text:
1308/2018. (VII. 5.) Korm. határozata a Magyarországi Evangélikus Egyház kórházának létrehozása érdekében szükséges előkészítési tevékenységek támogatásáról.
A Kormány
 1. elkötelezett a  kórházi ellátás javítása, az  egyházi egészségügyi fejlesztések iránt, ezért egyetért a  Magyarországi
Evangélikus Egyház kórházának mint rehabilitációs-ápolási szakkórháznak Budapesten történő létrehozásával;
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét annak érvényesítésére, hogy az 1. pont szerinti beruházás révén létrejövő
új gyógyító intézmény szakmai programjának kialakítása, illetve a  szükséges fekvőbeteg-, valamint járóbetegszakellátási kapacitások biztosítása az Egészséges Budapest Programmal összehangolva történjen;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatosan 3. az 1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a)–o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira összesen 221 000 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 10. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére azzal,
hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2019. június 30-ig kell megvalósítani;
4. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy biztosítsa a  Magyarországi Evangélikus Egyház számára a  2.  pont
szerint kialakított szakmai program megvalósításának előkészítését a  Péterfy Kórház-Rendelőintézet Országos
Traumatológiai Intézet vagyonkezelésében lévő, Budapest VII. kerület, Szövetség utca 14–16. szám (helyrajzi
szám: Budapest belterület 33625), illetve Budapest VII. kerület, Hársfa utca 13–15. szám (helyrajzi szám: Budapest
belterület 33641) alatti ingatlanok területén;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 6. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti előkészítési fázisokat a Magyarországi Evangélikus Egyház valósítsa meg;
 7. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az 1. pont
szerinti beruházás előkészítési feladatainak finanszírozása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki
Kormányiroda fejezet, 19. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 10. Beruházás Előkészítési
Alap jogcímcsoport terhére, a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt összesen legfeljebb 221 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok
alcím, 2. Egészségügyi ellátási és fejlesztési feladatok jogcímcsoport javára, a  fel nem használt rész tekintetében
a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Az elszámolási és a visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 8. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
8. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése
érdekében a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont szerinti határidőt követő 30 napon belül
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
167/2004. (V. 25.) Korm. rendelete a közbeszerzési eljárásokban elektronikusan gyakorolható eljárási cselekmények szabályairól és az Elektronikus Közbeszerzési Rendszerről.
A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) 404. §-a (1) bekezdésének e) pont
jában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
A rendelet hatálya kiterjed a közbeszerzési eljárásokban
és tervpályázati eljárásokban elektronikus úton gyakorolt
eljárási cselekményekre és az elektronikus közbeszerzés
szabályaira, a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárásokban
részt vevő személyekre és szervezetekre, valamint az e rendeletben meghatározott Elektronikus Közbeszerzési
Rendszer működésére.
2. § (1) Eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában e rendelet
hatálya nem terjed ki
a) a Kbt. által meghatározott kivételekre; b) az Európai Bizottsággal a közbeszerzési eljárások
összefüggésében való kapcsolattartásra;
c) a Kbt. Hatodik és Hetedik része szerinti eljárási
cselekményekre.
(2) E rendelet önkéntesen alkalmazható a Kbt. szerint
közbeszerzésnek nem minősülő beszerzésekre és beszerzési eljárásokra. Önkéntes alkalmazás esetén ezen beszerzésekre — eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában — e rendelet elektronikus közbeszerzésre vonatkozó rendelkezései irányadóak.
Alapelvek 3. § A közbeszerzési eljárásban elektronikusan gyakorolható egyes eljárási cselekmények, továbbá az elektronikus
közbeszerzés informatikai rendszerének működtetése,
valamint az elektronikus közbeszerzési eljárások lefolytatása során az ajánlatkérők, valamint az ajánlattevők és a
részvételi jelentkezők (a továbbiakban: ajánlattevők),
illetve a további résztvevők kötelesek tiszteletben tartani a
Kbt. 1. §-ában meghatározott alapelveket, illetve biztosítani ezek érvényesülését.
4. § (1) A Kbt.-ben meghatározott alapelvek érvényesülése
érdekében a résztvevőknek biztosítani kell különösen a
következőket:
a) a kapcsolattartás választott elektronikus eszközeinek a technika adott szintjén rendelkezésre kell állniuk. Az
eszközök nem korlátozhatják a gazdasági szereplők hozzáférését a közbeszerzési eljáráshoz, és működésükben
összeegyeztethetőnek kell lenniük az általánosan használt
informatikai és elektronikus hírközlési tevékenység során
alkalmazott termékekkel;
b) a kapcsolattartást, valamint az információk továbbítását, cseréjét és tárolását oly módon kell végezni, hogy
az biztosítsa az adatok sértetlenségét, letagadhatatlanságát
és az ajánlatok, részvételi jelentkezések (a továbbiakban:
ajánlat) bizalmas jellegének megőrzését;
c) a továbbított adatokhoz határidő előtt ne lehessen
hozzáférni;
d) ha a továbbított adatokhoz a c) pontban meghatározottak ellenére hozzáférnek, gondoskodni kell a hozzáféréssel kapcsolatos adatoknak a későbbiekben is megállapítható módon történő rögzítéséről;
e) a közbeszerzési eljárás alatt az elbíráláshoz szükséges bármely adathoz kizárólag az arra jogosult személyek
részéről, azok egyidejű cselekvésével, a jogosultság azonosításával lehet hozzáférni.
(2) Az elektronikus dokumentumok benyújtásakor
a) az elektronikus dokumentumok benyújtásához
szükséges feltételekre vonatkozó információnak, beleértve
az információrejtő eszközöket, az érdekelt felek rendelkezésére kell állnia;
b) ha az adott közbeszerzési eljárásban benyújtandó
ajánlatok, igazolások, tanúsítványok és nyilatkozatok
elektronikus formában nem állnak rendelkezésre, vagy
egyéb sajátosságaik miatt elektronikus formában nem
nyújthatók be, az ajánlattevőknek azokat a határidő lejártáig papíralapú dokumentum formájában a Kbt. szabályai
szerint kell megküldeniük.
Értelmező rendelkezések 5. § E rendelet alkalmazásában
a) elektronikus dokumentum: elektronikus eszköz útján
értelmezhető adategyüttes;
b) elektronikus katalógus: az Elektronikus Közbeszer
zési Rendszerben regisztrált, a központosított közbeszerzésről szóló külön jogszabály által meghatározott szállítók
az e rendszerben szerepeltetett termékek szállítására és a
szolgáltatások nyújtására, valamint építési beruházására
vonatkozó adatokat és feltételeket tartalmazó elektronikus adatbázis/adattár;
c) elektronikus közbeszerzés: a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárásnak a Kbt.-ben és e rendeletben foglaltak szerint
elektronikus út igénybevételével történő megvalósítása
— ideértve a külön jogszabályban meghatározott
katalógus alapú eljárást, az elektronikus aukciót és a dinamikus beszerzési rendszert;
d) Elektronikus Közbeszerzési Rendszer (a továbbiakban: EKR): az elektronikus közbeszerzéseket lebonyolító,
a közbeszerzési eljárásokban az elektronikus úton megvalósítható eljárási cselekményeket támogató, a közbeszerzési eljárásokban részt vevő szervezetek és személyek elektronikus úton történő kapcsolattartását biztosító,
e rendelet eltérő rendelkezése hiányában az Elektronikus
Közbeszerzési Szolgáltatóval kötött szerződés alapján
igénybe vehető, szolgáltató jellegű informatikai rendszer;
e) Elektronikus Közbeszerzési Szolgáltató (a továbbiakban: EKSZ): az EKR üzemeltetésével, fenntartásával,
igénybevételének biztosításával összefüggő feladatokat
külön jogszabály alapján ellátó gazdálkodó szervezet;
f) elektronikus út: elektronikus adatfeldolgozást, -tárolást, illetőleg -továbbítást végző vezetékes, rádiótechnikai,
optikai vagy más elektromágneses eszközök alkalmazása;
g) kiemelt termékekre irányuló közbeszerzés: a központosított közbeszerzésről szóló külön jogszabályban meghatározott termékekre irányuló közbeszerzési eljárások.
Elektronikus aláírás alkalmazása 6. § (1) Az elektronikus közbeszerzési eljárásokban — beleértve az egyes eljárási cselekmények elektronikus gyakorlását is — a részt vevő szervezetek képviseletére feljogosított, vagy saját nevükben eljáró személyek elektronikus út
igénybevételével érvényes jognyilatkozatot csak minősített
elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentumban tehetnek.
(2) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a Kbt.
szerint írásban gyakorlandó eljárási cselekményeket elektronikus közbeszerzés során legalább fokozott biztonságú
elektronikus aláírással ellátott dokumentumok útján kell
gyakorolni.
(3) Az EKR-ben csak minősített elektronikus aláírás
felhasználásával gyakorolhatóak az eljárási cselekmények.
Képviseleti jogosultság és annak igazolása 7. § (1) Az elektronikus közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő, az ajánlattevő és a részvételre jelentkező képvisele
tére a szervezet törvényes képviselője jogosult, aki azonban a szervezet nevében történő eljárásra más személyeket
is meghatalmazhat. Egyazon eljárásban a képviseletre több
személy is meghatalmazható. A meghatalmazás alakszerűségére nézve a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény 223. § (1) bekezdésében, illetőleg e rendeletben foglaltak irányadók. A meghatalmazásban meg kell
határozni a képviseleti jog terjedelmét és — ha a meghatalmazás nem visszavonásig szól — érvényességének
időtartamát.
(2) Amennyiben az elektronikus aláírás tartalmazza a
képviseleti jogosultságot, annak igazolása az aláírás tanúsítványán az erre vonatkozó bejegyzés adattartalmának
ellenőrzésével történik.
(3) Amennyiben a Kbt. valamely, a törvényben előírt
eljárási cselekmény rögzítésére, jognyilatkozat megtételére olyan irat, dokumentum alkalmazását írja elő, melynek
kötelező érvényességi kelléke több, a képviseletre feljogosított személy együttes és egyidejű aláírása, e követelménynek az elektronikus dokumentum akkor tesz eleget, ha az
aláírásra egyébként irányadó szabályoknak megfelel, és
a) valamennyi aláírásra jogosult minősített elektronikus aláírásával került ellátásra, s ha jogszabály ezt további érvényességi kellékként megköveteli, az arra jogosult
részéről hitelesítésre;
b) a papíralapú dokumentumról általa készített elektronikus dokumentumot a közjegyzőkről szóló 1991. évi
XLI. törvény (Ktv.) 137. § (3) bekezdése szerint eljárva
minősített elektronikus aláírásával hitelesíti.
Az elektronikus dokumentumokkal és kapcsolattartással
szemben támasztott további követelmények
8. § (1) A közbeszerzési eljárásban a Kbt. szerint papíralapú
dokumentum formájában, kötelezően csatolandó igazolások, nyilatkozatok és egyéb iratok a (3) bekezdésben foglaltakon túl elektronikus út igénybevétele esetén akkor
csatolhatók, ha azt az egyébként jogszabályban előírt tartalmi követelményeknek megfelelően és határidőn belül az
azok benyújtására kötelezett képviselője (meghatalmazottja) által, illetve elektronikus úton elektronikus közokirat vagy magánokirat formájában, illetőleg a közjegyző
által hitelesített elektronikus másolat formájában kerülnek benyújtásra.
(2) A fogadó fél köteles haladéktalanul visszaigazolni a
hozzá beérkezett elektronikus dokumentum beérkezésének tényét.
(3) A közbeszerzési eljárás dokumentálásának és a közbeszerzési eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett iratok, doku
mentumok Kbt.-ben előírt megőrzési kötelezettségének
teljesítése — az elektronikus dokumentumok archiválásáról szóló külön jogszabályban meghatározott módon —
elektronikus úton is történhet.
Az elektronikus közbeszerzési eljárásban való részvétel 9. §
(1) E rendelet, illetőleg jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában a Kbt. által ajánlatkérőként meghatározott
szervezetek az elektronikus közbeszerzési eljárásban való
részvételükről, illetve az EKR igénybevételéről maguk
döntenek.
(2) Amennyiben a közbeszerzési eljárás vonatkozásában
az ajánlatkérő az (1) bekezdésben foglaltak szerint az
elektronikus út igénybevételét lehetővé teszi, vagy azt jogszabály alkalmazni rendeli, a Kbt.-ben meghatározott követelményeken túl a hirdetményekben e tényt, illetőleg az
adott közbeszerzési eljárásra vonatkozó, nyilvános információknak az EKR-en belüli elérhetőségét az ajánlatkérőnek fel kell tüntetnie.
Az elektronikus közbeszerzési rendszer kötelező
igénybevétele 10. §
(1) A központosított közbeszerzésről szóló külön jogszabály hatálya alá tartozó szervezetek kiemelt termékek
körére irányuló beszerzéseiket a központi beszerző szervezet közreműködésével az EKR-ben kötelesek bonyolítani.
(2) Az EKR-ben kötelesek elektronikus közbeszerzéseiket lebonyolítani, továbbá a Kormány által irányított
szervezetek körében a minisztériumok, a tárca nélküli
miniszterek hivatali szervei, a központi költségvetésben
önálló fejezettel rendelkező országos hatáskörű és egyéb
szervek, a társadalombiztosítási költségvetési szervek,
továbbá más, fejezeti jogosítványokkal felhatalmazott
szervek és személyek, valamint a felügyeletük alá tartozó
költségvetési szervek — kivéve a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvény által meghatározott fejezetrendhez igazodóan az I—VIII. fejezetekhez tartozó szervezeteket,
a nemzetbiztonsági szolgálatokat, valamint a Külügyminisztérium irányítása alá tartozó külképviseleteket.
(3) A Kbt., illetőleg e rendelet eltérő rendelkezése hiányában a közbeszerzési eljárásokban elektronikus úton
eljárási cselekmények kizárólag az EKR igénybevételével,
a 22. § (1) bekezdés szerinti szerződés megkötését követően gyakorolhatók.
II. Fejezet A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS SORÁN
ELEKTRONIKUSAN GYAKOROLHATÓ EGYES
ELJÁRÁSI CSELEKMÉNYEK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI A közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények közzétételére
irányuló kérelmek és hirdetmények elektronikus úton
történő benyújtása 11. § (1) A Kbt.-ben meghatározott hirdetmények (a továbbiakban: hirdetmény) elektronikus közzétételére a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények megküldésének és
közzétételének részletes szabályairól, a hirdetmények
ellenőrzésének rendjéről és díjáról, valamint a Közbeszerzési Értesítőben történő közzététel rendjéről és díjáról
szóló 34/2004. (III. 12.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
közzétételi rendelet) rendelkezései szerint, e rendeletben
meghatározott követelményeknek megfelelően kerülhet
sor. A közzétételi rendeletben meghatározott kérelmet és
mellékleteket el kell látni a 6. § szerinti elektronikus aláírással és meg kell adni a kérelmező elektronikus levélcímét.
(2) Elektronikus út igénybevételével történő beküldés
esetén a kérelemhez mellékelni kell a szerkesztési és ellenőrzési díj befizetését igazoló postai vagy banki átutalási
bizonylat képét, melyet — elektronikus út esetén — minősített elektronikus aláírással kell ellátni.
(3) Amennyiben a benyújtott kérelem, illetve hirdetmény vonatkozásában hiánypótlás válik szükségessé, úgy a
Közbeszerzések Tanácsa Titkársága keretében működő
Szerkesztőbizottság (a továbbiakban: Szerkesztőbizottság) a kérelmező által a (2) bekezdés szerint megadott
elektronikus levelezési cím használatával, elektronikus
aláírással ellátott hiánypótlási felszólítást küld.
(4) A (2)—(3) bekezdésben foglaltakat értelemszerűen
alkalmazni kell a hiánypótlás alapján benyújtott hirdetményhez kapcsolódó kérelemre, a hirdetmény tartalmával
összefüggő változások kezdeményezésére és — amennyiben a hirdetmény közzététele nem kötelező — a közzétételi kérelem visszavonására, valamint a helyesbítési kérelemre is.
12. § (1) A Szerkesztőbizottság — a Kbt. és a közzétételi
rendelet 8. §-ában meghatározott követelmények teljesülésének ellenőrzését megelőzően — az elektronikus úton
érkezett hirdetmény közzétételére irányuló kérelmet először informatikai szempontból vizsgálja meg. Amennyiben
a kérelem a 20. §-ban meghatározottak szerint informatikai szempontból megfelelőnek nem minősül, úgy annak
beérkezésétől számított 2 munkanapon belül elektronikus
úton vagy telefaxon — a hiba természetéről való tájékoztatás mellett — felhívja az ajánlatkérőt a dokumentum
ismételt benyújtására.
(2) A Kbt.-ben, illetve a közzétételi rendeletben meghatározott közzétételre vonatkozó határidők számítását az
e rendeletben meghatározott informatikai szempontú
követelmények teljes körű teljesítésétől kell számítani.
A közbeszerzési eljárásokkal összefüggő információk
nyilvánosságra hozatala 13. §
(1) Ahol a Kbt. a közbeszerzési eljárással összefüggő
információk és tájékoztatás nyilvánosságra hozatalát írja
elő, e kötelezettség elektronikus úton a (2)—(4) bekezdésben foglaltak szerint teljesíthető.
(2) A felek megállapodása alapján a közbeszerzési hirdetmények, tájékoztatók, közlemények közzétételére történő feladás az EKR-be történt beküldéssel is biztosítható.
(3) A Közbeszerzési Értesítő elektronikus változata a
Közbeszerzések Tanácsa által szerkesztett, a nyomtatott
változattal egyező tartalommal és azzal egyidejűleg megjelenő, díjtalan elektronikus kiadvány.
(4) Az EKSZ az egyes közbeszerzési eljárásokra vonatkozó, nyilvános információkat az EKR keretei között az
adott eljárásra vonatkozó nyilvános felületen is megjelenteti, hirdetmények esetén a Kbt.-ben és a közzétételi rendeletben meghatározott módon és időben, a közzétett hirdetményekkel azonos tartalommal. Ezek az információk
bárki számára külön díj megfizetése nélkül érhetők el.
A dokumentációval összefüggő információk rendelkezésre
bocsátása 14. §
Ha a Kbt. a közbeszerzési eljárásban dokumentáció,
részvételi dokumentáció (a továbbiakban: dokumentáció)
készítését írja elő vagy teszi lehetővé, az ajánlatkérő a
dokumentációt az általa előzetesen és a 4. §-ban foglaltakkal összhangban meghatározott, közzétett informatikai
követelményeknek megfelelően elektronikus formában is
rendelkezésre bocsáthatja a Kbt. 253. § (2) bekezdésének
b) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően.
A szerződés megkötése és nyilvánosságra hozatala 15. §
(1) Eredményes közbeszerzési eljárás alapján az ajánlatkérő a szerződést elektronikus úton, minősített elektronikus aláírás alkalmazásával is megkötheti.
(2) A megkötött szerződésnek a Kbt. 99. § (4) bekezdése
szerint meghatározott nyilvános közérdekű adatait — tekintet nélkül arra, hogy az eljárás során az ajánlatkérő engedélyezte-e az ajánlatok elektronikus úton történő benyújtását — az EKR útján elektronikusan nyilvánosságra lehet
hozni a Közbeszerzési Értesítőben való közzétételt követően,
a közzétett hirdetményekkel azonos tartalommal.
A Közbeszerzési Döntőbizottság értesítése hirdetmény
nélküli tárgyalásos, illetve egyszerűsített eljárás
megkezdéséről 16. § Ahol a Kbt. a hirdetmény nélküli tárgyalásos, illetve
egyszerűsített eljárás megkezdésével összefüggően a Közbeszerzési Döntőbizottság értesítésének kötelezettségét
írja elő, ez az EKR-en keresztül elektronikus úton, a 4. §,
valamint 6—8. §-ban meghatározott követelményeknek
megfelelően is teljesíthető.
III. Fejezet AZ AJÁNLATOK ÉS RÉSZVÉTELI
JELENTKEZÉSEK ELEKTRONIKUS ÚTON
TÖRTÉNŐ BENYÚJTÁSÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ
KÜLÖNÖS SZABÁLYOK Az ajánlattételi dokumentumokra vonatkozó különös
követelmények
17. § (1) Ha az ajánlatkérő a Kbt. 79. § (2), illetve a 109. §
(2) bekezdése szerint eljárva az ajánlati felhívásban, részvételi felhívásban (a továbbiakban: felhívás) az ajánlatoknak elektronikus úton történő benyújtását is megengedi,
akkor a felhívásban vagy a dokumentációban meg kell adni
az ajánlat részét képező elektronikus dokumentumok jellemzőire — így különösen az ajánlat részét képező elektronikus dokumentumok formátumára — vonatkozó követelményeket, valamint azt, hogy a dokumentumok felbon
tása során milyen informatikai eszközök kerülnek alkalmazásra. (2) Az ajánlatkérő a felhívásban vagy a dokumentációban köteles ismertetni az informatikai megfelelőség e rendeletben szabályozott követelményét, illetve az informatikai alkalmatlanság jogkövetkezményeit.
(3) Ha az ajánlatkérő az ajánlatoknak elektronikus úton
történő benyújtását a Kbt. 79. § (2) bekezdése szerint lehetővé tette, s ha az ajánlattevő ajánlatát elektronikus úton
nyújtotta be, ezt az ajánlattevőt azokban az esetekben,
mikor a Kbt. az ajánlattevők közvetlen írásbeli értesítését
írja elő, egyidejűleg elektronikus úton kell értesíteni.
Az elektronikus úton benyújtott ajánlatok felbontásig
történő megőrzése
18. § (1) Az elektronikus úton benyújtott ajánlatokat az ajánlat felbontásáig az EKR-ben úgy kell tárolni, hogy az ajánlattevő azonosítását lehetővé tevő adatokon kívül azokhoz
kizárólag az ajánlattevő férjen hozzá.
(2) Az EKR az egyes ajánlatokat és a hozzájuk kapcsolódó mellékleteket a fogadásukat, tárolásukat elkülönülten biztosító önálló alkönyvtárban tartja nyilván. Az így
nyilvántartott adatokat védeni kell a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal,
törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés ellen.
(3) Az ajánlattételi határidő lejártáig az ajánlattevő az
EKR-ben hozzáférhet az általa tett ajánlathoz, azt módosíthatja. Az ajánlattételi határidő lejártakor az EKR az
ajánlatot és kapcsolódó mellékleteit tartalmazó alkönyvtárat — minősített szolgáltató által kibocsátott időbélyegző
elhelyezésével — informatikai szempontból lezárja, ezzel
biztosítja, hogy az EKR-ben tárolt ajánlat az ajánlattevő
által a továbbiakban ne legyen módosítható.
Az ajánlatok felbontása 19. § (1) Az ajánlattételi határidő lejártának időpontjában a
papíralapú dokumentumok felbontásával egyidejűleg történik az elektronikusan benyújtott ajánlatok felbontása is.
Az elektronikusan benyújtott ajánlatok felbontása úgy történik, hogy a Kbt. 80. §-ában szabályozott bontás során az
ajánlatkérő hozzáfér az EKR-ben az elektronikusan benyújtott ajánlatokhoz. Az EKR-nek biztosítania kell, hogy
a hozzáférés — a 18. § (3) bekezdésében szabályozottakat
kivéve — csak az ajánlattételi határidő lejártának időpontjában legyen lehetséges.
(2) Ha az ajánlatkérő a Kbt. 79. §-ának (2) bekezdése
szerint eljárva az ajánlatoknak elektronikus úton történő
benyújtását is megengedte, és legalább egy ajánlatot elektronikusan nyújtottak be, úgy a Kbt. 80. §-ának (4) bekezdésében szabályozott jegyzőkönyvet az ajánlatkérőnek
elektronikus formában is el kell készítenie, azt minősített
elektronikus aláírásával el kell látnia és az EKR útján meg
kell küldenie azoknak az ajánlattevőknek, amelyek az ajánlatot elektronikus formában nyújtották be.
Az informatikai megfelelőség ellenőrzése 20. § (1) Az elektronikusan benyújtott ajánlat felbontásakor
ellenőrizni kell annak informatikai megfelelőségét.
Az elektronikusan benyújtott ajánlat informatikailag megfelelő, ha
a) az ajánlaton elhelyezett elektronikus aláírás az aláírás ellenőrzésének eredményeképpen érvényes;
b) eleget tesz a felhívásban az ajánlatkérő által előre
meghatározott, az ajánlat részét képező elektronikus
dokumentumok jellemzőire — így különösen az ajánlat
részét képező elektronikus dokumentumok formátumára — vonatkozó követelményeknek;
c) a felhívásban meghatározott informatikai eszközökkel a bontás időpontjában az ajánlatkérő számára olvasható és megjeleníthető.
(2) Ha az elektronikus úton benyújtott ajánlaton elhelyezett minősített elektronikus aláírás érvénytelen, az ajánlat érvénytelennek minősül.
(3) Ha az elektronikus úton benyújtott ajánlat nem tesz
eleget a felhívásban és dokumentációban meghatározott,
az ajánlat részét képező elektronikus dokumentumok jellemzőire vonatkozó követelményeknek, akkor a Kbt.
83. §-a szerinti hiánypótlási eljárást lehet lefolytatni.
Amennyiben a hiánypótlás eredményként sem határozható meg egyértelműen az ajánlatnak a felbontás időpontjában létező tartalma, az ajánlat érvénytelennek minősül.
(4) Ha az elektronikus úton benyújtott ajánlat a felhívásban és dokumentációban meghatározott informatikai
eszközökkel a bontás időpontjában nem olvasható, illetőleg nem jeleníthető meg, ennek tényét a Kbt. 80. § (4) bekezdése szerinti jegyzőkönyvben rögzíteni kell, és az ajánlattevőt fel kell hívni az olvasható, megjeleníthető ajánlat
olvashatóságához és megjeleníthetőségéhez szükséges
intézkedések megtételére.
Az intézkedés kizárólag az olvashatóság, megjeleníthetőség biztosítására terjedhet ki, az ajánlat tartalmát nem
érintheti. Az EKR-ben tárolt és a 18. § (2) bekezdésnek
megfelelően megőrzött ajánlat tartalmának sértetlenségét
az elektronikus aláírás ellenőrzésének keretében kell vizsgálni, melyben az EKSZ a 23. § (2) bekezdés g) pontjában
foglalt feladat teljesítésével közreműködik. Kétség esetén
e §-ban foglalt kötelezettségek teljesítésének bizonyításához igazságügyi szakértőt, vagy külön jogszabályban meghatározottak szerint nyilvántartásba vett elektronikus aláírás szolgáltatási szakértőt lehet igénybe venni.
Amennyiben a hiánypótlás eredményeként sem határozható meg egyértelműen az ajánlatnak a felbontás időpontjában létező tartalma, az ajánlat érvénytelennek minősül.
Tájékoztatás az ajánlatok elbírálásáról,
az eredményhirdetés 21. §
(1) Ha az ajánlatkérő a Kbt. 79. § (2) bekezdése szerint
eljárva az ajánlatoknak elektronikus úton történő benyújtását is megengedte, és legalább egy ajánlatot elektronikusan nyújtottak be, úgy az ajánlatkérő azt az ajánlattevőt,
amely ajánlatát elektronikus úton nyújtotta be, köteles a
Kbt. 60—61. § szerinti kizárásról, szerződés teljesítésére
való alkalmatlanság megállapításáról, ajánlatának a Kbt.
88. § (1) bekezdés szerinti egyéb okból történt érvénytelenné nyilvánításáról, valamint ezek indokáról a Kbt.-ben
meghatározott határidőn belül elektronikus út igénybevételével is értesíteni.
(2) Az EKR-ben lebonyolított közbeszerzési eljárás esetén, valamint ha az ajánlatkérő a Kbt. 79. § (2) bekezdése
szerint eljárva az ajánlatoknak elektronikus úton történő
benyújtását is megengedte, és legalább egy ajánlatot elektronikusan nyújtottak be, az ajánlatkérő az ajánlattevőt
köteles a Kbt. 60—61. § szerinti kizárásról, szerződés teljesítésére való alkalmatlanság megállapításáról, ajánlatának a Kbt. 88. § (1) bekezdés szerinti egyéb okból történt
érvénytelenné nyilvánításáról, valamint ezek indokáról a
Kbt.-ben meghatározott határidőn belül az EKR útján
értesíteni. Az eredményhirdetés időpontjában az eljárás
eredményét az ajánlatkérő az EKR útján is köteles nyilvánosságra hozni, a Kbt. 96. § (1) bekezdése szerinti írásbeli
összegzést pedig az ajánlatát elektronikus úton benyújtott
ajánlattevőnek az EKR útján köteles megküldeni, illetőleg
köteles az eredményhirdetéssel kapcsolatos tájékoztatási
kötelezettségeinek az EKR útján egyidejűleg elektronikusan eleget tenni a Kbt.-ben, illetve a közzétételi rendeletben meghatározott időben, a közzétett hirdetményekkel
azonos tartalommal.
IV. Fejezet AZ ELEKTRONIKUS KÖZBESZERZÉS
INFORMATIKAI RENDSZERE, SZOLGÁLTATÁSAINAK IGÉNYBEVÉTELE
ÉS ÜZEMELTETŐJÉNEK FELADATAI
Az Elektronikus Közbeszerzési Rendszer 22. § (1) Az EKR igénybevételére az ajánlatkérők és ajánlattevők (a továbbiakban: igénybevevők) részéről az
EKSZ-szel kötött szerződés alapján, e rendelet eltérő rendelkezése hiányában díjfizetés mellett, az EKSZ által kiállított, az általános forgalmi adót is tartalmazó számla
ellenében kerülhet sor.
(2) A közbeszerzési eljárásnak az EKR-en keresztül
történő lebonyolításához nyújtott informatikai támogatásért, a rendszer szolgáltatásainak igénybevételéért az ajánlatkérők az EKR üzemeltetője részére külön jogszabályban meghatározott díjat kötelesek fizetni.
Az Elektronikus Közbeszerzési Szolgáltató 23. § (1) Az elektronikus közbeszerzési rendszert a külön
jogszabály alapján kijelölt szervezet, az elektronikus közbeszerzési szolgáltató (a továbbiakban: EKSZ) üzemelteti.
(2) A szervezet a vele kötött megállapodás alapján kizárólagos joggal látja el az elektronikus közbeszerzéssel
összefüggő alábbi feladatokat:
a) kialakítja és működteti az elektronikus közbeszerzéseket szolgáló informatikai rendszerét;
b) ellátja az EKR igénybevevőinek regisztrációjával,
valamint a rendelet hatálya alá tartozó áruk, szolgáltatások
a rendszerbe történő felvételével és nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat;
c) működteti a külön jogszabályban meghatározott katalógus alapú eljárások, az elektronikus aukció, és a dinamikus beszerzési rendszer lebonyolítására alkalmas informatikai alkalmazásokat;
d) az EKR igénybevevőiről nyilvántartást vezet, és azt
folyamatosan karbantartja;
e) a központosított közbeszerzéseket meghatározó
külön jogszabály alapján a központi beszerző szervezet
által karbantartott állami normatívák, valamint a külön
jogszabályban meghatározott nomenklatúra figyelembevételével az EKR-ben regisztrált árukról és szolgál
tatásokról a keretmegállapodások szerinti termékeket is
magában foglaló katalógust tesz közzé;
f) ügyfélszolgálatot biztosít az EKR igénybevevői
részére; g) folyamatosan rögzíti és naplózza az elektronikus
közbeszerzési rendszeren keresztül lebonyolódó kommunikációt, vita esetén a rögzített adatokat a kapcsolatban
részt vevő felek rendelkezésére bocsátja.
(3) Az EKSZ az elektronikus közbeszerzéssel kapcsolatos tevékenységével összefüggésben:
a) nyilvántartást vezet az elektronikus közbeszerzésekről, illetőleg azokról tematikus adatbázisokat készít;
b) adatkezelése során érvényesíti az adatvédelmi, adatbiztonsági és informatikai biztonsági követelményeket;
c) az (5) bekezdés szerinti megállapodás alapján ellátja
a külön jogszabályban meghatározott központosított közbeszerzéshez kapcsolódó nyilvántartási feladatokat.
(4) Az EKSZ — a 2. § (2) bekezdése szerinti esetkört
kivéve — csak azon ajánlatkérő szervezetek számára nyújtja
szolgáltatásait, amelyek a Kbt. 22. §-a, valamint a 241. §-a
alapján ajánlatkérőnek minősülnek.
(5) A külön jogszabályban meghatározott központi beszerző szervezet (KBSZ) és az EKR üzemeltetője az elektronikus közbeszerzéssel összefüggő feladataik ellátása során a két szervezet közötti szolgáltatási szerződés alapján
együttműködésre kötelesek.
Az EKR szolgáltatásainak igénybevétele 24. § (1) Az EKR igénybevevői az EKR használatára az
EKSZ-szel történő felhasználói szerződés megkötésével, a
szerződésben kikötött feltételek szerint válnak jogosulttá.
(2) Az EKSZ — az e rendeletben meghatározott feltételek fennállása esetén — a regisztráció iránti kérelem
kézhezvételétől számított nyolc napon belül megköti a
25. § (1) bekezdés szerinti szerződést.
25. § (1) Az EKR igénybevevői az EKR használatára szerződést kötnek az EKSZ-szel. Az elektronikus közbeszerzés
igénybevételének és működésének szabályait tartalmazó
általános szerződési feltételek rendelkeznek:
a) a regisztráció és a külön jogszabályban meghatározott katalógus alapú eljárás, az elektronikus aukciós eljárásokban és a dinamikus beszerzési rendszerben való részvétel technikai feltételeiről;
b) az EKR használatához, szolgáltatatásainak igénybevételéhez szükséges technikai feltételekről és informatikai
követelményekről;
c) az EKR használatához szükséges ismeretek megszerzésének módjáról;
d) a rendszer biztonságát szolgáló — az EKSZ által
fenntartott — technikai feltételekről;
e) az EKSZ által az igénybevevők (ajánlatkérők, ajánlattevők és más szereplők) részére nyújtott szolgáltatások
részletes szabályairól, feltételeiről;
f) az EKR használatával kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről;
g) az EKR lehetséges időleges szüneteltetésének, karbantartásának módjáról és feltételeiről, az EKR rendelkezésre állásáról és szolgáltatási szintjéről, az esetleges
üzemzavarral kapcsolatos eljárási rendről.
(2) Az általános szerződési feltételeket az EKSZ javaslata alapján az igazságügy-miniszter, az informatikai és
hírközlési miniszter, valamint a Miniszterelnöki Hivatalt
vezető miniszter — a Közbeszerzések Tanácsának bevonásával — hagyja jóvá. Az EKSZ köteles az általános szerződési feltételek minden módosítását megelőzően a módosításra vonatkozó tervet jóváhagyás céljából a jóváhagyóknak megküldeni.
(3) A jóváhagyásra jogosultak a (2) bekezdés szerinti
jogukat az általános szerződési feltételek, illetőleg az azok
módosítására vonatkozó tervezet részükre történő megérkezését követő 30 napon belül kötelesek gyakorolni.
Amennyiben a részükre megküldött, az általános szerződési feltételekre, illetőleg azok módosítására tett indítvány
valamely kikötésében változtatást kezdeményeznek, az
érintett szerződési kikötés e változásoknak megfelelően
válik az általános szerződési feltételek részévé.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szerződés minősített elektronikus aláírás használatával is megköthető.
26. § Az EKR mindenki számára nyilvános, Interneten keresztül hozzáférhető tájékoztató felületén letölthető formában magyar, angol, német és francia nyelven az EKSZ
közzéteszi:
a) a rendszer működéséről (ideértve a használatához a
felhasználói oldalon szükséges informatikai követelményeket is) szóló technikai tájékoztatót;
b) a katalógusba való bekerülés feltételrendszeréről,
illetőleg az ajánlattevő által a katalógusban megjelentetni
kívánt adattartalom módosításának lehetőségeiről szóló
tájékoztatót;
c) a szerződéskötés módjáról, a szerződés alapján fizetendő szolgáltatási ellenértékről és a szerződéskötéshez
szükséges követelményekről szóló tájékoztatást, valamint
szerződésmintát; d) az általános szerződési feltételeket;
e) a vonatkozó jogszabályokról és a szerződésre irány
adó jogról való tájékoztatást. V. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
Jogorvoslatok 27. § E rendeletbe ütköző magatartás vagy mulasztás esetén
a Kbt. VIII—X. fejezeteit kell alkalmazni.
Előzetes véleményezési jog 28. § A kormányzati informatikai beszerzések összehangolása érdekében az informatikai és hírközlési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 141/2002. (VI. 28.) Korm.
rendelet Függelékében meghatározott szervezetek kormányzati informatikai célú közbeszerzési eljárásaikat indító hirdetmények tervezetét kötelesek az Elektronikus Kormányzat Központ részére állásfoglalás végett előzetesen, a
Kbt. szerinti közzétételre vonatkozó megküldést, feladást
megelőzően megküldeni. A szolgáltató állam kialakításáért felelős kormánymegbízott egyetértési jogát, illetve a
148/2002. (VII. 1.) Korm. rendelet I. számú melléklete
V. 2. pontjában meghatározott esetben véleményezési
jogát a hozzá történő megküldéstől számított 8 napon
belül gyakorolja.
Hatálybalépés 29. § (1) Ez a rendelet — a (2) és (3) bekezdésekben foglalt
kivételekkel — a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 7. § (3) bekezdésének b) pontja 2004.
július 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet 10. § (3) bekezdése, a 11—12. §-ai és
III. fejezete 2004. december 1-jén, a 10. § (1)—(2) bekezdései 2005. március 31-én lépnek hatályba.
A miniszterelnök helyett: Dr. Draskovics Tibor s. k.,
pénzügyminiszter


text:
364/2013. (X. 16.) Korm. rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjak megállapításának és alkalmazásának szabályairól szóló 64/2011. (XI. 30.) NFM rendelet egyes rendelkezéseinek hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a  villamos energia rendszerhasználati díjak megállapításának és alkalmazásának szabályairól szóló
64/2011. (XI. 30.) NFM rendelet 1. §-a, 2. § (1)–(5) bekezdése, 7–16. §-a, 1. és 2. melléklete.
2. § Ez a rendelet 2013. november 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1268/2012. (VII. 27.) Korm. határozata a Budapesti Kibertér Konferencia (Budapest, 2012) kommunikációjával és költségvetésével összefüggő, valamint operatív és logisztikai feladatairól.
A Kormány egyetért a Budapesti Kibertér Konferencia (a továbbiakban: Konferencia) koncepciójával és tervezett programjával.
A konferencia sikeres megvalósítása érdekében a Kormány: 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Konferencia megrendezése
fedezetének biztosítására 359,8 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el az alább részletezett
feladatok végrehajtására, elszámolási, illetve a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, belügyminiszter, emberi erőforrások minisztere, honvédelmi miniszter, közigazgatási és igazságügyi miniszter, külügyminiszter,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: átcsoportosításra a kormányhatározat közzétételét követően azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére 2012. november 30.
2. felhívja a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Konferencia és kísérő rendezvényei
rendezési, logisztikai és kommunikációs feladatainak végrehajtásáról gondoskodjanak úgy, hogy a végrehajtás
lehetőség szerint a minisztérium, illetőleg a miniszter felügyelete, irányítása, a minisztérium tulajdonában,
vagyonkezelésében, adott esetben a minisztérium által felügyelt központi hivatal szakmai felügyelete alatt álló
gazdasági társaság bevonásával történjen, Felelős: külügyminiszter, közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a minisztereket, hogy feladat- és hatáskörükben eljárva segítsék elő a Konferencia plenáris és tematikus ülései,
és különösen a műhelybeszélgetések szakmai előkészítését és sikeres megrendezését,
Felelős: miniszterek Határidő: folyamatos 4. felhívja a belügyminisztert, hogy állami feladatai keretében, az irányítása alatt álló szervezetek bevonásával tegye meg
a szükséges intézkedéseket a Konferencia helyszíne és résztvevői fizikai, illetve műveleti/operatív biztonságának
biztosítása, beléptetési rendszerének kialakítása és működtetése érdekében; a belügyminiszter a külföldi védett
személyek esetében e tevékenységét viszonossági alapon, a külügyminiszterrel koordinálva végzi,
Felelős: belügyminiszter, külügyminiszter Határidő: folyamatos 5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy állami feladatai keretében, az irányítása alatt álló szervezetek és
intézmények bevonásával, illetve a honvédelmi miniszterrel és a felügyelete alatt működő Magyar Honvédség
Honvédkórházzal egyeztetve tegye meg a szükséges intézkedéseket a Konferencia résztvevőinek esetleg szükségessé
váló, megfelelő egészségügyi ellátása érdekében, Felelős: emberi erőforrások minisztere, honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az irányítása alatt álló szervezetek és intézmények
bevonásával tegye meg a szükséges intézkedéseket a Konferencia angol (és részben magyar) nyelvű (statikus és
dinamikus tartalmú) honlapjának, a már meglévő kormányzati kapacitások kiegészítésével és fejlesztésével,
a szükséges technikai eszközök beszerzésével történő létrehozása érdekében,
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal 7. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az illetékes szervek és intézmények bevonásával tegye meg
a szükséges intézkedéseket a Konferencia és honlapja kiberbiztonságának biztosítása érdekében,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: folyamatos 8. felhívja a külügyminisztert, hogy a Nemzetközi Kibertér Konferencia (Budapest, 2012) megszervezésével és
lebonyolításával kapcsolatos feladatokról szóló 1048/2012. (II. 29.) Korm. határozat 2. pontja által létrehozott
Konferencia Munkacsoport tagjainak bevonásával gondoskodjon a Konferencia honlapja tartalmának összeállításáról,
az anyagok feltöltéséről, a beérkező kérdések, észrevételek megválaszolásáról,
Felelős: külügyminiszter, miniszterek Határidő: azonnal 9. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy utólagosan
számoljanak el a beszerzési tilalom alól feloldott költségvetési előirányzatok felhasználásával, bemutatva
a beszerzések kapcsolódását a Konferenciához, s további hasznosításukat,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2012. november 30. 10. elrendeli, hogy a Konferencia helyszíne a Millenáris Park legyen, valamint felhívja a külügyminisztert és a közigazgatási
és igazságügyi minisztert, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket a helyszín biztosítása érdekében,
Felelős: külügyminiszter, közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
11. felhívja a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítsenek jelentést a Konferencia
operatív, logisztikai, kommunikációval és költségvetéssel összefüggő feladatainak teljesítéséről,
Felelős: külügyminiszter, közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. november 30.
12. felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, valamint a Nemzeti
Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnökét a Konferencia és a kapcsolódó rendezvények tartalmi és
szakmai előkészítésében és lebonyolításában való közreműködésre. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2017. (IV. 6.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2017. március 7. napjától 2017. szeptember 6.
napjáig dr. Csépe Valériát a köznevelés tartalmi megújításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja különösen az alábbi tevékenységeket:
a) megtervezi és koordinálja a köznevelés tantervi-tartalmi szabályozói megújításának szakmai munkáit, ennek
keretében:
aa) felel a Nemzeti Alaptanterv koncepciójának kidolgozásáért,
ab) irányítja a kerettantervek megújításának szakmai munkáját;
b) elősegíti, hogy a köznevelés tartalmi megújítását vezérlő alapelvek érvényesülhessenek a köznevelés ágazatiszakmai egyéb fejlesztések megvalósítása során;
c) elősegíti a kialakított fejlesztési területek és nevelési célok beépülését a pedagógiai kultúrába és a pedagógiai
munkába;
d) képviseli a  minisztériumot a  társadalmi és állami szervek előtt, tárcaközi bizottságokban, hazai és – külön
felkérés alapján – nemzetközi szervezetekben;
e) ellátja az  a)–d)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az oktatásért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A  miniszteri biztos a  tevékenységéért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja szerint havi bruttó 450  000 Ft összegű
díjazásra és az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában
meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
291/D/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panaszok, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság az egyesülési jogról szóló
1989. évi II. törvény 10. § (2) bekezdésével összefüggésben előterjesztett mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasítja, egyebekben az indítványt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az egyesülési jogról szóló
1989. évi II. törvény 10. § (2) bekezdésével összefüggésben előterjesztett mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló alkotmányjogi
panaszokat visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság az alkotmányos követelmény
megállapítására irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó egyrészt alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a Heves Megyei Bíróság P.20.096/2006/10.
számú végzése, valamint a Fővárosi Ítélőtábla
4.Pkf.26.497/2006/2. számú végzése ellen, míg másodlagos kérelmében utólagos normakontrollra irányuló eljárást
(tartalma szerint valójában mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítását) kezdeményezett az
Alkotmánybíróság előtt az egyesülési jogról szóló 1989.
évi II. törvény (a továbbiakban: Etv.) 10. § (2) bekezdésére
nézve. Álláspontja szerint alkotmányellenes az Etv. 10. §
(2) bekezdésének azon rendelkezése, amely lehetővé teszi,
hogy a bíróság – amennyiben a társadalmi szervezet bármely tagja a társadalmi szervezet valamely szervének törvénysértő határozatát megtámadja – indokolt esetben a határozat végrehajtását felfüggeszthesse. Nézete szerint azzal, hogy az Etv. nem határozza meg, hogy a felfüggesztésre milyen feltételek megléte esetén kerülhet sor, azaz
nem tartalmazza „a döntés kereteit”, parttalan és határtalan
bírói mérlegelésre ad lehetőséget, így ellentétes az
Alkotmány 50. § (1) és (3) bekezdéseivel, továbbá sérti az
Alkotmány 63. § (1) bekezdése szerinti egyesüléshez való
jogot is.
Álláspontja szerint a jogalkotásról szóló 1987. évi
XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 3. § g) pontja és 4. §
a) pontja alapján mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll fenn amiatt, hogy az Etv. 10. § (2) bekezdésének nincs eljárási szabálya.
Az indítványozói érvelés szerint a kifogásolt rendelkezés nem áll összhangban a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 156. §-ába
foglalt ideiglenes intézkedésre vonatkozó rendelkezésekkel, amelyet ezért a demokratikus jogállamiság elvével vél
ellentétesnek. Az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében a
közérdekű adatokhoz való hozzáférés jogának sérelmét
azért állította, mert a társadalmi szervezetek nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 6/1989. (VI. 8.) IM rendelet nem rendezte az Etv. 10. § (2) bekezdése szerinti felfüggesztés alapján a társadalmi szervezetek bírósági nyilvántartásában az ezzel kapcsolatos adatok feltüntetését
olyan esetben, ha a felfüggesztés kiterjed a nyilvántartott
adatokra (pl. alapszabály-módosítás, stb.).
Az indítványozó nézete szerint az Alkotmány 57. §
(5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jogot sérti,
hogy az Etv. 10. § (2) bekezdése szerinti másodfokú bíróság végzése ellen a törvény nem teszi lehetővé fellebbezés
benyújtását.
Az indítványozó mindezek alapján kérte az Alkotmánybíróságot az Etv. 10. § (2) bekezdése, valamint a jogerős
bírósági végzések megsemmisítésére, valamint a bírósági
eljárásokra nézve az alkalmazási tilalom megállapítását.
Kérte továbbá, hogy mondja ki az Alkotmánybíróság,
hogy „alkotmányos követelmény, hogy törvény állapítsa
meg a társadalmi szerv határozata bíróság által történő fel
függesztésének feltételeit, valamint a felfüggesztés iránti
kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárási szabályokat, továbbá a felfüggesztésre vonatkozó adatokat – a 6/1989.
(VI. 8.) IM rendelet megfelelő kiegészítésével – a bírósági
nyilvántartásnak is tartalmaznia kell.” Végül kérte az Alkotmánybíróságot – a jogalkotói mulasztás pótlásához
szükséges határidő kitűzése mellett – állapítsa meg, hogy
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség áll
fenn annak folytán, hogy az Országgyűlés és az illetékes
miniszter nem alkotta meg az Etv. 10. § (2) bekezdése szerinti felfüggesztéssel kapcsolatos eljárási és nyilvántartási
szabályokat.
Mivel az indítványozó utólagos normakontrollra irányuló valamennyi indítványi kérelme tartalma alapján valójában mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányul, ezért az Alkotmánybíróság
azokat tartalmuk alapján mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló kérelemként
bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„50. § (1) A Magyar Köztársaság bíróságai védik és biz
tosítják az alkotmányos rendet, a természetes személyek, a
jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek jogait és törvényes érdekeit, büntetik a bűncselekmények elkövetőit.
(…)
(3) A bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak
alárendelve. A bírák nem lehetnek tagjai pártnak és politikai tevékenységet nem folytathatnak.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a
közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.”
„63. § (1) A Magyar Köztársaságban az egyesülési jog
alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni.”
2. Az Etv. indítvánnyal érintett 10. §-a szerint:
„10. § (1) A társadalmi szervezet valamely szervének tör
vénysértő határozatát bármely tag – a tudomására jutástól
számított 30 napon belül – a bíróság előtt megtámadhatja.
(2) A határozat megtámadása a határozat végrehajtását
nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti.”
3. A Jat. hivatkozott rendelkezései:
„3. § A társadalmi rendre vonatkozóan törvényben kell
szabályozni különösen
(…)
g) a büntető, a polgári és az államigazgatási eljárást.”
„4. § A gazdasági rendre vonatkozóan törvényben kell
szabályozni különösen
a) a tulajdonviszonyokat, a magánszemélyek és a jogi
személyek vagyoni viszonyait”. III. Az indítvány részben megalapozatlan, részben pedig érdemi elbírálásra alkalmatlan.
Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta, hogy az indítványi kérelmek megfelelnek-e az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
48. § (1) és (2) bekezdéseiben rögzített, az alkotmányjogi
panasz elbírálhatóságával szemben támasztott követelményeknek.
1. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség
nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz – fő
szabályként – a jogerős ügydöntő határozatokkal szemben
terjeszthető elő [lásd: 1492/B/2007. AB határozat, ABH
2008, 3614, 3615.]. Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata értelmében esetről esetre, az alapjául fekvő jogerős
határozat tartalma alapján ítéli meg azt, hogy a vizsgált
ügyben a panasszal támadott határozat érdemi határozatnak tekinthető-e, amellyel szemben helye van az alkotmányos jogorvoslatnak. Ugyanez a határozat – utalva az
57/1991. (XI. 8.) AB határozatra melyben először mondta
ki az Alkotmánybíróság, hogy az alkotmányjogi panasz
jogorvoslat – megerősítette az Alkotmánybíróság
22/1995. (III. 31.) AB határozatában (ABH 1995, 108,
109.) foglaltakat: az „alkotmánybírósági eljárásban a jogorvoslathoz való alapvető jog szempontjából valamely
döntés érdemi, ügydöntő volta a tételes jogok által ilyennek tartott döntésekhez képest viszonylagos: a vizsgált
döntés tárgya és személyekre gyakorolt hatása által meghatározott (ABH 1992, 515, 516.; ABH 1993, 48,
74–75.).” A 22/1995. (III. 31.) AB határozat kifejtette továbbá, hogy a jogorvoslat másik fogalmi eleme, hogy a
döntés jogot vagy jogos érdeket sértsen, ugyanakkor a jogorvoslat igénybevételének nem előfeltétele a tényleges
sérelem igazolása, elég arra hivatkozni. „Ahhoz van joga a
személynek, hogy állítsa a döntés jogos érdeket vagy jogot
sértő voltát.” (ABH 1995, 108, 110.) A határozat kimondta
továbbá, hogy „[a]z Alkotmány szerint a döntés »ellen«
lehet jogorvoslattal élni” (ABH 1995, 108, 110.).
Az Alkotmánybíróság szerint a Heves Megyei Bíróság
P.20.096/2006/10. számú végzése nem felel meg a fentiekben ismertetett feltételeknek. Az indítványozó jogorvoslati lehetőségét a végzés tekintetében kimerítette (a Fővárosi
Ítélőtábla 4. Pkf. 26.497/2006/2. számú végrehajtási eljárásában), alkotmányjogi panasz azonban különálló kérelemként az elsőfokú határozat ellen nem terjeszthető elő.
Ezért az Alkotmánybíróság a Heves Megyei Bíróság említett végzése elleni alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja alapján visszautasította.
2. A Fővárosi Ítélőtábla 4.Pkf.26.497/2006/2. sorszámú
végzése ellen benyújtott, tartalmában mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló
alkotmányjogi panasszal összefüggésben az Alkotmánybíróság az alábbiakat állapította meg.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése alapján az Alkotmányban
biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a
jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit
már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs
számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerint
alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.
Az indítványozó a Fővárosi Ítélőtábla
4.Pkf.26.497/2006/2. sorszámú végzése az indítványozó
részére a Fővárosi Bíróságtól 2007. január 5-én került kiadásra, míg az indítványozó a fenti végzés elleni, jogi érvelést egyáltalán nem tartalmazó alkotmányjogi panaszát
2007. március 2-án adta postára; a jogi indokolással ellátott, határozott kérelmet tartalmazó beadványát – a hiánypótlási felhívást követően – 2007. november 16-án, a jogerős határozat kézbesítését követően mintegy tíz hónap
múlva terjesztette elő.
Az Alkotmánybíróság – hangsúlyozva a 2009. szeptember 7-én kelt 773/D/2006. AB határozatában foglaltakat –
az Abtv. 48. § (2) bekezdésével összefüggésben ismételten
megerősíti, hogy a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül benyújtott alkotmányjogi panasznak meg kell felelnie az Abtv. 22. § (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, azaz tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány
érintett szakaszát, valamint azt az indokot, amely alapján
az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az
Alkotmánybíróság következetes gyakorlata az, hogy az e
feltételeknek meg nem felelő indítvány tekintetében az
indítványozót hiánypótlásra hívja fel, és ezt követően dönt
a kérelem tárgyában.
Jelen eljárásban az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az indítványozó az alkotmányjogi panasz benyújtására
nyitva álló határidőben kizárólag tartalom nélküli, alkotmányjogi panasznak nevezett, de annak tartalmilag meg
nem felelő indítványt nyújtott be, azzal, hogy indokolását
később – tehát a hatvan napos határidő után – terjeszti elő.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a Fővárosi Ítélőtábla 4.Pkf.26.497/2006/2. számú végzése ellen benyújtott, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja alapján – érdemi vizsgálat nélkül –
visszautasította.
IV. 1. Az indítványozók másodlagosan az Abtv. 37. §-a szerinti utólagos normakontrollra irányuló eljárást is indítványoztak. Az Alkotmánybíróság – mint azt Indokolása
I. pontjában már kifejtette – az utólagos normakontrollra
irányuló indítványt tartalma alapján mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló
indítványként értékelte. Miután a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló eljárás megindítása nem határidőhöz kötött, ezért az Alkotmánybíróság az erre irányuló kérelem érdemi vizsgálatát
végezte el. Az Alkotmánybíróság erre figyelemmel azt
vizsgálta, hogy az Etv. 10. § (2) bekezdése azzal, hogy
nem tartalmazza a felfüggesztés konkrét feltételeinek
meghatározását, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet, nevezetesen az Alkotmány 50. § (1) és (3) bekezdésének sérelmét eredményezi-e.
Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására vonatkozó hatáskörét
az Abtv. 49. §-a szabályozza. E rendelkezés értelmében
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására akkor kerülhet sor, ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból eredő jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel alkotmányellenességet idézett elő.
Az említett törvényi rendelkezés alkalmazása során a
két feltételnek: (1) a mulasztásnak és (2) az ennek következtében előállt alkotmányellenes helyzetnek együttesen
kell fennállnia [22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH
1990, 83, 86.; 37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992,
227, 232.; 1395/E/1996. AB határozat, ABH 1998, 667,
669.;]. „A jogalkotói feladat elmulasztása önmagában nem
feltétlenül jelent alkotmányellenességet [14/1996.
(IV. 24.) AB határozat, ABH 1996, 56, 58–59.;
479/E/1997. AB határozat, ABH 1998, 967, 968–969.;
1080/D/1997. AB határozat, ABH 1998, 1045, 1046.;
10/2001. (IV. 12.) AB határozat, ABH 2001, 123, 131.], a
mulasztásból eredő alkotmányellenes helyzetet minden
esetben csak konkrét vizsgálat eredményeként lehet
megállapítani” [35/2004. (X. 6.) AB határozat ABH 2004,
504, 508.].
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapításának nemcsak akkor van helye, ha egy tárgykörre vonatkozóan egyáltalán nincs szabály [35/1992. (VI. 10.) AB
határozat, ABH 1992, 204, 205.], hanem akkor is, ha az
adott szabályozási koncepción belül az Alkotmányból le
vezethető tartalmú jogszabályi rendelkezés hiányzik
[22/1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, 108, 113.;
29/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 122, 128.].
A szabályozás hiányos tartalmából eredő alkotmánysértő
mulasztás megállapítása esetén a mulasztásnak vagy a kifejezett jogszabályi felhatalmazáson nyugvó, vagy ennek
hiányában, a feltétlen jogszabályi rendezést igénylő jogalkotói kötelezettség elmulasztásán kell alapulnia [4/1999.
(III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 52, 57.].
Az Alkotmánybíróság tehát azt vizsgálta, hogy fennáll-e
az indítványozó által állított szabályozási hiány, továbbá ez
alkotmányellenes jogalkotói mulasztásnak minősül-e.
Az Etv. 10. § (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy a társadalmi szervezet valamely szervezetének törvénysértő határozatát bármely tag megtámadhassa bíróság előtt, mégpedig a tudomására jutástól számított 30 napon belül. Az
indítványozó által kifogásolt Etv. 10. § (2) bekezdése lehetővé teszi, hogy amennyiben ezt a törvénysértő határozatot
megtámadják (anélkül, hogy a megtámadás a végrehajtást
„gátolná”), a bíróság indokolt esetben a végrehajtást felfüggeszthesse. A jogalkotó tehát egyrészt a törvénysértő
határozat léte mellett abban az esetben teszi lehetővé a bíróság számára a határozat végrehajtásának felfüggesztését, ha a bíróság úgy ítéli meg, hogy a törvénysértő határozat végrehajtásának felfüggesztése indokolt. Ez pedig csakis akkor állhat fenn, ha a határozat végrehajtása olyan érdeksérelmet eredményezne (akár a társadalmi szervezet,
akár a tagok, vagy akár harmadik személyek számára)
amely érdeksérelmet lehetetlen, vagy csak igen nagy nehézségek árán lehet megszüntetni. Annak eldöntése, hogy
a törvénysértő határozat végrehajtása milyen érdeksérelemmel jár, az Etv. 10. § (2) bekezdése alapján a bíróság
mérlegelési jogkörébe tartozik, amely azonban – szemben
az indítványozói érveléssel – nem korlátlan, mivel csak a
kellő súlyú indokok fennállása esetében dönthet a bíróság
a határozat végrehajtásának „megakasztása” mellett.
Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította,
hogy az Etv. 10. § (2) bekezdése alapján nem állapítható
meg jogi rendezést igényelő szabályozási hiány. Megállapította továbbá az Alkotmánybíróság, hogy nincs olyan
törvényi rendelkezés sem, amely a jogalkotót az indítványozó által megjelölt tartalmú törvényi rendelkezés megalkotására kötelezné.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítványozó
által megjelölt, a bíróságok alkotmányos feladatait rögzítő
Alkotmány 50. § (1) bekezdéséből a jogalkotónak szintén
nem következik az indítványozó által hiányolt jogalkotási
kötelezettsége az Etv. 10. § (2) bekezdésére nézve.
Az indítványozó az Etv. 10. § (2) bekezdésének mulasztásból eredő alkotmányellenességét az Alkotmány 50. §
(3) bekezdésével összefüggésben is állította. Az Alkotmánybíróság a bírói függetlenségnek az Alkotmány 50. §
(3) bekezdésében foglalt elvével és annak garanciális tartalmával több határozatában foglalkozott. A döntések egyrészt a hatalmi ágak elválasztásának alkotmányos szerkezetében a bírói hatalom helyzetének sajátosságaival, a külső hatalmi ágaknak a bírói hatalmat érintő jogköreivel,
másrészt a bírói függetlenségnek a bírósági szervezeten
belüli alkotmányossági kérdéseivel foglalkoztak. Az Alkotmánybíróság határozataiban hangsúlyozta, hogy a bírói
hatalom, amelyhez a bírói függetlenség kapcsolódik, döntően az ítélkezésben ölt testet. A bírói függetlenség az ítélkezésre vonatkozik; a további státusbeli és szervezeti garanciák is a független ítélkezéshez szükségesek. A bírónak
mindenkitől – más bírótól is – függetlennek kell lennie,
függetlenségét garanciáknak kell biztosítani minden befolyásolás ellen, származzék akár a külső hatalmi jogkör
gyakorlásától, akár a bírósági szervezeten belülről. Az Alkotmánybíróság állandó és következetes álláspontja, hogy
az Alkotmány 50. §-ának (3) bekezdése alapján a minden
külső befolyásolástól független bírói ítélkezés feltétel nélküli követelmény, és lényegében abszolút alkotmányos
védelem alatt áll. [Így: 53/1991. (X. 31.) AB határozat,
ABH 1991, 266, 267.; 38/1993. (VI. 11.) AB határozat,
ABH 1993, 256, 261.; 17/1994. (III. 29.) AB határozat,
ABH 1994, 84, 86.; 45/1994. (X. 21.) AB határozat, ABH
1994, 254, 256.; 627/B/1993. AB határozat, ABH 1997,
767, 769.]
Az Alkotmánybíróság ugyanakkor több határozatában
azt is kifejtette, hogy a bírói függetlenség nem jelenti a bírói hatalom korlátlanságát. Maga az Alkotmány fogalmazza meg az ítélkezési tevékenység törvényi alávetettségét,
mint a bírói függetlenség alkotmányos korlátját. A bírói
függetlenség a bíró szervezeti és státusbeli szabadságának
garanciáját jelenti, annak érdekében, hogy az egyedi
ügyekben a jogviták eldöntése és a jogsérelmek orvoslása
tárgyában hozott kötelező erejű és végrehajtható döntését
mindenféle befolyásolástól mentesen, a törvények, illetve
általában a jogszabályok alapján, belső meggyőződése
szerint hozza meg [19/1999. (VI. 25.) AB határozat, ABH
1999, 150, 152–153.; 13/2002. (III. 20.) AB határozat,
ABH 2002, 85, 96–98.].
A 19/1999. (VI. 25.) AB határozatában az Alkotmánybíróság részletesen kifejtette, hogy a mérlegelést kívánó
esetekben az előzetesen meghatározott és mindenki által
megismerhető szempontok nélküli döntési jogkör önmagában is a jogbiztonság jelentős sérelmét eredményezi.
A mérlegelési szempontok hiánya pedig elvezethet oda,
hogy a bírói eljárás pusztán formalitást jelent, s a tényleges
döntési jogkör a bíróságon kívüli szervezet kezébe kerül át
(ABH 1999, 150, 155.).
Az Alkotmánybíróság jelen eljárása során azonban
megállapította, hogy az Etv. 10. § (2) bekezdése a társadalmi szervezet határozata felfüggesztésére vonatkozóan – a
fentiekben már részletezettek szerint – a bírói mérlegelésre
nézve kellő szempontot tartalmaz, amelyet a bírói gyakorlat megfelelően értelmez (BH 1993.325; KGD 1995.10.).
Mindezekre tekintettel megállapította, hogy az Alkotmány 50. § (3) bekezdéséből nem vezethető le jogalkotási
kötelezettség az Etv. 10. § (2) bekezdésére nézve, ezért az
Alkotmánybíróság az Alkotmány 50. § (1) és (3) bekezdésével összefüggésben előterjesztett mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló
indítványt elutasította.
2. Az indítványozó álláspontja szerint az Etv. 10. §
(2) bekezdése a tekintetben is mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet eredményez, hogy a bíró mérlegelési jogkörben hozott döntése (a felfüggesztés feltételei
pontos meghatározása hiányában) „sérti az egyesüléshez
való jogot, mert egyes jogalanyokat az egyesülési jog körében (jogosultságaiból és kötelezettségeiből) jogellenesen kirekeszti”.
Az egyesülési jog az Alkotmánybíróság gyakorlatában
[először: 22/1994. (IV. 16.) AB határozat, ABH 1994,
127.] elsősorban az egyesülési cél megválasztásának szabadságát, a célra rendelt szervezet alapításának szabadságát jelenti, az ehhez való csatlakozás önkéntességét, valamint az önkéntes kilépés lehetőségét. A fentiekben már ismertetett Etv. 10. § (2) bekezdése, mely a bíróság számára
indokolt esetben lehetővé teszi a társadalmi szervezet törvénysértő határozata végrehajtásának felfüggesztését,
nem korlátozza az egyesülést alapítani kívánókat sem a cél
szabad megválasztásában, sem az alapításban, sem az
egyesület nyilvántartásba vételében, sem a szervezet működésében. A szervezet működését ugyanis akkor korlátozná, ha minden nyomós ok nélkül – pusztán a perindítás
hatására – felfüggeszteni rendelné a társadalmi szervezet
(egyesület) közgyűlésének határozatát. Az egyesülési jog
csupán az egyesületben való részvétel jogát jelenti, arra
azonban nem ad jogot, hogy az egyesület döntései minden
tag véleményének megfeleljenek. Ugyanakkor az egyesülési jog az egyesületből való kilépés és új egyesület alapításának a jogát is jelenti, melyre a tagnak lehetősége van
akkor, ha ellentétbe kerül az egyesület tagjainak többségével.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az indítványt
ebben a részében is elutasította.
3. Az indítványozó kérelmében továbbá az Alkotmány
61. § (1) bekezdésében foglalt közérdekű adatokhoz való
hozzáférés jogának sérelmét állította az Etv. 10. § (2) bekezdésével összefüggésben. Érvelése szerint a mulasztás
abban valósul meg, hogy az IM rendelet nem rendezi az
Etv. 10. § (2) bekezdése alapján történt felfüggesztés következtében a társadalmi szervezetek bírósági nyilvántartásában az ezzel kapcsolatos adatok feltüntetését.
Az Alkotmánybíróság már több határozatában értelmezte az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében szabályozott,
a közérdekű adatok megismeréséhez való jog tartalmát.
Kimondta, hogy „Az Alkotmány 61. § (1) bekezdése a
közérdekű adatok megismerésére vonatkozó jogot alkotmányos alapjogként garantálja, amely a kommunikációs
alapjogok jogegyütteséből az informáltsághoz való jogot,
az információk megszerzésének szabadságát és állami elismerését, továbbá biztosítását jelenti.” [34/1994. (VI. 24.)
AB határozat, ABH 1994, 177, 185.]
A közérdekű információk megismeréséhez való jog érvényesülése különösen a közhatalom és az állam szervei
tevékenységének átláthatósága körében alapvető jelentő-
ségű. A közérdekű adatokhoz való hozzáférés a közhatalmat gyakorló szervek tevékenysége ellenőrizhetőségének
alkotmányos biztosítéka. „A nyilvánosság a közhatalom
demokratikus működésének a próbája. A közérdekű adatok megismerhetősége tehát a közhatalom, a közügyek intézésének áttetszőségét, mint alapvető demokratikus intézmény garantálását is jelenti. A közérdekű adatok nyilvánossága és az azokhoz való hozzáférhetőség ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált demokratikus
jogállamiság alapvető alkotmányos biztosítéka.”
[32/1992. (V. 29.) AB határozat, ABH 1992, 182, 183.;
34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 185.]
Mint a fentiekből megállapítható, az Etv. 10. § (2) bekezdése és az általa felhívott alkotmányi rendelkezés között nincs alkotmányjogilag értékelhető összefüggés, mert
itt egy adat nyilvántartásának hiányát (nem létét) tartja az
indítványozó alkotmányellenesnek. Mindezek alapján az
Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében is elutasította.
Megjegyzi továbbá, hogy az indítvány nem tartalmaz
konkrét kérelmet az indítványozó által hivatkozott IM rendelet alkotmányossági vizsgálatára nézve, ezért az Alkotmánybíróság – az Abtv. 22. §-ában foglalt indítványhoz kötöttség elvére tekintettel – érdemben azt nem vizsgálhatta.
4. Az indítványozó szerint az Etv. 10. § (2) bekezdése
sérti az Alkotmány 57. § (5) bekezdése szerinti jogorvoslathoz való jogot, mivel nem teszi lehetővé, hogy jogorvoslattal lehessen élni a társadalmi szervezet törvénysértő
határozatának felfüggesztését elutasító bírósági határozatot felülbíráló másodfokú bírósági határozat ellen.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az Etv. 10. §
(2) bekezdésében foglaltak nem állnak alkotmányjogilag
értékelhető összefüggésben az Alkotmány 57. § (5) bekezdésével. A társadalmi szervezetek nyilvántartásba vételére
irányuló eljárási szabályokat ugyanis nem az Etv. 10. §
(2) bekezdése, hanem annak 15. §-a tartalmazza. Az Etv.
15. § (2) bekezdése alapján a nyilvántartásba vételre irányuló kérelemről a bíróság nemperes eljárásban határoz,
melyre a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) szabályait kell alkalmazni, ha
az Etv. másként nem rendelkezik és a nemperes eljárás jellegéből más nem következik. Az Etv. 15. § (4) bekezdése
alapján a bíróság legkésőbb a kérelem érkezésétől számított hatvan napon belül köteles dönteni a nyilvántartásba
vételről vagy a kérelem elutasításáról, míg a (7) bekezdés
alapján a nyilvántartásba bejegyzett adatok változását – a
változástól számított hatvan napon belül – a bíróságnak be
kell jelenteni. Ezzel függ össze az Etv. 10. § (2) bekezdése,
amely értelmében a törvénysértő határozaton alapuló változás bejegyzésének felfüggesztéséről dönthet indokolt
esetben a bíróság, az erre vonatkozó jogorvoslati jogot
azonban az – indítványozó által kifogásoltakkal szemben –
az Etv. 15. § (2) bekezdése alapján a Pp. 155. § (3) bekez
dése, a Pp. 257. § (1) bekezdése, továbbá a Pp. 259. §-a tartalmazzák.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az indítványt
ebben a részében is – érdemi alkotmányjogi összefüggés
hiányában – elutasította.
5. Az indítványozó Etv. támadott rendelkezése mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességét a Jat. 3. §
g) pontjára, valamint 4. § a) pontjában foglaltakra alapítottan is állította.
A Jat. egyes rendelkezéseinek állított sérelmével kapcsolatban az Alkotmánybíróság már többször utalt a
496/B/1990. AB határozatára, melyben kimondta, hogy a
Jat. „egyes rendelkezéseinek figyelmen kívül hagyása önmagában nem vezet az elfogadott törvény vagy egyéb jogszabály alkotmányellenessége megállapításához, hanem
csak akkor, ha egyben az Alkotmány valamely szabályaiba
ütközik. Az Alkotmány 7. § (2) bekezdésének értelmében
ugyan a jogalkotás rendjét törvény szabályozza, amelynek
elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. Ez a rendelkezés azonban önmagában nem tette alkotmányos szabállyá a jogalkotásról szóló törvény normáit.” [ABH 1991, 493, 496.]
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el, mely kérelemben három feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint
azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az indítvány e feltételeknek
nem felel meg, ugyanis az indítványozók nem jelölték
meg, hogy az általuk sérelmezett rendelkezés az Alkotmány mely rendelkezését és milyen alkotmányos indokkal
sérti.
Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt ebben a részében – mint érdemi elbírálásra alkalmatlant – az Ügyrend
29. § d) pontja alapján visszautasította.
6. Az indítványozó a demokratikus jogállamiság követelményének sérelmét az Etv. 10. § (2) bekezdése, valamint a Pp. 156. §-ába foglalt ideiglenes intézkedés megtételére vonatkozó eljárási szabályok közötti összhang hiányát kifogásolva állította, e kérelmét azonban az indítványozó nem indokolta, alkotmányossági összefüggésre
nem utalt.
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése értelmében az indítványnak nemcsak a sérülni vélt alkotmányos rendelkezést, hanem azt is tartalmaznia kell, hogy a kifogásolt rendelkezést milyen alkotmányos indokkal véli alkotmányellenesnek. Mivel indítvány ezen része az említett követelménynek nem felelt meg, így az Alkotmánybíróság az Ügyrend
29. § d) pontja alapján az indítványnak ezt a részét is
– mint érdemi elbírálásra alkalmatlant – visszautasította.
7. Az indítványozó indítványában alkotmányos követelmény megállapítását is kérte az Alkotmánybíróságtól.
Alkotmányos követelmény megállapítására irányuló indít
ványt azonban – nem lévén az Abtv.-ben felsorolt külön
hatáskör – önállóan előterjeszteni nem lehet [292/B/2001.
AB végzés, ABH 2001, 1591-1592.]. Ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányos követelmény megállapítására előterjesztett indítványt az Ügyrend 29. § b) pontja alapján
visszautasította.
Budapest, 2009. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
81/2016. (IV. 12.) Korm. rendelete az érdi multifunkcionális sportközpont beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  Érd közigazgatási területén
elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 24801/2 és 24802 helyrajzi számú ingatlanokon megvalósuló,
az  érdi multifunkcionális sportközpont építésére irányuló beruházással (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő,
az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § (1) A  Beruházás részét képező fejlesztések közbeszerzési tanácsadója, a  beruházás lebonyolítója és építési műszaki
ellenőre kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen
Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi
LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c)–d), f ), g), h), j) és k) pontjában, az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló
191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében, továbbá az  építési beruházások, valamint az  építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2009. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a határmenti térségekben történő foglalkoztatásról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Osztrák Köztársaság Kormánya között a határmenti térségekben történő foglalkoztatásról szóló, Szombathelyen,
1997. március 26-án aláírt Egyezmény kiegészítéséről
szóló, Budapesten, 2000. november 29-én aláírt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e rendelettel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Jegyzőkönyv
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák
Köztársaság Kormánya között a határmenti
térségekben történő foglalkoztatásról szóló
Egyezmény kiegészítéséről 1. A Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák
Köztársaság Kormánya egyetértenek abban, hogy a határmenti térségekben történő foglalkoztatásról szóló 1998.
április 1-jén hatályba lépett Egyezményüket abban a vonatkozásban kiegészítik, hogy az Egyezmény értelmében a
határmenti térségekhez az Osztrák Köztársaságban hozzácsatolják Jennersdorf közigazgatási körzetét is.
2. Jelen Jegyzőkönyvet a Szerződő Felek a belső előírásaik szerint hagyják jóvá. Jelen Jegyzőkönyv azon
hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amikor
a Szerződő felek írásban diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy a belső jogrendjük szerinti eljárást
lefolytatták.
Készült Budapesten, 2000. november 29-én két eredeti
példányban magyar és német nyelven, azzal, hogy mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
Aláírások” 3. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök