type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
57/2014. (XII. 13.) MNB rendelete a „Homoki-Nagy István” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Homoki-Nagy István születésének 100. évfordulója alkalmából – „Homoki-Nagy István”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. december 15. 2. § (1) A fekvő téglalap alakú emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 22,5 gramm, mérete
26,4 mm × 39,6 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Homoki-Nagy István által rendezett Cimborák című film főalakjainak
–  Fickó, a  magyar vizsla, Pletyka, a  tacskó és Nimród, a  vadászhéja – ábrázolása látható. Az  emlékérme szélén,
lent a „MAGYARORSZÁG” felirat, fent, jobbra, egymás alatti két vízszintes sorban a „2000” értékjelzés és a „FORINT”
felirat olvasható. Az  emlékérme bal és jobb oldalán egy filmszalag perforációjának motívuma látható, amelyben
–  az  emlékérme bal oldali peremmel párhuzamosan – a  „BP.” verdejel és a  „2014” verési évszám olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  jobb oldali mezőben Homoki-Nagy István – a filmrendezőt forgatás közben, kamerával
ábrázoló – portréja látható. A  portré jobb alsó szélén Horváth Andrea tervezőművész mesterjegye látható.
A portrétól balra, egymás alatti vízszintes sorokban fent a „HOMOKI-NAGY” és az „ISTVÁN”, középen az „1914–1979”,
lent, kézírással a  „Gyöngyvirágtól” és a  „lombhullásig” felirat olvasható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 3000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2014. december 15-én lép hatályba.
Dr. Balog Ádám s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1178/2011. (V. 31.) Korm. határozata a Nemzeti Sportközpontok Nemzeti Úszó és Vízilabda Olimpiai Központjának (Budapest, Hajós Alfréd, Széchy Tamás és Császár-Komjádi Uszoda) fejlesztéséről.
A Kormány 1. támogatja a Magyar Vízilabda Szövetségnek a 2014. évi Vízilabda Európa-bajnokság megrendezésére vonatkozó
pályázatát, amelynek érdekében vállalja, hogy a rendezési jog elnyerése esetén:
a) a Nemzeti Sportközpontok Nemzeti Úszó és Vízilabda Olimpiai Központjához tartozó Hajós Alfréd, Széchy Tamás
és Császár-Komjádi Sportuszodát az olimpiai központok vagyonkezelésének feladatait ellátó sportigazgatási
szerv, a Nemzeti Sportközpontok – a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. előzetes írásbeli engedélye birtokában –
felújítja; Felelős: nemzeti erőforrás miniszter (a Nemzeti Sportközpontok vezetője útján)
Határidő: 2013. november 30. b) a Magyar Vízilabda Szövetség részére egymillió eurónak megfelelő összegű állami támogatást biztosít, amely az
Európai Úszó Szövetség részére a 2014. évi Vízilabda Európa-bajnokság marketing jogai 50 százalékáért fizetendő
összeg fedezeteként használható fel azzal, hogy a marketing jogokkal összefüggésben a Magyar Vízilabda
Szövetségnél a sportesemény megrendezésével kapcsolatban keletkező nyereségből a központi költségvetés
részére a jelen pontban biztosított támogatási arányban a szövetséget terhelő befizetési kötelezettség kerül
előírásra; Felelős: nemzeti erőforrás miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2014. évi költségvetés tervezése során; valamint a marketing jogokkal összefüggésben
a sportesemény megrendezésével kapcsolatban keletkező nyereség vonatkozásában a szövetséget
terhelő befizetési kötelezettség részletes szabályainak meghatározására a 2014. évi állami sportcélú
támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló miniszteri rendelet előkészítése során
2. az 1.b) pont szerinti állami támogatás felhasználása tekintetében elszámolási kötelezettséget, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséget állapít meg. Az 1.b) pont szerinti költségvetési forrás jogszerű
felhasználását a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke Határidő: 2014. július 30.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
126/2016. (VI. 7.) Korm. rendelete a 2014–2020 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz egyes, határon átnyúló együttműködési programjainak végrehajtásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 13–17. alcím tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 41.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre és személyi hatálya
1. § E  rendeletet kell alkalmazni a  2014–2020 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból és
az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből finanszírozott határon átnyúló együttműködési programok közül
a) az Interreg V–A Magyarország–Horvátország Együttműködési Program,
b) az Interreg–IPA Magyarország–Szerbia Együttműködési Program,
c) az Interreg V–A Románia–Magyarország Együttműködési Program,
d) az Interreg V–A Szlovákia–Magyarország Együttműködési Program,
e) az Interreg V–A Ausztria–Magyarország Együttműködési Program,
f ) az Interreg V–A Szlovénia–Magyarország Együttműködési Program
(a továbbiakban együtt: határon átnyúló együttműködési programok) végrehajtására, valamint a  határon átnyúló
együttműködési programok uniós támogatása és hazai társfinanszírozása felhasználásának lebonyolítására és
ellenőrzésére.
2. § E rendelet hatálya kiterjed a határon átnyúló együttműködési programokból uniós és hazai támogatásban részesülő
jogi személyekre, valamint a technikai segítségnyújtás (a továbbiakban: TA) projektek kedvezményezettjeire.
2. Értelmező rendelkezések 3. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. átutalás igénylési dokumentáció: az  igazoló hatóság által kiállított átutalási kérelem, költségnyilatkozat és
költségigazoló nyilatkozat,
 2. audit hatóság: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke és a 447/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 37. cikk (3) bekezdése szerinti tevékenységet ellátó szervezet,
 3. auditor csoport: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikk (2) bekezdése és a 447/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet 37. cikk (3) bekezdése szerinti tevékenységet ellátó munkacsoport,
 4. csalás: az  Európai Unióról szóló Szerződés K.3.  cikke alapján létrejött, az  Európai Közösségek pénzügyi
érdekeinek védelméről szóló Egyezmény és az  azt kiegészítő jegyzőkönyvek, valamint az  Európai Unióról
szóló Szerződés 35. Cikkének (2)  bekezdése alapján megtett nyilatkozat kihirdetéséről szóló 2009. évi
CLIX. törvénnyel kihirdetett, az  Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény
1.  cikk (1)  bekezdése szerinti, az  Európai Közösségek pénzügyi érdekeit sértő csalás, valamint a  Büntető
Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 396. §-a szerinti költségvetési csalás,
5. felhívás: a  támogatást igénylők számára elkészített, a  pályázatok benyújtásához szükséges információkat
tartalmazó dokumentum,
6. hazai kedvezményezett: a  határon átnyúló együttműködési programok keretében, több jogi személy által
közösen megvalósítandó projekt esetén az adott projektrész megvalósításáért a vezető kedvezményezettel
aláírt partnerségi megállapodásban meghatározott kötelezettséget viselő, uniós támogatásban részesülő
hazai fél,
7. hazai társfinanszírozás: az  uniós támogatás hazai kedvezményezettje, hazai TA kedvezményezettje, illetve
az információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett részére nyújtott vissza nem térítendő hazai
támogatás, amelyre a  hazai kedvezményezett, illetve az  1.  § c)–f )  pontja szerinti együttműködési program
esetén a  hazai TA kedvezményezett hazai társfinanszírozási támogatási szerződést, az  információs pont
feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett és az  1.  § a) és b)  pontja szerinti együttműködési program
esetén a hazai TA kedvezményezett TA támogatási szerződést köt,
8. hazai társfinanszírozási támogatási szerződés: az  uniós támogatás hazai kedvezményezettje, illetve az  1.  §
c)–f )  pontja szerinti együttműködési program esetén a  hazai TA kedvezményezettje részére nyújtott vissza
nem térítendő hazai támogatás vonatkozásában megkötött támogatási szerződés,
9. hitelesítés: az  1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23.  cikk (4)  bekezdése szerinti,
a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által végzett mindazon folyamatba épített adminisztratív,
pénzügyi, szakmai és helyszíni ellenőrzés, amely annak megállapítására irányul, hogy a  hazai
kedvezményezett az  uniós támogatási, és a  hazai társfinanszírozási támogatási szerződésben rögzített
kötelezettségeit a vonatkozó uniós és hazai jogszabályokkal összhangban teljesítette,
10. hitelesítési jelentés: az igazolási tevékenység alátámasztása érdekében a partnerország felelős szervezete által
összeállított jelentés,
11. hitelesítési nyilatkozat: a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által a  hazai kedvezményezett részére,
illetve a  nemzeti hatóság által a  hazai TA kedvezményezett részére kiadott, a  hitelesítés tényét igazoló
dokumentum,
12. hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: az  1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23.  cikk
(4)  bekezdése és a  447/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 37.  cikk (1)  bekezdése szerinti feladatokat
ellátó szervezet,
13. igazoló hatóság: az  1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 24.  cikke és a  447/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet 37. cikk (2) bekezdése szerinti tevékenységet ellátó szervezet,
14. IMIR 2014–2020 rendszer: a  2014–2020 programozási időszakban az  Európai Területi Együttműködési
Programok és az  azok keretében megvalósuló projektek adatainak gyűjtésére, rendszerezésére szolgáló
monitoring és információs rendszer,
15. információs pont: az 1. § c) és f ) pontja szerinti együttműködési program hatékony lebonyolítását szakmailag
támogató szervezet,
16. irányító hatóság: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke, a 447/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 37. cikk (1) bekezdése szerinti tevékenységet ellátó szervezet,
17. költségigazolás: az igazoló hatóság által végzett igazolási tevékenységek,
18. költségigazoló nyilatkozat: az  igazoló hatóság által kiállított, az  1.  § a) és b)  pontja szerinti együttműködési
programonként felmerült költség igazolására irányuló nyilatkozat,
19. közös titkárság: az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikk (2) bekezdése és a 447/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet 37. cikk (1) bekezdése szerinti szervezet,
20. külföldi partnerországi TA társfinanszírozás: a  határon átnyúló együttműködési programokban részt vevő
országok által a TA projektekhez biztosított társfinanszírozás,
21. megelőlegezési szerződés: az  uniós támogatás hazai kedvezményezettje és hazai TA kedvezményezettje
részére nyújtott visszatérítendő hazai támogatás folyósítása és visszafizetése tárgyában kötött támogatási
szerződés,
22. monitoring: a  források felhasználása, az  eredmények és a  teljesítmény mindenre kiterjedő – így különösen
szabályossági, hatékonysági és célszerűségi szempontból történő – nyomon követése rendszeres jelleggel
projekt, illetve program szinten,
23. négy szem elve: valamely feladatot ellátó személy munkájának egy másik személy általi – ugyanazon
szempontok szerint, ismételt és teljes körű – ellenőrzése,
24. nemzeti hatóság: valamely határon átnyúló együttműködési program vonatkozásában tagállami hatáskörbe
rendelt feladatok végrehajtásáért felelős szervezet,
25. partnerország: a  határon átnyúló együttműködési programok végrehajtásában résztvevő tagállam vagy
harmadik ország,
26. pénzügyi átutalási egység: a nemzeti hatóság által megbízott azon szervezet, amely a hazai társfinanszírozás
és a  megelőlegezés hazai kedvezményezettek felé történő kifizetését, továbbá a  visszakövetelésekkel
kapcsolatos feladatokat végzi,
27. programszámla: az  1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 27.  cikk (1)  bekezdése szerinti,
az  uniós támogatások és a  külföldi partnerországi TA társfinanszírozás fogadása, valamint a  kifizetések
lebonyolítása céljából az 1. § a) és b) pontja szerinti együttműködési program igazoló hatósága által nyitott,
euró devizanemű pénzforgalmi számla, amely felett az igazoló hatóság rendelkezik,
28. projekt: uniós támogatási szerződés keretében finanszírozott, meghatározott célok megvalósítására irányuló
tevékenységek sorozata egy előre meghatározott költségvetési és időkereten belül,
29. rendszerszintű szabálytalanság: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 38. pontjában
meghatározott fogalom,
30. szabálytalanság: az  1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk 36.  pontja, a  nemzeti
jogszabályok, illetve az uniós támogatási szerződésben, a hazai társfinanszírozási támogatási szerződésben,
illetve a  megelőlegezési szerződésben a  felek által vállalt kötelezettségek megsértése, amelyeknek
eredményeként Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek, illetve sérülhetnek,
31. tagállami helytállás: olyan hazai költségvetésből finanszírozott összeg, amelyet az  1.  § c)–f )  pontja szerinti
együttműködési program esetén a külföldi irányító hatóság, az 1. § a) és b) pontja szerinti együttműködési
program esetén a  hazai irányító hatóság részére szükséges biztosítani, ha valamely projektben résztvevő
hazai kedvezményezett az  általa jogosulatlanul felhasznált uniós támogatás határidőben történő
visszafizetését a vezető kedvezményezett részére elmulasztja vagy a hazai vezető kedvezményezett az általa
jogosulatlanul felhasznált uniós támogatás határidőben történő visszafizetését az  irányító hatóság részére
elmulasztja,
32. tagállami hozzájárulás: olyan hazai költségvetésből finanszírozott összeg, amelyet az 1. § c)–f ) pontja szerinti
együttműködési program esetén a  nemzeti hatóság külön megállapodás alapján évente folyósít a  külföldi
irányító hatóság részére a  közös finanszírozású külföldi és hazai TA projektek hazai forrásszükségletének
fedezeteként,
33. TA kedvezményezett: a  TA projekt megvalósításának egészéért felelősséget viselő, annak vonatkozásában
uniós támogatásban, valamint az adott TA projekt típusától függően partnerországi TA társfinanszírozásban,
illetve hazai társfinanszírozásban részesülő fél,
34. TA költségvetés: az  együttműködési program monitoring bizottsága által elfogadott, a  teljes 2014–2020
programozási időszakra vonatkozó pénzügyi keret,
35. TA projekt: olyan – az  együttműködési program TA keretéből finanszírozott – projekt, amelynek célja
az együttműködési program hatékony, eredményes, szabályszerű és átlátható megvalósításának biztosítása,
valamint a végrehajtásáért felelős intézményrendszer magas színvonalú működése,
36. TA támogatási szerződés: az  irányító hatóság és a  TA kedvezményezett között létrejött szerződés, amely a
TA projekt típusától függően az uniós támogatáson kívül tartalmazhat partnerországi TA társfinanszírozást és
hazai társfinanszírozást is,
37. uniós támogatási szerződés: az  együttműködési program irányító hatósága és a  vezető kedvezményezett
között létrejött, költségvetési támogatásnak nem minősülő uniós támogatás nyújtásának és felhasználásának
részletes szabályait tartalmazó szerződés, amelynek formai és tartalmi követelményeit az  együttműködési
program monitoring bizottsága hagyja jóvá,
38. vezető kedvezményezett: több jogi személy által közösen megvalósítandó projekt esetén a  projekt
megvalósításának egészéért felelősséget viselő, uniós támogatásban részesülő fél.
(2) Az  (1)  bekezdésben nem értelmezett fogalmakat az  1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
az  1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a  447/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
szerint kell értelmezni.
II. FEJEZET
A HATÁRON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAMOK HAZAI SZINTŰ LEBONYOLÍTÁSÁNAK RÉSZLETES
SZABÁLYAI
3. Hazai társfinanszírozás 4. § (1) A  határon átnyúló együttműködési programok keretében meghirdetett pályázatokon uniós támogatásra
jóváhagyott projektek hazai kedvezményezettjei számára a kapcsolódó hazai társfinanszírozást további pályáztatás
nélkül a nemzeti hatóság biztosítja. A nemzeti hatóság bocsátja rendelkezésre a kapcsolódó hazai társfinanszírozást
a hazai TA kedvezményezett és az információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett részére.
(2) A hazai társfinanszírozás mértéke
a) központi költségvetési szerv hazai kedvezményezett esetén a projektrész összes elszámolható költségeinek
legfeljebb 15%-a,
b) nem központi költségvetési szerv hazai kedvezményezett esetén a  projektrész összes elszámolható
költségeinek legfeljebb 10%-a,
c) hazai TA kedvezményezett, és információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett esetén a
TA költségvetésben szereplő, teljes időszakra vonatkozó nemzeti támogatás összege
lehet.
(3) A  hazai társfinanszírozási támogatási szerződést – a  TA projektek kivételével – a  nemzeti hatóság megbízásából
a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet köti meg a hazai kedvezményezettel.
(4) A  hazai társfinanszírozási támogatási szerződést az  1.  § c)–f )  pontja szerinti együttműködési program esetén
a nemzeti hatóság köti meg a hazai TA kedvezményezettel a TA költségvetés teljes hazai forrásai alapján, ha a hazai
társfinanszírozás kifizetése a  hazai TA kedvezményezett részére közvetlenül – nem az  évente fizetendő tagállami
hozzájárulás terhére – történik.
(5) A  hazai társfinanszírozás összege euróban kerül meghatározásra. A  hazai társfinanszírozás kifizetése euróban
történik a  hazai kedvezményezett, a  hazai TA kedvezményezett, valamint az  információs pont feladatot ellátó
külföldi TA kedvezményezett euróban vezetett számlájára.
(6) A  hazai kedvezményezettel – ide nem értve a  központi költségvetési szerv hazai kedvezményezettet – kötendő
hazai társfinanszírozási támogatási szerződésben rendelkezni kell a  hazai társfinanszírozás vonatkozásában
az e rendeletben meghatározott jogcímen visszafizetendő támogatás visszafizetésének biztosítékáról, amely a hazai
kedvezményezett választása szerint lehet
a) a hazai kedvezményezett valamennyi – jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési
számlájára vonatkozó, a  támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
nyilatkozat,
b) jelzálogjog,
c) kezesség, vagy
d) óvadék. (7) A  hazai TA kedvezményezettel kötendő hazai társfinanszírozási támogatási szerződés, illetve TA támogatási
szerződés esetén a (6) bekezdésben meghatározott biztosítékok alkalmazhatók.
(8) A  nemzeti hatóság határozza meg és hagyja jóvá a  hazai társfinanszírozási támogatási szerződés további, a  (6) és
(7)  bekezdés szerinti rendelkezéseken kívüli tartalmi követelményét, amely a  hazai kedvezményezett és a  hazai
TA kedvezményezett esetén eltérő tartalmú lehet.
(9) A nemzeti hatóság biztosítja
a) a külföldi irányító hatóságok felé teljesítendő éves tagállami hozzájárulás befizetéséhez szükséges forrást,
b) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 130.  cikk (1)  bekezdése szerinti időközi kifizetés
90%-át meghaladó rész vonatkozásában a hazai kedvezményezettre eső uniós források megelőlegezését,
c) a tagállami helytállás összegét a  külföldi vagy hazai irányító hatóság részére a  jogszabályi feltételek
teljesülését igazoló, irányító hatóság által megküldött dokumentumok alapján.
4. A hazai társfinanszírozás kifizetése és visszafizetésének kezelése
5. § (1) A pénzügyi átutalási egység – a TA projektek kivételével – ellátja a hazai társfinanszírozási támogatás kifizetésével, és
szükség esetén annak visszakövetelésével kapcsolatos feladatokat.
(2) Az  1.  § a) és b)  pontja szerinti együttműködési program esetén a  nemzeti hatóság gondoskodik – az  irányító
hatóság által megkötött TA támogatási szerződés alapján – a hazai társfinanszírozási támogatás kifizetéséről a hazai
TA kedvezményezett és az információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett részére, valamint szükség
esetén annak visszaköveteléséről. A nemzeti hatóság szükség esetén gondoskodik a tagállami helytállás kifizetéséről
a hazai irányító hatóság részére.
(3) Az  1.  § c)–f )  pontja szerinti együttműködési program esetén a  nemzeti hatóság gondoskodik a  hazai
társfinanszírozási támogatási szerződés alapján a  hazai társfinanszírozási támogatás kifizetéséről a  hazai
TA kedvezményezett részére, valamint szükség esetén annak visszaköveteléséről. A nemzeti hatóság gondoskodik
az  éves tagállami hozzájárulás összegének külföldi irányító hatóság részére történő kifizetéséről, illetve – szükség
esetén – a tagállami helytállás rendelkezésre bocsátásáról.
6. § (1) A hazai társfinanszírozás
a) a határon átnyúló együttműködési programok keretében meghirdetett pályázaton uniós támogatásra
jóváhagyott projekt hazai kedvezményezettje részére az  uniós támogatási szerződéskötést követően
megkötésre kerülő hazai társfinanszírozási támogatási szerződés,
b) a TA projekt hazai kedvezményezettje, illetve az  információs pont feladatot ellátó külföldi
TA kedvezményezett részére a TA költségvetés alapján megkötésre kerülő hazai társfinanszírozási támogatási
szerződés, illetve TA támogatási szerződés
alapján kerül kifizetésre.
 (2) A  hazai kedvezményezett és a  hazai TA kedvezményezett részére a  teljes hazai társfinanszírozás kifizetése
egyösszegű előleg formájában történik. Az  információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett esetén
a kifizetésre utófinanszírozás formájában kerül sor, a jóváhagyott elszámolásokban szereplő hazai társfinanszírozás
mértékéig.
(3) A  hazai társfinanszírozási támogatási szerződés megkötésétől számított tizenöt napon belül a  pénzügyi átutalási
egység gondoskodik a  hazai társfinanszírozás hazai kedvezményezett részére történő átutalásáról, amelyet az
IMIR 2014–2020 rendszerben kell kezdeményezni.
(4) A  nemzeti hatóság a  hazai TA kedvezményezettel történő hazai társfinanszírozási támogatási szerződés, illetve
TA támogatási szerződés megkötésétől számított tizenöt napon belül gondoskodik a  hazai társfinanszírozás teljes
összegének támogatási előlegként történő átutalásáról az IMIR 2014–2020 rendszeren keresztül.
(5) Az  információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett esetén a  nemzeti hatóság gondoskodik
a  jóváhagyott elszámolásokban szereplő hazai társfinanszírozás kifizetéséről az  IMIR 2014–2020 rendszeren
keresztül.
(6) Az  előirányzat-felhasználási keretszámláról csak akkor lehet átutalást kezdeményezni, ha az  adatok az
IMIR 2014–2020 rendszerben rögzítésre és jóváhagyásra kerültek.
(7) A  pénzügyi átutalási egység a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: kincstár) által kiállított pénzforgalmi
számlakivonat adatait a  számlakivonat kézhezvételét követő három munkanapon belül rögzíti és hagyja jóvá
az IMIR 2014–2020 rendszerben.
(8) A  hazai társfinanszírozás hazai kedvezményezett, illetve hazai TA kedvezményezett részére történő folyósításának
feltétele, hogy a  hazai kedvezményezett és a  hazai TA kedvezményezett szerepeljen az  állami adóhatóság
köztartozásmentes adózói adatbázisában, ennek hiányában harminc napnál nem régebbi együttes adóigazolás
benyújtásával igazolja a köztartozás-mentességet.
7. § (1) A  hazai kedvezményezett a  hazai társfinanszírozásra vonatkozó előleg-elszámolást a  számlákkal és gazdasági
eseményt hitelesen dokumentáló bizonylatokkal együtt nyújtja be a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezetnek.
A  hazai TA kedvezményezett a  hazai társfinanszírozásra vonatkozó előleg-elszámolást a  nemzeti hatóság részére
nyújtja be.
(2) A hazai kedvezményezett és a hazai TA kedvezményezett köteles visszafizetni a hazai társfinanszírozást, ha a hazai
társfinanszírozás kifizetésétől számított egy éven belül nem nyújt be előleg-elszámolást.
(3) Ha a  hazai kedvezményezett nem vagy csak részben tesz eleget a  hazai társfinanszírozás vonatkozásában
az  e  rendeletben meghatározott jogcímen felmerült visszafizetési kötelezettségének, a  pénzügyi átutalási egység
a 4. § (6) bekezdése szerinti biztosíték érvényesítésével gondoskodik a vissza nem fizetett összeg behajtásáról. Ha
a  kikötött biztosíték érvényesítése eredménytelen volt, a  pénzügyi átutalási egység a  vissza nem fizetett összeg
adók módjára történő behajtása céljából megkeresi az állami adóhatóságot.
(4) A hazai TA kedvezményezett, és az  információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett által vissza nem
fizetett összeg (3) bekezdés szerinti behajtásáról a nemzeti hatóság gondoskodik.
(5) Ha szabálytalanság esetén a  hazai kedvezményezett nem fizeti vissza határidőre az  uniós támogatási összeg
visszafizetendő részét a  vezető kedvezményezett részére, így az  irányító hatóság és a  vezető kedvezményezett
között fennálló uniós támogatási szerződés alapján az  uniós támogatási összeg nem hajtható be és a  nemzeti
hatóságnak helytállási kötelezettsége keletkezik, a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet ezen összeget
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.)
szerinti késedelmi kamattal növelten követelheti tőle.
(6) A  hazai társfinanszírozás teljes összegét a  hazai kedvezményezett és a  hazai TA kedvezményezett a  projekt
végrehajtásának teljes időtartama alatt jogosult felhasználni.
(7) Ha a  hazai kedvezményezett és a  hazai TA kedvezményezett részére előlegként kifizetett hazai társfinanszírozás
összege magasabb, mint a  hazai kedvezményezett, illetve a  hazai TA kedvezményezett részére hitelesített
összköltség hazai társfinanszírozás része, akkor ezen különbözet tekintetében a  hazai kedvezményezettnek és
a hazai TA kedvezményezettnek visszafizetési kötelezettsége keletkezik.
(8) A (7) bekezdés szerinti visszafizetés határideje
a) hazai kedvezményezett esetén a projektrész,
b) hazai TA kedvezményezett esetén a TA projekt
pénzügyi zárását követően kiküldött fizetési felszólítás kézhezvételétől számított tizenöt nap.
(9) A  visszafizetési kötelezettséggel érintett összeg – az  annak visszafizetésére szóló fizetési felszólításában megjelölt
határidő lejártáig – nem tekinthető a  támogatási összeg jogosulatlan igénybevételének. A  hazai társfinanszírozás
fel nem használt részének határidőre történő visszafizetése esetén nem keletkezik az  Ávr. szerinti kamatfizetési
kötelezettség.
(10) Ha a hazai kedvezményezettet, a hazai TA kedvezményezettet, illetve az  információs pont feladatot ellátó külföldi
TA kedvezményezettet érintő szabálytalanságból fakadó összeget az együttműködési program zárásáig nem lehet
behajtani, akkor a  behajtásra tett kísérlet és intézkedés valamennyi dokumentációját a  hazai kedvezményezett,
a  hazai TA kedvezményezett, illetve az  információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett
zárójelentésének jóváhagyásától számított tíz évig meg kell őrizni.
5. Uniós támogatás megelőlegezése 8. § (1) A  határon átnyúló együttműködési programok keretében uniós támogatásra jóváhagyott projektek hazai
kedvezményezettjei számára a nemzeti hatóság – központi költségvetési szerv részére kérelem nélkül, nem központi
költségvetési szerv részére kérelemre – megelőlegezést biztosít.
(2) A  megelőlegezés iránti kérelmet a  támogatási döntést követően lehet benyújtani. A  megelőlegezési szerződést
az uniós támogatási szerződés hatályba lépését követően lehet megkötni.
(3) Megelőlegezés iránti kérelmet nem központi költségvetési szerv kedvezményezett akkor nyújthat be, ha
a  projektrész elszámolható összköltsége eléri vagy meghaladja az  550 ezer eurót. A  megyei önkormányzatok
az 550 ezer euró alatti összköltségű projektrészük támogatásának megelőlegezését is kérelmezhetik.
(4) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a hazai kedvezményezett nevét, székhelyét, adószámát,
b) az uniós támogatási szerződés számát,
c) a projektrész elszámolható összköltségét,
d) a projektrészre eső uniós támogatás összegét,
e) a projektrész pénzügyi tervét évenkénti bontásban, és
f ) a megelőlegezés indokainak részletes, számszerűsített bemutatását.
(5) A nem központi költségvetési szerv hazai kedvezményezett köteles a 4. § (6) bekezdése szerinti biztosítékok közül
legalább egy biztosíték meglétét igazolni a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet részére.
(6) A  nem központi költségvetési szerv hazai kedvezményezettnek az  államháztartásért felelős miniszter előzetes
egyetértésével nyújtható megelőlegezés.
9. § (1) A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a  hazai kedvezményezettel – a  nemzeti hatóság megbízásából  –
megköti a  megelőlegezési szerződést, valamint gondoskodik a  megelőlegezési szerződések kezeléséről és
nyilvántartásáról.
(2) A  pénzügyi átutalási egység – a  nemzeti hatóság megbízásából – kifizeti a  megelőlegezés összegét a  hazai
kedvezményezett részére, valamint ellátja a  megelőlegezés visszafizetésével kapcsolatos követeléskezelési
feladatokat.
(3) A  megelőlegezés kifizetése egy összegben történik, amelynek mértéke nem haladhatja meg a  hazai
kedvezményezett projektrészéhez nyújtott uniós támogatás 30%-át.
(4) A megelőlegezés összege forintban kerül meghatározásra és kifizetésre a megelőlegezési szerződés megkötésétől
számított harminc napon belül.
(5) A hazai kedvezményezett projektrészenként forint alapú elkülönített fizetési számlát nyit a megelőlegezett összeg
fogadására.
(6) A  megelőlegezett összeget legkésőbb az  utolsó uniós támogatási részlet kifizetésének hazai kedvezményezett
fizetési számláján történő jóváírását követő tizenöt napon belül vissza kell utalni a  megelőlegezési szerződésben
meghatározott módon.
(7) A  hazai kedvezményezett köteles az  elkülönített fizetési számlán keletkezett esetleges kamatbevételt, valamint
a számlavezetéssel kapcsolatos költségeket nyilvántartani. Ha ezek egyenlege az uniós támogatás záró kifizetésének
időpontjában pozitív, akkor a  hazai kedvezményezett köteles ezen összeget a  nemzeti hatóság részére a  záró
kifizetés visszautalásával egyidejűleg átutalni.
(8) Ha a hazai kedvezményezett a megelőlegezett összeg visszautalását a  (6) bekezdésben meghatározott határidőre
nem teljesíti, a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a  megelőlegezett összeget az  Ávr. szerinti késedelmi
kamattal növelten követelheti tőle.
(9) A  szabálytalansággal érintett összeg visszafizetésére a  megelőlegezési szerződés alapján kifizetett összeg nem
használható. A  szabálytalansággal érintett összeg visszafizetéséről a  hazai kedvezményezett önerőből köteles
gondoskodni, a  központi költségvetési szerv hazai kedvezményezett ezen összeg visszafizetésére pótlólagos
központi költségvetési forrást nem vehet igénybe.
(10) A hazai kedvezményezett részére a megelőlegezési összeg folyósításának feltétele, hogy a hazai kedvezményezett
szerepeljen az állami adóhatóság köztartozásmentes adózói adatbázisában, ennek hiányában harminc napnál nem
régebbi együttes adóigazolás benyújtásával köteles igazolni a köztartozás-mentességét.
(11) A megelőlegezési szerződés kezelése, a megelőlegezés kiutalása és visszakövetelése az IMIR 2014–2020 rendszeren
keresztül történik.
10. § (1) A hazai TA kedvezményezett számára a nemzeti hatóság megelőlegezést biztosíthat.
 (2) A  hazai TA kedvezményezettel a  nemzeti hatóság köti meg a  megelőlegezési szerződést, és gondoskodik
a megelőlegezés kifizetéséről, illetve a visszakövetelési feladatok ellátásáról.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti megelőlegezésre a 8. és 9. §-ban foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy
a) hazai kedvezményezetten a hazai TA kedvezményezettet kell érteni,
b) projektrészen a TA projektet kell érteni,
c) megelőlegezési kérelmet a TA költségvetés jóváhagyását követően lehet benyújtani,
d) a megelőlegezési szerződést a megelőlegezési kérelem jóváhagyását követően lehet megkötni,
e) a hazai TA kedvezményezett 550 ezer euró alatti TA projekt esetén is jogosult megelőlegezési kérelmet
benyújtani,
f ) az uniós támogatási szerződés számán a TA projekt azonosító számát kell érteni.
6. A hitelesítés 11. § A határon átnyúló együttműködési programok keretében megítélt uniós támogatások és a hazai társfinanszírozás
felhasználásának hitelesítése a jogszabály által hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet feladata.
12. § (1) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezetnek a hitelesítés részeként gondoskodnia kell a hazai kedvezményezett
által benyújtott, felmerült és a  hazai kedvezményezett által kifizetett költséget alátámasztó dokumentum formai
és tartalmi ellenőrzéséről. Az  IMIR 2014–2020 rendszerbe elektronikusan feltöltött dokumentum – ide nem értve
az eredeti számlát – egy tekintet alá esik a papír alapon benyújtott dokumentummal.
(2) A dokumentumok (1) bekezdés szerinti ellenőrzése keretében ellenőrizni kell különösen azt, hogy
a) a hazai kedvezményezett által benyújtott jelentésben szereplő költség kifizetésre került és számlával vagy
egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylattal megfelelően alátámasztott,
b) a benyújtott számla vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat valós költségen
alapul, és a  határon átnyúló együttműködési programok keretében jóváhagyott projekttel összefüggésben
merült fel,
c) a benyújtott számlán vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylaton szereplő
teljesítés összhangban van a  projektre vonatkozó döntéssel, valamint az  uniós támogatási szerződéssel és
a hazai társfinanszírozási támogatási szerződéssel,
d) a költség elszámolható az  uniós és hazai jogszabályokkal, valamint az  együttműködési program keretében
meghatározott elszámolhatósági szabályokkal összhangban,
e) a költséget alátámasztó dokumentum teljes körű, formai és tartalmi szempontból megfelelő,
f ) a hazai kedvezményezett az összes projekttevékenység vonatkozásában megfelelő nyilvántartási rendszerrel,
ellenőrzési nyomvonallal rendelkezik,
g) az uniós támogatás, illetve a hazai társfinanszírozás felhasználása során nem történt szabálytalanság,
h) kettős finanszírozás nem valósult meg,
i) az állami támogatással, a  környezetvédelemmel, az  esélyegyenlőséggel és a  fenntartható fejlődéssel
kapcsolatos követelményeket betartották,
j) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó szabályokat betartották,
k) a közbeszerzésre vonatkozó uniós és nemzeti szabályokat betartották,
l) az uniós támogatási szerződésnek és a hazai társfinanszírozási támogatási szerződésnek megfelelő a projekt
fizikai és pénzügyi előrehaladása,
m) a vonatkozó teljesítésigazolások rendelkezésre állnak.
(3) A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a  hitelesítés részeként köteles ellenőrizni a  közbeszerzésekről
szóló törvény és a  közbeszerzésekre vonatkozó uniós szabályok betartását. A  hazai kedvezményezett köteles
az  általa lefolytatott valamennyi közbeszerzési eljárás teljes dokumentációját a  hitelesítési tevékenységre kijelölt
szervezet számára benyújtani. A  közbeszerzési eljárás hazai és uniós jogszabályok szerinti lebonyolítása a  hazai
kedvezményezett felelőssége.
13. § (1) A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a  hitelesítés részeként köteles gondoskodni a  projektrészek
megvalósításának helyszíni ellenőrzéséről.
(2) Ha a  projektrész megvalósításához nyújtott uniós támogatás és hazai társfinanszírozás összege nem haladja meg
a kétszázezer eurót, a projektrész befejezése és a hazai kedvezményezett által benyújtott záró jelentés elfogadása
között legalább egy helyszíni ellenőrzést le kell folytatni. Helyszíni ellenőrzést kell lefolytatni akkor is, ha azt
a kockázatelemzés eredménye indokolja.
(3) Ha a  projektrész megvalósításához nyújtott uniós támogatás és hazai társfinanszírozás összege meghaladja
a kétszázezer eurót, de nem éri el az egymillió eurót, a (2) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzésen felül a projektrész
megvalósítása során legalább egy helyszíni ellenőrzést le kell folytatni.
(4) Ha a  projektrész megvalósításához nyújtott uniós támogatás és hazai társfinanszírozás összege eléri vagy
meghaladja az  egymillió eurót, a  (2)  bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzésen felül a  projektrészt minden, a  hazai
kedvezményezett által benyújtott jelentés elfogadása előtt a helyszínen ellenőrizni kell. A hitelesítési tevékenységre
kijelölt szervezet ettől eltekinthet, ha a hazai kedvezményezett által benyújtott jelentés elfogadása előtti egy évben
már történt helyszíni ellenőrzés.
(5) A helyszíni ellenőrzések során ellenőrizni kell különösen
a) a hazai kedvezményezett által megvalósított projektrész uniós támogatási szerződésnek és a  hazai
társfinanszírozási támogatási szerződésnek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását,
b) a hazai kedvezményezett által benyújtott jelentés, valamint a  hazai kedvezményezett által megvalósított
projektrész tényleges fizikai és pénzügyi előrehaladásának összhangját,
c) azt, hogy a  jelentést alátámasztó bizonylatok eredeti példánya a  hazai kedvezményezettnél rendelkezésre
áll és megegyezik a hazai kedvezményezett által a  jelentéshez elektronikusan vagy papír alapon benyújtott
hiteles másolatokkal,
d) a hazai kedvezményezett által elektronikusan vagy papír alapon benyújtott nyilatkozat és az azt megalapozó
bizonylatok összhangját,
e) a termékek és szolgáltatások teljesítésének az  uniós támogatási szerződésben és a  hazai társfinanszírozási
támogatási szerződésben foglaltakkal való összhangját,
f ) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó uniós szabályok betartását,
g) a közbeszerzésekre vonatkozó uniós és nemzeti szabályok betartását, így különösen a  korábban már
benyújtott dokumentumok eredeti dokumentumokkal való összhangját, a  benyújtott dokumentumok
valódiságát és a dokumentumok megőrzésére vonatkozó szabályokat,
h) az állami támogatással, a  környezetvédelemmel, az  esélyegyenlőséggel és a  fenntartható fejlődéssel
kapcsolatos követelmények betartását, és
i) az elkülönített számviteli nyilvántartás vezetését. 14. § (1) A  hitelesítést dokumentálni kell, rögzítve az  elvégzett munkát, a  hitelesítés eredményét, hiba feltárása esetén
a megtett intézkedést, szabálytalanság gyanúja esetén a szabálytalansági vizsgálat megindítása kezdeményezését.
(2) A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a  12.  § és 13.  § szerinti ellenőrzés elvégzését követően hitelesítési
nyilatkozatot állít ki a hazai kedvezményezett részére.
15. § A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet visszafizetési felszólítást, ennek eredménytelensége esetén
felszámolási eljárást kezdeményez a  már kifizetett, de szabálytalanul felhasznált vagy fel nem használt hazai
társfinanszírozás hazai kedvezményezettől történő visszakövetelése érdekében.
16. § (1) A  hazai TA kedvezményezett TA forrás terhére felmerült költségeinek hitelesítését, valamint az  ehhez kapcsolódó
ellenőrzési feladatokat a nemzeti hatóság végzi.
(2) A  nemzeti hatóság köteles gondoskodni a  TA projekt megvalósítása során legalább egy helyszíni ellenőrzés
lefolytatásáról.
17. § Az  uniós támogatás és a  hozzá kapcsolódó hazai társfinanszírozás terhére elszámolható költségeket euróban kell
megállapítani. Az  eurótól eltérő pénznemben kiállított számlán vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen
dokumentáló bizonylaton szereplő összeget az együttműködési programban rögzített módon a kedvezményezett
köteles átváltani euróra.
18. § (1) A hazai kedvezményezett – ha nem ért egyet a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által kiállított hitelesítési
nyilatkozat tartalmával – a  hitelesítési nyilatkozat kézhezvételétől számított nyolc napon belül panasszal élhet
a nemzeti hatóság felé.
(2) A  nemzeti hatóság – a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet bevonásával – megvizsgálja a  panaszt,
majd annak kézhezvételétől számított tizenöt napon belül tájékoztatja a  hazai kedvezményezettet a  vizsgálat
eredményéről.
(3) Ha a  vizsgálat megállapítja, hogy a  hazai kedvezményezett panasza megalapozott, a  nemzeti hatóság az  adott
hitelesítési nyilatkozat felülvizsgálatára utasítja a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezetet.
(4) A  hazai TA kedvezményezett által benyújtott panasz e  § szerinti kivizsgálását a  nemzeti hatóság a  hitelesítési
tevékenységre kijelölt szervezet bevonása nélkül végzi.
7. Szabálytalanságkezelés 19. § (1) A  nemzeti hatóság és a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet (a  továbbiakban együtt: a  szabálytalansági
vizsgálatot lefolytató szervezet) feladata a  támogatás rendeltetésszerű és szabályszerű felhasználása érdekében
annak biztosítása, hogy az Európai Unió, illetve Magyarország pénzügyi érdeke a támogatás felhasználása során ne
sérüljön, illetve ne sérülhessen.
(2) A  szabálytalanságok jelentése érdekében a  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet, valamint az  igazoló
hatóság együttműködik az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Irodával.
20. § (1) A  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet vezetője kijelöli a  szabálytalanságok nyilvántartásáért és
jelentéséért felelős szervezeti egységet vagy személyt (a továbbiakban: szabálytalanság-felelős).
(2) A szabálytalanság-felelős
a) lefolytatja a szabálytalansági vizsgálatokat,
b) összeállítja a szabálytalanságokkal kapcsolatos jelentéseket,
c) gondoskodik a szabálytalanságokkal kapcsolatos adatok IMIR 2014–2020 rendszerbe való feltöltéséről.
21. § (1) Aki a  támogatási folyamat bármely szakaszában szabálytalanság gyanúját észleli, vagy akinek ilyen gyanú
tudomására jut, köteles haladéktalanul írásban rögzíteni azt, és megküldeni a  hitelesítési tevékenységre kijelölt
szervezetnek, TA projekt esetén a nemzeti hatóság szabálytalanság felelősének.
(2) A szabálytalanság-felelős a szabálytalanság gyanújáról való tudomásszerzés esetén javaslatot tesz a szabálytalansági
vizsgálat megindítására és – ha szükséges – a  kifizetések felfüggesztésére, vagy a  szabálytalansági vizsgálat
elutasítására.
(3) A  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet vezetője a  (2)  bekezdés szerinti javaslat alapján dönt
a szabálytalansági vizsgálat megindításáról, elutasításáról, a kifizetések felfüggesztéséről.
(4) A  szabálytalansági vizsgálat megindításáról, elutasításáról, a  kifizetések felfüggesztéséről a  szabálytalanság-felelős
tájékoztatja a vizsgálatban érintetteket, illetve a nemzeti hatóságot.
(5) Szabálytalansági vizsgálat az Európai Bizottságnak az együttműködési program lezárásáról szóló döntése kiadásától
számított harmadik év végéig indítható meg.
22. § (1) A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által indított, vagy elutasított szabálytalansági vizsgálat
lefolytatásának jogát a  nemzeti hatóság vezetője az  IMIR 2014–2020 rendszerben történő rögzítést követő öt
munkanapon belül magához vonhatja, amely döntésről haladéktalanul értesíti a hitelesítési tevékenységre kijelölt
szervezetet.
(2) A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet szabálytalanság-felelőse a  rendelkezésre álló eredeti
dokumentumokat – azok másolatának megtartása mellett – az  (1)  bekezdés szerinti döntésről való értesítést
követően megküldi a nemzeti hatóság részére.
23. § (1) A nemzeti hatóság vezetője szabálytalansági vizsgálat mellőzésével állapíthat meg szabálytalanságot, és rendelhet
el az e rendelet szerinti jogkövetkezményt, ha
a) a hazai kedvezményezett ellen adósságrendezési, felszámolási, végelszámolási, kényszertörlési vagy
a megszüntetésére irányuló egyéb eljárás, vagy csődeljárás indult,
b) a cégbíróság a hazai kedvezményezett céget a  törvényességi felügyeleti eljárásban hozott intézkedés vagy
megszüntetési eljárás következtében hivatalból törli a cégjegyzékből,
c) a hazai kedvezményezett elismeri a szabálytalanság tényét,
d) az Európai Bizottság, az  audit hatóság, az  auditor csoport hazai tagja, vagy bármely, ellenőrzést végző
szervezet szabálytalanságot állapít meg,
e) rendszerszintű szabálytalanság történt, vagy
f ) a szabálytalanság oka kizárólag számítási hiba.
(2) Ha a  szabálytalanság gyanúja az  (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti ügyben érkezett a  hitelesítési tevékenységre
kijelölt szervezet szabálytalanság-felelőséhez, akkor a  szervezet vezetője javaslatot tehet szabálytalanság
– szabálytalansági vizsgálat lefolytatása nélküli – megállapítására, illetve az alkalmazandó jogkövetkezményekre.
24. § A  szabálytalanság-felelős a  szabálytalansági gyanút, a  szabálytalansági vizsgálat megindításának vagy
elutasításának tényét, a  szabálytalansági vizsgálat lezárását és a  szabálytalansági vizsgálat eredményét rögzíti
az IMIR 2014–2020 rendszerben.
25. § (1) A  szabálytalansági vizsgálat megindítását követően a  szabálytalanság-felelős – szükség esetén – felhívja a  hazai
kedvezményezettet vagy a  hazai TA kedvezményezettet a  vizsgálat lefolytatásához szükséges további iratok
becsatolására, továbbá helyszíni vizsgálat lefolytatását kezdeményezheti. Az iratok becsatolásának, illetve a helyszíni
vizsgálat lefolytatásnak időtartama az elintézési határidőbe nem számít bele.
(2) A  szabálytalanság-felelős meghallgathatja az  érintett személyeket és megvizsgálhat bármely dokumentumot,
körülményt, tényt, amely a szabálytalanság gyanújával kapcsolatos tényállás tisztázásához szükséges.
(3) Ha a szabálytalanság megállapításához a Közbeszerzési Döntőbizottság vagy más hatóság előzetes döntése, vagy
szakértői vizsgálat szükséges, a  szabálytalansági vizsgálat külön döntés nélkül felfüggesztésre kerül a  hatáskörrel
rendelkező hatóság határozatának meghozataláig, vagy a szakvélemény kézhezvételéig. A felfüggesztés időtartama
az ügyintézési határidőbe nem számít bele.
26. § (1) A szabálytalansági vizsgálat eredményéről – szabálytalanság hiányának megállapítása esetén is – a szabálytalanságfelelős szabálytalanság-vizsgálati jelentést készít.
(2) A szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell különösen
a) az érintett projekt megnevezését, azonosító számát, a  hazai kedvezményezett vagy TA kedvezményezett
azonosításához szükséges adatokat,
b) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét,
c) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását,
d) a szabálytalansági vizsgálatban részt vevők megnevezését,
e) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását,
f ) a meghallgatás, illetve a  helyszíni vizsgálat során készült jegyzőkönyvnek a  vizsgálatot végző és
a meghallgatás, illetve helyszíni vizsgálat során jelen lévő személyek aláírásával ellátott példányát,
g) a meghallgatott, illetve a  helyszíni vizsgálat során jelen lévő személynek az  f )  pont szerinti jegyzőkönyv
tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot, és
h) a szabálytalansági vizsgálat során megállapított következtetéseket.
(3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell továbbá
a) a megsértett rendelkezésre történő pontos hivatkozást,
b) a visszakövetelendő vagy el nem számolható összeget, és
c) az alkalmazandó intézkedésre vonatkozó javaslatot, valamint az intézkedési javaslat indokát.
27. § (1) A  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által indított szabálytalansági vizsgálatban a  szervezet vezetője
a  szabálytalanság-vizsgálati jelentés alapján tesz javaslatot a  nemzeti hatóság vezetője részére a  szabálytalansági
vizsgálat lezárásáról. A szabálytalansági vizsgálat lezárásának időpontja a vizsgálati jelentés jóváhagyásának napja.
A szabálytalansági vizsgálatot a megindításától számított negyvenöt napon belül le kell zárni.
(2) A szabálytalansági vizsgálat alapján elrendelt intézkedést a nemzeti hatóság vezetője állapítja meg.
 (3) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által lefolytatott szabálytalansági vizsgálat esetén a nemzeti hatóság
vezetőjének jóváhagyása szükséges a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által javasolt intézkedéshez.
 (4) Ha a  nemzeti hatóság vezetője a  (3)  bekezdés szerint javasolt intézkedést nem hagyja jóvá, a  nemzeti hatóság
vezetője
a) a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezetet legfeljebb két alkalommal új eljárás lefolytatására kötelezheti,
b) az elrendelt intézkedést megváltoztathatja, vagy
c) saját hatáskörben új eljárást folytathat le.
(5) A szabálytalansági vizsgálat lezárulhat
a) annak megállapításával, hogy nem történt szabálytalanság és a szabálytalansági vizsgálat intézkedés nélküli
megszüntetésével, vagy
b) a szabálytalanság megtörténtét megállapító, és – ha szükséges – intézkedést – így különösen a  hazai
kedvezményezett vagy a  hazai TA kedvezményezett részére kifizetett támogatás részleges vagy teljes
visszafizetését vagy a  korrekció összegének a  hazai kedvezményezett vagy hazai TA kedvezményezett által
benyújtott, következő időszakra vonatkozó jelentéshez kapcsolódó elszámolás jóváhagyható összegéből
történő levonását – elrendelő döntéssel.
(6) A  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet a  szabálytalanságot a  hazai kedvezményezettre vonatkozóan
állapítja meg akkor is, ha annak alapjául más személy vagy szervezet tevékenysége vagy mulasztása szolgált.
A szabálytalanság megállapításával összefüggésben elrendelt intézkedés a hazai kedvezményezettet terheli.
(7) A  szabálytalanság-felelős az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti döntésről értesíti az  elrendelt intézkedés
végrehajtásában érintetteket.
28. § (1) A  közbeszerzésekről szóló törvény vagy a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó egyéb jogszabály szabálytalanság
megállapítására okot adó megsértésének gyanúja esetén a  szabálytalanság-felelős kezdeményezi a  Közbeszerzési
Döntőbizottság eljárását.
(2) Közbeszerzést érintő jogsértés megállapítása esetén a  szabálytalansággal érintett közbeszerzési eljárásban
az ajánlatkérő nevében eljáró vagy az eljárásba bevont személyek részére kifizetendő díj összegére eső támogatás
kifizetése egészében vagy részben megtagadható, visszakövetelhető.
29. § (1) A  pénzügyi korrekcióval járó jogkövetkezményt minden esetben egyedileg, az  egyes ügyiratok alapján kell
megállapítani. A  pénzügyi korrekció célja olyan helyzet visszaállítása, ahol a  támogatásra elszámolt költség
összhangban van a vonatkozó uniós és nemzeti szabályokkal.
(2) Ha nem lehetséges egyedi módon számszerűsíteni a pénzügyi korrekció mértékét, vagy adott esetben aránytalan
lenne, vagy félrevezető eredményre vezetne az érintett kiadás egészének visszavonása, átalányon alapuló korrekciót
kell alkalmazni. Az  átalányon alapuló korrekció mértékét a  szabálytalanság súlya és pénzügyi következményei
alapján kell meghatározni.
(3) Ha az  audit hatóság vagy az  auditori csoport hazai tagja ellenőrzési tevékenysége során a  költségnyilatkozat
korrekciójával járó hibát állapít meg
a) a hazai igazoló hatóság a soron következő átutalás igénylési dokumentációt a pénzügyi korrekció összegével
csökkentett mértékben nyújtja be az Európai Bizottságnak,
b) az audit hatóság vagy az auditori csoport hazai tagja felkéri a nemzeti hatóságot, hogy tájékoztassa a hazai
kedvezményezettet vagy a  hazai TA kedvezményezettet a  szabálytalanság megállapításáról és intézkedjen
a pénzügyi korrekció és egyéb jogkövetkezmények végrehajtásáról.
(4) A visszakövetelést elrendelő döntés számítási hibája ellen jogorvoslati kérelem benyújtásának van helye.
30. § Az  együttműködési program irányítási és ellenőrzési rendszerével kapcsolatos szabálytalanság megállapításáról
– a nemzeti hatóság tájékoztatása alapján – az  irányító hatóság tájékoztatja az audit hatóságot és a hazai igazoló
hatóságot.
8. A szabálytalansági döntés elleni jogorvoslat 31. § (1) Az  a  hazai kedvezményezett vagy hazai TA kedvezményezett, akivel szemben szabálytalansági vizsgálat került
lefolytatásra, a szabálytalansági döntés jogszabálysértő volta, uniós támogatási szerződésbe, hazai társfinanszírozási
támogatási szerződésbe, illetve TA támogatási szerződésbe (a  továbbiakban együtt: támogatási szerződés) vagy
felhívásba ütközése esetén a szabálytalansági döntés ellen egy alkalommal, jogorvoslattal élhet.
(2) A  jogorvoslati kérelmet a  szabálytalansági döntés közlésétől számított tíz napon belül, írásban, az  indokok
megjelölésével kell benyújtani – az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium jogorvoslati feladatokat ellátó szervezeti egysége (a  továbbiakban: jogorvoslati egység) részére
címezve – a nemzeti hatósághoz.
(3) A jogorvoslati kérelemben meg kell jelölni
a) az érintett projekt megnevezését, azonosító számát, a  hazai kedvezményezett vagy hazai
TA kedvezményezett azonosításához szükséges adatokat,
b) a szabálytalanság-vizsgálati jelentés által megsértett rendelkezésekre, vagy a  visszakövetelést elrendelő
döntés számítási hibájára történő pontos hivatkozást, és
c) a jogorvoslati kérelem indokoltságát alátámasztó tényeket, körülményeket.
(4) A jogorvoslati kérelemben új – a szabálytalansági vizsgálat során nem vizsgált – tényekre és körülményekre is lehet
hivatkozni.
32. § (1) A nemzeti hatóság a jogorvoslati kérelmet
a) a szabálytalansági vizsgálat dokumentumaival,
b) a jogorvoslati kérelem tárgyában kialakított álláspontjával, és
c) a szabálytalansági vizsgálat tárgyában folyamatban lévő szabálytalansági, közbeszerzési döntőbizottsági,
vagy egyéb hatósági, illetve bírósági eljárásról szóló tájékoztatással
együtt felterjeszti a jogorvoslati egységhez.
(2) A nemzeti hatóság álláspontja kialakítása során a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezettől a szabálytalansági
vizsgálattal kapcsolatban tájékoztatást kérhet. A  tájékoztatást a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet
haladéktalanul köteles a nemzeti hatóság rendelkezésére bocsátani.
(3) Ha a  nemzeti hatóság a  jogorvoslati kérelem felterjesztése előtt a  kérelem alapján megállapítja, hogy
a  szabálytalansági döntés jogszabályt sért, támogatási szerződésbe, illetve a  felhívásba ütközik, vagy
a  visszakövetelést elrendelő döntésben számítási hiba van, a  szabálytalansági döntést visszavonja, illetve annak
számítási hibáját javítja.
(4) Ha a  szabálytalansági gyanú továbbra is fennáll, a  nemzeti hatóság annak kivizsgálására új szabálytalansági
vizsgálatot folytat le, és az  ennek során hozott szabálytalansági döntést haladéktalanul közli az  érintett hazai
kedvezményezettel vagy hazai TA kedvezményezettel, valamint a jogorvoslati egységgel.
(5) A  szabálytalansági döntést hozó nemzeti hatóság a  jogorvoslati kérelem felterjesztésével egy időben értesíti
a  jogorvoslati eljárás megindításáról a  szabálytalansági vizsgálattal érintett támogatási szerződés szerinti azon
hazai kedvezményezettet vagy hazai TA kedvezményezettet, akire nézve a  szabálytalansági döntés a  támogatási
jogviszonyból származó jogot vagy kötelezettséget állapít meg, módosít, illetve szüntet meg.
33. § Az  Európai Bizottság, az  audit hatóság és az  auditori csoport hazai tagja által megállapított szabálytalanság és
az  annak vonatkozásában elrendelt intézkedés, pénzügyi korrekció végrehajtására meghozott döntés ellen – ide
nem értve, ha a nemzeti hatóság pénzügyi korrekciót végrehajtó döntése az Európai Bizottság, az audit hatóság és
az auditori csoport hazai tagja által elrendelt intézkedés tartalmát nem érintő számítási hibát tartalmaz – az ezen
alcímben meghatározott jogorvoslati kérelem benyújtásának nincs helye.
34. § A  szabálytalansági döntésben meghatározott intézkedések végrehajtása – ide nem értve a  kifizetések
felfüggesztését – a jogorvoslati eljárás lezárásáig, illetve érdemi vizsgálat nélküli elutasításáig nem kezdhető meg.
35. § (1) A jogorvoslati kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításának van helye, ha
a) a jogorvoslati kérelmet az arra nyitva álló határidőn túl terjesztették elő,
b) a jogorvoslati kérelmet nem az arra jogosult nyújtotta be,
c) a jogorvoslati kérelem az  Európai Bizottság, az  audit hatóság és az  auditor csoport hazai tagja által
megállapított szabálytalanság, elrendelt jogkövetkezmény, pénzügyi korrekció végrehajtására meghozott
döntés ellen irányul,
d) a beadvány tartalmilag nem minősül jogorvoslati kérelemnek vagy nem tartalmazza a jogszabály, a felhívás,
illetve a támogatási szerződés megsértett rendelkezésére vonatkozó pontos hivatkozást, vagy a megsértett
rendelkezésre vonatkozó indokok részletes kifejtését,
e) a hazai kedvezményezett vagy a  hazai TA kedvezményezett a  szabálytalansági döntés ellen ismételten
jogorvoslati kérelmet terjeszt elő.
(2) A jogorvoslati kérelmet az (1) bekezdés szerinti esetekben az iratok felterjesztéséig a nemzeti hatóság, azt követően
a jogorvoslati egység köteles érdemi vizsgálat nélkül elutasítani.
(3) A jogorvoslati kérelmet a kérelmező a jogorvoslati eljárás lezárásáig az erre irányuló nyilatkozattal visszavonhatja.
36. § (1) A jogorvoslati egység a sérelmezett szabálytalansági döntés és az azt megelőző szabálytalansági vizsgálat vizsgálata
során nincs kötve a jogorvoslati kérelemben foglaltakhoz.
(2) Ha a  szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a  jogorvoslati kérelem elbírálásához
szükséges, a jogorvoslati egység a jogorvoslati kérelem kiegészítésére szólíthatja fel a kérelmezőt.
(3) A  jogorvoslati egység az  iratok felterjesztését követően, a  jogorvoslati eljárás során bármikor a  nemzeti
hatóságtól további – a  szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a  jogorvoslati
kérelem elbírálásához szükséges – tájékoztatást kérhet. A  nemzeti hatóság köteles a  tájékoztatást haladéktalanul
a jogorvoslati egység rendelkezésére bocsátani.
(4) A  jogorvoslati egység az  iratok felterjesztését követően, a  jogorvoslati eljárás során bármikor utasíthatja
a  nemzeti hatóságon keresztül a  hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezetet a  hitelesítés felfüggesztésére vagy
a  felfüggesztés megszüntetésére. A  hitelesítés felfüggesztése elrendeléséről és megszüntetéséről a  hitelesítési
tevékenységre kijelölt szervezet haladéktalanul tájékoztatja az  érintett hazai kedvezményezettet. A  hazai
TA kedvezményezett tájékoztatásáról a nemzeti hatóság közvetlenül gondoskodik.
(5) Ha a jogorvoslati kérelem tárgyában a döntés olyan előzetes kérdés eldöntésétől, illetve elbírálásától függ, amelynek
tárgyában az eljárás a Közbeszerzési Döntőbizottság, más hatóság vagy bíróság hatáskörébe tartozik, a jogorvoslati
egység a jogorvoslati eljárást a kérdés jogerős eldöntéséig vagy elbírálásáig felfüggeszti.
(6) Ha az  (5)  bekezdés szerinti eljárás még nincs megindítva, a  jogorvoslati egység az  eljárás megindítására
jogszabályban meghatározott határidőn belül is felfüggeszti a jogorvoslati eljárást.
(7) A  jogorvoslati eljárás felfüggesztésének időtartama a  jogorvoslati kérelem elbírálásának határidejébe nem számít
bele.
37. § (1) A jogorvoslati egység a jogorvoslati kérelem tárgyában a következő döntéseket hozhatja:
a) a szabálytalansági döntést helybenhagyja,
b) a szabálytalansági döntést megsemmisíti és – a  szabálytalansági gyanú fennállása esetén – új
szabálytalansági vizsgálat lefolytatására utasítja a  nemzeti hatóságot, ha a  jogorvoslati döntés
meghozatalához nincs elég adat, a  jogorvoslati eljárás alatt új tény merült fel vagy a  tényállás tisztázása
szükséges, de arra a jogorvoslati kérelem kiegészítése keretében nincs lehetőség,
c) a szabálytalansági döntést megsemmisíti annak jogsértő volta esetén, illetve ha megállapítást nyer, hogy
a  szabálytalanság jogszabályban meghatározott feltételei – jogsértés, illetve az  ennek következtében
bekövetkező pénzügyi érdeksérelem – nem állnak fenn.
(2) Ha a jogorvoslati egység a szabálytalansági döntésben foglaltakhoz képest új szabálytalansági gyanút állapít meg,
ennek kivizsgálása érdekében új szabálytalansági vizsgálat lefolytatására utasítja a nemzeti hatóságot.
(3) A jogorvoslati egység tájékoztatja az érintetteket a jogorvoslati döntésről.
 (4) A jogorvoslati eljárást a jogorvoslati kérelem beérkezésétől számított negyvenöt napon belül le kell zárni.
9. Jelentés a szabálytalanságokról 38. § (1) A nemzeti hatóság – az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 122. cikk (2) bekezdése és a 2015/1970
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkében részletezett tartalommal – jelentést küld
a) az igazoló hatóság, az irányító hatóság és az audit hatóság részére
aa) az újonnan megállapított szabálytalanságok esetén a  szabálytalanság megállapítását követő tíz
napon belül,
ab) egyéb esetben a negyedévet követő harminc napon belül,
b) az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Iroda részére az  1.  § c)–f )  pontjai szerinti együttműködési
program esetén.
 (2) Az 1. § a) és b) pontja szerinti együttműködési program esetén az (1) bekezdés szerinti jelentések alapján az igazoló
hatóság az  újonnan megállapított szabálytalanságok esetén a  szabálytalanság-vizsgálati jelentés beérkezését
követő tizenöt napon belül, egyéb esetben a negyedévet követő negyvenöt napon belül köteles jelentést küldeni
az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Iroda részére.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti jelentést az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Iroda az újonnan megállapított
szabálytalanságok esetén a  jelentés beérkezését követő tizenöt napon belül, egyéb esetben a negyedévet követő
két hónapon belül megküldi az Európai Csalás Elleni Hivatal részére, illetve tájékoztatásul annak személyes adatokat
nem tartalmazó kivonatát az audit hatóságnak.
(4) Az igazoló hatóság a nemzeti hatóság által küldött jelentést, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs
Iroda az  igazoló hatóság – az  (1)  bekezdés szerinti jelentés esetén a  nemzeti hatóság – által küldött jelentést
annak beérkezésétől számított tizenöt napon belül – formai vagy tartalmi hiba megjelölésével – visszautasíthatja.
A  jelentést összeállító szervezet a  javítások elvégzése során figyelembe veszi, hogy a  szabálytalanság-vizsgálati
jelentés Európai Csalás Elleni Hivatal számára történő megküldésének tagállami határidejét a  visszautasítás ténye
nem módosítja.
(5) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti jelentést haladéktalanul el kell készíteni, ha a  szabálytalanságnak Magyarország
területén kívül is hatásai vannak.
(6) Az (1)–(3) bekezdés szerinti jelentés elküldése elektronikus úton történik.
(7) A nemzeti hatóság minden év február 28-áig együttműködési programonként kimutatást küld az  igazoló hatóság
részére a tárgyévet megelőző évben felmerült követelésekről, a behajtott, illetve behajtásra váró és a behajthatatlan
összegekről a behajtási eljárások megindításának éve szerinti csoportosításban.
(8) Az igazoló hatóság legkésőbb minden év március 31-éig köteles megküldeni a kimutatást az Európai Bizottságnak.
39. § A  nemzeti hatóság a  szabálytalanság megtörténtét megállapító döntést a  döntés meghozatalát követő harminc
napon belül a  hazai kedvezményezett neve, a  projekt megnevezése, a  szabálytalanság elkövetésének módja,
a  szabálytalanság következménye és a  szabálytalansággal érintett összeg feltüntetésével – a  személyes adatok
kivételével – a honlapján közzéteszi.
40. § Az  irányító hatóság köteles a  rendszerszintű szabálytalanság megállapításáról, illetve a  rendszerszintű
szabálytalanság tudomására jutásról az audit hatóságot és az igazoló hatóságot öt munkanapon belül értesíteni.
41. § (1) Az  irányító hatóság közreműködik a  csalás megelőzésében, azonosításában a  programszintű dokumentumokban
foglaltak szerint.
(2) Ha az irányító hatóságnak csalás vagy annak gyanúja jut a tudomására, köteles erről értesíteni az audit hatóságot,
valamint indokolt esetben az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Irodát.
III. FEJEZET
AZ INTERREG V–A MAGYARORSZÁG–HORVÁTORSZÁG EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAM ÉS AZ INTERREG–
IPA MAGYARORSZÁG–SZERBIA EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAM PROGRAMSZINTŰ VÉGREHAJTÁSÁNAK
RÉSZLETES SZABÁLYAI
10. Irányítási és kontrollrendszer leírás 42. § Az irányító hatóság kialakítja az Interreg V–A Magyarország–Horvátország Együttműködési Program és az Interreg–
IPA Magyarország–Szerbia Együttműködési Program (e fejezet vonatkozásában a továbbiakban együtt: programok)
irányítási és kontrollrendszerét, amelynek megfelelően elkészíti és évente aktualizálja a  programok irányítási és
kontrollrendszerének leírását. Az  irányító hatóság az aktualizált leírást minden év október 31-ig megküldi az audit
hatóság részére.
11. Pályáztatás és szerződéskötés 43. § (1) A monitoring bizottság
a) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 110. cikkének és a 447/2014/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet 38. cikkének megfelelően jóváhagyja a projektek kiválasztásának szempontrendszerét,
b) jóváhagyja a  pályáztatásra és a  pályázatok elbírálására vonatkozó főbb előírásokat tartalmazó pályázati
felhívásokat,
c) elfogadja a panaszkezelést szabályozó dokumentumokat,
d) az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkének és a 447/2014/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 39. cikkének megfelelően kiválasztja a projekteket.
 (2) A monitoring bizottság által kiválasztott projekt vezető kedvezményezettjével a programok irányító hatósága köti
meg az uniós támogatási szerződést.
 (3) Az  uniós támogatási szerződés abban az  esetben módosítható, ha a  támogatott tevékenység a  módosított
feltételekkel is támogatható lett volna. A  módosítás nem irányulhat a  támogatási döntésben meghatározott
összeget meghaladó, költségvetésből nyújtott támogatás biztosítására, kivéve, ha
a) a monitoring bizottság így dönt,
b) jogszabály eltérően rendelkezik, vagy
c) vis maior esemény következik be.
(4) A hazai kedvezményezett által biztosított önerő aránya a projekt támogatásának növelése esetén sem csökkenhet.
12. Kifizetési előrejelzés 44. § (1) Az  irányító hatóság kifizetési előrejelzést küld az  igazoló hatóság részére a  tárgyévre és a  tárgyévet követő évre
vonatkozóan, legkésőbb január 10-ig, valamint július 10-ig.
(2) Az  igazoló hatóság az  (1)  bekezdés szerinti előrejelzés alapján összeállítja a  tárgyévre és a  tárgyévet követő évre
vonatkozó kifizetési előrejelzést és benyújtja az  Európai Bizottság részére legkésőbb január 31-ig, valamint július
31-ig.
13. Programszámla 45. § (1) Az Európai Bizottságtól érkező előfinanszírozás, időközi kifizetések és végső egyenleg kifizetés, valamint a külföldi
partnerországoktól érkező források fogadására az  igazoló hatóság programonként euró programszámlát nyit
a kincstárban.
(2) A  programszámlán a  vezető kedvezményezett vagy a  TA kedvezményezett által bármilyen jogcímen történő
visszafizetés írható jóvá.
(3) A  programszámláról az  igazoló hatóság által indított átutaláshoz az  átutalási megbízást az  IMIR 2014–2020
rendszerben kell kiállítani. Az átutalási megbízást elektronikus formában kell átadni pénzügyi teljesítésre a kincstár
részére.
(4) Az  igazoló hatóság a  kincstár által kiállított pénzforgalmi számlakivonat adatait a  kézhezvételét követő három
napon belül rögzíti az IMIR 2014–2020 rendszerben.
(5) A  programszámla vezetésével és forgalmával kapcsolatban felmerült költség elszámolása az  államháztartásért
felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezete terhére történik.
14. Az uniós támogatás folyósítása és visszakövetelése 46. § (1) Az uniós támogatás folyósítására a vezető kedvezményezett által benyújtott kifizetési igénylés alapján, illetve – ha
a programok szabályozása lehetővé teszi uniós előleg kifizetését – az uniós támogatási szerződés alapján kerül sor.
(2) A  vezető kedvezményezett az  IMIR 2014–2020 rendszerben elkészíti és elektronikusan benyújtja a  projekt
előrehaladási jelentést, valamint a  hitelesítési nyilatkozatok és számlaösszesítők alapján összeállított kifizetési
kérelmet, és kezdeményezi az uniós támogatás visszatérítési folyamatának elindítását.
(3) A  közös titkárság ellenőrzi és jóváhagyja a  benyújtott projekt előrehaladási jelentést és kifizetési kérelmet
az  IMIR 2014–2020 rendszerben. Az  irányító hatóság a  közös titkárság által ellenőrzött és jóváhagyott kifizetési
kérelmet ellenőrzi, kifizetésre jóváhagyja, és megküldi az igazoló hatóság részére az IMIR 2014–2020 rendszerben.
(4) Az  igazoló hatóság a  (3)  bekezdés szerinti ellenőrzést és jóváhagyást követően gondoskodik az  uniós támogatás
elektronikus átutalásáról a  vezető kedvezményezett euró alapú fizetési számlája javára a  programszámla
egyenlegének erejéig. Az igazoló hatóság a programszámláról részteljesítést nem végez.
(5) A  programszámláról csak akkor lehet átutalást kezdeményezni, ha az  adatok az  IMIR 2014–2020 rendszerben
rögzítésre és jóváhagyásra kerültek.
47. § (1) Az  irányító hatóság megbízásából a  közös titkárság gondoskodik a  vezető kedvezményezettel szemben előírt
követelések behajtásáról.
(2) Az  igazoló hatóság a  vonatkozó közös programszámlán jóváírt összeggel csökkentett átutalás igénylési
dokumentációt nyújt be az Európai Bizottságnak.
(3) Ha a  vezető kedvezményezett a  megadott határidőre nem teljesíti az  uniós támogatást érintő visszafizetési
kötelezettségét, az  igénybe vett uniós támogatás egészét vagy arányos részét az  uniós támogatási szerződésben
meghatározottak szerint kell rendeznie.
(4) Ha a  szabálytalanságban érintett összeget a  programok zárásáig nem lehetett behajtani, akkor a  behajtásra tett
kísérlet és intézkedés valamennyi dokumentációját a  vezető kedvezményezett zárójelentésének jóváhagyásától
számított tíz évig programonkénti bontásban meg kell őrizni.
15. Költségigazolás 48. § (1) Az  igazoló hatóság a  programonként felmerült költség alapján átutalási kérelmet és költségigazoló nyilatkozatot
állít ki és nyújt be az Európai Bizottság részére.
(2) Az  igazoló hatóság nyilatkozattételi kötelezettsége keretében meggyőződik arról, hogy az  átutalási kérelem,
a költségnyilatkozat és a programonként felmerült költség
a) adatai pontosak és megbízható nyilvántartási rendszerekből származnak,
b) ellenőrizhető bizonylaton alapul,
c) megfelel a vonatkozó uniós és nemzeti szabályoknak, és
d) – a programokra alkalmazandó kritériumokkal összhangban – finanszírozás céljából kiválasztott, az uniós és
nemzeti szabályoknak megfelelő projekt vonatkozásában merült fel.
 (3) A  nemzeti hatóság az  igazoló hatóság által meghatározott formában és tartalommal hitelesítési jelentést állít ki,
amelyben nyilatkozik
a) az adott időszakban a hazai kontrollrendszer megfelelőségéről,
b) a programok keretében kifizetett teljes elszámolható kiadásokról és közkiadásokról, valamint
c) a szabálytalanságokról és a behajtott összegekről.
(4) A nemzeti hatóság az igazoló hatóság által meghatározott ütemezés szerint megküldi a hitelesítési jelentést a közös
titkárság részére.
(5) Az  igazoló hatóság a  költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében kiegészítő információt kérhet, amelyet
a  programok végrehajtásában érintett szervezetek kötelesek haladéktalanul az  igazoló hatóság rendelkezésére
bocsátani.
(6) Az igazoló hatóság a költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében a végrehajtásban érintett szervezeteknél
számlákra és egyéb, a  kifizetési kérelmet alátámasztó dokumentumokra kiterjedő ellenőrzést végezhet, illetve
az eljárások megfelelőségének vizsgálatára irányuló helyszíni ellenőrzést folytathat le.
49. § Az irányító hatóság megküldi az igazoló hatóság részére
a) az ellenőrzési nyomvonalat,
b) az Európai Bizottság irányítási és kontrollrendszerrel, elszámolható költségekkel és monitoringgal
kapcsolatban megfogalmazott, az irányító hatóság számára megküldött ajánlásait.
16. Elszámolás az Európai Bizottsággal 50. § (1) Az igazoló hatóság euróban számol el az Európai Bizottsággal.
 (2) Az Európai Bizottság részére benyújtott időközi átutalás igénylési dokumentáció, éves beszámoló és záró egyenleg
átutalás igénylési dokumentáció csak olyan költségeket tartalmazhat, amelyeket a  kedvezményezettek kifizettek,
az IMIR 2014–2020 rendszerben rögzítettek, a hitelesítés keretében ellenőriztek, bizonylatokkal alátámasztottak, és
amelyek a támogatott projektekkel összefüggésben elszámolható költségnek minősülnek.
51. § (1) Az  igazoló hatóság az  uniós támogatás, a  hazai társfinanszírozás és a  kedvezményezett önerejének felhasználása
alapján, finanszírozó alapok és prioritások szerinti bontásban összeállítja az  időközi átutalás igénylési
dokumentációt az IMIR 2014–2020 rendszerben és megküldi az Európai Bizottság részére.
(2) A  záró egyenleg átutalás igénylés során az  igazoló hatóság az  IMIR 2014–2020 rendszerben összeállítja
a költségnyilatkozatot a programok uniós támogatásra való jogosultságáról hozott európai bizottsági határozatban
meghatározott kifizetési határidőt követő hat hónapon belül.
(3) Az  igazoló hatóság a  záró egyenleg átutalás igénylési dokumentációját – az  irányító hatósággal folytatott
egyeztetést követően – megküldi az  audit hatóság részére a  programok uniós támogatásra való jogosultságáról
hozott európai bizottsági határozatban meghatározott kifizetési határidő leteltét követő hét hónapon belül.
(4) A költségnyilatkozat helyesbítéséről az igazoló hatóság gondoskodik.
17. Éves elszámolás az Európai Bizottsággal 52. § (1) Az  éves elszámolás időszaka – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  számviteli év, amely július 1-jétől
a következő év június 30-ig tart. Az utolsó számviteli év 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tart.
(2) Az első éves elszámolás időszaka 2014. január 1-jétől 2015. június 30-ig tartó időszak.
 (3) Az éves elszámolás benyújtásának határideje a számviteli évet követő év február 15.
53. § (1) Az  igazoló hatóság minden év augusztus 15-ig megküldi az  audit hatóság részére a  számviteli évben az  Európai
Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelmek alapját jelentő tételeket statisztikai mintavételezés céljából. Az  audit
hatóság a számviteli évben benyújtott kifizetési kérelmekből több alkalommal is végezhet mintavételt. Az  igazoló
hatóság az audit hatóság kérését követő tizenöt napon belül megküldi a statisztikai mintavételezés alapjául szolgáló
tételeket az audit hatóságnak.
(2) Az irányító hatóság minden év október 15-ig megküldi a számviteli évről az éves összefoglalót és az uniós mintának
megfelelő vezetői nyilatkozatot az audit hatóság és az igazoló hatóság részére.
(3) Az  audit hatóság a  mintán elvégzett ellenőrzései alapján tett, az  egyes tételekre vonatkozó megállapításait
december 15-ig megküldi az  irányító hatóság és az  igazoló hatóság részére. A  megállapításokról az  egyeztetést
január 31-ig le kell zárni.
(4) A  mintában talált, az  audit hatóság által szabálytalannak tartott tételeket törölni kell az  éves elszámolásból.
A szabálytalan tételekről az irányító hatóság és az audit hatóság egyeztet. Az egyeztetés eredményeként a szabályos
tételek bekerülhetnek a következő évi elszámolásba.
(5) Az audit hatóság és az igazoló hatóság az éves összefoglalóra tett észrevételeit december 15-ig megküldi az irányító
hatóság részére.
(6) Az  igazoló hatóság január 15-ig elkészíti és megküldi az  uniós mintának megfelelő éves beszámoló tervezetét
az audit hatóság részére.
(7) Az irányító hatóság január 31-ig megküldi az igazoló hatóság és az audit hatóság részére
a) a végleges éves összefoglalót,
b) azon elszámoló bizonylatok és projektek listáját, amelyeket az éves elszámolásban nem kíván szerepeltetni,
valamint
c) a vezetői nyilatkozatot. (8) Az igazoló hatóság február 10-ig véglegesíti és megküldi az éves beszámolót az audit hatóság részére.
 (9) Az  audit hatóság a  nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardoknak és az  uniós mintának megfelelő
auditvéleményt, valamint éves kontrolljelentést készít.
 (10) Az érintett szervezetek az éves elszámolás dokumentumait (éves összefoglaló, vezetői nyilatkozat, éves beszámoló,
audit vélemény, valamint éves kontrolljelentés) az  1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 74.  cikke
szerinti elektronikus adatcsere rendszerbe február 15-ig feltöltik.
18. Programszintű TA 54. § (1) A monitoring bizottság elfogadja a TA projektet és ezzel egyidejűleg a TA költségvetést.
 (2) Az  irányító hatóság a  TA kedvezményezettel a  TA költségvetés szerinti keretre TA támogatási szerződést köt a
TA projekt típusától függő tartalommal. 55. § (1) A TA támogatási szerződésben – hazai TA kedvezményezett esetén – a TA projekt típusától függően a monitoring
bizottság által elfogadott uniós társfinanszírozás és hazai társfinanszírozás, valamint – ha szükséges – külföldi
partnerországi TA társfinanszírozás tárgyában történik kötelezettségvállalás.
(2) A  TA támogatási szerződésben külföldi TA kedvezményezett esetén – az  információs pont feladatot ellátó
TA kedvezményezett kivételével – kizárólag a  monitoring bizottság által elfogadott uniós támogatás tárgyában
történik kötelezettségvállalás.
(3) Az  információs pont feladatot ellátó külföldi TA kedvezményezett esetén az  (1)  bekezdés szerinti TA támogatási
szerződést szükséges megkötni azzal, hogy a  TA kedvezményezett részére kizárólag utófinanszírozott formában
kerülhet sor a költségek megtérítésére.
(4) A TA támogatási szerződés euróban kerül megkötésre.
56. § (1) A TA kedvezményezett az IMIR 2014–2020 rendszerben elkészíti és elektronikusan benyújtja a projekt előrehaladási
jelentést és a hitelesítési nyilatkozatok és számlaösszesítők alapján összeállított kifizetési kérelmet.
(2) A  közös titkárság ellenőrzi és jóváhagyja az  (1)  bekezdés szerinti projekt előrehaladási jelentést és kifizetési
kérelmet az IMIR 2014–2020 rendszerben. Ha a TA kedvezményezett a közös titkárság vagy az első szintű hitelesítési
tevékenységre kijelölt szervezet, az ellenőrzési és jóváhagyási tevékenységet az irányító hatóság látja el.
57. § (1) Az irányító hatóság dönt a kifizetés indításáról, valamint – jóváhagyó döntés esetén – megküldi a kifizetési kérelmet
az igazoló hatóság felé az IMIR 2014–2020 rendszerben.
(2) Az uniós támogatási összeg, valamint a külföldi partnerországi TA társfinanszírozás kifizetéséről az igazoló hatóság
gondoskodik a TA kedvezményezett euróban vezetett számlájának javára.
(3) Az  irányító hatóság gondoskodik a  TA kedvezményezettel szemben előírt uniós és külföldi partnerországi
követelések érvényesítéséről a programszabályokban foglaltaknak megfelelően.
19. Az audit hatóság feladatai 58. § (1) Az audit hatóság a programok esetén
a) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 124. cikk (2) bekezdésének, az 1299/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 21.  cikk (3)  bekezdésének, valamint a  447/2014/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 36.  cikk (3)  bekezdésének megfelelően lefolytatja a  kijelölési kritériumok teljesülésének
értékelését, elkészíti az értékelésről szóló jelentést és véleményt,
b) elkészíti az audit stratégiát,
c) elvégzi a rendszerellenőrzéseket,
d) elvégzi a projektek mintavételes ellenőrzését,
e) elvégzi az éves elszámolások vizsgálatát,
f ) ellenőrzést végez az Európai Bizottság felkérése esetén,
g) nyomon követi az  ellenőrzési jelentések megállapításait, javaslatai hasznosulását, az  intézkedési tervek
végrehajtását,
h) teljesíti az Európai Bizottság részére az éves beszámolási kötelezettségeket,
i) részt vesz az  1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 128.  cikke, valamint a  447/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyeztetéseken,
j) véleményezi az Európai Bizottság ellenőrzéseiben felvetett kérdésekre adandó tagállami választervezeteket,
részt vesz a szükséges tárgyalások lefolytatásában,
k) gondoskodik az  Európai Bizottság audit hatósági tevékenység hatékonyságát vizsgáló ellenőrzései által
felvetett kérdésekre adandó tagállami válaszok kialakításáról, a szükséges tárgyalások lefolytatásáról.
 (2) Az audit hatóság az 1. § c)–f ) pontja szerinti együttműködési program esetén – megállapodás alapján – elláthatja
az (1) bekezdés szerinti ellenőrzési feladatokat.
 (3) Az  audit hatóság az  (1)  bekezdés szerinti feladatait az  Európai Bizottság által meghatározott, valamint
a nemzetközileg elfogadott audit standardok alapján látja el.
20. Ellenőrzési tervezés 59. § (1) Az audit hatóság a programok jóváhagyásától számított nyolc hónapon belül elkészíti az audit stratégiát az Európai
Bizottság által meghatározott módszertan alapján.
(2) Az audit hatóság az Európai Bizottság erre irányuló kérése esetén benyújtja az audit stratégiát az Európai Bizottság
részére.
(3) Ha az  Európai Bizottság észrevételt tesz, az  audit hatóság felülvizsgálja az  audit stratégiát a  válaszadásra
meghatározott határidőn belül és válaszát megküldi az Európai Bizottság részére.
(4) Az audit hatóság 2016-tól 2024-ig köteles évente felülvizsgálni az audit stratégiát.
 (5) Az audit hatóság az Európai Bizottsággal egyeztetett audit stratégiát megküldi az irányító hatóság részére.
 (6) Az  audit hatóság az  audit stratégiában foglaltaknak megfelelően köteles elkészíteni minden év február 28-ig
az éves ellenőrzési tervét, amelyet tájékoztatás céljából megküld az államháztartásért felelős miniszter és az irányító
hatóság részére.
21. Rendszerellenőrzés 60. § (1) Az  audit hatóság – a  programok esetén – köteles éves rendszerességgel elvégezni az  1303/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 127. cikke szerinti rendszerellenőrzéseket.
(2) Az  audit hatóság az  (1)  bekezdés szerinti rendszerellenőrzésről készült ellenőrzési jelentést a  jelentés lezárását
követően haladéktalanul megküldi az Európai Bizottság és az ellenőrzött szervezet részére.
22. Mintavételes ellenőrzés 61. § (1) Az audit hatóság köteles évente elvégezni a programok esetén az  igazoló hatóság által az előző számviteli évben
az Európai Bizottság részére bejelentett költségek mintavételes ellenőrzését.
(2) Az audit hatóság részére korlátlan hozzáférést kell biztosítani az IMIR 2014–2020 rendszerben tárolt adatokhoz.
 (3) Az  audit hatóság a  mintavételes ellenőrzésről készült ellenőrzési jelentést a  jelentés lezárását követően
haladéktalanul megküldi az ellenőrzött szervezet részére. 23. Intézkedési terv
62. § (1) A  programok végrehajtásában vagy ellenőrzésében érintett szervezet vagy hatóság vezetője köteles valamennyi
vonatkozó, a programokkal összefüggő ellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított húsz napon belül intézkedési
tervet készíteni, ha az  ellenőrzési jelentésben rá vonatkozó, intézkedést igénylő megállapítás szerepel és felelős
annak végrehajtásáért vagy a végrehajtás nyomon követéséért.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezet vezetője köteles gondoskodni az  intézkedési terveik – így különösen
a szabálytalanságok kezelésével kapcsolatos intézkedések – megvalósításának folyamatos nyomon követéséről.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szervezet vezetője köteles minden évben, november 15-i zárónappal beszámolót készíteni
a  (2) bekezdés szerinti tevékenységéről és azt, valamint az azt alátámasztó dokumentumokat tizenöt napon belül
tájékoztatás céljából megküldeni az audit hatóság részére.
IV. FEJEZET
A HATÁRON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAMOK HAZAI ÉS PROGRAMSZINTŰ LEBONYOLÍTÁSÁRA
VONATKOZÓ EGYÉB RENDELKEZÉSEK
24. TA projektek 63. § (1) A TA támogatási szerződés és a  hazai TA kedvezményezettel kötött hazai társfinanszírozási támogatási szerződés
mellékletét képező TA költségvetés jóváhagyott éves bontása évente felülvizsgálatra kerül.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat során a  lezárt években képződött maradvány a  tárgyévre átcsoportosítható.
Ha az  átcsoportosítást követően a  tárgyévre tervezett költségekre továbbra sem áll rendelkezésre elég fedezet,
akkor a tárgyévet követő évekre tervezett forrás is átcsoportosítható a teljes TA költségvetés mértékéig.
64. § A monitoring bizottság dönthet a TA projektre jóváhagyott támogatás megemeléséről. A TA támogatási szerződés
vagy a hazai társfinanszírozási támogatási szerződés a támogatott tevékenység megvalósításának időtartama alatt
módosítható azzal, hogy a módosítás nem irányulhat a támogatott tevékenység eredeti céljának megváltoztatására
és a  TA támogatási szerződésben vagy a  hazai társfinanszírozási támogatási szerződésben meghatározott
támogatáson felüli összeg biztosítására, kivéve ha a többlet-támogatás biztosítását a monitoring bizottság döntése
alapozza meg.
65. § (1) A  TA kedvezményezett a  TA támogatási szerződésben, illetve a  hazai társfinanszírozási támogatási szerződésben
előírt rendszerességgel elszámolást köteles készíteni.
(2) A hazai TA projekt végrehajtása során felmerült költségeket a nemzeti hatóság hitelesíti.
 (3) Az eurótól eltérő pénznemben kiállított számla vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylat
esetén a  számlán vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylaton szereplő összeget
a  határon átnyúló együttműködési programokban rögzített módon kell euróra átszámítani az  IMIR 2014–2020
rendszer használatával.
25. Többlet-kötelezettségvállalás 66. § Ha a  központi költségvetésről szóló törvény felhatalmazást ad a  határon átnyúló együttműködési programok
jóváhagyott keretén felüli többlet-kötelezettségvállalásra, akkor a  többlet-kötelezettségvállalás eljárásrendjét
az  irányító hatóság vagy nemzeti hatóság az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter bevonásával készíti el.
26. Ellenőrzés 67. § Az  irányító hatóság, a  nemzeti hatóság, az  igazoló hatóság, a  közös titkárság, a  hitelesítési tevékenységre kijelölt
szervezet, valamint a  pénzügyi átutalási egység a  szerződéskötés, a  pénzügyi lebonyolítás, valamint ezen
folyamatok adatainak az  IMIR 2014–2020 rendszerben történő rögzítése során köteles biztosítani a  négy szem
elvének érvényesülését.
27. Az IMIR 2014–2020 rendszerre vonatkozó speciális szabályok
68. § (1) Az  1.  § a) és b)  pontja szerinti együttműködési program végrehajtásában részt vevő szervezet köteles
az  IMIR 2014–2020 rendszert használni a  végrehajtási, kifizetési, ellenőrzési, monitoring és hitelesítési feladata
ellátása során, valamint köteles felhasználni ezen feladatához kapcsolódó tájékoztatási kötelezettsége ellátásához.
(2) Az  1.  § c)–f )  pontja szerinti együttműködési program végrehajtásában részt vevő szervezet köteles
az  IMIR 2014–2020 rendszert használni a hazai társfinanszírozási szerződés és megelőlegezési szerződés, valamint
a kifizetés és visszafizetés kezelésére.
69. § (1) Ha az  IMIR 2014–2020 rendszer moduljainak alkalmazása egyes feladatok ellátását nem biztosítja, az  adott
modulban el nem végezhető feladatok, kifizetések rendezése – irányító hatóság, nemzeti hatóság vagy az  igazoló
hatóság által egyedileg meghatározott módon történő – dokumentálását kell biztosítani, és haladéktalanul
gondoskodni kell az érintett modulokban az adatok teljes körű utólagos rögzítéséről.
(2) Ha az  IMIR 2014–2020 rendszer finanszírozási modulja nem biztosítja az  átutalási megbízás rögzítését, akkor
– az utalás igazoló hatóság, irányító hatóság vagy nemzeti hatóság által egyedileg meghatározott módon történő
dokumentálása mellett – az  átutalási megbízás kiállítása az  IMIR 2014–2020 rendszeren kívül, papír alapon is
történhet.
(3) Az  uniós támogatás Európai Bizottságtól való igénylése és az  Európai Unióval történő elszámolás benyújtása
az  IMIR 2014–2020 rendszerben teljes körűen rögzített adatok alapján, kizárólag az  IMIR 2014–2020 rendszerben
elkészített dokumentumokkal történhet.
(4) Az  egyes feladatok papír alapon történő elvégzésének kötelezettsége vonatkozik az  értesítési, tájékoztatási
kötelezettségre is.
70. § Az IMIR 2014–2020 rendszerben használt elektronikus aláírások a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz
kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében
hiteles aláírásnak minősülnek, kiváltják az  ahhoz fűződő joghatásokat és bírósági eljárásokban bizonyítékként
elfogadhatók.
71. § A  kedvezményezett rendelkezésére bocsátott IMIR 2014–2020 rendszert egyedi jelszóval kell védeni. A  jelszó
biztonságáért, a  jelszó használatával az  IMIR 2014–2020 rendszerben elvégzett műveletekért a  kedvezményezett
felelős.
28. Panaszkezelés 72. § (1) Ha a hazai kedvezményezett vagy hazai TA kedvezményezett olyan panasszal él a nemzeti hatóság felé, amelynek
elbírálása az  együttműködési program szabályozó dokumentumai alapján a  külföldi irányító hatóság hatáskörébe
tartozik, a nemzeti hatóság a panaszt annak beérkezésétől számított tizenöt napon belül megküldi a külföldi irányító
hatóságnak.
(2) Ha a  hazai kedvezményezett vagy hazai TA kedvezményezett olyan panasszal él a  hazai irányító hatóság
felé, amelynek elbírálása az  együttműködési program szabályozó dokumentumai alapján a  hazai irányító
hatóság hatáskörébe tartozik, az  irányító hatóság a  panaszt a  monitoring bizottság által elfogadott szabályozó
dokumentumok alapján bírálja el.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 73. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
74. § Ez a rendelet
a) az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az  európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott
támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a  „Beruházás a  növekedésbe és munkahelyteremtésbe”
célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az  1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
c) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra, a  Kohéziós Alapra, az  Európai
Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös
rendelkezések megállapításáról, az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra
és a  Kohéziós Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
d) az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 231/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
e) az IPA II Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 231/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet végrehajtásának egyedi szabályairól szóló, 2014. május 2-i 447/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
445/2018. (X. 4.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
több mint négy évtizedes, példaértékű lelkipásztori szolgálata során végzett, elhivatott közösségépítő munkája,
valamint a rendszerváltás után újjászerveződő magyar Protestáns Tábori Lelkészi Szolgálat megszervezésében vállalt
jelentős szerepe elismeréseként
Takaró Károly nyugállományú protestáns tábori püspök, dandártábornok, a Budapest – Kelenföldi Református
Egyházközség lelkipásztora részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. szeptember 19.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
92/2010. (VI. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 156/2010. (III. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 156/2010.
(III. 11.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazási
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnöke, alelnöke nem
lehet rektor, rektor-helyettes, dékán, dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ának (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett
konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A kezdeményezés nem felel
meg a fenti jogszabályi feltételeknek, mivel sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű, hogy
a Magyar Nemzeti Bank elnökére, alelnökére jelenleg is érvényes összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben
érintené. Az OVB megítélése szerint a kérdés ezáltal megtévesztő, mert azt a téves látszatot kelti, mintha nem lenne
ilyen szabályozás. Az OVB ezért a Nsztv. 10. § c) pontja alapján megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert a hitelesítést az Nsztv. 10. § c) pontjára és
a 13. § (1) bekezdésére, valamint a szaktörvények rendelkezéseire nem lehetett volna alapítani. Megítélésük szerint
a kérdésre egyértelműen lehet igennel vagy nemmel válaszolni, az mind a választópolgárok, mind a jogalkotó számára
egyértelmű. A kifogástevők kifejtik továbbá, hogy szerintük a kérdésben megfogalmazott összeférhetetlenségi
szabályokat nem a szaktörvényekben, hanem a felsőoktatási törvényben kellene szabályozni, mert a jelenlegi
szabályozás nem egyértelmű és téves értelmezéshez vezethet. Mindezek alapján a határozat megsemmisítését, és
az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni javasolt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 156/2010. (III. 11.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,