type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1757/2015. (X. 15.) Korm. határozata a lengyelországi magyar kulturális évad 2016–2017. megrendezéséről és finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2016–2017. évben magyar kulturális évad megrendezésére kerüljön sor Lengyelországban;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Balassi Intézet közreműködésével gondoskodjon
az eseménysorozathoz kapcsolódó rendezvények megszervezéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  lengyelországi magyar kulturális évadhoz kapcsolódó programok megrendezéséhez
2015-ben 40 millió forint, 2016-ban 380 millió forint és 2017-ben 280 millió forint forrás szükséges, és felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon arról, hogy
a  2016–2017-re szükséges forrás fedezete a  központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezetében biztosításra kerüljön. A  2015-re szükséges forrást a  Külgazdasági és Külügyminisztérium és az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma a 2015-ös költségvetése terhére egyenlő arányban biztosítja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2015–2016. évek tekintetében azonnal
 a 2017. év tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezésekor
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  lengyelországi magyar kulturális évadhoz kapcsolódó
egyes események megrendezéséről a  programok lebonyolítóival külön megállapodást kössön a  Balassi Intézet
közreműködésével;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  lengyelországi magyar kulturális évadhoz
kapcsolódó feladatok teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatásáról azzal, hogy a  beszerzések tekintetében
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1943/2017. (XII. 12.) Korm. határozata helyi önkormányzat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Pécs Megyei Jogú Város számára támogatás kerüljön biztosításra az alábbiak szerint;
 2. a) az 1.  pontban foglalt cél elérése érdekében, az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország
 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
 támogatásai fejezet címrendjének az  51. Pécs Megyei Jogú Város 2017. évi finanszírozási helyzetének
 rendezése címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a XIX. Uniós Fejlesztések fejezetnél keletkezett 6 540 000 000 forint
összegű 2016. évi kötelezettségvállalással terhelt, azonban meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem
terheltté vált költségvetési maradvány felhasználását,
c) az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli
el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2. b)  pont szerint biztosított összeg terhére külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben a  támogatás felhasználásának és elszámolásának
részletes feltételeit meghatározó támogatási szerződés alapján 6 540 000 000 forint visszatérítendő támogatást
nyújtson Pécs Megyei Jogú Város részére a támogatási szerződés aláírását követően;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a belügyminisztert arra, hogy a 3. pontban foglalt támogatási szerződésben a támogatás visszafizetésének
határidejét 2020. december 1-jében kösse ki;
5. felhívja a belügyminisztert arra, hogy a 3. pontban foglalt támogatási szerződést csak abban az esetben kösse meg
Pécs Megyei Jogú Várossal, ha az önkormányzat a támogatási szerződésben kötelezi magát arra, hogy
a) Pécs Megyei Jogú Város és költségvetési szervei fizetési számláját 2018. január 1-jétől legalább
a 2–3. pontban foglalt visszatérítendő támogatás visszafizetéséig a Magyar Államkincstárnál vezeti,
b) a Pécs Megyei Jogú Város tulajdonában lévő teljes vagyon – a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi
CXCVI. törvény 6.  § (1)  bekezdése szerinti, a  helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában lévő vagyont
kivéve – biztosítékként szolgáljon a 2–3. pontban foglalt visszatérítendő támogatásra annak összege erejéig,
és a forgalomképes ingatlanok teljes állományára jelzálog kerüljön bejegyzésre a Magyar Állam javára,
c) hozzájárul ahhoz, hogy a  2–3.  pontban foglalt visszatérítendő támogatás fedezeteként Pécs Megyei Jogú
Város pénzfogalmi számláján túl a  helyi adó alszámlájára is kiterjedjen a  Magyar Államkincstár beszedési
megbízása,
d) folytatja a  2017. évben megkezdett megtakarítási, saját bevétel növelési és strukturális átalakítási
intézkedések vizsgálatát és végrehajtását a 2018. évben is,
e) tűrni köteles a  Magyar Államkincstár megbízott munkatársainak a  2–3.  pontban foglalt visszatérítendő
támogatás felhasználása felett gyakorolt folyamatos előzetes kontrollját és utólagos ellenőrzését;
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  belügyminisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél, valamint Pécs
Megyei Jogú Város 2018. évi likviditásának biztosítása érdekében, továbbá amennyiben a  2–3.  pontban foglalt
visszatérítendő támogatásról szóló támogatási szerződés az  5.  pontban foglalt feltételekkel megkötésre került, és
az abban foglaltak végrehajtását Pécs Megyei Jogú Város határidőben teljesíti, gondoskodjon 3 000 000 000 forint
visszatérítendő támogatás biztosításáról Pécs Megyei Jogú Város részére a 2018. év elején;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2018. január 31.
7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a belügyminisztert, hogy az 1. pontban foglalt cél, valamint Pécs Megyei
Jogú Város 2018. évi finanszírozási helyzetének rendezése érdekében, továbbá amennyiben a 2–3. pontban foglalt
visszatérítendő támogatásról szóló támogatási szerződés az  5.  pontban foglalt feltételekkel megkötésre került, és
az abban foglaltak végrehajtását Pécs Megyei Jogú Város határidőben teljesíti, gondoskodjon 3 000 000 000 forint
visszatérítendő támogatás biztosításáról Pécs Megyei Jogú Város részére a 2018. év elején.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2018. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2007. (MK 165.) GKM utasítása a Magyar Szabadalmi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 72. §-ának (1) bekezdésében foglaltak
alapján – a miniszterelnök jóváhagyásával – jelen utasítás
mellékleteként a Magyar Szabadalmi Hivatal Szervezeti és
Működési Szabályzatát kiadom.
2. § Ez az utasítás 2007. december 1. napján lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
6/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára 2011. január 1-jén
jogszerűen folyósított nyugdíj összege csak a 2011. január 1-jén hatályos jogszabályok szerinti okból csökkenjen?”
Az Országos Választási Bizottság 82/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság
127/2011. (XII. 2.) számú határozatában megállapította, hogy a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdésnek
nem tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása. Az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a kérdés
eredményes népszavazáson történő támogatása esetén egyáltalán nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott
70/E. § (3) bekezdésének megváltoztatására. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
82/2011. (VI. 24.) számú határozatát megalapozatlannak találta, azt megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra
utasította.
Az Országos Választási Bizottság jelen eljárása során nem merült fel a korábbi határozatában foglaltakhoz képest
egyéb, az elutasítást megalapozó körülmény, ezért figyelemmel az Alkotmánybíróság 127/2011. (XII. 2.) számú
határozatában foglaltakra megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a
népszavazásra vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a rendelkező részben foglaltak szerint
határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, 156. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1705/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a NYDOP-5.3.1/A-12-k1-2012-0001 azonosító számú („24 tantermes iskola és óvoda építése Szombathelyen” című) projekt Nyugat-Dunántúli Operatív Program 2011–2013-as Akciótervében történő nevesítéséről.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az NYDOP-5.3.1/A-12-k1-2012-0001 azonosító számú, „24 tantermes iskola és óvoda
építése Szombathelyen” című egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektötletet,
2. elfogadja az 1. pont szerinti projektötlet kiemelt projektként történő nevesítését az ott szereplő maximális
elszámolható közkiadással, és 3. hozzájárul ahhoz, hogy az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződését – a projektötlet 2013. április 30-ig történő
részletes kidolgozását, projektjavaslatként a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséghez történő benyújtását és annak
értékelését követően – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága
megkösse. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a projektjavaslat benyújtásától számított 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2012. (IX. 11.) PSZÁF rendelete a magánnyugdíjpénztárak panaszkezelési eljárására vonatkozó szabályokról.
A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 135. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: Panaszkezelés 1. § (1) A magánnyugdíjpénztár (a továbbiakban: szolgáltató) köteles a pénztártagnak a szolgáltató – tagsági jogviszony
létesítését megelőző, vagy a tagsági jogviszony létesítésével, a szolgáltatásnyújtással, valamint a tagsági jogviszony
megszűnésével, illetve azt követően a tagsági jogviszonyt érintő jogvita rendezésével összefüggő – tevékenységét
vagy mulasztását érintő kifogását (a továbbiakban: panasz) teljeskörűen kivizsgálni és megválaszolni.
(2) Amennyiben a panasz kivizsgálásához a szolgáltatónak a pénztártagnál rendelkezésre álló további – így különösen
a pénztártag azonosításához, a panasszal érintett jogviszonnyal kapcsolatos – információra van szüksége, úgy
haladéktalanul felveszi a pénztártaggal a kapcsolatot, és beszerzi azokat.
(3) A szolgáltató lehetővé teszi, hogy a pénztártag az írásbeli panasz benyújtásához – a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) honlapján közzétett – formanyomtatványt alkalmazhasson. A szolgáltató
a honlapján a pénztártagok számára elérhetővé teszi a formanyomtatványt. A szolgáltató köteles az egyéb formában
benyújtott írásbeli panaszt is befogadni. 2. § (1) Amennyiben a pénztártag az írásbeli panaszát nem a panaszkezelési szabályzatban meghatározott panaszkezeléssel
foglalkozó szervezeti egység címére küldi meg, vagy ha az írásbeli panaszt a szolgáltató valamely ügyfélforgalom
számára nyitva álló helyiségében nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnek adja át, úgy a szolgáltató a beérkezést
követően haladéktalanul továbbítja a panaszt a panaszkezeléssel foglalkozó szervezeti egysége részére.
(2) A szolgáltató a valamely ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségében személyesen leadott írásbeli panasz esetén
a pénztártagot tájékoztatja a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
(3) Amennyiben a pénztártag szóbeli panaszát nem a panaszkezelésre kijelölt ügyintézőnél terjeszti elő, a szolgáltató
köteles a pénztártagot tájékoztatni a panaszt a továbbiakban kezelő szervezeti egység elérhetőségéről.
Válaszadási kötelezettség 3. § (1) A szolgáltató a panaszok kivizsgálását követően köteles olyan választ adni, amelyben részletesen kitér a kifogás teljes
körű kivizsgálásának eredményére, a panasz rendezésére vagy megoldására vonatkozó intézkedésre, illetve a panasz
elutasítása esetén az elutasítás indokára. (2) A szolgáltató a panasz kivizsgálásának eredményéről történő tájékoztatást pontos, közérthető és egyértelmű
indokolással látja el, amely indokolás – a panasz tárgyától függően – tartalmazza a vonatkozó pénztári szabályzat
pontos szövegét és hivatkozik a pénztártagnak küldött elszámolásokra, valamennyi, a tagsági jogviszony alatt
teljesített egyéb tájékoztatásra, valamint a panasz elutasítása esetén arra, hogy a panasz és a panaszkezelés álláspontja
szerint a) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény fogyasztóvédelmi rendelkezései
megsértésének kivizsgálására, vagy b) a tagsági jogviszony létrejöttével, érvényességével, joghatásaival és megszűnésével, kapcsolatos jogvita
rendezésére irányult. (3) A pénztártagot tájékoztatni kell arról, hogy
a) a (2) bekezdés a) pontja esetében a fogyasztóvédelmi eljárás a Felügyeletnél kezdeményezhető az I. melléklet
IV. pont a) pontjában meghatározott elérhetőségen, b) a (2) bekezdés b) pontja esetében a pénztártag döntése alapján az I. melléklet IV. pont b) pontjában
meghatározott elérhetőségen a Pénzügyi Békéltető Testülethez vagy a polgári perrendtartás szabályai szerint
bírósághoz fordulhat. (4) Amennyiben a szolgáltató álláspontja szerint a panasz a (2) bekezdésnek mind az a), mind a b) pontját érinti, akkor
a pénztártagot tájékoztatni kell arról, hogy a panaszban foglaltak mely része tartozik a (2) bekezdés a) pontja, illetve
a (2) bekezdés b) pontja körébe, és ennek megfelelően mely panaszrésszel melyik hatósághoz vagy szervhez fordulhat.
(5) A szolgáltató a (3)–(4) bekezdésben foglalt tájékoztatást figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi meg.
(6) A szolgáltató válaszát oly módon küldi meg a pénztártag részére, amely alkalmas annak igazolására, hogy a szolgáltató
a küldeményt kinek a részére küldte meg, emellett kétséget kizáróan igazolja a küldemény elküldésének tényét és
időpontját is. Jegyzőkönyv 4. § (1) A szolgáltató a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban:
Mpt.) 77/C. § (5)–(6) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet az 1. mellékletnek megfelelően rögzíti.
(2) A szolgáltató az Mpt. 77/C. § (5)–(6) bekezdése szerinti jegyzőkönyvet a 3. § (6) bekezdésében meghatározott módon
küldi meg a pénztártag részére. Nyilvántartás 5. § (1) A szolgáltató az Mpt. 77/C. § (11) bekezdése szerinti nyilvántartását úgy köteles kialakítani, hogy abból a válaszadási
határidő egyértelműen megállapítható legyen.
(2) A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a szolgáltató
a) a panaszokat azok témája szerint csoportosíthassa;
b) a panasz okát képező tényeket és eseményeket feltárhassa és azonosíthassa;
c) megvizsgálhassa, hogy a b) pontban rögzített tények és események hatással lehetnek-e más eljárásra vagy
termékre, szolgáltatásra;
d) eljárást kezdeményezhessen a feltárt, b) pontban rögzített tények és események korrekciójára;
e) összefoglalhassa az ismétlődő vagy rendszerszintű problémákat, a jogi kockázatokat.
Panaszkezelési szabályzat 6. § (1) A panaszkezelési szabályzatot az 1. mellékletben foglalt szerkezeti, formai követelményeknek megfelelően, legalább
az 1. mellékletben szereplő tartalmi elemekkel kell elkészíteni.
(2) A szolgáltató a panaszkezelési szabályzatát jól láthatóan, figyelemfelhívásra alkalmas módon teszi közzé.
Tájékoztatás a panaszkezelést megelőzően és annak folyamán 7. § (1) A szolgáltató köteles a pénztártag részére a panaszkezeléssel összefüggésben az e rendeletben foglaltak szerint
tájékoztatást adni, ennek során egyszerű nyelvezetet használni és kerülni a jogi szakkifejezések indokolatlan
használatát.
(2) Szóbeli panasz esetén – ha a panasz azonnali kivizsgálása nem lehetséges vagy az nem vezet eredményre –
a szolgáltató köteles a pénztártaggal közölni a panasz azonosítására szolgáló adatokat.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
174/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kállai Eriket
a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2009. (IX. 11.) ME rendelete a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter hatáskörét gyakorló miniszter kijelöléséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény
(a továb biak ban: Ksztv.) 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Ksztv. 14. § (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter hatáskörének a Ksztv. 40. § (2)–(3) bekezdése
szerinti gyakorlására a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert jelölöm ki.
2. § (1) Ez a rendelet 2009. szeptember 14-én lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a hatálybalépését köve tően kinevezett, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli
miniszter hivatalba lépésével egyidejűleg hatályát veszti. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
327/2017. (HK 9.) HVKF intézkedése az önkéntes területvédelmi tartalékos hímzett színes karfelirat és az önkéntes területvédelmi tartalékos hímzett sapkajelvény rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény 136. §-ában, valamint a 219. § (1) bekezdés
b) pontjában foglaltakra, és a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az önkéntes területvédelmi tartalékos állomány hadi(gyakorló-) öltözetéhez önkéntes területvédelmi tartalékos
hímzett színes karfeliratot és önkéntes területvédelmi tartalékos hímzett sapkajelvényt rendszeresítek.
2. Az 1. pont szerint rendszeresített önkéntes területvédelmi tartalékos hímzett színes karfelirat szöveges leírását,
képi ábrázolását és színkódjait az 1. melléklet, az önkéntes
területvédelmi tartalékos hímzett sapkajelvény szöveges
leírását, képi ábrázolását és színkódjait a 2. melléklet
tartalmazza.
3. Az önkéntes területvédelmi tartalékos állomány számára rendszeresített, 1. pont szerinti karfelirat és sapkajelvény műszaki dokumentációjának kidolgozásáról, valamint a rendszeresítéshez szükséges költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról és az igényjogosult
állomány ellátásáról az MH Logisztikai Központ gondoskodik.
4. Ez az intézkedés az aláírásának napján lép hatályba.
A távollévő HVKF helyett
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
100/2013. (III. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Kertes Anitát 2013. március 3-ai
hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
140/2018. (XI. 20.) ME határozata a Nemzetközi Gazdasági Együttműködési Bank Szervezetéről és Működéséről szóló Megállapodáshoz történő csatlakozás, és az ezt célzó, Nemzetközi Gazdasági Együttműködési Bankkal történő Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a pénzügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a  Nemzetközi Gazdasági Együttműködési Bank (a  továbbiakban: NGEB) Szervezetéről és Működéséről
szóló Megállapodáshoz történő csatlakozást célzó tárgyalások megkezdésével, illetve megfelelő csatlakozási
feltételek esetén az NGEB-vel kötendő csatlakozási Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a pénzügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  pénzügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  pénzügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
278/2013. (VII. 24.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti gazdasági
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS GEORGIA KORMÁNYA KÖZÖTTI GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya, a továbbiakban „Felek”,
attól az óhajtól vezérelve, hogy erősítsék az országaik között fennálló baráti kapcsolatokat;
attól a szándéktól vezérelve, hogy fejlesszék és intenzívebbé tegyék a kölcsönös előnyökön nyugvó gazdasági, ipari,
tudományos és műszaki együttműködést;
abban a  meggyőződésben, hogy a  jogi (szerződéses) keretek bővítése kedvező feltételeket és megfelelő alapot
teremt a további együttműködéshez,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. cikk
A Felek előmozdítják a  kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés bővítését és diverzifikálását a  Felek
államaiban hatályos jogszabályokkal és azon nemzetközi szerződésekkel összhangban, amelyekben a Felek államai
részesek.
2. cikk
Figyelembe véve a  gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét és azok fejlesztésének perspektíváit, a  Felek
egyetértenek abban, hogy a  hosszú távú együttműködés feltételei többek között, de nem kizárólag, a  következő
területeken kedvezőek:
a) energetikai szektor;
b) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
c) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
d) településfejlesztés;
e) közlekedés és kapcsolódó infrastruktúra, logisztika;
f ) bányászat;
g) vegyipar;
h) textilipar;
i) környezetvédelem, víz- és hulladékgazdálkodás;
j) oktatás;
k) egészségügyi szolgáltatások nyújtása, gyógyászati technológiák és a gyógyszeripar;
l) turizmus és sport;
m) együttműködés a kis- és középvállalkozási szektor terén;
n) infokommunikációs technológia;
o) közmű infrastruktúra;
p) kutatás-fejlesztés;
q) kultúra.
3. cikk
A Felek arra törekednek, hogy együttműködésüket bővítsék és intenzívebbé tegyék a  megfelelő eszközökkel,
úgymint:
a) az illetékes kormányzati szervek, szakmai szövetségek, kereskedelmi és iparkamarák, valamint regionális
szervek képviselőinek kölcsönös látogatásai;
b) a két ország üzleti körei közötti kapcsolatok létrejöttének és javításának elősegítése, vállalkozók
látogatásainak és találkozóinak támogatása;
c) vásárok és kiállítások megtartásának, valamint szemináriumok, szimpóziumok, konferenciák és egyéb
találkozók megszervezésének támogatása;
d) a kis- és közepes vállalkozások ösztönzése a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban történő részvételre;
e) az együttműködés elősegítése a konzultációs, marketing célú és szakértői szolgáltatások nyújtása terén;
f ) a pénzügyi intézmények és a  bankszektor ösztönzése szorosabb kapcsolatok létesítésére, illetve
az együttműködésük megerősítésére;
g) a Felek országaiban a  beruházási tevékenység ösztönzése, vegyesvállalatok, vállalati képviseletek és
fiókirodák létrehozásának elősegítése;
h) együttműködési lehetőségek áttekintése az ipari parkok terén, különös tekintettel a szabályozási környezettel
kapcsolatos tapasztalatcserére és a betelepülő vállalkozások versenyképességének fokozására;
i) a régióközi és a  nemzetközi szintű együttműködés előmozdítása a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó
kérdésekben. 4. cikk
Jelen Megállapodás megvalósítása céljából a  Felek létrehozzák a  Magyar-Georgiai Gazdasági Együttműködési
Kormányközi Bizottságot (a továbbiakban: a „Bizottság”), amely a Felek illetékes állami szerveinek képviselőiből áll.
A Bizottság üléseire a Szerződő Felek egyeztetései alapján, Magyarországon és Georgiában felváltva kerül sor.
A Bizottság feladatai a következők:
a) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztésének megvitatása,
b) új lehetőségek meghatározása a gazdasági együttműködés továbbfejlesztésére,
c) javaslatok kidolgozása a két ország vállalatai közötti gazdasági együttműködés feltételeinek javítására,
d) a kétoldalú gazdasági együttműködés helyzetének elemzése és értékelése,
e) javaslatok kidolgozása a jelen Megállapodás végrehajtása tekintetében.
Amennyiben szükséges, a  Bizottság az  együttműködés meghatározott területeivel foglalkozó munkacsoportokat
hoz létre.
A Bizottság munkarendje annak első ülésén kerül meghatározásra. A  Felek államaik hatályos jogszabályaival
összhangban a Bizottság tevékenységével kapcsolatos költségeket önállóan viselik.
5. cikk
Jelen Megállapodás nem befolyásolhatja Magyarország Európai Uniós tagságából fakadó kötelezettségeit.
Ennek megfelelően a  Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem alkalmazhatók, illetve
értelmezhetők olyan módon, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármely más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen az  Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint az  Európai Unió jogából
származó kötelezettségeit.
Jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a  Felek nemzetközi szerződésekben való részvételéből, valamint
nemzetközi szervezetekben való tagságából eredő jogait és kötelezettségeit.
6. cikk
A jelen Megállapodáshoz a  Felek kölcsönös egyetértésével lehet módosításokat és kiegészítéseket tenni, melyek
külön dokumentumban kerülnek rögzítésre és a  8.  cikkben foglaltak szerint lépnek hatályba. Az  így keletkezett
dokumentum a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
7. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatban felmerülő vitákat a  Felek tárgyalás útján
rendezik.
8. cikk
Jelen Megállapodás a  Felek saját belső jogrendje szerint a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárási
követelmények teljesítéséről szóló, diplomáciai úton eljuttatott utolsó írásbeli értesítés kézhezvételét követő
harmincadik napon lép hatályba.
Jelen Megállapodás határozatlan időre szól. A  jelen Megállapodást bármelyik Fél felmondhatja, e  szándékáról
a  másik Felet írásban értesíti. Ebben az  esetben a  jelen Megállapodás a  felmondásról szóló értesítés átvételétől
számított hat hónap elteltével szűnik meg.
Kelt Budapesten, 2013. május 14. napján két példányban, magyar, georgiai és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. A  jelen Megállapodás rendelkezéseinek eltérő értelmezése esetén a  Felek az  angol változatot
tekintik irányadónak.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 8. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  külgazdaságért és a  Kárpát-medencei Gazdasági Övezet
gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2016. (VI. 7.) ME határozata főiskolai rektorok felmentéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére
a Kecskeméti Főiskolán
dr. Ailer Piroska főiskolai tanárt,
a Szolnoki Főiskolán
dr. Túróczi Imre főiskolai tanárt,
az Eszterházy Károly Főiskolán
dr. Liptai Kálmán Csaba főiskolai tanárt és
a Károly Róbert Főiskolán
Helgertné dr. Szabó Ilona Eszter egyetemi docenst
rektori megbízatásuk alól – a fenti főiskolák 2016. június 30-ai hatállyal történő megszűnésére tekintettel –
2016. június 30. napjával felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2014. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a miniszteri program kidolgozásának előkészítéséről
és eljárásrendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 18. pontja alapján, figyelembe véve a
kormányzati stratégiai irányításról szóló 38/2012. (III. 12.)
Korm. rendeletet (a továbbiakban: Korm. rendelet), a
miniszteri program kidolgozására a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, és közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szervezete
vonatkozásában, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát, hogy a Stratégiai Védelmi Kutató Központ
(a továbbiakban: NKE SVKK) vonatkozásában az intézkedés végrehajtását tegye lehetővé.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az intézkedés az e pontban meg nem határozott fogalmak esetén a Korm. rendelet 7. §-ában meghatározott
fogalmakat alkalmazza. Az intézkedés alkalmazásában:
a) átfogó stratégiai célok: azon közép és hosszú távú célok, amelyek a miniszter iránymutatásai alapján kerülnek
meghatározásra, és megvalósulásuk választ jelent a stratégiai kihívásokra.
b) beavatkozási irányok: az átfogó stratégiai célok eléréséhez szükséges főbb lépések meghatározása.
c) belső helyzetértékelés: a stratégiai pillérek aktuális
állapotának horizontális értékelése, mely egyidejűleg mutatja meg a honvédelmi szakpolitikai terület erősségeit és
gyengeségeit.
d) külső környezet értékelése: a honvédelmi szakpolitikai területre ható hosszú távú trendek megállapítása,
amelyből levezetve az értékelés stratégiai kontextusba helyezi a szakpolitikai területet érintő jövőbeni lehetőségeket és fenyegetéseket.
e) stratégiai helyzetértékelés: a külső környezet értékelése és a belső helyzetértékelés eredményeinek összevetése annak érdekében, hogy beazonosíthatóak legyenek a
honvédelmi szakpolitikai területet érintő stratégiai kihívások, illetve az, hogy a honvédelmi szakpolitikai területnek
hosszú távon milyen jellemzőkkel kell rendelkeznie ahhoz, hogy megfelelő választ tudjon adni ezekre a stratégiai
kihívásokra. A stratégiai helyzetértékelést összefoglaló
dokumentum a „Védelmi helyzetjelentés.”
f) stratégiai pillérek: a honvédelmi szakpolitikai területet lefedő, elkülöníthető szakterületek, amelyek mentén leírhatók a honvédelmi szakpolitikai területet jellemző legfontosabb folyamatok és összefüggések. A honvédelmi
szakpolitikai terület öt stratégiai pillére a Honvédség és
társadalom kapcsolatának fejlesztése, a haderőfejlesztés és
alkalmazás, az ország honvédelmi felkészítése és a polgári
képességek honvédelmi célú fejlesztése, a központi
intézményfejlesztés, valamint a katonai nemzetbiztonsági
fejlesztés.
3. Felelősségi körök 4. A stratégiai helyzetértékelés és a miniszteri program
előkészítése a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM
VPVT HÁT) feladata.
5. A stratégiai helyzetértékelés és a miniszteri program
előkészítése során a HM VPVT HÁT szakmai irányításával a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban:
HM VTF) végzi a stratégiai pillérek felelősei közötti koordinációt, és a HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF) bevonásával végzi a kidolgozói munkát.
6. A stratégiai pillérek felelősei saját pillérükre vonatkozóan kidolgozóként és koordinátorként vesznek részt a
miniszteri program előkészítésében és a tervezet kidolgozásában.
7. A stratégiai pillérek felelősei:
a) a Honvédség és társadalom kapcsolatának fejlesztése
vonatkozásában a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály főosztályvezetője;
b) a haderőfejlesztés és alkalmazás vonatkozásában a
HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfőnöke;
c) az ország honvédelmi felkészítése és a polgári képességek honvédelmi célú fejlesztése vonatkozásában a HM
Védelmi Hivatal főigazgatója;
d) a központi intézményfejlesztés vonatkozásában a HM
Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője;
e) a katonai nemzetbiztonsági fejlesztés vonatkozásában a KNBSZ főigazgatója.
8. A stratégiai pillérek felelősei további együttműködőket vonhatnak be a stratégiai helyzetértékeléssel és a miniszteri program előkészítésével kapcsolatos feladataik elvégzésébe, illetve biztosítják a HM VTF számára megküldött bedolgozások egységességét, koherenciáját.
4. Stratégiai helyzetértékelés 9. A stratégiai helyzetértékelés körében a hivatalba lépő
miniszter megalapozott stratégiai döntéseinek előkészítése érdekében, a miniszteri program előkészítése során a
következő megalapozó és értékelő dokumentumok készülnek:
a) Külső környezet értékelése;
b) Belső helyzetértékelés;
c) Védelmi helyzetjelentés.
10. A „Belső helyzetértékelés” elkészítésére és a „Védelmi helyzetjelentés” kidolgozásához a HM VTF koordinációs értekezletet hív össze, melyet tervezési időszak követ. Ennek során a stratégiai pillérek felelősei a 12. pontban érintett együttműködő szervezetekkel a HM VTF
iránymutatása alapján elkészítik a bedolgozásukat. Ezt a
stratégiai pillérek felelősei megküldik a HM VTF-nek,
majd képviselőik részt vesznek a kapcsolódó egyeztetéseken.
11. A „Külső környezet értékelése” dokumentumot a
HM VPF dolgozza ki együttműködésben a HM VTF-fel, a
HVK Felderítő Csoportfőnökséggel, a KNBSZ-szel és az
NKE SVKK-val. A dokumentumot a HM VPF felterjeszti
a HM VPVT HÁT számára.
12. A „Belső helyzetértékelés” dokumentumot a stratégiai pillérek bedolgozásai alapján, a pillérek felelőseivel
együttműködve a HM VTF állítja össze. A kidolgozásban
részt vesz a HM VPF, a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF), a HM
Humánpolitikai Főosztály, a HVK Híradó, Informatikai és
Információvédelmi Csoportfőnökség, a HM Kontrolling
Főosztály (a továbbiakban: HM KOF) és az NKE SVKK.
Az értékelést a HM VPVT HÁT terjeszti fel a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) részére.
13. A „Védelmi helyzetjelentés” című dokumentum feladata a releváns stratégiai kihívások bemutatása, elkészítéséért a HM VPVT HÁT felelős. A dokumentumot 2014.
április 30-ig a HM VTF dolgozza ki együttműködésben a
stratégiai pillérek felelőseivel, valamint a HM VPF-fel.
5. A miniszteri program előkészítésének módszertani és tartalmi megalapozása
14. A „Védelmi helyzetjelentés” alapján a HM VTF,
együttműködésben a stratégiai pillérek felelőseivel, vala
mint a HM VPF és a HM KOF képviselőivel 2014. május
20-ig javaslatot dolgoz ki az átfogó stratégiai célokra.
15. A HM GTSZF 2014. május 20-ig kidolgozza a
2015-18. közötti időszakra vonatkozó forrásprognózist és
megküldi a HM VTF-nek.
16. A miniszteri program nyomon követésének előzetes
koncepcióját 2014. augusztus 31-ig a HM VTF a HM KOF
bevonásával dolgozza ki.
6. A miniszteri program előkészítése és jóváhagyása 17. Az újonnan megválasztott Országgyűlés megalakulását követően megalakuló Kormány honvédelemért felelős miniszterét a HM KÁT a HM VPVT HÁT bevonásával
2014. május 30-ig miniszteri értekezleten (a továbbiakban:
MiÉrt) tájékoztatja a stratégiai helyzetértékelés eredményeiről és ismerteti az átfogó stratégiai célokra vonatkozó
javaslatot. A HM KÁT jóváhagyást kér az átfogó stratégiai
célokra, valamint iránymutatást kér a miniszteri program
előkészítéséhez, a kidolgozói munka folytatásához.
18. A miniszteri iránymutatás alapján a HM VTF,
együttműködésben a HM Miniszteri Kabinettel, a stratégiai pillérek felelőseivel, valamint a HM VPF és a HM KOF
képviselőivel átdolgozza az átfogó stratégiai célokat és javaslatot állít össze a beavatkozási irányokra. A beavatkozási irányokra vonatkozóan a szakmai tervezők elkészítik
a beavatkozási irány, mint feladat tartalmát röviden bemutató elgondolást, meghatározzák a végrehajtáshoz szükséges időtartamot és megbecsülik a kapcsolódó forrásigényt
2014. július 15-ig.
19. A HM VTF, együttműködésben a HM Miniszteri
Kabinettel, a stratégiai pillérek felelőseivel, a HM
VPF-fel, HM KOF-fal és HM GTSZF-fel, a miniszter hivatali ideje alatt végrehajtható opciókat dolgoz ki 2014.
augusztus 31-ig. Az opciók kidolgozásának alapja a beavatkozási irányok különböző prioritási sorrendbe állítása,
csoportosítása, figyelembe véve a miniszter politikai
iránymutatását. Az opciók kialakításánál tekintettel kell
lenni arra, hogy a miniszter hivatali ideje alatt megvalósíthatóak és finanszírozhatóak legyenek.
20. A kidolgozott opciókat a HM VPVT HÁT döntésre
előterjeszti MiÉrt-en 2014. szeptember 5-ig.
21. A HM VTF és a HM KOF 2014. október 3-ig véglegesíti a miniszteri program végrehajtására vonatkozó nyomon követési rendszer tervezetét.
22. A MiÉrt döntésének függvényében a HM VTF,
együttműködésben a HM Miniszteri Kabinettel, a stratégiai pillérek felelőseivel, a HM VPF-fel, HM KOF-fal és
HM GTSZF-fel, részletesen kidolgozza a miniszteri program tervezetét.
23. A HM VTF a miniszteri program tervezetét szakmai
egyeztetést követően 2014. október 3-ig a MiÉrt útján felterjeszti a miniszternek döntésre.
a) A miniszter jóváhagyása esetén a HM VTF az előterjesztést 2014. október 10-ig átadja a HM Jogi Főosztály (a
továbbiakban: HM JF) részére tárcaközi egyeztetés és a
Kormány részére történő előterjesztés céljából.
b) Ha a miniszter nem hagyja jóvá az előterjesztést,
újabb szakértői egyeztetést követően a HM VTF felterjeszti a tervezetet a miniszternek döntésre. A miniszter jóváhagyását követően a HM VTF 2014. október 17-ig átadja az előterjesztést a HM JF részére tárcaközi egyeztetés és
Kormány részére történő előterjesztés céljából.
24. Az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
32/2009. (XII. 1.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének h) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § E rendelet hatálya kiterjed a jogi személyre és a gazdasági (termelő, szolgáltató, üzemi, üzleti) tevékenységet folytató
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre, annak gazdasági tevékenységére vonatkozóan (a továbbiakban
együtt: adatszolgáltatók). 2. § (1) Az adatszolgáltatók az e rendelet 1. mellékletében felsorolt információkat az ott meghatározott módon, gyakorisággal
és határidőben szolgáltatják a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A hitelintézetek által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és
az adatszolgáltatás módjáról szóló PM rendeletben 20A, illetve F20A sorkód alatt meghatározott információkat a bank,
a szakosított hitelintézet, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes (valamely más)
tagállamban székhellyel rendelkező ezen típusú pénzügyi intézmények magyarországi fióktelepe (a továbbiakban:
EGT fióktelep) az ott meghatározott gyakorisággal és határidőben, az MNB elektronikus adatbefogadási rendszerén
(a továbbiakban: EBEAD) keresztül szolgáltatja az MNB részére is.
3. § (1) A szolgáltatandó információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket
– a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(2) A 2. § (2) bekezdése szerinti információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket
az ott hivatkozott jogszabály tartalmazza. (3) Az információk szolgáltatásához szükséges – e rendelet 3. mellékletében meghatározott – technikai segédleteket
az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg, a honlapján teszi közzé.
4. § (1) A hitelintézet könyvvizsgálója a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
(a továbbiakban: Hpt.) 136. §-ának (2) bekezdésében meghatározott okiratot az EBEAD-on keresztül küldi meg az MNB
részére. (2) A biztosító a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 147. §-ának (1) és
(2) bekezdésében meghatározott okiratokat az EBEAD-on keresztül küldi meg az MNB részére.
5. § (1) E rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó
információk köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 13/2008. (XI. 18.) MNB rendelet, valamint
a módosításáról szóló 29/2009. (X. 22.) MNB rendelet azzal, hogy a 2009. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó
adatszolgáltatásokat az azokban foglaltak szerint kell teljesíteni. Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1553/2018. (XI. 5.) Korm. határozata Magyarország a 11. Európai Fejlesztési Alapba történő tagdíjfizetési kötelezettségének teljesítéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva
Magyarország a 11. Európai Fejlesztési Alapba (EDF) történő tagdíjfizetési kötelezettségének teljesítése céljából
772  579 020 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
43. Központi Maradványelszámolási Alap cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések alcím, 2. Európai
uniós befizetések jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2019. (II. 19.) OGY határozata Dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
9.Bpk.50.427/2018/4. számú átiratával érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1475/2012. (X. 29.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról az Országos Vadgazdálkodási Adattár 2012. működési költségeinek támogatása érdekében.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az
Országos Vadgazdálkodási Adattár 2012. évi anyagi támogatása céljából 7,5 millió forint átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kötv.)
1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 1. Vidékfejlesztési Minisztérium Igazgatása cím 1. Működési
költségvetés előirányzat-csoport 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat terhére a Kötv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák cím 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport 3. Dologi
kiadások kiemelt előirányzat javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
395/2013. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Mohay Miklóst, a  Liszt Ferenc
Zeneművészeti Egyetem egyetemi docensét 2013. szeptember 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
69/2016. (X. 14.) FM rendelete a 2016. körzeti erdőtervezésre vonatkozó tervezési alapelvekről, valamint az erdőgazdálkodás tartamosságát és fejlesztését szolgáló körzeti erdőtervezési keretértékekről.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (3) bekezdés 2. pontjában,
a 10–12.  § tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112.  §
(2) bekezdés 5. pontjában és (3) bekezdés 2. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 4. és
9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya az  erdőterv rendelet előkészítésének, és a  körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló
11/2010. (II. 4.) FVM rendelet (a  továbbiakban: R.) 2. számú mellékletében foglalt ütemezés szerint 2016. évre
meghatározott erdőtervezési körzetek körzeti erdőtervezésére terjed ki.
(2) A körzeti erdőtervezésnek az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továbbiakban: Evt.) 31. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti
a) alapelveit
aa) az erdőtervezési körzetek mindegyikére vonatkozóan a 2–8. §,
ab) az egyes erdőtervezési körzetekre vonatkozóan az 1–15. melléklet,
b) az  erdőgazdálkodás tartamosságát és fejlesztését szolgáló keretértékeit az  egyes erdőtervezési körzetekre
vonatkozóan az 1–15. melléklet
tartalmazza.
 (3) E  rendelet alkalmazásában véghasználati időszak a  fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén az  első és
az utolsó véghasználati fakitermelés között eltelt idő. 2. Az erdőrészletek kialakítására vonatkozó erdőtervezési alapelvek
2. § (1) A  körzeti erdőtervezés során az  erdő faállomány-, termőhelyi, tulajdon- és erdőgazdálkodási viszonyai, közérdekű
funkciói, valamint rendeltetései tekintetében jelentősen eltérő részeit lehetőség szerint a természetben jól fellelhető
határok mentén, önálló erdőrészletként kell elhatárolni.
(2) A  körzeti erdőtervezés során az  erdészeti hatósági nyilvántartások folytonossága, illetve az  erdőgazdálkodási
tevékenységek nyomonkövethetősége és értékelhetősége érdekében az  erdőrészletek határai, valamint
az erdőtagok és erdőrészletek erdőgazdasági azonosítói kizárólag az alábbi esetekben módosíthatóak:
a) az erdőrészletek határainak természetbeni változása esetén,
b) az Evt. 16. § (5) és (6) bekezdésében foglalt, az erdőtag és az erdőrészlet kialakítására vonatkozó szempontok
teljesülése érdekében,
c) az  erdőrészletek erdészeti hatósági nyilvántartási adatok vonatkozásában történő egyértelmű
besorolhatósága érdekében vagy
d) az erdőgazdálkodóval történő egyeztetés alapján
da) a szálaló és átalakító üzemmódú erdőtömbök optimális kialakítása érdekében, illetve
db) a  faanyagtermelést nem szolgáló üzemmódú állományrészek erdőrészletként való lehatárolása
érdekében.
 (3) A jogszabályban erdőtervi jellel lehatárolt, a) védett vagy fokozottan védett természeti területen álló erdők, valamint
b) erdőrezervátumok
erdőtag- és erdőrészlet-azonosítói csak a  védetté nyilvánító jogszabályban foglalt területi lehatárolás Országos
Erdőállomány Adattárban való egyértelmű nyomonkövethetőségének biztosításával változtathatók meg.
3. Az erdőgazdálkodás üzemmódjának megállapítására vonatkozó erdőtervezési alapelvek
3. § (1) Faanyagtermelést nem szolgáló üzemmódot a hatóság azokra az erdőkre vonatkozóan állapíthat meg,
a) amelyek termőhelyi okok miatt gyenge fejlődésűek, de hosszú távon állékonyak és önfelújulásra képesek,
b) amelyekben a terepviszonyok az erdőgazdálkodást nagymértékben korlátozzák,
c) amelyek kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő faj, továbbá védett vagy fokozottan védett faj jelentős, az 5. §
(2) bekezdésében foglaltak alapján meghatározott állományának élőhelyei,
d) amelyek fokozottan védett természeti területen helyezkednek el, és a természetvédelmi cél a bolygatatlanság
fenntartása,
e) amelyekben a környezeti adottságok miatt a vízvédelmi, partvédelmi vagy árvízvédelmi cél más módon nem
érhető el vagy
f ) amelyek esetében az erdőgazdálkodó azt kéri,
ha ez  az erdők védelmét, fennmaradását nem veszélyezteti, valamint az  a)–c)  pontban foglalt esetekben az  erdő
rendeltetéséből következő védelmi célok más üzemmód mellett nem valósíthatóak meg.
(2) Szálaló üzemmód az  erdőgazdálkodó javaslatára vagy egyetértésével, a  magtermő kort elért, elsősorban
természetes, természetszerű vagy származék erdők esetében állapítható meg.
(3) Átalakító üzemmódot kell megállapítani azokban az erdőkben, amelyekben az erdőgazdálkodó hosszútávon szálaló
üzemmódban kíván gazdálkodni, de annak alapfeltételei teljes körűen még nem adottak.
(4) Szálaló és átalakító üzemmódú erdőrészletek tervelőírásait és javaslatait a  már korábban elfogadott, hatályos
átalakítási és szálalási tervek figyelembevételével kell meghatározni, illetve megtenni.
(5) A  nagyvízi mederben elhelyezkedő erdők üzemmódjának megválasztásakor minden esetben tekintettel kell lenni
a nagyvízi mederben való elhelyezkedés tényére és a nagyvízi mederkezelési terv szerinti érintett levezető sávokra
vonatkozó előírásokra.
4. A fakitermelések és erdőfelújítások tervezésére vonatkozó erdőtervezési alapelvek
4. § (1) Vágásérettségi kort csak a  vágásos és az  átalakító üzemmódú erdők faállományára kell meghatározni az  adott
erdőre vonatkozóan e  rendeletben meghatározott vágásérettségi szakasz határértékei között, az  erdő termőhelyi
viszonyai, fafajösszetétele, eredete, egészségi állapota és felújulóképessége figyelembevételével.
(2) A vágásérettségi szakasz felső határértékénél magasabb vágásérettségi kort meghatározni csak az erdőgazdálkodó
egyetértésével vagy az  adott határértéknél idősebb erdőben lehet. A  vágásérettségi szakasz felső határértékénél
magasabb vágásérettségi kort az adott határértéknél idősebb erdőben csak az erdőgazdálkodó egyetértésével lehet
meghatározni akkor, ha a vágásérettségi kor a körzeti erdőtervezés ciklusán túlmutat.
(3) A vágásérettségi szakasz alsó határértékénél alacsonyabb vágásérettségi kort meghatározni és ahhoz kapcsolódóan
rendkívüli véghasználatot tervezni – az  e  rendeletben foglalt eltéréseken túl – csak a  faállományban történt
elháríthatatlan külső ok esetében, az  erdő egészségi állapotának jelentős romlása vagy fafajcserével járó
erdőszerkezet-átalakítás tervezése esetén lehet. Rendkívüli véghasználat tervezése esetében a  véghasználat
területét az  e  rendeletben rögzített, az  egyes véghasználati módok 10 évre vonatkozó keretszámai tekintetében
nem kell számításba venni.
(4) Tarvágást – a  fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás esetét kivéve – csak az  erdő azon fafajára lehet tervezni,
amelynek a kora a körzeti erdőterv időbeli hatálya alatt eléri a vágásérettségi kort.
(5) Fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén a vágásérettségi kort úgy kell megállapítani, hogy az a véghasználati
időszak közepére essen.
(6) A véghasználat során fakitermelési korlátozás alá eső vagy kitermelni nem szándékozott faegyedek (a továbbiakban:
hagyásfa) visszahagyását csoportos jelleggel kell megtervezni oly módon, hogy azok
a) a  2 hektár vagy annál nagyobb, végvágott vagy tarvágott területen lehetőség szerint legalább
0,05–0,5 hektár,
b) az a) pontban foglalt területnél kisebb területen 0,1 hektárnál kisebb
területű csoportokban maradjanak vissza.
(7) Egymással szomszédos, véghasználatra tervezett erdőrészletek esetében a hagyásfa csoportokat összevontan is ki
lehet alakítani.
(8) A véghasználat során a hagyásfákat, hagyásfa csoportokat lehetőség szerint őshonos fafajokhoz tartozó, idősebb, de
még állékony, illetve böhöncös, odvas faegyedekből kell visszahagyni. A hagyásfa csoportokat úgy kell kialakítani,
hogy azok lehetőleg a természetvédelmi vagy közjóléti jelentőségű, ismert vonalas, illetve pontszerű helyszíneket
– így különösen fokozottan védett madár fészke, forrás, patakmeder, barlang bejárata, erdei emlékmű vagy közjóléti
létesítmény, berendezés – is tartalmazzák.
(9) A  véghasználat során a  hagyásfák, hagyásfa csoportok erdészeti tájban honos fafajú egyedei csak kivételesen
indokolt esetben, így különösen veszélyelhárítás, az  erdő védelme és fenntartása érdekében termelhetők ki.
A  hagyásfa csoportokban található, az  erdészeti tájban honos fafajú holtfát, valamint az  előzőek szerint kitermelt
faanyagot vissza kell hagyni a területen.
(10) A  véghasználatok után visszamaradó, 0,5 hektárnál nagyobb mikroélőhelyek, hagyásfa csoportok területét
külön erdőrészletbe kell tervezni, faanyagtermelést nem szolgáló üzemmóddal vagy olyan vágásos üzemmódú
erdőrészlet kialakításával, ahol a  vágásérettségi kor legalább az  e  rendelet mellékleteiben meghatározott
vágásérettségi szakasz felső határának másfélszerese.
(11) Természetes, természetszerű és származék erdőben a holt faanyag megfelelő mértékű előfordulásának biztosítása
érdekében egészségügyi termelés csak akkor tervezhető, ha az erdőben legalább 5 m3/ha mennyiségű holt faanyag
található.
(12) A (11) bekezdésben foglaltak alól kivételt képezhetnek
a) az  egészséges egyedekre is veszélyt jelentő, fertőző károsítás megelőzése érdekében szükséges
fakitermelések,
b) a  közjóléti rendeltetésű erdőkben tervezett fakitermelések, ahol holtfát visszahagyni csak a  balesetveszély
elkerülésével lehet, valamint
c) a  nagyvízi meder elsődleges, másodlagos és átmeneti levezető sávjaiban lévő erdőkben tervezett
fakitermelések, ahol fekvő holtfát visszahagyni csak az árvízvédelmi szempontok figyelembevételével lehet.
 (13) A körzeti erdőtervezés során egyéb termelés
a) közjóléti, természetvédelmi, örökségvédelmi vagy árvízvédelmi cél elérése érdekében,
b) balesetveszély vagy káresetek megelőzése, elhárítása,
c) idegenhonos fafajok kitermelése, faállomány-szerkezet javítása,
d) – ha az  adott fakitermelés más tervezett fakitermelés keretében nem valósítható meg – az  alacsonyabb
vágásérettségi korú fafajokból álló erdőfoltok kitermelése céljából, valamint
e) faanyagtermelést nem szolgáló erdőkben szükségessé váló fakitermelés esetében
tervezhető.
(14) A  nagyvízi mederkezelési terv a  nagyvízi meder elsődleges és másodlagos levezető sávjában az  erdőről, az  erdő
védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény végrehajtásáról szóló 153/2009. (XI. 13.)
FVM  rendelet 4. számú mellékletében meghatározott erdőfelújítási elvárt csemete számtól – a  felnyíló erdőkre
vonatkozó szabályok figyelembevételével – eltérhet.
(15) A  nagyvízi mederben elhelyezkedő erdőknél a  fakitermelések és erdőfelújítások tervezésekor minden esetben
tekintettel kell lenni a  nagyvízi mederben való elhelyezkedés tényére és a  nagyvízi mederkezelési terv szerint
érintett levezető sávokra vonatkozó előírásokra.
5. Természetvédelmi célú erdőtervezési alapelvek 5. § (1) E rendeletet védett természeti területek esetében a jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) Az  Evt. 33.  § (2)  bekezdés e), f ) és i)  pontjában foglaltakat védett természeti területen álló erdő esetében
a  jogszabályban foglalt természetvédelmi kezelési terv vagy annak hiányában a  természetvédelmi kezelési
állásfoglalás, a Natura 2000 hálózat részét képező területen (a továbbiakban: Natura 2000 terület) lévő erdő esetén
a Natura 2000 fenntartási terv vagy annak hiányában a Natura 2000 javaslat figyelembevételével kell meghatározni
oly módon, hogy
a) a  közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő faj kedvező természetvédelmi
helyzetének megőrzése érdekében adott javaslat vagy előírt korlátozás csak azokra az  erdőkre vonatkozik,
amely a  faj – a  védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv által felmért adatok
alapján – jelentős állományának erdőtervben rögzített élőhelyeként szolgál, továbbá
b) a  védett, fokozottan védett faj megőrzése, védelme érdekében adott javaslat vagy előírt korlátozás csak
azokra az erdőkre vonatkozik, amely a faj – a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős
szerv rendelkezésére álló adatok alapján – populáció kialakítására képes állományának erdőtervben rögzített
élőhelyeként szolgál.
(3) Védett természeti területen, illetve Natura 2000 területen lévő erdő körzeti erdőtervezése során kiemelt figyelemmel
kell lenni
a) az  erdők – különösen a  közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelyek –
természetességi állapotának, biológiai és genetikai sokféleségének, fajkészletének fenntartására, illetve
lehetőség szerinti javítására vagy bővítésére,
b) a  védett vagy fokozottan védett, illetve a  közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű fajok
élőhelyének és a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvényben (a továbbiakban: Tvt.) meghatározott
egyéb természeti értékeknek a védelmére, valamint
c) az erdő által meghatározott tájképi értékek megőrzésére, táji léptékben az erdőtársulások sokszínűségének
fenntartására.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak érvényesülése érdekében az érintett erdőkben
a) – ahol a természetvédelmi szempontok indokolják, és a természeti feltételek lehetővé teszik – a védett vagy
fokozottan védett, illetve Natura 2000 területen a  kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelynek
minősülő erdőkben
aa) hosszabb véghasználati időszakú, egyenlőtlen bontáson alapuló, fokozatos felújítóvágás vagy
szálalóvágás tervezésével, valamint
ab) a tarvágások térben és időben tagolt tervezésével
vágásos üzemmódú erdőgazdálkodás esetén is az  erdőborítás minél folyamatosabb fenntartására kell
törekedni;
b) tarvágás véghasználatként csak akkor tervezhető, ha az erdő felújítása más erdészeti módszerrel nem vagy
– természetvédelmi szempontból is – legcélszerűbben így kivitelezhető, azonban ebben az  esetben is
törekedni kell az egybefüggő vágásterület kiterjedésének csökkentésére;
c) az erdőneveléseket úgy kell megtervezni, hogy azok a termőhelynek nem megfelelő vagy erdészeti tájidegen
elegyfafajok – így különösen az intenzíven terjedő fajok – visszaszorítását, az őshonos fafajok elegyarányának
emelését, az elegyesség fenntartását, javítását, a faállomány szerkezeti változatosságának növelését, valamint
a meglévő őshonos cserjeszint és erdőszegélyek lehetséges megőrzését szolgálják;
d) a  vágásérettségi kort természetes, természetszerű vagy származék erdőben a  természetvédelmi céloknak,
a hozamvizsgálat eredményeinek, a természetes felújítás követelményeinek és az erdő egészségi állapotának
együttes figyelembevételével, lehetőség szerint a vágásérettségi szakasz felső felében kell meghatározni;
e) a  véghasználatok tervezése során arra kell törekedni, hogy az  erdészeti tájban honos fafajokkal
jellemezhető faállomány-típusok, illetve a  közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelytípusok esetében
a korosztályviszonyok kiegyenlítettek legyenek;
f ) a  2 hektár vagy annál nagyobb területű, természetes, természetszerű vagy származék erdő véghasználatát
az  erdészeti tájban honos fafajú hagyásfák, illetve hagyásfa csoportok visszahagyásával kell megtervezni,
melynek során a  korábban megosztással leválasztott, faanyagtermelést nem szolgáló üzemmódú
erdőrészleteket, a  szomszédos erdőrészletekben meglévő hagyásfa csoportot vagy csoportokat és a  4.  §
(10) bekezdése szerint megosztással leválasztott, önálló erdőrészleteket is figyelembe kell venni;
g) a  termőhelynek nem megfelelő vagy erdészeti tájidegen főfafajú erdők véghasználata után a  fafajcserével
járó erdőszerkezet-átalakítást alternatív lehetőségként minden esetben meg kell tervezni;
h) a  véghasználatot követő erdőszerkezet-átalakítás kizárólagos módon történő tervezése védett természeti
területen a  természetvédelmi céloknak, az  erdei haszonvételi lehetőségeknek és az  erdő egyéb
rendeltetéseinek együttes figyelembevételével, ütemezetten történhet;
i) a Tvt. 23. § (2) bekezdése alapján védett természeti területek, a Tvt. 48. § (2) bekezdésében meghatározott,
védetté nyilvánított mesterséges üregek, valamint védett természeti területen az  Evt. 13.  § (1)  bekezdés
a) pont af ) alpontja és – az érintett erdőrészlet leírólapján is feltüntetett – az Evt. 13. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti erdei vízfolyások és erdei tavak védelme érdekében, azok földfelszíni elhelyezkedéséhez 25 méternél
közelebb fakitermelés csak a természetvédelmi célokkal összhangban tervezhető.
(5) A  nem védett és nem honvédelmi rendeltetésű Natura 2000 területen elhelyezkedő erdők esetében a  Natura
2000 rendeltetés elsődleges rendeltetésként minden olyan erdőrészletre vonatkozóan megállapítható és az  azt
megalapozó körülmény fennállásáig fenntartható,
a) amely kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő faj monitorozott adatok alapján megállapított, jelentős
állományának erdőtervben rögzített élőhelyeként szolgál,
b) amelyben kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelytípusba tartozó erdő található vagy
c) amelyben közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelytípusba tartozó, természetes vagy természetszerű erdő
természetességi állapotú erdő található. 6. Közjóléti célú erdőtervezési alapelvek
6. § A közjóléti rendeltetésű parkerdőkben és gyógyerdőkben a közjóléti funkciók megfelelő érvényesülése érdekében
a) törekedni kell a  folyamatos erdőborítást biztosító vagy az  arra való átállást szolgáló üzemmódú
erdőgazdálkodásra való áttérésre,
b) vágásos üzemmód esetén az  erdő egészségi állapotának és az  idős erdő alatt megtelepedett újulat
életfeltételeinek figyelembevételével a  vágásérettségi kor emelésére kell törekedni, a  véghasználatot
–  lehetőség szerint – több ütemben kell végrehajtani, valamint fokozatos felújítóvágás esetén hosszabb
véghasználati időszakot kell alkalmazni,
c) az erdőfelújítás és az erdőnevelés során változatos korú, fafajösszetételű és szerkezetű, hosszú távon állékony
faállományt kell kialakítani, amelynek érdekében – az erdő természetességi állapotának fenntartása mellett –
ca) az erdők esztétikai értékét növelő,
cb) oktatási célokat szolgáló,
cc) idegenhonos,
cd) intenzíven nem terjedő vagy
ce) allergiás kockázatot nem növelő
fafajú vagy fajtájú faegyedek szálankénti, soros, illetve csoportos elegyítése vagy visszahagyása is tervezhető.
7. Vízvédelmi, partvédelmi és árvízvédelmi célú erdőtervezési alapelvek
7. § (1) A  folyók nagyvízi medrében lévő erdők körzeti erdőtervezését a  jogszabályban foglalt nagyvízi mederkezelési
tervben vagy annak hiányában a  nagyvízi mederkezelési tervdokumentációban meghatározott árvízvédelmi
szempontok figyelembevételével kell elvégezni.
(2) Amennyiben a  nagyvízi medret, illetve azon belül az  egyes levezető sávok határvonalait a  vízügyi hatóság vagy
a nagyvízi mederkezelési terv nem határozza meg, akkor az Evt. 33. § (2) bekezdés e), f ) és i) pontjában foglaltakat
a  körzeti erdőtervezés során a  vízügyi igazgatási szerv, természetvédelmi vagy Natura 2000 rendeltetésű erdő
esetén a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv véleményének figyelembevételével
kell meghatározni.
(3) A  vízbázisok védelmét szolgáló erdők esetében törekedni kell az  erdőborítás minél folyamatosabb fenntartására,
valamint a  víztermelő helyek környékén a  megfelelő cserjeszint kialakítására és fenntartására. A  folyamatos
erdőborítás mielőbbi elérése érdekében az  erdőfelújításokat – egyéb jogszabályi korlátozások hiányában és
a  termőhelyi adottságok figyelembevételével – lehetőség szerint különböző vágásérettségi korú fafajok elegyes
erdősítésével kell megtervezni.
(4) A  síkvidéki, mezőgazdasági művelés alatt álló területekkel körülvett ivóvízbázisokat határoló vízvédelmi erdők
tarvágás jellegű véghasználatát csak több ütemben, a  lehető legkisebb területre kiterjedő tarvágásokkal kell
megtervezni.
8. Az egyéb védelmi rendeltetésű erdőkre vonatkozó erdőtervezési alapelvek
8. § (1) A  gyenge termőhelyen álló, talajvédelmi rendeltetésű, mageredetű természetes felújításra alkalmas, természetes,
természetszerű és származék erdőkben a  véghasználatok tervezése során elsősorban elnyújtott fokozatos
felújítóvágást vagy szálalóvágást kell alkalmazni.
(2) A  mezővédő rendeltetésű erdőkben az  erdőnevelések tervezésekor az  elegyesség kialakítására és fenntartására,
valamint az erdőszerkezet megőrzésére és javítására kell törekedni.
(3) Településvédelmi rendeltetésű erdőkben az elegyes állományok létrehozására, a véghasználatok térben és időben
több ütemben történő végrehajtására, valamint a funkcióhoz illő fafajválasztásra kell törekedni.
(4) Műtárgyvédelmi rendeltetésű erdőkben a  közlekedés biztonságának és a  védelmi szerepnek a  folyamatos
fenntartására kell törekedni. Ennek érdekében többszöri, mérsékelt erélyű nevelővágást, részterületes
véghasználatot, valamint szükség szerint egészségügyi termelést kell tervezni.
(5) Az  egyéb védelmi rendeltetésű erdők nagyvízi mederben való elhelyezkedése esetén az  erdőtervezés során
az árvízvédelmi biztonsági követelmények elsődlegességét biztosítani kell.
(6) E  § alkalmazásában funkcióhoz illő fafajválasztás az  elegyes erdők létrehozása nem intenzíven terjedő, tájidegen
elegyfafajok alkalmazásával és az allergén fajok mellőzésével.
9. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. § Az R. 1. számú melléklete a 16. melléklet szerint módosul.
11. § Az R. 2. számú mellékletében foglalt táblázat
a) 2018. sorában a „Felső-Őrségi” szövegrész helyébe a „Felső-Őrségi és Vendvidéki”,
b) 2019. sorában az „Alsó-Kemenesháti” szövegrész helyébe a „Sárvár–Celldömölki”
szöveg lép.
12. § (1) Hatályát veszti az R. 1. számú melléklet 9.6. pontja.
 (2) Hatályát veszti az R. 2. számú mellékletében foglalt táblázat
a) 2018. sorában a „Vendvidéki”
b) 2019. sorában a „Sárvári-Rábamente”
szövegrész.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
102/2017. (IX. 21.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság között a felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, illetve a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Kínai Népköztársaság között a  felsőoktatás területén történő
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterrel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, az igazságügyi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
236/2007. (XI. 17.) KE határozata Vizi László rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Vizi
Lászlót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság hanoi nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság
Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban és a Kambodzsai Királyságban való képviseletével.
Budapest, 2007. január 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
53/2018. (VI. 11.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Tádzsik Köztársaság Kormánya között a kiadatásról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Tádzsik Köztársaság Kormánya között a  kiadatásról szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
480/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Horváth Viktóriát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2015. március 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2016. (III. 11.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
Pölöskei Gábornénak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői munkakörbe történt
áthelyezésére tekintettel
– 2016. február 29-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2003. (VII. 4.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. §-ának (3) bekezdése alapján
dr. Balázs Ágnest — 2003. június 1-jei hatállyal — kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2011. (II. 22.) ME határozata az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezményhez (TER) történő további, 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó magyar csatlakozásra adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezményhez (a továbbiakban: TER
Egyezmény) történő további, 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó magyar csatlakozással;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a TER Egyezményhez történő további, 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó
magyar csatlakozásról szóló szöveg létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a TER Egyezményhez történő további, 2011–2015
közötti időszakra vonatkozó magyar csatlakozásról szóló szöveg létrehozását követően a végleges szöveg
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
520/2013. (XII. 21.) KE határozata a 23/2012. (I. 16.) KE határozat hatályon kívül helyezéséről.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
22.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján a  Magyarország Köztársasági Elnökének Érdemérme és Magyarország
Köztársasági Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló 23/2012. (I. 16.) KE határozatot
2013. december 18. napjával hatályon kívül helyezem.
Budapest, 2013. december 17. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
540/2015. (XII. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bereczky Sárát
a 2016. január 1. napjától 2018. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök