca költségvetési létszámkeretébe tartozik, az MH létszámát nem terheli, az MH középirányító szerveinél szolgálatot
teljesítőkkel azonos elbírálás alá esik. 8. 14 15 A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter; b) irányító (felügyeleti) szerve: a Honvédelmi Minisztérium;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9. 16 17 A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter felügyelete alatt végzi.
10. 18 19 A költségvetési szerv működési köre: országos.
11. 20 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
11.1. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény, a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra
jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény, a kötelező egészségbiztosítás
ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény, az egészségügyi ellátó rendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII.
törvény, az egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások igénybevételéről, valamint a
külön meghatározott személyek tekintetében fennálló egészségügyi ellátás rendjéről szóló 175/2007. (VI. 30.) Korm.
rendelet előírásai szerint az igényjogosultak és jogosultak egészségügyi ellátása.
11.2. A költségvetési szerv honvédelem és rendvédelem egészségügyi területén ellátandó speciális állami feladata:
a) Részvétel a Magyar Köztársaság szuverenitása, területi és légtérintegritása védelmében, valamint a szövetségi
rendszerekben vállalt kötelezettségek teljesítéséhez szükséges katona-egészségügyi képességek kialakításában
és fenntartásában, továbbá az ezekhez szükséges feltételrendszer biztosításában;
b) részvétel az egészségügy területén a társadalombiztosítással összefüggő és a katona-egészségügyre vonatkozó
tevékenység végrehajtásában; c) az MH nemzetközi kötelezettségeiből adódó egészségügyi feladatok végzésében való részvétel;
d) légi-földi kiürítés egészségügyi biztosítása; 7
Módosította: 118/2007. (HK 18.) HM határozat 1. pont
8
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 2. pont
9
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
11
A második mondatot hatályon kívül helyezte: 5/2010. (V. 12.) HM határozat 3. pont
12
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 2. pont
13
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
14
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 2. pont
15
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
16
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 2. pont
17
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
18
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat .2 pont
19
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
20
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
e) részvétel az alkalmassági vizsgálatokban, valamint az alkalmassági követelmények és az alkalmasság
elbírálásának rendje meghatározásában, az ideiglenes szolgálatképtelenség orvosi elbírálásában, a felülvizsgálati
tevékenység (FÜV) végzésében a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.), valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) hatálya alá tartozó személyek esetében
az MH HEK-kel együttműködve. 12. 21 22 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
12.1. Fekvőbeteg-ellátás keretében 861001 fekvőbetegek aktív ellátása; 861002 fekvőbetegek krónikus ellátása;
861003 bentlakásos egészségügyi rehabilitációs ellátás; 861004 egészségügyi ápolás bentlakással;
861005 bentlakásos hospice ellátás. 12.2. Járóbeteg-ellátás, fogorvosi ellátás keretében
a) 8622 Szakorvosi járóbeteg-ellátás: 86221 Járóbeteg-szakellátás; 862211 Járóbetegek gyógyító szakellátása;
862212 Járóbetegek rehabilitációs szakellátása; 862213 Járóbetegek gyógyító gondozása;
862214 Járóbetegek egynapos ellátása (pl.: művesekezelés); 86222 Egynapos sebészeti ellátás (egynapos beavatkozás);
862220 Egynapos sebészeti ellátás (egynapos beavatkozás); 86223 Foglalkozás-egészségügyi ellátás; 23
862231 Foglalkozás-egészségügyi alapellátás; 24 862232 Foglalkozás-egészségügyi szakellátás; 25
86224 Egyéb, máshová nem sorolt járóbeteg-ellátás; 862240 Egyéb, máshová nem sorolt járóbeteg-ellátás;
b) 8623 Fogorvosi járóbeteg-ellátás: 862303 Fogorvosi szakellátás. 12.3. Egyéb humán-egészségügyi ellátás keretében
8690 Egészségügyi felügyelet, ellenőrzés, szakértői tevékenység, tanácsadás; 869011Hatósági eljárás érdekében vagy más, jogszabályban előírt okból kötelezően végzett egészségügyi szakértői
tevékenység; 869012 Humán gyógyszerkészítmények engedélyezésének, forgalmazásának hatósági feladataival összefüggő
szakértői tevékenység; 86903 Egészségügyi kiegészítő szolgáltatások; 869031 Egészségügyi laboratóriumi szolgáltatások;
869032 Képalkotó diagnosztikai szolgáltatások; 869033 Paramedikális szolgáltatás, természetgyógyászat;
869034 Mentés; 869035 Betegszállítás, orvosi rendelvényre történő halottszállítás;
869036 Vér-, szövet- és egyéb kapcsolódó szövetbank; 869037 Fizikoterápiás szolgáltatás;
869039 Egyéb, máshová nem sorolt kiegészítő egészségügyi ellátás;
21
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 2. pont
22
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
23
Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 2. pont
24
Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 2. pont
25
Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 2. pont
86904 Betegségmegelőzés, népegészségügyi ellátás; 869041 Család- és nővédelmi egészségügyi gondozás;26
869043 Fertőző megbetegedések megelőzése, járványügyi ellátás;27 869044 Nem fertőző megbetegedések megelőzése;28
869049 Egyéb betegségmegelőzés, népegészségügyi ellátás;29 86905 Környezet-, település- és sugár-egészségügyi feladatok;
869051 Környezet-egészségügyi feladatok; 869053 Sugár- egészségügyi feladatok; 869060 Élelmezés- és táplálkozás-egészségügyi felügyelet, ellenőrzés, tanácsadás;
12.4. A tudományos kutatás és fejlesztés területén 7219 Egyéb természettudományi, műszaki kutatás, fejlesztés;
721921 Orvostudományi alapkutatás; 721922 Orvostudományi alkalmazott kutatás; 721923 Orvostudományi kísérleti fejlesztés;
12.5. Az oktatás területén 853131 Nappali rendszerű szakiskolai oktatás;
853135 Szakiskolai felnőttoktatás; 853211 Szakképesítés megszerzésére felkészítő nappali rendszerű szakmai elméleti oktatás a szakképzési évfolyamokon;
853214 Szakképesítés megszerzésére felkészítő szakmai elméleti felnőttoktatás; 853221 Szakképesítés megszerzésére felkészítő nappali rendszerű szakmai gyakorlati oktatás a szakképzési évfolyamokon;
853224 Szakképesítés megszerzésére felkészítő szakmai gyakorlati felnőtt oktatás;
8542 Felsőfokú oktatás; 854212 Szakirányú továbbképzés; 854221 Alapképzés;
854222 Mesterképzés; 854223 Doktori képzés; 12.6. Egyéb 712101 Mérőeszközök hitelesítése;
749010 Igazságügyi szakértői tevékenység; 477300 Gyógyszer-kiskereskedelem; 12.7. Honvédelem területén
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842543 Katasztrófavédelmi helyreállítási tevékenység (kivéve ár- és belvízvédelem);30
842144 Nemzetközi katasztrófavédelmi segítségnyújtás. 13. 13.1. 31 32 A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje:
a) a vezető megnevezése: főigazgató; b) a főigazgatót a honvédelemért felelős miniszter pályázat útján, határozott időre (5 évre) nevezi ki és menti fel.
13.2. A munkáltatói jogok a főigazgatót illetik meg, melyeknek gyakorlása meghatározott körben a költségvetési szerv
Szervezeti és Működési Szabályzatában megosztható. 13.3. A főigazgatót a költségvetési szerv feladatainak ellátásában
26
Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 3. pont
27
Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 3. pont
28
Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 3. pont
29
Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 3. pont
30 Módosította: 56/2009. (VII. 1.) HM határozat 4. pont
31
A rövidítést módosította: 142/2007. (HK 22.) HM határozat 2. pont
32
Módosította: 9/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
� katonai főigazgató-helyettes; � stratégiai és tudományos fejlesztési főigazgató-helyettes;
� rehabilitációs főigazgató-helyettes; � orvos igazgató; � ápolási igazgató;
� intézeti főgyógyszerész; � gazdasági igazgató támogatja. 14. 14.1. 33 34 A költségvetési szervnél a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó
közalkalmazottak állnak jogviszonyban, illetve a Hjt. hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek
szolgálatot. 14.2. 35 A katonai és közalkalmazotti státusban egyaránt betölthető magasabb vezetői, vezetői megbízásokkal
kapcsolatos pályázatokat a honvédelemért felelős miniszter írja ki. A magasabb vezetői, vezetői feladatok ellátásával
pályázatot elnyert személyt a honvédelemért felelős miniszter bízza meg, illetve vonja vissza a megbízást.
15. 36 37 A költségvetési szerv kisegítő és vállalkozási tevékenységei arányának felső határa 20% a költségvetési szerv
kiadásaiban. 16. 38 39 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17. 40 A költségvetési szerv részletes szervezeti és működési rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot a HM ÁEK főigazgatója készíti el, és az alapító okirat hatálybelépését követő
60 napon belül jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszterhez.
18. 41 Ez a határozat 2007. július 1. napján lép hatályba
A határozat szövege hatályos 2010. május 3-tól. Budapest, 2010. május 3.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
283/2015. (HK 10.) HVKF szakutasítása a Hadtáp Szabályzat a térképészeti szakanyagellátó szakterület részére című szolgálati könyv kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter
irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom a Hadtáp
Szabályzat a térképészeti szakanyagellátó szakterület részére című szolgálati könyvet, amelyet az érintettek külön
kapnak meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feltölti az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
6. Hatályát veszti
a) a „Szakutasítás a térképészeti szakanyag ellátás vég
rehajtása” című, Ált/206 cikkszámú szolgálati könyv hatályba léptetéséről szóló 481/2004. (HK 28.) MH Hadtápfőnök intézkedés,
b) a titkos minősítésű térképészeti anyagok nyilvántartásáról, tárolásáról és kezeléséről szóló 115/2001.
(HK 5/2002.) MH térképész szolgálatfőnök intézkedés,
c) a térképészeti termékek árának megállapításáról
szóló 2/1995. (HK 4.) MH TSZF intézkedés módosításáról
szóló 69/1996. (HK 22.) MH térképész szolgálatfőnök intézkedés,
d) a térképészeti termékek árára és az egyéb járulékos
szolgáltatások díjaira vonatkozó egyes intézkedések módosításáról szóló 19/1995. (HK 29.) MH térképész szolgálatfőnök intézkedés,
e) a térképészeti termékek árának megállapításáról
szóló 2/1995. (HK 4.) MH térképész szolgálatfőnök intézkedés,
f) a térképészeti terméknek a térképellátás rendszerébe
állításáról szóló 95/2005. (HK 14.) MH térképész szolgálatfőnök intézkedés és
g) a térképészeti termékek rendszerbe állításáról szóló
122/2003. (HK 20.) MH térképész szolgálatfőnök intézkedés.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
16/2009. (III. 26.) ÖM rendelete az Európai Parlament tagjainak 2009. június 7. napjára kitűzött választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. §
(1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának
h) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) az Európai
Unió más tagállamai névjegyzékbe vett állampolgárainak
nyilvántartásából (a továbbiakban: uniós polgárok nyilvántartása) 2009. március 29-ig adatszolgáltatást teljesít
a választópolgár lakóhelye szerint illetékes helyi választási iroda vezetője részére [a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 99/E. § (4) bekezdés].
(2) Az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI)
2009. március 1. napjáig levélben tájékoztatja az Európai
Unió más tagállamainak magyarországi lakóhellyel rendelkező állampolgárait (a továbbiakban: uniós polgár)
választójoguk gyakorlásának feltételeiről és módjáról,
egyúttal – az uniós polgárok nyilvántartásában szereplő
polgárok kivételével – megküldi részükre a névjegyzékbe
vételhez szükséges nyomtatványt [Ve. 99/D. § (1) bekezdés].
(3) Az az uniós polgár, aki az uniós polgárok nyilvántartásában nem szerepel, 2009. április 30. napjáig kérheti
a lakóhelye szerinti helyi választási iroda vezetőjétől
a névjegyzékbe vételét. A helyi választási iroda vezetője
az uniós polgárt – kérelem alapján – 2009. május 4-ig felveszi a névjegyzékbe, ha a választójoggal nem rendelkező
nagykorú polgárok nyilvántartásában nem szerepel. A helyi választási iroda vezetője 2009. május 10-ig továbbítja
a KEKKH részére a névjegyzékbe vett uniós polgárok adatait [Ve. 99/D. § (2), (3) és (5) bekezdés].
(4) Az OVI 2009. május 20-ig értesíti az Európai Unió
tagállamainak az európai parlamenti választás során ezen
adatok fogadására illetékes központi szerveit az uniós
polgárok nyilvántartásában szereplő állampolgáraikról
[Ve. 99/F. §].
2. § (1) A névjegyzékbe történő felvételről szóló értesítőt az
ajánlószelvénnyel együtt 2009. április 6. és 10. között kell
megküldeni a választópolgároknak [Ve. 14. § (1) bekezdés].
(2) A névjegyzéket 2009. április 8-tól április 15-ig kell
közszemlére tenni [Ve. 14. § (1) bekezdés].
(3) A névjegyzékből való kihagyás vagy a névjegyzékbe való felvétel miatt 2009. április 8-tól április 15-én
16.00 óráig lehet kifogást benyújtani [Ve. 20/E. § (1) bekezdés].
(4) A külképviseleti névjegyzékbe való felvételét
a választópolgár személyesen vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt meghatalmazással rendelkező meghatalmazott útján a lakcíme szerint illetékes helyi választási iroda vezetőjétől 2009. május 22-ig kérheti. A külképviseleti névjegyzékbe való felvétel ajánlott levélben úgy
kérhető, hogy az legkésőbb 2009. május 22-ig megérkezzen a helyi választási irodába [Ve. 20/A. § (1) bekezdés].
(5) A külképviseleti névjegyzékbe felvett választópolgár 2009. május 22-ig módosíthatja annak a külképviseletnek a megjelölését, ahol a választójogát gyakorolni kívánja, illetőleg kérheti törlését a külképviseleti névjegyzékből
és visszavételét a lakcíme szerinti névjegyzékbe [Ve.
20/A. § (3) bekezdés].
(6) A helyi választási iroda vezetője a külképviseleti
névjegyzék adatait 2009. május 30-ig küldi meg az Országos Választási Irodának [Ve. 20/D. § (1) bekezdés].
(7) Igazolást személyesen vagy meghatalmazott útján
2009. június 5-én 16.00 óráig, ajánlott levélben pedig úgy lehet kérni, hogy az 2009. június 2-ig megérkezzen az illetékes helyi választási irodához. Igazolást legkésőbb 2009. június 5-én 16.00 óráig lehet kiadni [Ve. 89. § (2) bekezdés].
(8) A helyi választási iroda vezetője 2009. június 4-én
16.00 óráig – a kiadott igazolás bevonásával egyidejűleg –
kérelmére egy alkalommal visszaveszi a névjegyzékbe azt,
akit igazolás kiadása miatt onnan törölt [Ve. 89. § (6) bekezdés].
(9) A módosított névjegyzék 2009. június 5-én 16.00
óráig tekinthető meg a polgármesteri hivatalban [Ve. 15. §
(3) bekezdés].
3. § Azon szavazókörök kijelöléséről szóló döntést, ahol
azok a választópolgárok szavazhatnak, akiknek lakcíme
a lakcímbejelentésre vonatkozó jogszabály értelmében
csak az adott település megnevezését tartalmazza, illetőleg
akik igazolással rendelkeznek, 2009. március 31-ig az
Országos Választási Bizottság internetes honlapján és
a helyben szokásos módon közzé kell tenni [Ve. 10. §
(2) bekezdés].
4. § (1) A listát állító pártok a választási bizottságok megbízott tagjait legkésőbb 2009. május 29-én 16.00 óráig
jelenthetik be a választási bizottság elnökénél, a szavazatszámláló bizottság esetén a helyi választási iroda vezetőjénél [Ve. 25. § (2) bekezdés].
(2) A listát állító pártok a külképviseleti megfigyelőt
legkésőbb 2009. május 29-én 16.00 óráig jelenthetik be az
Országos Választási Bizottságnál (a továbbiakban: OVB)
[Ve. 7/A. § (3) bekezdés].
5. § (1) A KEKKH a névjegyzékben szereplő választópolgárok családi és utónevét, valamint lakcímét a jelölteknek,
jelölő szervezeteknek kérésükre, díjfizetés ellenében, azonos feltételek mellett 2009. május 18-át követően adja át
[Ve. 45. § (1) bekezdés].
(2) A közszemlére tett névjegyzék másolatát a helyi
választási iroda vezetője a jelölt, jelölő szervezet által írásban bejelentett igény alapján díjfizetés ellenében, azonos
feltételek mellett 2009. május 18-át követően adja át
a jelölt, jelölő szervezet számára [Ve. 45. § (2) bekezdés].
(3) Az országos közszolgálati műsorszolgáltatók 2009.
május 20-tól 2009. június 4-ig, továbbá 2009. június 5-én
– a Ve. 99/A. §-ban meghatározottak szerint – ingyenesen
közzéteszik a listát állító jelölő szervezetek által készített
politikai hirdetéseket [Ve. 93. § és 99/A. §].
(4) A választási kampány 2009. június 5-én 24.00 óráig
tart [Ve. 40. § (1) bekezdés].
(5) Választási kampányt folytatni 2009. június 6-án
0.00 órától június 7-én 19.00 óráig tilos [Ve. 40. § (2) bekezdés].
(6) Az (1) és (2) bekezdés szerint teljesített adatszolgáltatás adatait legkésőbb 2009. június 7-én 16.00 óráig kell
megsemmisíteni. Az erről készült jegyzőkönyvet legkésőbb 2009. június 10-én 16.00 óráig át kell adni az adatszolgáltatónak [Ve. 45. § (3) bekezdés].
(7) A plakátot az, aki elhelyezte, vagy akinek érdekében
elhelyezték, 2009. július 7-ig köteles eltávolítani [Ve.
42. § (6) bekezdés].
6. § (1) A listát és az azon szereplő jelölteket legkésőbb
2009. május 8-án 16.00 óráig az ajánlószelvények átadásával kell bejelenteni az OVB-nél [Ve. 99/L. § (2) bekezdés].
(2) A be nem nyújtott ajánlószelvényeket 2009. május
11-én 16.00 óráig meg kell semmisíteni. Az erről készült
jegyzőkönyvet 2009. május 14-én 16.00 óráig kell átadni
a választási bizottságnak [Ve. 60. §].
(3) Ha a választópolgárt több listán is jelöltnek ajánlották, akkor legkésőbb 2009. május 19-ig nyilatkoznia kell
arról, melyik jelölést fogadja el [Ve. 57. §].
(4) Az ajánlószelvényeket, valamint a jelölés érvényességének megállapítása céljából vezetett technikai nyilvántartást az OVI 2009. június 7-én megsemmisíti [Ve. 59. §
(3) bekezdés].
7. § (1) A külképviseleteken 2009. június 7-én, helyi idő
szerint 6.00 és 19.00 óra között lehet szavazni. Azokon
a külképviseleteken, ahol az időeltolódás a közép-európai
időhöz képest –1 vagy –2 óra, a helyi idő szerinti 6.00 óra
és a közép-európai idő szerinti 19.00 óra között lehet szavazni [Ve. 71/A. § (5) bekezdés].
(2) Az amerikai kontinensen létesített külképviseleteken 2009. június 6-án, helyi idő szerint 6.00 és 19.00 óra
között lehet szavazni [Ve. 71/A. § (5) bekezdés].
8. § (1) A szavazóköri jegyzőkönyvek egy példánya a helyi
választási irodában 2009. június 10-én 16.00 óráig megtekinthető [Ve. 75. § (2) bekezdés].
(2) A külképviseleten leadott szavazatokat tartalmazó
urnának 2009. június 11-én 24.00 óráig kell beérkeznie az
OVI-hoz [Ve. 71/C. § (2) bekezdés].
(3) Az OVB a választás eredményét a szavazatszámláló
bizottságok által kiállított jegyzőkönyvek és a külképviseleti szavazás eredményéről kiállított jegyzőkönyv alapján,
legkésőbb 2009. június 13-án állapítja meg [Ve. 99/O. §
(2) bekezdés].
(4) Ha az urna nem a (2) bekezdés szerinti határidőben,
vagy nem a Ve. 71/C. § (1) bekezdésében meghatározott
módon lezárt állapotban érkezik meg az OVI-hoz, akkor
azt 2009. szeptember 5. után felbontatlanul meg kell semmisíteni [Ve. 71/C. § (3) bekezdés].
(5) A szavazólapokat a polgármesteri hivatalban 2009.
szeptember 5-ig kell megőrizni. 2009. szeptember 5. után
a választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – meg
kell semmisíteni [Ve. 75. § (3) bekezdés].
(6) A jegyzőkönyvek első példányát 2009. szeptember 5. után át kell adni a Magyar Országos Levéltárnak
[Ve. 75. § (4) bekezdés].
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba,
és 2009. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1737/2015. (X. 8.) Korm. határozata a Magyarország és a Szlovák Köztársaság között az államhatárról szóló Szerződés szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Szlovák Köztársaság között az  államhatárról szóló Szerződés (a  továbbiakban:
Szerződés) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Szerződés bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja a belügyminisztert, hogy a Szerződés szövegének végleges megállapítását követően terjessze a Kormány elé
a Szerződés kihirdetéséről szóló törvénytervezetet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
198/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Mikéné dr. Szemző Gyöngyit 2016. december 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
126/2014. (X. 27.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagjainak megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71.  § (4)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a 117/A. § (5) bekezdésében foglaltak alapján, az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére
dr. Bérczi Istvánt, a Miskolci Egyetem professor emeritusát, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara delegáltjaként
– a 2014. október 16-ától 2018. február 28-áig terjedő időtartamra –, valamint
Gulyás Tibort, a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája alelnökét, a Hallgatói Önkormányzatok Országos
Konferenciájának delegáltjaként
– a 2014. október 16-ától 2016. február 29-éig terjedő időtartamra –
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (I. 3.) MvM utasítása Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 38. § (4) bekezdésében és a központi államigazgatási
szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60.  § (2)  bekezdésében
meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára
– Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének vezetője javaslatára, a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő
utasítást adom ki:
1. § Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § (1) Hatályát veszti a  Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 26/2011. (XII. 20.) KüM utasítás.
(2) Hatályát veszti a  Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (VII. 23.) MvM utasítás
1. melléklet
a) 195/A. § (1) bekezdésében az „– a funkcionális irányítás és üzemeltetés kivételével –” szövegrész,
b) 63/B–63/D. alcíme.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1274/2018. (VI. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Energiastratégia energiafelhasználás-előrejelzéseinek frissítéséről.
1. A Kormány – figyelemmel a  Nemzeti Energiastratégiáról szóló 77/2011. (X. 14.) OGY határozat 4.  pont w) és
z) alpontjában foglaltakra – megvizsgálta a Nemzeti Energiastratégia energiafelhasználásra vonatkozó előrejelzéseit,
és a Nemzeti Energiastratégia energiafelhasználási előrejelzései című melléklete szerinti adatokat az 1. mellékletben
közzéteszi.
2. A Kormány a  Nemzeti Energiastratégia energiafelhasználás-előrejelzéseinek frissítéséről szóló 1160/2015. (III. 20.)
Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1491/2015. (VII. 21.) Korm. határozata a külgazdasági attasé hálózat létszámbővítéséhez és működtetéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. tudomásul veszi, hogy a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezete a külgazdasági attasé hálózat bővítéséhez
szükséges eredeti előirányzatot nem tartalmaz, ezért erre többlet központi támogatást biztosít;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az 1. pontban meghatározott cél
teljesítésével összefüggésben
a) a 2015.  évben felmerülő kiadások fedezetéhez szükséges 3469,9 millió forint egyszeri előirányzat
átcsoportosítására, és
b) a 2016.  évben felmerülő kiadások fedezetéhez szükséges 2575,2 millió forint tartós
előirányzat-átcsoportosítására
vonatkozó előterjesztést készítsék el és a Kormány számára nyújtsák be;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: az a) pont tekintetében azonnal
a b) pont tekintetében 2016. január 31.
3. az 1.  pontban meghatározott célra az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 111/E.  § (3)  bekezdése
alapján engedélyezi a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek
igazgatása címbe sorolt, legfeljebb a  2.  pont a)  alpontja szerint módosított előirányzatok mértékéig történő éven
túli kötelezettség vállalását;
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott célhoz szükséges beszerzések
lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2008. (III. 21.) ME határozata szakállamtitkár felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 58. § c) pontja alapján – más fontos megbízatása miatt – dr. Szőke Lászlót,a Külügyminisztérium
szakállamtitkárát e tisztségéből 2008. március 31-ei hatállyal felmentem.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
254/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Németi Sándort 2014. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2003. (VI. 19.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány és bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. XLIX. törvény 46. § (7) bekezdésének ,,az adóhatóság által érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követeléseket, és a magán-nyugdíjpénztári tagdíjkövetelést, valamint’’ szövegrésze alkotmányellenes, ezért azt a határozat közzétételének napjával megsemmisíti. A csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. XLIX. törvény 46. § (7) bekezdése az alábbi szöveggel marad hatályban: 18. Az exportellenőrzéssel összefüggő adatok, amennyiben nem minősülnek államtitoknak. A szolgálati titokká minősítés leghosszabb érvényességi ideje 20 év.
19. A polgári légiközlekedés védelmével összefüggő
adatok, tervek, előterjesztések, amennyiben államtitoknak
nem minősülnek. A szolgálati titokká minősítés leghosszabb érvényességi ideje 15 év.
20. A nemzetközi tárgyalás céljára készített ágazati
álláspontot tartalmazó forgatókönyv, tárgyalási irányelv,
a kétoldalú kapcsolatokról szóló minisztériumi tájékoztató és a tárgyalás során létrejött megállapodás, abban
az esetben, ha azok kezeléséhez külpolitikai, nemzetgazdasági szempontok alapján fontos ágazati érdek fűződik,
és nem tartoznak az államtitok körébe. A szolgálati titokká
minősítés leghosszabb érvényességi ideje 20 év.
21. A tárca szakoktatási és szakképzési területein
a záró és képesítő vizsgák írásbeli és gyakorlati tételei,
valamint azok megoldásai. A szolgálati titokká minősítés
leghosszabb érvényességi ideje 5 év.
A jelen közlemény a közzététele napján lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium
szolgálati titokköreiről a Magyar Közlöny 1995. évi
94. számában, valamint a közlekedési, hírközlési és vízügyi
miniszter közlekedési feladatokkal kapcsolatos szolgálati
titokköreiről a Magyar Közlöny 1995. évi 110. számában
közzétett közlemények hatályukat vesztik.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
10/2013. (IV. 11.) BM utasítása a vízügyi ágazatban foglalkoztatottak ruházati szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § x) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya az Országos Vízügyi Főigazgatóságra (a továbbiakban: OVF) mint középirányító szervre, valamint
az egyes vízügyi igazgatóságokra (a továbbiakban: VIZIG), továbbá az OVF-en és az egyes VIZIG-eken közalkalmazotti
jogviszonyban, munkaviszonyban, valamint közfoglalkoztatási jogviszonyban álló személyekre terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
1. formaruházat: a 7. § szerinti feladatot ellátó személy munkáltató által biztosított ruházata;
2. igényjogosult: a 4–8. §-ban felsorolt ruházati ellátásra jogosult személy;
3. kihordási idő: a  ruházati termékek és felszerelési cikkek elhasználódására vonatkozóan a  tevékenység
figyelembevételével meghatározott idő;
4. közfoglalkoztatotti ruházat: a közfoglalkoztatási jogviszony keretében foglalkoztatott személy részére a munkáltató
által biztosított – a póló kivételével –, számjegyekből álló egyedi azonosítóval ellátott ruházat, amely a munkáltató
tulajdonát képezi;
5. munkaruházat: a 6. §-ban foglalt személy részére a munkáltató által biztosított ruházati termékek és felszerelési
cikkek összessége;
6. védekezési ruházat: az 5. §-ban foglalt személy részére a munkáltató által biztosított, elsősorban védekezési célú
ruházati termékek és felszerelési cikkek összessége;
7. vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat: a  védekezési ruházat, a  munkaruházat, a  formaruházat és
a közfoglalkoztatotti ruházat.
3. Igényjogosultság 3. § Az igényjogosultat a beosztásához, valamint munkakörének és feladatainak ellátásához igazodó, a vízügyi ágazatban
rendszeresített ruházat illeti meg.
4. § Az igényjogosult akkor válik a vízügyi ágazatban rendszeresített ruházati ellátásra jogosulttá, ha kinevezés, szerződés
vagy áthelyezés folytán juttatásra jogosító munkakörbe lép. A  ruházati ellátást az  igényjogosult számára három
hónapon belül ki kell adni.
5. § Védekezési ruházatra a védekezési beosztással rendelkező, vízügyi ágazatban foglalkoztatott személy jogosult.
6. § Munkaruházatra a  nagyfokú szennyeződéssel vagy a  ruházat jelentős mértékű kopásával járó munkakört betöltő,
vízügyi ágazatban foglalkoztatott személy jogosult.
7. § Formaruházatra a  hajós, a  portás munkakört betöltő, valamint az  OVF főigazgatója, a  VIZIG igazgatója által
meghatározott más munkakört betöltő, vízügyi ágazatban foglalkoztatott személy jogosult.
8. § Közfoglalkoztatotti ruházatra a vízügyi ágazatban közfoglalkoztatási jogviszonyban álló személy jogosult.
4. Az ellátás módja, az ellátással kapcsolatos feladatok
9. § (1) Az  igényjogosult ruházati ellátását a VIZIG-eknél foglalkoztatottak vonatkozásában a VIZIG-ek biztosítják. Az  OVF
biztosítja az igényjogosult ruházati ellátását az OVF-nél foglalkoztatottak vonatkozásában, valamint az OVF koordinálja
a VIZIG-ek ruházati ellátási tevékenységét.
(2) A vízügyi ágazatban rendszeresített ruházattal való ellátásra természetben kerül sor, a büntetés-végrehajtási szervezet
részéről a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó szervek irányában
fennálló ellátási kötelezettségről, a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékekről és
szolgáltatásokról, azok átadás-átvételéről és az ellentételezés rendjéről szóló 9/2011. (III. 23.) BM rendelet szabályai
szerint.
(3) Az  igényjogosultak ellátásához szükséges új igényeket az OVF és a VIZIG-ek szükség esetén havonta összesítik, és
ez alapján megküldik az igénybejelentéseiket a Központi Ellátó Szerv részére.
10. § A VIZIG igazgatója köteles az  igazgatóság vonatkozásában az  igényjogosultak aktuális száma alapján a  szükséges
ruházat darabszámát minden évben felmérni és azt a készleten lévő, illetve az 1. melléklet szerint még le nem járt
kihordási idejű ruházat figyelembevételével, a 2. melléklet szerinti bontásban az OVF részére minden év október 15.
napjáig jelenteni.
11. § Az OVF főigazgatója és a  VIZIG igazgatója 2013. június 30. napjáig írásban kijelöli az  általa irányított szerv
vonatkozásában azon közalkalmazottat, aki a  vízügyi ágazatban rendszeresített ruházati ellátással kapcsolatos
feladatokat végzi (a továbbiakban: ruházati ellátásért felelős ügyintéző).
12. § Az igényjogosultat terhelő kötelezettségek betartásáért az igényjogosult, a vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat
megfelelő használatáért a közvetlen munkahelyi vezető a felelős.
5. A kihordási idő 13. § A vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat igényjogosult részére történő átadásakor az  igényjogosulttal közölni
kell a ruházat kihordási idejét, az utánpótlás időpontját, továbbá azt, hogy a ruházat állagmegóvása és folyamatos
tisztítása az igényjogosult kötelezettsége.
14. § (1) A kihordási idő a vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat igényjogosult által történő átvételétől kezdődik.
 (2) A kihordási idő vonatkozásában figyelembe kell venni az egy hónapot meghaladó betegállományban, a fizetés nélküli,
a  rendkívüli vagy a szülési szabadságon eltöltött időt és ezen esetekben a kihordási időt a távollét időtartamának
arányában meg kell hosszabbítani. A  meghosszabbítás időtartamát egész hónapokban kell számolni a  kerekítés
szabályai szerint.
(3) A védekezési ruházat kihordási idejét meg kell hosszabbítani a védekezési készültség nélküli évek számával.
6. A ruházat viselésével kapcsolatos rendelkezések 15. § (1) Védekezési ruházatot kell viselni:
a) a védekezés ideje alatt a védekezésbe beosztottnak,
b) a szolgálati ideje alatt a műszaki ügyeletesnek és a védelmi törzs ügyeletesének,
c) a védmű felülvizsgálatokon, előre bejelentett szemlék és hivatalos látogatók fogadása esetén az  őri
állománynak,
d) a szakmai gyakorlatokon, bemutatókon és rendezvényeken az igényjogosultsággal rendelkező személynek,
e) minden olyan esetben, amikor az  OVF főigazgatója, a  VIZIG igazgatója, illetve a  védelmi törzs vezetője
az igényjogosultsággal rendelkező személy részére azt elrendeli.
(2) A munkaruházat-juttatásban részesült személynek munkaruházatot kell viselnie a munkaidő teljes időtartama alatt.
A  részben szellemi feladatot ellátó, de munkaruházatra jogosult személyek esetében az  OVF főigazgatója, illetve
a VIZIG igazgatója írásban engedélyezheti a  szellemi feladatok végzése időtartamára a  munkaruházat viselésének
mellőzését.
(3) Formaruházatot kell viselni:
a) a hajósnak ünnepélyes, vagy az OVF főigazgatója, illetve a VIZIG igazgatója által meghatározott egyéb esemény
során;
b) a portás munkakörben foglalkoztatott személynek a munkaidő teljes időtartama alatt;
c) az OVF főigazgatója, illetve a VIZIG igazgatója által meghatározott más munkakört betöltőnek a  munkaidő
teljes időtartama alatt.
 (4) Közfoglalkoztatotti ruházatot kell viselni a közfoglalkoztatottnak a munkaidő teljes időtartama alatt. A póló kivételével
a közfoglalkoztatotti ruházat számjegyekből álló egyedi azonosítót tartalmaz.
16. § (1) A  közvetlen munkahelyi vezető a  feladat jellegének és az  időjárásnak megfelelően – a  szolgálati követelmények
figyelembevételével – a ruházat könnyítését engedélyezheti.
(2) A védekezési ruházat vonatkozásában ruházati könnyítés nem engedélyezhető.
7. Az igényjogosultat terhelő kötelezettségek 17. § Az igényjogosult köteles a részére átadott, a vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat megőrzésére, rendeltetésszerű
használatára, állagmegóvására és folyamatos tisztítására.
18. § (1) Az  igényjogosult a  vízügyi ágazatban rendszeresített ruházatot kizárólag a  munkahelyi feladatainak, valamint
munkakörének, feladatkörének ellátásához használhatja.
(2) A védekezési ruházat más ruházati cikkekkel történő vegyes viselése nem megengedett.
 (3) Tilos az OVF-en, illetve a VIZIG-en kívül létesített kereső foglalkozás, valamint otthoni munkavégzés során a vízügyi
ágazatban rendszeresített ruházat viselése. 19. § Az igényjogosult a vízügyi ágazatban rendszeresített ruházatot a testhez igazítást kivéve nem alakíthatja át.
8. Elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült ruházat bejelentése, pótlása,
valamint a kártérítési felelősség
20. § Az igényjogosult köteles a vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését
haladéktalanul írásban bejelenteni a közvetlen munkahelyi vezetőnek.
21. § A vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat elvesztése, megrongálódása, megsemmisülése esetén – függetlenül attól,
hogy a kár kinek a vétkessége miatt következett be – jegyzőkönyvet kell felvenni. Az igényjogosult és a közvetlen
munkahelyi vezető jegyzőkönyvben rögzíti a  történteket, és a  vezető a  jegyzőkönyvet haladéktalanul továbbítja
a ruházati ellátásért felelős ügyintéző részére.
22. § Az elveszett, megrongálódott, megsemmisült vízügyi ágazatban rendszeresített ruházatot – a  megrongálódott
ruházat egyidejű bevonása mellett – pótolni kell. A pótlást akkor is biztosítani kell, ha a kár az igényjogosult vétkessége
miatt keletkezett.
23. § (1) A vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat elvesztése, megrongálódása, megsemmisülése miatti kártérítés összegét
a kihordási idő figyelembevételével meghatározott – a beszerzéskori árhoz viszonyított – időarányos érték alapján kell
megállapítani. A kár megtérítésére a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényben foglaltak az irányadóak.
(2) Ha a kár bekövetkeztében az igényjogosult vagy harmadik személy vétkessége nem állapítható meg, a kárt az OVF,
illetve a VIZIG viseli.
9. Tulajdoni viszonyok, az igényjogosultság megszűnésekor követendő eljárás
24. § A vízügyi ágazatban rendszeresített ruházat az OVF, illetve a VIZIG tulajdonát képezi.
25. § (1) Amennyiben az  igényjogosultnak az  igényjogosultságot megalapozó jogviszonya a  védekezési ruházat,
a munkaruházat és a formaruházat kihordási idejének lejárta előtt megszűnik, a védekezési ruházat, a munkaruházat
és a formaruházat az igényjogosult tulajdonába kerül.
(2) Az  igényjogosult – a  (3)  bekezdés kivételével – köteles a  tulajdonába került ruházatnak a  kihordási idő
figyelembevételével meghatározott, a  beszerzéskori árhoz viszonyított időarányos értékét az  OVF-nek, illetve
a VIZIG-nek megtéríteni.
(3) A munkaruházat és a  formaruházat térítésmentesen kerül az  igényjogosult tulajdonába, ha az  igényjogosultságot
megalapozó jogviszonya
a) a munkáltató jogutód nélküli megszűnése,
b) a munkáltató kapcsolódó tevékenységének – amelyben az igényjogosultat foglalkoztatták – megszűnése,
c) a nyugellátásra való jogosultság megszerzése,
d) átszervezés,
e) létszámcsökkentés
miatt szűnik meg.
26. § Amennyiben az  igényjogosultnak az  igényjogosultságot megalapozó jogviszonya a  közfoglalkoztatotti ruházat
kihordási idejének lejárta előtt megszűnik, az igényjogosult – a póló kivételével – köteles visszaszolgáltatni az átvett
ruházatot. A visszaszolgáltatott ruházatot más igényjogosult ellátására kell felhasználni.
27. § A kihordási idő lejártát követően a  védekezési ruházat, a  munkaruházat és a  formaruházat térítésmentesen
az igényjogosult tulajdonába kerül.
28. § A kihordási idő lejártát követően a közfoglalkoztatotti ruházat – a póló kivételével – nem kerül a közfoglalkoztatott
tulajdonába, annak a kihordási idő utáni felhasználásáról a ruházati ellátásért felelős ügyintéző dönt.
10. Nyilvántartási, számviteli előírások 29. § (1) A vízügyi ágazatban rendszeresített ruházatot a beérkező számla és mellékletei alapján raktárba kell vételezni.
 (2) Az igényjogosult a vízügyi ágazatban rendszeresített ruházatot bizonylaton veszi át. Az igényjogosult részére átadott
ruházatot az igényjogosult nevére személyi nyilvántartásba kell venni.
30. § Az OVF, illetve a VIZIG ruházati ellátásért felelős ügyintézője a használatra átadott vízügyi ágazatban rendszeresített
ruházat darabszámát, kihordási idejét nyilvántartja.
31. § A használatra átadott, vízügyi ágazatban rendszeresített ruházatot a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szabályai
szerint kell értékelni.
32. § (1) A vízügyi ágazatban rendszeresített ruházatok kihordási idejét az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) Az egyes ruházati cikkek részletes leírását a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A munkaruházati ellátásra jogosító munkakörök felsorolását a 3. melléklet tartalmazza.
 (4) A Vízügy, az OVF és a VIZIG-ek adatait, emblémáit a 4. melléklet tartalmazza.
11. Záró rendelkezések 33. § Ez az utasítás 2013. június 1-jén lép hatályba.
34. § (1) A  35. § kivételével a  hatálybalépésekor ruházati ellátásra jogosító munkakört betöltő igényjogosult ellátásához
szükséges igénybejelentést az  OVF és a VIZIG-ek legkésőbb 2013. július 15-éig kötelesek megküldeni a  Központi
Ellátó Szerv részére.
(2) Az  utasítás hatálybalépésekor munkaruházatra vagy formaruházatra jogosító munkakörben foglalkoztatottak
számára az ellátást első alkalommal 2013. december 31-ig kell biztosítani.
(3) Az utasítás hatálybalépésekor védekezési ruházatra jogosító munkakörben foglalkoztatottak számára az ellátást első
alkalommal 2014. március 31-ig kell biztosítani.
35. § Az utasítás hatálybalépésekor közfoglalkoztatotti ruházattal még nem rendelkező közfoglalkoztatási jogviszonyban
lévő személyek számára az ellátást első alkalommal az utasítás hatálybalépésekor kell biztosítani.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1192/2010. (IX. 14.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 1585,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
120/2015. (XII. 29.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
Molnár Tamást,
dr. Sors Lászlót,
dr. Szeleczki Zsuzsanna Juditot és
Tamásné Czinege Csillát
a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2016. január 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1322/2015. (V. 21.) Korm. határozata az „M7 autópálya Balatonkeresztúr–Nagykanizsa közötti szakaszának kivitelezése” című nagyprojektjavaslat jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  „M7 autópálya Balatonkeresztúr–Nagykanizsa közötti szakaszának kivitelezése” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
 2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projekt nagyprojektként történő támogatására
irányuló kérelemnek Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogatási szerződés megkötését követően azonnal
5. jóváhagyja a Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP) 3. prioritása keretének 41 753 347 397 forint
összegű többletkötelezettség-vállalással történő növelését azzal, hogy ezt az  összeget a  projekt támogatási
szerződésének megkötése érdekében kell felhasználni,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  5.  pont szerinti többletkötelezettség-vállalás
KÖZOP-ból történő törléséhez szükséges intézkedések megtételéről, ha a  KÖZOP 3. prioritásán a  befejezett
projektek fel nem használt támogatási összegéből az 5. pont szerinti összeg rendelkezésre áll.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 5. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Diós Erzsébetet 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
55/2010. (V. 7.) HM utasítása a Magyar Honvédség 2010–2014. évre szóló Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programjáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. §-ának f) pontja alapján a következő utasítást
adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen,
illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
(2) Ezen utasítással – önálló nyilvántartási számmal – kiadom a Magyar Honvédség 2010–2014. évre szóló Gyakorlatok és
Kiképzési Rendezvények Programját1 (a továbbiakban: MH GYKRP). 1 A dokumentumot az érintettek okmányként és elektronikus adathordozón (CD-n) külön elosztó szerint közvetlenül
kapják meg. 2. § (1) Az alkotmány és a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000.
(XI. 14.) Korm. rendelet szerint közjogi jóváhagyást igénylő nemzetközi katonai tevékenységek esetén azok
előkészítését a jogszabályoknak, a határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének előkészítéséről szóló
32/2001. (HK 9.) HM utasításnak és az MH GYKRP rendelkezéseinek megfelelően kell megkezdeni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott katonai tevékenységeket az engedélyezésükről szóló közjogi engedély kiadását
követően lehet végrehajtani. 3. § (1) A Magyar Honvédséget érintő nemzetközi és nemzeti gyakorlatok és kiképzési rendezvények központi adatbázisát
(a továbbiakban: MH GYKRP 2010–2014. adatbázis) a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) az „MH GYKRP
2010–2014 mdb” elnevezésű „Microsoft Access” adatbázis-kezelő program alkalmazásával adja ki.
(2) Az MH GYKRP 2010–2014. adatbázisban bekövetkezett változásokat – a mellékletben szereplő programazonosító
kódok végrehajtására jóváhagyott költségvetési előirányzat keretén belül – a HVKF hagyja jóvá.
(3) Az MH GYKRP 2010–2014. adatbázisban meghatározott feladatok végrehajtása során a gyakorlatokkal, kiképzési
rendezvényekkel, gyakorlattervezői eseményekkel kapcsolatos új adatok, változások feldolgozását és pontosítását
a Honvédelmi Minisztérium Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (továbbiakban: HM HKF) végzi. A tervezett
rendezvény, illetve gyakorlattervezői esemény megkezdése előtt a végrehajtásért felelős szervezet vezetője
– legkésőbb 60 nappal – a HM HKF Kiképzési Osztályát köteles értesíteni.
(4) Az MH GYKRP 2010–2014. adatbázisban szereplő gyakorlatok adataiban bekövetkező változásokat a HM HKF
folyamatosan rögzíti. (5) Új gyakorlatnak vagy vezetői döntést igénylő adatváltozásnak az MH GYKRP 2010–2014. adatbázisba történő
felvételét kezdeményező javaslatot a HM HKF főosztályvezetője – a vonatkozó HM utasítások és HVKF intézkedések
alapján – terjeszt fel jóváhagyásra feladattól függően a HM Jogi Főosztály, illetve a HVKF részére.
(6) Ha a (4)–(5) bekezdésben foglalt esetekben közjogi engedély beszerzésére vagy módosítására van szükség, tilos a
külföldi féllel megállapodni, elígérkezni az (5) bekezdésben foglalt vezetői döntésig.
4. § (1) A nemzeti gyakorlatok és a nemzetközi gyakorlatok költségvetési tervezése vonatkozásában az adott évben kiadásra
kerülő költségvetési tervezési utasítás az intézményi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának
rendjéről szóló HM utasítás rendelkezései az irányadók. A nemzetközi gyakorlatok költségvetési tervezésénél a
nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi kérdéseiről szóló 98/2008. (HK. 19.) HM
utasítás rendelkezéseit is figyelembe kell venni. (2) Az MH GYKRP 2010–2014. adatbázisban meghatározott nemzeti gyakorlatok és kiképzési rendezvények összesített
költségvetési tervét a gyakorlatot elrendelő elöljáró – a honvédelmi miniszter, a Honvéd Vezérkar főnöke, a
Honvédelmi Miniszter Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója, a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági
és Pénzügyi Ügynökség vezérigazgatója, a Honvédelmi Minisztérium Infrastrukturális Ügynökség vezérigazgatója, a
Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, illetve a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
rektora – hagyja jóvá, amelynek egy példányát a HM HKF főosztályvezető részére megküldi.
(3) Az MH GYKRP 2010–2014. adatbázisban meghatározott nemzetközi gyakorlatok tekintetében az eseti költségvetések
terveit a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség vezérigazgatója, a bevétellel is rendelkezők
esetében a honvédelmi miniszter hagyja jóvá. 5. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Honvédség 2009–2013.
évre szóló Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programja kiadásáról szóló 11/2009. (II. 13.) HM utasítás.
Budapest, 2010. április 21. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1275/2013. (V. 22.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
697,2 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi
CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2010. (HK 18.) HVK EÜCSF intézkedése a fogászati betegellátás és anyagfelhasználás jelentési rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
(továbbiakban: MH) belső rendelkezései kiadásának és a
szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére – a fogászati betegellátás és
anyagfelhasználás jelentési rendjéről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH által fenntartott és finanszírozott, valamint a MH által fenntartott és az Országos Egészségbiztosító Pénztár által finanszírozott vala
mennyi fogászati ellátást végző rendelő egészségügyi
szakállományára kiterjed.
2. A fogászati rendelők szakállománya készítsen összesített éves betegforgalmi és anyagfelhasználási jelentést az
újabb típusú (zöld borítású, fektetett, A4-es méretű) fogászati ambuláns napló felhasználásával, melyet 2011.
január 3-tól kötelező vezetni.
3. A jelentéseiket jelen intézkedés mellékleteként kiadott táblázatok alapján készítsék el és telefaxon (fax: 022
73 093), egyben elektronikus formában (e-mail: medgyogy@hm.gov.hu) a HVK EÜCSF részére minden év január 31-ig terjesszék fel. Az intézkedés mellékletében
szereplő táblázatok alapján elkészített első jelentés
határideje 2012. január 31.
4. A jelentések felterjesztésének rendje:
a) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (továbbiak
ban: MH ÖHP) alárendeltségébe tartozó hazai és külszolgálatot ellátó alakulatai az MH ÖHP egészségügyi
főnökének;
b) az MH Támogató Dandár (továbbiakban: MH TDD)
ellátási körébe tartozó objektumok fogászatai az MH TDD
vezető orvosának küldjék meg jelentésüket.
c) Az MH ÖHP egészségügyi főnöke és az MH TDD vezető orvosa az alárendeltjeik éves betegforgalmi és anyagfelhasználási adatait összesítve is – külön a hazait, külön a
külföldit – terjesszék fel.
d) A Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal, a
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem, az MH Központi
Kiképző Bázis, az MH HEK budapesti, kecskeméti és hévízi fogászatai jelentéseiket a HVK EÜCSF részére
küldjék meg.
5. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba. A fogászati betegellátás és anyagfelhasználás jelentési rendjéről szóló 449/2008. (HK 11.) számú MH HEK PK intézkedés 2011. február 1-jén hatályát veszti.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
HVK mb. csoportfőnök


text:
2003. CXVII. törvény az Országos Rádió és Televízió Testület 2004. költségvetéséről.
1. § (1) Az Országgyűlés a rádiózásról és a televíziózásról
szóló, módosított 1996. évi I. törvény (a továbbiakban:
Rtv.) 32. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az
Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban:
ORTT) 2004. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 860,800 M Ft-ban, azaz nyolcszázhatvanmillió-nyolcszázezer forintban,
b) bevételi főösszegét 860,800 M Ft-ban, azaz nyolcszázhatvanmillió-nyolcszázezer forintban,
c) az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű
2004. évi kiadási előirányzatát 6 465,058 M Ft, azaz hatmilliárd-négyszázhatvanötmillió-ötvennyolcezer forintban,
d) az ORTT költségvetésen kívüli, ORTT kezelésű
2004. évi bevételi előirányzatát 6 465,058 M Ft, azaz hatmilliárd-négyszázhatvanötmillió-ötvennyolcezer forintban
állapítja meg. (2) Az (1) bekezdés a) pontjában megállapított kiadási
főösszeg, valamint a c) pontban megállapított költségvetésen kívüli kiadási előirányzat részletezését e törvény
1. számú melléklete, az (1) bekezdés b) pontjában megállapított bevételi főösszeg, valamint a d) pontban megállapított költségvetésen kívüli bevételi előirányzat részletezését
e törvény 2. számú melléklete tartalmazza.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. december 15-i ülésnapján fogadta el.
2. § Az ORTT felhatalmazást kap arra, hogy az 1. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott bevételi főösszegen belül indokolt esetben az időarányos finanszírozástól eltérjen.
3. § Az ORTT a 2004. évi költségvetésének végrehajtásáról az Rtv. 32. § (3) bekezdése szerint beszámolót készít,
melyet az Rtv. 77. §-ának (6) bekezdése szerinti — a Műsorszolgáltatási Alap 2004. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló beszámolót tartalmazó — melléklettel együtt
2005. május 31-ig terjeszt az Országgyűlés elé.
4. § (1) Az Országgyűlés az Rtv. 32. §-ban és a 77. §
(6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az ORTT
költségvetésének mellékleteként jóváhagyja a Műsorszolgáltatási Alap költségvetését (3. számú melléklet).
(2) Az Országgyűlés a Műsorszolgáltatási Alap 2004. évi
költségvetésének
a) kiadási főösszegét 26 911 M Ft-ban, azaz huszonhatmilliárd-kilencszáztizenegymillió forintban,
b) bevételi főösszegét 26 911 M Ft-ban, azaz huszonhatmilliárd-kilencszáztizenegymillió forintban
állapítja meg. 5. § Az ORTT jogosult az ezen törvényben jóváhagyott
költségvetések kiadási előirányzatai közötti átcsoportosításra.
6. § Ez a törvény 2004. január 1-jén lép hatályba.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
314/2018. (HK 10.) HVKF szakutasítása kiadvány hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján,
továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm.
rendelet 10. § (1) bekezdés h) pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. Hatályát veszti az MN rakéta- és tüzérfőnök jóváhagyásával hatályba léptetett Kt/76 cikkszámú, UTASÍTÁS
a 8K14 rakéta célrairányzására és az irányzás ellenőrzésére című szolgálati könyv.
2. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés a)–c) és d) pontjában, a költségvetési szervek
jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény 56. § (1) bekezdés a) és c) pontjában, valamint az állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvény 71. § (1) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljárva – a következőket rendeli: A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen
alárendeltségébe, irányítása – ideértve a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 115. §-a szerinti fenntartói
irányítást is –, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre és törzskönyvi jogi személyekre, a katonai ügyészségre,
továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek), valamint a 13–16. § és a 29. § tekintetében a Magyar Államkincstárra (a továbbiakban: Kincstár) terjed ki.
(2) A honvédelmi szervezeteknél az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) rendelkezéseit e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
A gazdálkodás általános sajátosságai 2. § (1) A honvédelmi szervezetek gazdálkodása és ellátása intézményi, illetve – a (4) bekezdés szerint gazdálkodási és ellátási
tárgykörök vonatkozásában – térítésmentes természetbeni ellátáson alapuló központi gazdálkodás és ellátás
keretében valósul meg. (2) A központi gazdálkodás a honvédelmi szervezetek feladatai ellátásához szükséges erőforrások tervezésére,
beszerzésére, felhasználására és kezelésére, valamint a Honvédelmi Minisztérium költségvetési fejezet
(a továbbiakban: HM költségvetési fejezet) költségvetési előirányzatai tervezésére, felhasználására, módosítására és
átcsoportosítására, továbbá beszámolására, a könyvvezetésre és az adatszolgáltatásra irányuló gazdálkodási
tevékenységek összessége, amelyeket az erre kijelölt honvédelmi szervezetek végeznek.
(3) A központi gazdálkodás a miniszter által meghatározott ellátási-utaltsági rend (a továbbiakban: ellátási-utaltsági rend)
szerint történik, melyben egyes szellemi és fizikai gazdasági tevékenységek végzése során a központi gazdálkodást
folytató honvédelmi szervezet ellátóként, az utalt honvédelmi szervezet ellátottként vesz részt.
(4) Az államháztartás vitele szempontjából központi gazdálkodás és ellátás keretében valósul meg a HM költségvetési
fejezetnél a) az MH katonai szervezetei, továbbá az önállóan működő és a kijelölt önállóan működő és gazdálkodó honvédelmi
szervezet pénzügyi és számviteli ellátása, amely magában foglalja a 9. § szerinti költségvetési tervezést, a 17. §
(1) bekezdése szerinti beszámolást, a finanszírozást, a könyvvezetést, az érvényesítést és az ellenjegyzést;
b) a létszámgazdálkodás, ideértve a foglalkoztatottak létszámösszetételének és – a honvédelmi szervezet parancsnoka
(vezetője) által meghatározott munkaidő keret kivételével – munkaidő-alapjának meghatározását is;
c) az illetmény- és bérgazdálkodás, az egyéb személyi juttatások előirányzataival történő gazdálkodás, az illetmény
és bérszámfejtés, -folyósítás, a kapcsolódó adó- és járulék-elszámolás, -bevallás és -befizetés, valamint a hivatásos
állomány tagjai nyugellátásának megállapítása; d) az ingatlan-beruházás; e) a miniszter vagyonkezelésében lévő ingatlanok felújítása, rekonstrukciója, valamint – a katonai nemzetbiztonsági
szolgálatok használatában lévő ingatlanok kivételével – fenntartása és üzemeltetése;
f) a központi logisztikai (köz)beszerzési, importbeszerzési, fejlesztési és beruházási feladatok ellátása;
g) a honvédelmi szervezet haditechnikai eszközökkel és anyagokkal, továbbá egészségügyi anyagokkal történő
ellátása és a haditechnikai eszközök fejlesztése; h) a nemzetközi feladatok költségvetési javaslatának és éves költségvetésének összeállítása, valamint elszámolása;
i) az állami vagyonnal történő gazdálkodás. 3. § (1) A honvédelmi szervezetek szervezeti és működési szabályzata (a továbbiakban: SZMSZ) kizárólag azon munkáltatói
jogok gyakorlásának rendjét tartalmazza, amelyek jogszabályban nem kerülnek szabályozásra.
(2) Az ellátott honvédelmi szervezetek felsorolását – a központi ellátást végző honvédelmi szervezet SZMSZ-e helyett –
az ellátási-utaltsági rend és az 5. § szerint kiadott miniszteri utasítás tartalmazza.
4. § A honvédelmi szervezetek egyes szellemi és fizikai (technikai) támogató tevékenységeit a miniszter által
meghatározott rend szerint, több önállóan működő és gazdálkodó honvédelmi szervezet láthatja el.
5. § Az ellátó és az ellátott honvédelmi szervezet közötti munkamegosztás és felelősségvállalás rendjét miniszteri utasítás,
az ellátási-utaltsági rend szabályait belső rendelkezések határozzák meg.
6. § A válságkezelő és béketámogató műveletekben részt vevő jogi személyiségű szervezeti egységek a 8. § (2) bekezdése
szerinti pénzügyi gazdasági feladatokat ellátó beosztásokkal (munkakörökkel) rendelkezhetnek.
A honvédelmi szervezetek gazdálkodásának irányítása 7. § (1) A miniszter utasításban rendelkezik
a) a honvédelmi szervezet parancsnoka (vezetője) jogszabályban meghatározott gazdálkodási jogkörének,
az ahhoz kapcsolt kötelezettségekkel és felelősséggel együtt történő központosításáról, azok honvédelmi
szervezet jogkörébe adásáról; b) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 49. § (5) bekezdés g), j) és
m) pontjaiban meghatározott, a „2. Magyar Honvédség” költségvetési cím alcímein belül az intézményi logisztikai
előirányzatokra vonatkozó irányítási jogköre MH középirányító katonai szervezet parancsnoka útján történő
ellátásáról; c) az Áht. 49. § (5) bekezdés g), j) és m) pontjaiban meghatározott, a „2. Magyar Honvédség” költségvetési cím
alcímein belül, továbbá a 49. § (5) bekezdés m) pontja szerinti, a HM költségvetési fejezet alcímein belül a személyi
juttatások és azok járulékai, valamint a pénzügyi jellegű dologi előirányzatokra vonatkozó irányítási jogkör
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet vezetője útján
történő ellátásáról; d) az Ámr. 15. § (2) bekezdésében a gazdasági szervezet részére meghatározott feladatok központosított
végrehajtása céljából honvédelmi szervezet kijelöléséről. (2) E rendelet vonatkozásában pénzügyi jellegű dologi előirányzatnak minősülnek különösen a kincstári számlavezetési
díj, a rendelkezésre állási díj, a belföldi és külföldi kiküldetés, valamint a munkáltató által fizetett SZJA előirányzatok.
A gazdasági vezető 8. § (1) Amennyiben a honvédelmi szervezetek gazdálkodási feladatait a 7. § (1) bekezdés d) pontja alapján kijelölt
honvédelmi szervezet látja el, a gazdasági vezetői feladat megosztásra kerül.
(2) A logisztikai gazdálkodás tekintetében a honvédelmi szervezet logisztikai vezetője – amennyiben ilyen beosztást
az állománytábla, illetve a munkaköri jegyzék nem nevesít, a honvédelmi szervezet SZMSZ-ében kijelölt beosztást
betöltő személy, a pénzügyi és számviteli feladatok vonatkozásában a pénzügyi és számviteli feladatok központosított
végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet e feladatra kikülönített szervezeti egységének vezetője – minősül
gazdasági vezetőnek. (3) A pénzügyi és számviteli szervezeti egység vezetője az Ámr. 17. § (1) bekezdés d) pontja szerinti pénzügyi és számviteli
gazdasági intézkedéseit a honvédelmi szervezet parancsnoka (vezetője) útján teheti meg.
(4) A gazdasági vezető részére az Ámr. 18. § (1) bekezdésében meghatározott szakképesítési és nyilvántartási
követelményt – az (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a pénzügyi és számviteli szervezeti egység
vezetőjével szemben kell érvényesíteni. (5) Amennyiben az Ámr. 18. § (2) bekezdésében meghatározott könyvviteli szolgáltatásokat a pénzügyi és számviteli
feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet külön szervezeti egysége (szervezeti eleme)
végzi, e szervezeti egység vezetőjének és az e feladatra – a munkaköri leírásban – kijelölt állományának kell
rendelkeznie az Ámr. 18. § (1) bekezdése szerinti számviteli képesítéssel és a tevékenység ellátására jogosító
engedéllyel. A költségvetési előirányzatok tervezése és felhasználása 9. § A pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet
a) az állami költségvetés összeállítása során – a Tárca Védelmi Tervező Rendszere, Erőforrás és Költségtervező
Alrendszerének nagybani erőforrás és kiadási igénytervére alapozottan – a 2. § (4) bekezdés e) és f) pontjaiban
meghatározott feladatok végrehajtására kijelölt központi gazdálkodó, a pénzügyi gazdasági szervezeti egységgel
rendelkező, önállóan működő és gazdálkodó, valamint a középirányító honvédelmi szervezettel együttműködve
elkészíti a fejezet – költségvetési törvény szerkezeti rendjének megfelelő részletezettségű – költségvetési
javaslatát; b) a költségvetési törvényjavaslat tárgyalása során az Országgyűlés által elfogadott fejezeti főösszegek alapján
összeállítja – a költségvetési törvény szerkezeti rendjének megfelelő részletezettséggel – a HM költségvetési
fejezet összevont előzetes kincstári költségvetését, a Magyar Köztársaság költségvetésének elfogadását követően
pedig a HM költségvetési fejezet összevont kincstári és elemi költségvetését, és azokat a Kincstár által, illetve
az Ámr.-ben meghatározott határidőig megküldi a Kincstár részére.
10. § (1) Az állami költségvetés összeállításának 9. § a) pontja szerinti szakaszában más honvédelmi szervezet nem vesz részt,
intézményi költségvetési javaslatot, előzetes megvalósítási és teljesítménytervet nem készít.
(2) A HM költségvetési fejezet véglegesített költségvetési javaslatának az államháztartásért felelős miniszter részére
történő megküldését követően, a miniszter által kiadott költségvetési tervezési keretszámoknak és meghatározott
eljárási rendnek megfelelően, a honvédelmi szervezetek által összeállított éves költségvetési tervek az Ámr. 32. §
(8) bekezdésében meghatározott határidőig véglegesítésre kerülnek. (3) A 2. § (4) bekezdés h) pontja szerinti, a nemzetközi feladatokhoz kapcsolódó éves költségvetési tervek
létszámadatokat nem tartalmazó megvalósítási tervvel kerülnek véglegesítésre a (2) bekezdés szerinti határidőig.
11. § A költségvetési tervezési keretszámok 10. § (2) bekezdése szerinti kiadása során a miniszter a központi gazdálkodás és
a nemzetközi feladatok évközi változásaiból adódó, a tervezettet meghaladó többletkiadások fedezetére
a honvédelmi szervezetek egyes előirányzat-kereteit zárolhatja, és a költségvetési év során azokat elvonhatja.
12. § A tervezés során a HM költségvetési fejezet létszám-előirányzata magában foglalja a rendszeres és nem rendszeres,
valamint a külső személyi juttatások előirányzatából foglalkoztatható – és a feladatok ellátásához a miniszter, illetve
jogszabályok alapján a költségvetés tervezésekor meghatározott – költségvetési engedélyezett létszámkeretet
(álláshelyet) és az éves átlagos statisztikai állományi létszámot.
Finanszírozás 13. § (1) A pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet a honvédelmi
szervezetek éves költségvetése finanszírozását – a költségvetési törvény szerkezeti rendje szerinti – kincstári
számlákról biztosítja. (2) A Kincstár a havi időarányos előirányzat-felhasználási keretet a tárgyhónapot megelőző három munkanappal előbb
nyitja meg az (1) bekezdés szerinti kincstári számlákra.
14. § A HM költségvetési fejezet alá tartozó külképviseletek finanszírozása felhasználási előleg-elszámolás rendszerében
történik. A felhasználási előlegek elszámolását a tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig kell az ellátó honvédelmi
szervezetnél végrehajtani és a végleges felhasználásnak megfelelő kincstári tranzakciós kódra történő rendezést
a Kincstár részére benyújtani. 15. § A Kincstár által a „Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához” fejezeti kezelésű előirányzatra
a finanszírozási terv alapján megnyitott előirányzat-felhasználási keretet a „NATO Biztonsági Beruházási Program
lebonyolítási számlára” átutalja, és azt végleges kiadásként elszámolja.
16. § A miniszter által meghatározott, a miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok részére,
az általuk ellátott állami feladat támogatása céljából, továbbá a miniszter által támogatott társadalmi szervezetek
részére a fejezeti kezelésű előirányzatokból származó támogatások rendelkezésre bocsátása teljesítésarányosan
történik. Költségvetési beszámolás 17. § (1) A költségvetési beszámolás során a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt
honvédelmi szervezet a) a fejezeti kezelésű előirányzatok tekintetében elemi költségvetési beszámolót és a zárszámadáshoz kapcsolódó
adatszolgáltatást, b) a pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi szervezet vonatkozásában intézményi elemi költségvetési
beszámolókat és időszakos mérlegjelentéseket, továbbá azok költségvetési törvény szerkezeti rendjének
megfelelő részletezettségű összesítésével elemi költségvetési beszámolókat és időszakos mérlegjelentéseket,
c) a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatást készít és azokat az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletben, az Ámr.-ben, illetve a pénzügyminiszter zárszámadási tájékoztatójában
meghatározott határideig megküldi a Kincstár és az államháztartásért felelős miniszter részére.
(2) Azon honvédelmi szervezet esetében, amelynél a gazdasági vezetői feladat megosztásra kerül, az intézményi elemi
költségvetési beszámolót és az időszakos mérlegjelentést a honvédelmi szervezet vezetője (parancsnoka) mellett
a 8. § (2) bekezdése szerinti pénzügyi gazdasági vezető és a 8. § (5) bekezdése szerint a könyvviteli feladatok
végrehajtására kijelölt személy együttesen írja alá. (3) A honvédelmi szervezetek intézményi elemi költségvetési beszámolóinak és időszakos mérlegjelentéseinek
(1) bekezdés b) pontja szerinti összesítésével elkészített elemi költségvetési beszámolókat és időszakos
mérlegjelentéseket a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet
vezetője és a 8. § (5) bekezdése szerint kijelölt szervezeti egység vezetője írja alá.
A költségvetési szervezetek besorolásának követelményei 18. § Feladatellátáshoz gyakorolt funkciójuk szerint a honvédelmi szervezetek az Ámr. 9. § (1) bekezdés a) és b) pontjának,
valamint (2) bekezdés a), d) és e) pontjának rendelkezései alapján kerülnek önállóan működő és gazdálkodó
költségvetési szervként besorolásra. 19. § Amennyiben a honvédelmi szervezet ellátandó feladatköre és tevékenysége – a gazdaságossági szempontok
figyelembevételével – támogató szervezeti egység létrehozását nem indokolja, a honvédelmi szervezetet, a 18. §-ban
foglaltak kivételével, önállóan működő költségvetési szervezetként kell besorolni. Ez esetben a szellemi, fizikai
(technikai) támogató tevékenységeit központi és más honvédelmi szervezet általi ellátási-utaltsági rend szerint kell
biztosítani. 20. § Az MH önállóan működő és gazdálkodó katonai szervezetei
a) pénzügyi és számviteli, ingatlan-fenntartási és -üzemeltetési, valamint -fejlesztési feladatokat ellátó szervezeti
egységgel nem rendelkeznek, ellátásukat központi gazdálkodás keretében kell biztosítani;
b) logisztikai feladatokat ellátó szervezeti egységét – a gazdaságossági szempontok figyelembevételével – úgy
kell kialakítani, hogy a megelőző védelmi helyzetben és a rendkívüli állapotban képes is legyen
az alaprendeltetésének megfelelő feladatait önállóan végrehajtani. 21. § Az MH kijelölt katonai szervezetei közhatalmi tevékenységükön túl a szakorvosi és a fogorvosi járóbeteg-ellátás
szakágazatokba tartozó egészségügyi és a szakmai középfokú oktatás szakágazatba tartozó közszolgáltatást is
végezhetnek. 22. § A miniszter irányítása alá tartozó egészségügyi intézet és felsőoktatási intézmény a védelmi képességek fenntartása,
a haderő kiképzése, felkészítése és a honvédelem K+F politika és a hozzá kapcsolódó források igazgatása és szervezése
szakfeladatokat is ellát. A közhatalmi költségvetési szervezetek kiegészítő, kisegítő és vállalkozási tevékenységei
23. § (1) A közhatalmi honvédelmi szervezet kiegészítő tevékenység keretében katonai vagy speciális szakértelmet és speciális
eszközöket igénylő feladatokat láthatnak el. (2) A 21. § szerinti egészségügyi ellátást végző MH katonai szervezet kiegészítő tevékenység keretében szakorvosi
járóbeteg-ellátás és a fogorvosi járóbeteg-ellátás szakágazatba tartozó egészségügyi szolgáltatásokat, pálya- és
munkaköri alkalmassági vizsgálatokat, továbbá gépjárművezetői engedély kiadásához, vagy meghosszabbításához
szükséges egészségügyi vizsgálatot és az ahhoz kapcsolódó igazolás kiadását végezheti.
24. § A közhatalmi honvédelmi szervezet kisegítő tevékenység keretében:
a) munkahelyi étkeztetést biztosíthat; b) elláthatja személyi állományuk (ideértve azok nyugdíjasait is), valamint a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2. § (28) bekezdése szerinti közeli
hozzátartozók (ideértve a közalkalmazotti és köztisztviselői állomány közeli hozzátartozóit), továbbá a miniszter
által támogatott társadalmi és sportszervezetek rendezvényeinek élelmezését; c) a működéséhez szükséges eszközöket a b) pont szerinti személyi állomány részére magáncélú igénybevételre
használatba adhatja, illetve biztosíthatja. 25. § A központi (köz)beszerzési, importbeszerzési, fejlesztési és beruházási feladatokat ellátó honvédelmi szervezet
katonai vagy speciális szakértelmet és speciális eszközöket igénylő feladatokat, illetve nemzetközi
kötelezettségvállalás alapján szolgáltatásokat vállalkozási tevékenységként folytathat. Egyéb szabályok
26. § (1) A miniszter a vagyonkezeléssel összefüggő feladatait az általa kijelölt honvédelmi szervezet útján gyakorolja.
(2) A kijelölt honvédelmi szervezet felügyeli az állami feladat ellátásához rendelkezésre bocsátott állami vagyon
használatából eredő kötelezettségek teljesítését. 27. § (1) A fejlesztési, illetve az egyéb célú támogatásokra kiírt utófinanszírozású vagy önrészt igénylő pályázatokon
honvédelmi szervezet csak a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi
szervezet előzetes – az előirányzat fedezetre vonatkozó likviditási vizsgálatát követően kiadott – miniszteri engedély
alapján vehet részt. (2) Az (1) bekezdés előírásait nem kell alkalmazni a miniszter irányítása alá tartozó felsőoktatási intézmény saját bevételei
terhére történő pályázati részvétel esetében. 28. § A HM költségvetési fejezetnél azon előző évi előirányzat-maradványok, melyek – a központi gazdálkodás és ellátásból
adódóan – a keletkezési helyüktől eltérő költségvetési címen, alcímen, illetve honvédelmi szervezetnél kerülnek
jóváhagyásra, ott számolhatók el teljesített bevételként és kiadásként, ahol az előirányzat-maradvány ténylegesen
felhasználásra kerül. 29. § A Kincstár által vezetett törzskönyvi nyilvántartásba az MH katonai szervezetei és a katonai nemzetbiztonsági
szolgálatok – az Áht. 18/K. § (1) bekezdés b) és d) pontjaiban meghatározott, a telephelyre és az alapító okiratban nem
szereplő feladatokra, továbbá az Áht. 18/K. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott – az általuk irányított
honvédelmi szervezetre vonatkozó információk kivételével kerülnek felvételre. 30. § Az Ámr. 228. §-a szerinti adatszolgáltatások dokumentumainak, illetve az adatokat előállító és továbbító eljárások
archiválása a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet
vezetőjének felelőssége. Záró rendelkezések 31. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
226/2004. (VII. 27.) Korm. rendelet 1–10. §-a és 12–13. §-a.
(3) A honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendelet 11. § (5) bekezdésében az „az 5. § (4) bekezdésében meghatározott honvédelmi szervnek” szövegrész
helyébe az „a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt szervezetnek” szöveg lép.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
464/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 9-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvény ben tiltsa meg a hitelintézetek számára a hitelszerződések egyoldalú,
az ügyfél hátrányára történő utólagos módosításait?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság figyelemmel az Alkotmánybíróság 218, 219 és 220/H/2009 számú határozataiban
foglalt indokolásra, az alábbi megállapítást teszi. A kezdeményezés sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára
nem egyértelmű. Nem derül ki, hogy mire irányul, arra-e, hogy a törvény feltétel nélkül tiltsa meg az egyoldalú
szerződésmódosítás lehetőségét, vagy arra, hogy a törvény zárja ki azt, hogy a szerződő felek a hitelszerződésben
megállapodjanak a pénzpiaci változások esetére – annak feltételeit is meghatározva – az egyoldalú
szerződésmódosítás lehetőségében.
Mindezeket figye lembe véve az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség követelményének. Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében
az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha a kezdeményezés
nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. §-ának c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
56/2004. (V. 25.) OGY határozata a Magyar Köztársaságnak egyes, a polgári jogsegélyt szabályozó nemzetközi szerződésekhez történő csatlakozásáról.
Az Országgyűlés 1. egyetért azzal, hogy a Magyar Köztársaság csatlakozzon a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, Hágában, 1965. november 15. napján kelt
Egyezményhez;
2. egyetért azzal, hogy a Magyar Köztársaság csatlakozzon a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő
bizonyításfelvételről szóló, Hágában, 1970. március 17.
napján kelt Egyezményhez;
3. felkéri a Magyar Köztársaság elnökét, hogy a csatlakozási okiratokat aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki;
4. felhatalmazza a külügyminisztert, hogy a Magyar
Köztársaság csatlakozási okiratait Hollandia Külügyminisztériumánál — mint a két Egyezmény letéteményesénél — helyezze letétbe;
5. egyetért azzal, hogy a Magyar Köztársaság a csatlakozási okiratainak letétbe helyezésekor a mellékletben szereplő nyilatkozatokat, illetőleg fenntartásokat tegye.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
264/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Luxeder Évát 2013. május 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1945/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a Lendvai Konzuli Iroda nyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Lendva székhellyel a Ljubljanai Magyar Nagykövetség alárendeltsége alá tartozó konzuli iroda
nyíljon a Szlovén Köztársaságban;
 2. felhatalmazza a külügyminisztert az 1. pontban meghatározott külképviselet megnyitásához szükséges diplomáciai
lépések megtételére és a  Szlovén Köztársaság külügyminisztériumának tájékoztatására, továbbá megbízza
a külképviselet megnyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási
és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról
szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 4.  pontja alapján gondoskodjon a  Külügyminisztérium Külképviseletek
Igazgatás mindenkori engedélyezett létszámának 2 fővel, a  Külügyminisztérium Központi Igazgatás mindenkori
engedélyezett létszámának 1 fővel történő növeléséről;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
külügyminiszter Határidő: folyamatos
 4. felhívja a  külügyminisztert a  Lendvai Konzuli Iroda nyitásához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez szükséges
beszerzések lefolytatására azzal, hogy a beszerzések mentesülnek a külön határozatban elrendelt beszerzési tilalom
alól.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2009. (II. 13.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
a Magyar Köztársaság és a Szuverén Máltai Lovagrend
közötti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Fra' Matthew Festing-nek, a Szuverén Máltai Lovagrend nagymesterének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
NAGYKERESZT A LÁNCCAL polgári tagozata;
Albrecht Freiherr von Boeselager főispotályosnak,
Jean-Pierre Mazery nagykancellárnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
NAGYKERESZTJE polgári tagozata; Angelo Acerbi pápai prelátusnak a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL polgári tagozata;
Alberto Leoncini Bartoli diplomáciai tanácsadónak,
Paolo Garofalo protokollfőnöknek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. február 6. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
22/2010. (HK 18.) MK KFH intézkedése „A magyar katonai felderítés és hírszerzés története. Szemelvénygűjtemény” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 13. § (3) bekezdés f) pontjában, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV.
törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a szolgálati
könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről
szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján „A magyar katonai felderítés és hírszerzés története. Szemelvénygűjtemény” című
főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Köztársaság Katonai
Felderítő Hivatal, valamint teljes személyi állományára
terjed ki.
2. „A magyar katonai felderítés és hírszerzés története.
Szemelvénygűjtemény” című főnökségi kiadványt ezen
intézkedés mellékleteként kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartalmát a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal személyi állománya a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg és alkalmazza. Ismeretbővítés céljából valamennyi katonai
szervezet számára rendelkezésre bocsátom.
4. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
5. Az intézkedés a közzététele napján, a főnökségi kiadvány a kiadásakor lép hatályba.
Tóth András mk. vezérőrnagy s. k.,
főigazgató


text:
1046/2015. (II. 11.) Korm. határozata a kormányzati szerkezetátalakítással összefüggésben egyes kormányhatározatok deregulációjáról.
A Kormány a  kormányzati szerkezetátalakítás részeként a  kormányzati irányítás és a  központi közigazgatás korszerűsítése,
a  szabályrendszer átláthatósága, az  igazgatási akadályok lebontása és a  közigazgatás szolgáltató funkciójának megerősítése
érdekében a következő határozatot hozza:
 1. A Kormány az 1. mellékletben meghatározott egyedi határozatait visszavonja.
 2. A Kormány a 2. mellékletben meghatározott normatív határozatait hatályon kívül helyezi.
 3. Az e  határozattal hatályon kívül helyezett, visszavont kormányhatározatok hatályon kívül helyezése, visszavonása
nem érinti a  kormányhatározatok által a  hatályon kívül helyezést, visszavonást megelőzően keletkeztetett,
megszüntetett vagy módosított jogokat és kötelezettségeket.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 5. Hatályát veszti az  egyes kormányhatározatok deregulációs célú felülvizsgálatáról szóló 1380/2011. (XI. 8.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1316/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a pedagógus szakképzettséggel vagy szakképesítéssel nem rendelkező nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak 2017. illetményéhez kapcsolódó támogatás biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  pedagógus szakképzettséggel vagy szakképesítéssel nem
rendelkező nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak 2017. évi illetményéhez
kapcsolódó – a  pedagógusok előmeneteli rendszeréről és a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII.  törvény köznevelési intézményekben történő végrehajtásáról szóló 326/2013. (VIII. 30.) Korm. rendelet
32/A.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint – támogatás biztosítása érdekében gondoskodjék az  érintett fejezetek
tekintetében a szükséges költségvetési forrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegyen javaslatot az  egyházi,
nemzetiségi önkormányzati és magán köznevelési intézményfenntartók esetében a pedagógus szakképzettséggel
vagy szakképesítéssel nem rendelkező nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak
2017. január 1-jétől történt illetményemelése kapcsán felmerülő többletkiadások finanszírozásához szükséges
költségvetési forrás biztosítására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 25. Óvodapedagógusok munkáját
segítők kiegészítő támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belül a  2. A  helyi önkormányzatok
működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
25.  Óvodapedagógusok munkáját segítők kiegészítő támogatása cím javára 10,0 millió forint 1.  melléklet
szerinti átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
c) egyetért azzal, hogy az  a)  alpont szerinti cím szerinti támogatás megállapítására, folyósítására,
felhasználására és elszámolására a  települési önkormányzatok által fenntartott óvodákban a nevelőmunkát
segítő munkakörben foglalkoztattak 2017. évi illetményéhez kapcsolódó kiegészítő támogatásról szóló
125/2017. (VI. 8.) Korm. rendelet szerint kerüljön sor.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
89/2008. (III. 21.) KE határozata nyugállományú rendőr vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában
biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti
miniszter előterjesztésére Bendes Győző nyugállományú
határőr dandártábornokot 2008. március 15-ei hatállyal
nyugállományú rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2008. március 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
70/2016. (III. 8.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 98.  §-a, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény 4/A. § a) pontja alapján – a belügyminiszter és a honvédelmi miniszter együttes javaslatára – Mergancz
Sándort 2016. március 1-jei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2010. (X. 21.) OGY határozata az Állami Számvevőszék 2009. tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés megállapítja, hogy az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségeit teljesítette, elfogadja
az intézmény 2009. évi tevékenységéről szóló jelentését, valamint az intézmény gazdálkodásáról készített, független
könyvvizsgáló által felülvizsgált és hitelesnek minősített pénzügyi beszámolót.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
113/2003. (X. 27.) OGY határozata.  a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. Genfi Egyezményhez kapcsolódó, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyezőanyagok (POP) légköri kibocsátásának csökkentéséről szóló, Aarhusban, 1998. június 24-én elfogadott jegyzőkönyv megerősítéséről
Az Országgyűlés 1. megerősíti a nagy távolságra jutó, országhatárokon
átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi Genfi Egyezményhez kapcsolódó, a környezetben tartósan megmaradó
szerves szennyezőanyagok (POP) légköri kibocsátásának
csökkentéséről szóló, Aarhusban, 1998. június 24-én elfogadott jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv);
2. felkéri a köztársasági elnököt a megerősítő okirat
kiállítására;
A határozatot az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülésnapján
fogadta el.
3. felkéri a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a megerősítő okiratot az ENSZ Főtitkáránál
helyezze letétbe;
4. felhívja a Kormányt, hogy a Jegyzőkönyv hatálybalépését követően — a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 16. §-ának (1) bekezdése alapján — terjessze az
Országgyűlés elé a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
284/2015. (VI. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bánhegyi Zitát
a 2015. július 1. napjától 2018. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. június 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök