text:
1625/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a Budapest környéki elővárosi közlekedés aktuális kérdéseiről.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kösse meg Budapest Főváros Önkormányzatával a fővárosi és elővárosi
autóbusszal végzett szolgáltatásokról és a fővárosi és elővárosi vasúti szolgáltatásokról szóló megállapodást akként,
hogy a Budapest Főváros Önkormányzata a közigazgatási határon belül végzett személyszállítási közszolgáltatások
bevételekkel nem fedezett indokolt költségeinek fedezése érdekében működési támogatásként költségtérítési
hozzájárulás keretében 2019. december 31-éig évente a fővárosi és elővárosi autóbusszal végzett szolgáltatásokhoz
310,0 millió forinttal, a fővárosi és elővárosi vasúti szolgáltatásokhoz 2740,0 millió forinttal járul hozzá;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. november 30.
2. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 4. mellékletében
foglalt táblázat 114. sorában meghatározottak alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím, 1. Egyedi támogatások, ellentételezések alcím, 6. Vasúti
személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése jogcímcsoport 2284,0 millió forint összeggel történő túllépését
a budapesti elővárosi vasúti személyszállítási közszolgáltatás fenntartható finanszírozása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. a  Kvtv. 4.  mellékletében foglalt táblázat 115. sorában meghatározottak alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása cím, 1. Egyedi támogatások,
ellentételezések alcím, 7. Autóbusszal végzett személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése jogcímcsoport
1843,0 millió forint összeggel történő túllépését az  autóbusszal végzett budapesti elővárosi személyszállítási
közszolgáltatás fenntartható finanszírozása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Budapest környéki elővárosi közlekedés egységes lebonyolítása
érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1061/2016. (II. 25.) Korm. határozat 5. pontja szerint a Budapest Főváros
Önkormányzatával megkötött támogatási szerződés időbeli hatálya 2016. október 31-ig tartó időtartamra kerüljön
módosításra azzal, hogy a  támogatási összeg előzetes elszámolása 2016. december 1-ig megtörténjen, valamint,
hogy Budapest Főváros Önkormányzatával egyeztetve határozza meg az  elővárosi közlekedés átvétele kapcsán
a Budapest Főváros Önkormányzatánál a BHÉV Budapesti Helyiérdekű Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: BHÉV Zrt.) kiválásával és létrehozásával kapcsolatos költségek mértékét, és azt az  előzetes
elszámolás részeként rendezze;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. november 30.
5. a budapesti elővárosi közlekedés fenntartható finanszírozásának biztosítása érdekében a  4.  pont végrehajtására
–  az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva –
4035,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok, 31. A budapesti elővárosi közlekedés átmeneti likviditásának
biztosítása és támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 30.
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon:
a) a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.)
útján a  Főváros tulajdonában álló, BHÉV Zrt. állam javára történő tulajdonba vételéről, Budapest Főváros
Önkormányzata Közgyűlésének az ingyenes átadásra vonatkozó döntését követően;
b) az  állam tulajdonába kerülő BHÉV Zrt. feletti tulajdonosi joggyakorlás Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
(a  továbbiakban: NFM) részére az  MNV Zrt.-vel kötött megállapodás alapján történő ingyenes átadásáról
annak érdekében, hogy a  BHÉV Zrt. részvényei az  NFM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó MÁV Magyar
Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MÁV Zrt.) részére nem pénzbeli
hozzájárulással megvalósuló tőkeemelés útján rendelkezésre bocsátásra kerülhessenek;
c) arról, hogy az  NFM és a  MÁV Zrt. között megbízási szerződés jöjjön létre – a  7.  pontban foglalt intézkedés
végrehajtásáig terjedő időtartamra – a  BHÉV Zrt. társasági részesedése tekintetében, amely alapján a  MÁV
Zrt. meghatalmazással eljárhat a BHÉV Zrt. feletti tulajdonosi jogok gyakorlása során;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: Budapest Főváros Önkormányzata Közgyűlésének döntését követően, legkésőbb 2016. december 31.
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a  BHÉV Zrt. társasági részesedése
az  NFM  tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó MÁV Zrt. részére nem pénzbeli hozzájárulással megvalósuló
tőkeemelés útján rendelkezésre bocsátásra kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
359/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Varga
Koritár Pál rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
mexikóvárosi nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Guatemalai Köztársaságban, a  Costa
Rica-i Köztársaságban, a  Hondurasi Köztársaságban, a  Panamai Köztársaságban és az  El Salvadori Köztársaságban
való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2016. április 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1057/2016. (II. 22.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1269/2010. (XII. 3.) Korm. határozata a magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért és a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról 2010. évi
XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a Magyar Köztársaságnak az Oroszországi
Föderációval fennálló gazdasági kapcsolatai, továbbá a Kínai Népköztársasággal fennálló gazdasági kapcsolatai
elősegítésére és egyéb kétoldalú kapcsolatai összehangolására – 2010. december 3. napjával kezdődően 1 év 6 hónap
időtartamra – dr. Fellegi Tamást kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében
a) ellátja a Magyar–Orosz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Bizottság és a Magyar–Kínai Gazdasági Vegyes
Bizottság magyar tagozatának elnöki feladatait,
b) a magyar–orosz és a magyar–kínai gazdasági együttműködés, valamint a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok
bővítésére és intenzitásának növelésére irányuló intézkedéseket kezdeményez,
c) összehangolja a magyar gazdasági döntéshozók, kormányzati intézmények, szakmai és üzleti szövetségek,
kamarák, regionális és helyi szervek közötti, a magyar–orosz és a magyar–kínai gazdasági kapcsolatokra
vonatkozó információcserét,
d) az érintett szervektől, szervezetektől soron kívül adatokat, információkat, elemzéseket kérhet, a kapcsolódó
dokumentumokba – a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot
kérhet, a feladatkörébe tartozó tevékenységgel kapcsolatosan jelentést, beszámolót kérhet, – a kamarák
kivételével – egyedi utasítást adhat egyedi feladat elvégzésére,
e) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
f) észrevételeket tehet a kormány-előterjesztésekre, a központi államigazgatási szervek vizsgálati jelentéseire,
valamint a miniszteri rendeletek tervezeteire,
g) közreműködik ga) a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban a kis- és középvállalkozások szerepének növelésére,
gb) a pénzügyi intézmények közötti együttműködés erősítésére,
gc) a kétoldalú beruházási tevékenység erősítésére
irányuló javaslatok előkészítésében, koncepciók kidolgozásában,
h) szükség esetén a feladatkörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti.
3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
4. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
5. A kormánybiztos munkáját a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium által biztosított négy-négy fős titkárság segíti,
amelynek elhelyezéséről a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium gondoskodik.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. A határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért felelős
kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1151/2010. (VII. 9.) Korm. határozat.
8. A határozat 7. pontja a határozat hatálybalépését követő második napon hatályát veszti. Ez a pont a határozat
hatálybalépését követő 3. napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
55/2011. (V. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. május 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva V. P. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. május 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy csak olyan magyar állampolgár kaphasson magyarországi választójogot, aki betöltötte
a 18. életévét és legalább 18 hónapja folyamatosan Magyarországi lakhellyel rendelkezik?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) módosítására irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001.(XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
510/2013. (XII. 29.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő (KFOR) között a Koszovó felett kijelölt légtérben egyes léginavigációs szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátásáról szóló Végrehajtási Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény végrehajtásával kapcsolatban egyes kormányrendeletek eltérő alkalmazásáról.
A Kormány
a Magyarország Kormánya és a  Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő (KFOR) között a  Koszovó felett kijelölt légtérben egyes
léginavigációs szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátásáról szóló Végrehajtási Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2013.  évi CCXLVIII.  törvény 11.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A magyar légtér igénybevételéről szóló 4/1998. (I. 16.) Korm. rendelet 1.  § (3)–(5)  bekezdése, 1/A.  §-a, 2.  §
(5)–(6) bekezdése, 3–4. §-a, 6–8/B. §-a a Koszovó felett kijelölt légtér (a  továbbiakban: KFOR szektor) tekintetében
nem alkalmazandó.
2. § A bajba jutott légijárművek megsegítését, valamint a  katasztrófák elleni védekezéssel és a  mentéssel összefüggő
tevékenységet ellátó légi kutató-mentő szolgálat szervezetéről, működésének, fenntartásának, riasztásának és
a  mentéssel járó költségek viselésének rendjéről, e  tevékenységek engedélyezésére vonatkozó szabályokról szóló
267/2011. (XII. 13.) Korm. rendelet a KFOR szektor tekintetében nem alkalmazandó.
3. § (1) A  léginavigációs szolgálatok akkor nyújthatók a  KFOR szektorban, ha a  szolgálatok nyújtója a  léginavigációs
szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról, valamint a  482/2008/EK és
a  691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. október 17-ei 1035/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet
I. melléklet 7. pontjával összhangban, eseményenként, legalább halálesetre, testi sérülésre és a vagyonban felmerült
tényleges kárra kiterjedő, megfelelő felelősségbiztosítási fedezettel rendelkezik.
(2) A  légiközlekedési kötelező felelősségbiztosításról szóló 39/2001. (III. 5.) Korm. rendelet 1.  § (3)  bekezdése, 3.  §
(1) bekezdése és (2) bekezdésének b) pontja, 5. § (2) bekezdése, és 6. §-a alkalmazandó a léginavigációs szolgálatok
nyújtására a KFOR szektor tekintetében.
4. § Ez a  rendelet a  Magyarország Kormánya és a  Koszovói Nemzetközi Biztonsági Erő (KFOR) között a  Koszovó felett
kijelölt légtérben egyes léginavigációs szolgálatok nyújtásáról és egyéb kapcsolódó tevékenységek ellátásáról szóló
Végrehajtási Megállapodás hatálybalépésének időpontjában lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2010. (III. 31.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 297/2007. (VIII. 23.) OVB határozatát megsemmisíti, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 297/2007. (VIII. 23.) OVB határozatában (kihirdetve: 2007.
augusztus 29-én) hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívnek
a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepelt: „[e]gyetért-e Ön azzal, hogy az Európa Uniós
jogharmonizáció keretében az 1978. évi IV. törvénybe »A Büntető Törvénykönyvről« bekerüljön, mint bűncselekmény
a Holokauszt tagadásának tényállása, mely szerint bűntettet követ el az a személy, aki nyíltan felvállalva hirdeti, hogy
nem történt a német koncentrációs táborokban zsidó és cigány népirtás, azaz tagadja a Holokauszt megtörténtét?”.
Az OVB a határozat indokolásában megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai,
valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért azt
hitelesítette.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján két kifogást
nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz a 297/2007. (VIII. 23.) OVB határozat ellen, amelyekben az OVB határozatának
megsemmisítését, és az OVB új eljárásra utasítását kérték. Az első kifogást 2007. szeptember 12-én, a határidő
14. napján, a második kifogást 2007. szeptember 13-án 10 órakor, a határidő 15. napján nyújtották be az OVB-hez.
Tekintettel arra, hogy a kifogások ugyanazon OVB határozat törvényességének felülvizsgálatára irányulnak,
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009, január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság
azokat egyesítette, és a két kifogást egy eljárásban bírálta el.
2.1. Az elsőként érkezett kifogás szerint a támadott határozat sérti a népszavazásról szóló 1998. évi III. törvény
(a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében meghatározott, valamint az Alkotmánybíróság által több
határozatban értelmezett egyértelműség követelményét, továbbá a kérdés alapján megtartott eredményes
népszavazás alkotmánysértő törvényi rendelkezés megalkotására kötelezné az Országgyűlést.
Az egyértelműség hiányával kapcsolatban a kifogást előterjesztő kifejtette: az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nyolc
tagmondatból áll, így értelmezése eleve nehézkes, ráadásul több helyesírási és nyelvtani hibára lelhetünk a kérdés
szövegében, így pl.: „Európa Uniós”, „az 1978. évi IV. törvénybe »A Büntető Törvénykönyvről«”. A „nyíltan felvállalva
hirdeti” kifejezésről azt állította, hogy a választópolgárok számára nem elég konkrét, de a jogalkotónak is nehézséget
okozna, ha ezt törvényi tényállásként meg kellene fogalmaznia. Az európai uniós jogharmonizáció említése szerinte
csak megzavarja a választópolgárt, ráadásul megtévesztő is, mert úgy tűnik, mintha az eredményes népszavazás
közösségi jogi jogalkotást indukálna.
Az alkotmánysértő törvényi rendelkezés megalkotásával összefüggésben arra mutatott rá, hogy a népszavazás
nyomán olyan rendelkezést kellene a jogalkotónak elfogadnia, amely indokolatlanul tenne különbséget
a koncentrációs táborokban elkövetett és az azokon kívüli népirtás, valamint a zsidó és cigány emberek, illetve más
üldözöttek között. A kifogást benyújtó szerint ez sértené az Alkotmány 70/A. §-ában foglalt jogegyenlőség elvét,
 illetve az 54. § (1) bekezdésében deklarált emberi méltósághoz való jogot.
2.2. A másodikként benyújtott kifogás négy körülményre tekintettel támadta az OVB határozatát. Az első szerint
a „holokauszt” olyan idegen kifejezés, amelynek nincs pontosan körülírt, egyértelműen meghatározható jelentése,
ezért a népszavazási kezdeményezésben feltett kérdés nem értelmezhető, azaz ellentmond az Nsztv. egyértelműségi
követelményének.
A kérdést azért sem tartja egyértelműnek a kifogást előterjesztő, mert nincs pontosan meghatározva, hogy mit ért
a kezdeményező népirtás alatt. Mivel az áldozatok száma ma is vitatott, a kérdezőnek azt is meg kellett volna
határoznia, hogy hány áldozatot köteles elismerni büntetés terhe mellett a magyar állampolgár.
A „nyíltan felvállalva hirdeti” kifejezés tartalmát azért nem tartja világosnak, mert nem lehet tudni, hogy hol kell
meghúzni a határt a magánbeszélgetés és a nyílt hirdetés között.
Végezetül röviden megjegyzi: a „Holokauszt”, mint tulajdonnév használata helytelen, illetve értelmezhetetlen.
II. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezései:
„54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz,
amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”
„70. § (1) A Magyar Köztársaság területén lakóhellyel rendelkező minden nagykorú magyar állampolgárt megillet
az a jog, hogy az országgyűlési képviselők választásán választó és választható legyen, valamint országos
népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség meg valósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó
intézkedésekkel is segíti.”
2. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A Ve. alkalmazott szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
[...]
(5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figye lembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság elő ze tesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] meg fele lően nyújtották be.
Ebből következően mindkét kifogás érdemi elbírálásra alkalmas.
3. A kifogások benyújtását köve tően az Országgyűlés elfogadta a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
(a továb biak ban: Btk.) módosításáról szóló 2010. évi XXXVI. törvényt (a továb biak ban: Törvény), amely az alábbiak
szerint büntetni rendeli a holokauszt tagadását:
„1. § A Btk. a következő 269/C. §-sal és az azt megelőző alcímmel egészül ki:
»A holokauszt nyilvános tagadása
269/C. § Aki nagy nyilvánosság előtt a holokauszt áldozatának méltóságát azáltal sérti, hogy a holokauszt tényét
tagadja, kétségbe vonja vagy jelentéktelen színben tünteti fel, bűntettet követ el, és három évig terjedő
szabadságvesztéssel büntetendő.«
2. § Ez a törvény a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba, az azt követő napon hatályát veszti.”
A Törvény elfogadásával alapvetően megváltozott az a jogszabályi háttér, amelyhez igazítottan a népszavazási
kezdeményezést megfogalmazták, ezért a kérdés értelmezhetetlenné vált.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
Az Alkotmánybíróság a jelen eljárásban megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés már nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének: a választópolgárok nem tudják
megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem tudná
meghatározni jogalkotási kötelezettsége tartalmát [ld. korábban: 51/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 502, 504.;
52/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 506, 508.; 53/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 510, 512–513.].
A fentiekben kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megsemmisítette a 297/2007. (VIII. 23.) OVB határozatot, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította. Az OVB határozat megsemmisítésére tekintettel
az Alkotmánybíróság a kifogások további részét érdemben nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. március 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
53/2006. (III. 14.) Korm. törvény.  a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvény felsőoktatásban való végrehajtásáról és a felsőoktatási intézményekben
történő foglalkoztatás egyes kérdéseiről A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
(a továbbiakban: Ftv.) 153. §-a (1) bekezdésének 16. és
17. pontjában, továbbá a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
2. §-ában, 61. §-ában, 79/C. §-ában és 85. §-ában kapott
felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
I. Fejezet A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya – a (2) és (3) bekezdésben foglalt
eltérésekkel – az állami felsőoktatási intézményekben foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára terjed ki.
(2) A rendelet hatálya – a (3) bekezdésben foglalt eltéréssel – nem terjed ki a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézményekre.
(3) A rendelet hatálya a 14–16. § tekintetében valamennyi felsőoktatási intézményre kiterjed.
Megnevezés Oktatási normatívák Tudományos
normatívák Fenntartási
normatívákszakok, szakcsoportok doktori egyetemi főiskolai
testkultúra 420 320 nemzetiségi 420 320 gyógypedagógia, konduktor 520 520
szociális, pszichológia 420 320 közgazdasági 235 200 jogi, igazgatási 235 200
bölcsész 235 200 tanító-óvó 200 hitéleti 235 200
teljes munkaidős oktatók 1 800 számított kutatók 1 800
államilag finanszírozott doktoranduszok – társadalomtudományi, művészeti 450 500
– természettudományi, műszaki, művészeti DLA 750 900 alkalmazottak számított statisztikai létszáma 500
számított hallgatók száma 60 művészeti szakos egyetemi hallgatók 250
orvos, fogorvos hallgatók 180 agrár, természettudományi szakos hallgatók 80
óvodapedagógus, tanító, tanár szakos hallgatók 50 fogyatékkal élő hallgatók után járó kiegészítő támogatás normatívája 100
II. Fejezet A Kjt. végrehajtásához kapcsolódó szabályok (A Kjt. 23. §-ához)
2. § (1) A szerződéskötésre, illetve kötelezettségvállalásra
jogosító magasabb vezető, illetve vezető beosztás ellátásával nem bízható meg az a közalkalmazott, aki, illetve, akinek a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója
(a továbbiakban: közeli hozzátartozó) a közalkalmazott
munkáltatójával gazdasági kapcsolatban álló
a) egyéni vállalkozó,
b) nyilvánosan működő részvénytársaságban a gazda
sági társaságokról szóló 1997. évi CXLIV. törvény
289. §-ában foglalt jelentős, vagy azt meghaladó mértékű
befolyást biztosító részesedést szerzett,
c) gazdasági társaság vezető tisztségviselője, felügyelő
bizottsági tagja, könyvvizsgálója, továbbá – a nyilvánosan
működő részvénytársaságot kivéve – tagja.
(2) Ugyanaz a közalkalmazott egyidejűleg nem láthat el
egynél több magasabb vezető beosztást.
(3) Nem bízható meg magasabb vezető, illetve vezető
beosztás ellátásával az a közalkalmazott, aki közeli hozzátartozójával – a megbízás következtében – közvetlen irányítási (felügyeleti), illetve közvetlen elszámolási vagy ellenőrzési kapcsolatba kerülne.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott feltétel a
megbízás egész időtartamára vonatkozik.
(5) Ha az igazgatási feladatot ellátó hivatal vezetője teljes munkaidőben foglalkoztatott oktató, tanár vagy kutató,
megbízatása idejére oktatói, kutatói tevékenységét részben vagy egészben szüneteltetheti.
3. § (1) A munkáltató a magasabb vezető, illetve vezető beosztásra vonatkozó pályázattal kapcsolatos vélemények
kialakításához – a pályázatnak a véleményező testület részére történő átadás napját követő első munkanaptól számítva – legalább 30 napot köteles biztosítani.
(2) A pályázatot a rektor esetében az oktatási miniszter
hirdeti meg az Oktatási Minisztérium hivatalos lapjában.
(3) A magasabb vezető beosztásra vonatkozó pályázatot
– a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a felsőoktatási intézmény vezetője hirdeti meg az Oktatási Minisztérium hivatalos lapjában.
(4) A vezető beosztásra vonatkozó pályázatot a felsőoktatási intézmény vezetője az intézményben szokásos módon hirdeti meg.
4. § (1) A magasabb vezető, illetve vezető beosztásra vonatkozó pályázati felhívásnak tartalmaznia kell
a) a munkahely és a beosztás megjelölését,
b) a megbízás várható kezdetét és leghosszabb időtarta
mát,
c) a pályázat benyújtásának formáját, határidejét és he
lyét,
d) a pályázat elbírálásának határidejét. (2) A pályázat benyújtási határideje nem lehet kevesebb
a pályázati felhívás megjelenésétől számított 30 napnál.
(A Kjt. 41. §-ához) 5. § A magasabb vezető, illetve vezető beosztást ellátó közalkalmazott nem lehet vezető tisztségviselője, könyvvizsgálója olyan gazdasági társaságnak, amelyben az a felsőoktatási intézmény, amellyel a közalkalmazott közalkalmazotti jogviszonyban áll, alapítói, tulajdonosi érdekeltséggel rendelkezik.
6. § (1) A közalkalmazott 8 napon belül köteles írásban bejelenteni a munkáltatói jogkör gyakorlójának, ha vele
szemben jogszabályban vagy szabályzatban meghatározott összeférhetetlenség merül fel.
(2) A közalkalmazott köteles a munkáltató üzleti titkát
megőrizni. Összeférhetetlen az olyan munkavégzésre irányuló további jogviszony is, amelynek keretében a közalkalmazottat foglalkoztató munkáltató üzleti titkát képező
információ alkalmazására kerülne sor.
(3) Az üzleti titkok megtartására történő figyelmeztetést
a közalkalmazott kinevezési okmányában rögzíteni kell.
Ebben a körben összeférhetetlenségre a munkáltató csak
abban az esetben hivatkozhat, ha az erre vonatkozó figyelmeztetést az említett módon rögzítették.
(4) A (2)–(3) bekezdést nem kell alkalmazni abban az
esetben, ha a munkáltató az alól írásban felmentést ad.
(A Kjt. 61. §-ához) 7. § (1) Amennyiben a felsőoktatási intézmény szervezeti és
működési szabályzata eltérően nem rendelkezik, a felsőoktatási intézményben tanári, az oktatói és kutató munkát
segítő és egyéb munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottak fizetési osztályba sorolását, a besorolás képesítési
feltételeit és a képesítési feltételek alól történő felmentés
eseteit – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – e rendelet
melléklete határozza meg.
(2) A képesítési feltételek, a szükséges iskolai végzettség megszerzése alól mentesül az a közalkalmazott, akinek
a Kjt. 37/B. §-a (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltétel bekövetkezéséig kevesebb mint öt éve van
hátra.
(3) Ha a közalkalmazott az Országos Képzési Jegyzékben szereplő emelt szintű szakképesítéssel rendelkezik,
besorolásakor, valamint a második és további szakképesítés figyelembevételekor a felsőfokú szakképesítésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(A Kjt. 65. §-ához) 8. § Ha a közalkalmazott állami kitüntetésben részesült – a
Kjt. 63. §-ának (2) bekezdésében megjelölt, művészeti területen foglalkoztatottak kivételével – , a felsőoktatási intézményben az e rendelet mellékletében meghatározott
munkakörökben a közalkalmazott fizetési fokozatok közötti várakozás idejét a kitüntetés évében egy évvel csökkenteni kell.
(A Kjt. 66. §-ához) 9. § A felsőoktatási intézményben a Kjt. 66. §-ának (3) bekezdésében meghatározott illetménynövekedés illeti meg
az e rendelet melléklete szerint tanári munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottat, ha a kinevezésben feltüntetett
további szakképesítést az intézmény által indított alap- és
mesterképzési vagy szakirányú továbbképzési szakon, illetve felsőfokú szakképzésben hasznosítja.
(A Kjt. 67. §-ához) 10. § Az oktatási miniszter – fenntartói jogkörében eljárva –
az intézmény gazdasági tanácsának javaslatára az intézmény vezetője számára a magasabb vezető beosztás időtartamára – a 11. § (1) bekezdésében foglaltakon túl – határozott időre szóló illetménykiegészítést állapíthat meg.
(A Kjt. 70. §-ához) 11. § (1) Az Ftv. 96. §-ának (1) bekezdése szerinti magasabb
vezető beosztású közalkalmazott illetménypótlékának
mértéke a pótlékalap 300%-a.
(2) Az Ftv. 96. §-a (2) bekezdésének a) pontja szerinti
vezető beosztású közalkalmazott és a szervezeti egység
vezetője illetménypótlékának mértéke a pótlékalap
200%-a, míg a szervezeti egység vezető-helyettes illetménypótlékának mértéke a pótlékalap 150%-a.
(A Kjt. 75. §-ához) 12. § A felsőoktatási intézmény alkalmazottai közül – a felsőoktatási intézmény foglalkoztatási követelményrendszerében meghatározottak szerint – illetménypótlékban részesülnek a tanári munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottak a pótlékalap 50–100%-a mértékéig.
(A Kjt. 79/C. §-ához) 13. § (1) Felsőoktatási intézményben kutatói munkakörben
foglalkoztatott közalkalmazottak esetében, ha a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzata eltérően nem rendelkezik,
a) a tudományos segédmunkatárs munkakörben történő alkalmazás feltétele a doktorandusz vagy doktorjelölt
jogviszony,
b) a tudományos munkatárs munkakörben történő alkalmazás feltétele, hogy az érintett rendelkezzék doktori
fokozattal,
c) a tudományos főmunkatárs munkakörben történő alkalmazás feltétele, hogy az érintett rendelkezzék doktori
fokozattal, és alkalmas legyen a hallgatók, a doktori képzésben részt vevők, a tanársegédek tanulmányi, tudományos, illetve művészi munkájának vezetésére, valamint
arra, hogy idegen nyelven előadást tartson, továbbá rendelkezzék megfelelő, az oktatásban és kutatásban szerzett
szakmai tapasztalattal,
d) a tudományos tanácsadó és a kutatóprofesszor munkakörben történő alkalmazás feltétele, hogy az érintett rendelkezzék doktori fokozattal, továbbá az adott tudományvagy művészeti terület olyan nemzetközileg elismert képviselője, aki kiemelkedő tudományos kutatói, illetve művészi munkásságot fejt ki. Az oktatásban, kutatásban, kutatásszervezésben szerzett tapasztalatai alapján alkalmas a
hallgatók, a doktori képzésben részt vevők, a tanársegédek
tanulmányi, tudományos, illetve művészi munkájának irányítására, koordinálására, valamint kutatási projektek vezetésére, idegen nyelven publikál, szemináriumot, előadást tart.
(2) A felsőoktatási intézmény foglalkoztatási követelményrendszerében kell meghatározni, hogy a tudományos
főmunkatárs, a tudományos tanácsadó és kutatóprofesszor
munkakörben történő alkalmazáshoz szükséges feltételek
meglétéről a szenátus milyen okiratok alapján, milyen eljárás keretében győződik meg. Ennek keretei között a felsőoktatási intézmény előírhatja a habilitációs eljárás lefolytatását.
III. Fejezet Az Ftv. végrehajtásához kapcsolódó szabályok [Az Ftv. 88. § (3) bekezdéséhez]
14. § A felsőoktatási intézmény az oktatói munkakörre kiírt
nyilvános pályázatot közzéteszi az Oktatási Minisztérium
hivatalos lapjában, a felsőoktatási intézmény honlapján,
valamint a felsőoktatási intézményben szokásos egyéb
módon.
[Az Ftv. 95. § (6) bekezdéséhez] 15. §
Nem létesíthető foglalkoztatásra irányuló jogviszony
olyan személlyel, aki egy éven belül a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság adott felsőoktatási intézményt érintő döntése meghozatalában részt vett.
16. § (1) Az oktatói, tanári és kutatói munkakörökben foglalkoztatott közalkalmazott, munkavállaló (a továbbiakban:
oktató-kutató) akkor jogosult az Ftv. 95. §-ának (4) bekezdésében szabályozott szakirodalom vásárlásához és
könyvtári beiratkozáshoz nyújtott évenkénti hozzájárulás
teljes összegére, ha a naptári évben oktatói, tanári vagy kutatói munkakörben eltöltött tizenkét hónap munkaviszonnyal, illetve közalkalmazotti jogviszonnyal rendelkezik, és ebben az időszakban jogviszonya – a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – nem szünetelt.
(2) A hozzájárulás az oktató-kutatót időarányosan illeti
meg, ha legalább hat hónapi munkavégzéssel együtt járó
oktatói, tanári vagy kutatói munkakörben eltöltött közalkalmazotti jogviszonnyal, munkaviszonnyal rendelkezik.
A hat hónapnak megfelelő hozzájárulás a pályakezdő oktató-kutatót abban az esetben is megilleti, ha legalább négy
hónapi munkavégzéssel együtt járó oktatói, tanári vagy
kutatói munkakörben eltöltött közalkalmazotti jogviszonnyal, munkaviszonnyal rendelkezik. E rendelkezés alkalmazásánál pályakezdő, aki egyetemi, főiskolai tanulmányainak befejezését követő egy éven belül első alkalommal helyezkedik el oktató-kutatóként.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott időtartamok
számításánál a rendes szabadság és a szülési szabadság
időtartamát, valamint – ha ezek együttes időtartama a hat
hónapot nem haladja meg –
a) a keresőképtelenséget okozó betegség,
b) a 30 napot meg nem haladó fizetés nélküli szabad
ság,
c) a tartalékos katonai szolgálat időtartamát, valamint
d) minden olyan munkában nem töltött időt, amely alatt
az oktató-kutatót átlagkereset, illetve távolléti díj fizetésben részesült,
figyelembe kell venni. (4) A hozzájárulás évente egyszer illeti meg az oktatókutatót akkor is, ha több munkáltatónál teljesítette az előírt
feltételeket.
(5) A hozzájárulást a munkavégzés évét követő év február havi munkabérrel, illetőleg illetménnyel együtt kell
kifizetni, átutalni. Ha az oktató-kutató jogviszonya év közben szűnik meg, a hozzájárulást az utolsó munkában töltött
napon részére ki kell fizetni. A hozzájárulást az a munkáltató fizeti ki, akinél az oktató-kutató a munkavégzés évének december 31. napján alkalmazásban állt, és amely
munkáltatót az Ftv. 84. § (5) bekezdése szerint az oktatókutató megjelölte.
IV. Fejezet Záró rendelkezések 17. § (1) E rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt eltéréssel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a „Professor Emeritus” címmel rendelkezők rendszeres juttatásairól szóló 53/1995. (V.10.) Korm. rendelet
és az azt módosító 108/2002. (V. 14.) Korm. rendelet;
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény felsőoktatásban való végrehajtásáról
szóló 33/2000. (XII. 26.) OM rendelet és az azt módosító
32/2003. (XII. 21.) OM rendelet.
(2) A 16. §-ban szabályozott juttatás kifizetésére először
2007-ben kerül sor.
(3) A magasabb vezető, illetve vezető beosztást e rendelet hatálybalépésekor betöltő személyekkel szemben a
2. §-ban, és az 5–6. §-ban meghatározott összeférhetetlenségi előírásokat az Ftv. 157. § (1) bekezdésében meghatározott felülvizsgálati határidővel kell alkalmazni.
(4) E rendelet alkalmazásakor, a közalkalmazott munkaköri besorolásakor és magasabb vezető, illetve vezető
beosztás ellátásával történő megbízásakor a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény alapján szerzett
a) főiskolai szintű végzettség egyenértékű e rendelet
szerinti alapképzési szakon szerzett alapfokozattal,
b) egyetemi szintű végzettség egyenértékű e rendelet
szerinti mesterképzési szakon szerzett mesterfokozattal.
(5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek
a központi költségvetési szervként működő kutató- és kutatást kiegészítő intézeteknél és kutatókat foglalkoztató
egyes intézményeknél történő végrehajtásáról szóló
49/1993. (III. 26.) Korm. rendelet
a) 1. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„1. § E rendelet hatálya a központi költségvetési szerv
ként működő kutatóközpontokban, kutatóintézetekben
(a továbbiakban együtt: kutatóintézet), a – felsőoktatási intézmények kivételével – nem kutatóintézetként működő
központi költségvetési szerveknél tudományos kutatói
munkakörökben és a Magyar Tudományos Akadémiához
(a továbbiakban: Akadémia) tartozó kutatást kiegészítő
(támogatott kutató helyeket fenntartó, szolgáltató, jóléti)
akadémiai központi költségvetési szerveknél (a továbbiakban együtt: munkáltató) foglalkoztatottak közalkalmazotti
jogviszonyára terjed ki.”
b) 15. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„15. § A munkáltatóknál a nem tudományos munkakö
rökben foglalkoztatott közalkalmazottak besorolásánál a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.
törvény felsőoktatásban való végrehajtásáról és a felsőoktatási intézményekben történő foglalkoztatás egyes kérdéseiről szóló 53/2006. (III. 14.) Korm. rendelet mellékletének 9–15. pontjában foglaltakat kell alkalmazni, ugyanezen melléklet B) részének figyelembevételével.”
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1495/2019. (VIII. 2.) Korm. határozata a Nemzeti Cirkuszművészeti Központ elhelyezésével összefüggő intézkedésekről.
A Kormány a  Liget Budapest projekt megvalósításával kapcsolatos feladatokról szóló 1356/2017. (VI. 12.) Korm. határozatban
foglalt célok végrehajtása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Cirkuszművészeti Központ (a  továbbiakban: Központ) a  Budapest, Nyugati
pályaudvar melletti, Eiffel tér – vasúti pálya – Ferdinánd híd – Podmaniczky utca által határolt területen kerüljön
megvalósításra (a  továbbiakban: Beruházás), azzal, hogy a  Központ működéséhez szükséges egyes kiszolgáló
funkciók továbbra is a célra jelenleg használt ingatlanokon működjenek;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap terhére történő
előkészítési feladatairól, az előkészítés forrásigényéről és ütemezéséről nyújtson be előterjesztést a Kormány részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás kapcsán kerüljön sor a  Nemzeti Artista- Előadó- és Cirkuszművészeti Központ
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: Nemzeti Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft.)
vagyonkezelésében lévő, a  Budapest XVII. kerület, belterület 129005/10 helyrajzi számú (természetben az  1172
Budapest – Cinkota, Cinkotai telep – Vidor utca 10. szám alatt található, kivett cirkusz megnevezésű) ingatlan
és a  Budapest XIV. kerület, belterület 29797 helyrajzi számú (természetben az  1146 Budapest, Francia út 73–74.
szám alatt található, kivett üzemi épület megnevezésű) ingatlan korszerűsítésére, fejlesztésére (a  továbbiakban:
Fejlesztés);
4. egyetért azzal, hogy a Fejlesztés megvalósítója a Nemzeti Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft. legyen;
 5. egyetért azzal, hogy a Beruházás és a Fejlesztés során létrejött vagy felújított építmények jövőbeni vagyonkezelője
és üzemeltetője a Nemzeti Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft. legyen;
 6. egyetért azzal, hogy a  Liget Budapest projekt megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1866/2015.
(XII. 2.) Korm. határozat 1. pont 1.1. alpontjában a Liget Budapest projekt megvalósításához biztosított támogatás
a Fejlesztésre, valamint a Beruházás kapcsán a Nemzeti Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft.-nél a Beruházással
összefüggésben felmerülő bevételkiesés okán a  Nemzeti Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft. működési
költségeire is felhasználható legyen;
7. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság és a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: MÁV) közreműködésével gondoskodjon
a) a Budapest belterület 28224/15 helyrajzi számú ingatlan megosztásáról oly módon, hogy a  vasútüzemhez
nem szükséges területnek a  Budapest belterület 28224/51 helyrajzi számú ingatlan keleti határától
a Ferdinánd híd határvonaláig terjedő része önálló ingatlanként kerüljön kialakításra,
b) a Budapest belterület 28224/16 helyrajzi számú ingatlan megosztásáról oly módon, hogy annak
az a) alpontban foglalt ingatlannal határos, a Ferdinánd híd határvonaláig terjedő része önálló ingatlanként
kerüljön kialakításra,
c) a b) alpont szerint létrejövő új ingatlannak kizárólagosan a Magyar Állam tulajdonába történő kerüléséről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
8. felhívja
a) a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  MÁV közreműködésével a  Beruházás
megvalósítása érdekében, a Beruházás előkészítése során határozza meg a 7. pont a) és b) alpontja szerint
létrejövő új ingatlanokon elhelyezkedő, a  vasútüzemhez és a  pályaműködtetéshez szükséges elemek
kiváltásának módját és forrásigényét,
b) az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Beruházás előkészítése során az a) alpontban meghatározottakat
vegye figyelembe;
Felelős: az a) alpont tekintetében a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
a b) alpont tekintetében az emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében 2019. október 30.
a b) alpont tekintetében folyamatosan 9. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének
bevonásával – tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a Budapest belterület 28224/15 és a Budapest belterület 28224/16 helyrajzi számú ingatlanok 7. pont a) és
b)  alpontja szerinti megosztásával létrejövő ingatlanoknak és a  Budapest belterület 28224/17, 28224/18,
28224/19, 28224/20, 28224/21, 28224/22, 28224/23, 28224/24 és 28224/25 helyrajzi számú ingatlanoknak
az összevonása érdekében, valamint
b) az így létrejövő új ingatlannak a  Nemzeti Cirkuszművészeti Központ Nonprofit Kft. részére történő
vagyonkezelésbe adása érdekében azzal, hogy vizsgálja meg az ingyenes vagyonkezelésbe adás feltételeit, és
ezek fennállása esetén tegye meg a szükséges intézkedéseket az ingyenes vagyonkezelésbe adás érdekében.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
304/2017. (X. 27.) Korm. rendelete az egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló 2014. LXXXIII. törvény végrehajtásáról.
A Kormány az  egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló 2014.  évi LXXXIII.  törvény 21.  § (1)  bekezdés
b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. adatrögzítő: a  kártya igénylésével, letiltásával, pótlásával, cseréjével, az  egységes elektronikuskártya
kibocsátási keretrendszerről szóló 2014.  évi LXXXIII.  törvény (a  továbbiakban: Nektv.) 4.  § (4)  bekezdése
szerinti korlátozással, valamint az  érvényesség meghosszabbításával kapcsolatos kérelmekkel összefüggő
adatfeldolgozói feladatok ellátását jogszabályi kijelölés vagy a  kártyakibocsátóval fennálló polgári jogi
jogviszonya alapján végző szervezet;
2. ellenőr: a  megszemélyesítési tevékenységben részt nem vevő, a  megszemélyesítő által határozatlan
időre foglalkoztatott, a  megszemélyesítő egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerrel
(a  továbbiakban: NEK) kapcsolatos tevékenysége jogszerűségének folyamatos fenntartásával összefüggő
ellenőrzési feladatokat ellátó személy, aki a működtetővel és az érintett kártyakibocsátóval tagsági, megbízási
vagy foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban és a  megszemélyesítési jogosultság kezdetét megelőző két
évben nem állt ilyen jogviszonyban;
3. engedéllyel rendelkező kártyakibocsátó: a Nektv. 1. § (4) bekezdés b) pontja szerinti szervezet;
4. kártyakibocsátó: a kijelölt kártyakibocsátó és az engedéllyel rendelkező kártyakibocsátó;
5. kijelölt kártyakibocsátó: a Nektv. 1. § (4) bekezdés a) pontja szerinti szervezet;
6. megszemélyesítő: az a megszemélyesítést végző szervezet, amelynek – a műszaki, technológiai, informatikai
és biztonsági feltételeket tartalmazó jogszabályoknak való – megfelelőségét a működtető minősítési eljárás
keretében megállapította;
7. működtető: a  Nektv. 1.  § (1)  bekezdése szerinti, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
Korm. rendeletben kijelölt államigazgatási szerv;
8. szolgáltatási szabályzat: a kártyakibocsátó, a megszemélyesítő és a kártyaelfogadó saját, NEK-kel kapcsolatos
működésére, a  NEK további szereplőivel való kapcsolatára, valamint a  kártyafelhasználók jogaira és
kötelezettségeire vonatkozó, a  NEK-kel kapcsolatos szolgáltatásainak leírását és azok igénybevételének
feltételeit tartalmazó dokumentum, amely nyilvános, illetőleg ha a  szolgáltatási szabályzat egyes részeinek
nyilvános közzététele veszélyeztetné a  NEK központi nyilvántartásával kapcsolatos információbiztonságot,
nem nyilvános részből áll.
2. § E rendelet hatálya nem terjed ki
a) az „A” okmányvédelmi kategóriába sorolt biztonsági okmány megszemélyesítésére,
b) a tárolóelemet tartalmazó személyazonosító igazolvány mint elsődleges kártya kibocsátására.
II. FEJEZET
SZOLGÁLTATÁSI SZABÁLYZAT 2. A szolgáltatási szabályzat tartalma
3. § (1) A kártyakibocsátó, a kártyaelfogadó és a megszemélyesítő a NEK-kel kapcsolatos tevékenységekkel összefüggésben
önálló szolgáltatási szabályzatot ad ki. A  szolgáltatási szabályzat benyújtására és annak jóváhagyási rendjére
a III. fejezetben foglaltak irányadóak.
(2) A szolgáltatási szabályzat tartalmazza
a) az érintett szervezet NEK keretében ellátott szerepkörének megnevezését,
b) az érintett szervezet NEK-kel kapcsolatos tevékenységének leírását, így különösen az általa a NEK keretében
nyújtott szolgáltatás igénybevételének feltételeit,
c) azon adatok megnevezését, melyek az  érintett szervezetnek a  NEK keretében nyújtott szolgáltatásának
igénybevétele esetén a kezelésébe kerülnek,
d) a c) pontban megjelölt adatok védelmével összefüggésben foganatosított intézkedéseket,
e) a panaszok kezelésének rendjét,
f ) a NEK keretében nyújtott szolgáltatás igénybevétele esetén fizetendő díjat vagy egyéb költséget,
g) a nem nyilvános részek indokolással ellátott megjelölését,
h) a működtető megnevezését és elérhetőségét,
i) kártyakibocsátó esetén a jogosulatlan kártyafelhasználáskor alkalmazandó szabályokat, valamint a 21. §-ban
foglalt eljárás rendjét és
j) megszemélyesítő esetén az  egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló 2014.  évi
LXXXIII.  törvény végrehajtásához szükséges kapcsolódási, műszaki, technológiai, biztonsági előírásokról,
követelményekről és a hitelesítési rendről szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: miniszteri rendelet)
foglaltakat.
(3) A  szolgáltatási szabályzat – a  (2)  bekezdés g)  pontjában foglalt kivétellel – nyilvános dokumentum, amelyet
jóváhagyást követően a kártyakibocsátó, a kártyaelfogadó és a megszemélyesítő a honlapján közzétesz.
(4) A működtető
a) a megszemélyesítő és a kártyaelfogadó szolgáltatási szabályzatát a beérkezést követő 30 napon belül,
b) a kártyakibocsátó szolgáltatási szabályzatát a beérkezést követő 45 napon belül
jóváhagyja, ha az megfelel a (2) bekezdésében foglaltaknak.
(5) Ha a  szolgáltatási szabályzat nem felel meg a  (2)  bekezdésben foglaltaknak, a  működtető – a  hiányosságok
megjelölésével – felhívja az érintett szervezetet a megfelelő szolgáltatási szabályzat elkészítésére.
(6) A  szolgáltatási szabályzat készítője a  felhívásra tekintettel módosított szolgáltatási szabályzatot a  működtető által
jelzett hiányosságok pótlását követően, de legkésőbb 15 napon belül megküldi a működtetőnek.
(7) A  kártyakibocsátó az  adott kártya tekintetében, a  kártyaelfogadó az  általa elfogadott kártya tekintetében
ügyfél-tájékoztatót készít, amelyben – a  szolgáltatási szabályzat alapján – összefoglalja a  kártyafelhasználó
kártyával vagy annak elfogadásával kapcsolatos jogait és kötelezettségeit. Az ügyfél-tájékoztatót a kártyakibocsátó,
a kártyaelfogadó és a működtető a honlapján – a szolgáltatási szabályzatra hivatkozva – közzéteszi.
3. A szolgáltatási szabályzat módosítása 4. § (1) A  megszemélyesítő és a  kártyakibocsátó – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  szolgáltatási szabályzat
módosításának tervezetét (jelen alcím tekintetében a  továbbiakban: tervezet) jóváhagyás céljából megküldi
a működtetőnek. A működtető
a) a megszemélyesítő által megküldött tervezetet a beérkezést követő 30 napon belül,
b) a kártyakibocsátó által megküldött tervezetet a beérkezést követő 45 napon belül
jóváhagyja, ha az megfelel a 3. § (2) bekezdésében foglaltaknak.
(2) A jóváhagyott szolgáltatási szabályzatot a megszemélyesítő és a kártyakibocsátó a honlapján közzéteszi, és erről
a) a megszemélyesítő a kártyakibocsátókat,
b) a kártyakibocsátó az érintett megszemélyesítőket és kártyaelfogadókat
haladéktalanul, elektronikus úton értesíti.
(3) A kijelölt kártyakibocsátó a szolgáltatási szabályzat módosítását a működtető közreműködésével és egyetértésével
készíti el, majd ezt követően a (2) bekezdés szerint jár el.
5. § (1) A  kártyaelfogadó a  4.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti értesítést követő 15 napon belül megvizsgálja az  általa
kiadott szolgáltatási szabályzatot, és szükség esetén módosítja azt, majd a  tervezetet jóváhagyásra megküldi
a működtetőnek.
(2) A  működtető a  kártyaelfogadó által megküldött tervezetet a  beérkezését követő 30 napon belül jóváhagyja, ha
az megfelel a 3. § (2) bekezdésében foglaltaknak.
(3) A  módosított szolgáltatási szabályzatot a  kártyaelfogadó a  honlapján közzéteszi, és erről haladéktalanul,
elektronikusan értesíti az érintett kártyakibocsátókat.
(4) Ha a kártyaelfogadó szolgáltatási szabályzatának módosítására nem az (1) bekezdésben foglaltak alapján kerül sor,
a kártyakibocsátóval előzetesen egyeztet a módosításról, majd annak egyetértésével megküldi azt a működtetőnek
jóváhagyásra. Ha a  kártyakibocsátóval történő egyeztetés eredményeként a  kártyakibocsátó szolgáltatási
szabályzatát is módosítani szükséges, úgy a  módosított szolgáltatási szabályzatokat a  kártyakibocsátó küldi meg
a működtetőnek jóváhagyásra.
6. § (1) Ha a tervezet nem felel meg a 3. § (2) bekezdésében foglaltaknak, a működtető – a hiányosságok megjelölésével –
felhívja a dokumentum készítőjét a megfelelő szolgáltatási szabályzat elkészítésére.
(2) A  dokumentum készítője a  (1)  bekezdésben foglaltakra tekintettel módosított szolgáltatási szabályzatot
a működtető által jelzett hiányosságok pótlását követően, de legkésőbb 15 napon belül megküldi a működtetőnek.
(3) Ha a  szolgáltatási szabályzat készítésére kötelezett a  (2)  bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, vagy
a módosított tervezet nem felel meg a 3. § (2) bekezdésében foglaltaknak, a működtető az érintett szervezet NEK-kel
kapcsolatos tevékenységét a szolgáltatási szabályzat jóváhagyásáig
a) felfüggesztheti, ha az eset összes körülményei alapján valószínűsíthető, hogy
aa) a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogsértés,
ab) a kártyafelhasználók kártyával kapcsolatos jogainak biztosításával kapcsolatos súlyos jogsértés vagy
ac) a NEK biztonságos működését veszélyeztető helyzet
áll fenn,
b) azonnali hatállyal felfüggeszti, ha az eset összes körülményei alapján valószínűsíthető, hogy
ba) a személyes adatok védelmével kapcsolatos súlyos jogsértés vagy
bb) a NEK biztonságos működését közvetlenül és súlyosan veszélyeztető helyzet
áll fenn.
 (4) Ha a  (3)  bekezdésben foglalt esetben a  szolgáltatási szabályzat készítője a  kártyaelfogadó, a  működtető
a felfüggesztés tényéről haladéktalanul értesíti az érintett kártyakibocsátókat.
III. FEJEZET
A NEK-HEZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁS 7. § A 8. §-ban foglalt kivétellel a kártyakibocsátó, a megszemélyesítő és a kártyaelfogadó NEK-hez csatlakozása hatósági
eljárás keretében történik.
4. A kijelölt kártyakibocsátó csatlakozása 8. § (1) A  kijelölt kártyakibocsátó – a  működtető egyetértésével – a  kijelölésről szóló jogszabály hatálybalépését
követő 60  napon belül szolgáltatási szabályzatot készít, és írásban – a  Nektv. 13.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott – szerződést köt a működtetővel.
(2) A szerződés – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – tartalmazza
a) a szerződő felek megnevezését,
b) a szerződés tárgyát,
c) a szerződés teljesítéséhez szükséges adatokat,
d) a díjfizetésre vonatkozó adatokat,
e) a felek közötti kapcsolattartás módját,
f ) a tevékenység ellenőrzésének rendjét és az ellenőrzés gyakoriságát,
g) az elsődleges kártya arculati tervét a megjelenített adatokkal,
h) a kapcsolatok, megszemélyesítési folyamatok biztonsági elemeit és a biztonsági funkciók leírásait.
5. Kártyakibocsátás engedélyezése 9. § (1) A  Nektv. 14.  § (1)  bekezdésében megjelölt kártyakibocsátási kérelem kormányablakban nem nyújtható be,
az kizárólag a működtetőnél terjeszthető elő.
(2) A  kérelmező a  szolgáltatási szabályzatának tervezetét a  2.  mellékletben meghatározott kártyakibocsátási kérelem
mellékleteként jóváhagyásra megküldi a működtető részére.
10. § (1) A  kártyakibocsátás engedélyezésére irányuló eljárásban három hónapnál nem régebbi előzetes szakhatósági
állásfoglalás csatolható.
(2) A kártyakibocsátás engedélyezésére irányuló eljárásban a működtető legfeljebb két ízben hívhatja fel hiánypótlásra
a kérelmezőt.
11. § A  kibocsátási cél módosítása esetén az  engedéllyel rendelkező kártyakibocsátó új kártyakibocsátási kérelmet
terjeszt elő.
12. § (1) Ha a  kártyakibocsátási kérelem megalapozott, a  működtető a  kérelmezővel a  Nektv. 13.  § (1)  bekezdése szerinti
hatósági szerződést köt, amely a 8. § (2) bekezdésében foglaltakat is tartalmazza.
(2) Ha a kártyakibocsátási kérelem nem megalapozott, azt a működtető elutasítja.
6. A kijelölt kártyakibocsátó és az engedéllyel rendelkező kártyakibocsátó csatlakozása során
alkalmazandó közös szabályok
13. § A  működtető a  szerződés, valamint a  hatósági szerződés (jelen alcím tekintetében a  továbbiakban együtt:
szerződés) aláírását követő 3 napon belül megküldi az  általa képzett kibocsátói azonosító számot a  csatlakozott
kártyakibocsátó részére.
14. § Ha a  kártyakibocsátó szerződésszegéséről a  működtető tudomást szerez, a  IV. fejezet szerinti hatósági ellenőrzési
eljárást folytat le, egyidejűleg a kártyakibocsátási tevékenységét
a) felfüggesztheti, ha az eset összes körülményei alapján valószínűsíthető, hogy
aa) a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogsértés,
ab) a kártyafelhasználók kártyával kapcsolatos jogainak biztosításával kapcsolatos súlyos jogsértés vagy
ac) a NEK biztonságos működését veszélyeztető helyzet
áll fenn,
b) azonnali hatállyal felfüggeszti, ha az eset összes körülményei alapján valószínűsíthető, hogy
ba) a személyes adatok védelmével kapcsolatos súlyos jogsértés vagy
bb) a NEK biztonságos működését közvetlenül és súlyosan veszélyeztető helyzet
áll fenn. 7. A megszemélyesítő csatlakozása 15. § (1) A  működtető kérelemre induló minősítési eljárás keretében vizsgálja, hogy a  megszemélyesítési tevékenységet
folytatni kívánó kérelmező megfelel-e a jogszabályban előírt feltételeknek.
(2) A minősítési eljárás lefolytatása iránti kérelmet az 1. melléklet szerinti tartalommal kell benyújtani.
 (3) Az  (1)  bekezdésben foglalt kérelem mellékletét képezi a  szolgáltatási szabályzat tervezete, amelyet a  működtető
a  minősítési eljárás befejezését megelőzően, de legkésőbb az  átvételtől számított 30 napon belül jóváhagy, ha
az megfelel a 3. § (2) bekezdésében foglaltaknak.
(4) A kérelmező az eljárás során igazolni köteles
a) a miniszteri rendeletben meghatározott, a  megszemélyesítési tevékenyég ellátásához szükséges
tanúsítványok meglétét és azok érvényességét;
b) azt, hogy rendelkezik a  telephely biztonsági tanúsítvány kiadásáról szóló jogszabályban meghatározott,
a  kártya megszemélyesítéshez használt információs rendszer biztonsági osztályba sorolásának megfelelő
telephely biztonsági tanúsítvánnyal;
c) azt, hogy az  általa használt információs rendszer megfelel az  állami és önkormányzati szervek elektronikus
információbiztonságáról szóló törvényben meghatározott biztonsági feltételeknek;
d) a megszemélyesítési tevékenység elvégzéséhez használni kívánt informatikai infrastruktúrának és
eszközöknek a  megszemélyesítési tevékenység folyamatos és zavartalan folytatásához szükséges minőségi,
mennyiségi és informatikai biztonsági megfelelőségét;
e) a megszemélyesítéshez szükséges, elektronikus aláírás létrehozására alkalmas, valamint a  biztonságos
kulcstárolást és kulcshasználatot biztosító informatikai eszközök rendelkezésre állását;
f ) jogszabályban előírt egyéb feltételnek való megfelelést.
 (5) A megszemélyesítő a megszemélyesítési tevékenységével összefüggésben köteles ellenőrt foglalkoztatni.
 (6) A  működtető a  megszemélyesítési tevékenységhez szükséges műszaki, technológiai feltételek vizsgálatát
a  kérelmezőnél a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat Szakértői Intézetének bevonásával – szükség esetén helyszíni
ellenőrzés keretében – vizsgálja.
16. § (1) Ha a  működtető azt állapítja meg, hogy a  megszemélyesítési tevékenységet folytatni kívánó kérelmező megfelel
a jogszabályban előírt feltételeknek, erről a tényről visszavonásig érvényes tanúsítványt állít ki.
(2) Ha a  működtető azt állapítja meg, hogy a  megszemélyesítési tevékenységet folytatni kívánó kérelmező nem felel
meg a  jogszabályi feltételeknek, erről a  hiányosságok megjelölésével értesíti a  kérelmezőt, egyúttal 30 napos
határidő kitűzésével felhívja a kérelmezőt a jogszabályi feltételeknek történő megfelelés igazolására.
8. A kártyaelfogadó csatlakozása 17. § (1) A kérelmező a 3. mellékletben foglalt kérelemmel együtt a szolgáltatási szabályzatának tervezetét az általa a NEK-en
keresztül nyújtandó szolgáltatás megkezdése előtt jóváhagyás céljából megküldi a működtetőnek.
(2) A kártyaelfogadó a jóváhagyott szolgáltatási szabályzatát megküldi a kártyakibocsátónak.
 (3) A  szolgáltatási szabályzat jóváhagyását követő 60 napon belül a  NEK szolgáltatások működéséhez szükséges
adatszolgáltatás érdekében a kártyaelfogadó szerződést köt
a) a működtetővel a kártya érvényességére,
b) a kártyakibocsátóval a kibocsátási célt képező jogosultság vagy tény fennállására és
c) a Nektv. 20. § (3) bekezdése szerinti adathozzáférés megléte esetén az adathozzáférés tényére és részleteire
vonatkozóan.
(4) A  (3)  bekezdés a)  pontjában foglalt adatszolgáltatás önállóan vagy a  b) és c)  pontban foglaltakkal együtt is
nyújtható.
(5) A  kártyaelfogadó a  (3)  bekezdésében meghatározott szerződések megkötését követően veheti igénybe a  NEK
szolgáltatásait, és teljesíthet szolgáltatásokat a NEK-en keresztül a kártyafelhasználó részére.
9. Kártyafelhasználói regisztráció 18. § A  kártyafelhasználói regisztráció keretében a  kijelölt hatóság kérelemre a  polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény és az annak végrehajtásáról rendelkező, a személyazonosító igazolvány
kiadása és az  egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés szabályairól szóló kormányrendelet szerinti egységes
arcképmás- és aláírás-felvételezést folytat le.
19. § A Nektv. 7. § (3) bekezdésében meghatározott adatokat át kell adni a működtető részére.
10. Kártyaigénylés, kártyaletiltás és -korlátozás 20. § A  Nektv. 16.  § (2)  bekezdésében megjelölt kártyaigénylő lap a  kártyakibocsátó mellett az  adatrögzítőnél is
benyújtható.
21. § (1) A kártyafelhasználó a kártya elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése vagy megrongálódása tényét – jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában – a  kártya letiltása érdekében köteles haladéktalanul a  kártyakibocsátónál vagy
az adatrögzítőnél bejelenteni.
(2) A  kártyakibocsátó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést haladéktalanul rögzíti a  Nektv. 19.  §-a szerinti
nyilvántartásban. A kártyakibocsátó a letiltás tényéről a működtetőt elektronikusan értesíti.
(3) A (2) bekezdés szerinti értesítést követően a kártyakibocsátó – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az egyéb,
a  kártyával igazolt jogviszonyból eredő igények érvényesítését vagy elévülését követően haladéktalanul törli
a kártyafelhasználó adatait a nyilvántartásából, amiről értesíti a működtetőt.
(4) Ha az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés megtétele az  adatrögzítőnél történik, az  haladéktalanul továbbítja azt
a kártyakibocsátó részére, amely a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
22. § (1) A  kártyafelhasználó a  Nektv. 4.  § (4)  bekezdése szerinti – másodlagos kártyára vonatkozó – korlátozás iránti
nyilatkozatot a kártyakibocsátónál, illetve az adatrögzítőnél nyújthatja be.
(2) Az (1) bekezdés szerinti korlátozás feloldása iránti nyilatkozatot a kártyafelhasználó a kártya érvényességi ideje alatt
a kártyakibocsátónál vagy az adatrögzítőnél nyújthatja be.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt nyilatkozatokról a  kártyakibocsátó haladéktalanul, elektronikus úton értesíti
a működtetőt, aki a NEK központi nyilvántartásában rögzíti a korlátozás és annak feloldása tényét.
(4) Ha az (1) és (2) bekezdés szerinti nyilatkozat megtétele az adatrögzítőnél történik, az haladéktalanul továbbítja azt
a kártyakibocsátó részére, amely a (3) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
23. § (1) A  kártyafelhasználó az  elsődleges kártya eltulajdonítása, megsemmisülése vagy elvesztése esetén az  elsődleges
kártya pótlása, míg az  elsődleges kártya megrongálódása esetén az  elsődleges kártya cseréje iránti kérelmét
– az érintett elsődleges kártya megnevezésével és a kérelem benyújtása indokának megjelölésével – nyújthatja be
az elsődleges kártya kibocsátójánál vagy a vele szerződött adatrögzítőnél.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelem előterjesztésekor a  kártyafelhasználónak nyilatkoznia kell arról, hogy kéri-e
az  eltulajdonított, elvesztett, megsemmisült vagy megrongálódott elsődleges kártyához hozzárendelt összes
másodlagos kártya hozzárendelését az új elsődleges kártyához.
(3) Ha a kártyafelhasználó kéri másodlagos kártyáinak hozzárendelését az új elsődleges kártyához, az elsődleges kártya
kibocsátója az (1) bekezdés szerinti kérelmet – a működtető mellett – haladéktalanul megküldi valamennyi érintett
másodlagos kártya kibocsátójának.
(4) Az  elsődleges kártya megrongálódása esetén a  megrongálódott kártyát az  (1)  bekezdés szerinti kérelem
benyújtásakor az elsődleges kártya kibocsátójánál vagy a vele szerződött adatrögzítőnél le kell adni. Az adatrögzítő
a  nála leadott kártyát 3 napon belül továbbítja a  kártyakibocsátónak. A  kártyakibocsátó gondoskodik a  leadott
kártyák fizikai érvénytelenítéséről.
(5) A pótlás vagy csere eredményeképpen előállított kártyán megjelenített módon és elektronikusan szereplő adatok,
továbbá a kártya érvényességi ideje megegyezik a pótolt, cserélt kártya adataival és érvényességi idejével.
(6) A  kártyakibocsátó a  Nektv. 9.  § (9) és (10)  bekezdése szerinti értesítést követően a  kártyafelhasználó adatait
– jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – haladéktalanul törli a nyilvántartásából.
24. § A  kártyafelhasználó a  kártya érvényességének meghosszabbítása iránt kérelmet nyújthat be a  kártyakibocsátónál
vagy az adatrögzítőnél, ha
a) a kártyán megjelenített módon és elektronikusan szereplő adataiban nem következett be változás a kártya
megszemélyesítése óta,
b) a kártya érvényességi ideje még nem járt le,
c) a kártyán megjelenített módon nincs feltüntetve a kártya érvényességére vonatkozó adat, és
d) a kártyafelhasználói regisztráció érvényességének lejártáig legalább 30 nap van hátra.
25. § A 20–24. § szerinti eljárások rendjét a kártyakibocsátó által kiadott szolgáltatási szabályzat tartalmazza.
IV. FEJEZET
HATÓSÁGI ELLENŐRZÉS 26. § (1) A működtető által lefolytatott hatósági ellenőrzés célja a kártyakibocsátás, a megszemélyesítés és a kártyaelfogadás
jogszerűségének biztosítása.
(2) A  működtető ellenőrizheti, hogy az  (1)  bekezdés szerinti – hatósági ellenőrzés alá vont – érintett szervezet
tevékenysége a  jogszabályokban, a megkötött hatósági szerződésben vagy szerződésben, valamint a szolgáltatási
szabályzatában foglalt rendelkezéseknek megfelel-e.
(3) Az  (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a kártyaelfogadó esetében a  terminál üzemeltetésére és használatára, továbbá
a kártyaelfogadó rendelkezésére bocsátott tanúsítványok és a kártyafelhasználók személyes adatainak biztonságára
is kiterjed.
27. § (1) Ha a  működtető a  hatósági ellenőrzés eredményeképpen azt állapítja meg, hogy az  ellenőrzés alá vont a  26.  §
(2) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem, vagy nem megfelelően tesz eleget, 45 napos határidő tűzésével
felhívja a jogszerű működés helyreállítására, egyidejűleg az általa folytatott tevékenységét
a) felfüggesztheti, ha az eset összes körülményei alapján valószínűsíthető, hogy
aa) a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogsértés,
ab) a kártyafelhasználók kártyával kapcsolatos jogainak biztosításával kapcsolatos súlyos jogsértés vagy
ac) a NEK biztonságos működését veszélyeztető helyzet
áll fenn,
b) azonnali hatállyal felfüggeszti, ha az  eset összes körülményei alapján valószínűsíthető, hogy személyes
adatok védelmével kapcsolatos súlyos jogsértés vagy a NEK biztonságos működését közvetlenül és súlyosan
veszélyeztető helyzet áll fenn.
(2) Ha az  (1)  bekezdés alapján felfüggesztett kártyakibocsátó a  jogszerű működés követelményeinek az  (1)  bekezdés
szerinti határidőn belül nem tesz eleget, a  működtető a  kártyakibocsátóval kötött szerződést vagy hatósági
szerződést azonnali hatállyal felmondja.
(3) Ha az  (1)  bekezdésben megjelölt esetben a  megszemélyesítő a  jogszerű működés helyreállítása érdekében tett
felhívásban foglaltaknak nem tesz eleget, a működtető a részére kiadott tanúsítványt visszavonja.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
29. § E  rendeletet – a  10.  § (1)  bekezdése kivételével – a  hatálybalépését megelőzően benyújtott, még el nem bírált
kérelem elbírálása, valamint a folyamatban lévő hatósági ellenőrzés során is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2006. (IX. 27.) GKM rendelete a közlekedési és az ipari területeken végzett igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellege igazolásának rendjéről és eljárási szabályairól.
Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005.
évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 31. §-ának
(8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Az igazságügyi szakértői szakterületekről, valamint
az azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai feltételekről szóló 9/2006. (II. 27.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) 5. számú melléklete szerinti közlekedési és ipari
területeken végzett, az igazságügyi szakértői tevékenység
folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolására irányuló eljárás során e rendelet szabályai az irányadóak.
(2) E rendelet alkalmazásában kérelmező az, aki a
Szaktv. 3. § (5) bekezdésében foglaltak alapján az
R. 5. számú melléklete szerinti szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolása iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) nyújt be.
2. § (1) A kérelmező a kérelemben nyilatkozik személyazonosító adatairól (név, születési idő, anyja neve, lakcíme,
értesítési címe), valamint az engedélyezni kért igazságügyi szakértői szakterület(ek) megnevezéséről.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) az R.-ben megjelölt képesítési feltétel meglétét iga
zoló okirat hiteles másolatát (honosított vagy elismert okirat esetében ennek hiteles másolatát);
b) a kérelem benyújtásáig végzett szakmai tevékenység
leírását azon gyakorlat részletes leírásával, amelyek figyelembevételét a szakirányú szakmai gyakorlat számítása
szempontjából a kérelmező kéri, kitérve arra, hogy a kérelmező mikor, hol, milyen munkakört töltött be, milyen időtartamú szakmai gyakorlattal és képesítéssel rendelkezik;
c) a munkáltató igazolását a kérelmező jelenlegi foglalkozásáról, beosztásáról, munkáltatójának megnevezéséről, címéről;
d) szakértőjelölt esetében annak az igazságügyi szakértői intézménynek vagy szervezetnek a vezetője által kiállított, a foglalkoztatási viszonyra vonatkozó igazolást, ahol
a szakértőjelölt dolgozott,
e) amennyiben ilyennel rendelkezik a tudományos fokozatát igazoló okiratot (ennek hiteles másolatát), publikációs jegyzékét.
(3) Egyéni vállalkozó kérelmező esetén hatósági bizonyítvány szükséges annak igazolására, hogy az egyéni vállalkozó tevékenységi köre mely időponttól terjed ki az igazolni kívánt szakirányú tevékenységre.
3. § Szakmai gyakorlati időn a kérelemben megjelölt szakterületen végzett tényleges, gyakorlati szakmai tevékenységet, vagy a választott szakterületre vonatkozó tudományos
tevékenységet kell érteni.
4. § (1) Szakirányú szakmai gyakorlati időként a szakirányú
felsőfokú végzettség vagy a szakképzettség megszerzése
után, a kérelem benyújtását megelőzően meglévő, a megjelölt szakterületen eltöltött gyakorlati időt lehet figyelembe venni.
(2) A szakmai gyakorlati időbe nem számítható be a
megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó fizetés nélküli
és rendkívüli szabadság, a szülési szabadság, illetve gyermekgondozási díj és – a családok támogatásáról szóló
1998. évi LXXXIV. törvény 21. §-a szerinti keresőtevékenység kivételével – a gyermekgondozási segély folyósításának ideje.
(3) Szakmai gyakorlati időként szakértőjelölt esetében
az alkalmazotti vagy más jogviszonyban, legalább napi 6
órás időtartamban végzett tevékenységet kell figyelembe
venni.
5. § A kérelmet
a) az R. 5. számú melléklete A) pontjának 1., 2., 16. és
21–37. alpontjában meghatározott szakterületek tekintetében a Központi Közlekedési Felügyelethez,
b) az R. 5. számú melléklete A) pontjának 3–15. és
17–20. alpontjában meghatározott szakterületek tekintetében a Polgári Légiközlekedési Hatósághoz,
c) az R. 5. számú melléklete B) pontjának 1. és 23. alpontjában meghatározott szakterületek tekintetében a területileg illetékes bányakapitánysághoz,
d) az R. 5. számú melléklete B) pontjának 2–22.,
24–32. és 34–36. alpontjában meghatározott szakterületek
tekintetében a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: MKEH) területileg illetékes műszaki
biztonsági felügyelőségéhez, az R. 5. számú melléklete
B) pontjának 33. alpontja tekintetében az MKEH illetékes
szervezeti egységéhez
kell benyújtani.
6. § (1) A szakmai gyakorlat szakirányú jellegét igazoló hatósági bizonyítványt az 5. §-ban meghatározott hatóság állítja ki.
(2) A hatósági bizonyítvány az alábbiakat tartalmazza:
a) a kérelmező személyazonosító adatait (név, születési
hely és idő, anyja neve, lakcíme, értesítési címe);
b) az engedélyezni kért igazságügyi szakértői szakterü
let(ek) megnevezését;
c) az arról szóló nyilatkozatot, hogy a b) pont szerinti
szakterületnek a kérelmező által megszerzett szakmai gyakorlat szakiránya szerint megfelelt;
d) a kérelmező b) pont szerinti szakterületen belüli
részterületen esetlegesen megszerzett kiemelkedő gyakorlatát.
7. § A hatósági bizonyítvány kiadására irányuló másodfokú
eljárást
a) az 5. § a) és b) pontja esetében a Közlekedési Főfelügyelet,
b) az 5. § c) pontja esetében a Magyar Bányászati
Hivatal,
c) az 5. § d) pontja esetében az MKEH
folytatja le.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
81/2009. (HK 1/2010.) HM VTI SZÁT intézkedése a rendszeresített nyomtatványok 2010. egységárainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel
a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 2134/2006. (VII. 27.) Korm. határozat
6. pontjára – a rendszeresített nyomtatványok 2010. évi egységárainak megállapításáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. A rendszeresített nyomtatványok 2010. évi egységárait a melléklet szerint állapítom meg.
3. Ez az intézkedés 2010. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a rendszeresített nyomtatványok 2009. évi egységárainak megállapításáról szóló 134/2008. (HK 1/2009.) HM VTI SZÁT intézkedés a hatályát veszíti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
442/2017. (XII. 27.) Korm. rendelete az Újhartyán területén autóipari alkatrészgyártó üzem létesítésére irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  Újhartyán közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti belterület 1100/19, 1102/3, 1102/4 és 1108 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken,
illetve az  ezen földrészletekből telekalakítási eljárás végleges befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósításra kerülő autóipari alkatrészgyártó üzem létesítésére, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények,
infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 7. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § Hatályát veszti a 3. §. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2015. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Köpeczi-Bócz Tamásnak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (1)  bekezdésének d)  pontja alapján, politikai
vezetővé történő kinevezésére tekintettel
– 2015. június 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
250/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Konkoly Norbert
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország lisszaboni nagykövetségének vezetésére és
Magyarországnak a  Zöld-foki Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása
mellett  – megbízom Magyarországnak a  Bissau-guineai Köztársaságban és a  Sao Tomé és Príncipe Demokratikus
Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2014. február 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1433/2012. (X. 9.) Korm. határozata az EU Önerő Alap költségvetési támogatási előirányzatának átcsoportosításáról.
1. A Kormány a közszféra kedvezményezettek európai uniós projektjei önerejének támogatása érdekében,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján 30.000 millió forint átcsoportosítását
rendeli el az 1. melléklet szerint a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 43. EU Önerő Alap alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím 13. EU Önerő Alap jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. Az uniós támogatású projektek finanszírozási helyzetének megoldásához szükséges feladatokról szóló
1215/2012. (VI. 26.) Korm. határozat 3. és 4. pontját visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök