text:
7/2013. (HK 5.) HVK HIICSF szakutasítása az MH nem minősített központi elektronikus levelező szolgáltatás alkalmazásáról és üzemeltetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése
alapján a Magyar Honvédség nem minősített elektronikus
levelező szolgáltatás alkalmazásáról és üzemeltetéséről az
alábbi
szakutasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a továbbiakban:
HM háttérintézmények), továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (továbbiakban: KNBSZ) állománya részére az MH nem minősített
központi elektronikus levelező szolgáltatásnak biztosítása
„Az MH katonai nemzetbiztonsági szolgálatok összevoná
sával kapcsolatos egyes feladatokról” szóló 128/2011.
(XII. 2.) HM utasítás 17. § (1) bekezdése alapján a KNBSZ
és az MH közötti Együttműködési Megállapodás híradó-informatikai mellékletének megfelelően kerül végrehajtásra.
3. A szakutasítás a KNBSZ-re a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény, és az abból
származtatott jogszabályok figyelembe vételével alkalmazandó.
4. A szakutasítás hatálya mind békeidőszakra, mind különleges jogrend alkalmazásának időszakára kiterjed. Különleges jogrend alkalmazásának időszakában az MH nem
minősített központi elektronikus levelező szolgáltatás
igénybe vételére és üzemeltetésére a hálózatgazda jog- és
hatáskörének gyakorlásával megbízott személy a szakutasítás előírásaitól eltérően is rendelkezhet.
5. Ezen szakutasítás alkalmazásában:
a) bejelentkezés: olyan eljárás, amelynek révén a fel
használó képessé válik a számára meghatározott szolgáltatások és erőforrások igénybevételére adott számítógép-hálózatban;
b) felhasználói fiók: természetes személyek részére biztosított levelezési fiók;
c) hálózatgazda: a kormányzati célú hálózatokról szóló
346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 28. § (1)–(2) bekezdésében és 2. mellékletében meghatározott elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult személy; a Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő
Hálózatának vonatkozásában eredendően a honvédelmi
miniszter, a hálózatgazdai jog- és hatáskörök átruházását
követően – jelen szakutasítás vonatkozásában – a Honvéd
Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnöke;
d) helyi informatikai üzemeltető szervezet: a honvédelmi tárcához tartozó olyan informatikai üzemeltető szervezet vagy szervezeti elem, amely területi alapon vagy egyéb
utaltsági rend alapján végzi a számára meghatározott honvédelmi szervezetek átfogó informatikai támogatását, a
helyi számítógép-hálózat üzemeltetését;
e) informatikai célrendszer: speciális feladat vagy szervezeti funkció teljesítése érdekében üzemeltett informatikai rendszer, szolgáltatás;
f) informatikai szolgáltatás: meghatározott követelmények keretében elektronikus információs képesség biztosítása;
g) körözvény: eljárás, amelynek során ugyanazon, vagy
közel azonos tartalmú elektronikus levelet egy időben,
vagy közel egy időben több címzett részére küldenek meg;
h) levelező szolgáltatás: informatikai szolgáltatás,
amelynek segítségével elektronikus levelek fogadhatók,
küldhetők és kezelhetők;
i) levelező kliens program: olyan célszoftver, amely
böngésző program használata nélkül teszi lehetővé a levelezőszolgáltatás használatát;
j) MH Központi Informatikai Üzemeltető Szervezet: a
Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózat üzemeltetésére és a honvédelmi szervezetek
központi informatikai szolgáltatásainak biztosítására kijelölt honvédelmi szervezet;
k) MH Adatátviteli Transzporthálózat: a Magyar Honvédség Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának elektronikus adatforgalmát bonyolító adatátviteli
hálózat;
l) MH Intranet: a Magyar Honvédség Kormányzati Célú
Elkülönült Hírközlő Hálózat részeként az MH központi,
szolgálati célú, nem minősített informatikai rendszere;
m) MH Vezetési Információs Rendszer (MH VIR): a
kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.)
Korm. rendelet alapján az MH vezetési folyamatainak támogatása érdekében egységes elvek és követelmények
alapján az MH Intranet bázisán kialakított és működtetett,
központilag felügyelt számítógéppel támogatott információs rendszer;
n) MH VIR névkonvenció: „az MH Vezetési Információs Rendszerben alkalmazott névkonvenciós elvekről és
szabályokról” szóló HVK HIICSF szakutasítás
o) web alapú levelező szolgáltatás: olyan levelezőszolgáltatás, amelyhez a hozzáférés böngésző program alkalmazásával valósul meg.
6. Az MH Központi Informatikai Üzemeltető Szervezet
(továbbiakban: KIÜSZ) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (továbbiakban: MH BHD).
2. Az MH nem minősített központi
elektronikus levelező szolgáltatása
7. Az MH nem minősített központi elektronikus levelező szolgáltatást (továbbiakban: KLSZ) működtet. A KLSZ
az MH központi informatikai szolgáltatásaként az MH Vezetési Információs Rendszer része, amely a honvédelmi
szervezetek egyik alapvető vezetési eszköze békeidőszakban és különleges jogrend idején egyaránt. A KLSZ magas
fokú rendelkezésre állása, folyamatos, megbízható, hatékony és biztonságos működése alapvető honvédelmi érdek.
8. A KLSZ rendeltetése a honvédelmi szervezetek feladatainak végrehajtását támogató, nem minősített, szöveges, táblázatos és grafikus formátumú, szolgálati célú,
közvetlen elektronikus kommunikáció biztosítása a tárca
szervezetei és az ott szolgálatot teljesítő személyek részére
a hatékony vezetés és együttműködés érdekében.
9. A KLSZ-nek képesnek kell lennie a minisztériumokkal, kormányhivatalokkal, valamint a honvédelemben, a
rendvédelemben, a tűzvédelemben, a terrorelhárításban, a
katasztrófa-elhárításban és a mentésben részt vevő állami
szervezetekkel való – szabványos kapcsolódási felületen
keresztül megvalósított, nem minősített – elektronikus levelezés lebonyolítására. A kapcsolat kialakítására – amikor az lehetséges – a Nemzeti Távközlési Gerinchálózat
szolgáltatását kell igénybe venni.
10. A katonai műveletek vezetését és végrehajtását közvetlenül támogató nem minősített levelezési szolgáltatásnak – ahol az hatékonyan megvalósítható és a műveleti követelményeknek megfelel – a KLSZ igénybe vételén kell
alapulnia. Biztosítani szükséges a műveleti célú tábori eszközök felhasználásával kialakított nem minősített informatikai hálózatok csatlakozási képességét az MH Intranet
állandó telepítésű elemeihez a közvetlen irányítás és információcsere, a szövetséges erőkkel való együttműködés,
valamint a műveletekben részt vevő kormányzati és civil
szervezetek elektronikus levelező rendszerei közötti átjárhatóság érdekében.
11. A KLSZ igénybevételével magáncélú levelezés nem
folytatható.
12. A honvédelmi szervezetek állományának szolgálati
célú, nem minősített elektronikus levelezésre a KLSZ-t
kell igénybe vennie.
13. A külföldi katonai misszióban szolgálatot teljesítő
állomány KLSZ igénybe vételét – a KIÜSZ-szel együttműködésben, a szakutasítással összhangban – az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság (továbbiakban: MH
ÖHP) szabályozza.
14. A tartós nem fegyveres külszolgálatot teljesítők a
már rendelkezésre álló KLSZ fiókjaikat a tartós külszolgálat időtartama alatt is jogosultak használni. A postafiókkal
nem rendelkező személyek a kialakított igénylési rend
alapján kaphatnak KLSZ fiókot.
15. Az önkéntes tartalékos katonai szolgálatot teljesítők
a hálózatgazda külön szabályozása alapján kapnak a
KLSZ-ben fiókot, és annak igénybe vételére speciális szabályok állapíthatók meg.
16. A gyakorlatok KLSZ fiókjainak létrehozása, alkalmazása, és megszüntetése – a szakutasítással összhangban – az
adott gyakorlat tervezésére és végrehajtására kiadott intézkedésben kerül szabályozásra.
17. A KLSZ-től eltérő helyi, vagy informatikai célrendszerhez kötött elektronikus levelezési szolgáltatás kialakítása vagy alkalmazásba vétele a honvédelmi szervezeteknél – különösen indokolt esetben – a HVK HIICSF csoportfőnök engedélyével történhet.
18. A honvédelmi szervezeteknél a jelen szakutasítás
hatályba lépésekor üzemeltetett, KLSZ-től eltérő, nem minősített, nem tábori körülmények között alkalmazott elektronikus levelező szolgáltatásokat a HVK HIICSF csoportfőnök vezetésével és a KIÜSZ közreműködésével a jelen
szakutasítás hatályba lépését követő százhuszadik napig
felül kell vizsgálni, és amennyiben a szolgáltatással szemben támasztott követelmények a KLSZ igénybevételével
megvalósíthatók, a KLSZ-től eltérő szolgáltatást meg kell
szüntetni, és helyette a KLSZ-t kell alkalmazni.
19. Amennyiben a 18. pont szerinti megszüntetésre a
szakutasítás hatályba lépését követő egy éven belül nincs
lehetőség, úgy a KLSZ-től eltérő levelező szolgáltatás
rendszerben tartásának indokoltságát a hálózatgazda vezetésével és a KIÜSZ közreműködésével évente felül kell
vizsgálni, amennyiben a technikai feltételek és alkalmazási követelmények azt lehetővé teszik, biztosítani szükséges a KLSZ-től eltérő levelező szolgáltatás és a KLSZ átjárhatóságát.
20. A KLSZ fejlesztését, fenntartását és üzemeltetését a
hálózatgazda felügyeli.
3. A KLSZ elérhetősége 21. A KLSZ-ben mindazon személyek részére felhasználói fiókot kell biztosítani, akik a honvédelmi szervezetekben betöltött beosztásukból, munkakörükből (a továbbiakban együtt: beosztás) adódóan elektronikus levelezés
igénybe vételével a honvédelem érdekében szolgálati célú
kommunikációt folytatnak. A KLSZ-ben fiókkal rendelkező személy polgári szervezetek által működtetett elektro
nikus levelezési rendszert honvédelmi célú szolgálati
kommunikációra nem alkalmazhat.
22. A honvédelmi szervezetekben beosztást be nem töltő személy részére legfeljebb egy év időtartamra KLSZ
hozzáférés és fiók igényelhető a honvédelmi feladatok ellátása érdekében. Az igénylést azon szervezet parancsnoka, vezetője nyújtja be az utaltsági rendnek megfelelő informatikai üzemeltető szervezet részére, amely szervezet
érdekében a honvédelmi szervezeteknél beosztást be nem
töltő személy feladatot hajt végre. Az igényt indokolni
szükséges, amelynek tartalmaznia kell, hogy a KLSZ-t az
adott személy milyen feladat érdekében veszi igénybe.
A fiók üzemeltetését az igénylő szervezet KLSZ utaltságának megfelelő informatikai üzemeltető szervezet hajtja
végre.
23. A honvédelmi szervezetekben beosztást be nem töltő személy KLSZ használatának szabályszerűségéért, a
kezelési és biztonsági rendszabályok ismertetéséért, ellenőrzéséért és betartatásáért a fiókot igénylő szervezet parancsnoka, vezetője felel.
24. A KLSZ-ben felhasználói fiókok biztosítása igénylés alapján történik, amelyet a KLSZ utaltsági rendnek
megfelelő üzemeltető szervezet részére kell benyújtani.
A felhasználói fiókok létesítésére, módosítására és megszüntetésére vonatkozó igény benyújtásáért, és az igény
szabályszerűségéért a felhasználó személy – legalább század szintű – szolgálati elöljárója felel, amelyet az igénylés
rendjében érvényesíteni kell. A KIÜSZ a KLSZ üzemeltetési tervben meghatározza a fiókok igénylésének, nyilvántartásának, kezelésének, módosításának és megszüntetésének általános rendjét, a kitöltendő adatlapokat és nyilatkozatokat, amelynek alapján a KLSZ-ben szervert üzemeltető informatikai szervezetek kialakítják saját részletes eljárásrendjüket és nyilvántartásukat. Az igénylés rendjéről az
informatikai üzemeltető szervezetek a felhasználókat tájékoztatják.
25. Egy felhasználói fiókhoz egy személy rendelhető.
A felhasználói fiók előírásszerű kezelésért és a biztonsági
rendszabályok betartásáért a felhasználói fiókhoz rendelt
személy a felelős.
26. Az MH Intranet hálózaton belül alapértelmezés szerint bármely KLSZ fiókból bármely KLSZ fiókba küldhető
levél, amelyet a hálózatgazda a jogosultság függvényében
korlátozhat.
27. Azon felhasználók vagy honvédelmi szervezetek,
akik, vagy amelyek a KLSZ felhasználásával a belső levelezésen kívül internetes levelezésre is jogosultak,
HM.GOV.HU vagy MIL.HU utótaggal ellátott fiókcímet
kapnak.
28. Egyes speciális, állandó jellegű feladatok vagy felhasználói csoportok elektronikus levelezésének támogatása érdekében a hálózatgazda külön szabályozása és engedélye alapján a 27. pontban foglaltaktól eltérő utótaggal ellátott KLSZ fiókcímek is alkalmazhatók.
29. Internetes kommunikációs képesség esetén – igénylés alapján – ugyanazon KLSZ fiókhoz egy másodlagos, és
egy harmadlagos cím (továbbiakban együtt: alias cím) is
biztosításra kerülhet. Harmadlagos címet kizárólag
HM.GOV.HU című fiókok kaphatnak MOD.GOV.HU
utótaggal, amely a nemzetközi kapcsolattartást szolgálja.
Alias cím – a levelezési szoftver címlista tulajdonságlapjainak kivételével – a HM és MH telefonkönyvekben vagy
elektronikus címnyilvántartásban nem tüntethető fel,
amely alól kivételt képez a HM.GOV.HU utótagú cím.
30. A KLSZ-ben alkalmazott informatikai azonosítók
képzése „az MH Vezetési Információs Rendszerben alkalmazott névkonvenciós elvekről és szabályokról” szóló
HVK HIICSF szakutasítás szerint történik. (továbbiakban:
MH VIR névkonvenció).
31. KLSZ felhasználói fiók címnek, vagy alias címnek
az MH VIR névkonvenció előírásaitól eltérő képzését és
alkalmazását – indokolt esetben – a hálózatgazda engedélyezi. A szakutasítás hatályba lépésekor érvényes felhasználói fiók címeket, és a hozzájuk tartozó alias címeket a
felhasználók – további intézkedésig – megtartják.
32. Az MH névkonvenció előírásaitól eltérő fiókazonosítóval rendelkező szervezetek fiókjait a névkonvenciónak
megfelelő azonosítóval kell ellátni, az attól eltérő korábbi
azonosítót pedig alias címként kell a fiókhoz rendelni.
A telefonkönyvekben, fiókjegyzékekben egyedül az MH
névkonvenciónak megfelelő szervezeti fiókazonosító szerepeltethető.
33. HM.GOV.HU kiterjesztésű felhasználói és beosztási fiók levelezési címre a HM-ben és a HM háttérintézményekben állandó jelleggel szolgálatot teljesítők vagy munkát végzők jogosultak abban az esetben, ha részükre az internetes levelezés engedélyezett. Az MH Egészségügyi
Központ állományában lévő – az MH Egészségügyi Központ parancsnok által meghatározott – kiemelt beosztást
betöltő személyek felhasználói fiókcíme, valamint – fiók
biztosítása esetén – a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar felhasználóinak
fiókcíme HM.GOV.HU kiterjesztésű.
34. A HM szervezetek, szervezeti elemek, a HM háttérintézmények, valamint az MH Egészségügyi Központ
szervezeti fiók címe HM.GOV.HU kiterjesztésű.
35. A HM és az MH érdekében kormányzati szintű szolgálati célú levelezést folytató azon személyek és szerveze
tek részére, amelyek nem esnek a 33. és 34. pont hatálya
alá, igénylés és egyedi elbírálás alapján HM.GOV.HU kiterjesztésű levelezési cím biztosítható, amelyre vonatkozó
igényt annak indoklásával együtt a hálózatgazda részére
kell megküldeni.
36. MIL.HU kiterjesztésű felhasználói és beosztási fiók
levelezési címre az MH katonai szervezeteinél állandó jelleggel szolgálatot teljesítők vagy munkát végzők jogosultak abban az esetben, ha részükre az internetes levelezés
engedélyezett.
37. Az MH katonai szervezetek szervezeti fiókjai
– amennyiben internetes levelezésre jogosultak – MIL.HU
kiterjesztésűek.
38. Egy személynek, szervezetnek vagy szervezeti
elemnek a KLSZ-ben egy levelezési fiókja lehet. Ez alól
kivételt jelentenek azok a személyek, akik beosztásukból
adódóan – a hálózatgazda rendelkezése alapján – személyes felhasználói fiókjukon kívül egy beosztási fiókkal is
rendelkeznek.
39. A beosztási fiók kezeléséért a fiókhoz rendelt beosztást betöltő személy felel. A beosztási fiókok kezelésére a
63. pontban meghatározott – szervezeti fiókokra vonatkozó – szabályokat kell alkalmazni. A beosztási fiókkal rendelkező személy irányítása alá tartozó szervezet egésze
nem rendelkezhet szervezeti fiókkal. A KIÜSZ beosztási
fiókot hoz létre a miniszter, a HM politikai államtitkár, a
HM közigazgatási államtitkár, a Honvéd Vezérkar főnök
és helyettese, valamint a helyettes államtitkárok részére.
Az MH ÖHP parancsnok az alárendeltségében lévő személyek beosztási fiókjainak létrehozásáról saját hatáskörben rendelkezik.
40. A szakutasítás hatályba lépésekor meglévő
HM.GOV.HU vagy MIL.HU kiterjesztésű felhasználói fiókjaikat – további intézkedésig – a felhasználók megtartják.
41. A KLSZ-ben fiókkal rendelkező személyeknek és
honvédelmi szervezeteknek, szervezeti elemeknek a szolgáltatás igénybevételére vonatkozó jogosultságai beosztásuk, illetve funkciójuk függvényében eltérők lehetnek.
A KLSZ jogosultsági csoportjait és azok jogosítványait –
szükség esetén – a hálózatgazda szabályozza, és az üzemeltetési tervben rögzítésre kerül. Egyes személyek vagy
honvédelmi szervezetek, szervezeti elemek vonatkozásában a jóváhagyott szabályozástól eltérő KLSZ hozzáférési
jogot indokolt esetben a hálózatgazda engedélyez az állományilletékes parancsnok, vezető igénye és indokolása
alapján.
42. A KLSZ igénybe vétele megvalósulhat az MH Intranet hálózaton, vagy az internet hálózaton keresztül.
A KLSZ igénybe vételének alapvető módja az MH Intra
net hálózat alkalmazása, a KLSZ működését az MH Intranet hálózatból történő igénybevételre kell optimalizálni.
43. A KLSZ-nek az internet irányából való elérése ideiglenesen vagy tartósan korlátozható, továbbá arra – fiókonként vagy egységesen – speciális szabályokat lehet
megállapítani. A korlátozásra, vagy a speciális szabályozás kiadására a hálózatgazda jogosult az érintettek egyidejű tájékoztatása mellett. Az internet felőli elérés tartós korlátozását a hálózatgazda az érintett alkalmazó szervezetek
vezetőivel egyezteti.
44. MH Intranet munkaállomáson a hálózatgazda által
meghatározott, a KIÜSZ által kidolgozott paraméterek
alapján beállított, és a helyi informatikai üzemeltető szervezet által telepített levelező szoftvert kell igénybe venni a
KLSZ elérése céljából.
45. A KLSZ-nek az MH Intraneten kívülről történő
igénybe vétele a KIÜSZ által üzemeltetett web alapú levelező szolgáltatás segítségével valósul meg. A KLSZ levelező kliens program alkalmazásával, MH Intraneten kívülről történő igénybevételét a hálózatgazda külön szabályozza és engedélyezi.
46. Az MH Intranet rendszerszoftvereinek, valamint az
MH Intranet hálózatban üzemeltetett informatikai célrendszereknek a KLSZ igénybe vételével automatikus üzemmódban megvalósuló levélküldését a KIÜSZ javaslata
alapján a hálózatgazda szabályozza és engedélyezi.
4. A KLSZ alkalmazásának általános szabályai 47. A KLSZ igénybe vételének alapkövetelménye a felhasználókra vonatkozó, a KLSZ használatával és biztonságával kapcsolatos szabályok, eljárások és módszerek
megismerése és alkalmazása.
48. A KIÜSZ kidolgozza az új felhasználók KLSZ-be
történő beléptetése során alkalmazandó eljárás és tájékoztatás rendjét.
49. A KLSZ alkalmazására, üzemeltetésére és biztonságára vonatkozó – a felhasználókat érintő – központi szabályozókat a KIÜSZ az MH Intraneten a felhasználók részére közzéteszi.
50. A KLSZ felhasználók tájékoztatását és képzését a
helyi számítógép-hálózat sajátosságairól, valamint a
KLSZ kezeléséről és biztonsági követelményeiről a KLSZ
utaltsági rendnek megfelelő informatikai üzemeltető szervezettel szoros együttműködésben a helyi informatikai
üzemeltető szervezet szervezi és hajtja végre.
51. A KLSZ felhasználók egyértelmű azonosításához
szükséges adatok biztosítása és pontosítása a KLSZ utaltsági rendnek megfelelő informatikai üzemeltető szervezet
irányában az adott felhasználó állományilletékes parancsnokának, munkahelyi vezetőjének felelőssége és feladata,
amelyet új felhasználói fiók igénylésekor, felhasználó
szervezetből történő kiválásakor, vagy a felhasználói adatokban történő változáskor szükséges végrehajtani.
52. A KLSZ igénybe vételének helyi szabályait az állományilletékes parancsnok vagy munkahelyi vezető határozza meg hatáskörének megfelelően a KLSZ alkalmazására
vonatkozó elöljárói szabályozás, valamint a HVK HIICSF
csoportfőnök szakutasításainak figyelembe vételével.
53. A KLSZ-ben felhasználói fiókkal rendelkező személyek szolgálatban vagy munkában töltött napokon a fiókjukba újonnan érkező leveleket rendszeresen, de naponta
legalább egy alkalommal ellenőrzik abban az esetben, ha
aznap KLSZ hozzáférési lehetőséggel rendelkeznek, és a
parancsnok, munkahelyi vezető másképp nem rendelkezik.
54. A KLSZ felhasználója – a munkaszüneti napokat
nem beleszámítva – egy napnál hosszabb ideig tartó szolgálattól, munkavégzéstől való tervezett távolléte esetén a
számára küldött levelek feladóit automatikus válaszüzenetben értesíti távollétéről, visszatérésének dátumáról és
helyettesítéséről. A válaszüzenetet a felhasználó állítja be,
és szünteti meg. Szervezeti fiókra távollétre vonatkozó válaszüzenet nem állítható be.
55. A KLSZ felhasználásával előállított és továbbított
elektronikus levél vagy annak csatolmánya, valamint a
KLSZ-ben megvalósuló elektronikus levél nyilvántartás
nem helyettesíti a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzata, az ÁLT/40 alapján előállított és továbbított ügyiratot és ügyirat-nyilvántartást.
56. Az 55. pontban foglaltak figyelembe vételével
– ahol az technikailag lehetséges – törekedni kell a papíralapú információtovábbítás minimalizálására, és annak
módszereként az elektronikus információtovábbítás KLSZ
igénybe vételével történő alkalmazására, amelyet a
20/2011. (HK 16.) HVK HIICSF csoportfőnöki szakutasítás szabályoz.
57. A levéltörzshöz a hálózatgazda engedélye alapján,
automatizált eljárás révén kezelési, szolgálati vagy közcélú kiegészítő információk illeszthetők, amelyet a KIÜSZ
hajt végre.
58. A KLSZ igénybe vételével küldött levélhez hitelessége biztosítása céljából a hálózatgazda szabályozása és engedélye alapján időpecsét és elektronikus aláírás illeszthető.
59. A honvédelmi szervezetek állományának elektronikus formában történő tájékoztatására az MH nem minősített központi portál szolgáltatását szükséges igénybe venni. Körözvény küldése a KLSZ felhasználásával abban az
esetben engedélyezett, ha az MH nem minősített központi
portál szolgáltatás igénybe vétele nem lehetséges, nem hatékony, vagy a célnak nem felel meg.
60. A körözvények KLSZ felhasználásával történő küldésének szabályai:
a) negyven címzettig a felhasználók – a körözvényekre
vonatkozó szabályok betartásával – saját hatáskörben és
felelősséggel küldhetnek körözvényt, amelyet maguk hajthatnak végre
b) honvédelmi szervezet – minisztérium esetében titkárság, iroda, főosztály, csoportfőnökség – parancsnoka, vezetője elektronikus körözvény küldését a saját szolgálati
alárendelt, beosztott állománya, és az általa felügyelt szervezetek állománya részére saját hatáskörben és felelősséggel engedélyez, rendel el, és hajtat végre. Száz címzettig
ugyanez érvényes a saját vagy a felügyelt szervezethez
nem tartozók részére küldött körözvények esetében is.
c) a több mint száz, de háromszáznál kevesebb – nem a
saját, vagy a felügyelt szervezethez tartozó – címzett részére szóló körözvény közzétételét a címzett személyek
parancsnokainak, vezetőinek vagy közös elöljárójának engedélyével a kezdeményező parancsnok, vezető utasítására és felelősségével a kezdeményező honvédelmi szervezet hajtja végre
d) a háromszáz, vagy annál több – nem a saját, vagy a
felügyelt szervezethez tartozó – címzett részére szóló körözvény küldését az alábbi személyek rendelhetik el:
1. a HM államtitkárok és helyettes államtitkárok, a közvetlen felügyeletük alá tartozó honvédelmi szervezetek
vezetői, a HM Tábori Lelkész Szolgálat szolgálati ágainak
vezetői
2. a Honvéd Vezérkar főnök és helyettese
3. a HM kabinetfőnök
4. a HM főosztályvezetői és csoportfőnökei
5. a HVK Vezérkari Iroda irodavezető
6. az MH ÖHP parancsnok
7. az MH BHD parancsnok
8. az MH Egészségügyi Központ parancsnok (főigazgató)
9. az MH BHD MH Híradó és Informatikai Rendszerfő
központ parancsnok
10. a HM-I objektum parancsnok és a HM-II objektum
parancsnok
11. az MH BHD HM Objektumok Üzemeltetési Igazga
tóság igazgató
12. az MH vezénylő zászlós
A körözvények összeállításáért, tartalmáért, címzettjeinek
meghatározásáért és elküldésért az elrendelő személy felel.
e) A KIÜSZ által létrehozott terjesztési lista alkalmazá
sával körözvény a honvédelmi szervezetek teljes állománya, a Budapest helyőrségben működő honvédelmi szervezetek teljes állománya, a HM-I objektum teljes állomá
nya vagy a HM-II objektum teljes állománya részére küldhető, amelyet a miniszter és a d) pontban meghatározott
személyek saját hatáskörben hajtanak vagy hajtatnak végre. A KIÜSZ biztosítja, hogy a miniszter és a d) pontban
meghatározott személyek felhasználói, beosztási és szervezeti fiókjaihoz tartozó címlistából a megnevezett négy
terjesztési lista alkalmazható legyen, amit – az MH BHD
MH Híradó és Informatikai Rendszerfőközpont Országos
Hálózatfelügyeleti Főközpont informatikai ügyeleti szolgálat fiókjának kivételével – a többi KLSZ fiók részére
technikai úton tiltani kell.
f) A KIÜSZ a Budapest helyőrségben települt katonai
szervezetek, HM háttérintézmények, HM titkárságok, irodák, főosztályok, csoportfőnökségek részére 2013. május
1-ig létrehozza az adott szervezethez tartozó terjesztési lista azonosítót, amelyhez a honvédelmi szervezetek saját állományából kijelölt személyek a részükre biztosított hozzáférési jogosultság felhasználásával 2013. június 1-ig
hozzárendelik az adott szervezethez tartozó összes felhasználót, és a terjesztési listát folyamatosan karbantartják. A szervezeti terjesztési lista létrehozása és karbantartásának megszervezése, felügyelete az adott szervezet vezetőjének felelőssége.
g) A Budapesten települt honvédelmi szervezetek terjesztési listáinak létrehozását a KIÜSZ koordinálja,
amelynek során biztosítja a lista létrehozásának informatikai feltételeit, és – amennyiben szükséges – pontosítja a
felhasználók elhelyezési körletére vonatkozó adatokat.
A szervezetek kijelölt ügyintézői a KIÜSZ részére megadják az illetékességükbe tartozó terjesztési listához tartozó
személyek elhelyezési objektumát, amennyiben az címlistából nem állapítható meg.
h) A KIÜSZ – a létrehozott szervezeti terjesztési listák
és a felhasználók elhelyezésére vonatkozó adatok alapján
– 2013. július 1-ig létrehozza, és folyamatosan karbantartja az e) pontban meghatározott terjesztési listákat.
i) Az e) pontban meghatározott terjesztési listáktól eltérő listák összeállítását – a szakutasítás rendelkezéseinek figyelembe vételével – a b) és d) pontokban meghatározott
vezetők saját hatáskörben rendelik el és hajtatják végre,
amelyhez az utaltsági rendnek megfelelő informatikai üzemeltető szervezetek az arra illetékes vezető által kijelölt
személy vagy személyek részére biztosítják a létrehozás és
alkalmazás jogosultsági feltételeit.
j) Levél fejlécben feladóként terjesztési lista azonosítót
szerepeltető levél a hálózatgazda külön engedélyével,
vagy adott gyakorlat végrehajtási intézkedésében meghatározottak szerint küldhető szerepkörhöz kötötten a gyakorlat végrehajtásának időszaka alatt és érdekében. Egyéb
esetekben a küldő fiók tulajdonosától eltérő feladó szerepeltetése a levelek fejlécében nem engedélyezett.
k) Körözvény nem küldhető, amennyiben a körözvény
mérete, formátuma vagy a csatolmányok száma a KLSZ
üzemeltetési tervben meghatározott értéket meghaladja,
továbbá ha a körözvény tartalma a címzettek jelentős körét
egyáltalán nem, vagy csak igen csekély mértékben érinti.
61. Az MH ÖHP és alárendelt szervezetei vonatkozásában a terjesztési listák összeállítását és alkalmazását – a
szakutasítás előírásainak figyelembe vételével – az MH
ÖHP parancsnok saját hatáskörben szabályozza.
62. Az önálló zászlóalj, és annál magasabb szintű katonai szervezetek részére, a HM esetében főosztályok, csoportfőnökségek részére, a HM háttérintézmények részére,
valamint igény esetén a hálózatgazda által meghatározott
egyéb honvédelmi szervezetek és szervezeti elemek részére a KLSZ utaltsági rendnek megfelelő üzemeltető szervezet szervezeti fiókot hoz létre. A szervezeti fiók rendeltetése a honvédelmi szervezet, – saját szervezeti fiók esetén
szervezeti elem – (továbbiakban: honvédelmi szervezet)
részére küldött elektronikus levelek érkeztetése, tárolásának, nyilvántartásának, feldolgozásának, mentésének és
archiválásának biztosítása, hozzáférésük, törlésük, áthelyezésük felügyelete, a honvédelmi szervezetek által fogadott és küldött elektronikus levelek nyomon követhetősége,
a honvédelmi szervezetek részéről küldött elektronikus levél feladója hitelességének elemi szintű ellenőrizhetősége.
63. A szervezeti fiókok alkalmazásának szabályai:
a) a szervezeti fiók alkalmazásának megszervezésért, és
előírásoknak megfelelő biztonságos működtetéséért a felhasználó honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője felel;
b) a szervezeti fiókot kizárólag az igénybe vevő honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője és a közvetlen irányítása alá tartozó, általa írásban kijelölt személyek kezelhetik meghatározott helyettesítési rend alapján;
c) szervezeti fiókból kizárólag a honvédelmi szervezet
parancsnoka, vezetője vagy – a parancsnok, vezető nevében – a b) pont alapján kijelölt személyek küldhetnek levelet. Az elküldött levelek címzettjeiért és tartalmáért a honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője felelősséggel tartozik;
d) a szervezeti fiók tartalmának olvasására a honvédelmi szervezet parancsnoka, vezetője meghatalmazhat a
szervezethez tartozó, de a b) pont hatálya alá nem eső más
személyeket is, akik a szervezeti fiókhoz való hozzáférésük során saját személyes felhasználói azonosítójukat és
jelszavukat alkalmazzák, a szervezeti fiókból levelet nem
küldhetnek, a fiók tartalmában vagy annak beállításaiban
változtatást nem hajthatnak végre, amelyet technikai úton
tiltani kell;
e) a szervezeti fiókba küldött leveleknek az adott honvédelmi szervezethez tartozó személyek saját KLSZ felhasználói fiókjába történő automatikus átirányításáról az adott
szervezet parancsnoka, vezetője rendelkezhet oly módon,
hogy a szervezeti fiók kijelölt mappájában az átirányított
leveleket továbbításuk előtt minden esetben automatikusan tárolni kell;
f) a szervezeti fiók címlistában feltüntetett azonosítójának – az MH VIR névkonvenció előírásainak megfelelően
– utalnia kell az adott honvédelmi szervezetre vagy szervezeti elemre és a fiók szervezeti jellegére, amelynek a cím
lista tulajdonságlap bejegyzésből szintén ki kell tűnnie.
Ugyanez érvényes – értelemszerűen – a beosztási fiókokra is;
g) a szervezeti fiókban tárolt, valamint az archivált levelek és csatolmányaik tartalma nem módosítható;
h) a szervezeti fiókba érkeztetett vagy onnan küldött levelek és csatolmányaik törlése vagy áthelyezése csak azok
archiválását követően hajtható végre. Az archivált leveleket egy év időtartamig kell változatlan formában a honvédelmi szervezetnek megőriznie;
i) a honvédelmi szervezet parancsnokának, vezetőjének
a szervezeti fiókba újonnan érkezett levelek munkaidőben
történő megnyitását és feldolgozását legalább óránkénti
rendszerességgel biztosítania kell;
j) önálló zászlóaljnál alacsonyabb szintű honvédelmi
szervezet, szervezeti elem részére – a HM esetében csoportfőnökségnél, főosztálynál alacsonyabb szintű szervezeti elem részére – szervezeti fiók csak igény alapján, indokolt esetben a hálózatgazda engedélyével biztosítható;
k) a KLSZ szervezeti fiók azonosítót a HM és MH telefonkönyvekben vagy az azoknak megfelelő papíralapú
vagy elektronikus nyilvántartásokban a honvédelmi szervezet, szervezeti elem megnevezése mellett fel kell tüntetni, amelyre vonatkozó információt igény esetén a HM telefonos tudakozónak is rendelkezésre kell bocsátania.
Ugyanez érvényes a beosztási fiókokra is, amely esetben a
fiók azonosítót az adott beosztást betöltő személy neve
mellett kell feltüntetni.
64. A KLSZ-ben feladathoz kötött postafiók hozható
létre abban az esetben, ha a fiók kezelésére jogosult személy a feladat jellegéből adódóan egy hónap alatt legalább
egyszer rendszeresen változik, vagy ha valamely konkrét,
határozott időre szóló feladathoz tartozó levelek kezelését
speciális szabály alapján szükséges megvalósítani.
65. A feladathoz kötött fiók alkalmazásának szabályai:
a) feladathoz kötött fiók határozott időtartamra,– de leg
feljebb egy évre – indokolás alapján igényelhető és adható,
amely megújítható. Ügyeleti szolgálat ellátása érdekében
határozatlan időre szóló feladathoz kötött fiók is igényelhető és adható. A fiók igénylésének, módosításának és törlésének rendjére a hálózatgazda részére a KIÜSZ tesz javaslatot, amelyet annak jóváhagyása után közzétesz, és a
KLSZ üzemeltetési tervben rögzít;
b) feladathoz kötött fiók hozzáférésének és kezelésének
a szakutasítással összhangban történő szabályozásáért, és
a biztonsági előírások betartásáért ügyeleti szolgálat esetében a szolgálatot felügyelő parancsnok, egyéb esetben a fiókot igénylő szervezet parancsnoka, vezetője felel;
c) feladathoz kötött fiók kezelése időszakhoz kötötten,
időszakonként egy adott személy részére valósulhat meg,
amelytől való eltérést a hálózatgazda engedélyezhet;
d) feladathoz kötött fiók tartalmának olvasására a fiók
alkalmazásának megszervezésért felelős b) pontban meghatározott parancsnok, vezető a műveleti követelmények
függvényében a fiók kezelőjétől eltérő személyt is megha
talmazhat, aki a saját felhasználói fiókazonosítója és jelszava alkalmazásával fér hozzá a feladathoz kötött fiók
tartalmához. Ilyen esetben technikai úton biztosítani kell,
hogy a meghatalmazott személy a feladathoz kötött fiók
tartalmát kizárólag olvashatja, abban változást nem hajthat
végre, onnan levelet nem küldhet;
e) amennyiben szükséges és informatikailag megvalósítható, a feladathoz kötött fiók levelezési mappáinak módosítását, tartalmuk másolását, áthelyezését és törlését a
fiók kezelője részére technikai úton korlátozni vagy tiltani
kell. A korlátozások és a kapcsolódó jogosultságok meghatározásáért a fiókot igénylő parancsnok, a végrehajtásért
az illetékes informatikai üzemeltető szervezet a felelős;
f) amennyiben feladathoz kötött fiók alkalmazásával
ügyeleti szolgálat kerül ellátásra, a fiók tartalmának az
ügyeletes kezelő általi törlése, áthelyezése vagy módosítása nem engedélyezett. A fiók tartalmának teljes vagy részleges törlésére, vagy áthelyezésére csak a törlésre, vagy áthelyezésre kijelölt levelek és csatolmányaik archiválását
követően kerülhet sor a szolgálatot felügyelő parancsnok
engedélyével és rendelkezése alapján. Az archivált leveleket és csatolmányaikat egy év időtartamig kell nyilvántartani és változatlan formában megőrizni, amelyért a szolgálatot felügyelő parancsnok felel;
g) amennyiben a technikai lehetőségek adottak és a fiók
alkalmazási követelményeinek megfelel, biztosítani kell,
hogy a feladathoz kötött fiók elérése csak adott számítógépről, mobil eszközről valósulhasson meg. A módszer alkalmazásáról a feladat sajátosságainak megfelelően a fiókot igénylő szervezet parancsnoka, vezetője határoz, és az
illetékes informatikai üzemeltető szervezet hajtja végre;
h) a fiókot kezelő személy változásakor a jelszót minden
esetben meg kell változtatni, amelyet ügyviteli számmal
ellátott nyilvántartás felfektetésével szükséges rögzíteni
oly módon, hogy abból a személyek időszakhoz rendelt
felhasználói jogosultsága nyomon követhető legyen. Ez
alól kivétel, ha a fiók elérése informatikailag csak adott
számítógépről vagy mobil eszközről valósulhat meg, a
számítógéphez, mobil eszközhöz történő hozzáférés kizárólagos jellege fizikai és szervezési módszerekkel biztosított, és a fiók kezelője a feladat jellegéből adódóan heti
rendszerességnél gyakrabban változik;
i) a feladathoz kötött fiók maximális tárméretét az alap
kategóriába kell sorolni, amelytől eltérést a hálózatgazda
engedélyez;
j) ügyeleti szolgálat érdekében alkalmazott feladathoz
kötött fiókba érkező levelek automatikus átirányítása bármely más KLSZ fiókba kizárólag a szolgálatot felügyelő
parancsnok engedélyével és felelősségével valósítható
meg.
66. A KLSZ-ben a nyilvános levelező mappák alkalmazása kerülendő, a nem minősített információk, dokumentumok MH Intraneten történő közzétételét ahol az lehetséges, az MH nem minősített központi portálszolgáltatás
vagy a szervezeti Információ Menedzsment Rendszer fel
használásával kell végrehajtani. A KLSZ-ben a szakutasítás hatályba lépését követően új nyilvános levelező mappa
nem hozható létre, a meglévő nyilvános mappákat 2013.
július 1-i hatállyal meg kell szüntetni.
67. A felhasználói fiókokba érkező levelek más KLSZ
fiókba történő átirányítása csak a szolgálat vagy a munkavégzés érdekében, a fióktulajdonos KLSZ hozzáférésének
korlátozottsága vagy a szolgálattól, munkától való távolléte idejére ideiglenes jelleggel, a szervezetben meghatározott helyettesítési rend szerint valósulhat meg, amelyet
munkaállomásaikon a felhasználók hajtanak végre.
A szervezeti és beosztási fiókok átirányítása a 63. e) pontnak megfelelően a szolgálat vagy munkavégzés érdekében
huzamos időre is megvalósítható. Az átirányításról – a
szervezeti és beosztási fiókok kivételével, amennyiben a
technikai lehetőségek azt lehetővé teszik – a levelek feladóinak automatikus üzenetben értesítést kell kapniuk.
A levelezőszerveren központilag beállított átirányítást a
hálózatgazda engedélyezi.
68. A KLSZ fiókjaiba érkező levelek külső, a KLSZ-től eltérő levelező szolgáltatáshoz nem irányíthatóak át. Indokolt
esetben ettől való eltérést a hálózatgazda engedélyezhet.
69. A felhasználók postafiókjának tartalmát, az oda érkeztetett és onnan elküldött leveleket az állományilletékes
parancsnok, munkahelyi vezető vagy az általa kijelölt személy a szolgálat, munkavégzés érdekében, eseti jelleggel,
célhoz kötötten elolvashatja, másolatot készíthet róluk,
vagy elrendelheti továbbításukat, amelynek lehetőségét az
arra vonatkozó parancs, utasítás alapján a felhasználónak
– lehetőség szerint személyes közreműködésével – biztosítania kell. Az így nyert információk a szolgálat, munkavégzés érdekében kerülhetnek felhasználásra, azok nyilvánosságra hozatalát kizárólag az arra jogosult személy
engedélyezheti.
70. Amennyiben a 69. pontban meghatározottaknak
megfelelően a fiókhoz megfelelő időben történő hozzáférés a fióktulajdonos akadályoztatása miatt csak a jelszó átadásával biztosítható, a jelszót az állományilletékes parancsnok, munkahelyi vezető által kijelölt személynek át
kell adni, amelyről jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az elrendelő nevét, az elrendelés okát, célját, a végrehajtó nevét és a végrehajtás időpontját, az igénybe vett munkaállomás megnevezését, valamint a jelszó birtokában végrehajtott tevékenységeket.
A jegyzőkönyvből az elrendelő és a végrehajtó aláírásával
ellátott példányt a felhasználói fiók tulajdonosának rendelkezésére kell bocsátani. A jelszót a felhasználónak a hozzáférés biztosítását követően amint lehetősége nyílik, haladéktalanul meg kell változtatnia.
71. A 69–70. pontokban, valamint a 11. pontban foglaltakról az illetékes informatikai üzemeltető szervezet a fel
használót a fiók létrehozásakor – a KLSZ alkalmazásának
biztonsági rendszabályaival együtt – tájékoztatja.
5. A KLSZ üzemeltetésének általános szabályai 72. A KLSZ-t a KIÜSZ üzemelteti. A KIÜSZ ellátja a
KLSZ egészének üzemeltetési, üzemviteli, valamint
üzemfenntartói feladatait, amelynek során – a rendszer
üzemeltetésében részt vevő szervezetek bevonásával –
meghatározza, és a honvédelmi tárca tervezési rendjének
megfelelően az illetékes honvédelmi szervezetek számára
megadja a KLSZ üzemeltetésének eszköz-, anyag- szolgáltatás-, szoftver- és pénzügyi szükségleteit, valamint a
hálózatgazda részére javaslatot tesz a KLSZ továbbfejlesztésére vonatkozóan.
73. A KLSZ üzemeltetésére vonatkozóan a KIÜSZ az
ISO 20000 szabvány figyelembe vételével üzemeltetési
tervet dolgoz ki, és terjeszt fel a hálózatgazda részére jóváhagyásra ezen szakutasítás hatályba lépésétől számított kilencvenedik napig. Az üzemeltetési terv tartalmazza az
üzemeltetési feladatokat, a feladatok végrehajtásának felelőseit és együttműködőit, a kapcsolódó folyamatokat, eljárásrendet, nyilvántartásokat. Az üzemeltetési tervet szükség esetén, de évente legalább egyszer felül kell vizsgálni,
amelynek során az a követelményeknek és körülményeknek megfelelően aktualizálásra kerül.
74. A KLSZ üzemeltetésével kapcsolatos egyes feladatok az üzemeltetés hatékonyságának növelése és az üzembiztonság fokozása érdekében átadhatók a honvédelmi
szervezetek helyi informatikai üzemeltető szervezetei részére. A feladatátadásra a KIÜSZ tesz javaslatot a hálózatgazda részére a szakutasítás hatályba lépését követő kilencvenedik napig. Az átadás tényét az átvevő szervezetek, az átadott feladatok és jogosítványok, valamint az
együttműködési kötelezettségek megnevezésével az üzemeltetési tervben rögzíteni kell.
75. A honvédelmi szervezetek KLSZ üzemeltetési utaltsági rendje a 74. pontban meghatározottak alapján kerül
kialakításra, amelynek során meg kell határozni a KLSZ
szervert üzemeltető szervezeteket, és az utaltságukba vont
honvédelmi szervezeteket. Az utaltsági rend meghatározására a 74. pontban meghatározott feladatátadás alkalmával
kerül sor, a KIÜSZ tesz rá javaslatot az érintett üzemeltető
szervezetekkel való egyeztetést követően, a hálózatgazda
hagyja jóvá, és a KLSZ üzemeltetési tervben kerül rögzítésre.
76. A KLSZ egészének hatékony, megbízható, biztonságos és előírásszerű üzemeltetéséért az üzemeltetési feladatok egy részének átadásától függetlenül a KIÜSZ a felelős. A KIÜSZ a KLSZ üzemeltetésének vonatkozásában
közvetlen szakmai irányítási és felügyeleti jogot gyakorol
a KLSZ szervert üzemeltető informatikai szervezetek és a
helyi informatikai szervezetek szakmai tevékenysége felett, amely szervezetek együttműködésre kötelezettek.
77. A honvédelmi szervezetek állománya KLSZ fiókjainak kezelését és nyilvántartását a KLSZ üzemeltetés utaltsági rendjében meghatározott informatikai üzemeltető
szervezet hajtja végre.
78. A KLSZ internetes kommunikációs képességét kizárólag a KIÜSZ biztosítja, az ezzel kapcsolatos felelősség és feladat nem adható át más honvédelmi szervezet részére. A KIÜSZ nyilvántartja és kezeli a KLSZ fiókok internetes kommunikációjára vonatkozó információkat,
végrehajtja a fiókok internetes kommunikációjával kapcsolatos üzemeltetési feladatokat, amelyek eljárásrendjét a
KLSZ üzemeltetési tervben rögzíti.
79. A KLSZ szervereinek elhelyezését és az MH Adatátviteli Transzporthálózatba történő illesztését, valamint a
KLSZ üzemeltetés részfeladatainak végrehajtásával megbízott, és az utaltságukba vont honvédelmi szervezeteket
úgy kell meghatározni, hogy a KLSZ életképessége az
üzemeltetés hatékonyságának biztosítása mellett érvényre
jusson, a KLSZ vagy az MH Adatátviteli Transzporthálózat egyes elemeinek meghibásodása az adott műszaki, átviteli, szervezeti és elhelyezési feltételek között a lehető
legkisebb szolgáltatás kiesést vonja maga után.
80. A KLSZ igénybe vételét – az előre tervezett és engedélyezett karbantartások kivételével – a hét minden napján
huszonnégy órában biztosítani kell.
81. A KIÜSZ ügyfélszolgálatot üzemeltet – többek között – a KLSZ támogatása céljából, amelynek elérhetőségéről tájékoztatja a KLSZ felhasználóit. A KLSZ-re vonatkozó felhasználói kérések és hibabejelentések kezelésének
eljárási rendjére vonatkozó szabályozást a KIÜSZ a KLSZ
üzemeltetési tervben rögzíti.
82. A KLSZ fiókok és felhasználók KLSZ-ben nyilvántartott adatainak felülvizsgálatát a KLSZ szervert üzemeltető informatikai szervezetek hat havi rendszerességgel
végrehajtják, amelynek során a KLSZ címlistában és címlista bejegyzések tulajdonságlapjain előforduló, – pótlólagos adatbekérés nélkül megállapítható – ellentmondás,
pontatlanság, hiba, hiányosság, érvénytelen, fölösleges
vagy nem beazonosítható bejegyzéseket feltárják, a megszüntetésükhöz szükséges felhasználói adatokat bekérik,
és a hiányosságot kiküszöbölik. A feladatot a KLSZ utaltsági rendben meghatározott informatikai üzemeltető szervezet az adott felhasználót kiszolgáló helyi informatikai
üzemeltető szervezettel együttműködésben hajtja végre.
83. A címlista és címlista bejegyzés tulajdonságlapok
első alkalommal történő felülvizsgálatát a 75. pontban
meghatározott KLSZ üzemeltetés utaltsági rend hatályba
lépésétől számított harmincadik napig a KLSZ szervert
üzemeltető szervezetek az utaltságukba rendelt felhasználók és szervezetek vonatkozásában végrehajtják.
84. A KLSZ működésében vagy üzemeltetésében a normatív szabályozástól eltérő változtatást a hálózatgazda
rendelhet el, vagy a KIÜSZ javaslata alapján a hálózatgazda engedélyezhet. A normatív szabályozás a KIÜSZ által
kidolgozott és az üzemeltetési tervben rögzített, a KLSZ
előírásszerű, normális működése során felmerülő, előre
tervezhető változtatásokra vonatkozik, az üzemeltetési
tervben meghatározott változáskezelési eljáráson alapul,
amelynek hiányában a változtatásra minden esetben engedélyt kell kérni.
85. A hálózatgazda külön, eseti engedélyét nem igénylő, normatív szabályozáson alapuló változtatásokat a
KLSZ működésében a KIÜSZ vagy – jogosítványainak
megfelelően – a KLSZ utaltsági rendnek megfelelő üzemeltető szervezet saját hatáskörben végzi, azokat a konfigurációs adattárban minden esetben rögzíti, és szükség
esetén az érintett felhasználók tájékoztatását önállóan végrehajtja. A változtatások végrehajtásában saját munkaállomásuk vagy KLSZ fiókjuk vonatkozásában – az informatikai üzemeltető szervezet kérésének megfelelően – a felhasználók a szükség esetén közreműködnek.
86. A KLSZ bármely szolgáltatásának szüneteltetésére
vagy csökkentésére vonatkozó kérést – amennyiben az
nem a KLSZ üzembiztonságát közvetlenül, jelentős mértékben veszélyeztető incidens elhárítására irányul – a
KIÜSZ parancsnoka a tervezett üzemszünet, vagy szolgáltatáscsökkentés előtt legalább nyolc munkanappal megküldi a hálózatgazda részére, és a hálózatgazda engedélye
birtokában az érintett felhasználókat haladéktalanul kiértesíti. A felhasználók kiértesítését a tervezett üzemszünet
vagy szolgáltatáscsökkentés előtt legalább két munkanappal
végre kell hajtani.
87. A KLSZ üzembiztonságát közvetlenül, jelentős
mértékben veszélyeztető incidenst, vagy annak reális lehetőségét a KIÜSZ haladéktalanul jelenteni köteles a hálózatgazdának. Közvetlennek és jelentős mértékűnek minősülnek mindazon incidensek, amelyek bekövetkezése a
KLSZ rendeltetésszerű használatát az incidenstől, illetve
annak tudomásra jutásától számított 48 órán belül lehetetlenné teszik, vagy alapvető funkcióiban korlátozzák.
88. A KLSZ 10 percet meghaladó teljes vagy részleges
nem tervezett üzemszünetéről – az ok és az üzemszünet elhárítására irányuló tevékenység megjelölésével – a
KIÜSZ írásos jelentést terjeszt fel a hálózatgazda részére
az üzemszünet bekövetkezését követő munkanapon.
6. A KLSZ postafiók tárhelyek kezelése 89. A tárhely kapacitás korlátos erőforrás, hatékony felhasználása érdekében a KLSZ fiókok méretét szabályozni
szükséges. A fiókokhoz tartozó tárhely méret magába foglalja az elektronikus levél, a naptárbejegyzés, a feladatbejegyzés, a feljegyzés, a névjegyalbum, valamint a lomtár
tárterületeket.
90. A KIÜSZ által Budapest helyőrségben üzemeltetett
KLSZ fiókok a részükre biztosítandó tárterület alapján automatikusan a következő tárhely kategóriák egyikébe kerülnek besorolásra:
a) Alap (általános): a b)–d) pontokba nem tartozó felhasználók részére biztosítandó levelezési tárterület,
b) Kiemelt: a HM csoportfőnök-helyettesei, főosztályvezető-helyettesei, titkárság- és irodavezetői, a HM háttérintézmények igazgatói, valamint – az MH ÖHP parancsnok és helyettesei, az MH BHD parancsnok és helyettesei,
valamint az MH Vezetési és Doktrinális Központ parancsnok kivételével – a Honvéd Vezérkar főnök közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek parancsnokai
részére biztosítandó levelezési tárterület. Az MH BHD, az
MH Egészségügyi Központ és az MH Vezetési és Doktrinális Központ parancsnok kivételével ugyancsak ebbe a
kvótába sorolandók a Budapesten működő katonai
szervezetek szervezeti fiókjai. A kiemelt kvótába sorolt
fiókokról a KIÜSZ nyilvántartást vezet.
c) VIP: a miniszter, az államtitkárok és helyettes államtitkárok, a Honvéd Vezérkar főnök és helyettese, a HM
csoportfőnökei és főosztályvezetői, a HM háttérintézmények főigazgatói, az MH ÖHP parancsnoka és helyettesei,
az MH BHD parancsnok és helyettesei, az MH Egészségügyi Központ parancsnok (főigazgató), az MH Vezetési és
Doktrinális Központ parancsnok, valamint az MH vezénylő zászlós részére biztosítandó levelezési tárterület.
Ugyancsak ebbe a kvótába sorolandók az előbb meghatározott vezetőkhöz rendelt beosztási fiókok, amennyiben
azok létrehozásra kerülnek, valamint az általuk vezetett
szervezetek szervezeti fiókjai, amennyiben azokat a
KIÜSZ kezeli. A VIP kvótába sorolt levelező fiókokról a
KIÜSZ nyilvántartást vezet.
d) No Limit: kizárólag a hálózatgazda engedélyével biztosítható levelezési tárterület. A kategóriába egy időben
maximálisan tíz levelező fiók kerülhet besorolásra, amelyekről a KIÜSZ nyilvántartást vezet.
91. A KIÜSZ a Budapest helyőrségben üzemeltetett
KLSZ kiszolgálókon az 1. számú mellékletben meghatározott tárterület kvótákat alkalmazza a 90. pontban meghatározott tárhely kategóriák vonatkozásában. A szakutasítás
hatályba lépésének időpontjában már kiosztott fiókok tárterületeinek méretét átfogó jelleggel nem kell felülvizsgálni, szükség esetén a hálózatgazda a fióktulajdonossal történő egyeztetést követően a kvótától eltérő tárterülettel
rendelkező fiókok méretét – külön intézkedés alapján – felülvizsgálja.
92. Az automatikusan VIP kategóriába sorolt Budapesten települt honvédelmi szervezetek és személyek az ahhoz tartozó tárterület kvótától eltérő igényeiket a hálózatgazda részére küldik meg. Hasonló esetben ugyanígy járnak el a Budapesten kívüli honvédelmi szervezetek és személyek a HM.GOV.HU fiókok esetében.
93. Az automatikusan alap vagy kiemelt kategóriába sorolt, Budapesten települt honvédelmi szervezetek a részükre megszabott kvótától eltérő igényeiket – indokolással együtt – a KIÜSZ parancsnoka részére küldik meg.
A KIÜSZ parancsnoka saját hatáskörben dönt az igények
teljesítéséről azok indokoltsága és a rendelkezésre álló tárterület függvényében.
94. Indokoltnak minősül a levelező fiók tárterületének
növelésére irányuló igény abban az esetben, ha a fiókban
tárolt levelek archiválását vagy törlését heti rendszerességnél gyakrabban szükséges végrehajtani a kiemelkedő
levélforgalom miatt, mindemellett a szolgálati célú levelezésre, a levelek átirányítására, a csatolmányok alkalmazására, a körözvények küldésére, valamint az MH nem minősített központi portál szolgáltatás igénybe vételére vonatkozó szabályok betartásra kerülnek.
95. A 74–75. pontban meghatározott feladatmegosztás
alapján az informatikai üzemeltető szervezetek – az általuk üzemeltetett levelező szerverek vonatkozásában, az
utalt szervezetek parancsnokaival egyeztetve, a rendelkezésre álló tárterület figyelembe vételével – helyi levelező
tárterület kvótarendszert alakít ki, amely normál, kiemelt
és VIP kategóriájú kvótákból állhat. Az így kidolgozott
kvótarendszert a KIÜSZ véleményezésével a hálózatgazda hagyja jóvá.
96. A Budapest helyőrségen kívül települt honvédelmi
szervezeteknél a kvótán felüli fiók tárterület növelésének
kritériuma és indokoltsága azonos a budapesti szerverek
esetében a 94. pontban alkalmazott kritériummal és indokoltsággal. A Budapest helyőrségen kívül települt szervezetek esetében a fiók tárterület növelésére vonatkozó
igényt a fiókot üzemeltető informatikai szervezet részére
kell megküldeni, amely annak indokoltságát elbírálja, és
az alapján az igényt lehetőség szerint teljesíti.
97. A KIÜSZ folyamatosan figyelemmel kíséri a KLSZ
fejlesztését, a szolgáltatás alkalmazásának és üzemeltetésének hatékonyságát, a rendelkezésre álló szabad tárterületet, valamint a beérkezett levelező tárterületi igényeket,
és ezek alapján szükség szerint javaslatot tesz a levelező
tárterület kvótáinak felülvizsgálatára a hálózatgazda
részére.
98. Amennyiben a postafiókban tárolt adat összesített
mérete – Budapesten települt szervezetek esetében az
1. sz. mellékletnek, ettől eltérő szervezetek esetén a jóváhagyott kvótarendszernek megfelelően – megközelíti,
vagy eléri a postafiók számára engedélyezett kvótaértéket,
az üzemeltető szervezet a következő eljárásrendet alkalmazva értesíti a felhasználót, és vezet be korlátozást az
adott postafiókra:
a) a postafiók tárhely felhasználás első lépcsőjének elérésekor a szabad tárterület csökkenéséről a rendszer figyelmeztető üzenetet küld a felhasználó részére, aki ezt
követően még korlátozás nélkül használhatja az elektronikus levelezést;
b) a postafiók tárhely felhasználás második lépcsőjének
elérésekor a rendszer automatikusan értesíti a felhasználót
a fiók ürítésének szükségességéről, és automatikusan tiltásra kerül a felhasználó levélküldési lehetősége, aki ezt
követően levelet nem küldhet, csak fogadhat. A korlátozás
feloldásához a postafiókjaik – törlés, mentés vagy archiválás útján történő, részleges vagy teljes – ürítését a KLSZ
felhasználóinak végre kell hajtaniuk;
c) amennyiben a felhasználó a b) pontnak megfelelően a
fiókja ürítését nem hajtja végre, a postafiók maximális kapacitásának elérésekor a levelek küldése és fogadása automatikusan tiltásra kerül az adott felhasználó számára, aki
ezt követően megtekintheti és csoportosíthatja addig érkezett leveleit, azonban a továbbiakban nem küldhet, és nem
fogadhat levelet. A levelezési szolgáltatás szüneteltetéséről a rendszer figyelmeztető üzenetben értesíti a felhasználót, egyúttal felszólítja a postafiók tartalmának törlésére,
illetve archiválására. Azon feladók, akik ilyen postafiókba
küldenek levelet, – a technikai feltételek függvényében –
értesítést kapnak a kézbesítés sikertelenségéről;
d) amint a felhasználó a postafiók ürítése révén a szükséges mértékben növelte a rendelkezésére álló szabad tárterület méretét, a levelek küldésére és fogadására vonatkozó korlátozást a rendszer automatikusan feloldja.
99. A KLSZ fiókok tárhelyeinek kezelésére vonatkozó
részletes eljárásrendet a KLSZ üzemeltetési terv tartalmazza.
7. A KLSZ igénybevételének és üzemeltetésének
biztonsági szabályai
100. A hálózatgazda felel a KLSZ alkalmazás és üzemeltetés általános biztonsági rendszabályainak meghatározásáért, és érvényre jutásuk felügyeletéért.
101. A KLSZ igénybevételével minősített adat, dokumentum nem készíthető, nem tárolható és nem továbbítható.
102. A KLSZ felhasználó minden esetben ellenőrzi,
hogy a beérkezett adat nyílt (nem minősített), illetve minősítési jelölést nem tartalmaz.
103. Amennyiben minősítés vagy arra utaló jelölés szerepel a levélben vagy csatolmányában, a KLSZ felhasználó köteles azonnal tájékoztatni a szolgálati elöljáróját és
a szervezet biztonsági vezetőjét.
104. A KLSZ rendszerébe került minősített adat, vagy
minősítésre utaló jelzéssel ellátott adat feltárása esetén a
szervezet biztonsági vezetője a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 60. §
alapján a tudomására jutást követően azonnal intézkedik a
helyszíni kárenyhítés végrehajtására, illetve tájékoztatja a
hálózatgazdát a biztonsági eseményről, az általa megtett
intézkedésekről és a továbbiakban szükségesnek vélt teendőkről.
105. A hálózatgazda intézkedik a központi kárenyhítésre, melynek során az érintett üzemeltető szervezet a minősített vagy minősítési jelzéssel ellátott adat egy elektronikus másolati példányát a megfelelő szintre minősített adattárolóra elmenti és a kivizsgálás érdekében létrehozott bizottság részére átadja, majd elvégzi az adat KLSZ rendszerben előtalált példányainak visszaállíthatatlan módon
történő eltávolítását. A biztonsági eseményről és a postafiókjából történt adattörlésről minden érintett KLSZ felhasználó az üzemeltetőtől postafiókjába értesítést kap.
106. A felhasználóknak biztosítaniuk kell, hogy a
KLSZ igénybe vétele során továbbított vagy tárolt adatokhoz, dokumentumokhoz illetéktelenek ne férhessenek
hozzá. Amennyiben a felhasználónak ilyen a tudomására
jut, azt haladéktalanul jelenti köteles szolgálati elöljárójának, munkahelyi vezetőjének.
107. A KLSZ rendeltetésszerű működésének biztosítása
céljából az üzemeltető szervezetek – a hálózatgazda engedélyével – tartós vagy ideiglenes korlátozással élhetnek,
amely általános esetben a következőkre terjed ki:
a) fájlformátum alapján megvalósuló szűrés: egyes fájlformátumok alkalmazásával rögzített mozgóképek, vagy
hangok levél-csatolmányként történő továbbításának vagy
fogadásának ideiglenes vagy tartós korlátozása vagy tiltása a KLSZ megfelelő működési és adatátviteli sebességének biztosítása érdekében;
b) kód alapján megvalósuló szűrés: a tárca informatikai
rendszereinek működését hátrányosan befolyásolni képes
programok, kódok továbbításának és fogadásának ideiglenes vagy tartós korlátozása vagy tiltása;
c) spam-szűrés: a feladó e-mail címe, IP címe, vagy az
elektronikus levél tartalma alapján megvalósuló levélszemét szűrés az e célból fejlesztett és aktualizált szoftverek
és adatbázisok alkalmazásával;
d) a maximális fájlméret és fájlmennyiség korlátozása a
levél-csatolmányban;
e) a felhasználói postafiókok méretének a vonatkozó
szabályozástól eltérő ideiglenes korlátozása, amelyről az
üzemeltető szervezet a felhasználókat tájékoztatja.
f) az egy körözvényben szerepeltethető címzettek számának korlátozása a KLSZ rendeltetésszerű működésének
biztosítása érdekében
g) a KLSZ internet felől történő igénybe vétele a
43. pont alapján
A fentiektől eltérő korlátozásokat a hálózatgazda az alkalmazó szervezetek vezetőivel egyezteti.
108. A KLSZ igénybevételével továbbítható levelek és
csatolmányaik maximális méretét, valamint az egy levélhez csatolható fájlok számát a KLSZ üzemeltetési terv tartalmazza.
109. A KLSZ-t kizárólag a fiók tulajdonosának saját tulajdonú és kezelésű számítógépe vagy mobil kommunikációs eszköze, a részére személyi használatra kiutalt szolgálati eszköz vagy az MH Intranet munkaállomása felhasználásával lehet igénybe venni. Közös felhasználású nyilvános számítógépről, vagy honvédelmi szervezetnél beosztást be nem töltő személy, a tárcához nem tartozó szervezet kezelésében lévő számítógépről, mobil kommunikációs eszközről a KLSZ nem vehető igénybe.
110. Az MH Intranethez nem honvédségi hálózat közbeiktatásával csatlakoztatott számítógépre vagy mobil
kommunikációs eszközre a KLSZ igénybe vételével letöltött leveleket, dokumentumokat és adatokat heti rendszerességgel törölni kell a számítógép vagy kommunikációs
eszköz merevlemezéről és egyéb beépített memóriájából
kivéve, ha az eszköz a honvédelmi tárca illetékes informatikai üzemeltető szervezetének rendszeres ellenőrzése és
felügyelete alatt áll. Az ideiglenes vagy rejtett fájlok törlésének eljárási rendjéről a KIÜSZ tájékoztatót ad ki.
111. A KLSZ igénybevétele személyhez, szervezethez
vagy feladathoz kötött egyedi azonosító – jelszó pár alkalmazásával engedélyezett.
112. Az azonosítók és jelszavak képzését, kiadását, kezelését és megújítását a KIÜSZ javaslata alapján a hálózatgazda szabályozza, amely a KLSZ üzemeltetési tervben
kerül rögzítésre. A jelszavak képzésének, kezelésének és
megújításának szabályairól a KIÜSZ a felhasználókat tájékoztatja.
113. A jelszó használatának szabályosságáért a levelezési fiók tulajdonosa – feladathoz kötött fiók esetében annak kezelője – felel. A jelszó mással nem osztható meg, azt
a fiók tulajdonosán kívül más nem használhatja, és nem ismerheti, amely alól kivételt képez a 63. pont b) és a
65. pont c) és h) alpontokban, valamint a 70. pontban meg
határozott eset. A jelszó kitudódását, illetéktelen kézbe jutását vagy annak reális lehetőségét a felhasználónak a legrövidebb időn belül jelentenie kell a szervezet vezetőjének, amellyel párhuzamosan a fióktulajdonos a jelszót haladéktalanul megváltoztatja.
114. A KLSZ interneten keresztül megvalósuló igénybevétele egyúttal nem jogosít fel az MH Intranet hálózatba
történő teljes értékű bejelentkezésre és belépésre, nem biztosítja mindazon jogosultságok és szolgáltatások elérését,
amelyre MH Intranet munkaállomásról történő hálózati
bejelentkezés alkalmával az adott felhasználónak lehetősége nyílik. Ettől való eltérést – a biztonsági követelményekkel és technikai lehetőségekkel összhangban – a hálózatgazda engedélyezhet.
115. A KLSZ felhasználója csak abban az esetben küldhet levelet, ha egyértelmű, pontos ismerettel rendelkezik a
címnek a címzettel való helyes megfeleltetéséről.
Amennyiben a felhasználó nem biztos a KLSZ címlista bejegyzésnek a címzettel való egyezésében, vagy nem ismeri
pontosan a címzett postafiókcímét, azt köteles a levél elküldése előtt pontosítani.
116. A honvédelmi szervezetet végleg elhagyó személy
esetében az érintett szervezet vezetője – az ügymenet folytonossága érdekében – a levelezési fiók megszüntetését a
tényleges kiválás napját követő kilencvenedik napig felfüggesztheti, amely időszak alatt új belépési jelszót kell alkalmazni. A felfüggesztésről az illetékes informatikai üzemeltető szervezetet tájékoztatni kell. Az állományilletékes
parancsnok, munkahelyi vezető intézkedésére a fiókba érkezett levelek átirányításra kerülhetnek a szervezethez tartozó másik postafiókba. A változásról és átirányításról – a
technikai feltétel megléte esetén – a feladó automatikus tájékoztatást kap. A szervezetet elhagyott személy postafiókjából levél nem küldhető.
117. Amennyiben a felhasználó három hónapon keresztül nem veszi igénybe a KLSZ-t, az illetékes üzemeltető
szervezet a felhasználó fiókját a fiók tartalmának változatlanul hagyásával zárolja, amelyről a zárolt fiókba történő
levélküldés alkalmával – a technikai feltételek rendelkezésre állása esetén – a feladó automatikus értesítést kap,
valamint ha van rá lehetőség, azt a címlistában jelölni
szükséges. A zárolást követő öt hónap múlva a fiók és annak tartalma törlésre kerül abban az esetben, ha a felhasználó addig nem kéri a zárolás feloldását.
118. Hat hónapos, vagy annál hosszabb külszolgálat esetén a felhasználó kérheti fiókja zárolását a külszolgálat megkezdésétől számított legfeljebb 14 hónap időtartamra, ezt követően – a zárolás megszüntetésére vonatkozó kérés hiányában – a levelezési fiók és annak tartalma törlésre kerül.
119. A KLSZ fiókok tartalmának mentésére, archiválására és törlésére a következő szabályokat kell alkalmazni:
a) a KLSZ fiókok tartalmának helyi archiválást követő
törlését – az utolsó hét napon érkezett vagy elküldött levelek kivételével, valamint azon levelek kivételével, amelyeknek internet irányából történő elérése a továbbiakban
munkaköri követelmény – a fiókok felhasználóinak heti
rendszerességgel végre kell hajtaniuk. Az archiválás és
törlés mindenképp végrehajtandó, ha a felhasznált tárterület a 98. pontnak megfelelően kidolgozott kvótarendszer
alapján a tárhely felhasználás második vagy harmadik lépcsőjét eléri. A KIÜSZ útmutatót tesz közzé a KLSZ fiókok
felhasználók által történő archiválásának manuális vagy
automatikus módszeréről, amelynek végrehajtásához az illetékes informatikai üzemeltető szervezet igény esetén segítséget nyújt;
b) KLSZ felhasználói fiók tartalmának mentés vagy archiválás nélkül történő teljes vagy részleges törlése abban
az esetben engedélyezett, ha a levelek és csatolmányaik a
szolgálati feladatok ellátásához a továbbiakban nem szükségesek;
c) a szervezeti és beosztási fiók tartalmának törlésére és
archiválására az a) pontban meghatározottakon túl a
63. pont h) alpont, a feladathoz kötött fiók tartalmának archiválására a 65. pont f) alpont előírásait kell alkalmazni;
d) a KIÜSZ a Budapesten üzemeltetett KLSZ szervereken lévő összes levelezési fiók tartalmáról napi rendszerességgel biztonsági mentést készít oly módon, hogy
üzemzavarból adódó levélvesztés esetén a fiókok tartalma
legalább nyolc napra visszamenőleg helyreállítható legyen. A mentés rendje az üzemeltetési tervben rögzítésre
kerül;
e) a Budapest helyőrségen kívüli KLSZ szervert üzemeltető szervezetek a d) pont iránymutatásának és a rendelkezésükre álló technikai eszközöknek megfelelően tervezik, és hajtják végre az általuk üzemeltetett KLSZ fiókok mentését, amelynek eljárásrendjéről a KIÜSZ-t tájékoztatják;
f) adott KLSZ fiók tartalmának központi archiválása kiemelt honvédelmi érdek alapján történhet, amelyet az állományilletékes parancsnok, munkahelyi vezető igényel a
KLSZ utaltsági rendnek megfelelő szervezet parancsnokánál. Az ily módon előállított archív adathordozót az üzemeltető szervezet tartja nyilván és tárolja. Az archiválásra
vonatkozó igénynek tartalmaznia kell az igénylő nevét és
beosztását, a fiók tulajdonosának nevét és beosztását – ha
szervezeti vagy feladathoz kötött fiók, akkor a fiók funkcióját, – a fiók azonosítóját, az archiválás időpontját és a
megőrzés időtartamát, mely utóbbi nem haladhatja meg az
öt évet;
g) archivált levelezési adatok helyreállítását, vagy azok
átadását annak a szervezetnek a parancsnoka, vezetője,
vagy annak elöljárója, illetve jogutódja kezdeményezheti,
amelyik az archiválást elrendelte. Az így nyert adatok a
szolgálat érdekében kerülhetnek felhasználásra, azok nyilvánosságra hozatalát kizárólag az arra jogosult személy
engedélyezheti.
120. A KLSZ szervert üzemeltető informatikai szervezetek nyilvántartják a KLSZ aktuális működési paramétereit annak érdekében, hogy üzemzavar esetén azok alapján
a KLSZ működése az eredeti rendnek megfelelően helyreállítható legyen.
121. A KLSZ címlistában, valamint a címlista bejegyzések tulajdonságlapjain megjelenítendő adatok típusait a
felhasználók egyértelmű azonosíthatóságának érdekében,
a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok és
a szoftver lehetőségeinek figyelembe vételével, a KIÜSZ
javaslata alapján a HVK HIICSF csoportfőnöke határozza
meg, amelyről a felhasználók KLSZ fiókjuk létesítésekor
tájékoztatást kapnak. A felhasználók a KLSZ használatbavételével elfogadják, hogy a hálózati címtárban rögzített,
valamint egyéb módon bekért adataikat az érintett informatikai üzemeltető szervezet a KLSZ működéshez szükséges mértékben kezeli, és a címlista bejegyzéshez tartozó
tulajdonságlapon a HVK HIICSF csoportfőnök rendelkezésének megfelelően közzéteszi.
122. A globális címlista vagy egy részének másolása,
továbbítása, átadása, nyilvánosságra hozatala a KLSZ felhasználók részére nem engedélyezett, amit a lehetőségek
függvényében technikai úton tiltani kell. A globális címlistát vagy annak egy részét az informatikai üzemeltető
szervezetek csak a hálózatgazda engedélyével adhatják át
más szervezetek részére.
8. Záró rendelkezések 123. A KLSZ-nek a szakutasításban meghatározottaktól
eltérő igénybe vételét a HM közigazgatási államtitkár
vagy a Honvéd Vezérkar főnök engedélyezi.
124. Ez a szakutasítás az aláírást követő hetedik napon
lép hatályba.
Vass Sándor mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
349/2012. (XII. 22.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Pandur József
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság szarajevói nagykövetségének
vezetésével. Budapest, 2011. augusztus 31. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
135/2014. (IV. 10.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Giovanni Miceli rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Máltai Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, La Valletta-i székhellyel.
Budapest, 2014. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
350/2013. (X. 1.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság
Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A VIETNAMI SZOCIALISTA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI
KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY
Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya, a továbbiakban „A Felek”,
annak érdekében, hogy továbbfejlesszék az  országaik között meglévő barátságot, hogy elmélyítsék az  emberek
közötti kapcsolatokat, hogy fejlesszék az együttműködést a kulturális területen,
abban a meggyőződésben, hogy a művészet mint az egymás országainak hagyományairól, kultúrájáról való tudás
terjesztésének eszköze,
felismerve azokat az  előnyöket, amelyeket a  két ország nyerhet a  bilaterális együttműködés megerősítése révén
az egyes országok jogi szabályozásának megfelelően, a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
A Felek ösztönzik a  kulturális és művészeti együttműködést, hogy elősegítsék egymás kulturális értékeinek jobb
megértését, és szorosabbra fűzzék az országaik közötti kapcsolatokat.
2. Cikk
A Felek ösztönzik a  kapcsolatokat és cseréket az  irodalom, képzőművészet, zene, tánc és más előadóművészetek
terén, a  filmművészet, televízió és rádió, építészet, könyvkiadás, múzeumok és gyűjtemények kapcsán, valamint
a kreatív csoportok között, és a kultúra és művészetek további területein.
A Felek kölcsönösen bátorítják könyvtáraikat a  közvetlen együttműködésre és ösztönzik a  másik Fél szerzői által
alkotott és kiválasztott irodalmi művek fordítását és kiadását.
A Felek ösztönzik és bátorítják (kutatási szervezeteiket) intézményeiket a  közvetlen kulturális kapcsolatok
létrehozására, valamint a kutatók és szakértők cseréjére.
3. Cikk
A Felek szorgalmazzák a  kulturális hetek és napok szervezését a  Felek oktatási és kulturális intézményeiben. Ezek
magukban foglalják előadások és szemináriumok tartását, könyvkiállításokat és vásárokat, valamint a  két ország
eredményeinek bemutatását további más formákban.
4. Cikk
A Felek ösztönzik a különféle kulturális és művészeti tevékenységeket, különösen
a kultúra különböző területei képviselőinek kölcsönös látogatásait az  együttműködés, a  gyakorlati ismeretek és
cseretapasztalatok céljából,
előadók és előadói csoportok koncertturnéjának, valamint más koncertek, előadások, kiállítások és egyéb kulturális
események megszervezését,
résztvevők meghívását fesztiválokra és hasonló nemzetközi rendezvényekre, amelyek országaikban kerülnek
megrendezésre.
5. Cikk
A Felek bátorítják a  kulturális tevékenységhez fűződő könyvek, kiadványok, magazinok, dokumentumok, filmek,
továbbá egyéb anyagok és információs források cseréjét.
6. Cikk
A Felek bátorítják a  helyi és nemzetközi konferenciákon, szemináriumokon, szimpóziumokon, tudományos és
kulturális workshopokon való részvételt, és tájékoztatják egymást a  hasonló eseményekről azok kezdete előtti
megfelelő időben.
7. Cikk
A Felek együttműködnek a  kulturális örökség területén a  kulturális sokszínűség védelme és népszerűsítése
érdekében, így különösen az UNESCO keretében, továbbá ösztönzik a kutatók cseréjét.
8. Cikk
A Felek bátorítják a két ország kulturális intézményei közötti egyéb együttműködési megállapodások kidolgozását.
9. Cikk
A jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen a  jelen Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a  Magyarországnak különösen az  Európai
Unió alapját képező szerződésekből, valamint az  Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó
kötelezettségeit.
10. Cikk
A Felek megállapodnak abban, hogy szükség esetén a  Felek illetékes képviselői konzultációkat folytatnak
a  végrehajtási programok aláírásával kapcsolatban, elővezetve az  azok megvalósításához szükséges konkrét
lépéseket és projekteket, valamint – ahol lehetséges – meghatározva az  Egyezményben és a  végrehajtási
programokban vázolt események pénzügyi és szervezeti feltételeit.
A konzultációk feltételeiről és az illetékes képviselők névsoráról a Felek diplomáciai úton egyeztetnek.
11. Cikk
A jelen Egyezmény értelmezése és végrehajtása során felmerülő vitás kérdéseket a Felek meghatalmazott képviselői
diplomáciai úton rendezik.
12. Cikk
Ez az Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, melyben a felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.
Jelen Egyezmény öt évig hatályos, és automatikusan meghosszabbodik újabb ötéves időszakra. Az  Egyezményt
bármely szerződő fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. Ebben az  esetben az  Egyezmény a  felmondásáról
szóló értesítés átvételének napjától számított 6 hónap múlva veszti hatályát.
Abban az esetben, ha a jelen Egyezmény hatályát veszti, előírásait a gyakorlatban továbbra is alkalmazni kell a még
folyamatban lévő programok és projektek tekintetében mindaddig, amíg azokat teljes egészükben végre nem
hajtják.
Fentiek bizonyságául az  alulírott képviselők, kormányaik megfelelő felhatalmazásának birtokában, aláírták a  jelen
Egyezményt.
Készült Hanoi városban 2013. március 5-én magyar, vietnami és angol nyelven két eredeti példányban. Ezek
mindegyike egyformán hiteles. Az  értelmezésből származó bármely nézetkülönbség kialakulása esetén az  angol
nyelvű szöveg a mérvadó.
Magyarország Kormánya nevében A Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya nevében
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 12. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a kultúráért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1822/2017. (XI. 9.) Korm. határozata a Kárpát-medencei Falugazdász Programról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy külhoni magyar gazdaszervezetek tevékenységének fejlesztése érdekében Kárpát-medencei
Falugazdász Program induljon;
Felelős: földművelésügyi miniszter Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. január 31.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  földművelésügyi miniszter bevonásával – az  1.  pontban foglaltak
megvalósítása érdekében, 2018.  évtől kezdődően, évente beépülő jelleggel 420 880 000 forint biztosításáról
gondoskodjon a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
4. Határon átnyúló agrár- és környezetvédelmi feladatok támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
földművelésügyi miniszter Határidő: 2018. évben a felmerülés ütemében, a 2019. évtől a költségvetési tervezés menetében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1095/2015. (III. 5.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/C/13-2013-0015 azonosító számú („Szolnoki térségi regionális hulladékgazdálkodási rendszer fejlesztése eszközbeszerzésekkel” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.1.1/C/13-2013-0015 azonosító számú, „Szolnoki térségi regionális hulladékgazdálkodási
rendszer fejlesztése eszközbeszerzésekkel” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának növelését
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 462/2009. (XI. 30.) OVB számú határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 462/2009. (XI. 30.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az OVB-hez hitelesítés céljából,
amely aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról,
hogy az Országos Választási Bizottság, a területi választási bizottság, az országgyűlési egyéni választókerületi
választási bizottság, a helyi választási bizottság és a szavazatszámláló bizottság nem választott tagjait a bizottság
ülésén – szavazati jog helyett – tanácskozási jog illesse meg?”
Az OVB a kifogástevők által támadott határozatával az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az OVBh. indoklása megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott
egyértelműségi követelménynek, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés értelmezését jelentősen megnehezíti az, hogy abban
a kezdeményezők egy kérdésben kívánnak különböző hatáskörrel rendelkező, és különböző feladatot ellátó választási
bizottságok megbízott tagjainak szavazati jogáról rendelkezni. A felsorolt választási bizottságok eltérő feladat- és
hatásköreiből következően a megbízott tagok szerepe is lényegesen eltér egymástól, ezért a szavazati jog egységes
megvonását, és helyette a tanácskozási jog beiktatását nem lehet egyetlen kérdésben egyformán megítélni.
Példaként hivatkozik az indokolás arra, hogy a szavazatszámláló bizottságok a szavazás napján végeznek elsősorban
a szavazás lebonyolításához és az eredmény megállapításához kapcsolódó cselekményeket, míg a többi választási
bizottság elsősorban jogorvoslati fórumként jár el. A kérdés egyébként a választópolgárok részéről a választott és
a delegált tagok bizottságban betöltött szerepének teljes körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok
ilyen mélyreható ismerete nem várható el a választópolgároktól. Mindezek alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
2. A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh.-nak az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére történő hivatkozása
törvénysértő. Nézetük szerint a kérdés egyértelmű, mindössze arra irányul, hogy a választási bizottságok nem
választott tagjait – a bizottság ülésén – ne illesse meg szavazati jog. Érvelésük szerint nem indokolt, hogy a jelölő
szervezetek, illetve a jelölt megbízottjainak – a jelölt érdekében és támogatására – szavazati joga legyen egy olyan
testületben, amely a jelölő szervezet vagy a jelölt kifogását, fellebbezését bírálja el, mivel ez sérti a jogállamiság elvét.
Hivatkoznak arra, hogy az OVB határozatában foglalt példa nem felel meg a jogszabályoknak, mivel egyoldalúan állítja
be a választási bizottságok hatáskörét. Nézetük szerint nem az a lényeg, hogy a Ve. milyen hatáskört állapít meg
az egyes választási bizottsági típusok számára, hanem az, hogy a választási bizottság tagjait a döntésük során milyen
jogok illetik meg.
Mindezekre tekintettel a kifogástevők az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását kérik
az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 462/2009. (XI. 31.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 10.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
7/2016. (III. 7.) BM rendelete a részleges határzár magyar–horvát határon történő fenntartásáról szóló 6/2016. (II. 18.) BM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 12.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a részleges határzár magyar–horvát határon történő fenntartásáról szóló 6/2016. (II. 18.) BM rendelet.
2. § Ez a rendelet 2016. március 7-én 12.00 órakor lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1169/2019. (III. 29.) Korm. határozata a balmazújvárosi sportélet támogatásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a balmazújvárosi sportélet támogatásával, és ennek keretében a Balmazújváros Sport Korlátolt Felelősségű
Társaság (cégjegyzékszáma: 09-09-021503, székhelye: 4060 Balmazújváros, Sporttér utca 5.; a  továbbiakban:
Társaság) sportcélú működéséhez nyújtandó költségvetési támogatás biztosításával;
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti cél megvalósításához szükséges
100 000 000 forint költségvetési támogatás biztosításáról a  Társaság részére a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az  olimpiai mozgalommal összefüggő,
valamint egyéb, a  sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására jogcímcsoport, 1. Versenysport és
olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  2.  pont alapján biztosított forrás terhére a  Társaság részére az  emberi erőforrások
minisztere – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó támogatási előlegként – 2020. június 30-ig történő
elszámolási kötelezettséggel támogatást nyújtson, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont teljesülését követően azonnal
4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az emberi erőforrások minisztere bevonásával a 2. pont szerinti
támogatás forrásának visszapótlásáról.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1093/2017. (II. 22.) Korm. határozata a 2024. XXXIII. nyári olimpiai és XVII. nyári paralimpiai játékok rendezési jogáért kiírt pályázat helyzetéről.
1. A  Kormány áttekintette és értékelte a  2024.  évi XXXIII.  nyári olimpiai és XVII.  nyári paralimpiai játékok
(a továbbiakban: Olimpia) rendezési jogáért kiírt pályázat helyzetét és megállapította, hogy
a) Magyarország és Budapest számára az  Olimpia megszervezése nemzeti ügy, amelynek képviseletéhez
egyetértés szükséges;
b) ez az egyetértés az ország vezetői és a pártok között a pályázat benyújtásakor megvolt, amely megtestesült
a Fővárosi Közgyűlés 92 százalékos, illetve az Országgyűlés 80 százalékos többséggel meghozott döntésében;
c) az elmúlt hónapokban a korábban létrejött egység felbomlott, az Olimpia megszervezésének ügye nemzeti
ügyből pártüggyé vált;
d) az egyetértés felbomlásáért a felelősség a korábbi döntésükből kihátráló ellenzéki pártokat terheli;
e) sikeres pályázásra, olimpia megrendezésére csak olyan városoknak van esélyük, ahol a kérdésben egyetértés
jött létre és áll fenn, amely feltétel Párizs és Los Angeles esetében ma is teljesül.
 2. A Kormány az 1. pontban foglaltak alapján megállapítja, hogy Budapest olimpiai rendezési pályázata esélytelenné
vált. Ebben a  helyzetben csak az  a  felelős döntés, ha a  Fővárosi Közgyűlés és a  Magyar Olimpiai Bizottság elnöke
az Olimpia rendezésére irányuló pályázatot visszavonja.
3. A Kormány felkéri a Fővárosi Közgyűlést és a Magyar Olimpiai Bizottság elnökét, hogy az Olimpia megrendezésére
vonatkozó pályázatot vonja vissza.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2011. (II. 24.) Korm. rendelete az AUDI HUNGÁRIA MOTOR KFT. Győr közigazgatási területén meg valósuló nagyberuházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
 szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében és a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének
b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
az AUDI HUNGÁRIA MOTOR Kft. Győr Megyei Jogú Város közigazgatási területén (Győr, 5475/66 helyrajzi szám)
lehatárolt területen meg valósuló nagyberuházásával függenek össze.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) A rendelet hatálya alá tartozó első fokú környezetvédelmi hatósági engedélyezési, természetvédelmi engedélyezési,
illetve természetvédelmi kiegyenlítő intézkedés előírására irányuló engedélyezési eljárások lefolytatására kijelölt
Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség országos hatáskörben és
illetékességgel jár el.
(4) A rendelet hatálya alá tartozó elsőfokú erdészeti hatósági engedélyezési eljárások lefolytatására, valamint a rendelet
hatálya alá tartozó eljárásokban, erdővédelem tárgykörben elsőfokú szakhatóságként kijelölt Vas megyei
Kormányhivatal Erdészeti Igazgatóság országos hatáskörben és illetékességgel jár el.
(5) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2017. CLXXVI. törvény a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a Magyarország és Mongólia közötti kétoldalú nemzetközi szerződések hatályának rendezéséről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között
a Magyarország és Mongólia közötti kétoldalú nemzetközi szerződések hatályának rendezéséről szóló Jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS MONGÓLIA KORMÁNYA KÖZÖTT A MAGYARORSZÁG
ÉS MONGÓLIA KÖZÖTTI KÉTOLDALÚ NEMZETKÖZI SZERZŐDÉSEK HATÁLYÁNAK RENDEZÉSÉRŐL
Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
Hangsúlyozva a kétoldalú szerződéses kapcsolatok fontosságát és végrehajtásuk szükségességét,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. november 28-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2017. november 28-i ülésnapján fogadta el.
Törekedve baráti kapcsolataik erősítésére és továbbfejlesztésére a kétoldalú szerződéses kapcsolatok rendezése által,
Elhatározván ennek érdekében a Magyarország és Mongólia között fennálló kétoldalú szerződések felülvizsgálatát,
A következőkben állapodtak meg: 1. cikk
A jelen Jegyzőkönyv Mellékletében felsorolt, 2016. január 22-ét megelőzően megkötött kétoldalú állam- illetve
kormányközi szerződések Magyarország és Mongólia között továbbra is hatályban maradnak és alkalmazandóak.
2. cikk
Jelen Jegyzőkönyv Melléklete a jelen Jegyzőkönyv szerves részét képezi.
3. cikk
A jelen Jegyzőkönyv Mellékletében nem szereplő, bármely Magyarország és Mongólia között megkötött kétoldalú
állam- illetve kormányközi szerződés jelen Jegyzőkönyv hatályba lépésének napjától számítva a  Szerződő Felek
viszonyában hatályon kívül helyezettnek tekintendő.
4. cikk
Jelen Jegyzőkönyv hatálya nem terjed ki a  Szerződő Felek között megkötött azon kétoldalú szerződésekre,
amelyeket a Szerződő Felek minisztériumai, hatóságai vagy szervezetei egymás között kötöttek.
5. cikk
Jelen Jegyzőkönyv a  diplomáciai úton továbbított későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a  Szerződő Felek értesítik egymást a  jelen Jegyzőkönyv hatályba lépéséhez
szükséges belső jogi követelmények Szerződő Felek általi teljesítéséről.
Készült Ulánbátorban, 2016. január 25-én két eredeti példányban, magyar, mongol és angol nyelven, mindhárom
szöveg egyaránt hiteles. Vita esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA NEVÉBEN MONGÓLIA KORMÁNYA NEVÉBEN MELLÉKLET MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS MONGÓLIA KORMÁNYA KÖZÖTT A MAGYARORSZÁG ÉS
MONGÓLIA KÖZÖTTI KÉTOLDALÚ NEMZETKÖZI SZERZŐDÉSEK HATÁLYÁNAK RENDEZÉSÉRŐL SZÓLÓ
JEGYZŐKÖNYVHÖZ
Szerződő Felek között hatályban maradó, Magyarország és Mongólia között megkötött kétoldalú nemzetközi
szerződések listája
 1. Szerződés a  Magyar Népköztársaság és a  Mongol Népköztársaság között a  polgári, családjogi és bűnügyi
jogsegélyről (Budapest, 1968. november 22.)
 2. Konzuli egyezmény a  Magyar Népköztársaság és a  Mongol Népköztársaság között (Budapest,
1974. június 27.)
 3. Egyezmény a  Magyar Köztársaság és Mongólia között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem és a vagyonadók területén (Ulánbátor, 1994. szeptember 13.)
 4. Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya között a beruházások előmozdításáról
és kölcsönös védelméről (Ulánbátor, 1994. szeptember 13.)
 5. Egyezmény a  Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya között a  vámügyekben történő
együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról (Budapest, 1995. szeptember 22.)
 6. Kulturális, oktatási és tudományos együttműködési egyezmény a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia
Kormánya között (Ulánbátor, 1996. szeptember 27.)
 7. Szerződés a  Magyar Köztársaság és Mongólia között a  baráti kapcsolatokról és az  együttműködésről
(Budapest, 1998. január 28.) 8. Gazdasági együttműködési megállapodás a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Mongol Köztársaság
Kormánya között (Ulánbátor, 2005. december 7.)
9. Egyezmény a  Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya között a  vámügyekben történő
együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény módosításáról (Ulánbátor, 2010. január 13.)
10. Egyezmény a Magyar Köztársaság és Mongólia között a szociális biztonságról (Budapest, 2011. június 10.)
11. Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a  diplomata és szolgálati/hivatalos útlevéllel
rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás (Ulánbátor, 2015. május 29.)”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, 3. § és a 6. § a Jegyzőkönyv 5. Cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Jegyzőkönyv, valamint a  2.  §, 3.  § és a  6.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter
– annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
6. § Hatályát veszti
a) a Magyar Népköztársaság és a  Mongol Népköztársaság közötti postai és távközlési forgalom tárgyában
Budapesten, az  1973. évi január hó 19. napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 13/1973. (V. 24.)
MT rendelet,
b) a Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Mongol Népköztársaság Kormánya között az  1972. évi december
hó 20. napján Budapesten aláírt egészségügyi együttműködési egyezmény kihirdetéséről szóló 29/1974.
(VII. 10.) MT rendelet,
c) a Magyar Népköztársaság Kormánya és a  Mongol Népköztársaság Kormánya között Ulánbátorban, az
1976. évi augusztus hó 10. napján aláírt, az  állategészségügy területén való együttműködésről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 14/1977. (IV. 22.) MT rendelet,
d) a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Mongol Népköztársaság Kormánya között 1984. szeptember 14-én,
Ulan Batorban aláírt, a  Mongol Népköztársaságban lévő Cagan Dava-i wolframérclelőhely leművelésében
való együttműködésről szóló egyezmény megszüntetéséről szóló jegyzőkönyv kötelező hatályának
elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről szóló 324/2005. (XII. 28.) Korm. rendelet, valamint
e) a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 13/2010. (II. 5.) Korm. rendelet.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1027/2003. (IV. 3.) Korm. határozata az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Részvénytársaság igazgatósági tagjának kinevezéséről.
A Kormány az állam tulajdonában lévő vállalkozói
vagyon értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény
12. §-ának (3) bekezdése, valamint az ÁPV Rt. Alapító
Okirata rendelkezései alapján — e határozat közzétételének napjával —
Gölöncsér Józsefet kinevezi az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt. igazgatóságának tagjává.
Az igazgatósági tag kinevezése az 1082/2002. (V. 28.)
Korm. határozattal kinevezettekkel megegyező időtartamra szól.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
26/2008. (VI. 5.) KüM határozata a nukleáris terrorcselekmények visszaszorításáról szóló Nemzetközi Egyezmény kihirdetéséről szóló 2007. XX. törvény 3–4. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2007. évi XX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2007.
április 2-ai, 40. számában kihirdetett, a nukleáris terrorcselekmények visszaszorításáról szóló Nemzetközi Egyezmény a 25. cikk 1. bekezdése értelmében a huszonkettedik
megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratnak az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál történő letétbe
helyezését követő harmincadik napon lép hatályba.
Az Egyezményt megerősítő okiratot hazánk 2007. április 12-én helyezte letétbe. Az Egyezmény letéteményese,
az Egyesült Nemzetek 2007. június 7-én kelt értesítése
szerint a hatálybalépéshez szükséges huszonkettedik
okirat letétbe helyezésére 2007. június 7-én került sor,
ennek megfelelően az Egyezmény 2007. július 7-én lépett
hatályba.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2007. évi
XX. törvény 5. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy
a nukleáris terrorcselekmények visszaszorításáról szóló
Nemzetközi Egyezmény, valamint az Egyezmény kihirdetéséről szóló 2007. évi XX. törvény 3–4. §-ai 2007. július
7-én, azaz kettőezer-hét július hetedikén léptek hatályba.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
28/2004. (IV. 1.) ME határozata kormányzati főtisztviselő áthelyezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 31/C. §-ának (4) bekezdésében foglalt jogkörömben
dr. Csepregi István kormányzati főtisztviselőt az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főigazgatóság állományába, jogszabály-előkészítési és jogharmonizációs főosztályvezetői teendők ellátására
2004. március 25-i hatállyal — határozatlan időre —
áthelyezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
302/2014. (VIII. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a német–magyar kapcsolatok ápolása terén végzett eredményes munkája, valamint az  országaink közötti vezetői
szintű együttműködés javítása érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
dr. Hans Dieter Heumann nagykövet, a  Bundesakademie für Sicherheitspolitik (Szövetségi Biztonságpolitikai
Akadémia) elnöke részére,
a magyar–bajor gazdasági kapcsolatok elmélyítése és a  Magyarországra irányuló német befektetések ösztönzése
érdekében végzett tevékenysége, valamint az  objektív Magyarország-kép kialakításában játszott szerepe
elismeréseként
Hartmut Koschyk Bundestag-képviselő (CSU), a Szövetségi Pénzügyminisztérium parlamenti államtitkára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. július 23.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1216/2018. (IV. 9.) Korm. határozata a Magyar Atlétikai Szövetség és a Magyar Kézilabda Szövetség világversenyek megrendezésére irányuló pályázataival, valamint az új Puskás Ferenc Stadionban megrendezendő eseményekkel kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáról.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Atlétikai Szövetség a  2023. évi atlétikai világbajnokság Budapesten történő
megrendezésére pályázzon;
 2. felhívja az  egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost (a  továbbiakban: kormánybiztos)
–  a  sportpolitikáért felelős miniszterrel, Budapest Főváros Önkormányzatával, a  Magyar Olimpiai Bizottsággal és
az  érintett sportági szakszövetségekkel együttműködve – az  1.  pont szerinti pályázathoz és a  Magyar Kézilabda
Szövetség 2022. és 2024. évi férfi kézilabda Európa-bajnokság megrendezésére – a  Szlovák Köztársasággal
közösen – benyújtott pályázatához kapcsolódóan felmerülő kormányzati feladatok összehangolására, a  hazai
szakszövetségek által a nemzetközi szakszövetségekkel folytatott tárgyalások és egyeztetések támogatására;
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  kormánybiztost, hogy – a  sportpolitikáért felelős miniszterrel, Budapest Főváros Önkormányzatával,
a  Magyar Olimpiai Bizottsággal, valamint az  érintett sportági szakszövetségekkel és más kormányzati és szakmai
szövetségekkel együttműködve – tegye meg a  szükséges előkészületeket annak érdekében, hogy a  2019.  évben
elkészülő új Puskás Ferenc Stadionban (a továbbiakban: Stadion) a megnyitást követő években nagy érdeklődésre
számot tartó nemzetközi sport-, kulturális-művészeti események, valamint gazdasági-üzleti, iparági és tudományos
konferenciák kerüljenek megrendezésre, és a Stadion a lehető legnagyobb kihasználtsággal működjön.
Felelős: egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök