text:
1405/2011. (XI. 25.) Korm. határozata a vállalkozói adminisztratív költségek csökkentésére irányuló, Egyszerű Állam című középtávú kormányzati programról.
A vállalkozások adminisztratív terheinek nagymértékű csökkentése elengedhetetlenül szükséges a magyar gazdaság hosszú távú
versenyképességének javításához, ezért a Kormány megerősíti azt a célkitűzését, hogy a vállalkozások adminisztratív terheit
500 milliárd forinttal kívánja csökkenteni.
Ennek érdekében a Kormány
1. elfogadja a számára bemutatott, a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére irányuló, Egyszerű Állam című
középtávú kormányzati programot (a továbbiakban: Program), egyben felkéri a nemzetgazdasági minisztert, hogy
koordinálja annak végrehajtását, és a kormányzati munka során folyamatosan érvényesítse a vállalkozói
adminisztrációs terhek csökkentésének alábbi alapelveit:
a) Versenyképes szabályozás – a kormányzati lépések törekedjenek a vállalkozások közvetlen adminisztratív
terheinek csökkentésére, az igazgatási működés irritáló elemeinek visszaszorítására, a hatósági gyakorlatból
következő vállalkozói kockázat csökkentésére, a szabályozási környezet stabilitásának és kiszámíthatóságának
növelésére, a gazdaság kifehérítését ösztönző szabályozás kialakítására. A jogalkotás és a jogalkalmazás során
legyen számon kért elvárás a vállalkozók számára minél egyszerűbb, stabilabb, kiszámíthatóbb, illetve
alacsonyabb idő- és költségigényű igazgatási gyakorlat kialakítása.
b) Egyértelmű elvárások – a vállalkozások megbízható hivatalos tájékoztatáshoz jussanak arról, hogy
tevékenységüknek, döntéseiknek milyen feltételei, következményei vannak, illetve lehetnek az állam és szervei
részéről.
c) Duplikációk megszüntetése – érvényre kell juttatni azt a korábban megfogalmazott célt, hogy az állami
szerveknek egyszer megadott információt ne kelljen újra megadni, azokat a hatóságok, igazgatási szervek
egymástól vegyék át.
d) Elektronizálás – az állam fogadja el a vállalkozások működésének elektronikus dokumentálását, és
adatszolgáltatási kötelezettségeinek elektronikus úton történő teljesítését olyan módon, hogy az elektronikus
megoldásokra ne vonatkozzanak szigorúbb előírások, mint azok papír megfelelőire.
e) Bizalom a tisztességnek – a tisztességes működésüket felelősségvállalással, prudens működéssel, megfelelő
eljárásokkal igazoló cégek az állammal való kapcsolat során nagyobb bizalmat feltételező eljárásban
részesülhessenek.
f) Minimálisan szükséges védelem és maximálisan szükséges garancia – a vállalkozói működéssel kapcsolatos állami
elvárások (jogkövetés, biztonság, adófizetés stb.) érvényesítése során az állam szüntesse meg és ne írjon elő
a szükséges védelmet és garanciát biztosító feltételeket meghaladó előírásokat.
g) Torz ösztönzők kikapcsolása – a hatóságok intézményi anyagi érdekeire épülő gyakorlatok kerüljenek kivezetésre
a bürokrácia növeléséhez kötődő formális és informális ösztönzők megszüntetésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, együttműködve az érintett miniszterekkel
Határidő: folyamatosan, illetve a Programban szereplő ütemterv szerint
2. elfogadja a Program végrehajtásának az 1. mellékletben bemutatott felelősségi és ütemezési rendjét;
3. nagy jelentőséget tulajdonít a Program kiemelt intézkedéseinek, ezért kifejezetten felhívja az érintett minisztereket
azok teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti végrehajtására; ennek keretében
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy teremtse meg a feltételeit annak, hogy a munkavállalók
alkalmazásához kapcsolódó minden rendszeres hatósági adatszolgáltatás egyetlen adatlapon teljesíthető
legyen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
bevonásával
Határidő: 2012. szeptember 1. b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy teremtse meg az éves (és egyszerűsített éves) beszámolóban és
a társasági adóbevallásban és az OSAP által elvárt adatszolgáltatási kötelezettség időbeni és tartalmi
összehangolásának feltételeit annak érdekében, hogy a vállalkozások a hasonló tartalmú adatszolgáltatási
kötelezettségeiket egyetlen adatszolgáltatással teljesíthessék;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
bevonásával
Határidő: 2012. szeptember 1. c) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg egy olyan e-vállalkozás kereteinek
létrehozásához szükséges intézkedéseket, amely az állammal szembeni minden adminisztratív
kötelezettségének eleget tud tenni egy egységes, ügyfélbarát, elektronikus felületen keresztül;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt
felelős miniszter(ek) bevonásával
Határidő: 2013. január 1., július 1.
d) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy teremtse meg annak a feltételeit, hogy a fővárosi és
megyei kormányhivatalokon belül intézendő bizonyos, a vállalkozók szempontjából fontos ügyek körére
az ügyintézési határidő foglalhassa magába a kormányhivatalokhoz tartozó szakhatóságok állásfoglalásai
beszerzésének idejét;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. január 1.
e) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy teremtse meg annak a feltételeit, hogy a vállalkozások
önként kérhessék magukra vonatkozóan hatósági ellenőrzés lefolytatását;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. január 1.
f) felhívja a belügyminisztert, hogy az ipari területen történő beruházások esetében az engedélyezési eljárások
elhúzódásának visszaszorítása érdekében kerüljenek kialakításra egyszerűsített, a szakhatóságok garantáltan
gyors ügyintézését előíró, településrendezési szempontú eljárástípusok;
Felelős: belügyminiszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
 bevonásával
Határidő: 2012. október 1.
g) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a vállalkozások működésével
és a munkavállalók alkalmazásával összefüggő szabályzatkészítési kötelezettségek kockázatalapúvá tétele
érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2012. május 1.
h) felhívja a nemzetgazdasági minisztert a házipénztárra vonatkozó szabályozás napi készpénz záró állomány
előírásainak felülvizsgálatára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. december 1.
i) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az állam által
szolgáltatott nyilvános céginformációk körének bővítése érdekében, különös tekintettel a megszűnt, illetve
felszámolt cégekre vonatkozó adatokra;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. július 1.
j) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert arra, hogy teremtse meg annak a feltételeit, hogy a vállalkozói
adminisztratív terhek növelésével együtt járó előterjesztést a Kormány csak úgy vegyen napirendjére, ha abban
az adminisztrációs terhek növekedésének elkerülhetetlensége és indokoltsága tételesen alá van támasztva;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős
 miniszter(ek) bevonásával
Határidő: 2012. január 1.
k) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az Új
Széchenyi Terv (ÚSZT) fejlesztési célú pályázatai esetében
– a monitoringhoz szükséges dokumentáció ésszerűbb és rövidebb legyen,
– készüljön Operatív Programonként egységes, kizárólag a pályázati kiválasztáshoz releváns információkat
tartalmazó meg valósíthatósági tanulmány sablon,
– a támogatási szerződés módosítása esetén a módosítás ideje alatt a változással nem érintett költségvetési
sorok tekintetében ne kerüljön sor a kifizetés felfüggesztésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. január 1.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert a Programban szereplő, az adó- és járulékrendszerhez kapcsolódó vállalkozói
adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti
végrehajtására, ideértve különösen
a) az adó- és járulék-bevallási, -fizetési és -visszaigénylési szabályok egyszerűsítésére irányuló intézkedéseket,
b) az adóhatósági tevékenység további elektronizálásához és vállalkozásbarátabbá tételéhez szükséges
intézkedéseket, illetve a vállalkozások által önkéntesen kérhető adóellenőrzés lehetőségének megteremtését,
c) a számviteli és az adószabályozás összhangjának megteremtését, a kis- és mikro vállalkozások ezzel kapcsolatos
kötelezettségeinek egyszerűsítését,
d) a standard elektronikus számlaformátum kialakításához és elterjesztéséhez szükséges intézkedések
végrehajtását,
e) a transzferárakra vonatkozó jelenlegi szabályozás egyszerűsítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert a Programban szereplő, a számvitelhez kapcsolódó vállalkozói adminisztratív
terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti végrehajtására,
ideértve különösen
a) a számviteli és beszámolási előírások – különösen a kisvállalkozások számára történő – egyszerűsítését célzó
intézkedések végrehajtását,
b) a bizonylatok megőrzésére vonatkozó jelenlegi szabályok vállalkozásbarátabbá tételére irányuló intézkedések
végrehajtását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az érintett miniszterek szükség szerinti bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
6. felhívja az érintett minisztereket, a közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinálása mellett, az 1. mellékletben
szereplő, a hatósági eljárásokhoz kapcsolódó vállalkozói adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések
teljes körű, a Programban szereplő ütemterv szerinti végrehajtására, ideértve különösen
a) hatósági ügyintézési eljárások gyorsítására és a határidők rövidítésére irányuló intézkedéseket,
b) a hatóságok ellenőrzési és szankcionálási gyakorlatának átláthatóbbá, vállalkozóbarátabbá és a hosszabb ideje
jogszerűen, megbízhatóan működő vállalkozások számára méltányosabbá tételére irányuló intézkedéseket,
c) a tevékenységüket rendszeresen külső, hiteles auditorral vizsgáltató vállalkozások esetében a hatósági ellenőrzés
gyakoriságának és mélységének a szükséges minimumra csökkentését (tevékenység hitelesített körére);
Felelős: összes érintett miniszter, a közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinálásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a Programban szereplő, a pályázati eljárásokhoz kapcsolódó vállalkozói
adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti
végrehajtására, ideértve különösen
a) a pályázati információs rendszer tájékoztatási funkcióinak bővítését,
b) annak a feltételeinek a megteremtését, hogy a pályázat keretében ne kelljen állami társszerveknél már
rendelkezésre álló igazolásokat benyújtani,
c) a pályázatok elbírálásához kapcsolódó határidők rövidítését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős
 miniszter(ek) bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
8. felhívja a vidékfejlesztési minisztert a Programban szereplő, a vidékfejlesztési pályázati eljárásokhoz kapcsolódó
vállalkozói adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő
ütemterv szerinti végrehajtására, ideértve különösen
a) az ÚMVP és ÚSZT eljárásrendjei harmonizációjának megteremetését, a sablonizálható – formalizálható szabályok
alapján történő – projektkiválasztásból a bonyolult fejlesztési feladatok elhatárolását, ez utóbbinál a pályázati
rendszerre való mielőbbi áttérés lehetőségeinek vizsgálatát, feltételeinek (informatikai, humán) megteremtését,
a Ket. alapú eljárások alkalmazási területeinek optimalizálását, az ÚMVP miniszteri rendeletekkel történő
részletszabályozásainak minimális szintre szorítását,
b) az ügyfélszolgálati rendszer elérhetőségének javítását,
c) az elektronikus ügyintézés és nyilvántartás lehetőségeinek fejlesztését;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
9. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert a Programban szereplő, a közbeszerzéshez
kapcsolódó vállalkozói adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben
szereplő ütemterv szerinti végrehajtására, ideértve különösen
a) a kötőerővel nem bíró irányelvek kidolgozásának és az azok teljesüléséről szóló éves beszámolók készítésének
kötelezettségét az ajánlatkérők részéről,
b) az adminisztratív terhek alacsony szinten tartását elősegítő minta eljárásrend kidolgozását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős
 miniszter(ek) bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
10. felhívja a vidékfejlesztési minisztert a Programban szereplő, az agrárgazdaság szabályozásához kapcsolódó vállalkozói
adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti
végrehajtására, ideértve különösen
a) a mezőgazdasággal kapcsolatos hatósági eljárások egyszerűsítésére, valamint az őstermelők és a kisebb
mezőgazdasági vállalkozások dokumentációs kötelezettségeinek csökkentésére irányuló intézkedéseket,
b) a bor termékpálya szabályozórendszerének egyszerűsítésére irányuló intézkedéseket,
c) a földhasználati nyilvántartással kapcsolatos adatbázisok használatának korszerűsítését,
d) a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj utáni jövedékiadó-visszaigénylés egyszerűsítését;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
 bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
11. felhívja a vidékfejlesztési minisztert a Programban szereplő, az élelmiszer-biztonsághoz kapcsolódó vállalkozói
adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti
végrehajtására, ideértve különösen
a) azon feltételek megteremtését, hogy az európai uniós élelmiszerbiztonsági és higiéniai előírásoknak (HACCP)
való teljes megfelelést biztosító, ugyanakkor a vállalkozások számára a lehető legkönnyebben betartható,
számukra a lehető legkevesebb adminisztratív terhet jelentő rendszer jöjjön létre,
b) az anyaghányad-nyilvántartások szükségességnek felülvizsgálatát,
c) a gyártmánylap-készítési kötelezettség egyszerűsítését;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
 bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
12. felhívja a vidékfejlesztési minisztert a Programban szereplő, a környezetvédelmi szabályozáshoz kapcsolódó
vállalkozói adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő
ütemterv szerinti végrehajtására, ideértve különösen
a) a környezetterhelési díj bevallásának és fizetésének egyszerűsítésére irányuló intézkedéseket,
b) az egységes környezethasználati engedélyezési eljárás egyszerűsítésére és gyorsítására irányuló intézkedéseket,
c) a vízjogi engedélyezési eljárás egyszerűsítésére és gyorsítására irányuló intézkedéseket,
d) a hulladékgazdálkodás és nyilvántartás egyszerűsítésére irányuló intézkedéseket,
e) a környezethasználattal járó eljárások során felhasználandó adatok megosztását lehetővé tevő egységes
adatbázis felépítését,
f) annak a feltételeinek a megteremtését, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos eljárások során használt egyedi
azonosító felváltásra kerüljön már meglévő más eljárások során is használt azonosítókkal,
g) a termékdíj átalány-fizetés lehetőségének megteremtését a csomagoláson kívül más termékcsoportok esetében is;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
13. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert a Programban szereplő, a fuvarozáshoz kapcsolódó vállalkozói adminisztratív
terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti végrehajtására,
ideértve különösen
a) a fuvardokumentációk elektronizálására irányuló intézkedéseket,
b) a hatóságok közötti adatátadás gyakorlatának javítására és az érintett hatóságok közös, összehangolt ellenőrzési
eljárásainak kialakítására irányuló intézkedéseket (ideértve egyes hatósági adatbázisok egyesítését),
c) a járműigazgatási eljárások és az engedélyezési eljárások egyablakos lebonyolítását,
d) egyes engedélyezési eljárások egyszerűsítésére irányuló intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős
 miniszter(ek) bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
14. felhívja a közigazgatási és igazságügyi és a nemzeti fejlesztési minisztert a Programban szereplő, az államműködés
elektronizálására irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti végrehajtására,
ideértve különösen
a) hozzáférés biztosítását az állami szervek számára az állami adatbázisokhoz annak érdekében, hogy olyan
adatokat, amelyekkel állami szerv már rendelkezik, ne lehessen újra bekérni a vállalkozásoktól, folytatva
az 1133/2011. (V. 2.) Korm. határozat végrehajtását,
b) a vállalkozások elektronikus adatszolgáltatási, számlázási, fizetési és iratarchiválási gyakorlatának bővítésére
irányuló intézkedéseket,
c) a vállalkozások számára az állami előírásokat és azok eljárási, adminisztratív teljesítésének módját teljes körűen,
a vállalkozások valós élethelyzeteihez igazodva bemutató, egységes internetes vállalkozói portál kialakítását,
folytatva az 1133/2011. (V. 2.) Korm. határozat végrehajtását;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter, az 1. mellékletben szereplő
 ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek) bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
15. felhívja a belügyminisztert a Programban szereplő, a beruházások engedélyezésének gyorsabbá és kiszámíthatóbbá
tételére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti végrehajtására, ideértve
különösen
a) a beruházások engedélyezésének elhúzódásának visszaszorítására irányuló intézkedéseket,
b) a beruházások engedélyezése elleni indokolatlan fellépések lehetőségének szűkítésére irányuló intézkedéseket,
c) az engedélyezési eljárások egyszerűsítésére, ügyfélbarátabbá tételére irányuló intézkedéseket,
d) a beruházási engedélyezési eljárás során releváns információk, nyilvántartások jobb elérhetőségének
biztosítására irányuló intézkedéseket;
Felelős: belügyminiszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
 bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
16. felhívja a nemzetgazdasági minisztert a Programban szereplő, a foglalkoztatáshoz kapcsolódó vállalkozói
adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti
végrehajtására, ideértve különösen
a) foglalkozás-egészségüggyel kapcsolatos szabályozás átalakítását a foglalkozással összefüggő megbetegedések
hatékonyabb megelőzése érdekében, b) az egyszerűsített foglalkoztatásra vonatkozó szabályozás további korszerűsítését,
c) a segítő családtag bejelentési kötelezettségének felülvizsgálatát;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az érintett miniszterek szükség szerinti bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
17. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert a Programban szereplő, a vállalkozói jogérvényesítés feltételeit
javítására és a cégjog területéhez kapcsolódó vállalkozói adminisztratív terhek csökkentésére irányuló intézkedések
teljes körű, az 1. mellékletben szereplő ütemterv szerinti végrehajtására, ideértve különösen
a) a vállalkozói jogérvényesítés gyorsítását és hatékonyságát javító bírósági eljárásrend kialakítására irányuló
intézkedéseket,
b) az üzleti mediáció és a választottbírósági szolgáltatások szélesebb körű alkalmazását elősegítő intézkedéseket;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős
 miniszter(ek) bevonásával
Határidő: a Programban szereplő ütemterv szerint
18. felhívja a nemzetgazdasági minisztert a vállalkozói adminisztratív terhek további folyamatos csökkentését elősegítő,
rendszerszintű intézkedések végrehajtására, az összes érintett miniszter bevonásával, ennek keretében
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy teremtsék meg
a feltételeit annak, hogy a jövőben minden, az üzleti környezetet befolyásoló, előkészítés alatt álló
kormánydöntés esetében a vállalkozói adminisztratív terhekre gyakorolt hatások egységes módszertan alapján
történő, megfelelő minőségű elő zetes vizsgálata és az esetleges negatív hatások minimalizálása előfeltétele
legyen a közigazgatási államtitkári értekezletre bocsátásának;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
 bevonásával
Határidő: 2012. január 1.
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert az igazgatási tevékenységek ügyfélbarát intézését támogató
versenyképességi szerződések feltételeinek megteremtésére a kormányzattal a közös gazdaságpolitikai célok
teljesítése érdekében működési és teljesítményvállalásokra épülő együttműködést kiépítő vállalkozások és az ezt
támogató intézmények számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. június 1.
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy évente készítsen jelentést a Kormány számára az adminisztratív
terhek csökkentésére irányuló kezdeményezések előrehaladásáról és általában a kormányzati működés
vállalkozói adminisztratív terhekre gyakorolt hatásáról; egyúttal készítsen évente intézkedési tervet a vállalkozói
adminisztratív terhek további csökkentésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: első éves jelentés 2012. március 1., első éves akcióterv 2012. június 1.
d) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy alakítson ki és működtessen egy, a jogalkotási munkával és a hatósági
jogalkalmazással kapcsolatos folyamatos vállalkozói visszacsatolást lehetővé tevő konzultációs rendszert;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2012. március 1., majd folyamatosan
e) felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy dolgozzanak ki
a kormányzati jogszabály-előkészítési és a jogalkalmazási munka során alkalmazható, a vállalkozói adminisztratív
terhek növelését megelőző, illetve a jogszabályi környezet stabilitását szolgáló eljárásokat, gyakorlatokat;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az 1. mellékletben szereplő ütemtervben megjelölt felelős miniszter(ek)
 bevonásával
Határidő: 2012. március 1.
19. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy folyamatosan kövesse nyomon a Program egészének és egyes
intézkedéseinek végrehajtását, és az előrehaladásról rendszeresen adjon tájékoztatást a Kormány számára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
319/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete az egészségbiztosítási szervekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (5) bekezdésében,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés
a) pontjában,
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Egészségbiztosítási szervek: az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
egészségbiztosítási pénztári feladatokat ellátó szakigazgatási szervei (a továbbiakban: egészségbiztosítási pénztári
szakigazgatási szerv).
2. § (1) Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) központi hivatal.
(2) Az OEP-et az egészségbiztosításért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(3) Az OEP önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Az OEP költségvetését a társadalombiztosítás pénzügyi
alapjainak költségvetésében kell meghatározni.
(4) Az OEP-et főigazgató vezeti. A főigazgatót a miniszter javaslatára a miniszterelnök nevezi ki és menti fel, az egyéb
munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.
(5) A főigazgató-helyetteseket a miniszter nevezi ki és menti fel, az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
Az OEP más alkalmazottai felett a főigazgató gyakorolja a munkáltatói jogokat, amelyet a szervezeti és működési
szabályzatban – külön törvényben foglaltak figyelembevételével – teljesen vagy részben átruházhat.
(6) Az OEP a hatáskörébe tartozó feladatokat az ország egész területére kiterjedő illetékességgel látja el. Az OEP alapító
okiratban meghatározott egyes feladatait az alapító okirat szerinti területi kihelyezett szervezeti egységei útján látja el.
(7) Az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv által hozott hatósági döntés elleni fellebbezést az OEP bírálja el.
(8) Az OEP székhelye Budapest.
(9) Az OEP az alaptevékenységeinek teljes körű ellátása mellett, a szabad kapacitásainak kihasználásával – az alapító
okiratában meghatározottak szerint – vállalkozói tevékenységet végezhet. 3. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatalok egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervei:
a) Baranya Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Pécs),
b) Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Kecskemét),
c) Békés Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Békéscsaba),
d) Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Miskolc),
e) Csongrád Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Szeged),
f) Fejér Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Székesfehérvár),
g) Budapest Főváros Kormányhivatalának Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Budapest),
h) Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Győr),
i) Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Debrecen),
j) Heves Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Eger),
k) Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Szolnok),
l) Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Tatabánya),
m) Nógrád Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Salgótarján),
n) Somogy Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Kaposvár),
o) Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve
(Nyíregyháza),
p) Tolna Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Szekszárd),
q) Vas Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Szombathely),
r) Veszprém Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Veszprém),
s) Zala Megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szerve (Zalaegerszeg).
(2) A szakigazgatási szerv illetékessége – a Budapest Főváros Kormányhivatala Egészségbiztosítási Pénztári
Szakigazgatási Szervének illetékessége kivételével – megegyezik a megyei kormányhivatal illetékességével.
A Budapest Főváros Kormányhivatala Egészségbiztosítási Pénztári Szakigazgatási Szervének illetékessége Budapest
főváros és Pest megye területére terjed ki.
(3) Az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv a 4. § (2) bekezdés a) pont ae)–af) alpontjában meghatározott
hatáskörét országos illetékességgel gyakorolja.
(4) Az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervek tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról,
valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő
törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott
hatáskörök – a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai
irányító szerv vezetője az OEP főigazgatója.
4. § (1) Az OEP ellátja a jogszabályokban meghatározott feladatait, ennek keretében
a) végzi az Egészségbiztosítási Alap (a továbbiakban: E. Alap) kezelésével – ideértve a finanszírozással és
az ártámogatás-elszámolással kapcsolatos feladatokat –, a nyilvántartások vezetésével, a pénzügyi
elszámolásokkal és az adatszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatos feladatokat,
b) részt vesz az E. Alap költségvetésének tervezésében és a zárszámadás elkészítésében,
c) ellátja az E. Alap részletes előirányzatainak megállapításával kapcsolatban hatáskörébe utalt feladatokat,
d) lefolytatja a gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásával, a gyógyászati
ellátások, az egészségügyi technológiák befogadásával kapcsolatos eljárásokat,
e) végzi a nem az egészségbiztosítás keretében igénybe vehető ellátásokkal kapcsolatosan hatáskörébe utalt
feladatokat,
f) vezeti a társadalombiztosítási támogatásban részesülő gyógyszerekről, gyógyászati segédeszközökről,
gyógyászati ellátásokról szóló egységes nyilvántartást,
g) vezeti az egészségbiztosítási nyilvántartásokat, és ezzel kapcsolatban ellátja az adatvédelmi feladatok szakmai
irányítását az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervek egészségbiztosítási nyilvántartáshoz
kapcsolódó adatkezelése, és adatszolgáltatása vonatkozásában, illetve közreműködik ezen szervek feletti
törvényességi, és szakszerűségi ellenőrzésben,
h) a nyilvántartással összefüggésben különösen
ha) a Társadalombiztosítási Azonosító Jellel (a továbbiakban: TAJ) rendelkező személyek azonosító adatainak
nyilvántartásával, a TAJ igazolásával és a hatósági igazolványok kiadásával,
hb) a bejelentett személyek jogviszonyadatainak nyilvántartásával, valamint az egészségügyi szolgáltatásra
való jogosultsággal és annak igazolásával,
hc) az egészségbiztosítás jogosulti nyilvántartásának vezetésével, a nyilvántartás folyamatos monitorozásával
kapcsolatos feladatok szakmai irányítását az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervek
vonatkozásában, illetve közreműködik ezen szervek fölötti törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági
ellenőrzésben a közhiteles jogviszony nyilvántartás biztosítása érdekében,
i) lefolytatja a jogszabályokban előírt egyedi engedélyezési, illetve méltányossági eljárásokat,
j) a külön jogszabályban meghatározottak szerint irányítja és működteti a biztosítási ág felügyeleti, költségvetési,
szakmai és belső ellenőrzési rendszerét,
k) irányítja, működteti és fejleszti az egészségbiztosítás feladatainak ellátásához szükséges informatikai
rendszereket, gondoskodik a statisztikai adatok gyűjtéséről, valamint azok szükség szerinti részletezettségű
közzétételéről,
l) részt vesz az egészségbiztosítást érintő folyamatok elemzésében és értékelésében, valamint a rövid, közép- és
hosszú távú fejlesztési koncepciók kidolgozásában,
m) feladatkörében közreműködik a társadalombiztosítással kapcsolatos nemzetközi szerződések előkészítésében,
gondoskodik azok biztosítási kötelezettséggel és egészségbiztosítással kapcsolatos rendelkezéseinek
végrehajtásáról, kapcsolatot tart a kijelölt illetékes teherviselővel, illetve szervekkel, összekötő szervként és
illetékes intézményként hajtja végre az európai uniós tagságból adódó, valamint az európai közösségi rendeletek
által előírt feladatokat, továbbá részt vesz az uniós szakbizottságok, a nemzetközi szervezetek szakmai
munkájában, ellátja a hatáskörébe tartozó nemzetközi kötelezettségvállalással összefüggő feladatokat,
n) gondoskodik az egészségbiztosítással kapcsolatos tájékoztatásról és az igényérvényesítést segítő szolgáltatások
fejlesztéséről,
o) gondoskodik az egészségbiztosítási ágazat vezetőinek és ügyintézőinek képzéséről, továbbképzéséről és
vizsgáztatásáról, ideértve az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervek és az egészségbiztosítási
kifizetőhelyek ügyintézőinek képzését is,
p) véleményezi a kötelező egészségbiztosítással kapcsolatos jogszabályok tervezetét, valamint javaslatot tesz ezen
jogszabályok módosítására, új jogszabály megalkotására,
q) ellátja a megtérítési eljárásokkal kapcsolatban hatáskörébe utalt feladatokat,
r) TAJ-t képez,
s) szerződést köt
sa) az egészségügyi szolgáltatások finanszírozására,
sb) gyógyszer, gyógyászati segédeszköz kiszolgáltatására, gyógyászati ellátás nyújtására és az ehhez
kapcsolódó ártámogatás elszámolására, folyósítására, sc) a nem finanszírozott egészségügyi szolgáltató orvosával gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati
ellátás támogatással történő rendelésére,
sd) az orvossal gyógyszer, gyógyászati segédeszköz saját maga vagy a Polgári Törvénykönyv szerinti
hozzátartozója részére (pro família) támogatással történő rendelésére,
se) az orvossal egészségügyi szakellátás igénybevételéhez szükséges beutalásra,
t) ellenőrzi az s) pont szerinti szerződések teljesítését,
v) ellátja az E. Alap ellátási és működési vagyonával – ideértve a vagyongazdálkodással, ezen belül nyilvántartással,
üzemeltetéssel, felújítással, beruházással, beszerzéssel, szerződéskötéssel – kapcsolatos feladatokat,
w) ellátja mindazon további feladatokat, amelyeket jogszabály vagy az alapító okirat a hatáskörébe utal.
(2) Az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv ellátja a jogszabályokban meghatározott feladatait, ennek
keretében
a) ellátja
aa) az E. Alapnak a feladatai ellátásához kapcsolódó előirányzatai tekintetében a gazdálkodással és
az adatszolgáltatással,
ab) a visszafizetési kötelezettséggel összefüggő eljárásokkal,
ac) a foglalkoztató, valamint a kifizetőhely felügyeletével,
ad) a pénzbeli ellátásokkal, valamint a baleseti táppénzzel, az utazási költségtérítéssel,
ae) az egészségbiztosítási nyilvántartások vezetésével, így különösen
1. a TAJ-jal rendelkező személyek azonosító adatainak nyilvántartásával,
2. a bejelentett személyek jogviszonyadatainak nyilvántartásával, valamint az egészségügyi szolgáltatásra
való jogosultsággal és annak igazolásával,
3. az egészségbiztosítás jogosulti nyilvántartásának vezetésével, a nyilvántartás folyamatos monitorozásával,
af) a TAJ-t igazoló hatósági igazolvány, a nemzetközi egyezmények, illetve a szociális biztonsági rendszerek
koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek szerinti formanyomtatvány, továbbá
az Európai Egészségbiztosítási Kártya kibocsátásával
kapcsolatosan a hatáskörébe tartozó feladatokat,
ag) jelzi az OEP, mint szakmai irányító szerv felé az aa)–af) pontban felsorolt feladatok végrehajtása során észlelt
jogalkalmazási problémákat,
ah) az egészségbiztosítási nyilvántartáshoz kapcsolódó adatkezelési, és adatszolgáltatási feladatokat az OEP
szakmai irányítása alatt,
b) ellátja mindazon további feladatokat, amelyeket jogszabály vagy az alapító okirat a hatáskörébe utal.
5. § (1) Az OEP – az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervek vonatkozásában – irányítja, felügyeli, szervezi és
ellenőrzi
a) az E. Alapra vonatkozó gazdálkodási, beszámolási, valamint az adatszolgáltatási feladatok ellátását,
b) az egészségbiztosítási pénzbeli ellátások, a baleseti táppénz, az utazási költség és a külföldön felmerült
gyógykezelés, valamint az ezzel összefüggő utazás költségének megállapítását és folyósítását (kifizetését).
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakkal kapcsolatban
a) az egészségbiztosítási szakigazgatási szervek az E. Alappal kapcsolatos feladataik ellátása során az OEP által
kiadott gazdálkodási és számviteli szabályzatokat alkalmazzák,
b) az OEP megállapítja az egészségbiztosítási szakigazgatási szervek E. Alappal kapcsolatos feladatai ellátásához
kötődő rendszeres és eseti adatszolgáltatások rendjét, teljesítésének határidőit, tartalmi és formai
követelményeit.
(3) Egészségbiztosítási feladataival összefüggésben a fővárosi és megyei kormányhivatalok, mint foglalkoztatók, és mint
kifizetőhelyek felügyeletét az OEP látja el.
6. § (1) Az E. Alap vagyonának értékesítését, valamint az értékesítésig történő vagyonkezelést – a működést közvetlenül
szolgáló vagyonelemek kivételével – megállapodás alapján, díjazás ellenében kizárólag a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. végezheti.
(2) A Kormány egészségbiztosítási szervként – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – az OEP-et jelöli ki.
(3) A Kormány egészségbiztosítási szervként az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervet jelöli ki
a) a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 341. § c) pontjában,
b) az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény 5. § (2) bekezdés a) pontjában és
(3) bekezdésében,
c) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény
ca) 26. § (4) bekezdésében,
cb) 52. § (2) bekezdésében,
d) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 97. § (7) bekezdésében
foglalt feladatok ellátására.
(4) A Kormány egészségbiztosítási szervként az OEP-et és az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szervet jelöli ki
a) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 57/A. § (3) bekezdés
a) pontjában,
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 83/D. § h) pontjában,
c) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 21. § l) pontjában,
d) a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 47. § (2) bekezdésében,
e) a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény
ea) 3. § e) pontjában,
eb) 20. § (2) bekezdés i) pontjában,
ec) 21. § (3) és (7) bekezdésében,
f) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 136. §
(3) bekezdés a) pontjában,
g) az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi
XLVII. törvény
ga) 3. § i) pontjában,
gb) 10. § (1) bekezdésében,
h) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény
ha) 4. § r) pont 3. alpontjában,
hb) 42. § (1) és (3) bekezdésében,
hc) 44. § (4) bekezdésében,
hd) 44/A. § (7)–(8) bekezdésében,
he) 54. § (2) bekezdésében,
i) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 147. § (2) bekezdésében
foglalt feladatok ellátására.
(5) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 86/F. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt feladatok ellátása
tekintetében egészségbiztosítási szervként a Kormány az OEP-et jelöli ki azzal, hogy a fejezet felügyeletét ellátó szerv
hatáskörében az OEP – mint országos illetékességgel eljáró egészségbiztosítási szerv – tekintetében
az egészségügyért felelős miniszter jár el.
(6) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés h) pontja szerinti egészségbiztosítási szerv alatt az OEP és
az egészségbiztosítási pénztári szakigazgatási szerv is értendő.
7. § (1) Az OEP közigazgatási hatósági eljárásai tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvény központi államigazgatási szerv vezetőjének az első fokú döntése elleni fellebbezést kizáró rendelkezése külön
törvény eltérő rendelkezése hiányában nem alkalmazható.
(2) Ha közigazgatási hatósági ügyben első fokon az OEP jár el, a másodfokú eljárás az egészségbiztosításért felelős
miniszter hatáskörébe tartozik.
8. § (1) A Kormány a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 19/A. §-a szerinti, az OEP által
lefolytatott, egészségügyi technológiák egészségbiztosítási finanszírozásba történő befogadásával kapcsolatos
eljárásban szakhatóságként
a) az Egészségügyi Tudományos Tanácsot (a továbbiakban: ETT) jelöli ki a tekintetben, hogy
aa) a technológiához kapcsolódó orvostechnikai eszköz klinikai értékelése alapján a technológia
magyarországi alkalmazása szakmai szempontból javasolt-e,
ab) a technológiával végzett kutatás eredménye alapján a technológia magyarországi alkalmazása szakmai
szempontból javasolt-e és
ac) a technológia alkalmas-e a kérelemben foglalt célok meg valósítására,
b) – az új eszközt nem igénylő orvosi eljárás befogadására irányuló eljárás kivételével – az Egészségügyi
Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalt (a továbbiakban: EEKH) jelöli ki a tekintetben, hogy az adott CE jelölés
a technológiához kapcsolódó orvostechnikai eszköz adott indikációjára kiterjed-e.
(2) Az ETT, valamint az EEKH az elő zetes befogadásra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 45 napon belül küldi
meg az állásfoglalását az OEP-nek.
9. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az Országos Egészségbiztosítási Pénztárról szóló 317/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet. 10. § (1) A Közép-magyarországi Regionális Egészségbiztosítási Pénztár kivételével az e rendelet hatálybalépését megelőzően
regionális illetékességgel működő – különválással egyidejűleg összeolvadás révén szakigazgatási szervvé váló –
regionális egészségbiztosítási pénztár jogutóda az alapító okiratban foglaltak szerint a korábbi illetékességi területén
működő azon fővárosi és megyei kormányhivatal, mellyel a megyei illetékességi területet illetően az összeolvadás
megtörténik.
(2) A Közép-magyarországi Regionális Egészségbiztosítási Pénztár jogutóda a Budapest Főváros Kormányhivatala.
(3) Az (1) bekezdéstől eltérően a számára jogszabályban megállapított feladat- és hatáskör – így különösen
az egészségügyi szolgáltatások finanszírozásához szükséges, illetve a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
törvény IV. fejezete szerint kötött hatályos és már nem hatályos szerződések – tekintetében az OEP a regionális
egészségbiztosítási pénztár feladatainak részleges átvevője, melynek tekintetében a feladat- és hatáskörei és
a feladatellátáshoz kapcsolódó jogviszonyokat illetően az alapító okirat szerint a regionális egészségbiztosítási
pénztár jogutódjának tekintendő.
(4) Az OEP központi szerve által kötött, az E. Alap működtetését szolgáló, különösen az ingatlanok bérletére,
üzemeltetésére vonatkozó olyan szerződés tekintetében, melynek a jogosultja (a szolgáltatás igénybe vevője)
a megszűnő regionális egészségbiztosítási pénztár, az OEP központi szerve jogutódjának a fővárosi és megyei
kormányhivatal tekintendő.
(5) Az OEP a megyei kormányhivatalok részére térítésmentes használatra átadja az OEP vagyonkezelésében lévő és
a regionális egészségbiztosítási pénztárak elhelyezésére szolgáló, működési célú iroda ingatlanjait.
(6) Az OEP és a megyei kormányhivatalok közötti átadás-átvételi megállapodásban részletesen rögzíteni kell
az (5) bekezdésben meghatározott ingatlanok üzemeltetésére, felújítására, beruházására, valamint ezek költségeinek
megosztására vonatkozó részletes szabályokat, továbbá a megyei kormányhivatalokhoz kerülő feladatok átadásának
tárgyi, dologi, pénzügyi feltételeit.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
406/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt a személyi szabadságukban az állam által jogtalanul
korlátozottak tisztességes kártérítéséről úgy, hogy a jogtalan fogva tartásért az állam által fizetendő nem vagyoni kártérítés
ne lehessen kevesebb 3 millió Ft alapdíjnál plusz a fogva tartás minden napjára számított 160.000 forintnál.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműségi követelménynek, mely szerint a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek a választópolgár és a jogalkotó
számára is egyértelműnek kell lennie.
Az Alkotmánybíróság az egyértelműség követelményét a népszavazáshoz való jog érvényesülésének alkotmányos
garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára
„az állam által jogtalanul korlátozottak” köre, mert a kérdés ellentmondásos, a mondat két része nincs összhangban
egymással. A „jogtalan korlátozást” a második tagmondatban leszűkíti annak egyik lehetséges esetcsoportjára,
a jogtalan fogvatartásra, holott a személyes szabadság korlátozásának lényegesen több esetköre létezik.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdésből az sem állapítható meg pontosan, hogy a beadványozó mit ért a ,,tisztességes
kártérítés” kifejezésen.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben az Nsztv. 10. §- ának c) pontja
értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – nem lehet
országos népszavazást tartani, ezért a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
382/2016. (IX. 29.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagja megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdés
d) pontja és (3) bekezdése alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Miskolczi Bodnár Péter, a  Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács tagjának e  megbízatása 2016. október 31-ei
hatállyal megszűnik.
Budapest, 2016. szeptember 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
278/2017. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Meggyesi Klárát
2017. augusztus 1. napjától 2020. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. július 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1321/2016. (VII. 1.) Korm. határozata az Ős-Dráva nemzeti programmal összefüggő feladatokról és azok finanszírozásáról.
A Kormány
 1. megállapítja az Ős-Dráva nemzeti program (a továbbiakban: Ős-Dráva Program) célterületét az 1. melléklet szerint,
 2. egyetért azzal, hogy az Ős-Dráva Program keretében komplex, természeti, társadalmi és gazdasági szférát egyaránt
érintő, a hosszú távú fejlődés feltételeinek megteremtése érdekében valósítsanak meg intézkedéseket, és e program
keretében a rendelkezésre álló fejlesztési forrásokat és intézményi kapacitásokat az 1. mellékletben meghatározott
településeken érvényesítsék,
3. az  Ős-Dráva Program elemeit képező, 2. és 3.  mellékletben meghatározott fejlesztések a  2.  mellékletben foglalt
táblázat E  oszlopában meghatározott összegű uniós társfinanszírozás F oszlopában meghatározott ütemezés
szerinti, valamint a  3.  mellékletben foglalt táblázat E  oszlopában meghatározott összegű uniós társfinanszírozás
F oszlopában meghatározott ütemezés szerinti rendelkezésre bocsátása mellett történő megvalósítása érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat 3. sorában
meghatározott „Ős-Dráva vízgazdálkodási komplex projekt” mint kiemelt projekt megvalósításáról
a Környezet és Energiahatékonysági Operatív Program (a továbbiakban: KEHOP) keretében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat
4.  sorában meghatározott pályázati felhívás kialakítása során önálló felhívás vagy felhíváson belüli önálló
forráskeret biztosításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
c) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat
6.  sorában meghatározott egyes „tudásátadási és tájékoztatási tevékenységek” felhívások kialakítása során
az  Ős-Dráva Programért felelős miniszteri biztossal együttműködve térségspecifikus tartalmi keretek
kialakításáról és önálló forráskeret biztosításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
d) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Ős-Dráva Programért felelős miniszteri biztossal
együttműködésben gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat 7. sorában meghatározott kiemelt
projekt megvalósítása során térségspecifikus tartalom kialakításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  mellékletben foglalt táblázat 9. sorában meghatározott
„Korábbi fejlesztésekhez kapcsolódó öko-turisztikai fejlesztés” tartalmú fejlesztésnek a  Gazdaságfejlesztési
és Innovációs Operatív Programban (a továbbiakban: GINOP) éves fejlesztési keretében kiemelt projektként
történő nevesítését készítse elő a projektgazda bevonásával,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
f ) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítse elő a 2. mellékletben foglalt táblázat 11–18. sorában
meghatározott fejlesztésnek az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: EFOP) éves
fejlesztési keretében kiemelt projektekként történő nevesítését az  Ős-Dráva Programért felelős miniszteri
biztos és az érintett projektgazdák bevonásával,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. március 31.
g) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy kezdeményezze a  3.  mellékletben foglalt táblázat
3–14. és 17. soraiban meghatározott standard eljárásrendű intézkedések esetében a  soron következő
programmódosítás keretében az „Ős-Dráva nemzeti program területén megvalósuló fejlesztés” kiválasztási
szempontként való előnyben részesítés érvényesítését,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
h) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  3.  mellékletben foglalt táblázat 15. sorában
meghatározott standard eljárásrendű pályázati felhívás kiválasztási szempontjainak kialakítása során
az „Ős-Dráva nemzeti program területén megvalósuló fejlesztés” kiválasztási szempontként való előnyben
részesítés érvényesítéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
i) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a 3. mellékletben foglalt táblázat 23. sorában
meghatározott standard eljárásrendű pályázati felhívás kiválasztási szempontjainak kialakítása során
az „Ős-Dráva program területén megvalósuló fejlesztés” előnyben részesítéséről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
j) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy szükség szerint kezdeményezze a  Baranya megyei integrált
területi program módosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az integrált területi programok éves felülvizsgálata során
k) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  mellékletben foglalt táblázat
20–22.  sorában meghatározott, a  2. és 3.  mellékletben foglalt uniós társfinanszírozású fejlesztések
előkészítésének és megvalósításának menedzsmentjéhez szükséges humánkapacitás biztosítása érdekében
az  ehhez szükséges források biztosításáról a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Program
(a továbbiakban: KÖFOP) keretében,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
4. felhívja a belügyminisztert, hogy biztosítsa az 1. mellékletben foglalt települési önkormányzatok javára az Ős-Dráva
Programért felelős miniszteri biztos közreműködésével a 4. mellékletben foglalt táblázat 2. sorában meghatározott
„értékteremtő közmunka” tartalmú fejlesztéseknek a  4.  mellékletben foglalt táblázat E  oszlopában meghatározott
maximum összegű finanszírozását a táblázat F oszlopában meghatározott ütemezés szerint,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy biztosítsa a  Baranya Megyei Önkormányzat javára az  Ős-Dráva
Programért felelős miniszteri biztos közreműködésével a 4. mellékletben foglalt táblázat 3. sorában meghatározott
„Református templomok műemléki felújításának befejezése” tartalmú fejlesztések finanszírozását a 4. mellékletben
foglalt táblázat E  oszlopában meghatározott összegű finanszírozását a  táblázat F oszlopában meghatározott
ütemezés szerint,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) biztosítsa a  4.  mellékletben foglalt táblázat 4. és 5. sorában meghatározott „vendégházak, kulcsos házak”
tartalmú fejlesztések finanszírozását a 3. mellékletben foglalt táblázat E oszlopában meghatározott maximum
összegű finanszírozását a táblázat F oszlopában meghatározott ütemezés szerint,
b) a 3. pont b)–j) alpontjában és a 4. pontban meghatározott fejlesztések előkészítési feladatainak finanszírozása
érdekében hozza létre Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben (a  továbbiakban: Kvtv.)
meghatározott Uniós fejlesztések fejezet keretében a „Komplex nemzeti térségfejlesztési programok európai
uniós támogatásához kapcsolódó projektek előkészítése” előirányzatot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  6.  pont b)  alpontja szerinti előirányzat részére
a 4. mellékletben foglalt táblázat D:7–D:11 mezőjében meghatározott forrásokat biztosítsa,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  4.  mellékletben foglalt táblázat 7–11. sorában rögzített,
a  Széchenyi Programiroda Tanácsadó és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
SZPI) által ellátandó projekt-előkészítés megvalósítását biztosító jogszabályokat és közjogi szervezetszabályozó
eszközöket készítse elő, valamint kezdeményezze azok megalkotását, illetve módosítását,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 9. felhívja a  2.  mellékletben meghatározott programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy ha
2017.  június  30-ig a  3.  pont szerinti fejlesztések támogatása tárgyában az  arra jogosult objektív okból nem vállal
kötelezettséget, akkor gondoskodjanak az  2.  mellékletben meghatározott források e  határozat célrendszerétől
független felhasználásáról az  adott program keretein belül, és kezdeményezzék az  ehhez szükséges döntések
meghozatalát.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1143/2018. (III. 26.) Korm. határozata a Concerto Akadémia Nonprofit Kft. működési többlettámogatásának biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  kiemelkedő jelentőségű és magas művészeti színvonalat képviselő Concerto Akadémia Nonprofit Kft.
közfeladatai ellátásának támogatásával és az ehhez szükséges források megteremtésével;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pont szerinti támogatás érdekében, a  természetben 1094 Budapest, Páva utca 10–12. szám alatt található
ingatlan tulajdonviszonyának rendezéséhez a 2018. évben szükséges 76 200 000 forint forrás rendelkezésre állásáról
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által
ellátott feladatok támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. pont szerinti támogatás érdekében, a Concerto Akadémia Nonprofit Kft. által működtetett Concerto Budapest
Zenekar hangszerállományának fejlesztéséhez a  2018. évben szükséges 20 000 000 forint forrás rendelkezésre
állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (X. 10.) NIH utasítása a Nemzeti Innovációs Hivatal informatikai hálózat használatának és üzemeltetésének szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak, valamint a Nemzeti Innovációs Hivatalról
szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a és 3. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. A hálózatra vonatkozó általános megállapítások
1. A Nemzeti Innovációs Hivatalnál (a továbbiakban: Hivatal) strukturált és menedzselt informatikai és kommunikációs
hálózatot (a továbbiakban: hálózat) kell üzemeltetni, mely aktív, passzív és végponti elemekből áll.
2. A hálózat biztosítja a Hivatal egyes szervezeti egységei, illetve a felhasználók között az információáramlást, valamint
egyéb hálózati szolgáltatások nyújtását a felhasználók számára.
3. A 2.  pontban meghatározott szolgáltatások körét – az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős
főosztályvezető véleményének figyelembevételével – a Hivatal elnöke határozza meg.
2. Az utasítás hatálya 4. Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Hivatal hálózatát használó felhasználókra és rendszergazdákra.
5. Az utasítás alkalmazási köre kiterjed a  hálózat teljes infrastruktúrájára, annak használatára, valamint a  fizikai,
infrastrukturális eszközökön kívül az adatok és a szoftverek teljes körére.
3. Értelmező rendelkezések 6. Az utasítás alkalmazásában
6.1. adatbiztonság: az  adatok jogosulatlan megszerzése, módosítása és megsemmisítése elleni műszaki és
szervezési intézkedések és eljárások együttes rendszere;
6.2. aktív hálózati eszköz: kapcsolók (switch-ek), forgalomirányítók (router-ek), vezeték nélküli hozzáférési pontok
(AccesPointok) és egyéb eszközök, amelyek segítségével a hálózat üzemvitele biztosítható (bridge-ek, tűzfalak);
6.3. asztali munkaállomás: a  felhasználó rendelkezésére bocsátott számítástechnikai eszköz, amely alapvetően
a számítógépből, a monitorból, a billentyűzetből és az egérből áll;
6.4. bizalmasság: az információ azon jellemzője, hogy csak egy előre meghatározott felhasználói kör (jogosultak)
részére hozzáférhető, mindenki más számára titkos;
6.5. biztonság: az  informatikai rendszerekben olyan előírások és szabványok betartása, amelyek a  rendszer
működőképességét, az  információk rendelkezésre állását, sértetlenségét, bizalmasságát és hitelességét
erősítik;
6.6. felhasználó: az  a  természetes személy, aki a  Hivatal informatikai infrastruktúráját használja, továbbá
a Hivatal kormánytisztviselői és kormányzati ügykezelői, valamint azok, akik oktatási, kutatási, tudományos,
adminisztrációs és egyéb feladataikhoz állandó vagy eseti jelleggel vagy szerződés alapján a Hivatal hálózatát
használják;
6.7. felhasználói azonosító: az  intézményi címtárban tárolt egyedi azonosításra szolgáló rövid karaktersorozat,
amely általában a felhasználó nevéből képződik;
6.8. hálózat: felhasználói számítógépek és/vagy szerverek közötti adatátvitelt biztosító passzív és aktív eszközökből
álló infrastruktúra;
6.9. hálózati rendszergazda: a Hivatal számára szolgáltató szerverek, valamint a hálózati hardverrendszer hardverés szoftverüzemeltetője;
6.10. informatikai erőforrások: a hardver és szoftver eszközök összessége;
6.11. központi szolgáltatások: levelezés, címtár, fájlkiszolgálás, webszolgáltatás, névszolgáltatás és más informatikai
és kommunikációs szolgáltatások;
6.12. OSSHelpDesk: a  felhasználók kéréseinek, problémáinak HelpDesk bejelentési felülete, amely alapján
az informatika szolgáltatásokat biztosító szervezeti egység a feladatait ellátja;
6.13. passzív eszközök: hálózati kábelezés és csatlakozók;
6.14. rendelkezésre állás: annak biztosítása, hogy a  szükséges információ a  megfelelő időben az  arra jogosultak
számára meghatározott formában hozzáférhető legyen;
6.15. sértetlenség: az információ létének, hitelességének, épségének, önmagában teljességének kritériuma;
6.16. spoofing: hálózati üzenetek és hálózati eszközök hamisítása;
6.17. számítógép: olyan informatikai eszköz, amelyet a  felhasználó a  napi munkája során használ, és amellyel
igénybe veheti a hálózat szolgáltatásait;
6.18. szerver-feladatokat ellátó eszköz: olyan számítógépek, szoftverek vagy speciális eszközök, amelyek különböző
szolgáltatásokat biztosítanak más számítógépek számára;
6.19. szerverközpont: fokozottan védett, naplózott bejutású, klimatizált, zárt helyiség, ahol a folyamatos működés
feltételei az informatikai erőforrások számára biztosítottak;
6.20. rendszergazda: az egyes szervezeti egységek használatában lévő, a Hivatal elnökének engedélyével működő,
hálózati szolgáltatást nyújtó számítógépek adminisztrátora;
6.21. tűzfal: olyan kiszolgáló eszköz (számítógép vagy program), amely a lokális és a külső hálózat közé, a csatlakozási
pontra telepítve megakadályozza az  illetéktelen behatolást, ugyanakkor lehetővé teszi a  kifelé irányuló
forgalom, tartalom ellenőrzését;
6.22. VPN szolgáltatás: speciális hálózati elérés, amely titkosított és hitelesített kapcsolat létesítését teszi lehetővé
a Hivatal hálózatával;
6.23. WIFI, WLAN: szabványos vezeték nélküli adatátviteli technika, amelynél a  szabad frekvenciatartományt
használó rendszer átviteli sebessége nagymértékben függ a rádióhullámok terjedési környezetétől (akadályok,
távolság).
II. Fejezet
Részletes rendelkezések 4. A hálózat használatának alapvető szabályai
7. A hálózat nem használható különösen
a) a mindenkor hatályos jogszabályokba ütköző cselekmények előkészítésére vagy végrehajtására, így különösen
mások személyiségi jogainak megsértésére, tiltott haszonszerzésre irányuló tevékenységre, szerzői jogok
megsértésére;
b) profitszerzést célzó, kifejezetten üzleti célú tevékenységre és reklámozásra;
c) a hálózat, a  kapcsolódó hálózatok, illetve ezek erőforrásainak rendeltetésszerű működését és biztonságát
megzavaró, veszélyeztető tevékenységre, valamint az ezt elősegítő információk és programok terjesztésére;
d) a hálózatot, a kapcsolódó hálózatokat, illetve erőforrásaikat indokolatlanul, túlzott mértékben, pazarló módon
igénybe vevő tevékenységre (így különösen: levélbombák, hálózati játékok, kéretlen reklámok);
e) a hálózat erőforrásaihoz, a  hálózaton elérhető adatokhoz történő illetéktelen hozzáférés biztosítására, azok
illetéktelen használatára, gépek, szolgáltatások – akár tesztelés céljából történő – rendszeres, illetéktelen
igénybevételére (így különösen: TCP port scan);
f ) a hálózat erőforrásainak, a  hálózaton elérhető adatoknak illetéktelen módosítására, megrongálására,
megsemmisítésére vagy bármely károkozásra irányuló tevékenységre;
g) másokra nézve sértő, a  vallási, etnikai, politikai vagy más jellegű meggyőződést bántó, zaklatásra irányuló
tevékenységre;
h) spoofing tevékenységre. 5. Az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály feladatai
8. Az informatikai üzemeltetési feladatokat ellátó főosztály feladata
a) biztonságos hálózati szolgáltatások nyújtása;
b) a Hivatal működését biztosító rendszerek informatikai kiszolgálása, a belső hálózati szolgáltatásokat biztosító
rendszerek folyamatos üzemeltetése;
c) a hálózat üzembiztosságának fenntartása, a hatályos szabályozók, korlátozások betartásával elhelyezett adatok
védelme;
d) a hálózat folyamatos karbantartása, fejlesztése, a  felhasználói igények figyelembevételével, az  új technikai
lehetőségek alkalmazhatóságának megteremtése;
e) az új informatikai és kommunikációs eszközök, rendszerek szolgáltatásainak, rendszerbe illeszthetőségének
vizsgálata, döntéshozatal az alkalmazhatóságukról vagy alkalmazásuk kizárásáról, illetve az elavult eszközök
és rendszerek kivonásáról;
f ) a felhasználók részéről felmerült, az alapvető irodai informatikai és kommunikációs eszközökön és rendszereken
túli igények elbírálása, a  jogos igények lehetőség szerinti kielégítése, az  adott szakterület vezetőjével és
az  elnökkel egyeztetve javaslattétel az  adott feladat ellátására alkalmas más eszköz, rendszer használatára,
beszerzésére;
g) a felhasználók személyi számítógépeinek felkészítése, a  napi munkához szükséges programok,
programrendszerek telepítése és konfigurálása, működési zavar, meghibásodás, rendellenes működés esetén
hibaelhárítás;
h) javaslattétel a munkavégzéshez szükséges, felhasználói oldalon felmerült eszközök, szoftverek beszerzésére;
i) a hálózat karbantartásához szükséges, előre tervezhető üzemszünetek, leállások bejelentése elektronikus levél
útján megküldött tájékoztatás formájában a tervezett időpont előtt legalább 2 nappal és belső hálózati üzenet
formájában az esedékesség előtt legalább 1 órával;
j) a hálózati szolgáltatások használatához szükséges alapismeretek nyújtása.
6. A felhasználók jogai és kötelezettségei 9. A felhasználó jogosult
a) a munkavégzéshez szükséges programokkal ellátott, egy vagy több személy használatára beállított, felkészített
számítógép(ek), kommunikációs eszközök használatára;
b) a levelező szolgáltatás és a saját elektronikus postafiók használatára.
10. A hálózat biztonságos használata érdekében a felhasználó köteles
a) tevékenységével nem zavarni, nem akadályozni, nem veszélyeztetni a hivatali hálózaton feladataikat végzők
tevékenységét;
b) a számára biztosított hardver és szoftver környezetet, kommunikációs eszközöket megőrizni (a biztosított
eszközöket, berendezéseket nem bonthatja meg, a hálózati beállításokban a működést befolyásoló módosítást
nem végezhet);
c) az utasításban foglaltak megsértéséről való tudomásszerzés esetén az  informatikai üzemeltetési feladatok
ellátásáért felelős főosztály vezetőjét, valamint az  érintett szervezeti egység vezetőjét haladéktalanul
tájékoztatni;
d) a hibaelhárítás folyamán a  hibaelhárítást végzőkkel együttműködni, számukra a  szükséges információkat
megadni;
e) USB memóriakulcsok vagy más külső adathordozók csatlakoztatása után az informatikai üzemeltetési feladatok
ellátásáért felelős főosztály által biztosított számítógépes vírusellenőrző eszközökkel a  vírusellenőrzést,
vírusirtást végrehajtani.
7. A hálózat felépítése, üzemeltetése, bővítése 11. A Hivatal informatikai hálózati felépítését bemutató ábrát az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős
főosztály vezetője adja ki.
12. Az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály elnöki engedéllyel jogosult a hálózat bővítésére,
átalakítására. A hálózatot az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály – lehetőségeihez mérten,
a felhasználói igények figyelembevételével – folyamatosan bővíti, karbantartja.
13. A kialakított rendszeren csak az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetője által
felhatalmazott személyek változtathatnak, ezek a személyek helyezhetnek át végpontot és kapcsolhatnak rá vagy le
aktív vagy szerver-feladatokat ellátó eszközt a hálózatra.
8. A hálózat használatának szabályai 14. Új hálózatrészek építésének tervezését, kivitelezését, a már megépült hálózatrészek módosítását csak az informatikai
üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály erre kijelölt kormánytisztviselői vagy az erre egyébként szerződés
alapján jogosult szakemberek végezhetik.
15. Hálózati aktív eszközöket – különösen: switch, router, tűzfal – csak az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért
felelős főosztály erre kijelölt kormánytisztviselői vagy az  erre egyébként szerződés alapján jogosult szakemberek
csatlakoztathatnak vagy köthetnek le a  hálózatról. Az  aktív eszközök kapcsolatainak megbontására, az  eszközök
bármilyen eszközzel történő átkonfigurálására csak az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály
erre kijelölt kormánytisztviselői vagy az erre egyébként szerződés alapján jogosult szakemberek jogosultak.
16. A hálózatra bármilyen berendezést – különösen: számítógép, nyomtató, fax, telefon – csak az informatikai üzemeltetési
feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetőjének engedélyével szabad csatlakoztatni.
17. Az engedélyt meg kell tagadni, ha a  csatlakoztatni kívánt berendezés a  hálózat működését, rendeltetésszerű
használatát, működési vagy adatvédelmi biztonságát (a továbbiakban együtt: hálózati biztonság) veszélyeztetné.
18. A Hivatal vendégei munkával kapcsolatos ügyekben az előadótermekben a vezeték nélküli internetet tudják igénybe
venni saját személyi számítógéppel.
9. A hálózati hibák elhárítása 19. A hálózat bármilyen jellegű meghibásodása esetén a hiba elhárítását az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért
felelős főosztály erre kijelölt kormánytisztviselői legkésőbb a  bejelentést követő első munkanapon megkezdik.
Amennyiben a  hibaelhárításához külső segítség szükséges vagy a  hiba oka a  Hivatal hálózatán kívül keletkezett,
a  hibát bejelenteni, elhárítására intézkedni, a  javítást megrendelni csak az  informatikai üzemeltetési feladatok
ellátásáért felelős főosztály erre kijelölt kormánytisztviselői jogosultak.
10. Mentések 20. A mentésre vonatkozó eljárásrendet az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetője
adja ki.
11. Támogatott protokollok 21. A Hivatal hálózatának elsődleges protokollja az IP protokoll, támogatottak az IP feletti protokollok.
22. Az informatikai feladatokért felelős főosztály vezetője az  egyes protokollok, portok, illetve az  ezeket használó
alkalmazások használatát a működési stabilitás és az adatbiztonság érdekében időlegesen vagy véglegesen, a Hivatal
teljes hálózatára kiterjedő hatállyal korlátozhatja vagy megtilthatja.
12. Személyi számítógépek felkészítése a használatra 23. Az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetője gondoskodik arról, hogy a  Hivatal
kormánytisztviselőinek a számítógépeket az erre kijelölt kormánytisztviselő az előre telepített operációs rendszerrel,
irodai programcsomaggal, vírusvédelmi szoftverrel és a  hálózati szolgáltatások igénybevételére alkalmas
programokkal, személyre szólóan felkészítve adja át. A felkészítést az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért
felelős főosztály elhelyezésére szolgáló helyiségben kell végrehajtani.
24. A számítógép hálózati beállításainak, rendszerelemeinek módosítására, az  operációs rendszer és a  számítógépre
a 23. pont szerint feltelepített szoftverek konfigurációjának megváltoztatására, szükség szerinti újratelepítésére csak
az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály erre kijelölt kormánytisztviselője jogosult.
13. Szerverek üzemeltetése 25. A Hivatal számára szolgáltatást nyújtó szerver számítógépeket az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért
felelős főosztály üzemelteti.
26. A szerverek felügyelete a  kijelölt hivatali rendszergazda, a  szerverek operációs rendszereinek karbantartása
a  rendszergazda feladata, együttműködve az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály erre
kijelölt kormánytisztviselőjével.
14. A rendszergazdák feladatai 27. A rendszergazdai tevékenységlistát az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetője
adja ki.
28. A rendszergazdai feladatok ellátására külső szakértő is igénybe vehető, akinek feladatait, felelősségét és hatáskörét
szerződésben kell rögzíteni.
29. A külső szakértő feladata különösen
a) a hivatali hálózat biztonsági kockázatának minimalizálása;
b) az üzemeltetési feladatokat veszélyeztető és akadályozó tényezők felismerése és jelentése;
c) a Hivatalban működő, szerverszolgáltatást nyújtó számítógépek (a továbbiakban: szerverek), valamint
a hálózati aktív eszközök hardveres szoftver felügyelete, napi működésének biztosítása;
d) a szerverek biztonsági frissítése;
e) új eszközök beépítése, telepítése a szerverközpontba;
f ) folyamatos szerverfelügyelet;
g) az informatikai hálózat folyamatos felügyelete;
h) a mentőrendszer kezelése, előre ütemezett mentések bekonfigurálása.
30. A rendszergazda részére a távoli munkavégzéshez VPN csatlakozási lehetőséget kell biztosítani.
15. Adatok elhelyezésének szabályai a belső hálózaton 31. A több felhasználó által közösen használt adatok biztonságos, illetéktelen hozzáféréstől védett elhelyezésére
az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály a szervereken szükség szerint tárhelyet biztosít.
A tárterülethez történő hozzáférés az adott terület főosztályvezetőjének beleegyezése után az OSSHelpDesk felületen
történik.
32. A személyi számítógépen tárolt adatok nem oszthatóak meg a szerveren.
33. A szerveren tárolt adatok és a tárolásukra használt könyvtárak nevei esetében – az anyagok biztonsági mentéseinek
lehetővé tétele érdekében – maximum 24 karakter hosszú nevek használhatóak. Az  elnevezésekben kerülni kell
az ékezetes betűk használatát. Az egymásból nyíló könyvtárak száma nem haladhatja meg a 8-at.
34. A felhasználók a munkahelyi tevékenységükkel kapcsolatosan keletkezett adatokat a hálózati szervereken a számukra
kijelölt könyvtárakban helyezhetik el. Ez  a  tárterület csak az  e  tevékenységekkel kapcsolatos adatok tárolására
használható. A könyvtárak elnevezésének, felhasználása céljainak, hozzáférési jogosultsági rendszerének beállítása
az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály és a rendszergazda közös feladata. A könyvtárak
elnevezésének egyértelműen utalnia kell a bennük elhelyezett tartalomra.
35. Nem közérdekű tartalmakat, magánjellegű információkat a felhasználók csak a saját eszközeiken tárolhatnak. A hálózati
tárterülettel történő gazdálkodás koordinálása az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály
feladata. A  hálózaton tárolt, nem munkával kapcsolatos tartalmak törléséről – különös tekintettel a  magánjellegű
dokumentumokra, videókra, fényképekre és más, hasonló jellegű adatállományokra – az informatikai üzemeltetési
feladatok ellátásáért felelős főosztály vezetője jogosult gondoskodni a nem munkával kapcsolatos tartalmak törlésére
a felhasználó számára előzetesen elektronikus levélben megadott határidő lejártát követő napon.
16. Adatok, információk elhelyezésének szabályai a Hivatal WEB szerverén
36. A Hivatal internetes megjelenítését biztosító WEB szervereinek üzemeltetésére külső szolgáltató is igénybe vehető,
az erre vonatkozó szerződésben ki kell kötni a külső szakértő felelősségét a WEB szerverek működőképességének
biztosításáért.
17. Jogosultságok 37. A Hivatal kormánytisztviselőinek túlnyomó többsége napi munkája során hálózatba kötött asztali munkaállomáson
végzi feladatait. A  hivatali hálózat használatakor, a  központi szolgáltatások igénybevétele esetében a  felhasználói
azonosítás kötelező. Érvényes felhasználói azonosító és jelszó nélkül senki nem kapcsolódhat sem a hálózatra, sem
a különálló számítógépekre.
38. Az érvényes felhasználói azonosítóval rendelkező felhasználó az azonos jogosultsági körbe tartozó bármely hálózati
munkaállomáson – a  speciális feladatra kijelöltek kivételével – bejelentkezhet a  hálózatra, ha ennek korlátozását
az illetékes vezető nem kéri, illetve nem rendeli el.
39. A felhasználók és a rendszergazdák jogosultságait az illetékes szervezeti egységek vezetőinek írásos igényei alapján
az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály határozza meg.
40. A jogosultságok kiosztása során érvényesíteni kell azt az alapelvet, hogy minden funkcióhoz, illetve feladathoz csak
az annak ellátásához szükséges és elégséges mértékű jogosultsági szintet kell biztosítani.
41. A felhasználótól a  jogosultsági szintjének megfelelő jogot megtagadni csak indokolt esetben lehet. A jogosultsági
szintnek megfelelő szabályok betartása a hálózatba nem kötött eszközök használata esetén is kötelező.
42. A hálózati hozzáférési jogosultságok szintjeit és az ahhoz kapcsolódó felelősöket az 1. melléklet határozza meg.
18. Az elektronikus levelezés használata a Hivatal hálózatán
43. Az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály gondoskodik a  Hivatal állománya számára
az  interneten keresztüli elektronikus levelezés lehetőségének biztosításáról. A  szükséges elektronikus levelezési
címeket (a továbbiakban: e-mail cím) az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztálytól kell
az érintett kormánytisztviselő főosztálya vezetőjének igényelnie az OSSHelpDesk felületen.
44. Az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály a bejelentés alapján, a felhasználó nevéből egységes
algoritmus alkalmazásával határozza meg az e-mail címet, valamint gondoskodik az e-mail címek nyilvántartásáról és
a nyilvántartás folyamatos aktualizálásáról.
45. A rendelkezésre álló tárhely nagyságát, a  küldhető, illetve fogadható levelek méretét a  technikai lehetőségek
függvényében az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály határozza meg.
46. A hivatali hálózat szolgáltatásai használatának jogosultsága a  jogviszony megszűnéséig tart. Az  informatikai
üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály a  jogviszony megszűnésének napján gondoskodik a  dolgozó
hálózati jogosultságainak megszüntetéséről, törléséről.
47. A Hivatal működésével kapcsolatos levelezéshez, kiadványokban történő megjelentetéshez csak a  hivatali e-mail
címek használhatóak. Az  informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály az  egyes szervezeti
egységeknek, illetve bizonyos, a Hivatal működéséhez kötődő speciális feladatok számára külön, kijelölt felelősökhöz
kötött szervezeti vagy adott feladathoz létrehozott tematikus e-mail címet biztosít. Ezeknek az  e-mail címeknek
utalniuk kell a  tulajdonos szervezetre vagy az  adott feladatra. Tilos ilyen célra a  saját, személyes e-mail címeket
használni.
48. Csak a Hivatalban történő oktatással, kutatással, társadalmi élettel, valamint a munkaköri feladatokkal kapcsolatos
üzenetek továbbíthatóak.
49. A központi levelezés során a felhasználó levelezési forgalma (a kommunikációban részt vevő felhasználók felhasználói
azonosítói, az igénybe vett szolgáltatás típusa, a kommunikáció dátuma, kezdő és záró időpontja) a levelek tartalmának
rögzítése nélkül naplózásra kerül.
50. A Hivatal címjegyzékeinek felhasználásával a Hivatal szervezeti egységeinek szóló körlevelet csak a saját szervezeti
egység vezetőjének engedélyével lehet kiküldeni.
51. A Hivatal informatikai rendszerének működésével kapcsolatos technikai jellegű tájékoztatás nyújtására, hivatali
körlevelek küldésére az informatikai üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős főosztály munkatársai és a rendszergazda
külön engedély nélkül jogosultak.
52. Tilos
a) minden olyan üzenetküldés, amelyet a nemzetközi hálózatok szabályai tiltanak;
b) a nyílt levelező rendszeren minősített adatot továbbítani;
c) a nyílt levelező rendszeren biztonsági szempontból érzékeny (így különösen: üzleti titkot képező) anyagot
illetéktelen személy részére továbbítani;
d) a levelező rendszeren keresztül olyan tartalmú levelet küldeni, amely bármilyen más személy, csoport vagy
társaság személyes, illetve üzleti érdekeit sértheti vagy veszélyeztetheti;
e) másokra nézve sértő, vallási, etnikai, politikai vagy más jellegű meggyőződést bántó, zaklató tevékenység
közzététele; f ) a levelezőrendszeren lánclevelet küldeni, rémhíreket terjeszteni;
g) az illegális tartalmak terjesztése vagy olyan tartalmú üzenetek küldése, ami más felhasználó (hardver, szoftver)
rendszerének megsemmisítését célozza vagy működését hátrányosan befolyásolja. III. Fejezet
Záró rendelkezések
53. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
54. Az utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
55. Hatályát veszti a  Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal e-mail és intranet használati szabályzatáról szóló
32/2009. számú elnöki utasítás.
Spaller Endre s. k.,
 elnök


text:
1282/2012. (VIII. 6.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. akcióterve 3. és 5. prioritásai keretében történő forrásátcsoportosításról.
A Kormány jóváhagyja a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évi akcióterve
1. 3. prioritásán belüli források 1. melléklet, valamint
2. 5. prioritásán belüli források 2. melléklet szerinti átcsoportosítását.
Dr. Semjén Zsolt s. k.
miniszterelnök-helyettes


text:
2014. CII. törvény a kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról.
Az Országgyűlés abból kiindulva, hogy
– a kereskedelem a nemzetgazdaság meghatározó ága, amely ugyanakkor mindenkor ésszerű keretek között
kell, hogy működjön,
– segítse a munkavállalók testi és lelki egészségének megőrzését, továbbá megfelelő pihenőidőt biztosítson,
– megfelelő egyensúlyt kell teremteni a  kereskedelmi tevékenység gyakorlásának szabadsága, valamint
a vasárnap, illetve munkaszüneti napokon dolgozók érdekei között,
– ha a kereskedelem szabadságának érdeke és a magyar társadalom legfontosabb építőkövének, a családnak
a védelméhez fűződő érdeke összeütközésbe kerül, akkor a családi közösségek megtartóerejét kell erősíteni,
a következő törvényt alkotja:
1. A törvény hatálya 1. § (1) E törvény hatálya – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kiskereskedelmi tevékenységre tejed ki, függetlenül attól,
hogy e tevékenységet állandó jelleggel vagy esetenként, állandó vagy időszakonként változó helyszínen folytatják.
(2) E törvény hatálya nem terjed ki
 1. a gyógyszertárak nyitva tartására;
 2. a nemzetközi közforgalmú repülőtéren kialakított üzlet nyitva tartására;
 3. a közforgalmú vasúti és autóbusz pályaudvarok területén kialakított üzlet nyitva tartására azzal, hogy kétség
esetén a  jegyző – a  pályaudvar üzemeltetőjével egyetértésben – határozza meg azt, hogy a  pályaudvar
területe meddig terjed;
4. a büntetés-végrehajtási intézetek területén történő kereskedelmi tevékenységre;
 5. az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvényben meghatározott egészségügyi intézmények területén
történő kereskedelmi tevékenységre;
 6. a piacon, továbbá helyi termelői piacon folytatott kereskedelmi tevékenységre;
 7. a vásárokon folytatott kereskedelmi tevékenységre;
 8. az üzemanyagtöltő-állomások nyitva tartására;
 9. a katonai objektumokon belül folytatott kereskedelmi tevékenységre;
10. a kereskedelmi jellegű turisztikai szolgáltatási tevékenységre;
11. a szálláshelyen végzett kereskedelmi tevékenységre;
12. a kereskedelmet kiszolgáló szolgáltató tevékenységre;
13. a vendéglátásra;
14. a világörökségi területen található üzletekre, valamint
15. a kulturális tevékenységet és a fürdő szolgáltatást kiszolgáló kereskedelmi tevékenységre.
(3) Az  e  törvényben vagy a  felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben nem szabályozott kérdésekben
a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 6. §-át kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában:
 1. advent: a december 24-ét megelőző negyedik vasárnappal kezdődő, karácsonyig tartó időszak;
 2. általános zárvatartási időszak: az e törvény 3. és 4. §-ában meghatározott nyitvatartási időn túli időszak;
 3. helyi termelői piac: a Kertv.-ben meghatározott fogalom;
 4. kereskedelmi jellegű turisztikai szolgáltatási tevékenység: a Kertv.-ben meghatározott fogalom;
A törvényt az Országgyűlés a 2014. december 16-i ülésnapján fogadta el.
5. kereskedelmet kiszolgáló szolgáltató tevékenység: a Kertv.-ben meghatározott fogalom;
 6. kiskereskedelmi nap: a  vasárnap és a  munkaszüneti napok kivételével a  naptári hét többi napja, továbbá
a külön jogszabály által meghatározott munkanap;
 7. kiskereskedelmi tevékenység: a Kertv.-ben meghatározott fogalom, ide nem értve a vendéglátást, a szabadidő
eltöltésével közvetlenül összefüggő szolgáltatási tevékenységet, valamint a  kereskedelmi ügynöki
tevékenységet;
8. munkaszüneti nap: a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényben (a  továbbiakban: Mt.)
meghatározott nap;
9. piac: a Kertv.-ben meghatározott fogalom;
10. segítő családtag: az  egyéni vállalkozónak, az  egyéni cég tagjának, a  gazdasági társaság legalább 1/5
tulajdoni résszel bíró természetes személy tagjának a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi. V. törvény
8:1.  § (1)  bekezdés 1.  pontjában meghatározott közeli hozzátartozója, aki a  kereskedelmi tevékenység
folytatásában személyesen vesz részt;
11. sportlétesítmény: a sportról szóló 2004. évi I. törvényben (a továbbiakban: Stv.) meghatározott fogalom;
12. sportrendezvény: az Stv.-ben meghatározott fogalom;
13. újságot árusító üzlet: az  az 50 négyzetmétert meg nem haladó árusítótérrel rendelkező üzlet, amelyben
a  keletkező árbevétel legalább kétharmada újság, napilap, folyóirat, periodikus kiadvány értékesítéséből
származik;
14. üzlet: kiskereskedelmi tevékenység folytatása céljából létesített vagy használt épület, illetve önálló
rendeltetési egységet képező épületrész, helyiség, ideértve az elsődlegesen raktározás, tárolás célját szolgáló
olyan épületet vagy épületrészt is, amelyben kereskedelmi tevékenységet folytatnak; továbbá bármely
olyan állandó vagy ideiglenes értékesítési hely, ahol kereskedelmi tevékenységet folytatnak, ideértve
a mozgóboltot is;
15. vásár: a Kertv.-ben meghatározott fogalom;
16. vendéglátás: a Kertv.-ben meghatározott fogalom;
17. virágot árusító üzlet: az  a  150 négyzetmétert meg nem haladó árusítótérrel rendelkező üzlet, amelyben
a  keletkező árbevétel legalább kétharmada vágott virág (vágott zöld), illetve cserepes dísznövény
értékesítéséből származik.
3. A vasárnapi munkavégzés tilalmáról 3. § Üzlet – törvényben vagy az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott
kivételekkel –
a) kiskereskedelmi napokon 6 óra és 22 óra között tarthat nyitva,
b) vasárnap és munkaszüneti napokon zárva tart.
4. § (1) A 3. §-tól eltérően az üzletek
a) adventi vasárnapokon 6 óra és 22 óra,
b) december 24-én és december 31-én 6 óra és 12 óra, továbbá
c) minden naptári év tetszőlegesen megjelölt egy vasárnapján 6 óra és 22 óra
között nyitva tarthatnak.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti adventre, illetve c)  pontja szerinti egy vasárnapra vonatkozóan az  üzlet
nyitvatartási szándékát a  kereskedő köteles előzetesen a  kereskedelmi hatóságnak legalább 15 nappal az  érintett
időpont előtt bejelenteni. A kereskedelmi hatóság a bejelentett időpontokról nyilvántartást vezet.
(3) Ha december 24-e vasárnapra esik, abban az  esetben az  üzletek az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti nyitvatartási
időben tarthatnak nyitva.
(4) Kiskereskedelmi tevékenységet üzletben csak a  törvény által lehetővé tett nyitvatartási időben lehet folytatni.
Mindazokat a  vásárlókat, akik a  nyitvatartási időn belül beléptek az  üzletbe, a  nyitvatartási időn túl – legfeljebb
további fél órán belül – ki lehet szolgálni.
4. Különös rendelkezések az üzletek egyes csoportjaira nézve
5. § (1) A 3. §-ban foglaltaktól eltérően, a kizárólag pékárut és tejterméket értékesítő üzlet
a) kiskereskedelmi napokon 5 óra és 22 óra,
b) vasárnap és munkaszüneti napokon 5 óra és 12 óra
között nyitva tarthat.
(2) A 3. §-ban foglaltaktól eltérően az újságot árusító üzlet, valamint a virágot árusító üzlet vasárnap és munkaszüneti
napokon 6 óra és 12 óra között nyitva tarthat.
(3) A  3.  §-ban foglaltaktól eltérően a  sportlétesítményekben üzemelő üzletek vasárnap és munkaszüneti napokon
a sportrendezvények ideje alatt nyitva tarthatnak.
(4) Kormányrendelet az adott település (településrész) sajátosságaira – különösen az  idegenforgalom kiszolgálásának
igényére, a  vásárlási szokásokra, a  foglalkoztatottak számára és a  lakókörnyezet érdekeire – tekintettel az  üzletek
nyitva tartására az e törvénytől eltérő szabályokat is megállapíthat.
6. § Az az  üzlet, amelynek árusítótere a  200 négyzetmétert nem haladja meg, az  általános zárvatartási időszakban is
nyitva tarthat, ha az  általános zárvatartási időszakban kizárólag az  üzletben kereskedelmi tevékenységet folytató
egyéni vállalkozó, egyéni cég tagja, vagy gazdasági társaság legalább 1/5 tulajdoni résszel bíró természetes személy
tagja maga, vagy az előbbiekben felsoroltak segítő családtagja folytatja a kereskedelmi tevékenységet.
5. A vasárnapi munkavégzés tilalmának ellenőrzése 7. § (1) Az  e  törvényben foglalt rendelkezések megtartását a  fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi. Az  e  törvényben
foglalt, a  nyitvatartási időre, az  általános zárvatartási időszakra és az  az alóli kivételekre vonatkozó előírások
a fogyasztóvédelemről szóló törvény alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
(2) Az e törvényben vagy az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben előírtak megsértése esetén
a  fogyasztóvédelmi hatóság – a  fogyasztóvédelemről szóló törvényben írt jogkövetkezmények bármelyikének
alkalmazása mellett – köteles
a) az első jogsértés esetén legalább 5, legfeljebb 15 napra,
b) a második jogsértés esetén 30 napra,
c) a harmadik jogsértés esetén 90 napra,
d) bármelyik következő jogsértés esetén 365 napra
az üzlet ideiglenes bezárásáról határozni.
(3) Az újságot árusító üzletben, valamint a virágot árusító üzletben tevékenységet folytató köteles a fogyasztóvédelmi
hatóság felhívására hitelt érdemlően igazolni, hogy az  árbevételre vonatkozó e  törvényben meghatározott
követelményeknek – az ellenőrzés kezdő napját megelőző éves időszak átlagában – megfelel.
(4) Arról, hogy az  üzletben kiskereskedelmi tevékenységet folytató személy a  6.  §-ban foglaltaknak megfelel,
a  kereskedő az  ellenőrzéskor köteles teljes bizonyító erejű magánokirati formában nyilatkozni, amelyet – kétség
esetén – a  fogyasztóvédelmi hatóság felhívására köteles hitelt érdemlően – de legalább közokiratba foglalt
nyilatkozattal – igazolni.
(5) A kereskedelmi hatóság a fogyasztóvédelmi hatóság megkeresésére tájékoztatást ad az üzlet üzemeltetőjének a 4. §
(2) bekezdése szerinti bejelentéseiről.
6. Záró rendelkezések 8. § Felhatalmazást kap a  kormány, hogy az  adott település (településrész) sajátosságaira – különösen
az idegenforgalom kiszolgálásának igényére, a vásárlási szokásokra, a foglalkoztatottak számára és a lakókörnyezet
érdekeire – tekintettel az  üzletek 3.  §-tól eltérő nyitva tartása engedélyezésének részletes feltételrendszerét és
a mérlegelés szempontjait, továbbá az eljárás részletes szabályait rendeletben megállapítsa.
9. § Ez a törvény 2015. március 15-én lép hatályba.
10. § (1) A Kertv. 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  üzlet nyitvatartási idejét a  vásárlási szokások, a  foglalkoztatottak és a  lakókörnyezet érdekeinek
figyelembevételével – a  kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló törvény és
a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok, valamint e törvény keretei között – a kereskedő állapítja meg.”
(2) Hatályát veszti a Kertv. 6. § (3) bekezdése.
 (3) A Kertv. 6. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  települési önkormányzat képviselő-testülete (Budapesten a  kerületi önkormányzat képviselő-testülete,
a  fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a  fővárosi önkormányzat közgyűlése)
– a helyi sajátosságok figyelembevételével – rendeletben szabályozhatja
a) az  üzletek éjszakai (22 és 6 óra közötti) nyitva tartásának a  kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi
munkavégzés tilalmáról szóló törvényben és a felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben foglalt feltételei
további korlátozását, valamint
b) a  világörökségi területen működő, szeszes italt kimérő, árusító kereskedelmi, illetve vendéglátó üzletek 24 és
6 óra közötti nyitva tartásával összefüggő – a  közbiztonság, illetve a  köztisztaság fenntartásához kapcsolódó –
többletfeladatokhoz igazodó összegű felügyeleti díjat.”
(4) A Kertv. 6. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  kereskedelmi hatóság bejelentés alapján vagy hivatalból – a  lakók egészséges életkörülményeinek és
pihenéshez való jogának biztosítása érdekében – a  külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj
esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását – korlátozhatja akkor is, ha az üzlet a kiskereskedelmi
szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló törvény vagy a  felhatalmazása alapján kiadott
kormányrendelet rendelkezései alapján nyitva tarthat. A  korlátozás keretében a  kereskedelmi hatóság a  jogsértő
állapot megszüntetéséig kötelező éjszakai zárvatartási időszakot rendelhet el.”
(5) A Kertv. 12. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Felhatalmazást kap a  települési (Budapesten a  kerületi) önkormányzat képviselő-testülete, illetve a  fővárosi
önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a  fővárosi önkormányzat közgyűlése, hogy
az  üzletek éjszakai (22 és 6 óra közötti) nyitva tartásával összefüggő többletfeladatokhoz igazodó összegű
felügyeleti díjra vonatkozó részletszabályokat, a befolyt összeg felhasználásáról szóló elszámolás módját, valamint
a 2. § 31. pontjában foglaltak ellenőrzését rendeletben szabályozza.”
11. § Az Mt. 101. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Vasárnapra rendes munkaidő
a) a rendeltetése folytán e napon is működő munkáltatónál vagy munkakörben,
b) az idényjelleggel,
c) a megszakítás nélkül,
d) a több műszakos tevékenység keretében,
e) a készenléti jellegű munkakörben,
f ) a kizárólag szombaton és vasárnap részmunkaidőben,
g) társadalmi közszükségletet kielégítő, vagy külföldre történő szolgáltatás nyújtásához – a szolgáltatás jellegéből
eredően – e napon szükséges munkavégzés esetén,
h) külföldön történő munkavégzés során,
i) a  kereskedelemről szóló törvény hatálya alá tartozó, kereskedelmi tevékenységet, a  kereskedelmet kiszolgáló
szolgáltató, valamint kereskedelmi jellegű turisztikai szolgáltatási tevékenységet folytató munkáltatónál, valamint
j) a kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló törvény keretei között
foglalkoztatott munkavállaló számára osztható be.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1064/2013. (II. 19.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya közötti, a katonai és haditechnikai területen történő együttműködésről, valamint védelmi és biztonsági eszközök kölcsönös átadásáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Olasz Köztársaság Kormánya közötti, a katonai és haditechnikai területen
történő együttműködésről, valamint védelmi és biztonsági eszközök kölcsönös átadásáról szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök