text:
2012. CLIX. törvény a postai szolgáltatásokról.
A postai szolgáltatások fejlődése és liberalizációja, az Európai Unió jogának való megfelelés, a mindenki számára elérhető és
hozzáférhető, a társadalmi, gazdasági és technikai környezethez igazodó, hatékony egyetemes postai szolgáltatás folyamatossága,
valamint a gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott térségben élő felhasználók megfelelő minőségű postai
szolgáltatásokhoz és az egyetemes postai hálózat igénybevételével ellátható egyéb közszolgáltatásokhoz való hozzáférésének
biztosítása érdekében, a postai piac zavartalan és eredményes működésének fenntartásával, figyelembe véve az új technológiák
alkalmazásának lehetőségeit, a felhasználók érdekeinek védelmét és a postai piaci résztvevők szükség szerinti együttműködését,
jogaik és kötelezettségeik érvényesítését, az Országgyűlés a következő törvényt alkotja.
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § (1) A törvény hatálya kiterjed a Magyarország területén nyújtott vagy igénybe vett postai szolgáltatásokra, a postai
szolgáltatókra, a postai szolgáltatást felhasználókra, valamint a postai ágazat irányításában részt vevő szervekre.
(2) A postai küldeményekkel kapcsolatos, nemzetközi viszonylatú postai szolgáltatásra e törvény rendelkezéseit annyiban
kell alkalmazni, amennyiben nemzetközi közjogi szerződés, különösen az Egyetemes Postaegyesület 1964. évi
július hó 10. napján Bécsben aláírt Alapokmányának kihirdetéséről szóló 1967. évi 26. törvényerejű rendelet alapján
kötött nemzetközi közjogi szerződés, vagy ezek rendelkezése szerint megkötött külön megállapodás eltérően nem
rendelkezik. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
1. ajánlott szolgáltatás: járulékos szolgáltatásnak minősülő postai többletszolgáltatás, amely a nem könyvelt postai
küldeményt könyvelt küldeménnyé minősíti, és amelynek hibás teljesítése esetén a postai szolgáltatót átalány
formájában terheli kártérítési felelősség; 2. állandó postai szolgáltatóhely: a munkanapokon összességében napi két órát elérő nyitvatartási idejű postai
szolgáltatóhely; 3. átfutási idő: a postai szolgáltatási szerződés keretében felvett küldeménynek a felvételi pontba történő
juttatásától a küldemény kézbesítéséig vagy annak megkísérléséig terjedő szolgáltatásteljesítési időtartam;
4. cím: a postai küldemény kézbesítésének egyértelműen beazonosítható helye;
A törvényt az Országgyűlés a 2012. október 29-i ülésnapján fogadta el.
5. címzett: akinek a feladó a postai küldeményt küldi;
6. egyedi szerződés: a feladóval vagy a címzettel egyedileg megtárgyalt vagy közreműködésével kialakított írásbeli
keretszerződés; 7. elsőbbségi: az egyetemes postai szolgáltatási körben a leggyorsabb átfutási időt biztosító szolgáltatási kategória;
8. értéknyilvánítás-szolgáltatás: járulékos szolgáltatásnak minősülő postai többletszolgáltatás, amely alapján
a postai szolgáltatót a könyvelt küldeménnyel kapcsolatos szolgáltatás szerződésszerű teljesítéséért a feladó által
a feladáskor – a postai küldemény tartalmának értékeként – meghatározott összeg erejéig terheli kártérítési
felelősség; 9. expressz postai szolgáltatás: az az időgarantált szolgáltatás, melynek keretében a postai szolgáltató arra vállal
kötelezettséget, hogy a postai küldeményt belföldön legkésőbb a felvételt követő munkanapon, Európai Unió
tagállamaiba címzett küldemény esetében legkésőbb a felvételt követő harmadik munkanapon, egyéb
nemzetközi viszonylatú küldemény esetében legkésőbb a felvételt követő ötödik munkanapon kézbesíti, és
emellett az alábbi a)–f) pontban foglalt többletszolgáltatások közül legalább egyet teljesít:
a) nyomon követhető kezelés; b) utánvétel; c) tértivevény;
d) értéknyilvánítás; e) kizárólag a küldemény címzettjeként megjelölt személy kezéhez történő kézbesítés;
f) a küldeménynek a feladó lakóhelyén, tartózkodási helyén, székhelyén, telephelyén vagy fióktelepén
történő felvétele; 10. feladó: aki a postai szolgáltatóval a postai szolgáltatási szerződést saját nevében megköti;
11. feldolgozás: a felvett és gyűjtött postai küldemények szállításra vagy kézbesítésre történő előkészítését biztosító
művelet; 12. felhasználó: aki postai szolgáltatást vagy postai szolgáltatáshoz kapcsolódó szolgáltatást vesz vagy vehet
igénybe, vagy postai küldemény címzettje; 13. felvétel: az a tevékenység, amelynek eredményeként a postai küldemény a postai szolgáltatási szerződést
megkötő postai szolgáltató felvételi pontján vagy a felek megállapodása alapján más helyen a postai szolgáltató
hálózatába kerül; 14. felvételi pont: a postai küldemény felvételének céljából a postai szolgáltató által elhelyezett levélgyűjtő szekrény
vagy más, a küldemény sérülésmentes és biztonságos felvételére szolgáló eszköz, továbbá az erre a célra kijelölt
helyiség vagy hely; 15. futárposta-szolgáltatás: olyan – a küldemény felvételétől számított legfeljebb 24 órán belül teljesítendő –
időgarantált postai szolgáltatás, amelynek keretében a postai szolgáltató arra vállal kötelezettséget, hogy a postai
küldemény felvételét végző személy a postai küldeményt a kézbesítés megkísérléséig megszakítás nélkül
személyes felügyelete alatt tartja oly módon, hogy a feladó ez alatt bármely időpontban rendelkezhessen a postai
küldemény címzettjének vagy címének a megváltoztatásáról, és sikertelen személyes kézbesítés esetén
megtehesse a szükséges intézkedéseket; 16. gyűjtés: a felvételi pontokon a felvételt vagy a szolgáltatói hozzáférési pontokon a hálózati átvételt követően
a postai küldemények feldolgozás helyére történő eljuttatása; 17. hálózati átvétel: az a – postai szolgáltatók között lezajló – tevékenység, amely során a postai küldemény a postai
szolgáltatási szerződést megkötő postai szolgáltatótól hálózati hozzáférési szerződés alapján egy másik postai
szolgáltató hálózatába kerül; 18. hivatalos irat: az állami vagy önkormányzati szervek, valamint a jogszabályban meghatározott egyéb szervek vagy
személyek jogszabályban meghatározott eljárásában papír alapon, elektronikus adathordozón vagy elektronikus
hírközlési hálózat igénybevételével feladott vagy ilyen módon kézbesített, könyvelt postai küldemény, amelynek
feladásához vagy kézbesítéséhez (illetve a kézbesítés megkísérléséhez), vagy azok időpontjához jogszabály
jogkövetkezményt fűz, illetve amely jogszabályban meghatározott határidő számításának alapjául szolgál,
továbbá amit jogszabály hivatalos iratnak minősít; 19. időgarantált szolgáltatás: a postai szolgáltató kötelezettségvállalása, amellyel a postai küldemény meghatározott
időtartamon belüli vagy meghatározott időpontban történő kézbesítésére vállal kötelezettséget;
20. kézbesítés: a postai szolgáltató által elvégzett azon tevékenység, amely során a postai küldemény a postai
szolgáltató hálózatából, illetve személyes felügyelet alól az átvételre jogosult személy részére történő átadással
vagy levélszekrénybe, továbbá egyéb, a küldemény kézbesítésére alkalmas eszközbe történő elhelyezéssel
kikerül; 21. kézbesítési pont: a postai küldemény kézbesítése céljából a postai szolgáltató által kijelölt, a felhasználók számára
elérhető helyiség vagy hely, továbbá a postai szolgáltató által létesített, a kézbesítést lehetővé tevő eszköz;
22. könyvelt küldemény: olyan postai küldemény, amelynek felvételét a postai szolgáltató írásban vagy más
bizonyítható módon elismeri és kézbesítését a jogosult átvevővel az erre szolgáló okiraton, vagy az aláírást rögzítő
vagy a jogosult átvevő személyét azonosító egyéb technika alkalmazásával elismerteti;
23. küldeményenkénti díjszabás: olyan – a postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben vagy ahhoz csatoltan
közzétett – árlista, amely egy postai küldeménynek vagy az egy időben feladott több postai küldeménynek
a feladott küldeménymennyiségtől függetlenül azonos darabonkénti díjait tartalmazza;
24. levélküldemény: az a postai küldemény, amely írásos formában megjelenített, vagy fizikai adathordozón rögzített
egyedi vagy személyes jellegű közlést, adatot vagy információt tartalmaz;
25. nemzetközi EMS-szolgáltatás: az a nemzetközi viszonylatú postai szolgáltatás, amelyet az egyetemes postai
szolgáltató az Egyetemes Postaegyezmény kihirdetéséről szóló jogszabály e szolgáltatásra vonatkozó szabályai
szerint nyújt; 26. nyomon követhető kezelés: a postai szolgáltató által alkalmazott technológia, amellyel a postai szolgáltató a postai
küldemény egyedi azonosító jelzése alapján, interneten lekérdezhető információként vagy elektronikus
hírközlési hálózat igénybevételével továbbított és dokumentált szöveges üzenetben küldeményenként
tájékoztatást ad legalább a küldemény felvételének helyéről és dátumáról, a kézbesítésének dátumáról, az
átvételi jogosultság alapjáról vagy sikertelen kézbesítési kísérlet esetén a küldemény további kezeléséről;
27. postabélyeg: az egyetemes postai szolgáltató által kibocsátott, a postai küldemények bérmentesítési díjának
megfizetésére használható, a névértékére utaló jelöléssel ellátott olyan bélyeg, amely tartalmazza
a „Magyarország” feliratot vagy annak idegen nyelvű megfelelőjét;
28. Posta Elszámoló Központ: egyetemes postai szolgáltató által lebonyolított pénzforgalmi szolgáltatások
feldolgozását, pénzforgalmi szolgáltatókkal történő elszámolását, valamint fizetési rendszeren keresztüli
pénzügyi rendezését végző, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) szerinti fizetési rendszer működtetőjének nem minősülő szervezet;
29. postacsomag: kereskedelmi értékekkel rendelkező vagy nem rendelkező árut, tárgyat tartalmazó könyvelt postai
küldemény; 30. postai értékcikk: a postabélyeg, az Egyetemes Postaegyezmény alapján kibocsátott válaszdíjszelvény, valamint
a postai szolgáltató által forgalomba hozott – a postai szolgáltatás díját is magában foglaló – nyomtatvány vagy
egyéb tárgy; 31. postai hálózat: a postai szolgáltatás nyújtását lehetővé tevő erőforrások rendszerként működtetett vagy használt
összessége; 32. postai konszolidátor: az a feladó, aki a postai szolgáltatási szerződést jellemzően több megbízójának gazdasági
vagy egyéb tevékenységével összefüggő tartalmú postai küldeménye vonatkozásában saját nevében köti meg
a postai szolgáltatóval; 33. postai közreműködő: a postai szolgáltató által a postai küldemények meghatározott közigazgatási területen
történő felvételéhez, gyűjtéséhez, feldolgozásához, szállításához és kézbesítéséhez együttesen vagy
e résztevékenységek bármelyikének önálló végzéséhez szolgáltatási koncessziós szerződés vagy a tevékenység
ellátására irányuló egyéb típusú szerződés alapján igénybe vett gazdálkodó szervezet;
34. postai közvetítő: gazdálkodó szervezet, amely egy vagy több megbízó részére végez olyan tevékenységet,
amelynek keretében arra vállal kötelezettséget, hogy a) a küldeményen „feladó”-ként megjelölt megbízója postai küldeményeit a feladó nevében feladja oly
módon, hogy a szolgáltatás díját a küldeményen „feladó”-ként megjelölt megbízó fizeti meg, vagy
b) a küldeményen „címzett”-ként feltüntetett, gazdálkodó szervezetnek minősülő megbízója postafiókjába
érkezett postai küldeményeket megbízójától kapott meghatalmazás alapján a postai szolgáltatótól átveszi,
és megbízója részére átadja; 35. postai küldemény: az a legfeljebb 40 kg tömegű küldemény, mely a küldeményen, annak csomagolásán vagy az
ahhoz tartozó listán legalább címmel el van látva, vagy az a küldemény, amelyet jogszabály postai küldeménynek
minősít; ilyen postai küldemény lehet a levélküldemény, a hivatalos irat, a vakok írását tartalmazó küldemény,
a postacsomag, valamint a könyvet, katalógust és sajtóterméket tartalmazó küldemény, továbbá minden olyan
küldemény, amelynek tartalma e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet szerint a postai
szolgáltatásból nem kizárt; 36. postai szolgáltató: postai szolgáltatást nyújtó gazdálkodó szervezet;
37. postai szolgáltatóhely: a postai szolgáltatások elérését meghatározott földrajzi ponton és időben biztosító felvételi
vagy kézbesítési pont, ide nem értve a postai szolgáltató által elhelyezett levélgyűjtő szekrényt vagy más, a postai
küldemény sérülésmentes és biztonságos felvételére vagy kézbesítésére szolgáló eszközt;
38. szállítás: a postai küldemények feldolgozási, szolgáltatói hozzáférési vagy kézbesítési pontok közötti
továbbításának művelete; 39. szolgáltatói hozzáférési pont: postai küldemények hálózati átvételére az átvevő postai szolgáltató által erre a célra
kijelölt hely; 40. tértivevény-szolgáltatás: járulékos szolgáltatásnak minősülő – könyvelt küldeményekhez igénybe vehető – postai
többletszolgáltatás, amely alapján a postai szolgáltató a kézbesítés napját, valamint a jogosult átvevő nevét és
aláírását rögzítő okiratot vagy erre irányuló szerződés esetén annak digitalizált változatát a feladónak
visszajuttatja, vagy az aláírást rögzítő technikai eszközzel készített adatokat a feladó rendelkezésére bocsátja;
41. többletszolgáltatás: a postai küldemény felvételéhez, gyűjtéséhez, feldolgozásához, szállításához vagy
kézbesítéséhez kapcsolódó, a postai szolgáltatási szerződésben vállalt olyan további szolgáltatás, amelyet
a postai szolgáltató a postai szolgáltatás részeként a feladó külön rendelkezése alapján vagy postai
szolgáltatáscsomagba foglaltan nyújt; 42. utánvétel-szolgáltatás: az a – könyvelt küldeményekhez igénybe vehető – többletszolgáltatás, amelynek
teljesítése során a postai szolgáltató a postai küldeményt a feladó által meghatározott összeg készpénzben vagy
egyéb módon történő beszedését követően kézbesíti, és az így beszedett összeget a címzett megbízásából
a feladó részére a Hpt. 2. számú melléklet I. fejezet 9. pontja szerinti valamely pénzforgalmi szolgáltatás keretében
juttatja el; 43. vakok írását tartalmazó küldemény: kizárólag a vakok és gyengén látók által használt dombornyomású írásokat,
véseteket, hangfelvételeket, különleges papírokat vagy mágneslemezeket és egyéb információhordozókat
tartalmazó, legfeljebb 7 kilogramm tömegű postai küldemény, amelynek feladója vagy címzettje vak személy
vagy a vakok hivatalosan elismert intézete. II. FEJEZET
A POSTAI SZOLGÁLTATÁS 3. A postai szolgáltatás és a postai szolgáltatások fajtái
3. § (1) A postai szolgáltatás a postai küldemény felvételét, szükség szerint gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését
együttesen vagy részben magában foglaló, gazdasági tevékenység keretében végzett szolgáltatás. Postai
szolgáltatást kizárólag az a gazdálkodó szervezet nyújthat, amely szerepel a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a továbbiakban: Hatóság) postai szolgáltatókról vezetett nyilvántartásában. (2) A postai küldeményekkel végzett, az (1) bekezdésben meghatározott tevékenység abban az esetben is postai
szolgáltatás, ha azt egy más, postai szolgáltatásnak nem minősülő szolgáltatást is magába foglaló komplex
szolgáltatás részeként végzik. (3) Postai szolgáltatásnak minősül az is, ha a külföldön feladott postai küldemény belföldön történő kézbesítését
a szerződést megkötő szolgáltató alvállalkozója végzi. 4. § Nem postai szolgáltatás
a) a küldeménynek bírósági végrehajtó, jogszabályban meghatározott kézbesítési megbízott, kézbesítési
meghatalmazott, kézbesítési ügygondnok, diplomáciai vagy katonai futár által történő kézbesítése;
b) ha bármely személy saját maga vagy szervezet a saját gazdasági vagy egyéb tevékenységével összefüggő
tartalmú küldeményét a vele munkaviszonyban, közszolgálati, közalkalmazotti, igazságügyi alkalmazotti vagy
egyéb szolgálati viszonyban álló személlyel vagy tagsági jogviszonyban álló magánszeméllyel (ide nem értve
a részvényest) kézbesíti vagy kézbesítteti (saját kézbesítés); c) fizikai formában meg nem jelenő üzenet (közlés, adat, információ) elektronikus úton történő továbbítása
a küldésétől a fogadásig; d) a csomagolással nem rendelkező vagy a tartalom azonosítását lehetővé tevő mértékben átlátszó csomagolású
nyomtatott sajtótermék – árusítás útján vagy előfizetéses szolgáltatás keretében való terjesztése során történő –
felvétele, gyűjtése, feldolgozása, szállítása és kézbesítése; e) a postai közvetítő a postai közreműködő és a postai konszolidátor tevékenysége;
f) vásárolt termékeknek a vásárlás helyéről való házhoz szállítása azon esetek kivételével, amelyek során a távollévők
között kötött szerződés alapján megvásárolt, élelmiszernek nem minősülő, legfeljebb 40 kg tömegű termékek
szállítása és kézbesítése, amennyiben az nem a b) pontban foglaltak szerinti saját kézbesítés keretein belül valósul
meg; g) a szállítás, amennyiben azt a gazdálkodó szervezet nem postai szolgáltatás keretében látja el.
5. § A postai szolgáltatás a) egyetemes postai szolgáltatás,
b) egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatás vagy
c) egyetemes postai szolgáltatást nem helyettesítő postai szolgáltatás
lehet. 6. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás a postai szolgáltatások azon alapvető felhasználói igényeknek és a műszaki,
gazdasági és társadalmi adottságoknak megfelelő, társadalmi közszükségletet kielégítő, általános gazdasági érdekű
szolgáltatásnak minősülő köre, amelyet az egyetemes postai szolgáltató meghatározott minőségben és megfizethető
ár ellenében, földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül minden felhasználó számára köteles nyújtani az ország egész
területén. (2) Az egyetemes postai szolgáltatásnak az (1) bekezdésben foglaltaknak és a 14–17. §-ban meghatározott
követelményeknek megfelelően nyújtott, a 8. §-ban meghatározott postai szolgáltatásoktól eltérő, az alábbi postai
küldeményekkel kapcsolatos szolgáltatások minősülnek: a) a kettő kilogrammot meg nem haladó tömegű, – a b)–d) pontban meghatározott küldeményektől eltérő –
belföldi vagy nemzetközi viszonylatú nem könyvelt postai küldemények;
b) a húsz kilogrammot meg nem haladó tömegű, belföldi vagy nemzetközi viszonylatú postacsomagok;
c) a vakok írását tartalmazó, belföldi vagy nemzetközi viszonylatú küldemények;
d) a hivatalos iratok. (3) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében a szolgáltatónak biztosítania kell a feladó rendelkezése alapján
a (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott postai küldeményekhez az ajánlott, továbbá a (2) bekezdés
a)–c) pontjában meghatározott postai küldeményekhez a tértivevény, illetve értéknyilvánítás-szolgáltatás
igénybevételét. Az egyetemes postai szolgáltató a 19. § szerinti Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben
közérdekből egyéb többletszolgáltatások nyújtására kötelezhető. (4) Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatás általános szerződési feltételében az egyetemes
postai szolgáltatáshoz a (3) bekezdésben foglaltakon túli többletszolgáltatást is meghirdethet.
(5) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében feladható vagy kézbesíthető postai küldemények mérethatárait, valamint
a cím adattartalmával és annak feltüntetésével kapcsolatos szabályokat az egyetemes postai szolgáltató általános
szerződési feltételeiben állapítja meg. 7. § (1) Egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatásnak bármely postai küldeménnyel kapcsolatos azon
postai szolgáltatás minősül, amely nem tartozik a 8. §-ban meghatározott szolgáltatások közé, és a postai szolgáltató
nem az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség alapján nyújtja.
(2) Az egyetemes postai szolgáltató abban az esetben nyújtja a szolgáltatást egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő
szolgáltatásként, ha azt a) az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő szolgáltatásokra meghirdetett, a 6. § (1) bekezdésében és
a 14–17. §-ban foglalt követelményektől eltérő tartalmú általános szerződési feltételeiben megállapított
feltételek szerint, vagy b) jogszabályban, a 19. §-ban foglalt Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben vagy általános szerződési
feltételben az egyetemes postai szolgáltatásra meghatározott feltételtől eltérő, egyedi szerződésben
megállapított feltételek szerint, és egyedi ár alapján nyújtja.
8. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatást nem helyettesítő postai szolgáltatásnak az alábbi, az egyetemes postai
szolgáltatáshoz vagy az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatáshoz képest hozzáadott értéket
képviselő postai szolgáltatások minősülnek: a) futárposta-szolgáltatás, b) expressz postai szolgáltatás,
c) nemzetközi EMS-szolgáltatás d) a (3) bekezdésben meghatározott, jelentős hozzáadott értéket képviselő speciális többletszolgáltatások közül
legalább egyet magában foglaló postai szolgáltatás. (2) Az egyetemes postai szolgáltatást nem helyettesítő szolgáltatás esetében a postai küldemények kizárólag egyedileg
azonosított, könyvelt küldeményként adhatók fel, és kizárólag személyes átadással vagy az átvevő által az átvétellel
egyidejűleg megadott azonosító kóddal igazolt módon kézbesíthetőek. (3) Speciális többletszolgáltatásnak minősülnek az alábbiak:
a) a postai küldemény nyomon követhető kezelése, b) időgarantált szolgáltatás,
c) utánvétel-szolgáltatás, d) a címzettel – a postai küldemény felvételét követően – egyedileg egyeztetett időpontban történő kézbesítést
lehetővé tevő szolgáltatás, e) kizárólag a küldemény címzettjeként megjelölt személy kezéhez történő kézbesítés,
f) egyéb olyan, a feladó egyedi igényeinek megfelelően kialakított és egyedi szerződés alapján nyújtott,
a küldemény kézbesítéséhez kapcsolódó többletszolgáltatás, amely nem tartozik az egyetemes postai
szolgáltatáshoz kötelezően nyújtandó többletszolgáltatások közé, és amely igénybevétele esetén a postai
szolgáltatás a felhasználó szempontjából már nem minősül az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő
szolgáltatásnak. (4) Annak megítélése során, hogy a (3) bekezdés f) pontjában foglalt többletszolgáltatás igénybevételével a postai
szolgáltatás a felhasználó szempontjából egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő szolgáltatásnak minősül-e,
a szolgáltatások jellegzetességeit, ezen belül a hozzáadott értéket képviselő jellemzőket, valamint annak
rendeltetését és az árképzést kell irányadónak tekinteni. III. FEJEZET
PIACRA LÉPÉSI ÉS PIACELHAGYÁSI SZABÁLYOK 4. Jogosultság postai szolgáltatások nyújtására
9. § (1) A 8. §-ban foglalt, az egyetemes postai szolgáltatást nem helyettesítő postai szolgáltatást bármely gazdálkodó
szervezet, a 7. § (1) bekezdésében foglalt, az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatást
magyarországi székhelyű vagy az Európai Unió valamely tagállamában letelepedett és Magyarországon telephellyel
rendelkező, jogi személyiségű gazdasági társaság nyújthat az e törvényben rögzített feltételek szerint.
(2) Postai szolgáltatás nyújtására való jogosultság és kötelezettség a Hatósághoz történő bejelentést vagy a szolgáltatási
engedély megadását követő nyilvántartásba vétellel, továbbá az e törvény szerinti kijelöléssel keletkezik.
5. Postai szolgáltatás bejelentése 10. § (1) A 8. §-ban foglalt, az egyetemes postai szolgáltatást nem helyettesítő postai szolgáltatás bármelyikét (a továbbiakban:
bejelentésköteles szolgáltatás) nyújtani kívánó gazdálkodó szervezet köteles az e tevékenység megkezdésére irányuló
szándékát a szolgáltatás megkezdése előtt 45 nappal a Hatóságnál nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell a szolgáltatást nyújtani kívánó szervezet, valamint képviselője nevét, cégnevét,
székhelycímét, továbbá az alábbiakat: a) a bejelentő cégjegyzékszámát vagy más hivatalos nyilvántartási, illetve azonosítószámát;
b) a Hatósággal való kapcsolattartásra kijelölt személy nevét, elérhetőségét (postacím, telefonszám, e-mail cím);
c) a nyújtani kívánt szolgáltatás megnevezését, e törvénynek a szolgáltatást meghatározó rendelkezésére történő
hivatkozással; d) a postai küldemények fajtáját (levél, postacsomag vagy egyéb postai küldemény) és tömeghatárát;
e) az érintett települések megnevezésével annak a közigazgatási területnek a meghatározását, amelyen a postai
szolgáltatást nyújtani kívánja, külön feltüntetve a felvételi és kézbesítési területet, valamint azt a tényt, hogy
vállalja-e a külföldön feladott küldemények belföldi kézbesítését vagy a belföldön feladott küldemények külföldi
kézbesítését. (3) A bejelentéshez mellékelni kell az alábbiakat:
a) a postai szolgáltatással kapcsolatos általános szerződési feltételeket;
b) amennyiben a bejelentő az általános szerződési feltételekben olyan többletszolgáltatás nyújtását is vállalja, amely
más hatóság engedélyéhez vagy nyilvántartásba vételéhez is kötött, úgy az engedélyt vagy a bejelentőre
vonatkozó harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy nyilvántartásba vétele megtörtént;
c) bejelentő által alkalmazandó – a postai szolgáltató azonosítására alkalmas – jelzés mintáját;
d) annak a központi ügyfélszolgálatnak az elérhetőségét (különösen: cím, telefonszám és internet), ahol
a felhasználók a szolgáltatásokkal kapcsolatosan érdeklődhetnek, panaszt tehetnek, és ahol kártérítési igényüket
bejelenthetik; e) a titkos információgyűjtésre, illetve titkos adatszerzésre felhatalmazott szervezetekkel való együttműködés
teljesítésére vonatkozó nyilatkozatot; f) a postai szolgáltatás normál üzemmenetéhez szükséges technológiai folyamatok leírását, különös tekintettel
a bejelentő által nyújtani kívánt szolgáltatások —értelmező rendelkezésekben foglalt technológiai elemek
részletes bemutatására; g) a 8. § (3) bekezdés f) pontja szerinti szolgáltatás nyújtása esetén az egyedi szerződés tervezetét és a 8. §
(4) bekezdésében foglalt körülmények fennállásával kapcsolatos jogi álláspontját;
h) a bejelentő által igénybe venni kívánt közreműködők nevét, elnevezését, vállalkozás esetén azok
cégjegyzékszámát, más hivatalos nyilvántartási vagy azonosító számát és székhelyét annak feltüntetésével, hogy
a közreműködő a postai küldemények felvétele, gyűjtése, szállítása, feldolgozása vagy kézbesítése körében jár el;
i) a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeiről és igazolásának módjáról szóló jogszabályban a rendezett
munkaügyi kapcsolatokra vonatkozó feltételek teljesítésének igazolását. (4) A Hatóság a bejelentéshez mellékelt dokumentumokban foglaltak valódiságát – szükség esetén az általa megkeresett
szervek útján – ellenőrzi. (5) A Hatóság a nyilvántartásba vételt megelőzően ellenőrzi, hogy a bejelentésben foglaltak, valamint az ahhoz csatolt
mellékletek megfelelnek-e a jogszabályokban foglalt követelményeknek. (6) A Hatóság a nyilvántartásba vételt megtagadja, ha
a) a bejelentő nem szerepel a Nemzeti Adó- és Vámhivatal internetes honlapján megtalálható köztartozásmentes
adózói adatbázisban, vagy b) a bejelentő nem igazolja a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeiről és igazolásának módjáról szóló
jogszabályban a rendezett munkaügyi kapcsolatokra vonatkozó feltételek teljesítését, vagy
c) a bejelentésben foglalt adatok és a bejelentéshez csatolt általános szerződési feltételek alapján megállapítható,
hogy a bejelentett postai szolgáltatás engedély alapján lenne nyújtható.
(7) A postai szolgáltató köteles tájékoztatni a Hatóságot a szolgáltatás tényleges megkezdésének időpontjáról. A Hatóság
törli a szolgáltatást a nyilvántartásból, ha annak nyújtását a postai szolgáltató a bejelentésben megjelölt tervezett
kezdési időpontig nem kezdi meg. 6. Postai szolgáltatás engedélyezése
11. § (1) A 7. § (1) bekezdésében foglalt, az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatás a Hatóság engedélye
alapján nyújtható (a továbbiakban: engedélyköteles szolgáltatás). (2) Engedély a kérelmező által kézbesítési területként megjelölt település vagy települések teljes közigazgatási területén
történő nyújtására kérhető. (3) Az engedélykérelemben külön meg kell határozni
a) a belföldön feladott és belföldön kézbesített, b) a belföldön feladott és külföldön kézbesített,
c) a külföldön feladott és belföldön kézbesített küldeményekkel kapcsolatosan nyújtani kívánt postai
szolgáltatásokat, és azok nyújtásának módját. (4) Engedélyköteles szolgáltatás csak abban az esetben engedélyezhető, ha a szolgáltató prudens működése, valamint
a szolgáltatás személyi és tárgyi feltételei biztosítottak, továbbá általános szerződési feltételei összhangban vannak
a jogszabályi rendelkezésekkel. (5) A prudens működéshez szükséges feltételek abban az esetben tekinthetők biztosítottnak, ha a kérelmező
a) által megadott, a 12. § (1) bekezdés a)–f) pontja szerint meghatározott mellékletekben foglalt információk és
adatok igazolják az alapvető követelményeknek megfelelő és a felhasználói jogokat tiszteletben tartó szolgáltatás
nyújtására vonatkozó képességét (teljesítőképesség), b) munkaügyi kapcsolatai rendezettek,
c) rendelkezik a postaügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által rendeletben meghatározott mértékű,
feltételű, a piacelhagyással kapcsolatos átmeneti intézkedések teljesítését és a szolgáltató által nem teljesített
kártérítési igények kielégítését szolgáló vagyoni biztosítékkal. (6) A személyi feltételek akkor tekinthetők biztosítottnak, ha a kérelmező vezető tisztségviselője, postai szakmai irányítást
vagy a pénzügyi irányítást végző vezető állású munkavállalója az engedélyezési eljárást megelőző 5 éven belül nem
volt olyan gazdálkodó szervezetnél vezető tisztségviselő, cégvezető, vezető állású munkavállaló, amelynek
fizetésképtelenségét a bíróság jogerősen megállapította és felszámolását elrendelte, feltéve, hogy a felszámolási
eljárást a vezetése alatt vagy annak következtében indították.
(7) A (6) bekezdésben foglaltakon túl a személyi feltételek abban az esetben tekinthetők biztosítottnak, ha a kérelmező
vezető tisztségviselője – amennyiben e tevékenységét munkaviszony alapján végzi – vagy postai szakmai irányítást
végző vezető állású munkavállalója az irányító tevékenységét teljes munkaidőben végzi, és
a) rendelkezik felsőfokú postai vagy logisztikai szakirányú végzettséggel, vagy más felsőfokú végzettséggel és
legalább 2 év időtartamú postai vagy logisztikai gyakorlattal,
b) büntetlen előéletű, valamint nem áll postai szolgáltatás nyújtását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt,
c) az engedélyezési eljárás megindítását megelőző 5 éven belül nem volt olyan postai szolgáltatónál vezető
tisztségviselő, cégvezető vagy postai szakmai irányítást végző vezető állású munkavállaló,
ca) amelynek az engedélyét e vezető tevékenységének ideje alatt felmerült jogsértés miatt a Hatóság
visszavonta vagy bejelentés alapján működő szolgáltató esetében a tevékenység végzését megtiltotta,
vagy cb) amellyel szemben a Hatóság a postai szolgáltatás engedély vagy bejelentés nélküli végzése vagy az
adatszolgáltatási kötelezettség nem teljesítése miatt e vezető tevékenységének ideje alatt felmerült
jogsértés miatt jogerős határozatában bírságot szabott ki. (8) A tárgyi feltételek akkor tekinthetők biztosítottnak, ha a kérelmező rendelkezik a nyújtani kívánt postai szolgáltatáshoz
az általa ellátni kívánt földrajzi (közigazgatási) területre és a kezelni kívánt postai küldemény mennyiségre való
tekintettel minimálisan szükséges és alkalmas postai szolgáltatóhelyekkel, felvételi és kézbesítési pontokkal,
ügyfélszolgálati helyekkel, gépjárműparkkal és egyéb technikai eszközökkel. Amennyiben a kérelmező működési
modellje szerint szükséges, úgy az igénybe venni kívánt postai szolgáltatóval megkötött hálózati hozzáférési
szerződés vagy szerződések is a tárgyi feltételek részét képezik.
12. § (1) A szolgáltatási engedély iránti kérelemnek a 10. § (2) bekezdésében meghatározott adatok, illetve 10. § (3) bekezdés
a)–e), h) és i) pontjai szerinti mellékletek, a 11. § (6) bekezdésében foglalt személyi feltételek teljesítéséről szóló
nyilatkozat, továbbá a 11. § (8) bekezdésében foglalt tárgyi feltételek teljesülését részletesen bemutató nyilatkozat
mellett, a prudens működés igazolása érdekében, külön mellékletként tartalmaznia kell
a) a postai szolgáltatás normál üzemmenetéhez szükséges technológiai folyamatok leírását;
b) a postai szolgáltatás nyújtását bemutató – az engedélykérelemben szereplő időtartamra vonatkozó – részletes
működési modellt; c) az igénybe venni kívánt postai szolgáltatóval megkötött hálózati hozzáférési szerződést, ha a kérelmező
működési modellje szerint szükséges; d) a kérelmező vállalatirányítási, belső ellenőrzési és független szakértővel jóváhagyatott minőségirányítási
rendszerének leírását, ideértve a kockázatkezelési és számviteli eljárásokat is, továbbá üzletmenet-folytonossági
tervét; e) a kérelmező szervezeti felépítésének és felelősségi köreinek bemutatását, szervezeti és működési szabályzatát,
továbbá nyilatkozatát arról, hogy a tevékenységének megkezdése időpontjában milyen arányban teljesíti a 37. §
(1) bekezdésében meghatározott munkavállalói arányszámra vonatkozó követelményeket; f) igazolást a 11. § (5) bekezdés c) pontja szerinti vagyoni biztosíték rendelkezésre állásáról.
(2) A kérelmező prudens működésére vonatkozóan a Hatóság ellenőrzi továbbá, hogy a kérelmező szerepel a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal internetes honlapján megtalálható köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(3) A 11. § (7) bekezdés b) pontjában foglalt feltételeknek való megfelelés bemutatása érdekében a postai szolgáltatás
engedélyezése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a) a 11. § (7) bekezdésében foglalt személyek hatósági bizonyítvánnyal igazolják azt a tényt, hogy büntetlen
előéletűek, valamint nem állnak a postai szolgáltatás nyújtását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vagy
b) kérik, hogy azon tények fennállására vonatkozó adatokat, hogy büntetlen előéletűek, valamint nem állnak
a postai szolgáltatás nyújtását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, a bűnügyi nyilvántartó szerv a Hatóság
részére – annak a postai szolgáltatás nyújtásának engedélyezése iránti kérelem elbírálása céljából benyújtott
adatigénylése alapján – továbbítsa. Az adatigénylés során a Hatóság a (4) bekezdésben meghatározott adatokat
igényelheti a bűnügyi nyilvántartó szervtől. (4) A Hatóság a postai szolgáltatás nyújtásának időtartama alatt folytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrizheti azt
is, hogy a 11. § (7) bekezdésében foglalt személyek büntetlen előéletűek-e, és nem állnak-e a postai szolgáltatás
nyújtását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából a Hatóság adatot igényelhet
a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a 11. § (7) bekezdésében
foglalt személyek büntetlen előéletűek-e, és nem állnak-e a postai szolgáltatás nyújtását kizáró foglalkozástól eltiltás
hatálya alatt. (5) A Hatóság az engedélyezési eljárás során megismert személyes adatokat
a) a postai szolgáltatás nyújtásának engedélyezése iránti eljárás jogerős befejezéséig vagy
b) a postai szolgáltatás nyújtásának engedélyezése esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy az engedély
visszavonására irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig kezeli.
(6) A Hatóság az engedély iránti kérelemben és a kérelemhez mellékelt dokumentumokban foglaltak valódiságát és
megfelelőségét – szükség esetén az általa megkeresett szervek útján – ellenőrzi.
(7) A postai szolgáltatási engedély határozatlan időre szól.
(8) A szolgáltató köteles tájékoztatni a Hatóságot, ha a postai szolgáltatás nyújtását az engedély jogerőre emelkedését
követő kilencven napon belül nem kezdi meg. 7. A változások bejelentése, a postai szolgáltatás megszüntetése és megszűnése
13. § (1) A postai szolgáltatási engedély iránti kérelem vagy a postai szolgáltatás nyilvántartása céljából tett bejelentés kötelező
tartalmi elemeiben, vagy a hatósági nyilvántartásban szereplő személyi és tárgyi feltételeiben, a szolgáltatás
minőségét és a vagyoni biztosítékot érintő körülményekben bekövetkezett változásokat a postai szolgáltató
legkésőbb a változás alkalmazásának tervezett kezdőnapját megelőző 45. napon, az általános szerződési feltételekben
bekövetkezett változásokat legkésőbb a változás alkalmazásának tervezett kezdőnapját megelőző 15. napon köteles
bejelenteni a Hatóságnak. A postai szolgáltató által igénybe vett közreműködők személyében, illetve
tevékenységében bekövetkezett változásokat, továbbá a 37. § (1) bekezdésében foglalt foglalkoztatási arányban
bekövetkezett változásokat a Hatóság elnökének rendeletében megállapított módon, formában és gyakorisággal, de
legalább minden naptári negyedévben egyszer havi lebontásban be kell jelenteni a Hatóságnak. Előre nem tervezhető
változások esetén a postai szolgáltató a már bekövetkezett változásokat azok bekövetkeztétől számított 8 napon belül
köteles bejelenteni a Hatóságnak. (2) A postai szolgáltatás nyújtásának megszüntetési szándékát a postai szolgáltató bejelentésköteles szolgáltatás esetén
a megszüntetés előtt legalább 45 nappal, engedélyköteles szolgáltatás esetén a megszüntetés előtt legalább
90 nappal köteles bejelenteni a Hatóságnak. Amennyiben a postai szolgáltató jogutód nélküli megszűnéséről döntött,
úgy e tényről a Hatóságot a megszűnés időpontja előtt legalább 45 nappal köteles bejelentésben tájékoztatni.
(3) Abban az esetben, ha a bíróság jogerősen elrendelte a postai szolgáltató felszámolását, e tényről a felszámoló 8 napon
belül bejelentésben köteles tájékoztatni a Hatóságot. (4) A felszámoló a Hatóság részére a (3) bekezdés alapján tett bejelentésével egyidejűleg köteles a felhasználókat is
tájékoztatni. A szolgáltatás megszüntetésről és annak időpontjáról szóló tájékoztatást az egész országra kiterjedő
szolgáltatást nyújtó szolgáltató legalább két országos napilapban, ennél kisebb közigazgatási területre kiterjedő
szolgáltatás esetén a helyben szokásos módon köteles közzétenni.
(5) A Hatóság a 8. § (1) bekezdése, illetve a 11. § (3) bekezdése szerinti szolgáltatási kategóriában nyilvántartott postai
szolgáltatás megszüntetésére vonatkozó bejelentés alapján a postai szolgáltatást, illetve a postai szolgáltatásnyújtás
teljes megszüntetésére vonatkozó bejelentés alapján a postai szolgáltatót a nyilvántartásából törli. A postai
szolgáltató a megszüntetés tervezett időpontját megelőző 45. naptól kezdődően
a) postai szolgáltatás megszüntetése esetén a törlendő postai szolgáltatási kategóriába tartozó,
b) a postai szolgáltató megszűnése esetén pedig újabb postai szolgáltatási
szerződést nem köthet. A postai szolgáltató a már megkötött szerződésekből eredő kötelezettségeit köteles
teljesíteni. A kezelésében lévő postai küldeményeket kézbesíteni, valamint a postai szolgáltatásból származó
kártérítési és egyéb igényeket köteles e törvény szabályai szerint teljesíteni.
(6) A Hatóság törli nyilvántartásából a postai szolgáltatást, ha annak nyújtását a postai szolgáltató a nyilvántartásba
vételtől számított kilencven napon belül nem kezdi meg, vagy ha a jogszabályban foglaltak szerinti – jogerős és
végrehajtható – határozatával a postai szolgáltató engedélyét visszavonta, a postai szolgáltató felhagy az
engedélyköteles szolgáltatás nyújtásával, vagy ha a Hatóság megtiltotta bejelentésköteles szolgáltatás nyújtását.
(7) A Hatóság a postai szolgáltató engedélyét visszavonja és törli a nyilvántartásból az engedélyköteles szolgáltatást
nyújtót, amennyiben a) a postai szolgáltató terhére egy naptári éven belül második alkalommal megállapítja a 37. § (1) bekezdésében
foglalt foglalkoztatási előírás megsértését, b) a szolgáltató terhére egy naptári éven belül második alkalommal kerül megállapításra a rendezett munkaügyi
kapcsolatok jogszabályban megállapított feltételeinek való megfelelés hiánya miatti jogsértés.
IV. FEJEZET AZ EGYETEMES POSTAI SZOLGÁLTATÁS 8. Az egyetemes postai szolgáltatás általános szabályai
14. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás biztosítása állami feladat, melynek az állam az egyetemes postai szolgáltató útján
tesz eleget. (2) A gazdasági és társadalmi igények folyamatos változásának való megfelelés, valamint az egyetemes postai
szolgáltatás egyes részletes szabályainak megállapítása érdekében a miniszter az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével az egyetemes postai szolgáltatóval Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződést köt.
(3) Az egyetemes postai szolgáltatás közérdekű jellege miatt az egyetemes postai szolgáltatás ellátása érdekében
működtetett postai hálózat fejlesztése (felvételi és kézbesítési pontok kialakítása és rekonstrukciója) a területfejlesztés
része, melyet az állam a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvényben foglaltak szerint területfejlesztést
szolgáló pénzügyi eszközökből támogathat, valamint pénzügyi kedvezményekben részesíthet.
(4) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében az egyetemes postai szolgáltató biztosítja a 6. § (2)–(3) bekezdésében
foglalt postai küldemények munkanaponkénti felvételét, valamint a 15. § (3) bekezdésében megállapított
kötelezettség teljesítésével és jogszabályban meghatározott kivételek figyelembevételével a cím helyén történő
kézbesítés megkísérlését. A cím helyén történő kézbesítésre vonatkozó kötelezettség teljesítése alól az egyetemes
postai szolgáltató kérelemre, a Hatóság döntése alapján mentesül ott, ahol annak teljesítése rendkívüli földrajzi, illetve
infrastrukturális körülmények következtében nem, vagy csak aránytalan nehézséggel lehetséges.
(5) A kézbesítési pontra címzett és ott kézbesítendő („postán maradó”) – az egyetemes postai szolgáltatás keretében
feladható vagy kézbesíthető – postai küldemények kézbesítését az egyetemes postai szolgáltató az Egyetemes Postai
Közszolgáltatási Szerződésben megállapítottak szerint köteles biztosítani. (6) Az egyetemes postai szolgáltató a címzettel kötött külön szerződés alapján az egyetemes postai szolgáltatás
keretében feladható vagy kézbesíthető postai küldemények vonatkozásában köteles a címzett által megfizetett külön
díj ellenében utánküldés-szolgáltatást nyújtani, és ennek keretében a küldemény kézbesítését annak címe helyett
a címzett által megadott új belföldi címre a szerződés megkötésétől számított legkevesebb 30 napig biztosítani.
(7) Az egyetemes postai szolgáltató által kötelezően ellátandó postai szolgáltatást kizárólag e törvény vagy az Egyetemes
Postai Közszolgáltatási Szerződés állapíthat meg. (8) A 6. §-ban meghatározott egyetemes szolgáltatásokat a kijelölt egyetemes szolgáltatónak a leghatékonyabban,
a lehető legkisebb nettó költség mellett kell nyújtania.
(9) Az egyetemes postai szolgáltató – azonos feltételek esetén – egyetemes postai szolgáltatásait az egyenlő bánásmód
követelményét megtartva, azonos szerződési feltételrendszer keretében köteles nyújtani a feladók és címzettek
számára. 9. Az egyetemes postai szolgáltatások alapvető minőségi követelményei
15. § (1) Belföldi forgalomban az egyetemes postai szolgáltatás keretében a küldeményenkénti díjszabás alapján feladott
elsőbbségi levélküldemények legalább 85%-át a feladást követő munkanap, legalább 97%-át a feladást követő
harmadik munkanap végéig kézbesíteni kell, vagy meg kell kísérelni a kézbesítését. Az Európai Unió tagállamai közötti
forgalomban az egyetemes postai szolgáltatónak úgy kell eljárnia, hogy az elsőbbségiként feladott levélküldemények
legalább 85%-a esetében a feladást követő harmadik munkanap, legalább 97%-a esetében a feladást követő ötödik
munkanap végéig sor kerülhessen a kézbesítésére vagy a kézbesítés megkísérlésére.
(2) A küldeményenkénti díjszabás alapján feladható nem elsőbbségi levélküldemények, valamint az egyetemes postai
szolgáltatásként feladható csomagküldemények és egyéb tartalmú küldemények kötelezően teljesítendő átfutási
idejét a miniszter az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben határozza meg.
(3) Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatás nyújtását köteles úgy megszervezni és működtetni,
hogy az átfutási idő belföldi forgalomban az (1)–(2) bekezdésben meghatározottak szerint teljesüljön, feltételezve,
hogy az egyetemes postai hálózatba való elhelyezés az aktuális felvételi pontra a meghatározott tárgynapi utolsó
gyűjtési időpont előtt megtörténik. Ha a postai küldemény elhelyezése az utolsó gyűjtési időpontot követően valósul
meg, az elhelyezés napjaként a következő gyűjtési napot kell számításba venni.
(4) Az elveszett, megsemmisült vagy megsérült könyvelt küldeményeknek a feladott könyvelt küldemények számához
viszonyított maximális arányára vonatkozó – a szolgáltatás megbízhatóságát leíró – követelményeket az egyetemes
postai szolgáltatás keretében feladott könyvelt küldemények vonatkozásában a miniszter az Egyetemes Postai
Közszolgáltatási Szerződésben határozza meg. 10. Az egyetemes postai szolgáltatás elérhetősége
16. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató köteles az egyetemes postai szolgáltatás elérését lehetővé tevő felvételi és
kézbesítési pontok számát, elhelyezését és időbeli elérhetőségét úgy meghatározni, hogy az alkalmazkodjon
a felhasználók igényeihez. (2) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében a postai küldemények felvételét és kézbesítését minden településen
biztosítani kell. (3) Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges hálózatát
köteles úgy szervezni, hogy a felvételi pontok – bele nem értve a levélgyűjtő szekrényeket – ne legyenek légvonalban
5 km-nél távolabb a lakosság 95%-ától és légvonalban 10 km-nél távolabb a lakosság 99,5%-tól.
(4) Az egyetemes postai szolgáltató a) településenként legalább egy kézbesítési ponton,
b) huszonötezernél nagyobb – bejelentett lakóhellyel rendelkező – népességszámú településeken huszonötezer
lakosonként legalább egy kézbesítési ponton köteles – a személyes kézbesítés sikertelensége esetén a jogosult átvevő részére történő rendelkezésre tartásával –
a levélküldemény és a hivatalos irat kézbesítését lehetővé tenni.
(5) Az egyetemes postai szolgáltató levélgyűjtő szekrényt vagy más, a levélküldemények sérülésmentes és biztonságos
felvételére szolgáló eszközt minden településen köteles fenntartani. (6) Az (1)–(5) bekezdésben foglalt követelmények teljesítésének részletes szabályait a miniszter az Egyetemes Postai
Közszolgáltatási Szerződésben határozza meg. 11. Az egyetemes postai szolgáltatás díja
17. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatások díjának kialakítása során az alábbi követelményeket kell figyelembe venni:
a) a díjaknak a szolgáltatás nyújtásának költségein kell alapulniuk, és ez által ösztönözniük kell a hatékony
szolgáltatásnyújtást, b) a díjképzésnek áttekinthetőnek, a díjaknak megkülönböztetéstől mentesnek és a felhasználók által
megfizethetőnek kell lenniük és biztosítaniuk kell, hogy az egyetemes postai szolgáltatás földrajzi
elhelyezkedéstől függetlenül igénybevehető legyen. (2) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében, küldeményenkénti díjszabás szerint feladott, azonos tömegkategóriába
tartozó és azonos fajtájú belföldi küldemények díját úgy kell megállapítani, hogy azok az egész ország területén
azonosak legyenek függetlenül a feladás és a kézbesítés helyétől.
(3) A küldeményenkénti díjszabás szerint feladott, 50 grammot meg nem haladó tömegű, belföldi levélküldemények,
valamint a hivatalos iratokkal kapcsolatos belföldi szolgáltatás díjának meghatározási módszerét a miniszter – az
államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben állapítja meg.
12. Az egyetemes postai szolgáltató kijelölése 18. § (1) Tekintettel az egyetemes postai szolgáltatásnak a társadalmi és területi kohézióban játszott szerepére, az annak
folyamatos biztosítására vonatkozó állami feladat ellátására e törvény 2020. december 31-ig a Magyar Posta Zrt.-t jelöli
ki. Az egyetemes postai szolgáltató e kijelölés alapján az egyetemes postai szolgáltatás nyújtására köteles és jogosult,
valamint jogosult a 7. § (2) bekezdésében foglalt egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő szolgáltatások
nyújtására. Az egyetemes postai szolgáltató a 7. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott szolgáltatás esetén
a szolgáltatás megkezdése előtt 15 nappal köteles benyújtani a Hatóság részére a 10. § (2) bekezdés c), d) és
e) pontjában, a 10. § (3) bekezdés a), b) pontjában, továbbá 12. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott
dokumentumokat. (2) Az egyetemes postai szolgáltatás folyamatosságának biztosítása érdekében a Hatóság az egyetemes postai
szolgáltatási jogosultság megszűnését megelőző naptári év utolsó napjáig, első alkalommal 2019. június 30-ig,
beszámolót készít a jogosultsági időszak vonatkozásában az egyetemes postai szolgáltatás biztosításának általános
hatósági tapasztalatairól, beleértve az egyetemes postai szolgáltatás minőségének, nettó költségének,
finanszírozásának alakulását, továbbá tájékoztatást ad a különböző szolgáltatásokat igénybevevő felhasználók
elégedettségének alakulásáról, valamint a postai piac fejlődéséről. A beszámolóban szereplő megállapítások
függvényében a miniszter meghatározza az egyetemes postai szolgáltatás ellátása további biztosításának
leghatékonyabb és legmegfelelőbb mechanizmusát, tiszteletben tartva az objektivitás, az átláthatóság,
a megkülönböztetésmentesség, az arányosság és a lehető legkisebb mértékű piactorzítás elveit.
(3) Amennyiben a Hatóság beszámolójában alátámasztja, hogy több olyan postai szolgáltató is működik, amely az
egyetemes postai szolgáltatást az ország teljes területére kiterjedően, biztonságosan és az egyetemes postai
szolgáltatóra meghatározott minőségi követelményeket legalább változatlan színvonalon teljesítve képes nyújtani
úgy, hogy ezzel az egyetemes postai szolgáltatás összköltsége várhatóan csökken, az egyetemes postai szolgáltatás
nyújtására nyilvános pályázatot kell kiírni. (4) Amennyiben a javaslatot alátámasztó vizsgálatok és elemzések azt igazolják, hogy az egyetemes postai szolgáltatóra
meghatározott minőségi követelmények legalább változatlan színvonalú teljesítése mellett az egyetemes postai
szolgáltatás összköltségének csökkenése várható az által, ha annak biztosítását régiónként vagy
szolgáltatáselemenként különböző postai szolgáltató látja el, a nyilvános pályázatot ennek figyelembevételével kell
kiírni. (5) A (3) vagy (4) bekezdés szerinti, átlátható és diszkriminációtól mentes nyilvános pályázat szabályait a miniszter
rendeletben határozza meg. A pályázati eljárást a Hatóság folytatja le, és tesz javaslatot a miniszter részére az
Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés vagy Szerződések megkötésére. (6) Amennyiben a nyilvános pályázat kiírásának feltételei nem teljesülnek, úgy a Hatóság javaslatot tesz a miniszter
részére az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés meghosszabbítására. (7) Amennyiben az egyetemes postai szolgáltatónak az egyetemes szolgáltatás ellátása következtében felmerülő
méltánytalan többletterhe megtérítésére a 22. § (1) bekezdése alapján létrehozott Egyetemes Postai szolgáltatást
Támogató Számla – a 29. §-ban foglaltakra is tekintettel – nem hatékony eszköze, akkor a miniszter – az egyetemes
postai szolgáltató vagy a Hatóság kezdeményezésére vagy saját jogkörében eljárva – megvizsgál minden olyan
lehetséges eszközt, amellyel a méltánytalan többletteher felmerülése elkerülhető, vagy annak megtérítése
hatékonyabbá tehető. Ennek keretében a miniszter megvizsgálja különösen annak lehetőségét, hogy az egyetemes
postai szolgáltatás folyamatos biztosítása érdekében az engedélyes postai szolgáltatókra a Számlára fizetendő
hozzájárulás helyett milyen, az adott szolgáltatások minőségére, rendelkezésre állására és teljesítésére vonatkozó
követelmények írhatóak elő az (1)–(6) bekezdés szerinti elvek és szempontok figyelembe vételével.
13. Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés 19. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató és az állam nevében a miniszter az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
– a társadalmi, gazdasági és területfejlesztési igényekhez történő rugalmas igazodás érdekében és figyelembe véve az
átláthatóság, az arányosság és a megkülönböztetésmentesség, valamint az államháztartás teherbíró képességének
szempontjait – az egyetemes postai szolgáltatás és az egyetemes postai szolgáltató egyéb kötelezettségei ellátásának
részletes szabályairól egyetemes postai közszolgáltatási szerződésben állapodnak meg.
(2) Az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésnek tartalmaznia kell
a) a küldeményenkénti díjszabás alapján feladható nem elsőbbségi levélküldemények, valamint az egyetemes
postai szolgáltatásként feladható csomagküldemények és egyéb tartalmú küldemények kötelezően teljesítendő
átfutási idejét; b) az elveszett, megsemmisült vagy megsérült könyvelt postai küldeményeknek a feladott könyvelt postai
küldemények számához viszonyított maximális arányára vonatkozó – a szolgáltatás megbízhatóságát leíró –
követelményeket; c) az egyetemes postai szolgáltatás igénybevételét lehetővé tevő felvételi és kézbesítési pontok területi
elhelyezkedésére és időbeli hozzáférhetőségére vonatkozó részletes követelményeket, szükség szerint a felvételi
és kézbesítési pontok számát; d) az egyetemes postai szolgáltató méltánytalan többletterhének a 29. § szerinti megtérítésére vonatkozó részletes
szabályokat; e) az egyetemes postai szolgáltatás igénybevételének akadályozottsága esetére vonatkozó részletes szabályokat;
f) a postabélyeg kibocsátására, forgalomba hozatalára és forgalomból történő kivonására, valamint érvényességére
vonatkozó részletes szabályokat. (3) A (2) bekezdésben meghatározott követelmények teljesítése vonatkozásában az egyetemes postai szolgáltatót
szerződéskötési kötelezettség terheli. (4) Az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződést a felek határozott időre kötik, a határozott idő megegyezik az
egyetemes postai szolgáltató kijelölési időtartamával. Az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés a felek közös
megegyezésével módosítható. (5) Az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés bármely, az egyetemes szolgáltatás méltánytalan többletterhét is
érintő módosítása esetén az egyetemes postai szolgáltató köteles tájékoztatni a minisztert arról, hogy a módosítás
várhatóan mennyiben és milyen mértékben érinti az egyetemes postai szolgáltatás többletterhét. A postai
szolgáltatás felhasználóit is érintő módosítás esetén a módosításról annak hatálybalépése előtt legalább 30 nappal
tájékoztatni kell a felhasználókat. (6) A miniszter a Hatóság általános hatósági felügyeleti és piacfelügyeleti tevékenységének elősegítése érdekében
az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés és annak módosítására irányuló szerződés megkötését követően
haladéktalanul tájékoztatja a Hatóságot annak tartalmáról. (7) Az egyetemes szolgáltató köteles a honlapján keresztül tájékoztatni a nyilvánosságot az Egyetemes Postai
Közszolgáltatási Szerződés minden olyan rendelkezéséről, amely az egyetemes postai szolgáltatás igénybevételét
érinti. Az egyetemes postai szolgáltató e rendelkezéseket köteles általános szerződési feltételeiben is feltüntetni.
14. Az egyetemes postai szolgáltatás ellenőrzése 20. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás ellátását és a szolgáltatás díjának megállapítására vonatkozó előírások
érvényesülését a Hatóság ellenőrzi. A Hatóság az egyetemes postai szolgáltatás ellátásával kapcsolatos ellenőrzési
tapasztalatairól, a szolgáltatásminőség alakulásáról évente beszámolót készít, legkésőbb a tárgyévet követő év
május 31-ig. A beszámolót a Hatóság internetes oldalán közzéteszi. A Hatóság e beszámolóban szükség esetén
javaslatot tesz az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés módosítására.
(2) Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség ellenőrzése során együttműködik
a Hatósággal, ennek keretében köteles különösen az adatszolgáltatási kötelezettségének eleget tenni, továbbá
évente, legkésőbb a tárgyévet követő március 31-ig beszámolni az egyetemes postai szolgáltatásokra vonatkozó,
a törvényben és az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben előírt minőségi követelmények teljesítéséről és az
ezekkel kapcsolatos minőségbiztosítási tevékenységéről. (3) Amennyiben a Hatóság megállapítja, hogy az egyetemes postai szolgáltató tartósan nem tesz eleget az egyetemes
postai szolgáltatási kötelezettségének, – a VIII. fejezetben rögzített, a jogsértés súlyával arányos
jogkövetkezményeken túl – határidő tűzésével intézkedési terv összeállítására kötelezheti az egyetemes postai
szolgáltatót. (4) Amennyiben az egyetemes postai szolgáltatás az intézkedési tervben foglaltak ellenére nem biztosított, az egyetemes
postai szolgáltatás biztosítása érdekében a Hatóság javaslatot tesz a miniszternek nyilvános pályázat lefolytatására, és
egyetemes postai szolgáltató vagy szolgáltatók kijelölésére. 15. Az egyetemes postai szolgáltatás nyújtásának méltánytalan többletterhe
21. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség nettó költsége az egyetemes postai szolgáltatás nyújtásával
kapcsolatban felmerülő költség. A nettó költség az egyetemes postai szolgáltató egyetemes postai szolgáltatási
kötelezettséggel együtt járó és egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség nélkül jelentkező nettó költségeinek
különbözeteként számítható ki. A nettó költség számításkor figyelembe kell venni az egyetemes postai szolgáltatónál
keletkező előnyöket, beleértve a nem tárgyi és piaci előnyöket, továbbá az ésszerű nyereséghez való jogot és
a költséghatékonysági ösztönzőket. (2) Az egyetemes postai szolgáltatások költségszámítására és a költségelszámolási rendszerre, valamint az egyetemes
postai szolgáltatási kötelezettség nettó költségének számítására vonatkozó részletes szabályokat a miniszter
rendeletben határozza meg. (3) Amennyiben az egyetemes postai szolgáltatás nettó költsége meghaladja az egyetemes postai szolgáltató egyetemes
postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeinek 1 százalékát, ezen összeg az egyetemes postai szolgáltató
méltánytalan többletterhe (a továbbiakban: méltánytalan többletteher). Az egyetemes postai szolgáltatás
méltánytalan többletterhének meghatározására vonatkozó, a jogszabályoknak megfelelő számításokkal
alátámasztott kérelmét az egyetemes postai szolgáltató a tárgyévet követő június 30-ig nyújthatja be a Hatósághoz.
(4) A Hatóság ellenőrzi az egyetemes postai szolgáltató által benyújtott számítások jogszabályi megfelelőségét és
helyességét. A Hatóság az ellenőrzés során a döntés meghozatala előtt legfeljebb egy alkalommal rendelheti el
a benyújtott számítások hiánypótlás keretében történő kiegészítését. Ha az ellenőrzés során a Hatóság megállapítja
ezek megfelelőségét, határozatot hoz a méltánytalan többletteher összegéről. A Hatóság döntését honlapján is
közzéteszi. 16. Egyetemes Postai szolgáltatást Támogató Számla 22. § (1) Amikor a Hatóság első alkalommal hoz határozatot arról, hogy az egyetemes postai szolgáltatás nyújtásához
kapcsolódóan az egyetemes postai szolgáltató méltánytalan többletterhe fennáll, e többletteher mérséklése
érdekében a Hatóság a Magyar Államkincstár által vezetett Egyetemes Postai szolgáltatást Támogató Számlát
(a továbbiakban: Számla) hoz létre és kezel. (2) A Számla bevétele kizárólag az egyetemes postai szolgáltatás ellátására irányuló kötelezettség méltánytalan
többletterhének megtérítésére fordítható, más célra nem használható fel. A Számlára történő be- és kifizetések után
általános forgalmiadó-fizetési kötelezettség nem keletkezik. A befolyt bevételekről és azok kifizetéséről készült
kimutatást a Kormány rendeletében meghatározott tartalommal a Hatóság évente közzéteszi.
23. § (1) A Számla forrásait a releváns – azaz az egyetemes és az egyetemes postai szolgáltatásokat helyettesítő – szolgáltatási
piacokon tevékenykedő szolgáltatók (2)–(4) bekezdés szerinti hozzájárulásai képezik.
(2) Amennyiben az egyetemes postai szolgáltatás nyújtásával összefüggésben az egyetemes postai szolgáltatónál a 21. §
(4) bekezdése szerinti méltánytalan többletteher jelentkezik, a releváns piacokon postai szolgáltatásokat nyújtó
szolgáltatók az ezen szolgáltatások teljes piacán meglévő piaci részesedésük arányában, legfeljebb azonban
a (4) bekezdésben megállapított mértékig kötelesek hozzájárulást fizetni.
(3) Az egyes szolgáltatók piaci részesedésének mértéke az adott szolgáltatónak a releváns piacokon nyújtott
szolgáltatásokból származó értékesítési nettó árbevételének és a valamennyi, ilyen szolgáltatást nyújtó szolgáltatónak
az ezen piacokon nyújtott szolgáltatásokból származó értékesítési nettó árbevételének a hányadosa.
(4) A 21. § (3) bekezdésében meghatározott finanszírozási igénytől függetlenül a postai szolgáltató legfeljebb a releváns
piacokon nyújtott szolgáltatásokból származó nettó értékesítési árbevételének a Kormány rendeletében
meghatározott mértékű befizetésére kötelezhető. Az egyetemes postai szolgáltató a rá kirótt hozzájárulási
kötelezettség befizetése alól felmentést kap. A megtéríttetendő méltánytalan többletteher összege ezen összeggel
csökken. (5) A releváns piacokon postai szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató köteles legkésőbb minden tárgyévet követő év
június 30-ig adatszolgáltatás útján tájékoztatni a Hatóságot az ezen piacokon nyújtott szolgáltatásokból származó
értékesítési nettó árbevételének 58. § (5) bekezdése szerinti mértékéről. A Hatóság jogosult ellenőrizni az
adatszolgáltatás hitelességét. Amennyiben a releváns piacokon postai szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató
adatszolgáltatási kötelezettségének határidőre nem tesz eleget, a Hatóság 15 napos határidővel felszólítja
kötelezettsége teljesítésére. E határidő elmulasztása esetében a Hatóság ezen szolgáltató számviteli törvény szerinti
beszámolójában szereplő teljes értékesítési nettó árbevételét a releváns piacokon nyújtott szolgáltatásból
származónak tekinti. (6) A releváns piacokon postai szolgáltatást nyújtó szolgáltató hozzájárulás-fizetési kötelezettségének mértékét
a Hatóság a 21. § (4) bekezdésében meghatározott, az egyetemes postai szolgáltatás nettó költségének méltánytalan
többletterhét megállapító határozat jogerőre emelkedésével egyidejűleg, a szolgáltató piacrészesedése alapján az
(5) bekezdés szerint rendelkezésére álló adatok figyelembevételével, és a (3)–(4) bekezdésben meghatározott
számítási mód alkalmazásával határozatban állapítja meg. (7) A Hatóság határozatában kötelezi
a) az érintett szolgáltatókat a (6) bekezdés szerint megállapított mértékű hozzájárulás-befizetési kötelezettség
15 napon belüli teljesítésére, b) az egyetemes postai szolgáltatót a hozzájárulási kötelezettsége mértékével azonos összeg egyetemes postai
szolgáltatás nettó költsége méltánytalan többletterhének mérséklése céljából történő felhasználására.
(8) A Hatóság határozata fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajtható. A befizetési kötelezettség adók módján
behajtható köztartozásnak minősül. (9) A befizetési kötelezettség nem vagy nem a (7) bekezdés a) pontja szerinti határozatban foglalt kötelezésnek megfelelő
teljesítése esetén a Hatóság a szolgáltatási engedélyt a fokozatosság elve alkalmazásának mellőzésével visszavonja.
(10) A Hatóság intézkedik a (6) bekezdés alapján megállapított mértékű befizetések az egyetemes postai szolgáltató
részére történő átutalásáról. A Hatóságnak az átutalást legkésőbb a befizetések Számlán történő jóváírását követő
15 munkanapon belül kell teljesítenie. 17. Az egyetemes postai szolgáltató különleges jogai és kötelezettségei
24. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató kizárólagosan jogosult a postakürtábra és stilizált változatának az e törvény hatályát
érintő használatára, valamint a „Magyarország” felirattal vagy annak idegen nyelvű megfelelőjével rendelkező
bérmentesítési lenyomat használatára, továbbá postabélyeg és „Magyarország” felirattal vagy annak idegen nyelvű
megfelelőjével rendelkező egyéb postai értékcikk kibocsátására, forgalomba hozatalára, forgalomból való kivonására.
(2) Az éves postabélyeg-kibocsátási tématerv összeállítása érdekében az egyetemes postai szolgáltató köteles
témakijelölő bizottságot működtetni, amelybe a miniszter és a Hatóság elnöke egy-egy tagot delegál. A témakijelölő
bizottság javaslata alapján az éves postabélyeg-kibocsátási tématervet a miniszter hagyja jóvá.
(3) A levélküldeményekkel kapcsolatos postai szolgáltatások díjának megfizetésére az egyetemes postai szolgáltató
köteles elfogadni a Magyarországon kibocsátott, érvényben lévő postabélyeget és az Egyetemes Postaegyezmény
alapján kibocsátott válaszdíjszelvényeket. 25. § (1) Az Egyetemes Postaegyesület Alapokmányában meghatározott kijelölt szolgáltatóra vonatkozó jogok és
kötelezettségek az egyetemes postai szolgáltatót jogosítják és kötelezik.
(2) Az egyetemes postai szolgáltató az (1) bekezdés alapján nemzetközi postautalvány-szolgáltatást köteles nyújtani.
Nemzetközi postautalványnak az a papír alapú nemzetközi viszonylatú készpénzküldési szolgáltatás minősül, amelyet
az egyetemes postai szolgáltató az Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya alapján megkötött nemzetközi
szerződést kihirdető jogszabály vagy ezek rendelkezése szerint megkötött külön megállapodás alapján teljesít.
(3) Nemzetközi postautalvány-szolgáltatás tekintetében nem minősül az üzleti titok sérelmének a pénzmosás és
a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény (a továbbiakban:
Pmt.) 22. § (1)–(2) bekezdése alapján a pénzügyi információs egységként működő hatóság és a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyelete részére történő adatátadás, továbbá a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006.
november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében meghatározott adatoknak a rendelet
hatálya alá tartozó kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója és közvetítő pénzforgalmi szolgáltató számára
a rendelet által meghatározott esetekben történő továbbítása. (4) Nemzetközi postautalvány-szolgáltatás tekintetében az üzleti titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban
az esetben sem, ha a) az egyetemes postai szolgáltató a Pmt.-ben meghatározott bejelentési kötelezettségét teljesíti;
b) a pénzügyi információs egységként működő hatóság – a Pmt.-ben meghatározott feladatkörében eljárva vagy
külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresése teljesítése céljából, ha a megkeresés tartalmazza
a külföldi adatkérő által aláírt titoktartási záradékot – írásban kér üzleti titoknak minősülő adatot az egyetemes
postai szolgáltatótól; c) a Pmt. 7–9. §-ában meghatározott adatok a Pmt. hatálya alá tartozó szolgáltató számára a Pmt. 19. §-ában
meghatározott eseteiben kerülnek átadásra. 26. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató köteles a Hpt. 2. számú melléklet I. Fejezet 16. pontja szerinti készpénzátutalást,
valamint a Hpt. 2. számú melléklet I. Fejezet 9. pontja szerinti fizetési számláról történő készpénzkifizetést lehetővé
tevő szolgáltatást és készpénzbefizetést lehetővé tevő szolgáltatást végezni, és ennek érdekében Posta Elszámoló
Központot működtetni. (2) Az egyetemes postai szolgáltató a pénzforgalom lebonyolításáról szóló MNB rendeletnek (a továbbiakban:
MNB-rendelet) azon előírásai szerint, amelyek a fizetési művelet összegének a kedvezményezett rendelkezésére
bocsátására vonatkoznak, az egyetemes postai szolgáltatónál befizetett készpénz összegét a (3) bekezdésben foglalt
kivétellel a számlatulajdonos egyetemes postai szolgáltatónál vezetett fizetési számláján az MNB-rendeletben
meghatározott határidőben írja jóvá. (3) Az egyetemes postai szolgáltatónál vezetett fizetési számlára nem fogyasztó javára befizetett készpénz összegét az
egyetemes postai szolgáltató a fizetési megbízás átvételét követő munkanap végéig írja jóvá. A fogyasztón a Hpt.
2. számú melléklet III. Fejezet 4. pontjában meghatározottak értendők.
(4) Az egyetemes postai szolgáltató jogosult a nála történő készpénzbefizetés céljára szolgáló nyomtatvány kialakítására,
előállítására és bármely módon történő megszemélyesítésére. 27. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató köteles jóhiszemű tárgyalásba bocsátkozni azon postai szolgáltatókkal, amelyek az
általuk engedélyköteles szolgáltatás keretében felvett postai küldemények feldolgozását, szállítását és kézbesítését
együttesen magában foglaló tevékenység ellátása érdekében igénybe kívánják venni az egyetemes postai
szolgáltatónak az egyetemes postai szolgáltatás érdekében működtetett hálózatát, és az egyetemes postai szolgáltató
mindenkori hálózati szerkezetéhez és technológiai rendszeréhez igazodó tartalmú hálózati hozzáférési szerződés
megkötését kezdeményezik. (2) Az egyetemes postai szolgáltató – azonos feltételek esetén – más, az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő
szolgáltatást nyújtó postai szolgáltatókkal az üzleti kapcsolatait az egyenlő bánásmód követelményét megtartva, az
üzleti kapcsolat jellegének megfelelően köteles kialakítani. 28. § Az egyetemes postai szolgáltató a felhasználók és a postai szolgáltatók számára a települési irányítószámokat
tartalmazó adatbázisát internetes honlapján hozzáférhetővé teszi. 29. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató jogosult méltánytalan többletterhének megtéríttetésére.
(2) Amennyiben a Számlára befizetett hozzájárulások és az egyetemes postai szolgáltatóra az egyetemes postai
szolgáltatást helyettesítő szolgáltatásai alapján kirótt hozzájárulási kötelezettségének összege alacsonyabb a tárgyévi
méltánytalan többletteher összegénél, a különbözetet – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – az
Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben rögzítettek alapján, a központi költségvetésről szóló törvényben
e célra rendelkezésre álló előirányzat mértékéig kell megtéríteni az egyetemes postai szolgáltató részére.
18. Az egyetemes postai szolgáltató hivatalos iratokkal kapcsolatos kizárólagos kötelezettsége és joga
30. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató az ország teljes területén köteles és kizárólagosan jogosult a hivatalos iratokkal
kapcsolatos postai szolgáltatás nyújtására. (2) Amennyiben az állami vagy önkormányzati szervek, valamint a jogszabályban meghatározott egyéb szervek vagy
személyek határozatának, végzésének vagy egyéb iratának feladásához vagy kézbesítéséhez, a kézbesítés
megkísérléséhez vagy azok időpontjához külön jogszabály jogkövetkezményt fűz, azok címzett részére történő
eljuttatása – a saját kézbesítés kivételével – törvény eltérő rendelkezésének hiányában kizárólag hivatalos iratként
történhet meg. (3) A hivatalos iratok az e célra rendszeresített tértivevénnyel, vagy annak megfelelő elektronikus dokumentummal
adhatóak fel. (4) A hivatalos irattal kapcsolatos szolgáltatás – a feladó és az egyetemes postai szolgáltató között erre vonatkozó
megállapodás esetén – magában foglalhatja a küldemény tartalmának hiteles tanúsítását is.
(5) A hivatalos irattal kapcsolatos szolgáltatás speciális szabályait a Kormány rendelete tartalmazza.
19. Az egyetemes postai szolgáltató egyéb jogai és kötelezettségei
31. § (1) A település tervezésénél, rendezésénél, utak és közművek építésénél, korszerűsítésénél, egyéb építmények és más
létesítmények megvalósításánál, felújításánál biztosítani kell a postai szolgáltatóhelyek, felvételi pontok és kézbesítési
pontok, valamint az egyetemes postai szolgáltatás teljesítését lehetővé tevő egyéb eszközök (a továbbiakban együtt:
postai létesítmény) elhelyezésének lehetőségét. (2) Az egyetemes postai szolgáltató jogosult a levélgyűjtő-szekrények, valamint az egyetemes postai szolgáltatás
teljesítését lehetővé tevő egyéb eszköz közterületen történő díjmentes elhelyezésére, és rendeltetésszerű
használatuk céljából azok akadály- és díjmentes, gyors megközelítésére. A közterület tulajdonosa az igénybevételt
kizárólag abban az esetben tagadhatja meg, ha a levélgyűjtő-szekrény, valamint az egyetemes postai szolgáltatás
teljesítését lehetővé tevő egyéb eszköz adott helyen történő elhelyezése jogszabályba ütközik.
(3) Az állam vagy a helyi önkormányzat az épületnek nem minősülő postai létesítmény közterületen való elhelyezéséhez
szükséges tulajdonosi hozzájárulás és területhasználati engedély megadását csak abban az esetben tagadhatja meg,
ha a tulajdonosi hozzájárulás megadása különös méltánylást érdemlő állami, települési vagy lakossági érdeket
sértene, illetve, ha a területhasználati engedély megadása jogszabályban foglalt tilalomba ütközne.
32. § (1) A postai szolgáltatást veszélyeztető műszaki, forgalmi, katasztrófa- vagy egyéb veszélyhelyzet miatt keletkező
üzemzavar elhárításához az egyetemes postai szolgáltatónak folyamatosan felülvizsgált és karbantartott védelmi,
felkészülési és katasztrófaelhárítási tervekkel, valamint az ezekből eredő feladatok ellátásához szükséges tartalékokkal
kell rendelkeznie. (2) Az egyetemes postai szolgáltatónak a különleges jogrend időszakban alkalmazandó intézkedési terv kidolgozása és
végrehajtása érdekében – külön jogszabályban meghatározott módon – együtt kell működnie az illetékes
szervezetekkel. (3) Az egyetemes postai szolgáltató jogosult a különleges jogrend időszakban az intézkedési terv alapján általa tett
intézkedések, illetve a honvédelmi érdekek érvényesítésére vonatkozó jogszabályok szerint általa nyújtott postai
szolgáltatások tényleges költségeinek a megtéríttetésére. (4) Az egyetemes postai szolgáltató jogosult a sérelmére történő bűncselekmények elkövetésének megelőzése, illetve
a bűncselekmény elkövetőjének felderítése érdekében sérülést vagy egészségkárosodást nem okozó technikai
eszközt vagy csapdát alkalmazni. (5) Az egyetemes postai szolgáltató postai szolgáltatást vagy biztonsági szolgálatot ellátó alkalmazottja a feladata
ellátása során gázsprayt, valamint a lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvény szerint gáz- és riasztófegyvert tarthat
magánál, azokat azonban csak jogos védelmi helyzetben, illetve végszükség esetén alkalmazhatja.
20. Egyetemes postai szolgáltató közreműködése közszolgáltatásokban 33. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató köteles jóhiszemű tárgyalásokat folytatni abban az esetben, ha a miniszter vagy
valamely közszolgáltatás vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás kielégítéséért felelős szervezet vezetője
javaslatot tesz a közszolgáltatásnak vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak (a továbbiakban: közszolgáltatás)
az egyetemes postai szolgáltató postai hálózatának igénybevételével történő nyújtására. Ilyen közérdekű szolgáltatás
nyújtására az egyetemes postai szolgáltató is javaslatot tehet.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt közszolgáltatás lehet különösen:
a) a nyugdíjak, segélyek és egyéb állami juttatások jogosultnak való kifizetésében történő közreműködés;
b) az a) pontban meg nem határozott pénzforgalmi szolgáltatások nyújtása;
c) az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott kihelyezett
ügyintézési pontban az elektronikus kapcsolattartási rendszerhez történő hozzáférés biztosítása, a helyi
önkormányzatokról szóló törvény szerinti ügyfélszolgálati megbízotti vagy egyéb, az ügyfeleknek az állami,
önkormányzati vagy egyéb szolgáltatásokhoz történő hozzáférését, illetve ügyintézését elősegítő szolgáltatás;
d) a c) pontban meghatározottaktól eltérő egyéb szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások nyújtása
vagy a digitális kultúra terjesztésében történő közreműködői tevékenység.
(3) A miniszter vagy valamely közszolgáltatás vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás kielégítéséért felelős
szervezet vezetője által kezdeményezett közszolgáltatási szerződés esetében az egyetemes postai szolgáltatót
szerződéskötési kötelezettség terheli amennyiben a) a javasolt közszolgáltatás végzése nem veszélyezteti az egyetemes postai szolgáltatás nyújtását vagy valamely
más közszolgáltatási tevékenység végzését, és b) a javasolt közszolgáltatás ellenszolgáltatása fedezi az ellátásának költségeit és a fenntarthatóságát garantáló,
amortizációt meghaladó ésszerű nyereséget. (4) Az egyetemes postai szolgáltató az e tevékenységgel kapcsolatos közszolgáltatási szerződésben meghatározottak
szerint köteles közreműködni a közhiteles címregiszter kialakításában és működtetésében.
21. Az egyetemes postai szolgáltatás korlátozása, szünetelése 34. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás kizárólag Magyarország honvédelmi, nemzetbiztonsági, közegészségügyi és
közbiztonsági érdekeinek védelmében korlátozható vagy szüneteltethető. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott okokon kívül az egyetemes postai szolgáltatás korlátozását vagy szünetelését
kizárólag az egyetemes postai szolgáltató működési körén kívül eső elháríthatatlan ok (vis maior) vagy sztrájk
okozhatja. (3) Sztrájk esetében a még elégséges szolgáltatás körébe az alábbi szolgáltatások biztosítása tartozik az alábbi mértékben
és feltételekkel: a) a hivatalos iratok felvételének legalább heti négy napon, kézbesítésének a jogszabályban és az Egyetemes Postai
Közszolgáltatási Szerződésben meghatározottaknál legfeljebb 50%-kal hosszabb átfutási idővel történő ellátása,
b) az egyetemes postai szolgáltatás keretében feladható vagy kézbesíthető, az a) pontban meghatározott postai
küldeménytől eltérő postai küldemények felvételének legalább minden második munkanapon, kézbesítésének
a jogszabályban és az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben meghatározottaknál legfeljebb kétszer
hosszabb átfutási idővel történő ellátása. (4) Az egyetemes postai szolgáltatás országos korlátozottságáról vagy szüneteléséről az egyetemes postai szolgáltató
a postai ágazat ügyeleti szolgálata útján haladéktalanul köteles a minisztert és a Hatóság elnökét tájékoztatni. Az
egyetemes postai szolgáltatás település szintű korlátozottságáról az egyetemes postai szolgáltató haladéktalanul
köteles az érintett település polgármesterét és a Hatóság elnökét tájékoztatni.
(5) Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatás igénybevételének akadályozottságáról köteles
a felhasználókat tájékoztatni. (6) Az egyetemes postai szolgáltatás igénybevételének akadályozottsága esetével kapcsolatos részletes szabályokat az
Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés tartalmazza. V. FEJEZET A POSTAI SZOLGÁLTATÁS NYÚJTÁSA
22. A postai szolgáltatás nyújtásának általános szabályai 35. § (1) A postai szolgáltatás nyújtása során teljesíteni kell a jogszabályokban, az Egyetemes Postai Közszolgáltatási
Szerződésben, az általános szerződési feltételekben, valamint a szolgáltatási engedélyben meghatározott vagy
a bejelentésben vállalt feltételeket, továbbá teljesíteni kell a jogszabályokban előírt, valamint a postai szolgáltató által
a postai szolgáltatási szerződésben vállalt kötelezettségeket. (2) A postai szolgáltatások és az azokkal kapcsolatos ügyfélszolgálati, panaszkezelési tevékenységek igénybevételét
a postai szolgáltatók kötelesek magyar nyelven a felhasználók számára biztosítani, továbbá kötelesek magyar nyelven,
közérthetően megfogalmazni és rendelkezésre bocsátani a postai szolgáltatások nyújtásával kapcsolatosan
a felhasználók számára meghirdetett általános szerződési feltételeket, szerződésmintákat, a szolgáltatás
igénybevételéhez szükséges nyomtatványokat, valamint egyéb tájékoztatókat. (3) Belföldi forgalomban az egyetemes és az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő szolgáltatás esetében
a levélküldemények legalább 97%-át a feladást követő ötödik munkanap végéig kézbesíteni kell vagy kézbesítését
meg kell kísérelni. Az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő szolgáltatások vonatkozásában a postai szolgáltató
az általános szerződési feltételeiben köteles az elveszett, megsemmisült vagy megsérült könyvelt küldeményeknek
a feladott könyvelt küldemények számához viszonyított maximális arányát megállapító – a szolgáltatás
megbízhatóságára vonatkozó – minőségi mutatókat meghatározni. (4) A postai szolgáltató a (3) bekezdés szerinti minőségi követelményeknek való megfelelést évente tanúsíttatja
a szolgáltatótól független szakértővel. A minőségi követelmények mérését a Hatóság által előzetesen jóváhagyott
módszer alapján, a postai szolgáltató saját költségén kell elvégezni. A Hatóság köteles megfelelőként elfogadni
a vonatkozó szabványban meghatározottnak megfelelő mérési módszertant. A mért adatokat is tartalmazó
tanúsítványt évente, legkésőbb a tárgyévet követő március 31-ig a postai szolgáltató köteles ellenőrzésre megküldeni
a Hatóság részére, és azt a Hatóság és az érintett postai szolgáltató honlapján legalább három éven keresztül
elérhetővé teszi. (5) A postai szolgáltató az egyetemes és az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő szolgáltatás nyújtását köteles úgy
megszervezni és működtetni, hogy az átfutási idő belföldi forgalomban teljesüljön a (3) bekezdésben
meghatározottak szerint, feltételezve azt, hogy a postai hálózatba való elhelyezés az aktuális felvételi pontra
a meghatározott tárgynapi utolsó gyűjtési időpont előtt megtörténik. Ha a postai küldemény elhelyezése az utolsó
gyűjtési időpontot követően valósul meg, az elhelyezés napjaként a következő gyűjtési napot kell számításba venni.
(6) A postai szolgáltató köteles gondoskodni arról, hogy a Hatóság részére bejelentett, az azonosítására alkalmas jelzés fel
legyen tüntetve az általa kezelt postai küldeményen vagy annak kísérő okiratán, amennyiben a kísérő okiratot
a kézbesítés során a postai szolgáltató a jogosult átvevő részére átadja. Az engedélyköteles és a bejelentésköteles
szolgáltatást nyújtó postai szolgáltató azonosítására alkalmas jelzés a postai szolgáltató nevét vagy rövidített
elnevezését is tartalmazza. Az egyetemes postai szolgáltató azonosítására alkalmas jelzéseket az Egyetemes Postai
Közszolgáltatási Szerződés határozza meg. 36. § (1) A postai szolgáltatás nyújtásához a szolgáltatók közreműködőt vehetnek igénybe.
(2) A postai közreműködő e tevékenységét a szolgáltató nevében, javára és felelősségére végzi.
(3) Az egyetemes postai szolgáltató és a postai közreműködő között létrejött szerződés abban az esetben minősül
a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 7. § (6) bekezdése szerinti szolgáltatási koncessziós szerződésnek,
amennyiben a postai közreműködő e tevékenységét oly módon végzi, hogy az ezzel kapcsolatos gazdasági kockázatot
teljes egészében vagy legalább jelentős részben a koncessziós szerződésben meghatározottak szerint maga viseli.
A postai közreműködő abban az esetben viseli maga a gazdasági kockázatot, ha az általa végzett tevékenység
ellenszolgáltatásaként nem átalánydíjra, hanem az elvégzett tevékenységgel arányos díjra jogosult, továbbá az általa
végzett tevékenységgel okozott kárért az egyetemes postai szolgáltató irányában felelősséggel tartozik.
37. § (1) Az egyetemes és az egyetemes postai szolgáltatást helyettesítő postai szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató az 5. §
a)–b) pontja szerinti szolgáltatás keretében feladott postai küldemények kézbesítését kizárólag a vele
munkaviszonyban vagy tagsági jogviszonyban (ide nem értve a részvényest) álló természetes személyekkel, vagy – az
e postai küldemények kézbesítését végző természetes személyek létszámának egyharmadáig –
a) személyesen eljáró postai közreműködővel, vagy b) a közreműködővel munkaviszonyban vagy tagsági jogviszonyban (ide nem értve a részvényest) álló kézbesítést
végző természetes személyek igénybevételével végezheti. A postai küldemények kézbesítését végző természetes személyek létszámának megállapításakor egy fő
létszámnak az általános teljes napi munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló, vagy személyesen eljáró postai
közreműködő feleltethető meg. A részmunkaidőben foglalkoztatottakat e rendelkezés alkalmazása szempontjából
napi részmunkaidejük időtartama és az általános teljes napi munkaidő arányában kell figyelembe venni.
(2) Amennyiben az engedélyes szolgáltató hálózati hozzáférési szerződést kötött, úgy a hálózati hozzáférést biztosító
postai szolgáltató munkaviszonyban alkalmazott vagy közreműködőként igénybe vett kézbesítést végző természetes
személyek létszáma az (1) bekezdés szerinti arányszám viszonyítási alapjának számításakor nem vehető figyelembe.
(3) A postai szolgáltatóhelyen kívül postai kézbesítést végző személy ruházatán a postai szolgáltatóra utaló egyértelműen
azonosítható jelzést köteles viselni, és nem közterületen történő kézbesítés esetén a terület tulajdonosának,
használójának vagy a postai küldemény átvevőjének kérésére, továbbá a Hatóság postai hatósági ellenőrzést vagy
piacfelügyeletet ellátó alkalmazottjának az eljárás során köteles felmutatni a nevét vagy azonosító számát, és a postai
szolgáltató megnevezését tartalmazó igazolást. 38. § A postai szolgáltatók és a postai közreműködői tevékenységet végző személyek, szervezetek kötelesek
együttműködni a bűncselekmények megelőzésére és felderítésére, valamint a titkos információgyűjtésre és a titkos
adatszerzésre külön törvényben felhatalmazott szervezetekkel, valamint tevékenységük megkezdésével egyidejűleg
kötelesek biztosítani a titkos információgyűjtés, illetve a titkos adatszerzés eszközeinek és módszereinek alkalmazási
feltételeit. Az e körben történő adatszolgáltatás, valamint az 55. § (6) bekezdése szerinti tevékenység díj-, költség- és
térítésmentes. 23. A postai szolgáltatási szerződés általános szabályai
39. § (1) A postai szolgáltatási szerződésre az e törvényben és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban
foglaltakat kell alkalmazni. Az e törvényben vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban nem szabályozott
kérdésben a polgári törvénykönyv szabályait kell alkalmazni. (2) Magyarország területén nyújtott vagy igénybe vett postai szolgáltatásokkal kapcsolatos postai szolgáltatási
szerződésben és az egyedi szerződésben a felek az e törvény vagy az e törvény felhatalmazása alapján megalkotott
más postai jogszabály rendelkezéseit kötelesek alkalmazni és külföldi bíróság joghatóságát nem köthetik ki.
A Magyarországon feladott és külföldön kézbesítendő postai küldemények kézbesítésére vonatkozó, e törvényben
vagy az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban megállapított kézbesítési szabályok kizárólag akkor
nem alkalmazandóak, ha a kézbesítés helye szerinti állam jogszabálya e szabályok alkalmazását kizárja.
(3) A postai szolgáltató a postai szolgáltatás nyújtásának részletes feltételeit és a postai szolgáltatással kapcsolatos
felelősség szabályait a jogszabályok keretei között általános szerződési feltételeiben határozza meg. A postai
szolgáltató általános szerződési feltételeiben és a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos nyomtatványokon,
tájékoztatókon és egyéb kereskedelmi kommunikációiban köteles egyértelműen jelezni, hogy a szolgáltatást postai
szolgáltatás keretében nyújtja. (4) A postai szolgáltatók az egyetemes és az egyetemes szolgáltatást helyettesítő szolgáltatásokra vonatkozó általános
szerződési feltételeinek az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott részeit,
továbbá azok módosításait kötelesek az alkalmazás kezdő időpontját legkésőbb 15 nappal megelőzően a Hatóság
részére megküldeni. (5) A postai szolgáltató köteles az általános szerződési feltételeket, a díjszabást, valamint azok módosítását a bevezetést
megelőző legalább tizenötödik naptól kezdődően internetes honlapján közzétenni. A postai szolgáltatónak minden
postai szolgáltatóhelyen lehetővé kell tenni az általános szerződési feltételek és a díjszabás megtekintését.
(6) E törvényben foglaltaktól a postai szolgáltató az általános szerződési feltételeiben csak akkor térhet el, ha e törvény az
eltérést megengedi. Ez a rendelkezés nem zárja ki azt, hogy a postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben
olyan szolgáltatásokat is meghirdessen, amelyeket e törvény nem szabályoz.
(7) A postai szolgáltatásért járó díjat – jogszabály vagy a felek eltérő rendelkezése hiányában – a szerződés létrejöttekor
kell megfizetni. (8) Az általános szerződési feltételek kizárólag a 40–52. § a szerződési szabályokra és felelősségre vonatkozó
rendelkezéseitől térhetnek el, amennyiben e törvény az eltérést nem tiltja. Az eltérés kizárólag a felhasználó javára
történhet. (9) A postai szolgáltató az egyedi szerződésben valamennyi, az egyedi szerződés hatálya alá tartozó postai szolgáltatás
vonatkozásában kizárólag a 40–52. § rendelkezéseitől térhet el, amennyiben e törvény az eltérést nem tiltja. A postai
szolgáltatót terheli annak bizonyítása, hogy az egyedi szerződés feltételeit egyedileg megtárgyalták, vagy azt a feladó
vagy a címzett közreműködésével alakították ki. A postai szolgáltató az általa megkötött egyedi szerződésekről köteles
nyilvántartást vezetni, és nyilvántartás vezetésének megkezdéséről és – a Hatóság erre vonatkozó felhívása alapján –
az abban foglaltakról a Hatóság részére tájékoztatást adni.
(10) A feladó és a postai szolgáltató nem állapodhatnak meg olyan szerződési kikötésben, amely e törvény alapján
a címzettet megillető jogot korlátoz vagy kizár. 24. A postai szolgáltatási szerződés létrejötte
40. § (1) A postai szolgáltatási szerződés (a továbbiakban: szerződés) a postai küldemény felvételével vagy a szolgáltatás
elvállalásával jön létre a feladó és a postai szolgáltató között.
(2) A postai küldeményen feladóként azt a személyt vagy gazdálkodó szervezetet lehet feltüntetni, akivel a postai
szolgáltatási szerződés létrejött, könyvelt postai küldemény esetén – kivéve, ha az a feladó jelzése alapján pályázatot
vagy versenytárgyalási ajánlatot tartalmaz – a feladó feltüntetése kötelező. Amennyiben a postai szolgáltatási
szerződés a postai konszolidátorral jön létre, feladóként a konszolidátort és a megbízó személyét is minden esetben fel
kell tüntetni a küldeményen. Az egyetemes postai szolgáltatás esetében, továbbá a személyes átadással kézbesítendő
postai küldeményen minden esetben kötelező a címzett feltüntetése. E bekezdésben foglalt rendelkezésektől
a szerződő felek nem térhetnek el. (3) Az egyetemes postai szolgáltatás vonatkozásában az egyetemes postai szolgáltatót szerződéskötési kötelezettség
terheli a jogszabályoknak, az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben, továbbá az Egyetemes Postaegyesület
Alapokmánya alapján megkötött nemzetközi szerződést kihirdető jogszabályoknak vagy az alapján megkötött
megállapodásnak és az egyetemes postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben meghatározottaknak
megfelelő postai szolgáltatások nyújtására. (4) A postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben vagy egyedi szerződésben vállalhatja, hogy az e törvény alapján
levélküldeménynek vagy postacsomagnak nem minősülő postai küldeményeket a postai szolgáltatás nyújtása során
levélküldeményként vagy postacsomagként kezeli és díjazza. (5) A méretei miatt levélszekrény útján nem kézbesíthető postai küldeményt az egyetemes és az engedélyköteles
szolgáltatást nyújtó postai szolgáltató nem köteles nem könyvelt küldeményként felvenni.
(6) A postai szolgáltató köteles megtagadni a szerződés megkötését, ha
a) a szerződés teljesítése jogszabályba, továbbá az Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya alapján megkötött
nemzetközi szerződést kihirdető jogszabályba vagy az alapján megkötött megállapodásba ütközik;
b) a postai küldemény tartalma nyilvánvalóan sérti vagy veszélyezteti az életet, egészséget, testi épséget vagy az
emberi környezetet; c) a feltételesen szállítható postai küldemény nem felel meg az ilyen küldeményekre vonatkozó előírásoknak; vagy
d) a postai küldemény csomagolása nem felel meg a postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben foglalt
előírásoknak. (7) A postai szolgáltatásból kizárt, vagy feltételesen szállítható küldemények körét a Kormány rendeletben állapítja meg.
(8) Amennyiben a (6) bekezdésben meghatározott tények valamelyike a szerződés megkötését követően jut a postai
szolgáltató tudomására, köteles a szolgáltatás teljesítését (vagy annak folytatását) megtagadni, és erről a feladót
értesíteni. A postai küldeménynek a feladó részére történő visszaküldéséből vagy egyéb helyre történő kézbesítéséből
és a hatósági intézkedésből származó többletköltségek a feladót terhelik.
(9) A szerződésben a felek a (6) és (8) bekezdésben foglalt rendelkezésektől eltérően nem állapodhatnak meg.
(10) Az egyetemes postai szolgáltató a (6) bekezdésben foglaltakon kívül csak abban az esetben tagadhatja meg az
egyetemes postai szolgáltatás keretében feladható súly- és mérethatároknak megfelelő postai küldeményre
vonatkozó egyetemes postai szolgáltatási szerződés megkötését, ha az egyetemes postai szolgáltatás a 34. §-ban
foglaltak szerint vagy egyéb jogszabály alapján szünetel vagy korlátozott.
(11) Amennyiben jogszabály a közigazgatás és az igazságszolgáltatás szervei eljárásában valamely postai küldemény
meghatározott időpontig vagy időpontban történő postára adásához a határidőben teljesítettség
jogkövetkezményét fűzi, úgy ennek a kötelezettségnek az egyetemes postai szolgáltató által nyújtott, legalább
a feladás utólagos igazolását lehetővé tevő postai szolgáltatás igénybevételével lehet eleget tenni.
25. A postai szolgáltatási szerződés teljesítése, a küldemény kézbesítése
41. § (1) A postai szolgáltató a postai küldeményt a címként megjelölt, vagy – a Kormány által rendeletben meghatározott
esetekben – attól eltérő helyen kézbesíti. Kézbesítésnek minősül az is, ha a meghatalmazás alapján kézbesített postai
küldeményt – a 4. § a) pontjában felsorolt személyeken kívüli gazdálkodó szervezet – gazdasági tevékenység
keretében továbbítja és adja át a gazdálkodó szervezetnek nem minősülő címzett vagy egyéb jogosult átvevő részére.
(2) Nem könyvelt postai küldemény az erre a célra szolgáló levélszekrénybe vagy kézbesítési ponton történő
elhelyezéssel kézbesíthető. Az ingatlan tulajdonosa vagy a címzett köteles gondoskodni a levélküldemények
elhelyezésére és sérülésmentes, biztonságos tárolására alkalmas, megfelelő méretű, zárható, – kormányrendelet
eltérő rendelkezése hiányában – a címnek megfelelő jelzéssel ellátott levélszekrény rendelkezésre állásáról, továbbá
arról, hogy az a postai szolgáltatók számára könnyen és biztonságosan megközelíthető legyen. Az
e követelményeknek megfelelő levélszekrény méretét és egyéb jellemzőit, valamint a kötelezettség nem
teljesítésének jogkövetkezményeit a Kormány rendeletben határozza meg. (3) Könyvelt postai küldeményt a címzettnek vagy a Kormány által rendeletben meghatározott egyéb jogosult átvevőnek
történő személyes átadással kell kézbesíteni. A szerződő felek nem állapodhatnak meg olyan szerződéses kikötésben,
amely a könyvelt postai küldemények levélszekrénybe történő kézbesítését lehetővé teszi.
(4) A könyvelt postai küldemények személyes átadásával egyenértékűnek minősül az az eset, amikor a címzettel
előzetesen kötött szerződés alapján a postai szolgáltató által létesített, a kézbesítést lehetővé tevő automatizált eszköz
útján történik a kézbesítés oly módon, hogy az átvételi jogosultságot biztosító azonosító, a küldemény azonosítója és
a kézbesítés pontos időpontja rögzítésre kerül. (5) A postai szolgáltató az általa felvett postai küldeményt – amíg azt a címzettnek vagy más jogosult átvevőnek nem
kézbesítették – az ellenkező bizonyításáig a feladó tulajdonának tekinti.
(6) A postai szolgáltató és a címzett megállapodhat abban, hogy a címzett részére érkező postai küldeményeket ne
a küldeményben megjelölt címen, hanem más címen (különösen utánküldési címen, postafiókon vagy más kézbesítési
ponton) kézbesítse. E szolgáltatások és a címzettnek történő biztonságos kézbesítés teljesítése érdekében a postai
szolgáltató – a megállapodás időbeli hatályának időtartamáig – címnyilvántartás (név, lakcím, székhely vagy
telephely) vezetésére jogosult. (7) A jogosult átvevők körét, az átvételre történő meghatalmazás kötelező formai és tartalmi elemeit és a kézbesítéssel
kapcsolatos egyéb szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.
(8) Könyvelt postai küldemény átvételének az erre szolgáló okiraton vagy az aláírást rögzítő vagy a jogosult átvevő
személyét azonosító egyéb technika alkalmazásával történő elismerése előtt a címzett vagy az egyéb jogosult átvevő
a személyazonosságát és átvételi jogosultságát – a postai küldemény kézbesítésére vonatkozó részletes szabályokat
tartalmazó kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – igazolni köteles. A személyazonosság és az átvételi
jogosultság igazolásával kapcsolatos részletes szabályokat, valamint a személyazonosság és az átvételi jogosultság
igazolásának módját kormányrendelet állapítja meg. A postai szolgáltató a személyazonosság igazolását
– amennyiben ezt a kézbesítés körülményei indokolják – nem könyvelt postai küldemény kézbesítése esetén is kérheti.
(9) Amennyiben a könyvelt postai küldemény kézbesítésére – levélszekrény kivételével – az erre alkalmas eszközbe
történő elhelyezéssel kerül sor, a címzett vagy az egyéb jogosult átvevő átvételi jogosultságát az átvevő által az
átvétellel egyidejűleg megadott azonosító kóddal köteles igazolni. (10) Amennyiben a könyvelt postai küldeményt a postai szolgáltató személyes átadással kézbesíti, a személyazonosságot
igazoló okmány elnevezését, betűjelét és számát vagy az átvevő által az átvétellel egyidejűleg megadott azonosító
kódot a postai szolgáltató – kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában – a kézbesítési okiraton vagy annak
elektronikus helyettesítőjén megfelelő módon rögzíti. Ha az okirat tulajdonosa ez ellen tiltakozik, a szolgáltató ezt
– mint a kézbesítést meghiúsító körülményt – a kézbesítési okiraton rögzíti, és a postai küldeményt az ok
megjelölésével visszaküldi a feladónak. 42. § (1) A könyvelt postai küldemény első alkalommal történő sikertelen kézbesítése esetén a küldeményt a postai szolgáltató
helyen vagy az e célból üzemeltetett kézbesítési ponton a címzett rendelkezésére kell tartani, bejelentésköteles
szolgáltatás esetén a postai szolgáltatási szerződés rendelkezései szerint kell eljárni. A rendelkezésre tartás helyéről,
idejéről és az átvétel feltételeiről a címzettet értesíteni kell. A rendelkezésre tartás ideje nem lehet 5 napnál rövidebb.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében a postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatás esetén a 16. §
(4) bekezdésében foglaltak szerint, könyvelt küldeményekre vonatkozó engedélyköteles postai szolgáltatás esetén
pedig az általa ellátott területen a) településenként legalább egy kézbesítési ponton,
b) harmincezernél nagyobb – bejelentett lakóhellyel rendelkező – népességszámú településeken harmincezer
lakosonként legalább egy kézbesítési ponton köteles – a címhelyen történő kézbesítés sikertelensége esetén a jogosult átvevő rendelkezésére tartásával –
a könyvelt levélküldemények kézbesítését lehetővé tenni. (3) Nem köteles kézbesíteni a postai küldeményt a postai szolgáltató, ha a postai szolgáltatás díját a feladó – vagy erre
irányuló megállapodás esetén a címzett vagy az egyéb jogosult átvevő – nem fizette meg.
(4) Kézbesíthetetlennek minősül az a postai küldemény, amelyet a postai szolgáltatón kívül álló okból a címzettnek (vagy
az egyéb jogosult átvevőnek) kézbesíteni nem lehet. (5) A (3) és (4) bekezdés szerinti postai küldeményt a postai szolgáltató köteles a feladónak visszakézbesíteni.
A visszakézbesítés esetén a küldemény feladónak történő átadását a visszakézbesítés költségeinek megtérítéséhez
kötheti a szolgáltató. Amennyiben a feladó a visszakézbesítés költségeit nem téríti meg, vagy a postai szolgáltatón
kívül álló okból a visszakézbesítés nem lehetséges, a postai küldemény visszakézbesíthetetlennek minősül.
(6) A visszakézbesíthetetlen postai küldeményt a postai szolgáltató őrizni köteles. Az őrzésre a polgári törvénykönyv
felelős őrzésre vonatkozó szabályait a következő eltérésekkel kell alkalmazni. A postai szolgáltató
a) a b) és c) pontban foglalt esetek kivételével a postai küldeményt a feladásától számított három hónap elteltéig
őrizni köteles, ezt követően a küldeményt megsemmisítheti; b) a postacsomag-küldeményt a feladástól számított három hónapig őrizni köteles, azt követően felbonthatja;
c) a postai küldeményt azonnal felbonthatja, amennyiben a postai küldemény tartalmának valószínűsíthető
veszélyes vagy romlandó természete miatt annak a) és b) pontban meghatározott időtartamú őrzése a postai
szolgáltatótól nem várható el. (7) A felbontást követően a postai szolgáltató, amennyiben kereskedelmi értékkel rendelkező árut tartalmaz a postai
küldemény, azt értékesíti, egyéb esetekben a küldemény tartalmát megsemmisíti.
(8) A postai küldemény felbontását, értékesítését és megsemmisítését kétfős bizottság jelenlétében és jegyzőkönyv
felvétele mellett kell végrehajtani. A bizottság tagjait a postai szolgáltatónak az alkalmazottai, tagjai, megbízottai vagy
közreműködői közül kell kijelölnie. A jegyzőkönyveket a postai szolgáltató a feladást követő egy évig köteles
megőrizni. A Hatóság e jegyzőkönyvekbe bármikor betekinthet. (9) A postai szolgáltató a (7) bekezdés alapján történt értékesítésből befolyt összeget a visszakézbesíthetetlen postai
küldemények őrzése következtében általában felmerült költségek csökkentésére fordítja vagy e célra rendelkezésre
tartja. 43. § A külföldről érkező, valamint a külföldre küldött postai küldemények vámeljárás alá vonása esetén a kapcsolódó
speciális szabályokat a vámjogszabályok tartalmazzák. A postai szolgáltató a külföldre küldött olyan postai
küldeményt, amely nem vonható vámeljárás alá – ha a vámjogszabályok vagy a feladó másként nem rendelkezik –
visszairányítja a feladóhoz. 26. A postai szolgáltató kártérítési felelőssége
44. § (1) A postai szolgáltatónak a postai küldemény megsemmisülése, részleges vagy teljes elveszése, megsérülése, továbbá
időgarantált szolgáltatás késedelmes teljesítése következtében a feladóval, az 50. § (2) bekezdésében
meghatározottak szerint a címzettel vagy harmadik személlyel, valamint utánküldés-szolgáltatás nem szerződésszerű
teljesítése esetén a címzettel szemben fennálló kártérítési felelősségére az e §-ban, valamint a 45–52. §-ban foglalt
rendelkezéseket kell alkalmazni. A postai szolgáltató az általános szerződési feltételeiben az e törvényben foglaltaknál
szigorúbb (a felhasználóra nézve kedvezőbb) szabályok szerint is vállalhat felelősséget.
(2) A postai szolgáltató a bejelentésköteles szolgáltatásokra vonatkozó általános szerződési feltételeiben az
(1) bekezdésben, a (3)–(8) bekezdésben, továbbá a 45–51. §-ban foglalt rendelkezések helyett a polgári törvénykönyv
szerződésszegéssel okozott kárért való felelősségre vonatkozó szabályainak alkalmazását kötheti ki.
(3) Nem könyvelt postai küldemény vonatkozásában létrejött postai szolgáltatási szerződés nem vagy nem
szerződésszerű teljesítése esetén (különösen, ha a postai küldemény megsemmisül, teljesen vagy részlegesen elvész
vagy megsérül) a postai szolgáltatót – kivéve, ha a károkozás a szolgáltató vagy az általa megbízott személy szándékos
cselekményének eredményeként következett be – kártérítési kötelezettség nem terheli.
(4) A postai szolgáltató és a feladó vagy a címzett megállapodása hiányában a postai szolgáltató postai
szolgáltatásnyújtásából eredő kártérítési felelősségére – a postai küldemény megsemmisüléséből, részleges vagy
teljes elveszéséből, megsérüléséből, továbbá az időgarantált szolgáltatás késedelmes teljesítéséből eredő kár
kivételével – a polgári törvénykönyv általános szabályai az irányadók, azzal, hogy a postai szolgáltató a feladó vagy az
50. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint a címzett, utánküldés-szolgáltatás nem szerződésszerű teljesítése
esetén a címzett nem vagyoni kárát nem köteles megtéríteni, e személyek vagyonában okozott kárt pedig az elmaradt
vagyoni előny kivételével köteles megtéríteni. Az e bekezdés alapján felmerült követelések 6 hónap alatt elévülnek.
(5) A postai szolgáltató nem felel a levélszekrénybe is kézbesíthető postai küldemények, továbbá az oda elhelyezhető
értesítések, valamint a tértivevény elveszéséből, megsemmisüléséből vagy megsérüléséből eredő kárért, ha a címen
nincs a 41. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő levélszekrény.
(6) A postai szolgáltató nem felel a személyes átadással kézbesítendő postai küldemény sikertelen kézbesítéséért,
valamint időgarantált szolgáltatás késedelmes vagy nem teljesítéséért, ha ezek oka az, hogy a címzett a címhez való
biztonságos eljutás lehetőségét a postai szolgáltató számára nem biztosította.
(7) A megsemmisült vagy a teljes egészében elveszett postai küldemény esetében késedelem címén kártérítési igény
nem érvényesíthető. (8) Amennyiben a postai szolgáltató a postai küldeményt arra nem jogosult átvevő részére tévesen kézbesítette, és
a jogosult átvevő részére történő szerződésszerű teljesítés a téves kézbesítés felismerésétől számított 30 napon belül
lehetetlen, az ebből eredő kár megtérítésére a küldemény elveszésére vonatkozó szabályok irányadók.
27. Felelősség a postai küldemény megsemmisüléséért, elveszéséért, megsérüléséért
45. § (1) A postai szolgáltató – a 44. § (3) és (5) bekezdésében foglaltak kivételével – felelős azért a kárért, amely a postai
küldemény felvételétől annak kézbesítéséig vagy a feladó részére történt visszakézbesítéséig terjedő időben a postai
küldemény megsemmisüléséből, teljes vagy részleges elvesztéséből vagy megsérüléséből keletkezett, kivéve ha a kárt
a) a postai szolgáltató működési körén kívül eső elháríthatatlan ok,
b) a postai küldemény belső tulajdonsága vagy a csomagolás kívülről észre nem vehető hiányossága, illetve
c) a küldemény sérülését vagy megsemmisülését más postai küldemény okozta.
(2) A postai szolgáltatónak kell bizonyítania a csomagolás hiányosságát, továbbá azt, hogy a kárt a működési körén kívül
eső elháríthatatlan ok vagy – a szolgáltató szerződésszerű magatartása ellenére – a károsulton kívüli harmadik személy
postai küldeménye okozta. (3) A feladónak kell bizonyítania, hogy a kár nem a postai küldemény belső tulajdonságának a következménye, és nem
a csomagolás hiányossága miatt állt elő. (4) A postai szolgáltatót nem terheli kártérítési felelősség, ha csak a postai küldemény külső csomagolása sérül meg.
(5) A postai szolgáltatót nem terheli kártérítési felelősség a kárért, ha a küldemény tartalma a postai szolgáltatásból kizárt
vagy ha feltételesen szállítható, és a feladó nem teljesítette a feltételes szállításra vonatkozó követelményeket.
46. § (1) Ha a könyvelt postai küldemény megsemmisül, teljesen vagy részlegesen elvész vagy megsérül, a postai szolgáltató
kártérítési átalányt köteles fizetni. A küldemény a) megsemmisülése vagy teljes elveszése esetén a fizetendő kártérítési átalány összege a szolgáltatásért fizetendő
díj tizenötszöröse, b) részleges elveszése vagy megsérülése esetén a fizetendő kártérítési átalány összege úgy aránylik a kártérítési
átalány a) pontban meghatározott teljes összegéhez, ahogyan a keletkezett kár aránylik a postai küldemény teljes
értékéhez. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a postai szolgáltató köteles a szolgáltatásért fizetett díjat is visszafizetni.
(3) Ha belföldi forgalomban a könyvelt postai küldemény kézbesítése – vagy annak megkísérlése – a feladástól számított
tizenöt napon belül nem történik meg, a felek eltérő megállapodásának hiányában az ellenkező bizonyításáig
a küldeményt elveszettnek kell tekinteni, és a kártérítésre a küldemény elveszésére vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni. (4) Ha a (3) bekezdés alapján elveszettnek tekintett postai küldemény előkerül, a küldeményt kézbesíteni kell. A még ki
nem fizetett kártérítési átalányt és a vissza nem fizetett szolgáltatási díjat nem kell kifizetni, a már kifizetett kártérítési
átalányt és a visszafizetett szolgáltatási díjat azonban kézbesítés esetében sem kell a postai szolgáltató részére
visszafizetni. 47. § (1) A postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben állapítja meg az általa nyújtott postai szolgáltatáshoz
kapcsolódó értéknyilvánítás legmagasabb összegét. Az egyetemes postai szolgáltatás esetében az értéknyilvánítás
legmagasabb összegeként megjelölhető összeg postacsomag esetében legalább százezer forint, egyéb postai
küldemény esetében legalább húszezer forint. (2) A postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben lehetővé teheti a kereskedelmi értékkel nem rendelkező
tartalmú postai küldemények vonatkozásában is az értéknyilvánítás-szolgáltatás igénybevételét.
(3) Amennyiben a postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben nem rendelkezik a (2) bekezdés szerint, vagy ha
a feladó az értéknyilvánításban megjelölt összegként nem a tényleges kereskedelmi értéket tüntette fel, úgy az
értéknyilvánításban megjelölt összeg helyett a postai küldemény tartalmának tényleges kereskedelmi értékét kell
a kártérítési átalány számítása során alapul venni. (4) Ha az értéknyilvánítás-szolgáltatással feladott (a továbbiakban: értéknyilvánított) postai küldemény megsemmisül,
teljesen vagy részlegesen elvész, vagy megsérül, a postai szolgáltató az (1)–(3) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével, az alábbiak szerint köteles kártérítési átalányt fizetni:
a) a postai küldemény megsemmisülése vagy teljes elveszése esetén a fizetendő kártérítési átalány összege az
értéknyilvánításban megjelölt érték összege, b) a postai küldemény részleges elveszése vagy megsérülése esetén a fizetendő kártérítési átalány összege úgy
aránylik az értéknyilvánításban megjelölt érték összegéhez, ahogyan a keletkezett kár aránylik a küldemény teljes
értékéhez. 28. Felelősség a postai küldemény késedelmes kézbesítéséért
48. § (1) A nem időgarantált postai küldemény késedelmes kézbesítéséért a postai szolgáltató kártérítési felelősséggel nem
tartozik. (2) Az időgarantált postai küldemény késedelmes kézbesítéséért vagy a kézbesítés késedelmes megkísérléséért a postai
szolgáltató kártérítési átalányt köteles fizetni. A kártérítési átalány összege az időgarantált postai szolgáltatásért
fizetett díj kétszerese. (3) Nem terheli a postai szolgáltatót az időgarantált postai küldemény késedelmes kézbesítéséért, ha
a) a késedelmet a működési körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő,
b) a postai küldemény határidőben történő kézbesítése azért volt sikertelen, mert a címzett vagy más jogosult
átvevő nem volt elérhető a címben megjelölt helyen,
c) az a) és b) pontban meghatározottakon túl a polgári törvénykönyv alapján mentesül a késedelmes teljesítésért
fennálló felelősség alól. 29. A kártérítés különös esetei
49. § (1) Amennyiben a postai szolgáltatási szerződés teljesítése során a postai szolgáltató kártérítési felelőssége több
jogcímen is felmerül, a postai szolgáltató által kártérítésként megfizetendő összeg a 46. §-ban, a 47. §-ban vagy
a 48. §-ban meghatározott kártérítési átalány közül a legnagyobb összege erejéig terjedhet.
(2) Az utánküldés-szolgáltatás nem szerződésszerű teljesítése esetén fizetendő kártérítési átalány a szolgáltatás díjának
kétszerese. Ha a díj időtartam-alapú, a kártérítési átalány alapját a legrövidebb fizethető időtartamra vonatkozó díj
képezi. 30. A kártérítési igény érvényesítése 50. § (1) A kártérítési igény érvényesítésére – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a feladó jogosult.
(2) A címzett kizárólag abban az esetben jogosult a kártérítési igény érvényesítésére, ha
a) a postai küldeményt részére vagy egyéb jogosult átvevő részére kézbesítették, vagy
b) a kártérítési igény érvényesítésének jogát a feladó írásban a címzettre engedményezte.
(3) A feladón és címzetten kívüli harmadik személy kizárólag abban az esetben jogosult a kártérítési igény
érvényesítésére, ha az ezzel kapcsolatos követelést a kártérítésre jogosult írásban engedményezte javára.
(4) Sem a címzett, sem a (3) bekezdés szerinti harmadik személy nem érvényesíthet a feladót megillető kártérítésnél
magasabb összegű kártérítési igényt. 51. § (1) A postai küldemény részleges elveszését vagy megsérülését – ha az felismerhető – a küldemény kézbesítésekor vagy
a küldemény visszakézbesítésekor a kézbesítési okiraton azonnal jelezni kell. Ennek elmulasztása jogvesztéssel jár.
Kézbesítési okirat hiányában vagy, ha a részleges elveszés vagy a megsérülés a kézbesítéskor (visszakézbesítéskor)
azonnal nem ismerhető fel, azt a kézbesítéstől számított három munkanapos jogvesztő határidőn belül kell
a kézbesítést ellátó postai szolgáltatóhoz írásban bejelenteni vagy azt a szolgáltatónál írásban jegyzőkönyvbe vetetni.
A bejelentéssel egyidejűleg a kártérítési igényt is jelezni lehet.
(2) A jogosult az időgarantált postai küldemény késedelmes kézbesítése címén kártérítési igényét a postai szolgáltatóhoz
a küldemény átvételétől számított tizenöt napos jogvesztő határidőn belül írásban jelentheti be.
(3) A jogosult a postai küldemény elveszése vagy megsemmisülése címén kártérítési igényét – a (4) bekezdésében
foglaltak kivételével – a küldemény feladásától számított tizenötödik naptól kezdődően 6 hónapos jogvesztő
határidőn belül írásban jelentheti be a postai szolgáltatónak.
(4) Ha a postai küldemény elveszésének vagy megsemmisülésének a ténye panaszkezelés keretében jut a szolgáltató
tudomására, és a panaszra adott – az elveszés vagy a megsemmisülés tényét megállapító – szolgáltatói válasz
megérkezésekor a (3) bekezdésben megállapított igényérvényesítési határidőből harminc napnál már kevesebb van
hátra, a határidő a válasz megérkezését követő harminc napig meghosszabbodik.
(5) A postai szolgáltató a jogosult bejelentésére vagy kártérítési igényére harminc napon belül köteles írásban válaszolni.
Válaszában a szolgáltató a) tájékoztatja jogosultat a bejelentés megalapozottságának megállapításához szükséges további feltételekről és
eljárásról, b) megállapítja a bejelentés, illetve a kártérítési igény megalapozottságát, ezen utóbbi esetben tájékoztatja
a jogosultat a kártérítési igény megfizetésének várható időpontjáról, vagy
c) – amennyiben a kártérítési igény jogalapját vagy mértékét vitatja – tájékoztatja az igény érvényesítőjét
a kártérítés és a kártérítés-érvényesítés törvényi vagy szerződésben foglalt szabályairól, továbbá
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 2. §-a alapján felhívja fogyasztónak
minősülő igény érvényesítőt arra, hogy az Fgytv. alapján békéltető testület előtt fogyasztói jogvitát
kezdeményezhet. (6) Ha a jogosult az (1)–(4) bekezdésben meghatározott jelzését, bejelentését vagy igényét az ott meghatározott
jogvesztő határidőn belül megtette a szolgáltató felé, és kártérítési igényét a szolgáltató vitatta vagy azt
a megalapozottságát megállapító, (5) bekezdés b) pontja szerinti tájékoztatás átvételétől számított 60 napon belül
nem fizette meg, kártérítési igényét a küldemény feladásától számított egyéves jogvesztő határidőn belül
érvényesítheti bíróság előtt. A fogyasztói jogvita alapján indult békéltető testületi eljárás időtartama az
igényérvényesítési időbe nem számítható be. (7) A jogosult kártérítési igényének érvényesítésével kapcsolatos jogait és kötelezettségeit, valamint az igény
érvényesítésének módját a postai szolgáltató az általános szerződési feltételeiben köteles rögzíteni.
31. A postai küldemény által okozott kár 52. § A postai küldemény által a postai szolgáltatónak vagy – szerződésen kívül – harmadik személynek okozott kár feladó
által történő megtérítésére a polgári törvénykönyv általános szabályait kell alkalmazni.
VI. FEJEZET ADAT- ÉS TITOKVÉDELEM, PANASZKEZELÉS 32. Adatszolgáltatás
53. § (1) A Hatóság felhívhatja az e törvény hatálya alá tartozó postai tevékenységet végzőt, postai szolgáltatót minden olyan
adat szolgáltatására, amely a Hatóság – e törvényben, valamint e törvény felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályban meghatározott – hatósági hatáskörébe utalt feladatainak ellátásához szükséges, abban az esetben is,
ha az – a minősített adatok kivételével – üzleti titoknak minősül. E felhívás ellen jogorvoslatnak helye nincs, a felhívás
a (2) bekezdésben foglalt esetben kibocsátott hatósági határozat elleni jogorvoslati kérelemben támadható.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben foglalt felhívást az adatszolgáltatásra felhívott nem vagy nem megfelelően teljesíti,
úgy a Hatóság hatósági határozatában kötelezheti a felhívásban foglalt adatok szolgáltatására.
(3) A Hatóság (2) bekezdés szerinti határozata ellen fellebbezésnek helye nincs. A határozat felülvizsgálatát az ügyfél
kérheti – jogszabálysértésre hivatkozással – a hatósági határozat közlésétől számított tizenöt napon belül
a közigazgatási ügyekben eljáró bíróságtól. A bíróság az ügyben, szükség esetén a felek meghallgatása alapján, tizenöt
napon belül nemperes eljárásban határoz. A nemperes eljárás iránti kérelem benyújtásának a határozat végrehajtására
halasztó hatálya van. A Fővárosi Törvényszék végzése ellen fellebbezésnek nincs helye.
(4) A postai szolgáltató a jogszabályban meghatározott adatokat köteles nyilvánosan hozzáférhetővé tenni. Nem
minősülnek közérdekből nyilvános adatnak az egyetemes postai szolgáltató szolgáltatási szerződései, kivéve
a hivatalos iratokkal kapcsolatos postai szolgáltatási szerződésekre vonatkozó adatokat.
(5) Az (1) és a (4) bekezdés szerinti adatszolgáltatás során az adatszolgáltató felelős az adat tartalmának időszerűségéért,
hitelességéért, pontosságáért és ellenőrizhetőségéért. 33. Személyes adatok védelme, titokvédelmi kötelezettség
54. § (1) A postai szolgáltató a postai szolgáltatás teljesítésével kapcsolatos vagy a szolgáltatás teljesítése során tudomására
jutott adatokat – az 55. § (1)–(5) bekezdésében foglalt eltérésekkel, közérdeken alapuló célból, az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben foglaltak figyelembevételével – e törvény
felhatalmazása alapján – adatkezelőként eljárva használhatja fel és továbbíthatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatkezelés a) célja: a postai szolgáltatási szerződés teljesítése, a teljesítés elszámolása, igazolása és utólagos ellenőrzése,
a Hatóság részére történő adatszolgáltatás, továbbá e törvényben meghatározott egyéb cél;
b) időtartama: e törvény vagy a felhasználó eltérő rendelkezése hiányában a postai küldemény feladását követő
naptári év vége. (3) A postai szolgáltatás teljesítése nem tehető függővé olyan személyes vagy más adat megadásától, vagy olyan célú
adatkezeléshez való hozzájáruló nyilatkozat megtételétől, amely a postai szolgáltatás feladó által igényelt tartalmú
elvégzéséhez nem szükséges. (4) A postai szolgáltató a postai szolgáltatás teljesítésével kapcsolatos, valamint a szolgáltatás teljesítése során
tudomására jutott adatokat kizárólag a postai szolgáltatási szerződés teljesítése, a teljesítés igazolása, elszámolása és
utólagos ellenőrzése céljából továbbíthatja harmadik országban lévő adatkezelő vagy adatfeldolgozó részére.
55. § (1) A postai szolgáltató az általa kezelt postai küldemény tartalmát csak a szolgáltatás teljesítéséhez szükséges mértékben
ismerheti meg. (2) A postai szolgáltató a postai szolgáltatása keretében
a) a zárt postai küldeményt – a (4) bekezdésben foglaltak kivételével – nem bonthatja fel;
b) a nem zárt postai küldeményeket csak a felvételhez, gyűjtéshez, feldolgozáshoz, szállításhoz, kézbesítéshez
szükséges adatok megállapítása érdekében és annak megfelelő mértékben tanulmányozhatja;
c) a szolgáltatás teljesítése során tudomására jutott adatot – a feladó, a címzett (illetve az egyéb jogosult átvevő),
valamint a (6) bekezdésben említett szervezetek kivételével – mással nem közölhet;
d) a postai küldeményt – tartalmának megismerése céljából – a feladó, a címzett (illetve az egyéb jogosult átvevő),
valamint a (6) bekezdésben említett szervezetek kivételével másnak át nem adhatja;
e) a szolgáltatás teljesítéséről – a feladó, a címzett (illetve az egyéb jogosult átvevő), valamint a (6) bekezdésben
említett szervezetek kivételével – másnak tájékoztatást nem adhat.
(3) A (2) bekezdés d) pontja alkalmazásában a feladóval megegyező jogosultsággal rendelkezőnek kell tekinteni azt
a személyt, aki a postai küldemény feladását igazoló dokumentumot bemutatja. A (2) bekezdés c) és e) pontja
tekintetében a feladóval megegyező jogosultsággal rendelkezőnek kell tekinteni azt a személyt is, aki a postai
küldemény egyedi azonosító adatát (például kód, küldeményazonosító), továbbá szükség esetén a feladó és címzett
nevét és a küldemény címét a postai szolgáltatóval elektronikus hírközlési úton (távközlő berendezés, internet) közli.
(4) A postai szolgáltató a zárt postai küldeményt felbonthatja, ha
a) a küldemény burkolata oly mértékben sérült, hogy tartalmának megóvása érdekében a felbontása indokolt, és
felbontás nélküli átcsomagolással a küldemény tartalmának a megóvása nem biztosítható;
b) a küldemény tartalma által okozott veszély elhárítása érdekében ez indokolt;
c) a 42. § (6) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott eset áll fenn.
(5) A postai küldemény felbontását a 42. § (8) bekezdése szerint kell elvégezni, azzal, hogy a felbontás tényét
a küldeményre rá kell vezetni, továbbá, ha erre lehetőség van, a felbontásról, a felbontás okáról a feladót értesíteni kell.
(6) A postai szolgáltatónak és a postai közreműködői tevékenységet végző személynek vagy szervezetnek megfelelő
szervezési és műszaki intézkedésekkel biztosítania kell a postai szolgáltatás teljesítése során kezelt küldemények,
szöveges közlemények vagy közlések titkosságát. A postai szolgáltató és a postai közreműködői tevékenységet végző
személy vagy szervezet – a jogszabályi feltételek fennállása és erre irányuló megkeresés esetén – köteles a postai
küldeményt, szöveges közleményt vagy közlést átadni vagy bemutatni az annak megismerésére külön törvényben
feljogosított szervezeteknek, továbbá azok megfigyelését, tárolását vagy a küldeménybe, szöveges közleménybe más
módon történő beavatkozást lehetővé tenni. (7) A postai szolgáltató a postai szolgáltatáshoz kapcsolódó valamennyi okiratot a kiállítástól vagy az okirat érvényességi
idejének lejáratától számított egy évig köteles őrizni. 34. A postai alkalmazott, megbízott és közreműködő adat- és titokvédelmi felelőssége
56. § Az adat- és titokvédelmi kötelezettség a postai szolgáltató alkalmazottját, tagját, megbízottját és közreműködőjét
– a munkaviszony, a tagsági viszony, a megbízási jogviszony, a közreműködői jogviszony megszűnése után is – a postai
szolgáltatóval azonos módon terheli, azok megszegéséért felelősséggel tartozik.
35. Panaszkezelés, ügyfélszolgálat 57. § (1) A postai szolgáltatóval szemben benyújtott panaszra az Fgytv. panaszkezelésre és ügyfélszolgálatra vonatkozó
17/A–17/C. §-ában foglalt rendelkezéseket az e szakaszban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Panasznak az olyan bejelentés minősül, amelyben a felhasználó állítja, hogy a postai szolgáltató által nyújtott
szolgáltatás részben vagy egészben nem felel meg a jogszabályi előírásokban vagy a szolgáltató általános szerződési
feltételeiben foglaltaknak. Az 51. §-ban foglalt jelzést, bejelentést és a kártérítési igény érvényesítését panaszok között
köteles nyilvántartani. (3) Minden postai szolgáltatónak országosan legalább egy, az Fgytv. 17/B. § (2) bekezdése szerint nyitva tartó és telefonon
keresztül is elérhető központi ügyfélszolgálatot kell üzemeltetni, továbbá biztosítani kell, hogy a felhasználók
panaszaikat szóban, írásban, továbbá interneten keresztül is megtehessék. A postai szolgáltatással kapcsolatos
kártérítési igény a központi ügyfélszolgálat telefonos ügyfélszolgálatán keresztül is érvényesíthető az 51. §-ban
meghatározott határidőn belül. (4) Az egyetemes postai szolgáltató minden megyeszékhelyen, az engedélyköteles szolgáltatást nyújtó szolgáltató
a működési területe által érintett megyék székhelyein oly módon köteles gondoskodni ügyfélszolgálat
üzemeltetéséről, hogy annak megközelítése – az ellátott felhasználók számára és földrajzi eloszlására figyelemmel
– ne járjon aránytalan nehézségekkel a felhasználókra nézve. Az egyetemes postai szolgáltató – valamint az
engedélyköteles szolgáltatást nyújtó szolgáltató, amennyiben Budapesten is nyújt postai szolgáltatást – Budapesten
köteles legalább egy ügyfélszolgálatot működtetni. (5) A telefonos elérhetőséget és a személyes ügyintézés időpontjának telefonon keresztül és elektronikus levélben
történő előzetes lefoglalását kizárólag a központi ügyfélszolgálat vonatkozásában köteles biztosítani a postai
szolgáltató, az Fgytv. 17/B. § (2) bekezdés c) pontjának és (3) bekezdésének megfelelően.
(6) A postai szolgáltatónak minden postai szolgáltatóhelyen lehetőséget kell biztosítani a felhasználói bejelentések,
panaszok megtételére szóban vagy írásban. (7) Panasz a postai küldeményhez kapcsolódóan a feladás napjától hat hónapos jogvesztő határidőn belül, sérelmezett
tevékenység vagy magatartás esetén az erről való tudomásszerzéstől számított harminc napon belül, de legkésőbb
a tevékenység vagy a magatartás megvalósítását követő hat hónapon belül tehető.
(8) A postai szolgáltató köteles a beérkező panaszokat ingyenes, egyszerű, átlátható és megkülönböztetéstől mentes
eljárás keretében megvizsgálni és a panaszokról, kezelésük módjáról nyilvántartást vezetni. A panaszkezelés
felhasználókat érintő szabályait a szolgáltató általános szerződési feltételeiben köteles közzétenni.
(9) A vizsgálat lefolytatására belföldi szolgáltatások és az Európai Unió tagállamaiba irányuló szolgáltatások esetén
a szolgáltatónak a panasz beérkezésétől számított harminc nap áll rendelkezésre. A belföldi és az Európai Unió
tagállamaiba irányuló szolgáltatással kapcsolatos vizsgálati eljárás időtartama egy alkalommal, a panaszos egyidejű
értesítése mellett harminc nappal meghosszabbítható. (10) A postai szolgáltató a panasz kivizsgálásának eredményéről belföldi szolgáltatás esetén haladéktalanul, nemzetközi
szolgáltatás esetén a külföldi szolgáltatótól beérkezett tájékoztatás időpontjától számított tizenöt napon belül köteles
a panaszost írásban tájékoztatni. A külföldi szolgáltató késedelmesen megküldött tájékoztatása esetében
a szolgáltatási szerződésben foglaltak teljesítéséért felelős belföldi szolgáltatót felelősség abban az esetben nem
terheli, ha mindent megtett a szerződéses partner szolgáltatójától beszerzendő adat, információ határidőben történő
rendelkezésre bocsátása céljából. (11) Ha a panaszos a panaszra adott választ nem fogadja el, vagy a postai szolgáltató a panaszra határidőn belül nem
válaszol, a panaszos a válasz kézhezvételétől vagy a válasz elmaradása esetén a válaszadási határidő lejártától
számított 30 napon belül a Hatósághoz fordulhat a panasz vagy a panaszkezelés kivizsgálása érdekében.
E lehetőségről a panaszost a panasszal kapcsolatos válaszban tájékoztatni kell.
(12) A panaszokról, a panaszok számáról és kezelésük módjáról a postai szolgáltatók kötelesek évente egyszer, legkésőbb
a tárgyévet követő év március 31. napjáig – az erről vezetett nyilvántartásokról készített szolgáltatói adatszolgáltatás
megküldésével – a Hatóságnak beszámolni és a beszámolót honlapjukon közzétenni.
(13) A panasz írásbeliségével kapcsolatosan az Fgytv. 17/C. §-ában foglalt rendelkezést kell alkalmazni.
VII. FEJEZET SZÁMVITELI KÖVETELMÉNYEK 36. A postai szolgáltatások bevételei, költségei és ráfordításai kimutatására vonatkozó követelmények
58. § (1) A postai szolgáltató a számviteli nyilvántartási rendszerében – az e törvényben és a miniszter rendeletében
meghatározottak szerint – köteles elkülöníteni és kimutatni a postai szolgáltatásokra, valamint az egyéb
tevékenységeire vonatkozó bevételeit. Az egyetemes postai szolgáltató köteles elkülönítetten nyilvántartani
a hivatalos iratokkal kapcsolatos szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos bevételeit, költségeit és ráfordításait.
(2) Az egyetemes postai szolgáltató köteles elkülönítetni és kimutatni az egyetemes, az egyetemes postai szolgáltatást
helyettesítő- és a bejelentésköteles szolgáltatásból származó bevételeit, költségeit és ráfordításait, az engedélyköteles
szolgáltatást nyújtó szolgáltató pedig köteles elkülöníteni és kimutatni az engedélyköteles és – amennyiben ilyet
nyújt – a bejelentésköteles szolgáltatásból származó bevételeit, költségeit és ráfordításait.
(3) Az egyetemes postai szolgáltató köteles elkülöníteni és kimutatni a küldeményenkénti díjszabás szerint feladott,
50 grammot meg nem haladó tömegű, belföldi levélküldemény és hivatalos irat bevételeit, költségeit és ráfordításait.
(4) Az egyetemes postai szolgáltató rendszerében a postai szolgáltatások költségeit az alábbiak szerint kell elkülöníteni.
a) az egy adott szolgáltatáshoz vagy termékhez közvetlenül hozzárendelhető költségeket ahhoz rendelik hozzá;
b) a közös költségeket, azaz azokat a költségeket, amelyeket nem lehet közvetlenül egy adott szolgáltatáshoz vagy
termékhez rendelni, a következőképpen kell felosztani: ba) amennyiben lehetséges, a közös költségeket azok eredetének közvetlen elemzése alapján kell felosztani;
bb) amennyiben a közvetlen költségelemzés nem lehetséges, a közösköltség-kategóriákat egy másik olyan
költségkategóriával vagy költségkategóriák csoportjával való közvetett kapcsolat alapján osztják fel,
amelyek vonatkozásában a közvetlen hozzárendelés vagy felosztás lehetséges; a közvetett kapcsolatnak
összehasonlítható költségszerkezeten kell alapulnia; bc) amennyiben a költségfelosztásra sem közvetlen, sem közvetett módszer nem alkalmazható,
a költségkategóriát egy általános osztótényező alapján kell felosztani, amelynek kiszámítása egyrészről
a közvetlenül vagy közvetve az egyes egyetemes postai szolgáltatásokhoz, másrészről pedig az egyéb
szolgáltatásokhoz rendelt vagy kijelölt összes kiadás arányának felhasználásával történik;
bd) a mind az egyetemes, mind a nem egyetemes postai szolgáltatások nyújtásához szükséges közös
költségeket megfelelő módon kell felosztani; ugyanazokat a költségtényezőket kell alkalmazni mind az
egyetemes, mind a nem egyetemes postai szolgáltatásokra. (5) Az egyetemes postai szolgáltató az (1)–(4) bekezdés szerint, az engedélyköteles szolgáltatást nyújtó szolgáltató
a (2) bekezdés szerint vezetett nyilvántartások – a miniszter által rendeletben meghatározott – adatait az üzleti év
utolsó napját követő hat hónapon belül köteles megküldeni a Hatóságnak.
(6) Az egyetemes postai szolgáltató számviteli nyilvántartási rendszerének alkalmasnak kell lennie az egyetemes postai
szolgáltatási kötelezettség nettó költsége számításának kimutatására és méltánytalan többletterhének
alátámasztására. (7) A postai szolgáltatókra vonatkozó számviteli követelményeknek való megfelelést az egyetemes és az engedélyköteles
szolgáltatásokat nyújtó postai szolgáltatók kötelesek saját költségükön a szolgáltatótól független könyvvizsgálóval
évente ellenőriztetni és tanúsíttatni. A könyvvizsgáló tanúsítványát nyilvánosságra kell hozni.
VIII. FEJEZET ÁLLAMI FELADATOK 37. A postai ágazat irányításának állami feladatai
59. § (1) E törvény alkalmazásában állami feladat:
a) a nemzeti postapolitika kialakítása, a végrehajtásához szükséges feltételek megteremtése; az egyetemes postai
szolgáltatás biztosítása; b) a postai ágazatban a kormányzati, nemzetbiztonsági, igazságszolgáltatási, rendvédelmi és védelmi igények
érvényesítése, továbbá ezek megvalósításának ellenőrzése; c) a postai ágazattal összefüggő nemzetközi feladatok ellátása;
d) a postai ágazat állami intézményrendszerének hatékony működtetése, a szakmai érdek-képviseleti
szervezetekkel való együttműködés; e) a postai szolgáltatások szabályozásának összeegyeztetése az adatvédelemmel, a fogyasztóvédelemmel és
a környezetvédelemmel; f) a postai hálózatok, a postai szolgáltatók és a szolgáltatások együttműködési feltételeinek szükség szerinti
biztosítása; g) a postai szolgáltatások biztonságának növeléséhez, a különleges jogrend időszakának feladataira történő
felkészítéséhez szükséges szervezeti, működési feltételek biztosítása, a nemzeti és nemzetközi elveknek
megfelelően; h) a postai ágazattal összefüggő tevékenységekhez és azok szabályozásához, felügyeletéhez szükséges információs
és statisztikai rendszer működtetése. (2) Magyarországot az Egyetemes Postaegyesület Kongresszusain a Kormány által meghatalmazottak, az Egyetemes
Postaegyesület operatív munkájában pedig a miniszter, a Hatóság, valamint az egyetemes postai szolgáltató
képviselik. 38. A Kormány feladatai 60. § A Kormány az állami feladatok közül:
a) kialakítja a nemzeti postapolitikát, a postai tevékenységek és a szolgáltatások alapvető elveit és feltételeit,
valamint a postai infrastruktúra fejlesztésére irányuló állami programokat;
b) megköti a postaszolgálattal összefüggő nemzetközi szerződéseket, gondoskodik Magyarország képviseletéről
a postaszolgálattal kapcsolatos különböző nemzetközi szervezetekben; c) gondoskodik – a fogyasztóvédelemért felelős miniszteren keresztül – a felhasználói érdekek érvényre juttatásáról;
d) meghatározza a postai szolgáltatások biztonságának, a különleges jogrend időszakára való felkészítésének
rendszerét, biztosítja az államigazgatásra háruló feladatok ellátásának feltételeit;
e) meghatározza a postaszolgálat területén az általános és speciális nemzetbiztonsági érdekek érvényesítéséhez
szükséges feltételeket, valamint az ezek megvalósulásának ellenőrzésére vonatkozó szabályokat;
f) átmenetileg korlátozhatja vagy szüneteltetheti a postai szolgáltatásokat a honvédelemről szóló, a polgári
védelemről szóló, és a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló törvényben foglaltak alapján, illetve egyéb okból
bekövetkezett különleges jogrend időszakában; g) amennyiben szükséges, gondoskodik az egyetemes postai szolgáltatás nettó költsége méltánytalan
többletteher-megtérítéséről; h) ellátja az uniós jogszabályokban a tagállamra delegált információszolgáltatással, kapcsolattartással és egyéb
együttműködéssel kapcsolatos feladatokat. 39. A miniszter feladatai 61. § A miniszter az állami feladatok közül:
a) előterjeszti a Kormány számára a nemzeti postapolitikára vonatkozó javaslatot, és gondoskodik az erről szóló
határozat végrehajtásáról; b) figyelemmel kíséri az egyetemes postai szolgáltatás ellátásának helyzetét és intézkedik a szolgáltatás biztosítása
érdekében, megköti és szükség esetén módosítja az Egyetemes Postai Közszolgáltatási szerződést;
c) koordinálja a postai ágazattal kapcsolatos polgári, kormányzati, nemzetbiztonsági, igazságszolgáltatási,
rendvédelmi és védelmi tevékenységet; d) kijelöli a védelmi feladatok ellátásában részt vevő postai szolgáltatót, meghatározza a különleges jogrend
időszakának helyzeteire történő felkészüléssel kapcsolatos feladatokat; e) irányítja a postaszolgálattal összefüggő nemzetközi feladatok ellátását, előkészíti a Kormány postai ágazattal
kapcsolatos nemzetközi tevékenységét, gondoskodik a nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról, ellátja
a Magyarország képviseletét a postai ágazattal kapcsolatos nemzetközi szervezetekben, továbbá olyan
nemzetközi együttműködési megállapodásokat köt, amelyek nem tartoznak az Országgyűlés vagy a Kormány
hatáskörébe; f) ellátja az uniós jogszabályokban a tagállamra delegált információszolgáltatással, kapcsolattartással és egyéb
együttműködéssel kapcsolatos feladatokat; g) részt vesz a postai ágazat nemzetbiztonsági és védelmi jellegű feladatainak végrehajtásában;
h) a statisztikáról szóló törvényben meghatározottak szerint gondoskodik a feladat- és hatáskörével kapcsolatos
statisztikai információrendszer kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről; i) koncepciókat és programokat dolgoz ki a postai tevékenységek, szolgáltatások fejlesztésére, a kidolgozott
koncepciók alapján hozzájárul ezek megvalósításának feltételeihez; j) gondoskodik a postai szolgáltatások színvonalának javításáról a szabványosítás, valamint a kutatási, fejlesztési
tevékenység támogatásával; k) az ügykörben érintett miniszterrel egyetértésben meghatározza az egyetemes postai szolgáltatás keretében
küldeményenkénti díjszabás szerint feladott, 50 grammot meg nem haladó tömegű, belföldi levélküldemények,
valamint a hivatalos iratokra vonatkozó belföldi postai szolgáltatás díjának meghatározási módszerét.
40. A Hatóság postai feladatai 62. § A postai ágazat hatósági feladatait a Hatóság látja el. Ennek keretében a Hatóság eljár a postai szolgáltatások
bejelentésével, engedélyezésével, az ehhez kapcsolódó, a jogszabályban előírt nyilvántartások vezetésével, a postai
szolgáltatások ellenőrzésével, a postai szolgáltatási piac hatósági és piacfelügyeletével, a postai szolgáltatók
adatszolgáltatásával, az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés felhasználói jogokat érintő rendelkezései
teljesítésének ellenőrzésével, a nettó elkerülhető költség és a méltánytalan többletteher mértékének jóváhagyásával
kapcsolatos és egyéb hatósági ügyekben, valamint kezeli az Egyetemes Postai szolgáltatást Támogató Számlát.
63. § A Hatóság a) legalább évente nyilatkozik a hatáskörével összefüggő, a postapiacra vonatkozó jogszabály megalkotásának és
módosításának szükségességéről, illetve közreműködik a hatáskörével összefüggő jogszabályok előkészítésében;
b) kétévente – első alkalommal 2016. június 30-ig – jelentést készít az Országgyűlés számára a liberalizált postapiac
fejlődéséről, e törvény céljainak megvalósulásáról, beleértve a postai szolgáltatók hálózatai közötti hozzáférési
viszonyok alakulását és amennyiben a felhasználók érdekeinek védelme vagy az eredményes verseny
előmozdítása megköveteli, jogszabály megalkotására vonatkozó javaslatot tesz az egyetemes postai hálózat
elemeihez vagy az egyetemes postai szolgáltatás keretében nyújtott szolgáltatásokhoz való átlátható,
megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosításával kapcsolatban; c) ellátja a postai szolgáltatással kapcsolatos honvédelmi, rendvédelmi, nemzetbiztonsági és védelmi felkészítési,
valamint az ezekkel kapcsolatos adatszolgáltatási feladatok végrehajtását, működteti a postai ágazat ügyeleti
szolgálatát; d) ellátja az egyetemes postai szolgáltatások költségszámításával és a postai szolgáltatók számviteli
szétválasztásával összefüggő ellenőrzési feladatokat; e) ellenőrzi a Számla javára történő befizetéseket és rendelkezik az egyetemes postai szolgáltató részére a Számla
terhére történő kifizetésről; f) ellátja az európai uniós jogi aktusokban a nemzeti szabályozó hatóságra delegált információszolgáltatással,
kapcsolattartással és egyéb együttműködéssel kapcsolatos feladatokat; g) ellátja a jogszabályban meghatározott egyéb feladatait.
41. Együttműködés más hatóságokkal 64. § (1) A Hatóság feladatainak ellátása érdekében együttműködik
a) a postai piaci versenyt érintő kérdésekben a verseny védelmének következetes érvényre juttatása, továbbá az
egységes jogalkalmazás előmozdítása érdekében a Gazdasági Versenyhivatallal, b) a postai szolgáltatások piacával kapcsolatos, felhasználókat érintő ügyekben a külön törvényekben
meghatározott hatásköri szabályoknak megfelelően a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatósággal és a Gazdasági
Versenyhivatallal, c) a postai szolgáltatások piacával kapcsolatos, a személyes adatok védelmét érintő ügyekben a Nemzeti
Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal, d) a 37. § (1) bekezdése alapján az engedély szempontjából figyelembe vett munkajogi jogsértésekkel kapcsolatos
ellenőrzési feladatok ellátása érdekében a munkaügyi hatósággal, az állami adóhatósággal, az egyenlő bánásmód
követelményének érvényesülését ellenőrző hatósággal, valamint az idegenrendészeti hatósággal,
e) a postai szolgáltatásokhoz kapcsolódó pénzforgalmi szolgáltatások vonatkozásában a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyeletével. (2) A Hatóság a rendezett munkaügyi kapcsolatokra vonatkozó hatósági nyilvántartások adatait – az e törvényben
meghatározott kötelezettségekkel összefüggésben – felhasználhatja. (3) A Hatóság és az (1) bekezdésben foglalt hatóságok az együttműködés során kötelesek biztosítani, hogy eljárásaik az
adatvédelemre vonatkozó jogszabályokkal összhangban legyenek, illetve az üzleti titokhoz fűződő érdekek ne
sérüljenek. Ennek keretében az adatot a másik hatóságnak átadó hatóság többek között értesíti az adatszolgáltatót az
adatok átadásáról, és az átvevő hatóság biztosítja, hogy az átadott adatok legalább olyan védelemben részesüljenek,
mint az átadó hatóságnál. A Hatóság és az (1) bekezdésben foglalt hatóságok az együttműködésük részleteit rögzítik,
évente felülvizsgálják, és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszik, ideértve az együttműködés eredményeként
létrehozott módszertanokat is. 42. A Hatóság és annak eljárásai
65. § (1) A Hatóság egyes eljárásaiban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) szabályait az egyes eljárástípusok keretében e törvényben meghatározott
eltérésekkel alkalmazza. (2) A Hatóság és a szolgáltató közötti kapcsolattartás kizárólag elektronikus úton, a Ket. elektronikus kapcsolattartásra
vonatkozó rendelkezései szerint történik. A bejelentéseket és kérelmeket, továbbá a jogszabály, valamint a jogszabály
alapján a Hatóság által előírt adatszolgáltatásokat a szolgáltató a Hatóság által a szabályozott elektronikus ügyintézési
szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések szerint rendszeresített elektronikus űrlapon, elektronikus úton terjesztheti
elő. (3) A Hatóság eljárásainak ügyintézési határideje – amennyiben e törvény eltérő szabályokat nem állapít meg –
negyvenöt nap, amely indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
(4) A Hatóság eljárásai során az egyetemes szolgáltatót e törvény erejénél fogva ügyfélnek kell tekinteni minden olyan
eljárásban, amely a 23. §-ban foglalt, a hozzájárulás-fizetéssel kapcsolatos kötelezettség megsértése vagy a 30. §
(1) bekezdésében foglalt kizárólagos jog megsértése kapcsán indult.
(5) A piacfelügyeleti eljárásban az ügyintézési határidő hatvan nap. A határidő indokolt esetben egy alkalommal,
legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható. (6) A Hatóság Hivatalának postai hatósági ügyekben hozott elsőfokú döntése ellen az ügyfél a Hatóság elnökéhez
fellebbezhet, kivéve azon döntéseket, amelyek ellen a Ket. vagy e törvény alapján nincs helye fellebbezésnek.
(7) A Hatóság Hivatalának elsőfokú határozata ellen kizárólag azon – az eljárásról szabályszerűen értesített – ügyfél élhet
fellebbezési kérelemmel, aki az elsőfokú eljárásban részt vett.
(8) A Hatóság elnöke által a Hatóság Hivatalának elsőfokú határozata elleni fellebbezés során másodfokon hozott
határozat felülvizsgálatát kizárólag az ügyfél, illetve a kifejezetten rá vonatkozó rendelkezés tekintetében a tanú,
a hatósági tanú, a szakértő, a tolmács, a szemletárgy birtokosa, az ügyfél képviselője és a hatósági közvetítő kérheti
kereset indításával – jogszabálysértésre hivatkozással – a hatósági határozat közlésétől számított harminc napon belül
a közigazgatási ügyekben eljáró bíróságtól. (9) A keresetlevél benyújtásának a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya, a keresettel támadott hatósági
határozat végrehajtásának felfüggesztése a bíróságtól kérhető. (10) A bírósági felülvizsgálati eljárásra a Fővárosi Törvényszék kizárólagosan illetékes.
(11) A bíróság az e törvényben szabályozott hatósági döntések bírósági felülvizsgálatára irányuló eljárásait soron kívül
köteles lefolytatni. 66. § (1) A Hatóság a postai szolgáltatásra vonatkozó jogszabály, az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés, a Hatóság
határozata, valamint az általános szerződési feltételekben foglaltak megsértőjével (a továbbiakban: jogsértő)
szemben jogkövetkezményt alkalmazhat. (2) A jogkövetkezmény alkalmazása során a Hatóság az egyenlő elbánás elvét követve a fokozatosság és az arányosság
elvére tekintettel jár el; a jogsértés súlyához, illetve ismétlődéséhez igazodóan alkalmazza a fokozatosság elvét,
valamint az eset összes körülményéhez és a jogkövetkezmény által elérni kívánt célhoz képest arányos
jogkövetkezményt alkalmaz, figyelembe véve, hogy a kiszabott bírság alkalmas legyen a jogsértést elkövető vagy más
személy további jogsértéstől való visszatartására. 67. § (1) A Hatóság a jogkövetkezményt, valamint annak mértékét – a jogsértés jellegétől függően – a jogsértés súlyára,
a jogsértés ismételtségére, folyamatosságára, időtartamára, a jogsértő által a jogsértéssel elért vagyoni előnyre,
valamint a jogsértéssel okozott érdeksérelemre, az érdeksérelmet szenvedett és veszélyeztetett személyek számára,
illetve a jogsértés piacra gyakorolt hatására, továbbá az egyedi ügyben értékelhető egyéb szempontokra tekintettel
állapítja meg. (2) Az (1) bekezdésben foglalt mérlegelési szempontok alkalmazása nélkül, amennyiben a jogsértés csekély súlyú és
ismételtség nem állapítható meg, a Hatóság – a jogsértés tényének megállapítása és figyelmeztetés mellett –
megfelelő határidő tűzésével felhívhatja a jogsértőt a jogsértő magatartás megszüntetésére, a jövőbeni jogsértésektől
való tartózkodásra, valamint a jogszerű magatartás tanúsítására, és meghatározhatja annak feltételeit.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti felhívás az ügy összes körülményeire tekintettel nem alkalmazható vagy nem
lenne a jogsértés megszüntetésére vonatkozó kötelezettség kikényszerítésére hatékony eszköz, a Hatóság – a felhívás
mellőzésére vonatkozó indokolás nélkül – a jogsértő magatartás tanúsítását megtiltja, illetve a postai szolgáltatásra
vonatkozó jogszabályban foglaltak érvényesítése keretében kötelezettséget állapíthat meg, további
jogkövetkezményeket alkalmazhat vagy a jogsértővel hatósági szerződést köthet.
(4) A Hatóság további jogkövetkezményként: a) kötelezheti a jogsértőt a határozatban foglalt közleménynek vagy a határozatnak a jogsértő internetes
honlapjának nyitóoldalán vagy sajtótermékben történő közzétételére a határozatban meghatározott módon és
ideig; b) a jogsértő költségén a jogszabálysértést megállapító határozatát vagy a határozatban foglalt közleményt
országos napilapban is nyilvánosságra hozhatja, különösen, ha ez súlyos érdeksérelem megelőzését, illetve
csökkentését szolgálja; c) a kötelezettségek súlyos és ismétlődő megsértése esetén 10–90 napig terjedő időtartamra felfüggesztheti
a postai szolgáltatás nyújtására vonatkozó jogosultságot. 68. § (1) A Hatóság a következő jogsértések esetében alkalmazhat bírságot:
a) bejelentési, engedélykérési kötelezettség elmulasztása, b) postai szolgáltatás bejelentéstől, engedélytől vagy a szolgáltató általános szerződési feltételeitől eltérő nyújtása,
c) e törvényben, az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésben vagy a szolgáltató általános szerződési
feltételeiben meghatározott minőségi követelmények nem teljesítése, d) adatszolgáltatási kötelezettség nem vagy nem megfelelő teljesítése (a szolgáltató téves vagy hamis adatot közöl,
illetve az ügy elbírálása szempontjából lényeges adatot elhallgat, felvilágosítást nem vagy nem határidőn belül ad
meg, vagy a postai szolgáltatással kapcsolatos iratokba való betekintést, illetve az eljárás lefolytatását egyéb
módon akadályozza), e) a számviteli szétválasztási kötelezettség megsértése,
f) az egyetemes postai szolgáltatás díjának kialakítására vonatkozó szabályok megsértése,
g) a postai szolgáltató panaszkezelésére és panaszok közzétételére vonatkozó szabályok megsértése,
h) a postai szolgáltatásra vonatkozó jogszabályban meghatározott egyéb kötelezettség nem teljesítése, kivéve
a postai szolgáltatási szerződés megszegését és a kártérítési felelősséget.
(2) A bírság összegének felső határa az (1) bekezdés
a) a) és b) pontjában meghatározott esetben a jogsértő szolgáltató árbevételének 0,5%-a;
b) c) és d) pontjában meghatározott esetben a jogsértő szolgáltató árbevételének 0,3%-a;
c) e)–h) pontjában meghatározott esetben a jogsértő szolgáltató árbevételének 0,2%-a.
(3) A (2) bekezdés alkalmazása szempontjából árbevételen a jogsértőnek a postai szolgáltatásból származó előző üzleti
évi nettó árbevételét kell érteni. (4) Ha a jogsértő az előző évben nem végzett vagy tizenkét hónapnál rövidebb ideig végzett postai szolgáltatásnak
minősülő tevékenységet, akkor a jogsértés megállapításától visszafelé számított időszakot, de legfeljebb tizenkét
hónapot kell a bírság szempontjából figyelembe venni. (5) Árbevételi adatok hiányában a bírság összegének alsó határa százezer forint, felső határa ötvenmillió forint.
(6) Ismételt jogsértés esetén a Hatóság ötvenezer forinttól hárommillió forintig terjedő bírsággal sújthatja a jogsértő
szervezet vezető tisztségviselőjét a jogsértés súlyához, jellegéhez és az egyedi ügy sajátosságaihoz mérten.
(7) A bírság ismételt jogsértés esetén ismételten is kiszabható. Ismételt jogsértésnek minősül, ha a jogsértő a jogerős
hatósági határozatban megállapított jogsértő magatartást ugyanazon jogalapon és postai szolgáltatásra vonatkozó
jogszabály, általános szerződési feltétel tekintetében, ugyanazon tárgykörben valósítja meg.
(8) Az e törvény, illetve az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban megállapított, a központi költségvetés
részére, illetve a Hatóságnak fizetendő díjak, bírságok, valamint az Egyetemes Postai szolgáltatást Támogató Számla
részére teljesítendő befizetések adók módjára behajtandó köztartozásnak minősülnek.
69. § (1) A Hatóság a szolgáltatási engedélyt visszavonja vagy – bejelentésköteles postai szolgáltatás esetén – megtiltja a postai
szolgáltatás nyújtását, és a postai szolgáltatást vagy a postai szolgáltatót a nyilvántartásból törli, ha
a) ellenőrzése során megállapította, hogy a postai szolgáltató a postai szolgáltatásra vonatkozó súlyos
jogszabálysértést követett el, illetve a szolgáltatási engedélyben vagy a bejelentésben foglaltaktól eltérően
nyújtja szolgáltatását; b) ellenőrzése során megállapította, hogy a postai szolgáltató az ellenőrzés időpontjában e törvényben
meghatározott feltételek alapján az engedélyre vagy a bejelentésköteles postai szolgáltatás nyújtására nem
lenne jogosult; c) a postai szolgáltatás minősége az e törvényben és a szolgáltató általános szerződési feltételeiben meghatározott
követelményektől lényeges tartalmi elemeiben eltér; d) a postai szolgáltató az általános szerződési feltételeiben foglaltaktól jogellenesen és lényegesen eltérő
gyakorlatot folytat; e) a jogutód – jogutódlás esetén – nem felel meg a postai szolgáltatás nyújtásához szükséges feltételeknek;
f) jogerős bírósági határozat erre kötelezi; g) a szolgáltató megszűnik;
h) a 13. § (7) bekezdésében, valamint a 23. § (9) bekezdésében meghatározott esetekben.
(2) Az (1) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott esetekben a postai szolgáltató engedélye csak abban az esetben
vonható vissza, vagy a szolgáltatás nyújtása csak akkor tiltható meg, ha a postai szolgáltató a jogsértések
megszüntetése érdekében meghozott jogerős határozat ellenére a jogsértő állapotot 45 napon belül nem szüntette
meg vagy a megszüntetést követően a határozat jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül a 68. §
(7) bekezdése szerinti ismételt jogsértést követ el. (3) Az a postai szolgáltató vagy jogutódja, akinek szolgáltatási engedélyét a Hatóság visszavonta, illetve akinek
a szolgáltatás nyújtását megtiltotta, az engedély visszavonásától vagy a tiltó határozat jogerőre emelkedésétől
számított 6 hónapon belül újabb szolgáltatási engedély iránti kérelmet nem nyújthat be, illetve postai szolgáltatást
nem folytathat. 43. Általános hatósági felügyelet 70. § (1) A Hatóság kérelemre vagy hivatalból – feladat- és hatáskörének keretében – jogosult hatósági ellenőrzés vagy
hatósági eljárás keretében felügyelni a postai szolgáltatásra vonatkozó jogszabályban, általános szerződési
feltételekben, hatósági határozatban, továbbá az Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződésnek a felhasználói
jogokat érintő szabályaiban foglaltak érvényesülését, betartását. (2) Amennyiben a Hatóság hatósági döntésének ellenőrzése eredményeként megállapítja a hatósági döntés
megsértését, az ügy összes körülményei, az ellenőrzés során feltárt tények, valamint a jogsértés súlya és a hatékony
jogérvényesítés szempontjai alapján mérlegeli, hogy a hatósági döntés megsértése tárgyában a Ket. szerinti
végrehajtási eljárást vagy az e törvény szerinti jogkövetkezmények alkalmazása érdekében hatósági eljárást indít.
(3) Az általános hatósági felügyelet keretében feltárt jogsértések esetében a Hatóság az e törvényben meghatározott
jogkövetkezményeket alkalmazhatja. (4) Az általános hatósági felügyeleti eljárást megelőzheti hatósági ellenőrzés.
(5) A hatósági ellenőrzésre a Ket. hatósági ellenőrzésre vonatkozó rendelkezései irányadók, azzal, hogy amennyiben
a Hatóság a hatósági ellenőrzés eredményeként nem állapít meg jogszabálysértést vagy eljárás megindítására,
kezdeményezésére okot adó tényt, körülményt, akkor a Hatóság – saját hatásköre keretében – e döntést az ügyiratra
feljegyzi és egyéb eljárási cselekményt nem tesz. (6) Az (5) bekezdésben foglalt ügyiratra feljegyzett döntés tartalmáról a Hatóság hivatalos levél formájában értesíti az
ellenőrzés alá vont ügyfelet. (7) A hatósági ellenőrzés eredményeként, hatósági hatásköre keretében a Hatóság felhívhatja az ügyfelet – a jogszabály
vagy a hatósági határozat megsértésének pontos megjelölésével – a jogszabály vagy a hatósági határozat
megsértésének megszüntetésére és szükség esetén az eredeti állapot helyreállítására.
(8) A (7) bekezdésben foglalt felhívás ellen önálló jogorvoslatnak helye nincs. A felhívást a felhívott ügyfél a felhívás nem
teljesítése esetében indított hatósági eljárás eredményeként hozott érdemi hatósági határozat vagy az eljárást
megszüntető végzés elleni jogorvoslatban támadhatja meg. 44. Hatósági szerződés
71. § (1) A Hatóság, az e törvényben meghatározott esetben az ügyféllel, az ügynek a közérdek és az ügyfél szempontjából
előnyös rendezése érdekében – a Ket.-ben foglalt szabályok alapján, az e törvényben meghatározott eltérésekkel –
hatósági szerződést köthet. (2) A hatósági szerződésben az ügyfél olyan kötelezettségeket is vállalhat, amelyek tekintetében a Hatóság nem
rendelkezik hatósági hatáskörrel, vagy amelyek teljesítésére hatósági határozattal egyébként nem lenne kötelezhető.
Ez esetben a hatósági szerződésben az ügyfél aláveti magát annak, hogy amennyiben a szerződésben foglaltakat
megszegi, akkor a szerződés egésze jogerős és végrehajtható hatósági határozatnak minősül.
(3) A hatósági szerződés megkötésének nem érvényességi feltétele a szerződéssel jogában, jogos érdekében érintett
harmadik személyek hozzájárulása azon szerződési feltételek tekintetében, amelyek teljesítésére jogszabály alapján
hatósági határozattal kötelezhető lenne a szerződő fél. (4) Amennyiben a hatósági eljárás folyamatában az ügyfél, az ügy hatósági szerződéssel történő lezárását kezdeményezi,
akkor az ügyintézési határidőbe nem számít be a hatósági szerződéskötés időtartama a szerződés megkötéséig, illetve
a hatósági szerződéskötés sikertelenségének az ügyfél vagy a Hatóság általi megállapításáig.
72. § (1) A Hatóság hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi a hatósági szerződésben foglaltak teljesítését. Amennyiben az
ellenőrzés eredményeként megállapítja a hatósági szerződésben foglaltak ügyfél általi megsértését, az ellenőrzés
során feltárt tények, a szerződésszegés súlya, a hatékony jogérvényesítés, a szerződéssel érintett társadalmi, gazdasági
és jogviszonyok, valamint az e törvény szerinti alapelvek és célok, továbbá a szerződés alapját képező közérdek
hatékony érvényesülése szempontjából mérlegeli, hogy a döntés megsértése tárgyában a Ket. szerinti végrehajtási
eljárást vagy az e törvény szerinti jogkövetkezmények alkalmazása érdekében hatósági eljárást indít.
(2) Amennyiben a Hatóság végrehajtási eljárást indít, akkor a végrehajtást elrendelő végzés felülvizsgálatát az ügyfél
kérheti – jogszabálysértésre hivatkozással – a végzés közlésétől számított tizenöt napon belül a Fővárosi
Törvényszéktől. A bíróság az ügyben, szükség esetén a felek meghallgatása alapján, tizenöt napon belül nemperes
eljárásban határoz. A nemperes eljárás iránti kérelem benyújtásának a végzés végrehajtására halasztó hatálya van.
A Fővárosi Törvényszék végzése ellen fellebbezésnek nincs helye.
(3) Ha a Hatóság az (1) bekezdés alkalmazásával az e törvény szerinti jogkövetkezmények alkalmazására irányuló eljárást
indít, az eljárás megindításával szemben önálló jogorvoslatnak helye nincs.
(4) Súlyos vagy ismételt ügyfél általi szerződésszegés esetében a Hatóság jogosult – a hatósági szerződés eltérő
rendelkezése hiányában – a hatósági szerződést azonnali hatállyal felmondani.
(5) A hatósági ellenőrzés eredményeként – az ügyfél szerződésszegése tárgyában – indított hatósági eljárásban a Hatóság
e törvényben, valamint a hatósági szerződésben meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
(6) A hatósági szerződés módosítása vonatkozásában a bíróság előtt indított per nem befolyásolja a hatósági szerződés
végrehajtását, érvényesítését, és nem rendelkezik halasztó hatállyal a hatósági szerződés végrehajtása, érvényesítése
tekintetében. 45. Piacfelügyelet 73. § (1) A Hatóság – saját hatósági hatásköre keretében – a postai piac zavartalan, eredményes működésének, a postai
szolgáltatást nyújtók, a felhasználók érdekei védelmének, a tisztességes és hatékony piaci verseny fenntartásának
elősegítése, valamint e törvény egyéb céljai megvalósítása érdekében hatósági felügyeleti jogkörében piacfelügyeleti
tevékenységet végez. (2) A Hatóság piacfelügyeleti tevékenysége során figyelemmel kíséri a postai piac működését, az arra vonatkozó
szabályokban, általános szerződési feltételekben foglaltak érvényesülését és arról – nem hatósági hatáskörben –
elemzést, értékelést készít. Az elemzések, értékelések üzleti titkot nem sértő részeit internetes oldalán közzéteszi.
(3) A Hatóság az előző év piacfelügyeleti tapasztalatainak figyelembevételével éves piacfelügyeleti tervet készít
a tárgyévet megelőző év december 1-jéig, és azt tizenöt napon belül az internetes oldalán közzéteszi. A piacfelügyeleti
tervet a Hatóság elnöke hagyja jóvá. A terv az első félév tapasztalatai alapján a félév végén felülvizsgálható, és
amennyiben szükséges, a Hatóság elnöke jóváhagyásával módosítható. A módosított piacfelügyeleti tervet a Hatóság
a módosítás jóváhagyásától számított tizenöt napon belül internetes oldalán közzéteszi.
(4) A piacfelügyeleti eljárás hivatalból indul. (5) A piacfelügyeleti eljárás céljaként és eredményeként a Hatóság saját eljárásában valamennyi ügyfélre vonatkozó,
egységes, egybefoglalt hatósági döntésében a) értékeli az eljárás tárgyát képező szolgáltatásokkal, tevékenységekkel összefüggő jogérvényesülést, amelynek
keretében megállapítja a jogsértések megtörténtét, azokat egyenként és összességükben, egymásra tekintettel is
értékeli, valamint meghatározza a jogkövetkezményeket, b) meghatározza a jogsértések megelőzésével, az önkéntes jogkövetés előmozdításával, a piaci folyamatok
zavartalan működésével kapcsolatos hatósági beavatkozás irányait, módszerét, fejlesztésének, esetleges
átalakításának szempontjait, a postapolitikára vonatkozó következtetéseit. (6) A Hatóság piacfelügyeleti döntésében szükség szerint kötelezettségeket állapíthat meg és azok teljesítésének
feltételeit is meghatározhatja. (7) A Hatóság évente beszámolót készít a piacfelügyeleti tervében foglaltak teljesítéséről, piacfelügyeleti
tevékenységének eredményéről, megállapításairól, valamint a piacfelügyeleti döntések alapján felmerülő
jogszabály-módosítási javaslatokról. A beszámolót a Hatóság annak – a Hatóság elnöke általi – elfogadásától számított
tizenöt napon belül internetes oldalán közzéteszi. (8) A Hatóság piacfelügyeleti terven kívül is folytathat hivatalból piacfelügyeleti tevékenységet.
(9) A piacfelügyeleti eljárást – ideértve a piacfelügyeleti terv alapján indítandó piacfelügyeleti eljárást is – megelőzheti
piacfelügyeleti ellenőrzés. (10) A piacfelügyeleti ellenőrzésre a Ket. hatósági ellenőrzésre vonatkozó rendelkezései irányadók, azzal, hogy
amennyiben a Hatóság a piacfelügyeleti ellenőrzés eredményeként nem állapít meg jogszabálysértést vagy eljárás
megindítására, kezdeményezésére okot adó tényt, körülményt, akkor a Hatóság – saját hatásköre keretében –
e döntést az ügyiratra feljegyzi és egyéb eljárási cselekményt nem tesz.
(11) A (10) bekezdésben foglalt ügyiratra feljegyzett döntés tartalmáról a Hatóság hivatalos levél formájában értesíti az
ellenőrzés alá vont ügyfelet. (12) A piacfelügyeleti ellenőrzés eredményeként, hatósági hatásköre keretében a Hatóság felhívhatja az ügyfelet
– a jogszabály vagy a hatósági határozat megsértésének pontos megjelölésével – a jogszabály vagy a hatósági
határozat megsértésének megszüntetésére és szükség esetén az eredeti állapot helyreállítására.
(13) A (12) bekezdésben foglalt felhívás ellen önálló jogorvoslatnak helye nincs. A felhívást a felhívott ügyfél a felhívás nem
teljesítése esetében indított hatósági eljárás eredményeként hozott érdemi hatósági határozat vagy az eljárást
megszüntető végzés elleni jogorvoslatban támadhatja meg. 46. Nyilvántartások vezetése
74. § (1) A Hatóság a postai szolgáltatókról és az általuk nyújtott szolgáltatásokról közhitelű nyilvántartást vezet.
A nyilvántartásban fel kell tüntetni az egyetemes postai szolgáltató és az általa nyújtott szolgáltatások adatait,
valamint az engedélyköteles illetve a bejelentésköteles szolgáltatást nyújtó postai szolgáltatók által az engedélyben
vagy a bejelentésben feltüntetett adatokat. A nyilvántartás részét képezik az engedély iránti kérelem vagy a bejelentés
mellékletei. A közhitelű nyilvántartásba való betekintés jogát mindenki számára biztosítani kell, kivéve, ha jogszabály
a hatósági nyilvántartásba való betekintést kifejezetten korlátozza. (2) A Hatóság a közhitelű nyilvántartás alapján internetes oldalán közzéteszi és naprakészen tartja a postai szolgáltatók
jegyzékét. A jegyzék tartalmazza: a) a postai szolgáltatók nevét (elnevezését),
b) a postai szolgáltatók által nyújtott szolgáltatás kategória megnevezését e törvény alapján,
c) a szolgáltató által alkalmazandó – a postai szolgáltató azonosítására is alkalmas – jelzés mintáját,
d) a szolgáltatás nyújtásának földrajzi (közigazgatási) területét, e) a szolgáltató által az engedélyben, illetve bejelentésben megjelölt központi ügyfélszolgálatnak az elérhetőségét
(cím, telefonszám, e-mail, internet), f) a jogszabályban meghatározott egyéb adatot.
IX. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 47. Vegyes rendelkezések 75. § (1) A Ket. felhatalmazása alapján a Kormány által a papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítása, valamint az
elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása szolgáltatás nyújtására rendeletben kijelölt postai szolgáltató
jogosult olyan nem postai szolgáltatás nyújtására, melynek keretében vállalja a címzett részére kézbesítendő postai
küldemény felbontását, arról elektronikus másolat készítését, és címzetthez eljuttatását a címzett rendelkezései
szerint. A kijelölt szolgáltató ennek keretében jogosult hiteles elektronikus másolat készítésére is, a Ket.-nek a papír
alapú irat átalakítása hiteles elektronikus irattá szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásra irányadó szabályai
szerint, az elektronikus ügyintézési felügyelet engedélye alapján azzal, hogy az így készített elektronikus másolat
bizonyító ereje megegyezik az eredeti papír alapú irat bizonyító erejével.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott postai szolgáltató jogosult olyan nem postai szolgáltatás nyújtására, melynek
keretében a postai feladás részeként a feladó által átadott elektronikus dokumentumról papír alapú másolatot készít,
majd azt kézbesíti. A Kormány által rendeletben kijelölt postai szolgáltató ennek keretében jogosult hiteles papír alapú
másolat készítésére is, a Ket.-nek az elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatásra irányadó szabályai szerint, az elektronikus ügyintézési felügyelet engedélye alapján azzal,
hogy az így készített papír alapú másolat bizonyító ereje megegyezik az eredeti elektronikus irat bizonyító erejével.
48. Hatálybalépés 76. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ha az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalára az (1) bekezdésben megjelölt időpontot követően
kerül sor, a 14. § (3) bekezdése, a 19. § (2) bekezdés d) pontja, a 21–23. §, a 29. § és a 33. § az Európai Bizottság
jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba. Ebben az esetben a miniszter az Európai
Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté válását követően – haladéktalanul a Magyar
Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg. (3) A 65. § (2) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
(4) E törvény rövidítése: Postatv. 49. Átmeneti rendelkezések
77. § (1) Mindazok, akik 2012. december 31-én a postáról szóló 2003. évi CI. törvény szabályai szerint postai szolgáltatás
nyújtására jogosultak, a szolgáltatás nyújtását 2013. június 30-ig folytathatják a törvényi kijelölés vagy nyilvántartásba
vételükről szóló hatósági határozatban foglaltak alapján, a 2012. december 31-én hatályos, a postáról szóló 2003. évi
CI. törvénynek megfelelő általános szerződési feltételeik szerint. Az e bekezdés szerint postai szolgáltatás nyújtására
jogosult személyek az általános szerződési feltételeiket legkésőbb 2013. június 30-ig folyamatosan vagy egy ütemben
feleltethetik meg e törvény rendelkezéseinek. 2013. július 1-jétől kizárólag az e törvény rendelkezéseinek megfelelően
hatósági nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezetek jogosultak postai szolgáltatás nyújtására.
(2) A 19. §-ban meghatározott Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződést az állam és az egyetemes postai szolgáltató
oly módon köteles megkötni, hogy annak az egyetemes postai szolgáltatások minőségét érintő rendelkezései
legkésőbb 2013. március 31-ig lépjenek hatályba. Az egyetemes postai szolgáltatások minőségére vonatkozó
szerződéses rendelkezések hatálybalépéséig az e szolgáltatások minőségére a 2012. december 31-én hatályos
szabályokat kell alkalmazni. 50. Felhatalmazó rendelkezések 78. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a postai szolgáltatások nyújtásának részletes szabályait; b) a hivatalos iratokkal kapcsolatos szolgáltatás részletes szabályait;
c) a postai szolgáltatók általános szerződési feltételeinek kötelező tartalmi elemeit, a postai szolgáltatásból kizárt,
vagy feltételesen szállítható küldemények körét; d) Egyetemes Postai szolgáltatást Támogató Számla működtetésének részletes szabályait és bevételeinek számítási
módját; e) a postai szolgáltatások különleges jogrend időszaki felkészítésének rendszerét, feladatait, működési feltételeit;
f) a postai szolgáltatót, alkalmazottját, tagját, megbízottját és a postai közreműködőt terhelő adatvédelmi és
titoktartási kötelezettséget, az adatkezelés részletes szabályait, a titokvédelemre vonatkozó különleges
feltételeket; g) a postai szolgáltatók, a postai közreműködők és a titkos információ gyűjtésére, illetve a titkos adatszerzésre
felhatalmazott szervezetek együttműködésének részletes szabályait. (2) Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a védelmi feladatokban részt vevő postai szolgáltatók kijelölését és felkészülési feladataik meghatározását;
b) a számviteli nyilvántartások elkülönített vezetésének részletes szabályait;
c) az egyetemes postai szolgáltatások költségszámítására és az egyetemes postai szolgáltatási kötelezettség nettó
költsége számítására vonatkozó elveket és szabályokat; d) az engedélyköteles szolgáltatások nyújtására vonatkozó szolgáltatási engedély megadásához szükséges vagyoni
biztosíték mértékét és szabályait; e) az egyetemes postai szolgáltatás nyújtására vonatkozó nyilvános pályázat szabályait.
(3) Felhatalmazást kap a miniszter arra, hogy – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben
határozza meg az egyetemes postai szolgáltatás keretében küldeményenkénti díjszabás szerint feladott, 50 grammot
meg nem haladó tömegű, belföldi levélküldemények, valamint a hivatalos iratokra vonatkozó belföldi postai
szolgáltatás díjának meghatározási módszerét. (4) Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy a miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg:
a) a NATO Fegyveres Erők Futár- és Tábori Posta Szolgálatáról szóló 2109 LOG (EDITION 5) egységesítési
dokumentum végrehajtásának rendjét; b) a táboriposta-küldemények és a tábori posta számára feladható postai küldemények forgalmának, átmeneti
korlátozásának rendjét. (5) Felhatalmazást kap a Hatóság elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a Hatóság eljárásainak díjai és a felügyeleti díj megfizetésének módját és feltételeit, valamint e díjak mértékét;
b) a Hatóság feladatainak ellátásához szükséges, a piaci szereplők által szolgáltatott – a személyes adatokat nem
érintő – adatok körét, a piaci szereplőket terhelő adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének feltételeit,
a Hatóság adatkezelésére, nyilvántartás-vezetésére vonatkozó szabályokat, valamint a kérelmezőkkel,
bejelentőkkel és a szolgáltatókkal történő kapcsolattartás formai követelményeit;
c) a postai szakértői tevékenység típusait, folytatásuk részletes feltételeit, a szakértői tevékenység bejelentésének és
a szakértők nyilvántartásának személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a bejelentésre és
a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a szakértői tevékenységre
jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó
jogkövetkezményeket; d) a postai ágazat ügyeleti rendszerének létrehozását, működését, feladatait és hatáskörét;
e) a postai szolgáltatók panaszkezelési nyilvántartásának szabályait. 51. Az Európai Unió jogának való megfelelés
79. § (1) E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatások minőségének javítására
vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv;
b) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében
történő módosításáról szóló, 2002. június 10-i 2002/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv;
c) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében
történő módosításáról szóló, 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.
(2) E törvény az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 106. cikk (2) bekezdése és a közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (HL C 8; 2012.01.11.) hatálya alá tartozó
támogatást tartalmaz. 52. Módosító és hatályon kívül helyező rendelkezések
80. § Hatályát veszti az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény melléklet I. pont B) alpont „64.11.12.0-ból”,
„64.11.14.0-ból”, „64.11.15.0-ból” kezdetű sora. 81. § (1) Hatályát veszti a postáról szóló 2003. évi CI. törvény.
(2) A 26. § (2) és (3) bekezdése 2014. január 1-jén hatályát veszti.
53. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
82. § E törvény 62. §-a az Alaptörvény 23. cikk (4) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke