text:
25/2015. (V. 27.) FM rendelete a földművelésügyi miniszter által adományozható díjakról és más elismerésekről.
Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
24. § (6) bekezdésében,
a 31.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében,
a 32.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1–5. és 8–11. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a 31. és 32. § tekintetében a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. Szakmai elismerések 1. § (1) A mezőgazdasági ágazatok, a földügy, az erdőgazdálkodás, a környezet- és természetvédelem, az agrárszakképzés
és felsőoktatás, valamint a  meteorológia területén végzett kiemelkedően eredményes munka, illetve ezen
ágazatok  fejlesztése érdekében huzamos időn át kifejtett tevékenység elismeréseként szakmai elismerések
adományozhatók.
(2) Szakmai elismerések a  díjak, az  emlékplakettek, a  Miniszteri Elismerő Oklevél, a  Miniszteri Dicséret, valamint
az  Országos Tudományos Diákköri Konferencia (a továbbiakban: OTDK) Agrártudományi Szekció Különdíj
(a továbbiakban: OTDK Agrártudományi Különdíj).
(3) A földművelésügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) által adományozható szakmai elismerések a következők:
a) Szakmai díjak:
 1. Fasching Antal Díj,
 2. Nagyváthy János Díj,
 3. Ujhelyi Imre Díj,
 4. Fleischmann Rudolf Díj,
 5. Darányi Ignác Díj,
 6. Konkoly-Thege Sándor Díj,
 7. Tolnay Sándor Díj,
 8. Pro Silva Hungariae Díj,
 9. Pro Alimentis Hungariae Díj,
 10. Kovács Béla Díj,
 11. Aranykoszorús Gazda Díj, Aranykoszorús Gazdaasszony Díj,
 12. Környezetünkért Díj,
 13. Pro Natura Díj,
 14. Tessedik Sámuel Díj,
 15. Schenzl Guido Díj,
 16. Zöld Toll Díj.
b) Emlékplakettek:
 1. Környezetünkért Emlékplakett,
 2. Pro Natura Emlékplakett,
 3. Pro Meteorológia Emlékplakett,
 4. Életfa Emlékplakett.
c) Oklevél:
 1. Miniszteri Elismerő Oklevél,
 2. Miniszteri Dicséret.
d) Különdíj:
 OTDK Agrártudományi Különdíj.
2. Adományozás 2. § (1) Szakmai elismerések adományozását közigazgatási szervek, gazdálkodó szervezetek, intézmények, egyesületek,
alapítványok, az egyesülési jog alapján létrejött egyéb szervezetek, köztestületek, önkormányzatok (a továbbiakban
együtt: szervezetek), valamint magánszemélyek kezdeményezhetik. A  kezdeményezés előterjesztésének formai és
tartalmi követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  kezdeményezést az  adományozási alkalmat legalább két hónappal megelőzően kell benyújtani
a Földművelésügyi Minisztériumba (a továbbiakban: minisztérium).
(3) Díjak és emlékplakettek tekintetében a kezdeményezéseket a díjhoz kapcsolódó szakterületért felelős állami vezető
által vezetett díjbizottságok értékelik, és javaslatot tesznek az  adományozással kapcsolatban. Egyéb elismerési
formák tekintetében a Kitüntetési Bizottság tesz javaslatot.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdéstől eltérően az  OTDK Agrártudományi Különdíj odaítélését az  Országos Diákköri Tanács
(a  továbbiakban: OTDT) Agrártudományi Szekció Tagozati Zsűrik elnökei kezdeményezhetik. Az  OTDK
Agrártudományi Különdíj odaítélésére az erre a célra létrehozott Különdíj Bizottság tesz javaslatot.
(5) A miniszter a bizottságok javaslatainak figyelembevételével dönt az elismerések adományozásáról.
 (6) E  rendelet alkalmazásában gazdálkodó szervezeten a  polgári perrendtartásról szóló törvényben meghatározott
gazdálkodó szervezetet kell érteni. 3. § (1) Szakmai elismerés azon magyar és külföldi állampolgár részére adományozható, aki előzetesen, a  2.  melléklet
szerinti nyilatkozattal, írásban hozzájárul ahhoz, hogy elismerés adományozása esetén a  természetes
személyazonosító adatait és lakcímadatát az elismerésben részesítettek nyilvántartásában kezeljék, valamint nevét
a Hivatalos Értesítőben közzétegyék, továbbá ahhoz, hogy érdemeiről a nyilvánosság tájékoztatást kapjon.
(2) Szakmai elismerés – e  rendelet eltérő rendelkezése hiányában – kizárólag természetes személyeknek
adományozható. Nem lehet posztumusz szakmai elismerést adományozni. Ha az  elismerésben részesített
az  adományozás és az  átadás közti időben elhalálozik, az  elismerést – a  26.  § (5)  bekezdésében foglaltak
kivételével – a törvényes örökösnek kell kiadni.
(3) A 19. és 24. §-ban foglalt díj és emlékplakett szervezetek részére is adományozható.
4. § A szakmai díjakkal jutalom jár, amelynek összege – természetes személy és a  19.  § szerinti szervezet esetén
egyaránt  – a  mindenkori illetményalap hatszorosa. Miniszteri Dicséret elismerés esetén a  kormánytisztviselő
a  mindenkori illetményalap hatszorosának megfelelő összegű pénzjutalomban részesíthető. Az  OTDK
Agrártudományi Különdíj esetében a  díjazott a  mindenkori illetményalapnak megfelelő összegű pénzjutalomban
részesíthető. A pénzjutalmak fedezetét a minisztérium költségvetésében kell előirányozni.
5. § (1) Nem adományozható elismerés annak, akit az  elismerésre történő felterjesztéskor bűncselekmény elkövetése
miatt jogerősen elítéltek és még nem mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól,
illetve – ha az elismerés a foglalkozással összefüggő tevékenységnek szól – aki foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll,
továbbá az sem, aki jogerős fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
(2) Aki az (1) bekezdésben foglaltak ellenére elismerésben részesült, attól a miniszter az elismerést – az (1) bekezdésben
foglaltakról való tudomásszerzést követően – azonnal visszavonja.
(3) Méltatlanná válik a  miniszteri elismerésre az, akit jogerős bírói ítélettel a  közügyektől vagy – ha az  elismerés
a  foglalkozással összefüggő tevékenységnek szólt – a  foglalkozásától eltiltottak. Az  elismerésre méltatlanná vált
személytől a miniszter az elismerést visszavonja. A visszavonást a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
3. Adományozási alkalmak 6. § (1) Szakmai elismerések adományozására a következő alkalmakkor kerül sor:
a) március 15-e nemzeti ünnep,
b) az Erdők Világnapja (március 21.),
c) Meteorológiai Világnap (március 23.),
d) a Föld Napja (április 22.),
e) Pedagógusnap (június első vasárnapja),
f ) Környezetvédelmi Világnap (június 5.),
g) augusztus 20-a állami ünnep,
h) október 23-a nemzeti ünnep,
i) kiemelkedő szakmai alkalom, esemény, évforduló.
(2) Az elismeréseket a miniszter vagy megbízottja ünnepélyes keretek között adja át.
 (3) Az elismerés tényét és az elismerésben részesítettek érdemeit a Hivatalos Értesítőben és a minisztérium honlapján
közzé kell tenni. 4. Az egyes díjak 7. § (1) Fasching Antal Díj a  földmérés, a  földügy, a térképészet és térinformatika terén kiemelkedő elméleti, gyakorlati és
tudományos tevékenység elismeréséül,
a) a szakterület jelentős fejlődését szolgáló tudományos, kutatási és műszaki fejlesztési tevékenységért;
b) kiemelkedően eredményes irányító vagy operatív tevékenységért;
c) szakemberek oktatása, továbbképzése terén végzett kiemelkedő munkásságért
adományozható.
(2) Évente három díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 105 mm átmérőjű, 12 mm vastag. Egyik oldalán középen dr. Fasching Antal balra néző
domborművű arcképe „FASCHING ANTAL emlékérem alapítva 1970-ben” körirattal, másik oldalán Magyarország
címere, alatta az elismerésben részesített neve és az adományozás évszáma vésett felirattal látható.
8. § (1) Nagyváthy János Díj adományozható annak, aki legalább 5 éve kiemelkedő oktató munkát végez a  miniszter
feladatkörébe tartozó ágazatokat érintő felsőoktatás területén.
(2) Évente hat díj adományozható a Pedagógusnap alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, négy sarkán lekerekített négyzet alakú, 77x77 mm nagyságú, 4 mm vastag. Egyik oldalán
Nagyváthy János domborművű arcképe, „Nagyváthy János 1755–1819” nevének, születésének, illetve halálának
dátumát jelölő felirattal, kalásszal és tollal, a másik oldalán a „Szorgalmatos mezei gazda” jelképet kifejező két álló
férfialak, az egyik kalászokat és könyvet tartva kezében, háttérben mezőgazdasági település látképével.
9. § (1) Ujhelyi Imre Díj adományozható a  mezőgazdaság, az  élelmiszeripar, területén végzett kiemelkedő teljesítmény
elismeréséül azoknak a  termelőknek, akik új eljárásokat, korszerű módszereket valósítottak meg, valamint
azoknak, akik az élelmiszeripar területén a technikai fejlesztésben, a korszerű gyártási eljárások alkalmazásában, új
gyártmányok kidolgozásában és bevezetésében kimagasló eredményeket értek el.
(2) Évente hat díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Egyik oldalán középen Ujhelyi Imre domborművű
profilképe, bal oldalon „UJHELYI IMRE”, jobb oldalon „1866–1923” születésének, illetve halálának dátuma
domborművű felirattal, a  másik oldalán Magyarország címere, alatta az  elismerésben részesített neve és
az adományozás évszáma vésett felirattal látható.
10. § (1) Fleischmann Rudolf Díj a  hazai növénytermesztés és növénynemesítés terén kiemelkedő értékű gyakorlati és
elméleti munkát végzők tevékenységének elismeréséül adományozható.
(2) Szakterületenként évente három-három díj adományozható az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 4 mm vastag. Egyik oldalán Fleischmann Rudolf domborművű arcképe,
alatta „1879–1950” születésének, illetve halálának dátuma, felette „Fleischmann Rudolf emlékplakett” körirattal,
a másik oldalán, mikroszkópon keresztül fektetett búzakalász dombormű látható.
11. § (1) Darányi Ignác Díj az  agrár- és környezettudományok területén végzett kiemelkedő szakmai tevékenység
elismeréséül adományozható annak a  kutatónak, aki olyan kivételes tudományos eredményt ért el, amelynek
gyakorlati bevezetése a  szakterületen innovatívnak tekinthető, vagy jelentősen hozzájárul a  szakterület további
fejlődéséhez.
(2) Évente tudományterületenként egy-egy díj adományozható az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából.
(3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 105 mm átmérőjű, 12 mm vastag. Az egyik oldalán középen Darányi Ignác domborművű
arcképe, felette „Darányi Ignác Díj” felirat, alatta „1849–1927” születésének, illetve halálának dátuma szerepel.
Az  emlékplakett másik oldalán Magyarország címere, alatta az  elismerésben részesített neve és az  adományozás
évszáma vésett felirattal látható.
12. § (1) Konkoly Thege Sándor Díj az  állattenyésztésben, a  tenyésztésszervezésben, az  állattenyésztési politikában és
az állattenyésztés érdekképviseletében végzett kiemelkedő szakmai tevékenység elismeréséül adományozható.
(2) Évente három díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Az  egyik oldalán középen Konkoly Thege Sándor
domborművű arcképe, felette „Konkoly Thege Sándor Díj” felirat, alatta „1889–1969” születésének, illetve halálának
dátuma szerepel. Az  emlékplakett másik oldalán Magyarország címere, alatta az  elismerésben részesített neve és
az adományozás évszáma vésett felirattal látható.
13. § (1) Tolnay Sándor Díj az  állategészségügy területén kifejtett kiemelkedő gyakorlati, kutatási és oktatási tevékenység
elismeréséül adományozható.
(2) Évente három díj adományozható az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 100 mm átmérőjű, 10 mm vastag. Az  egyik oldalán dr. Tolnay Sándor jobbra néző
domborművű arcképe, ettől jobbra „Tolnay Sándor dr.” felirat, balra „1748–1818.” születésének, illetve halálának éve
szerepel. A másik oldalon „Tolnay Sándor szakmai díj” felirat és az adományozás évszámának vésett felirata látható.
14. § (1) Pro Silva Hungariae Díj („Magyar Erdőkért Díj”) annak adományozható, aki az  erdőgazdálkodás, erdővédelem
terén huzamos időn át kiemelkedő teljesítményt nyújtott, valamint az  erdőgazdálkodás érdekében kimagasló
tudományos, oktatói és szakmai ismeretterjesztői tevékenységet folytatott.
(2) Évente hat díj adományozható a március 21-ei Erdők Világnapja alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, felülete bronzpatinázott, 80 mm átmérőjű, 10 mm vastag. Az egyik oldalát Magyarország
tölgykoszorúval keretezett állami címere díszíti. A másik oldalon a „Pro Silva Hungariae” felirat olvasható, a szakmai
jelleget kifejező, sematikus ábrázolású fák között elhelyezve. Az  emlékplakett peremére bevésve a  díjazott neve
szerepel.
15. § (1) A Pro Alimentis Hungariae Díj (Magyar Élelmiszerekért Díj) az élelmiszeripar terén kiemelkedő elméleti, gyakorlati és
tudományos tevékenység elismeréséül
a) a szakterület jelentős fejlődését szolgáló tudományos, kutatási és műszaki fejlesztési tevékenységért;
b) kiemelkedően eredményes irányító vagy operatív tevékenységért;
c) szakemberek oktatása, továbbképzése terén végzett kiemelkedő munkásságért
adományozható.
(2) Évente három díj adományozható a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 120 mm átmérőjű, 10 mm vastag. Egyik oldalán csendélet, fölötte „Pro Alimentis
Hungariae” felirat, másik oldalán Magyarország címere, alatta az elismerésben részesített neve és az adományozás
évszáma vésett felirattal látható.
16. § (1) Kovács Béla Díj adományozható annak, aki kiemelkedő agrárágazati tevékenysége mellett sokat tett a  tulajdon
sérthetetlenségén alapuló korszerű magángazdasági, illetve a mezőgazdasági termelők eredményesebb munkáját
elősegítő szolgáltató típusú szövetkezeti szervezeti formák elterjesztéséért.
(2) Évente három díj adományozható az október 23-ai nemzeti ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 100 mm átmérőjű, 12 mm vastag. Az egyik oldalán középen Kovács Béla domborművű
arcképe, felette „Kovács Béla Díj” felirat, alatta „1908–1959” születésének, illetve halálának dátuma szerepel.
Az  emlékplakett másik oldalán Magyarország címere, alatta az  elismerésben részesített neve és az  adományozás
évszáma vésett felirattal látható.
17. § (1) Aranykoszorús Gazda Díj, illetve Aranykoszorús Gazdaasszony Díj adományozható azoknak az  egyéni
gazdálkodóknak, vállalkozóknak, valamint a  szakoktatás területén dolgozóknak, akik a  szántóföldi
növénytermesztés, kertészet, állattenyésztés, erdőgazdálkodás és vadgazdálkodás vagy más agrárágazati
tevékenység területén kimagasló eredményeket értek el, elsősorban a  jövedelmezőség és minőség javítása, új
típusú gazdálkodási szerkezet kialakítása és a célszerű vállalkozási formák meghonosítása szempontjából.
(2) Évente hat díj adományozható az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, felülete bronzpatinázott-aranyozott, 80 mm átmérőjű, 4 mm vastag. Egyik oldalán
„Aranykoszorús Gazda”, illetve „Aranykoszorús Gazdaasszony” felirat található kör alakban. Fölötte nemzetiszín
szalaggal átkötött búzakalász-koszorú helyezkedik el az  adományozás évének bevésésével. Másik oldalán
Magyarország babérkoszorúval övezett címere „Földművelésügyi Minisztérium” körfelirattal.
18. § (1) Környezetünkért Díj adományozható a környezetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató személyek
elismerésére.
(2) Évente öt díj adományozható a június 5-ei Környezetvédelmi Világnap alkalmából.
 (3) Az  elismerésben részesített a  díjjal emlékérmet, valamint az  adományozást igazoló okiratot kap. Az  emlékérem
bronzból készült, kör alakú, 115 mm átmérőjű. Az  egyik oldalán jelképes értelmű, a  levegő, a  víz és a  talaj
tisztaságára utaló tájszerű ábrázolás, középen a  „KÖRNYEZETÜNKÉRT” felirattal; a  hátlapon repedezett földből
sarjadó növénykezdemény látható.
19. § (1) Pro Natura Díj adományozható a hazai természetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató személyek
és szervezetek elismerésére.
(2) Évente öt díj adományozható az április 22-ei Föld Napja alkalmából.
 (3) Az  elismerésben részesített a  díjjal emlékérmet, valamint az  adományozást igazoló okiratot kap. Az  emlékérem
bronzból készült, kör alakú, 110 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Az  egyik oldalán stilizált kócsag „Pro Natura Díj”
felirattal, a másik oldalán öreg tölgyfaábrázolás látható.
20. § (1) Tessedik Sámuel Díj adományozható annak, aki legalább 5 éve kiemelkedő munkát végez az  agrárszakképzési
középfokú oktatás területén.
(2) Évente hat díj adományozható, a Pedagógusnap alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készül, kör alakú, 80 mm átmérőjű, 5 mm vastag. Egyik oldalán Tessedik Sámuel domborművű arcképe,
„Tessedik Sámuel 1742–1820” nevének, születésének, illetve halálának dátumát jelölő felirattal, az  emlékplakett
másik oldalán Tessedik Sámuel egykori iskolája (Szarvas) látható.
21. § (1) Schenzl Guidó Díj adományozható a hazai és nemzetközi meteorológia területén kimagasló tudományos, kutatási,
szakmai eredmények elismeréseként.
(2) Évente két díj adományozható a március 23-ai Meteorológiai Világnap alkalmából.
 (3) Az  elismerésben részesített a  díjjal emlékérmet, valamint az  adományozást igazoló okiratot kap. Az  emlékérem
bronzból készült, kör alakú, 95 mm átmérőjű, 8 mm vastag. Az  egyik oldalán Schenzl Guidó dombormű arcképe,
balról „Dr. Schenzl Guidó”, jobbról „1823–1890” születésének, illetve halálának dátuma, felette ”Pro Meteorológia”
felirat, a másik oldalán „A légtüneménytan az országos észlelések azaz a meteorológiai vizsgálatok megalapítójának
emlékére ‘94” felirat látható.
22. § (1) A kiemelkedő újságírói tevékenységet folytató személyek elismerésére évente három Zöld Toll Díj adományozható.
A  három díj közül egyet-egyet az  audiovizuális médiaszolgáltatás és a  rádiós médiaszolgáltatás, illetve egyet
a nyomtatott sajtó vagy az internetes sajtó területén alkotó személy kaphat.
(2) Az adományozásra évente egyszer, a június 5-ei Környezetvédelmi Világnap alkalmából kerül sor.
 (3) A díjjal egyedi kivitelezésű, névre szóló toll és az adományozást igazoló okirat jár.
5. Az emlékplakettek 23. § (1) Környezetünkért Emlékplakett adományozható a környezetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató
személyek elismerésére.
(2) Évente tíz emlékplakett adományozható a június 5-ei Környezetvédelmi Világnap alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készült, kör alakú, 90 mm átmérőjű. Az egyik oldalán jelképes értelmű, a levegő, a víz és a talaj tisztaságára
utaló tájszerű ábrázolás, a másik oldalán az előlap síkjából kiemelkedően Magyarország vízrajzi térképe, keresztbe
futó „KÖRNYEZETÜNKÉRT” felirattal, amelynek „Ö” betűjét babérkoszorú helyettesíti, felette angyalábrázolás látható.
24. § (1) Pro Natura Emlékplakett adományozható a  természetvédelem érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató
személyek és szervezetek elismerésére.
(2) Évente tíz emlékplakett adományozható az április 22-ei Föld Napja alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
aranyozott fémből készült, kör alakú, 60 mm átmérőjű dombornyomat. Egyik oldalán stilizált kócsag, „Pro Natura”
felirattal, a másik oldalán öreg tölgyfaábrázolás látható.
25. § (1) Pro Meteorológia Emlékplakett adományozható kiemelkedő meteorológusi tevékenységet folytató személyek
elismerésére.
(2) Évente négy emlékplakett adományozható a március 23-ai Meteorológiai Világnap alkalmából.
 (3) Az elismerésben részesített a díjjal emlékplakettet, valamint az adományozást igazoló okiratot kap. Az emlékplakett
bronzból készült, mérete 110 mm oldalhosszúságú négyzet, lekerekített sarkokkal, első oldalán stilizált felhő,
szivárvány, alatta fák, bokrok ábrázolása látható, hátoldala sima.
26. § (1) Életfa Emlékplakett adományozható a miniszter irányítása alá tartozó ágazatok területén végzett lelkiismeretes és
becsületes munka, eredményes életút elismeréséül annak, akit két különböző forrásból egybehangzó ajánlással
javasolnak. A  javaslatok a  születési év kerek évfordulója alkalmából tehetők, az  évfordulót megelőző vagy követő
nyolc hónapon belül.
(2) Az emlékplakett fokozatai a következők:
a) bronz, 70 éves korban;
b) ezüst, 80 éves korban;
c) arany, 90 éves korban;
d) gyémánt, 100 éves korban.
(3) Az  emlékplakett bronz fokozatából évente harminc, ezüstből tizenöt, arany és gyémánt fokozatból pedig igény
szerinti darab adományozható. Adományozási alkalmak: március 15-e, augusztus 20-a és október 23-a.
(4) Az  emlékplakett bronzból készül, kör alakú, felülete patinázott, 100 mm átmérőjű, 10 mm vastag. A  plakett
szélén a  fokozatnak megfelelő színű körgyűrű található. Egyik oldalán az  életfa stilizált képe, a  körgyűrűben
„Életfa emlékplakett” és a  fokozat megjelölése felirat szerepel. Másik oldalán a  magyar címer, az  adományozás
éve és az  elismerésben részesített neve található gravírozva. A  körgyűrűben a  felirat: „A FÖLDMŰVELÉSÜGYI
MINISZTERTŐL”. Az  elismerésben részesített az  emlékplaketthez az  adományozást igazoló, a  fokozatnak megfelelő
oklevelet kap.
(5) Nem adható ki az emlékplakett, ha az elismerésben részesített az adományozási alkalom előtt elhalálozik.
6. Miniszteri Elismerő Oklevél 27. § (1) A  miniszter irányítása alá tartozó ágazatok területén végzett példamutató, eredményes tevékenységért az  Erdők
Világnapja, a  Pedagógusnap, a  Meteorológiai Világnap, a  Föld Napja, a  Környezetvédelmi Világnap, március 15-e,
augusztus 20-a, október 23-a, nyugállományba vonulás, nagyobb teljesítmény elismerése, valamint szervezetek
jubileuma alkalmából évente legfeljebb 250 darab Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható.
(2) A  nemzeti ünnepeken és az  állami ünnepen legfeljebb 20-20 oklevél, a  szakmai napokon legfeljebb 15 oklevél
adományozható egy alkalommal.
7. Miniszteri Dicséret 28. § (1) A  Miniszteri Dicséret a  minisztériumban foglalkoztatottak elismeréséül szolgál a  hivatali munka kimagasló
színvonalú ellátásáért.
(2) Évente 25 fő részesülhet Miniszteri Dicséretben az október 23-ai nemzeti ünnep alkalmából.
(3) Az elismeréssel oklevél jár, és a mindenkori illetményalap hatszorosának megfelelő külön jutalom adható hozzá. Ha
a miniszter az elismeréssel együtt jutalmat is ad, az minden elismerésben részesített személy részére jár.
8. OTDK Agrártudományi Különdíj 29. § (1) Az  OTDK Agrártudományi Különdíj az  OTDK Agrártudományi Szekcióban az  agrártudományok valamely területén
kiemelkedő tudományos eredményt elérő, valamint a hazai mezőgazdasági termesztés, feldolgozás problémáinak
megoldását célzó, tudományos alapossággal kiemelkedő eredményt elérő, az OTDK első helyezést elnyerő diákok
számára adható.
(2) Az OTDK megrendezése alkalmából öt fő részesülhet OTDK Agrártudományi Különdíjban.
 (3) Az díjazott oklevélben részesül és a mindenkori illetményalapnak megfelelő összegű külön jutalomban részesíthető.
Ha a miniszter az elismeréssel külön jutalmat is ad, az minden elismerésben részesített személy részére jár.
 (4) Az OTDK Agrártudományi Különdíj kihirdetésére és átadására ünnepélyes keretek között a Föld Napja (április 22.),
az  alapítás évében első alkalommal a  Pedagógusnap alkalmával kerül sor. Az  OTDK Agrártudományi Különdíjat
a miniszter vagy az általa kijelölt személy adja át.
9. Záró rendelkezések 30. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
31. § A minőségi pontytenyésztési programban való részvétel csekély összegű támogatásáról szóló 64/2008. (V. 14.)
FVM rendelet
a) 4. § (3) bekezdésében a „2014. évben” szövegrész helyébe a „2015. évben”, a „71 000 000” szövegrész helyébe
a „95 000 000” szöveg,
b) 5. § (1) bekezdésében az „október 20. és november 20.” szövegrész helyébe a „június 15. és július 15.” szöveg
lép.
32. § A mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló
8/2015. (III. 13.) FM rendelet 2. § (1) bekezdésében a „tárgyév június 9-én” szövegrész helyébe a „tárgyév június 16-án”
szöveg lép.
33. § Hatályát veszti a  vidékfejlesztési miniszter által adományozható díjakról és más elismerésekről szóló
58/2012. (VI. 25.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1022/2011. (II. 11.) Korm. határozata az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a tejágazat szerkezetátalakítását kísérő állatjóléti intézkedés finanszírozási kérdésének megoldásáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program Állatjóléti kifizetések intézkedése úgy
kerüljön meghirdetésre, hogy a termelők 5 évre vonatkozóan vállalják a többlet kötelezettségeket, az állam pedig
vállalja ennek 5 éves finanszírozását.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2018. (III. 29.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2018. március 10. napjától legfeljebb a  Ksztv.
38. § (5) bekezdésében meghatározott időpontig Kara Ákost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az egyes vízgazdálkodási és kármentesítési célú beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági
ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 309/2017. (X. 27.) Korm.
rendelet 1.  melléklet 9.  pontjában foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű
üggyé minősített és a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú („Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint
rehabilitációja” című) projekt megvalósításához szükséges további forrásokról szóló 1887/2017. (XI. 30.) Korm.
határozatban nevesített, KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú „Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint
rehabilitációja” című nagyprojekt torkolati műtárgyának építése, megvalósítása során ellátja a szükséges koordinációs
feladatokat.
3. § A miniszteri biztos munkájába – a  Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint rehabilitációja című projekttel
kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátásába – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.), az  Országos Vízügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: OVF),
az  Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (a továbbiakban: ÉDUVIZIG) és a  Központi Statisztikai Hivatal vezetőin
keresztül az intézmények munkatársait szakértői közreműködőként – a szükséges mértékben – bevonhatja.
4. § (1) A  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a  tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A  más minisztériumok irányítása alatt álló – az  egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok
kijelöléséről szóló 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó – szervek vonatkozásában a  szükséges
egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztos jogosult.
5. § A miniszteri biztos feladatát az MNV Zrt., az OVF és az ÉDUVIZIG  bevonásával látja el.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján díjazás és juttatás nem illeti meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1222/2009. (XII. 29.) Korm. határozata egyes önkormányzati beruházások központi költségvetési támogatásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény (a továb biak ban: költségvetési törvény) 49. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
1. a Miskolc Városi Szabadidőközpont szabadtéri sportöltöző épületének rekonstrukciója érdekében
a) a költségvetési törvény 1. számú mellékletének IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi
jövedelemadója fejezetben létrehozza a 18. A Miskolc Városi Szabadidőközpont szabadtéri sportöltöző épülete
rekonstrukciójának támogatása címet. Ezzel egyidejűleg e címre 12,0 millió forintot csoportosít át az 1. számú
melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal b) felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a támogatást utólagos, legkésőbb 2011. december 31-éig
történő elszámolási kötelezettséggel soron kívül folyósítsa a Miskolc Városi Szabadidőközpont szabadtéri
sportöltöző épületének rekonstrukciójára az önkormányzat költségvetési elszámolási számlájára;
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal
c) felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának
feltételeiről Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön;
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal
2. Sóskút település játszótere építésének érdekében
a) a költségvetési törvény 1. számú mellékletének IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi
jövedelemadója fejezetben létrehozza a 19. Sóskút település játszótere építésének támogatása címet. Ezzel
egyidejűleg e címre 10,0 millió forintot csoportosít át az 1. számú melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal b) felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a támogatást utólagos, legkésőbb 2011. december 31-éig
történő elszámolási kötelezettséggel soron kívül folyósítsa a Sóskút település játszóterének építésére az
önkormányzat költségvetési elszámolási számlájára;
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal
c) felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának
feltételeiről Sóskút Község Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön.
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
21/2013. (XI. 4.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„1. Akarja-e Ön, hogy a fogyasztóval 2000. január 1. után kötött deviza alapú hitelszerződés esetén a pénzügyi intézmény
a hitelt azon az árfolyamon tőkésítse, melyen a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl, hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
a  következményeiben kiszámíthatatlan. Az  egyértelműség követelményének része, hogy a  választópolgárok
a  kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Az  egyértelműség követelményének
lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári
egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés esetében a  választópolgár döntése meghozatalakor nem lenne
tisztában azzal, hogy a  kérdésre igennel vagy nemmel szavazás esetén döntésének a  hitelszerződésekre
nézve milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének. A  népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát
a  választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az  eredményes népszavazást
követő, a  kérdésben szereplő pénzügyi művelet milyen változásokat okozna a  2000. január 1. után megkötött
hitelszerződések törlesztő részletei tekintetében, és ennek milyen pénzpiaci, társadalmi és egyéb gazdasági
hatásaival kellene számolniuk. A  kérdés tartalma tehát a  választópolgárok számára félrevezető, mert előre nem
tudhatják és nem is mérhetik fel döntésük várható következményeit.
A Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő „tőkésítés” fogalma sem egyértelmű a  választópolgárok
számára, ugyanis a  tőkésítés a  pénzügyi számításoknál alkalmazott folyamat, így a  választópolgár számára nem
lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogat.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a  továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben, csekély mértékben eltérő,
több népszavazásra bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § c) és e)  pontjai alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása, valamint az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) és (3)–(4) bekezdésein, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és a  (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § c) és e)  pontján, valamint a  13.  §
(1)  bekezdésén, a  régi Ve. 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, régi Ve. 3.  § d)  pontján, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
117/2008. (IV. 30.) KE határozata miniszterek kinevezéséről (kivonatos közlés).
Az Alkotmány 33. § (4) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára
dr. Szabó Pált gazdasági és közlekedési miniszterré, 2008. május 5-ei hatállyal kinevezem.
Budapest, 2008. április 30. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1043/2015. (II. 10.) Korm. határozata a 2017. Felnőtt Judo Világbajnokság és Világkongresszus rendezési jogának megszerzése esetén szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány támogatja a Magyar Judo Szövetségnek a 2017. évi Felnőtt Judo Világbajnokság és Világkongresszus (a továbbiakban:
Esemény) megrendezésére vonatkozó pályázatát, amelynek érdekében vállalja, hogy a rendezési jog elnyerése esetén
 1. a  Magyar Judo Szövetség részére 2015-ben 2 millió USD-nek, 2016-ban 2 millió USD-nek és 2017-ben
1  millió  USD-nek megfelelő forintösszegű állami támogatást biztosít a  2017. évi Felnőtt Judo Világbajnokság
rendezéséért a Nemzetközi Judo Szövetség részére fizetendő licencdíj megfizetéséhez;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évben a Nemzetközi Judo Szövetségnek az Esemény megrendezésére vonatkozó
döntését követő 20 napon belül, a 2016. és 2017. évi központi költségvetés tervezése során
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Esemény megvalósítására a  2015. évben a  Magyar Judo
Szövetség részére az  Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezet terhére biztosítsa az  1.  pontban
meghatározott licencdíjon felüli szükséges forrás rendelkezésre állását;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrásigény felmerülése ütemében
3. az  Esemény megvalósítására, a  Magyar Judo Szövetség részére a  2016. és a  2017. évben – az 1.  pontban
meghatározott licencdíjon felül – összesen legfeljebb 1231,25 millió forint összegű állami támogatást biztosít,
és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  források
ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016–2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1126/2011. (IV. 28.) Korm. határozata a Kármán Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján a következők szerint
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Kármán Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány)
megszüntetését, arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak megvalósítása, feladatának további ellátása központi
költségvetési szerv által hatékonyabban megvalósítható.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány társalapítóival egyeztetve, az állami alapító
nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál az Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli
elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek
érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány feladatait – ideértve az Alapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – az Eötvös Loránd Tudományegyetem
lássa el, és felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával
tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket;
d) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. A Kormány az Alapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – az Alapítvány vagyona értéke
erejéig –, valamint a megszűnő Alapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére az Eötvös Loránd
Tudományegyetemet kéri fel. A Kormány egyetért azzal, hogy az Alapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt
vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat – az állami alapító nevében a nemzeti erőforrás miniszter az Eötvös
Loránd Tudományegyetem támogatására fordítja, amely vagyont az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyéb
bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
376/2017. (XII. 11.) Korm. rendelete a muzeális intézmények működési engedélyéről.
A Kormány a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
100. § (1) bekezdés d) és o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. adattár:
a) a  muzeális intézményben őrzött kulturális javakra vonatkozó papíralapú, szöveges, képi, hangzó,
továbbá informatikai hordozókon tárolt
aa) ásatási dokumentációk,
ab) kiállítási tématervek és forgatókönyvek,
ac) adattári jelentések,
ad) gyűjtési naplók,
ae) kéziratok,
af ) restaurálási anyagvizsgálati és laboratóriumi szakvélemények,
ag) archív levelezések és
ah) képi dokumentumok,
b) a muzeális intézmény történetével kapcsolatos tudományos forrásértékű dokumentumok, valamint
c) a muzeális intézmény működésével kapcsolatos sajtóarchívum
gyűjteménye;
2. állományvédelem szempontjainak megfelelő tér: a  kulturális javak tárolására és kiállítására alkalmas,
műtárgyakra káros anyagot nem tartalmazó levegőjű, szabályozott, egyenletes hőmérsékletű, páratartalmú
és megvilágítottságú tér, amely a  megelőző állományvédelem feladatainak ellátásához szükséges pára-,
hő- és fénymérő eszközökkel ellátott, biológiai kártevőktől mentes, és lehetővé teszi a  kulturális javak
biztonságos megőrzését és mozgatását;
3. múzeumpedagógiai foglalkoztató tér: csoportfoglalkozások, közművelődési programok, oktatási
feladatok ellátására létrehozott, legalább 20 fő befogadására alkalmas, korszerű audiovizuális vagy más
múzeumpedagógiai szemléltető eszközökkel felszerelt közösségi tér;
4. restaurátorműhely: olyan állományvédelmi feladatok ellátására alkalmas tér, amely a restaurálás feladatainak
ellátásához szükséges eszközökkel ellátott, valamint tűz- és munkavédelmi szempontból biztonságos
munkavégzésre alkalmas.
2. A működési engedély kiadásának szakmai feltételei 2. § Közérdekű muzeális kiállítóhely működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó igazolja, hogy
a) a  muzeális intézményt befogadó épületben az  állományvédelem szempontjainak megfelelő, állandó
kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiséget alakított ki, és az  épületet mechanikus vagy elektronikus
védelemmel látta el,
b) a muzeális intézmény a kulturális alapellátás feladatainak teljesítése érdekében
ba) a  szakágának megfelelő állandó kiállítást mutat be, amely – a  november 1-jétől március 31-éig
terjedő időszak kivételével – hetente legalább három napon át (beleértve a hétvége egyik napját),
naponta legalább négyórás nyitvatartás és a  c)  pontban meghatározott munkakört betöltő
alkalmazott jelenléte mellett látogatható, továbbá
bb) a  kiállításhoz és a  Nemzeti alaptantervhez illeszkedő közművelődési és múzeumpedagógiai
szolgáltatásokat nyújt,
c) a muzeális intézményben múzeumi közművelődési szakember, múzeumpedagógus vagy az állandó kiállítás
témájának megfelelő szakképzettségű muzeológus munkakört létesít, amelyet a  muzeális intézményekben
foglalkoztatottak képesítési követelményeire és jogviszonyára irányadó jogszabályokban meghatározott
képesítéssel rendelkező szakember tölt be, valamint
d) az  arra jogosult a  kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat a  muzeális intézmények nyilvántartási
szabályzatáról szóló miniszteri rendelet (a  továbbiakban: nyilvántartási rendelet) szerinti hitelesítés nélküli
alapleltárba vagy külön nyilvántartásba vette.
3. § Közérdekű muzeális gyűjtemény működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó igazolja, hogy
a) a  muzeális intézményt befogadó épületben az  állományvédelem szempontjainak megfelelő, állandó
kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiséget és gyűjteményi raktárt alakított ki, valamint az  épületet
mechanikus vagy elektronikus védelemmel látta el,
b) a muzeális intézmény hetente legalább egyszer négyórás időtartamban biztosítja a kutatás feltételeit,
c) a muzeális intézmény a kulturális alapellátás feladatainak teljesítése érdekében
ca) a gyűjtőkörének megfelelő állandó kiállítást mutat be, amely – a november 1-jétől március 31-éig
terjedő időszak kivételével – hetente legalább három napon át (beleértve a hétvége egyik napját),
naponta legalább négyórás nyitvatartás és a  d)  pontban meghatározott munkakört betöltő
alkalmazott jelenléte mellett látogatható, és
cb) a  kiállításhoz és a  Nemzeti alaptantervhez illeszkedő közművelődési és múzeumpedagógiai
szolgáltatásokat nyújt,
d) a  muzeális intézményben a  gyűjtőkörébe tartozó szakágnak megfelelő muzeológus munkakört létesít,
amelyet a muzeális intézményekben foglalkoztatottak képesítési követelményeire és jogviszonyára irányadó
jogszabályokban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be, valamint
e) az  arra jogosult a  kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat a  nyilvántartási rendelet szerinti hitelesítés
nélküli alapleltárba vagy külön nyilvántartásba vette.
4. § A tematikus múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó igazolja, hogy
a) a  múzeum használatában álló épületben az  állományvédelem szempontjainak megfelelő állandó és
időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket, továbbá gyűjteményi raktárt, könyvtárat,
adattárat, valamint elkülönítetten vagy a kiállító térben múzeumpedagógiai foglalkoztató teret és a közönség
fogadását és múzeumi kiadványok árusítását szolgáló helyiséget alakított ki, továbbá az épületet elektronikus
és mechanikus védelemmel látta el,
b) a múzeum a kulturális alapellátás feladatainak teljesítése érdekében
ba) a gyűjtőkörének megfelelő állandó, valamint időszaki kiállítást mutat be, amelyek évente legalább
260 napon át (beleértve minden hónap egyik hétvégéjének a múzeum által meghatározott napját,
továbbá Magyarország nemzeti ünnepeit), naponta legalább négyórás nyitvatartás és a d) pontban
meghatározott valamely munkakört betöltő alkalmazott szakmai felügyelete mellett látogathatók,
bb) a  kiállításokhoz, a  Nemzeti alaptantervhez illeszkedő közművelődési és múzeumpedagógiai
szolgáltatásokat nyújt, továbbá
bc) weboldalt működtet és a látogatók számára online szolgáltatásokat biztosít,
c) a muzeális intézmény hetente legalább egyszer négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a  múzeumban a  gyűjtőkörébe tartozó szakáganként muzeológus, továbbá műtárgyvédelmi munkatárs és
múzeumpedagógus munkakört létesít, amelyet a  muzeális intézményekben foglalkoztatottak képesítési
követelményeire és jogviszonyára irányadó jogszabályokban meghatározott képesítéssel rendelkező
szakember tölt be, valamint
e) az  arra jogosult a  kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat a  nyilvántartási rendelet szerinti hitelesítés
nélküli alapleltárba vagy külön nyilvántartásba vette.
5. § A területi múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó igazolja, hogy
a) a múzeum használatában álló épületben az állományvédelem szempontjainak megfelelő,
aa) állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
ab) gyűjteményi raktárt,
ac) könyvtárat és adattárat,
ad) elkülönítetten vagy a  kiállító térben múzeumpedagógiai foglalkoztató teret, valamint a  közönség
fogadását és múzeumi kiadványok árusítását szolgáló helyiséget
 alakított ki, továbbá az épületet elektronikus és mechanikus védelemmel látta el,
b) a múzeum a kulturális alapellátás feladatainak teljesítése érdekében
ba) a gyűjtőkörének megfelelő állandó, valamint időszaki kiállítást mutat be, amelyek évente legalább
260 napon át (beleértve minden hónap egyik hétvégéjének a múzeum által meghatározott napját,
továbbá Magyarország nemzeti ünnepeit), naponta legalább hatórás nyitvatartás és a  d)  pontban
meghatározott valamely munkakört betöltő alkalmazott szakmai felügyelete mellett látogathatók,
bb) a kiállításokhoz és a Nemzeti alaptantervhez illeszkedő, a lokális identitást erősítő közművelődési és
múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt, továbbá
bc) weboldalt működtet és a látogatók számára online szolgáltatásokat biztosít,
c) a múzeum hetente legalább egyszer négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a  múzeumban a  gyűjtőkörébe tartozó szakáganként muzeológus, továbbá műtárgyvédelmi munkatárs és
múzeumpedagógus munkakört létesít, amelyet a  muzeális intézményekben foglalkoztatottak képesítési
követelményeire és jogviszonyára irányadó jogszabályokban meghatározott képesítéssel rendelkező
szakember tölt be, valamint
e) az  arra jogosult a  kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat a  nyilvántartási rendelet szerinti hitelesítés
nélküli alapleltárba vagy külön nyilvántartásba vette.
6. § A megyei hatókörű városi múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó igazolja, hogy
a) a múzeum használatában álló épületben az állományvédelem szempontjainak megfelelő,
aa) állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
ab) gyűjteményi raktárakat,
ac) kémiailag vagy biológiailag fertőzött kulturális javak elkülönítésére, mentesítésére is alkalmas
előkészítő raktárt, megyei hatókörű vagy regionális feladatok ellátására is alkalmas, felszerelt
restaurátor műhelyeket, vegyszerraktárt,
ad) könyvtárat és adattárat,
ae) múzeumpedagógiai foglalkoztató teret, a  közönség fogadását, rendezvények megtartását és
múzeumi kiadványok árusítását szolgáló helyiségeket
 alakított ki, továbbá az épületet elektronikus és mechanikus, továbbá élőerős védelemmel látta el,
b) a múzeum a kulturális alapellátás feladatainak teljesítése érdekében
ba) gyűjtőkörének megfelelő állandó, valamint időszaki kiállításokat mutat be, amelyek évente legalább
312 napon át (beleértve minden hónap egyik hétvégéjének a múzeum által meghatározott napját,
továbbá Magyarország nemzeti ünnepeit), naponta legalább nyolcórás nyitvatartás és a d) pontban
meghatározott munkakört betöltő, felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel rendelkező
alkalmazott szakmai felügyelete mellett látogathatók,
bb) a  kiállításokhoz és a  Nemzeti alaptantervhez illeszkedő rendszeres közművelődési és
múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt, továbbá
bc) weboldalt működtet, amelyen hozzáférhetővé teszi a  digitalizált kulturális javakat, valamint
a látogatók számára online szolgáltatásokat biztosít,
c) a múzeum hetente legalább két napon négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a múzeumban
da) a gyűjtőkörébe tartozó szakáganként egy vagy több, de összesen legalább nyolc muzeológus,
db) legalább két restaurátor, természettudományi gyűjtemény esetén preparátor,
dc) állományvédelmi felelős,
dd) legalább két múzeumi közművelődési szakember és múzeumpedagógus,
de) múzeumi marketing-, reklám- és kommunikációs szakember,
df ) legalább két múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő,
dg) múzeumi könyvtáros vagy informatikus könyvtáros, továbbá
dh) múzeumi informatikus
munkakört létesít, amelyet a  muzeális intézményekben foglalkoztatottak képesítési követelményeire és
jogviszonyára irányadó jogszabályokban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be, valamint
e) az  arra jogosult a  kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat a  nyilvántartási rendelet szerinti alapleltárba
vagy külön nyilvántartásba vette.
7. § Az országos szakmúzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben a fenntartó igazolja, hogy
a) a múzeum használatában álló épületben az állományvédelem szempontjainak megfelelő,
aa) állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
ab) gyűjteményi raktárt,
ac) előkészítő raktárt, felszerelt restaurátor műhelyt és vegyszerraktárt,
ad) könyvtárat és adattárat,
ae) múzeumpedagógiai foglalkoztató teret, a  közönség fogadását, rendezvények megtartását és
múzeumi kiadványok árusítását szolgáló helyiségeket alakított ki, továbbá az épületet elektronikus
és mechanikus, továbbá élőerős védelemmel látta el,
b) a múzeum a kulturális alapellátás feladatainak teljesítése érdekében
ba) gyűjtőkörének megfelelő állandó, valamint időszaki kiállításokat mutat be, amelyek évente legalább
312 napon át (beleértve minden hónap egyik hétvégéjének a  múzeum által meghatározott
napját, továbbá Magyarország nemzeti ünnepeit), naponta nyolcórás nyitvatartás és a d) pontban
meghatározott munkakört betöltő, felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel rendelkező
alkalmazott szakmai felügyelete mellett látogathatók,
bb) a  kiállításokhoz és a  Nemzeti alaptantervhez illeszkedő rendszeres közművelődési és
múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt, továbbá
bc) weboldalt működtet, amelyen hozzáférhetővé teszi a  digitalizált kulturális javakat, valamint
a látogatók számára online szolgáltatásokat biztosít,
c) a múzeum hetente legalább két napon négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet,
d) a múzeumban
da) a gyűjtőkörébe tartozó szakágban legalább két muzeológus,
db) restaurátor vagy – természettudományi gyűjtemény esetén – preparátor,
dc) legalább két múzeumpedagógus,
dd) múzeumi könyvtáros vagy informatikus könyvtáros, továbbá
de) múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő
munkakört létesít, amelyet a  muzeális intézményekben foglalkoztatottak képesítési követelményeire és
jogviszonyára irányadó jogszabályokban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be, valamint
e) az  arra jogosult a  kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat a  nyilvántartási rendelet szerinti hitelesítés
nélküli alapleltárba vagy külön nyilvántartásba vette.
8. § Az országos múzeum működési engedélyének kiadása iránti kérelemben igazolja, hogy
a) a múzeum használatában álló épületben az állományvédelem szempontjainak megfelelő,
aa) állandó és időszakos kiállítás bemutatására alkalmas kiállító helyiségeket,
ab) gyűjteményi raktárakat,
ac) előkészítő raktárt, felszerelt restaurátor műhelyeket, vegyszerraktárt,
ad) fotóműhelyt,
ae) könyvtárat és adattárat,
af ) múzeumpedagógiai foglalkoztató teret, a  közönség fogadását, rendezvények megtartását és
múzeumi kiadványok árusítását szolgáló helyiségeket
 alakított ki, továbbá az épületet elektronikus és mechanikus, továbbá élőerős védelemmel látta el,
b) a múzeum a kulturális alapellátás feladatainak teljesítése érdekében
ba) gyűjtőkörének megfelelő állandó, valamint időszaki kiállításokat mutat be, amelyek évente legalább
312 napon át (beleértve minden hónap egyik hétvégéjének a  múzeum által meghatározott
napját, továbbá Magyarország nemzeti ünnepeit), naponta nyolcórás nyitvatartás és a d) pontban
meghatározott munkakört betöltő, felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel rendelkező
alkalmazott szakmai felügyelete mellett látogathatók,
bb) a  kiállításokhoz és a  Nemzeti alaptantervhez illeszkedő rendszeres közművelődési és
múzeumpedagógiai szolgáltatásokat nyújt, továbbá
bc) weboldalt működtet, amelyen hozzáférhetővé teszi a  digitalizált kulturális javakat, valamint
a látogatók számára online szolgáltatásokat biztosít,
c) a  múzeum hetente legalább két napon négyórás időtartamban kutatószolgálatot működtet, valamint
biztosítja a könyvtári állomány kutatását,
d) a múzeumban
da) a gyűjtőkörébe tartozó szakáganként több muzeológus,
db) legalább két restaurátor, természettudományi gyűjtemény esetén preparátor,
dc) legalább két múzeumi közművelődési szakember, múzeumi kulturális menedzser és
múzeumpedagógus,
dd) múzeumi marketing, reklám- és kommunikációs szakember,
de) múzeumi könyvtáros vagy informatikus könyvtáros,
df ) múzeumi adattáros,
dg) múzeumi informatikus,
dh) múzeumi fotós,
di) múzeumi jogász,
dj) műtárgykölcsönzési szakember, továbbá
dk) legalább két múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő
munkakört létesít, amelyet a  muzeális intézményekben foglalkoztatottak képesítési követelményeire és
jogviszonyára irányadó jogszabályokban meghatározott képesítéssel rendelkező szakember tölt be, valamint
e) az  arra jogosult a  kérelem alapjául szolgáló kulturális javakat a  nyilvántartási rendelet szerinti alapleltárba
vagy külön nyilvántartásba vette.
9. § (1) A  2.  § c)  pontja szerinti múzeumi közművelődési szakember munkakör létesítése igazolható köznevelési vagy
közművelődési intézménnyel vagy az  (5)  bekezdés szerinti múzeummal kötött együttműködési megállapodás
megkötésével, ha a  köznevelési intézmény, a  közművelődési intézmény vagy a  múzeum biztosítja az  előírt
nyitvatartási időben a múzeumi közművelődési szakember jelenlétét a muzeális intézményben.
(2) A  2.  § c)  pontja és 3.  § d)  pontja szerinti muzeológus munkakör létesítése igazolható az  (5)  bekezdés szerinti
múzeummal kötött együttműködési megállapodás megkötésével, ha a múzeum hetente legalább egy alkalommal,
minimum 8 órában biztosítja a szakágnak megfelelő muzeológus jelenlétét a muzeális intézményben.
(3) A  4.  § d)  pontja, valamint az  5.  § d)  pontja szerinti műtárgyvédelmi munkatárs munkakör létesítése igazolható
az  (5)  bekezdés szerinti múzeummal kötött együttműködési megállapodás megkötésével, ha a  múzeum havonta
legalább két alkalommal, alkalmanként minimum 8 órában biztosítja műtárgyvédelmi munkatársának jelenlétét
a múzeumban.
(4) A  4.  § d)  pontja, valamint az  5.  § d)  pontja szerinti muzeológus munkakör létesítése igazolható az  (5)  bekezdés
szerinti múzeummal kötött együttműködési megállapodás megkötésével, ha a  múzeum hetente legalább egy
alkalommal, minimum 8 órában biztosítja a szakágnak megfelelő muzeológus jelenlétét a múzeumban.
(5) Az (1)–(4) bekezdésben foglalt megállapodások megkötésére
a) megyei hatókörű városi múzeum,
b) tematikus múzeum,
c) területi múzeum,
d) országos szakmúzeum vagy
e) országos múzeum
jogosult.
(6) Tematikus múzeumban és területi múzeumban legfeljebb két munkakör létesítése teljesíthető a  (3) vagy
a (4) bekezdés szerinti megállapodás útján.
3. A működési engedély kiadása, módosítása, visszavonása 10. § (1) A  működési engedély iránti kérelmet a  fenntartó nyújtja be – a  14.  §-ban meghatározott kivétellel –
az  1.  mellékletben meghatározott adattartalomnak megfelelően a  kultúráért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) által rendszeresített formanyomtatványon (a továbbiakban: formanyomtatvány).
(2) A kérelemhez – a 14. §-ban meghatározott kivétellel – csatolni kell
a) a kérelem alapjául szolgáló kulturális javak használati jogcímét igazoló dokumentumot,
b) a  tulajdonos nyilatkozatát arról – a  Magyar Állam tulajdonában lévő kulturális javak esetét ide nem értve –,
hogy a kulturális javak saját tulajdonát képezik, továbbá per-, teher- és igénymentesek, és a muzeális intézmény
létesítéséhez hozzájárul, valamint
c) a muzeális intézményt befogadó ingatlan használati jogcímét igazoló dokumentumot.
 (3) Múzeum működési engedélyének kiadására irányuló kérelem esetén a  (2)  bekezdésben foglaltakon túlmenően
csatolni kell a fenntartó által jóváhagyott múzeumi küldetésnyilatkozatot és stratégiai tervet.
 (4) Országos szakmúzeum vagy országos múzeum működési engedélyének kiadására irányuló kérelemhez csatolni kell
a múzeum fenntartójának nyilatkozatát, amelyben vállalja, hogy a múzeum ellátja az országos múzeum, az országos
szakmúzeum, a nemzeti könyvtár, az országos szakkönyvtár és az állami egyetem könyvtárának kiemelt feladatairól
szóló miniszteri rendelet szerinti feladatokat.
(5) Ha a muzeális intézmény fenntartója a szakmai munkakörök létesítésére és betöltésére vonatkozó kötelezettségét
a 9. § szerinti megállapodás alapján teljesíti, a kérelemhez csatolni kell a megállapodás másolatát is.
11. § Ha a  fenntartó kérelmezi, hogy a  muzeális intézmény a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról
és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény (a  továbbiakban: Kultv.) 37/A.  § (8)–(10)  bekezdése alapján
nemzetiségi bázisintézmény címet kapjon, a  kérelemben – a  muzeális intézmény szakmai besorolásának
megfelelően – a  10.  §-ban meghatározottakon túlmenően igazolni kell a  Kultv. 37/A.  § (8)  bekezdésében
meghatározott feltételek teljesítését.
12. § (1) A  Kultv. 45/A.  § (1a)  bekezdése szerinti esetben a  fenntartó a  kérelemhez csatolja az  eltérő gyűjtőterület szakmai
indokolását.
(2) Ha a kérelem elbírálása során szakvélemény beszerzése szükséges, a miniszter
a) természettudomány gyűjtőkör esetén a Magyar Természettudományi Múzeumot,
b) néprajz gyűjtőkör esetén a Néprajzi Múzeumot,
c) történet gyűjtőkör esetén a Magyar Nemzeti Múzeumot,
d) képzőművészet gyűjtőkör esetén a  Szépművészeti Múzeumot, a  Magyar Nemzeti Galériát vagy a  Ludwig
Múzeum – Kortárs Művészeti Múzeumot
rendeli ki szakértőként.
(3) A  miniszter a  kérelem elbírálása során a  kulturális javakhoz való széles körű és egyenlő hozzáférést, a  muzeális
intézmények szakmai tevékenységének szakágankénti hatékonyságát és eredményességét, valamint a  kulturális
javak védelmének, biztonságának kérdéseit mérlegeli.
13. § (1) A  Kultv. 46.  § (2a)  bekezdése szerinti esetben a  fenntartó a  kérelemhez csatolja az  eltérő gyűjtőterület szakmai
indokolását.
(2) Ha a  kérelem elbírálása során szakvélemény beszerzése szükséges, a  miniszter a  gyűjtőterület szerint illetékes
megyei hatókörű városi múzeumot rendeli ki szakértőként.
14. § Ha a  működési engedély módosítását a  muzeális intézmény nevének vagy székhelyének megváltozása indokolja,
a fenntartó a változás tényének bejelentésével és igazolásával kezdeményezi a működési engedély módosítását.
15. § Ha az  eljárásba szakértő bevonása szükséges, a  miniszter múzeumi szakterületen kulturális szakértői tevékenység
végzésére jogosult szakértőt rendel ki. Az eljárásban a szakfelügyelő szakértőnek minősül.
16. § A működési engedély – a 17. §-ban foglalt kivételekkel – határozatlan időre szól.
17. § (1) A miniszter határidő egyidejű kitűzésével ideiglenes működési engedélyt ad ki
a) közérdekű muzeális kiállítóhely működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén, ha a  fenntartó
a 4. § a)–c) pontjában foglalt feltételek teljesítését igazolja, és a kérelemhez csatolt nyilatkozatában vállalja
a hiányzó feltételek határidőn belüli teljesítését,
b) közérdekű muzeális gyűjtemény működési engedélyének kiadása iránti kérelem esetén, ha a fenntartó az 5. §
a), c) és d) pontjaiban foglalt feltételek teljesítését igazolja, és a kérelemhez csatolt nyilatkozatában vállalja
a hiányzó feltételek határidőn belüli teljesítését.
(2) A  hiányzó feltételek teljesítésére kitűzött határidő egy évnél hosszabb időtartam nem lehet, amelyet a  miniszter
a  fenntartó kérelmére – a  hiányosságok megszüntetéséhez szükséges időtartam figyelembevételével – legfeljebb
egy évvel meghosszabbíthat, ha a  fenntartó önhibáján kívül nem képes a  hiányzó feltételek határidőn belüli
teljesítésére.
(3) Ha a fenntartó a kitűzött határidőn belül igazolja azoknak a hiányzó feltételeknek a teljesítését, amelyek miatt csak
ideiglenes működési engedélyt kaphatott, a miniszter a működési engedélyt kiadja, ellenkező esetben az ideiglenes
működési engedély hatályát veszti.
18. § (1) A működési engedély tartalmazza a muzeális intézmény
a) nevét,
b) székhelyét,
c) alapításának évét,
d) szakmai besorolását,
e) gyűjtőkörét, közérdekű muzeális kiállítóhely esetén szakágának megnevezését és állandó kiállításának
témáját,
f ) gyűjtőterületét, a közérdekű muzeális kiállítóhely esetét kivéve,
g) a  kiállításában bemutatott vagy a  gyűjteményébe tartozó kulturális javak tulajdonosának megnevezését,
valamint
h) fenntartójának megnevezését, címét. (2) Az ideiglenes működési engedély az (1) bekezdésben meghatározottakon túlmenően tartalmazza
a) a folyamatos és rendeltetésszerű működéshez hiányzó feltételeket,
b) a hiányzó feltételek teljesítésének határidejét, valamint
c) a teljesítés módját.
(3) Ha a miniszter a muzeális intézménynek a Kultv. 37/A. § (8) bekezdése alapján nemzetiségi bázisintézmény címet
adományoz, a működési engedélyben e címet a szakmai besorolás mellett fel kell tüntetni.
(4) A miniszter a működési engedélyek nyilvántartását a kormányzati portálon évente közzéteszi.
 (5) A  miniszter a  működési engedélyt megküldi a  székhely szerint illetékes megyei hatókörű városi múzeumnak,
budapesti székhely esetén a Budapesti Történeti Múzeumnak.
 (6) Ha
a) a muzeális intézmény fenntartója vagy
b) a muzeális intézmény kiállításában bemutatott vagy a gyűjteményébe tartozó kulturális javak tulajdonosa
természetes személy, a  kérelemhez benyújtott nyilatkozatával hozzájárul – a  (4)  bekezdés szerinti nyilvántartással
összefüggésben – az (1) bekezdés g) és h) pontja szerinti adatai kezeléséhez.
19. § (1) A fenntartó a változás bekövetkezésétől számított 40 napon belül a működési engedély módosítását köteles kérni
a formanyomtatvány benyújtásával, ha
a) a  folyamatos és rendeltetésszerű működéshez szükséges feltételeket a  működési engedélyben foglalthoz
képest más szakmai besorolásnál meghatározottak szerint teljesíti, vagy
b) a 18. § (1) bekezdés a)–h) pontjában foglalt adatok megváltoznak.
(2) A  fenntartó személyében bekövetkező változás esetén a  módosítás iránti kérelmet az  új fenntartó nyújtja be
– a  fenntartó jogutód nélküli megszűnését ide nem értve – a  korábbi fenntartó hozzájárulásával, a  változás
bekövetkezésétől számított 40 napon belül.
(3) A működési engedély módosítására a működési engedély kiadására vonatkozó szabályok alkalmazandók.
20. § (1) Ha a múzeum működési engedélyének módosítására a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény
(a továbbiakban: Kötv.) 23/E. § (4) és (4a) bekezdése szerinti esetben kerül sor, az eljárást a miniszter – a kulturális
örökségvédelméért felelős miniszter a  Kötv. 22.  § (11)  bekezdése szerinti határidő leteltét követő napon tett
bejelentése alapján – hivatalból megindítja.
(2) A  kulturális örökség védelméért felelős miniszter az  (1)  bekezdése szerinti bejelentésében nyilatkozik arról,
hogy a  szerződéskötés elmaradására a  nagyberuházást megelőző feltárás végzésére jogosult múzeumnak
(a továbbiakban e § alkalmazásában: múzeum) felróható okból került sor.
(3) A  miniszter az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés alapján a  múzeum működési engedélyét akként módosítja, hogy
– a kulturális örökség védelméért felelős miniszter a Kötv. 23/E. § (4a) bekezdése szerinti egyetértésével – a régészeti
gyűjtőkört lezárja.
21. § (1) A  muzeális intézmény működési engedélyének visszavonására irányuló kérelmet a  fenntartó a  Kultv. 41.  §
(3) bekezdésében foglaltak szerinti esetekben nyújthatja be a formanyomtatványon.
(2) A kérelemhez csatolni kell a megszűnő muzeális intézményben őrzött kulturális javakat átvevő nyilatkozatát arról,
hogy azok biztonságos őrzését vállalja.
22. § (1) A  miniszter a  muzeológiai szakfelügyelet útján rendszeresen – legalább ötévente egyszer – vizsgálja a  muzeális
intézmények működési engedélyében foglaltak megvalósulását és betartását.
(2) Ha a  miniszternek a  muzeális intézmény működési engedélyében feltüntetett szakmai besorolásnak megfelelő
folyamatos és rendeltetésszerű működéshez szükséges feltételek teljesítésével kapcsolatos hiányosság jut
tudomására – a  hiányosságok megszüntetéséhez szükséges időtartam figyelembevételével, legfeljebb egyéves,
a  muzeális intézmény műtárgyállományát súlyosan veszélyeztető hiányosság esetén legfeljebb 15 napos határidő
megjelölésével – felszólítja a fenntartót a hiányosságok megszüntetésére.
(3) Ha a  fenntartó önhibáján kívül nem képes a  hiányosságok megszüntetésére, a  (2)  bekezdés szerinti határidőt
a  miniszter a  fenntartó kérésére – a  hiányosságok megszüntetéséhez szükséges időtartam figyelembevételével,
a  muzeális intézmény műtárgyállományát súlyosan veszélyeztető hiányosság esetét kivéve – legfeljebb egy
alkalommal, legfeljebb egy évvel meghosszabbíthatja.
23. § (1) Múzeum megszüntetése esetén, ha a tulajdonos a nyilvántartási rendelet alapján alapleltárba vett kulturális javakat
nem muzeális intézményben helyezi el, a miniszter szakfelügyeleti vizsgálatot rendel el.
(2) A szakfelügyeleti vizsgálatot lezáró jelentés tartalmazza
a) a múzeumban használatban lévő leltárkönyvek és nyilvántartások felsorolását,
b) az (1) bekezdés szerinti kulturális javak szakágak és gyűjtemények szerinti szakmai értékelését, valamint
c) a  szakfelügyelőnek az  (1)  bekezdés szerinti kulturális javak további kezelésére vonatkozó javaslatát a  Kultv.
41. § (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
 (3) Ha a  szakfelügyelő a  (2)  bekezdés c)  pontja alapján a  kulturális javak múzeumi megőrzésére tesz javaslatot,
a szakfelügyeleti jelentésben meg kell jelölni az átvevő múzeumot is.
4. A muzeális intézmény elnevezése 24. § (1) A  muzeális intézmény elnevezésének más muzeális intézmény elnevezésétől egyértelműen különböznie
kell. A  muzeális intézmény elnevezése nem lehet megtévesztő, nem kelthet a  muzeális intézményre, annak
tevékenységére vonatkozó hamis látszatot.
(2) Két vagy több azonos elnevezésű muzeális intézmény esetén a név viselésének joga azt a muzeális intézményt illeti
meg, amelyik esetében a működési engedély iránti kérelmet korábban nyújtották be.
(3) Muzeális intézmény nevében
a) a történelem kiemelkedő személyiségének nevét a Magyar Tudományos Akadémia engedélyével,
b) olyan nevet, amelyhez mások jogi érdeke fűződik, csak a jogosult hozzájárulásával
lehet feltüntetni.
5. Záró rendelkezések 25. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 20. § 2018. április 1-jén lép hatályba.
26. § (1) Az 1–19. § és a 21–24. § rendelkezéseit e rendelet hatálybalépését követően indult és megismételt eljárásokban kell
alkalmazni.
(2) A 20. § rendelkezéseit 2018. április 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27. § Hatályát veszti
a) a muzeális intézmények működési engedélyéről szóló 2/2010. (I. 14.) OKM rendelet,
b) a  muzeális intézmények működési engedélyéről szóló 2/2010. (I. 14.) OKM rendelet, valamint a  régészeti
lelőhelyek feltárásának, illetve a  régészeti lelőhely, lelet megtalálója anyagi elismerésének részletes
szabályairól szóló 5/2010. (VIII. 18.) NEFMI rendelet módosításáról szóló 52/2011. (VIII. 18.) NEFMI rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (I. 26.) EüM rendelete az egészségügyi kártevőirtó tevékenységről és az egészségügyi kártevőirtó tevékenység engedélyezésének részletes szabályairól.
A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény 34. § (4) bekezdés a) pont ac) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továb biak ban: Kbtv.) 33/A. §-a alkalmazásában engedélyköteles
egészségügyi kártevőirtó tevékenység
a) az egészségügyi gázmesteri szakképzettséggel végezhető
aa) a biocid termékek előállításának és forgalomba hozatalának feltételeiről szóló 38/2003. (VII. 7.) ESZCSM–
FVM–KvVM együttes rendelet (a továb biak ban: R1.) 8. számú mellékletének 2. pontjában meghatározott
I. forgalmazási kategóriába tartozó irtószerek beszerzése, szállítása és tárolása, valamint a fertőző
betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló 18/1998.
(VI. 3.) NM rendelet (a továb biak ban: R2.) 36. § (2) bekezdésében felsorolt kártevők – szolgáltatásnyújtás
keretében történő – irtására történő felhasználása,
ab) az R1. 8. számú mellékletének 2. pontjában meghatározott II. forgalmazási kategóriába tartozó irtószerek
beszerzése, felhasználása az R1.-ben meghatározottak szerint,
ac) lakott területet érintő szervezett egészségügyi kártevőirtás szakmai irányítása,
ad) a növényvédelmi tevékenységről szóló 5/2001. (I. 16.) FVM rendelet 16. § (5) bekezdése szerinti növényvédő
(gázosító) szerek beszerzése, szállítása és tárolása, valamint 30. § (2) bekezdése alapján növényvédő szerrel
történő gázosítás végrehajtása,
ae) etilén-oxid gáz felhasználása (a gázpatronos asztali sterilizátorok üzemeltetésének kivételével),
b) az a) pontban foglaltakon kívüli, egészségügyi gázmesteri képesítéshez nem kötött, az R2.-ben meghatározott
egészségügyi kártevők foglalkozásszerű irtására irányuló egyéb egészségügyi kártevőirtási tevékenység.
(2) Az egészségügyi kártevőirtó tevékenység végzésére jogosító engedélyt (a továb biak ban: engedély) az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatnak az egészségügyi kártevőirtó tevékenységet végző egyéni vállalkozó
lakóhelye, illetve társas vállalkozás esetén a társaság székhelye szerint ille té kes kistérségi vagy fővárosi kerületi
intézete (a továb biak ban: Intézet) adja ki.
(3) Az engedélyt az Intézet – a 2. §-ban foglaltakra figyelemmel – annak az egészségügyi kártevőirtó tevékenységet
szolgáltatási tevékenység keretében végezni kívánó egyéni vállalkozónak vagy társas vállalkozásnak (a továb biak ban
együtt: egészségügyi kártevőirtó szolgáltató) adja ki, aki, vagy amelynek személyesen közreműködő tagja vagy
munkavállalója (a továb biak ban együtt: foglalkoztatott személy) az Országos Képzési Jegyzék szerinti
a) egészségügyi gázmester (kártevőirtó) szakképesítéssel (1995. évi OKJ-szám: 60 5 5353 14 9 0 04, 2003. évi
OKJ-szám: 51 5002 01, illetve 2008. évi OKJ-szám: 31 853 02 0001 52 01, vagy a fentiekkel egyenértékű, az ÁNTSZ
Fővárosi Intézete vagy jogelődje által kiadott egészségügyi gázmesteri oklevél), vagy
b) egészségügyi kártevőirtó szakmunkás szakképesítéssel (2003. évi OKJ-szám: 31 5002 04, illetve 2008. évi
OKJ-szám: 31 853 02 0010 3102) vagy egészségőr-fertőtlenítő szakképesítéssel (1995. évi OKJ-szám:
60 2 3249 14 9 0 03, 2003. évi OKJ-szám: 33 5002 02, 2008. évi OKJ-szám: 31 853 02 0010 31 01)
rendelkezik.
(4) Az egészségügyi kártevőirtó szolgáltató a (3) bekezdés szerinti személyi feltételnek – részben vagy egészben – olyan,
a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező foglalkoztatott személy alkalmazásával is eleget tehet, akinek
szakmai gyakorlatát az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal (a továb biak ban: EEKH) az egészségügyi
miniszter által szabályozott, mérgező termékek felhasználását igénylő szakmai tevékenységek szakmai gyakorlaton
alapuló elismeréséről szóló külön jogszabályban foglaltak szerint elismerte.
(5) Az egészségügyi kártevőirtó szolgáltató nevében a foglalkoztatott személy csak a szakképesítésének megfelelő
tevékenységet végezheti.
2. § (1) Az 1. § (3) bekezdés b) pontja és az 1. § (4) bekezdése szerinti személyi feltételek függvényében az engedély az 1. §
(1) bekezdése szerinti valamely résztevékenységre kiterjedő szolgáltatás nyújtására is kiadható, azzal, hogy a kizárólag
az 1. § (3) bekezdés b) pontja szerinti szakképzettségű személyt foglalkoztató egészségügyi kártevőirtó szolgáltató
csak az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti tevékenységre kaphat engedélyt.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti valamennyi tevékenységre jogosító engedély csak abban az esetben adható ki,
ha az egészségügyi kártevőirtó szolgáltatónál az 1. § (3) bekezdés a) pontja szerinti, vagy – az 1. § (4) bekezdése szerinti
személy foglalkoztatása esetén – valamennyi résztevékenység végzésére jogosult foglalkoztatott személy
alkalmazása biztosított.
3. § (1) Az engedély iránti kérelem tartalmazza
a) az 1. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet személyesen végző foglalkoztatott személy
aa) nevét és születési idejét, valamint
ab) 1. § (3) bekezdése szerinti szakképzettségét igazoló oklevele, bizonyítványa számát, kiállítója
megnevezését, vagy – az 1. § (4) bekezdése szerinti, elismert szakmai gyakorlattal rendelkező
foglalkoztatott személy esetén – szakmai gyakorlata elismeréséről szóló határozat számát, kiállításának
időpontját,
b) az egészségügyi kártevőirtó szolgáltató nyilatkozatát arról, hogy az engedély kiadása esetén az 1. § (1) bekezdése
szerinti tevékenységet – csak személyesen – az a) pont szerinti foglalkoztatott személy végzi.
(2) Az engedély abban az esetben adható ki, ha a kérelmező egészségügyi kártevőirtó szolgáltatónál a tevékenység
céljára szolgáló valamennyi telephelye tekintetében biztosítottak az R1. 8. számú melléklete szerinti – különösen
az irtószerek szállítására, tárolására és felhasználására irányadó – elő írások betartásának feltételei.
(3) Az Intézet az 1. § (4) bekezdése szerinti szakmai gyakorlat elismerésének ténye és tartalma elő ze tes ellenőrzése
érdekében az engedély kiadását megelőzően az EEKH-t megkeresi.
(4) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltak változásáról az egészségügyi kártevőirtó szolgáltató az Intézetet
5 munkanapon belül írásban tájékoztatja.
(5) Ha az engedélyes egészségügyi kártevőirtó szolgáltató tekintetében az 1. § (3) bekezdése szerinti személyi feltételek
az engedély kiadását köve tően bekövetkezett okból már nem, vagy csak részben állnak fenn, a szolgáltató a változás
bekövetkezésétől egészségügyi kártevőirtó szolgáltatást csak a ténylegesen foglalkoztatott személyek szakmai
kompetenciájának megfelelő résztevékenységek körében nyújthat, vagy – foglalkoztatott személy hiányában –
egészségügyi kártevőirtó szolgáltatást nem nyújthat.
(6) Az Intézet a (4) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül az engedélyt módosítja
vagy visszavonja.
4. § Az egészségügyi kártevőirtó tevékenységre vonatkozó jogszabályok, illetve az engedélyben foglaltak betartásának
hatósági ellenőrzését az Intézet végzi, kivéve, ha az ellenőrzés – a Honvédelmi Minisztérium, illetve a Magyar
Honvédség intézményeiben, katonai szervezeteiben – a Magyar Honvédség Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata
hatáskörébe tartozik.
5. § Az általa kiadott engedéllyel rendelkező egészségügyi kártevőirtó szolgáltatókról az Intézet által vezetett nyilvántartás
tartalmazza
a) az engedélyesek nevét és lakcímét vagy székhelyének, telephelyének címét,
b) az engedélyes nevében eljáró foglalkoztatott személy nevét és születési idejét,
c) az engedélyes által végezhető, az 1. § (1) bekezdése szerinti tevékenységeket, illetve az engedély alapján nem
végezhető résztevékenységet. 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor egészségügyi kártevőirtó tevékenységet végző vállalkozások e tevékenységüket
a rendelet hatálybalépését köve tően az engedély kiadásáig vagy a kérelem jogerős elutasításáig folytathatják, azzal,
hogy az engedélyt 2010. április 1-jéig kérelmezhetik. A 2010. április 1-jéig engedélyt nem kérelmező vállalkozás ettől
az időponttól egészségügyi kártevőirtó tevékenységet nem végezhet.
(3) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 27-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. és 10. cikkének való megfelelést szolgálja.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
18/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Balogh
Ferencet kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
23/2018. (VIII. 23.) KKM közleménye a Turisztikai Világszervezet és Magyarország Kormánya között a Turizmus Világnap központi rendezvénye Budapesten történő megrendezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. XXVII. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi XXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. július 19-i 114. számában kihirdetett, a Turisztikai Világszervezet
és Magyarország Kormánya között a Turizmus Világnap központi rendezvénye Budapesten történő megrendezéséről
szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 17. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás a tizenötödik (15.) napon lép hatályba attól az időponttól számítva, amikor Magyarország
Kormánya értesíti az UNWTO-t, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárás megfelelően
lezárult.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó értesítés napja:
2018. augusztus 9.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. augusztus 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi XXVII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Turisztikai
Világszervezet és Magyarország Kormánya között a Turizmus Világnap központi rendezvénye Budapesten történő
megrendezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi XXVII. törvény 2. és 3. §-a 2018. augusztus 24-én,
azaz kettőezertizennyolc augusztus huszonnegyedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter