type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
445/2015. (XI. 2.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Czinege László rendőr ezredest 2015. október 23-ai hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
122/2010. (XII. 7.) OGY határozata Borbély Lénárd országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Borbély Lénárd országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Budapest XX., XXI. és XXIII. Kerületi
Bíróság 8. B. XXI. 1381/2010/5. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
277/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar EU-elnökség célkitűzéseinek támogatásáért, a közép-európai együttműködés előmozdítása érdekében tett
magyar lépések sikeréhez való aktív hozzájárulásáért, a „Lengyel–Magyar Együttműködés 2011” programsorozat
megvalósításában való tevőleges részvétele elismeréseként Krzysztof Kwiatkowski-nak, a Lengyel Köztársaság igazságügyi miniszterének,
a magyar EU-elnökség célkitűzéseinek támogatásáért, a közép-európai együttműködés előmozdítása érdekében tett
magyar lépések sikeréhez való aktív hozzájárulásáért Remigijus Šimašius-nak, a Litván Köztársaság igazságügyi miniszterének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkereszt a csillaggal polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 17. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1246/2011. (VII. 18.) Korm. határozata „A hátrányos helyzetűek foglalkoztathatóságának javítása (Decentralizált programok a konvergencia régiókban)” című TÁMOP 1.1.2. kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. elfogadta a hátrányos helyzetűek foglalkoztathatóságának javítását célzó, a Nemzetgazdasági Minisztérium és a
megyei kormányhivatalok munkaügyi központjai által megvalósítandó kiemelt projektjavaslatot, és elrendeli a
projektjavaslatnak a TÁMOP 2011–13. évi akciótervében történő nevesítését;
Projekt neve Projektgazda Teljes költség (Ft) „Hátrányos helyzetűek
foglalkoztathatóságának
javítása” – TÁMOP 1.1.2.
Nemzetgazdasági Minisztérium 60 000 000 000 Ft Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. támogatja továbbá, hogy – az Országos Roma Önkormányzat és a Kormány között létrejött keret-megállapodás és az
egyes társadalmi felzárkózást célzó rövid távú intézkedésekről szóló 1136/2011. (V. 2.) Korm. határozat 3. pontja
alapján – a projekt megvalósítása során: a) a nemzeti fejlesztési miniszter felkérje az Országos Roma Önkormányzatot a részletes tervezési felhívás és
útmutató kidolgozásában való részvételre, valamint b) a nemzetgazdasági miniszter felkérje az Országos Roma Önkormányzatot a TÁMOP 1.1.2. szakmai irányító
testületébe tag delegálására. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
958/H/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság Debrecen Megyei Jogú Város
helyi építési szabályzatáról és szabályozási tervéről szóló
többször módosított és egységes szerkezetben lévő
8/2003. (V. 23.) rendelet 33. § (4) bekezdése, 34. § (7) bekezdése, 44. § (2) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti.
1. A Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője eredménytelen törvényességi észrevételét követően
indítványozta a Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése által elfogadott, Debrecen Megyei
Jogú Város helyi építési szabályzatáról és szabályozási
tervéről szóló – többször módosított és egységes szerkezetben lévő – 8/2003. (V. 23.) rendelete (a továbbiakban:
Ör.) 33. § (4) bekezdése, 34. § (7) bekezdése és a 44. § (2)
bekezdése alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését.
Álláspontja szerint a támadott rendelkezések, melyek a
tilalmi és korlátozási zónák előírásait rögzítik, nem határolják körül a honvédségi korlátozási zónát. Az Ör.
44. §-ban a helyi előírások mellékletei között bár felsorolja
a „HM korlátozások c) pont 11. sz. zóna tervlapot”, azonban ez, a nyilvánosságra hozott 25 tervlap között ténylegesen nem szerepel.
Az indítványozó szerint a fenti – törvényességi észrevételt követően sem pótolt – hiányosság miatt a támadott rendelkezések ellentétesek az épített környezet alakításáról és
védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 8. § g) pontjával és a 13. § (2) bekezdés b), c),
g) pontjával, valamint az Országos Településrendezési és
Építési Követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormr.) 38. § (2) bekezdésével, mely rendelkezések szerint a „helyi építési szabályzatnak sajátos jogintézmények alkalmazásával érintett területek lehatárolását, valamint az azokkal kapcsolatos előírásokat is kell tartalmaznia.” Ezért – az indítvány
értelmezése alapján – sértik az Alkotmány 44. § (1) bekezdésének rendelkezését, valamint az indítványozó szerint
az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében védett jogbiztonságot
is azzal, hogy a támadott rendelkezések „a szabályozási és
zóna tervlapok közötti tartalmi összhang hiánya miatt” a
jogszabály szövege nem világos, nem egyértelmű és a norma címzettjei számára hatását tekintve sem előrelátható.
2. Az Alkotmánybíróság vizsgálata során megállapította, hogy a támadott rendelkezéseket Debrecen Megyei
Jogú Város Közgyűlése Debrecen megyei jogú város helyi
építési szabályzatáról és szabályozási tervéről szóló
9/2010. (II. 23.) Kgy. rendeletével (a továbbiakban: Örm.)
módosította. Ennek megfelelően az Örm. 32. § (1) bekezdés 29. pontja a támadott rendelkezések közül az Ör. 34. §
(7) bekezdését 2010. március 1 napjával hatályon kívül he-
lyezte. Az Örm. 28. § (2) bekezdésének rendelkezése módosította az Ör. támadott 34. § (4) bekezdését, míg az Örm.
29. § (6) bekezdés rendelkezésével állapította meg az Ör.
34. § – új – (7) bekezdését. A módosítások a támadott rendelkezéseket nem tartalmazzák.
Az indítványban – kijelölési hiányként – sérelmezett, az
Ör. 5. § e) pontja szerinti „különleges zóna”, „honvédelemi és belbiztonsági (Kho) terület” az Ör. 80. § 14. pontja
alapján a szabályozási tervlapon kijelölésre került, a „HM
korlátozások” megnevezésű 11. sz. függelékben.
3. Az Alkotmánybíróság utólagos normakontroll keretében a hatályos jogszabályok alkotmányosságát vizsgálja,
hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezések vizsgálatára csak az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. örvény 38. §-a szerinti bírói kezdeményezés, illetőleg a 48. §-ban foglalt alkotmányjogi panasz vizsgálata
során van lehetőség. A hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezés helyébe lépő új rendelkezés vonatkozásában az Alkotmánybíróság kizárólag akkor folytatja az eljárást, ha az indítványban megjelölt jogszabály helyébe lépő
rendelkezés azonos rendelkezési környezetben, azonos
módon szabályozza a tárgyául szolgálón életviszonyokat.
(137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.;
163/B/1991. AB határozat, ABH 1993, 544, 545.;
1525/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 844, 845.)
A kifejtettekre tekintettel, mivel az Ör. kifogásolt rendelkezéseit a jogalkotó módosította, az új rendelkezések
nem azonos módon, nem azonos rendelkezési környezetben szabályoznak, ezért az Alkotmánybíróság az eljárást –
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) TÜ. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. július 12. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1367/2012. (IX. 17.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért Magyarország Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a közlekedésért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közlekedésért felelős minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1974/2015. (XII. 23.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2015. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján,
tekintettel az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011.
(XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2015. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú hitel esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1271/2019. (V. 13.) Korm. határozata a tájegységi építészet előmozdítása érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy hozza létre az  elektronikusan elérhető Nemzeti Mintaterv
Katalógust, amely a magyar építészeti kultúrát közvetítő mintaterveket tartalmazza;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020. január 1.
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos,
valamint a  pénzügyminiszter bevonásával – tegyen javaslatot a  Kormány számára a  tájegységi építészet
előmozdítása érdekében szükséges támogatási rendszer szabályozására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Határidő: az 1. pontban meghatározott mintatervek kidolgozását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2014. (V. 16.) SZTNH közleménye a 23. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2014. június 10-e és 11-e között Budapesten
megrendezendő 23. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő
találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott
kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
64/2008. (HK 14.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi Központ osztályvezető főorvosi, osztályvezetői beosztásainak, munkaköreinek betöltésére kiírt pályázatok elbírálását előkészítő véleményező bizottság kijelöléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvényben, továbbá a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.
törvényben, valamint a 233/2000. (XII. 23.) Korm. rendeletben foglaltakra – az alábbi
utasítást adom ki: 1. § A Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központ osztályvezető főorvosi, osztályvezetői beosztásainak, munkaköreinek betöltésére 2008. június 20-án kiírt
pályázat elbírálásának előkészítése érdekében az alábbi
véleményező bizottságot jelölöm ki:
a) elnöke: Dr. Szeredi Péter HM kabinetfőnök;
b) tagjai: Dr. Lakatos László vezérőrnagy, Tervezési és
Koordinációs Főosztály főosztályvezető; Katona Károly mk. dandártábornok, Személyzeti Főosztály főosztályvezető;
Dr. Szilvásy István, HM Állami Egészségügyi Központ
főigazgató;
Dr. Till Szabolcs, Jogi Főosztály főosztályvezető;
Dr. Győrfi István, miniszteri megbízott;
Dr. Varga Péter Pál, Országos Gerincgyógyászati Köz
pont főigazgató;
c) titkára: Dr. Varga Tibor okl. mk. őrnagy, HM Sze
mélyzeti Főosztály kiemelt főtiszt. 2. § (1) Az osztályvezető főorvosi, osztályvezetői beosztásokra, munkakörökre beérkezett pályázatok bontására
közjegyző jelenlétében 2008. július 29-én kerül sor a Honvédelmi Minisztériumban.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt beosztásokra, munkakörökre beérkezett pályázatok bontását követően a pályamunkák másolatait a HM Személyzeti Főosztály véleményezésre megküldi az illetékes szakmai kollégiumok elnökeihez.
3. § Az osztályvezető főorvosi, osztályvezetői pályázatok elbírálására és eredményhirdetésre első alkalommal
2008. augusztus 27-ig kerül sor. Az elbírálást megelőzően
a véleményező bizottság – az illetékes szakmai kollégiumok állásfoglalásának birtokában – a jelölteket bizottságilag meghallgatja. A meghallgatásról jegyzőkönyv készül,
amely tartalmazza az egyes pályázók alkalmasságára vonatkozó véleményt. Abban az esetben, ha az illetékes szakmai kollégium a jelöltekre vonatkozó állásfoglalását – a
soron következő kollégiumi ülés időpontjára tekintettel –
később alakítja ki, a bizottsági meghallgatásra ezt követően kerülhet csak sor.
4. § (1) A véleményező bizottság a pályázatok értékelését
követően személyi javaslatokat tesz, amelyeket a HM Személyzeti Főosztály a beérkezett pályamunkákkal és a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekkel együtt, szolgálati úton felterjeszt a honvédelmi miniszter részére.
(2) A megbízólevelek átadására a pályázatok eredményhirdetésével egy időben kerül sor.
5. § (1) A HM Személyzeti Főosztály az egyes munkakörökre kiírt pályázatok eredményéről az eredményhirdetést kö
vető 30 napon belül – a pályázati anyagok visszaküldésével egyidejűleg – valamennyi pályázót írásban értesíti.
(2) A pályázat eredményének közzétételéről a HM
Kommunikációs és Toborzó Főosztály gondoskodik.
6. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1073/2017. (II. 10.) Korm. határozata a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2016. szeptember 1. és 2016. december 31. közötti szakaszának inanszírozásáról.
A Kormány a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogram 2016. szeptember 1. és 2016. december 31. közötti
szakaszának utólagos inanszírozása és egyúttal a  2015–2016. évi elszámolások lezárása érdekében felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a) a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 14. Nemzeti Közszolgálati Egyetem cím javára 25 230 ezer forint,
b) a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára
1 321 611 ezer forint, c) a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
8. Nemzetközi kulturális és oktatási kapcsolatok programjai alcím, 1. Nemzetközi kétoldalú oktatási és képzési
programok jogcímcsoport javára 9765 ezer forint egyszeri biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2013. (V. 10.) EMMI utasítása a Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki.
1. § A Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ Szervezeti és Működési Szabályzatát az
1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2011. (IX. 16.)
NEFMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
77/2009. (IX. 11.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján, a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról a következő utasítást
adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe,
közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervek).
2. § Az utasításban foglaltakat kell alkalmazni:
a) a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról
szóló 2005. évi L. törvény (a továbbiakban: Tv.) szerint
nemzetközi szerződésnek nem minősülő, a HM által kötött
és kötendő nemzetközi megállapodások, valamint
b) a Tv. 1. §-ában foglaltak HM-et érintő
feladatainak végrehajtása során.
Értelmező rendelkezések 3. § Az utasítás alkalmazásában
a) tárcaszintű nemzetközi megállapodás: a Tv. szerint
nemzetközi szerződésnek nem minősülő, a HM nevében,
valamely nemzetközi szerződésben rögzített vagy jelen
utasításban meghatározott felhatalmazás alapján kötött és
kötendő két- vagy többoldalú nemzetközi megállapodás.
Tárcaszintű megállapodásnak kell tekinteni – függetlenül
annak tényleges elnevezésétől – a keretmegállapodásokat,
az egyetértési megállapodásokat és a technikai megállapodásokat.
b) keretmegállapodás: olyan két- vagy többoldalú tárcaszintű megállapodás, amely a HM és a külföldi fél (felek) közötti kapcsolatok több szakterületet átfogó tárgykörére terjed ki;
c) egyetértési megállapodás: olyan két- vagy többoldalú tárcaszintű megállapodás, amely valamely szakterületet
érintő két- vagy többoldalú kapcsolatok részletes szabályainak rögzítésére, az adott szakterületet érintően hosszú
távú együttműködés biztosítására irányul;
d) technikai megállapodás: olyan két- vagy többoldalú
tárcaszintű megállapodás, amely egy konkrét feladat (esemény) végrehajtásához kapcsolódó rendelkezések rögzítésére irányul.
A TÁRCASZINTŰ NEMZETKÖZI
MEGÁLLAPODÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS A tárcaszintű nemzetközi megállapodások előkészítésével
kapcsolatos eljárás
4. § A tárcaszintű nemzetközi megállapodások előkészítésének folyamata – sorrendben – az alábbi feladatok végrehajtásából áll:
a) a tárcaszintű nemzetközi megállapodással kapcsolatos magyar álláspont kialakítása (vezetői döntés alapjául
szolgáló szakmai koncepció kidolgozása),
b) a tárcaszintű megállapodás létrehozására irányuló
tárgyalási felhatalmazás és vezetői jóváhagyás kiállítása,
c) a tárcaszintű nemzetközi megállapodás tervezetének
kidolgozása, d) a tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására
irányuló szándék közlése a külföldi féllel (felekkel) és a javaslat (tervezet) átadása, illetőleg külföldi fél hasonló kezdeményezésének elfogadása.
5. § (1) A tárcaszintű nemzetközi megállapodások szakmai
koncepciójának kidolgozása a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai szerv feladata.
(2) Keretmegállapodások tekintetében a szakmai koncepció kidolgozása a HM Nemzetközi Együttműködési
Főosztály (a továbbiakban: HM NEF) feladata.
(3) A külföldi fél (felek) HM NEF részére megküldött,
tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására irányuló kezdeményezését a HM NEF szakmai koncepció kidolgozása végett továbbítja a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai honvédelmi szervnek.
(4) A külföldi fél (felek) tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására vonatkozó javaslatának valamely
szakmai honvédelmi szervnek közvetlenül történő megküldése (ideértve a nemzetközi találkozókon vagy megbeszéléseken történő közlése) esetén a szakmai koncepció
kidolgozásáért a kezdeményezést fogadó szakmai honvédelmi szerv felelős.
(5) Amennyiben a tárcaszintű nemzetközi megállapodás több szakmai tárgykört ölel fel, a szakmai koncepció
kidolgozása a megállapodás tárgykörei által leginkább
érintett szakmai szerv feladata.
(6) A kidolgozói feladatkör meghatározása tekintetében
felmerülő viták esetén a jogi szakállamtitkár állásfoglalása
irányadó.
(7) A szakmai koncepciót kidolgozó szerv felkérésére a
kijelölt honvédelmi szervek a koncepció kidolgozásában
részt vesznek.
(8) Nincs szükség előzetes szakmai koncepció kidolgozására, illetve tárgyalási felhatalmazás kiállítására,
amennyiben az adott tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozása a honvédelmi miniszter erre irányuló döntéséből ered. A tárgyaló delegáció vezetőjének kijelölésétől ebben az esetben sem lehet eltekinteni.
6. § A tárcaszintű nemzetközi megállapodás szakmai koncepciója tartalmazza:
a) a tervezett megállapodás létrehozásának esetleges
előzményeit, b) a tervezett megállapodás tartalmának összefoglalóját, ideértve a tervezett megállapodás főbb tartalmi elemeit,
c) a tervezett megállapodás létrehozásának védelempolitikai vonatkozásait, valamint szakmai indokait és ütemtervét,
d) a tervezett megállapodás létrehozásának és végrehajtásának költségvetési és pénzügyi vonatkozásait.
7. §
(1) Valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás koncepcióját annak felterjesztését megelőzően véleményezésre meg kell küldeni a HM NEF, a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF), a HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF), valamint a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások
esetében a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
(a továbbiakban: HM KPÜ) részére.
(2) Valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás
3. § szerinti minősítésének tekintetében a HM JF állásfoglalása irányadó.
(3) A tárcaszintű nemzetközi megállapodás létrehozására irányuló tárgyalási felhatalmazás és vezetői jóváhagyás
kiállítására irányuló kérelmet a szakmai koncepciót kidolgozó szerv terjeszti fel a 8. §-ban meghatározott, az adott
megállapodás tekintetében döntési jogkörrel rendelkező
vezető részére. A kérelem tartalmazza:
a) a szakmai koncepció 6. §-ában meghatározott tartalmi elemeit,
b) a megállapodás szövegének első tervezetét, amennyiben az már rendelkezésre áll,
c) a HM JF, HM NEF és HM VPF, valamint a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a HM KPÜ (1) bekezdésben foglalt állásfoglalását,
d) a tárcaszintű nemzetközi megállapodás HM JF (2) bekezdés szerinti minősítésére vonatkozó állásfoglalását,
e) a tárgyalások lefolytatásáért felelős személy (a tárgyaló delegáció vezetője) kijelölésére vonatkozó javaslatot,
f) a tárgyalások lefolytatásába bevonni kívánt honvédelmi szervekre (tárgyaló delegáció tagjaira) vonatkozó
javaslatot, egyeztetve azok vezetőivel, és
g) az utasítás 1. számú mellékletében foglalt, megfelelő
minta szerinti tárgyalási felhatalmazás magyar és angol
nyelvű példányát.
(4) Amennyiben a tárgyalási felhatalmazás kiállítására a
honvédelmi miniszter jogosult, a (3) bekezdésben foglalt
felterjesztést – a tárgykör szerint érintett szakmai elöljárók
mellett – a jogi és a védelempolitikai szakállamtitkárok
útján kell felterjeszteni.
(5) Amennyiben a szakmai koncepciót kidolgozó szerv
megítélése szerint egy előre tervezhető időszakban több
azonos vagy hasonló tartalmú vagy formájú tárcaszintű
nemzetközi megállapodás – különösen technikai megállapodás – megkötése válhat indokolttá, azok koncepcióit
egy felterjesztésbe foglalva is felterjesztheti.
(6) A szakmai koncepció kidolgozásáért felelős szerv a
vezetői döntésről, a tárgyalási felhatalmazás kiállítása esetén annak másolati példányának megküldésével értesíti a
HM JF-et.
(7) A szakmai koncepciót kidolgozó szerv köteles a
koncepció kidolgozásának elkészítésekor, a HM JF állásfoglalásának kérésekor, valamint a tárgyalási felhatalmazás kiállítására irányuló felterjesztésekor minden esetben
megfelelő ügyintézési határidő biztosításáról gondoskodni.
8. § (1) A tárgyalási felhatalmazás kiállítására jogosult:
a) keretmegállapodások tekintetében a honvédelmi
miniszter,
b) egyetértési megállapodások tekintetében az állam titkár,
c) technikai megállapodások tekintetében a HM Hon
véd Vezérkar főnöke. (2) Tartós akadályoztatása esetén – amennyiben a tárgyalások megkezdésének elhalasztása súlyos hátrányokkal járhat –
a) az (1) bekezdés a) pontja esetén a honvédelmi miniszter helyett az államtitkár,
b) az (1) bekezdés b) pontja esetén az államtitkár helyett
a védelempolitikai szakállamtitkár,
c) az (1) bekezdés c) pontja esetén a HM Honvéd Vezérkar főnöke helyett a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese
is kiadhat tárgyalási felhatalmazást. Ennek kezdeményezéséről a felterjesztésben külön rendelkezni kell.
(3) A vezetői döntés meghozatalát és a tárgyalási felhatalmazás kiállítását követően a szakmai koncepció kidolgozásáért felelős szerv haladéktalanul intézkedik a tárgyaló delegáció tagjainak értesítéséről.
9. § (1) A honvédelmi miniszter erre irányuló felhatalmazásával, kivételes esetben – különösen a megállapodásban
részes külföldi fél (felek) szintjére tekintettel – egyetértési
megállapodást és technikai megállapodást a HM képviseletében eljárva a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező
honvédelmi szerv is megköthet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti miniszteri felhatalmazás
felterjesztését megelőzően a tárgykör szerint feladatkörrel
rendelkező szakmai szervnek be kell szereznie a HM JF, a
HM NEF és a HM VPF, valamint a tárcaszinten pénzügyi
kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a
HM KPÜ állásfoglalását.
(3) A tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai
szerv által elkészített és felterjesztett miniszteri felhatalmazásra irányuló kérelemnek a 7. § (3) bekezdésének
a)–f) pontjain túl tartalmaznia kell a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai szerv HM képviseletében
történő eljárására vonatkozó indokolását, valamint az utasítás 2. számú mellékletében foglalt, megfelelő minta szerinti felhatalmazás magyar és angol nyelvű példányát.
(4) A tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai
szerv a 2. mellékletben foglalt felhatalmazás másolati példányának megküldésével értesíti a HM JF-et a HM képviseletében megkötendő megállapodás létrehozására vonatkozó miniszteri döntésről.
(5) Az (1) bekezdésben foglalt esetben nincs szükség
szakmai koncepció kidolgozására és tárgyalási felhatalmazás kiállítására.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az egyetértési megállapodás és a technikai megállapodás kidolgozására, létrehozására, nyilvántartására az utasítás rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
10. § (1) A tárcaszintű nemzetközi megállapodás kidolgozása
a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező (a koncepciót
kidolgozó) szerv feladata.
(2) A kidolgozói munka során a kidolgozásért felelős
szerv elkészíti a megállapodás első tervezetét és szakmai
véleményezésre – megfelelő ügyintézési határidő kitűzésével – közvetlenül megküldi a tárgyaló delegáció tagjai,
valamint – szükség esetén – a megállapodás tárgykörével
érintett további honvédelmi szervek részére.
(3) Valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás
tervezetét meg kell küldeni a HM JF és a HM NEF részére,
illetve valamennyi, tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodást meg kell küldeni a HM
KPÜ részére. A HM JF–nek a megállapodástervezetre vonatkozóan adott jogi és jogtechnikai állásfoglalásától a
tervezetet kidolgozó szerv nem tekinthet el.
(4) A (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint kidolgozott megállapodástervezetet – annak honvédelmi szervek
közötti véglegesítését követően – a kidolgozó szerv megküldi a HM JF részére annak érdekében, hogy – a Tv. 4. §
(2) bekezdésében foglaltaknak eleget téve – a HM JF véleményezésre továbbítsa a tervezetet a Külügyminisztérium
(a továbbiakban: KüM) illetékes főosztálya részére.
(5) A tárgyalásokat csak akkor lehet megkezdeni, ha a
HM JF a KüM egyetértéséről szóló tájékoztatást a kidolgozó szerv részére megküldte.
11. § (1) A HM tárcaszintű nemzetközi megállapodás kötésére irányuló szándékának külföldi féllel való közlésére és a
tervezet megküldésére
a) keretmegállapodások tekintetében a kidolgozó szerv
az HM NEF útján, katonadiplomáciai úton,
b) egyetértési megállapodások és technikai megállapodások tekintetében – a tárgyaló delegáció vezetőjének
döntése alapján – katonadiplomáciai úton vagy a kidolgozó szerv közvetlenül
jogosult.
(2) A külföldi fél értesítésére irányuló megkeresésnek
tartalmaznia kell a HM tárgyaló delegáció vezetőjének
megnevezését és elérhetőségeit is.
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások létrehozásával
kapcsolatos eljárás 12. §
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások létrehozásával kapcsolatos eljárás folyamata – sorrendben – az alábbi
feladatok végrehajtásából áll:
a) a tárgyalások lefolytatása,
b) a megállapodás végleges szövegének megállapítása,
c) a megállapodás aláírására való felhatalmazás és veze
tői döntés kiállítása,
d) a megállapodás aláírása. 13. §
(1) A tárgyalások lefolytatását az erre irányuló felhatalmazásban kijelölt tárgyaló delegáció vezetője koordinálja.
(2) E koordináció keretében
a) a tárgyaló delegáció vezetője tart közvetlen kapcsola
tot a külföldi féllel (felekkel),
b) a tárgyalások valamennyi fordulójában haladéktala
nul tájékoztatja a tárgyaló delegáció többi tagját a külföldi
fél (felek) álláspontjáról,
c) bekéri és összesíti a tárgyaló delegáció többi tagjának
a tárgyalások valamennyi fordulójában tett szakmai észrevételét, valamint azt közli a külföldi féllel (felekkel).
(3) Amennyiben a tervezett megállapodás tárgyköre és a
szakmai körülmények lehetővé teszik, a tárgyalásokat
közvetlen levelezés útján vagy katonadiplomáciai úton
kell folytatni.
(4) Amennyiben a tárgyalások a külföldi féllel (felekkel) való közvetlen és személyes egyeztetéseket igényelnek, a találkozó megszervezése – ideértve annak adminisztratív és pénzügyi vonatkozásait is – a tárgyaló delegáció vezetőjének feladata.
(5) A HM JF és a HM NEF kijelölt képviselője valamennyi tárcaszintű nemzetközi megállapodás szakmai véleményezésében (tárgyaló delegációjában) részt vesz.
(6) A HM NEF képviselője a keretmegállapodások tárgyaló delegációinak állandó tagja.
(7) A tárgyaló delegáció vezetője és annak tagjai akadályoztatásuk esetére kötelesek megfelelő helyettes kijelöléséről gondoskodni, akinek személyéről a tárgyaló delegáció többi tagját haladéktalanul értesítik.
14. § (1) Amennyiben a tárgyalások mindvégig levelezés útján folynak, a megállapodástervezet végleges szövegének
megállapítását a HM tárgyaló delegáció vezetője a külföldi féllel egyetértésben úgy végzi, hogy a HM által véglegesnek tekintett szövegjavaslatot megküldi a külföldi félnek, és felkéri egy azonos tartalmú szövegtervezet megküldésére.
(2) A tárgyalások mindaddig nem zárhatóak le, amíg a
HM tárgyaló delegációjának tagjai egyhangúlag jóvá nem
hagyják a tervezet szövegét.
(3) Többoldalú tárcaszintű nemzetközi megállapodás
esetében, amennyiben a) nem a HM képviselője a többoldalú megállapodás kidolgozásának nemzetközi koordinátora, a HM tárgyaló delegáció vezetője – az (1) bekezdésben foglaltak fennállta
esetén – javaslatot tesz a megállapodás nemzetközi koordinátora részére a véglegesnek tekintett szövegtervezet
valamennyi részes fél részére történő megküldésére;
b) a HM képviselője a többoldalú megállapodás véglegesítésének nemzetközi koordinátora, a HM tárgyaló delegáció vezetője – a (1) bekezdésben foglaltak fennállta esetén – a véglegesnek tekintett szövegtervezet valamennyi
részes fél részére megküldi, kérve azok egyetértését.
(4) Amennyiben a tárgyalások lezárása közvetlen
egyeztetésen történik, a HM tárgyaló delegációjának vezetője a helyszínen gondoskodik a végleges szöveg külföldi
részes fél (felek) részére történő rendelkezésre bocsátásáról, valamint felkéri a külföldi felet (feleket) a szöveg véglegesítésére (parafálás).
(5) Amennyiben a tervezet végleges változatának rögzítését követően olyan új körülmények merülnek fel, amelyek a tervezet további módosítását indokolják, a HM tárgyaló delegáció vezetője – arról való tudomásszerzést követően – haladéktalanul értesíti a HM delegáció tagjait,
egyidejűleg kezdeményezve a tárgyalások folytatását.
15. § (1) A HM tárgyaló delegáció vezetője a tárgyalások lezárását, illetve a megállapodás tervezetének véglegesítését
követően a végleges tervezetet – a megállapodást a HM
nevében aláíró személyre vonatkozó javaslatával együtt –
haladéktalanul megküldi a HM JF részére, egyidejűleg
kezdeményezve az aláírási felhatalmazás kiállítását.
(2) A tárcaszintű nemzetközi megállapodások aláírásához szükséges felhatalmazás kiállítását a HM JF a jogi
szakállamtitkár és a megállapodás tárgyköre szerint érintett vezető útján
a) keretmegállapodások és egyetértési megállapodások
tekintetében a honvédelmi miniszternél,
b) technikai megállapodás tekintetében a HM Honvéd
Vezérkar főnökénél
kezdeményezi.
(3) Keretmegállapodásokat a honvédelmi miniszter,
vagy erre irányuló miniszteri felhatalmazás alapján az államtitkár, a kabinetfőnök, a HM Honvéd Vezérkar főnöke
vagy a szakállamtitkár írhat alá.
(4) Egyetértési megállapodásokat – megfelelő felhatalmazás birtokában – a (3) bekezdésben foglaltakon túl a
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese, a vezérigazgató, a
főigazgató, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka és a HM Honvéd Vezérkar főnökének közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezet parancsnoka (vezetője) írhat alá.
(5) Technikai megállapodásokat – megfelelő felhatalmazás birtokában – a (3) és (4) bekezdésben foglaltakon
túl a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező honvédelmi
szerv vezetője (parancsnoka) írhat alá.
(6) Tartós akadályoztatása esetén – amennyiben az aláírás elhalasztása súlyos hátrányokkal járhat –
a) a (2) bekezdés a) pontja esetén a honvédelmi miniszter helyett az államtitkár,
b) a (2) bekezdés b) pontja esetén HM Honvéd Vezérkar
főnöke helyett a HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese
is kiadhat aláírási felhatalmazást. Ennek kezdeményezéséről a felterjesztésben külön rendelkezni kell.
(7) Az aláírási felhatalmazások mintáját az utasítás
3. számú melléklete tartalmazza.
16. § (1) Az aláírási felhatalmazás kiállítását követően a HM
JF elkészíti a megállapodás tervezetének aláírandó, díszkötéses példányait.
(2) Amennyiben a két- vagy többoldalú tárcaszintű nemzetközi megállapodás aláírása valamennyi részes fél által egy
időben és helyszínen történik, a HM JF az (1) bekezdésben
foglalt példányokat továbbítja a 15. § (3)–(5) bekezdése alapján a tárcaszintű nemzetközi megállapodás aláírására kijelölt
személy (HM nevében aláíró személy) részére, aki gondoskodik az aláírásról, egyidejűleg átadva a külföldi fél részére
az őt megillető példányt.
(3) Amennyiben a két- vagy többoldalú tárcaszintű
nemzetközi megállapodás a részes fél (felek) általi aláírására eltérő időpontban kerül sor a HM JF az (1) bekezdésben foglalt példányokat továbbítja a HM nevében aláíró
személy részére, aki gondoskodik azok magyar fél általi
aláírásáról, ezt követően pedig megküldi a HM JF részére
további ügyintézés végett.
(4) A HM JF a (3) bekezdésben foglalt esetben intézkedik az aláírandó példányoknak, illetve utolsó részes félként történő aláírás esetén – a magyar példány megtartása
mellett – a megállapodásban részes fél (felek) aláírt példányainak a külföldi fél (felek) részére a 11. § (1) bekezdésében meghatározott úton történő megküldésére.
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások
nyilvántartása 17. § (1) A tárcaszintű nemzetközi megállapodásokat a HM
JF őrzi.
(2) Az aláírást követően a HM nevében aláíró személy
intézkedik a birtokában lévő és aláírt nemzetközi megállapodás eredeti példányának – nyilvántartás, illetve a Tv.
4. § (2) bekezdésében foglalt előírás végrehajtása végett –
a HM JF részére történő megküldésére.
A tárcaszintű nemzetközi megállapodások módosításával,
felmondásával és a kilépéssel kapcsolatos eljárás
18. § A tárcaszintű nemzetközi megállapodások módosításával, felmondásával és az azokból való kilépéssel kapcsolatos eljárás tekintetében a 4–17. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
A soron kívüli eljárásra vonatkozó eltérő szabályok 19. §
(1) A 4–18. §-ban foglalt eljárástól csak kivételesen, kiemelten fontos honvédelmi érdek esetén lehet eltérni,
amennyiben a megállapodás soron kívüli létrehozásáról a
honvédelmi miniszter vagy az államtitkár előzetesen döntött vagy ahhoz előzetesen hozzájárult.
(2) A soron kívüli eljárás során sem lehet eltekintetni:
a) a tárgyalások lefolytatásától,
b) a HM VPF, a HM NEF és a HM JF, valamint a tárca
szinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a HM KPÜ szakmai állásfoglalásában foglaltaktól,
c) különösen keretmegállapodások és nemzetközi szerződésben foglalt felhatalmazás alapján kötendő, vagy
nemzetközi szerződésben foglaltakhoz kapcsolódó tárcaszintű nemzetközi megállapodások tekintetében a KüM illetékes szervének hozzájárulásától,
d) a 15. § (2) bekezdésében foglaltaktól. (3) A soron kívüli eljárást kezdeményező szerv erre vonatkozó javaslatát mindenkor részletesen indokolni köteles, ideértve a megállapodás létrehozásának védelempolitikai, szakmai és pénzügyi vonatkozásainak részletes leírását.
A HONVÉDELMI TÁRCÁT ÉRINTŐ
NEMZETKÖZI SZERZŐDÉSEKKEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS
Nemzetközi szerződések előkészítésével kapcsolatos
eljárás 20. § (1) A Tv. szerinti nemzetközi szerződésnek minősülő
nemzetközi megállapodás létrehozására a 6. § szerinti tartalommal kidolgozott szakmai koncepcióval valamennyi
honvédelmi szerv javaslatot tehet.
(2) Külföldi fél vagy más közigazgatási szerv HM NEF
részére megküldött nemzetközi szerződés létrehozására
vonatkozó kezdeményezését a HM NEF szakmai koncep
ció kidolgozása végett továbbítja a tárgykör szerint feladatkörrel rendelkező szakmai honvédelmi szervnek. Az
általános együttműködési megállapodások esetében a koncepció kidolgozása a HM NEF feladata.
(3) Amennyiben a külföldi fél vagy más közigazgatási
szerv nemzetközi szerződés létrehozására vonatkozó javaslatát valamely szakmai honvédelmi szervnek közvetlenül küldi meg (ideértve a nemzetközi találkozókon vagy
megbeszéléseken történő közlést) a szakmai koncepció kidolgozásáért a kezdeményezést fogadó szakmai honvédelmi szerv felelős.
(4) A szakmai koncepciót az azt kidolgozó szakmai
honvédelmi szerv minden esetben megküldi a HM VPF, a
HM NEF és a HM JF, valamint a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a HM
KPÜ részére, előzetes szakmai véleményezésre.
(5) A szakmai koncepciót kidolgozó honvédelmi szerv
felkérésére a nemzetközi szerződés szakmai koncepciójának kidolgozásában más honvédelmi szervek is részt vesznek.
(6) A szakmai koncepciót kidolgozó honvédelmi szerv a
(4)–(5) bekezdésben foglalt állásfoglalások alapján véglegesített szakmai koncepciót nemzetközi szerződés előkészítésére vonatkozó vezető döntésre történő felterjesztés
végett megküldi a HM JF-nek.
(7) A HM JF a megküldött szakmai koncepció és az arra
vonatkozó állásfoglalások alapján – a Tv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak eleget téve – kezdeményezi a nemzetközi szerződés előkészítésére vonatkozó KüM-állásfoglalás beszerzését.
(8) A KüM egyetértő állásfoglalása alapján a HM JF a
jogi és a védelempolitikai szakállamtitkárok, valamint a
tárgykör szerint érintett vezető útján kezdeményezi a honvédelmi miniszternél a nemzetközi szerződés előkészítését, valamint a Tv. 5. § (1) bekezdésében foglalt tárgyalási
felhatalmazás kiadását.
(9) A (8) bekezdés szerinti felterjesztésben a szakmai
koncepció tartalmi elemein túl javaslatot kell tenni a nemzetközi szerződés tervezetének szakmai kidolgozójára, valamint a tervezet előkészítésébe bevonni kívánt honvédelmi szervekre.
(10) A miniszteri döntés tartalmáról, illetve a kiadott
tárgyalási felhatalmazásról a HM JF haladéktalanul tájékoztatja a HM VPF-et, a HM NEF-et, a szakmai koncepciót kidolgozó, valamint a (8) bekezdés szerinti felterjesztés
alapján kijelölt nemzetközi szerződés tervezetét kidolgozó
honvédelmi szervet és a tárcaszinten pénzügyi kötelezettségvállalással járó megállapodások esetében a HM KPÜ-t.
(11) Nincs szükség koncepció kidolgozására, amennyiben nemzetközi szerződés létrehozása a honvédelmi miniszter erre vonatkozó döntéséből ered.
21. § (1) A nemzetközi szerződések tervezetének kidolgozását, honvédelmi szervek közötti véglegesítését – az első
tervezet részére történő megküldését követően – a HM JF
koordinálja.
(2) A HM JF koordinációs feladatkörében:
a) a HM JF a megküldött szakmai tervezetet véleménye
zi, szövegét módosítja, valamint
b) szükség esetén további honvédelmi szerveket vonhat
be a tervezet szövegének kidolgozásába. (3) Valamennyi honvédelmi szerv köteles együttműködni a HM JF-fel a nemzetközi szerződés tervezetének
kidolgozása során.
Nemzetközi szerződések létrehozásával,
módosításával és megszüntetésével kapcsolatos eljárás
22. § (1) A nemzetközi szerződések létrehozásával, módosításával és megszüntetésével kapcsolatos eljárás feladatainak Tv. rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását a
HM JF koordinálja.
(2) Valamennyi honvédelmi szerv, kiemelten a szakmai
koncepció, illetve a tervezet szakmai kidolgozója köteles
együttműködni a HM JF-fel, így különösen a HM JF felkérésére részt vesz a tárgyalások lefolytatásában, valamint a
nemzetközi szerződéshez kapcsolódó jogszabályok kidolgozásában.
Záró rendelkezések 23. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben az adott megállapodás megkötésével összefüggésben még el nem végzett cselekmények tekintetében is alkalmazni kell.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos eljárásról szóló 1/2002. (HK 3.) HM utasítás.
Budapest, 2009. szeptember 1. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
13/2017. (IX. 29.) OBH utasítása a munkacsoportok működéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a bíróságok szervezetéről
és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő
normatív utasítást adom ki:
1. A szabályzat célja, hatálya 1. § [Cél]
Az utasítás (a továbbiakban: szabályzat) célja, hogy az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnöke által
létrehozott munkacsoportok átlátható működési rendjének meghatározásával elősegítse a  bíróságokon dolgozó
bírák, illetve igazságügyi alkalmazottak tudásának felhasználását a központi igazgatási feladatok megvalósításában,
az  OBH elnöke szakmai álláspontjának kialakításában, és egyértelműen rögzítse a  munkacsoportokban történő
részvétellel járó kötelezettségeket, illetve jogosultságokat.
2. § [Hatály]
 (1) A szabályzat személyi hatálya
a) a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 16.  §-ában
meghatározott bíróság (a továbbiakban: bíróság) munkacsoporti részvétel miatt központi igazgatási feladattal
megbízott bírájára és igazságügyi alkalmazottjára;
b) az  OBH-val szolgálati jogviszonyban álló vagy az  OBH-ba kirendelt és a  munkacsoportokkal kapcsolatos
feladattal érintett bíróra és igazságügyi alkalmazottra;
c) munkacsoporti részvétellel érintett nyugalmazott bíróra vagy igazságügyi alkalmazottra, illetve egyéb
személyre [5. § (3) bekezdés];
d) az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) által delegált munkacsoporti tagra
terjed ki.
(2) A szabályzat szervi hatálya az OBH-ra és a Bszi. 16. § a)–c) pontjában szereplő bíróságra terjed ki.
 (3) A szabályzat tárgyi hatálya az OBH elnöke által létrehozott munkacsoport létrejöttére, működésére, működésének
meghosszabbítására, feladataira, megszűnésére vagy megszüntetésére, tagjainak jogaira és kötelezettségeire, az OBH
munkacsoportokkal kapcsolatos tevékenységére terjed ki.
(4) A szabályzat hatálya nem terjed ki az OBH elnöke által létrehozott projektszervezetekre.
3. § [Értelmező rendelkezések]
A szabályzat alkalmazásában:
1. bírósági szervezethez kapcsolódó hivatásrend és intézmény: a bíróságok igazgatásáról rendelkező szabályzatról
szóló 6/2015. (XI. 30.) OBH utasítás 145. § (1) bekezdésében meghatározott szervezet;
2. elnök: a  munkacsoport elnöke, aki lehetőség szerint a  munkacsoport feladatkörében szaktekintéllyel
rendelkező bírósági vezető;
3. elnöki összekötő: az  OBH-val szolgálati jogviszonyban álló vagy az  OBH-ba kirendelt, az  OBH elnöke által
a munkacsoporttal kapcsolattartásra kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott;
4. munkacsoporti koordinátor: az OBH-val szolgálati jogviszonyban álló vagy az OBH-ba kirendelt, az OBH elnöke
által a munkacsoportok működésének koordinációjára kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott.
2. A munkacsoport létrehozása 4. § [Létrehozásról döntés]
 (1) Az OBH elnöke a Bszi-ben meghatározott feladatai hatékony ellátása érdekében munkacsoportot hozhat létre, amely
az  OBH elnökének döntését, álláspontjának kialakítását segítő, elemző, javaslattevő, véleményező csoport, amely
szakmai anyagok megalkotásával döntés-előkészítő tevékenységet végez.
(2) A munkacsoport létrehozására – a kívánt eredmény, a pontos feladat és elvégzésének határideje, valamint a tagként
bevonható személyek megjelölésével – javaslatot tehet az OBH elnökhelyettese, elnöki biztosa és főosztályvezetője.
(3) Az OBH elnöke létrehozó határozatában (a továbbiakban: létrehozó határozat) rögzíti a munkacsoport:
a) megnevezését;
b) célját;
c) működésének határozott időtartamát (a továbbiakban: működési idő) és
d) feladatait.
5. § [Munkacsoportban résztvevők]
 (1) A munkacsoport munkájában részt vesz:
a) az elnök;
b) az elnöki összekötő;
c) a tag, aki a munkacsoport feladatkörében szakértelemmel rendelkező
ca) bíró,
cb) igazságügyi alkalmazott,
cc) nyugalmazott bíró vagy igazságügyi alkalmazott,
cd) egyéb személy;
d) OBT delegálás esetén az OBT delegált tagja;
e) a munkacsoporti koordinátor.
(2) A tagok személyére javaslatot tehet a munkacsoport létrehozását a 4. § (2) bekezdés szerint kezdeményező vezető,
az elnöki összekötő és az elnök.
(3) A munkacsoport munkájában esetenként részt vesz:
a) a különleges szakértelmet igénylő munkacsoporti feladat végrehajtásához felkért szakértő;
b) a bírósági szervezethez kapcsolódó hivatásrend és intézmény delegáltja, valamint a helyettesítésére felkért
személy. 6. § [Delegálás]
 (1) A  munkacsoport megalakulásáról az  OBH elnöke a  létrehozó határozat közzétételétől számított öt munkanapon
napon belül tájékoztatja az OBT elnökét. A munkacsoportba az OBT tagját delegálhatja, a delegálást visszavonhatja.
 (2) Az OBH elnöke a munkacsoport feladatköre szerint érintett, a bírósági szervezethez kapcsolódó hivatásrendet vagy
intézményt munkacsoporti tag delegálására kérheti fel. 7. § [Bíró vagy igazságügyi alkalmazott felkérése]
A központi igazgatási feladatra felkért bíró vagy igazságügyi alkalmazott és a munkáltatói jogkört gyakorló bíróság
elnöke a hozzájárulásáról, illetve egyetértéséről a felkérés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül nyilatkozik.
Az  OBH elnöke a  központi igazgatási feladatokkal megbízást – az  OBT által delegált tag megbízása kivételével –
indokolás nélkül bármikor visszavonhatja.
8. § [OBH dolgozó kijelölése]
Az OBH-val szolgálati jogviszonyban álló vagy oda kirendelt bíró vagy igazságügyi alkalmazott a  munkacsoport
munkájában az OBH elnökének kijelölése alapján vesz részt. A kijelöléséről az OBH munkacsoporti koordinációért
felelős szervezeti egysége tájékoztatja az érintettet.
9. § [Polgári jogi szerződéssel megbízás]
A nyugalmazott bíróval vagy igazságügyi alkalmazottal, illetve a bírósági szervezetrendszeren kívülről bevont egyéb
személlyel, a szakértővel az OBH megbízási szerződést köt.
10. § [Díjazás]
 (1) A munkacsoport résztvevőjét díjazás nem illeti meg, kivéve ha a munkacsoportban részvétel
a) jelentős munkaterheléssel jár;
b) rendszeresen jelentkezik; vagy
c) különleges szakértelmet igényel.
(2) A  munkacsoportban résztvevő számára a  beosztási helye szerinti bíróság elnökével történő egyeztetés alapján
tárgyalási nap vagy egyéb munkavégzési kedvezmény biztosítható.
(3) A munkacsoportban résztvevők díjazásáról az OBH elnöke dönt.
 (4) A díjazás jogcíme lehet:
a) központi igazgatási feladatokkal megbízásért adható kiegészítő pótlék;
b) céljuttatás;
c) megbízási díj;
d) jutalom.
(5) Az OBH-val szolgálati jogviszonyban álló vagy oda kirendelt bíró vagy igazságügyi alkalmazott munkacsoportban
részvételéért külön díjazásban nem részesül.
11. § [Létrehozáshoz kapcsolódó feladatok]
 (1) A munkacsoporti koordinációért felelős OBH szervezeti egység feladata:
a) a létrehozó határozat előkészítése;
b) az elnök és a tagok részvételének előkészítése [14. § (6) bekezdés a) pont];
c) az OBT tájékoztatásának előkészítése és az OBH feladatkör szerint érintett szervezeti egységeinek tájékoztatása,
d) a 8. § alapján kijelölt OBH dolgozó tájékoztatása.
(2) Az OBH személyzeti feladatokért felelős főosztályának feladata a központi igazgatási feladatokkal megbízáshoz vagy
annak megszűnéséhez és az esetleges díjazáshoz szükséges okiratok előkészítése.
(3) Az OBH szerződések előkészítéséért felelős főosztályának feladata a megbízási szerződések előkészítése.
3. A munkacsoport munkájának tervezése 12. § [Elnök feladatai az alakuló ülés előtt]
 (1) Az  elnök a  munkacsoport feladatainak ütemezéséről – a  résztvevők hozzájárulásának megérkezését követő nyolc
napon belül – a munkacsoport felkért tagjaival egyeztetett munkaterv-tervezetet készít, amelyet előzetesen bemutat
az OBH elnökének.
(2) A munkaterv tervezete tartalmazza különösen:
a) a munkacsoport kitűzött célját és feladatait;
b) a feladatok megvalósításához szükséges mértékű részfeladatokra bontást;
c) a részfeladatok és feladatok teljesítésére vállalt határidőket;
d) a feladatteljesítéshez szükséges stratégia meghatározását, így
da) a bevonni kívánt OBH szervezeti egységek, szervezetek, személyek megnevezését, a közreműködésüket
igénylő tevékenység megjelölését,
db) a  munkacsoport munkamódszerét, különösen az  önállóan teljesíthető részfeladatok tagok közötti
szétosztásának módját, a részfeladatot teljesítő tag megnevezését, az összesítés formáját,
dc) a munkacsoport két ülés közötti működésének rendjét, az ülés előkészítésének a szabályzatban nem
rögzített részleteit, a  kapcsolattartás során az  egymás közötti, valamint az  OBH-val történő
kommunikáció módját;
e) az ülések tervezhető ütemezését;
f ) a  feladatot érintő jogszabályok és egyéb szabályozók felsorolását, áttekintésük ütemezését, az  esetleges
felülvizsgálatukkal kapcsolatos teendők határidejét;
g) az  elkészítendő dokumentumok megjelölését, a  tervezetek, a  véleményeztetés és a  végleges javaslat
elkészítésének határidejét;
h) az összefoglaló jelentés elkészültének határidejét.
(3) A munkaterv tervezetét az OBH elnöke jóváhagyja vagy az OBH elnökének iránymutatása alapján az elnök átdolgozza
és ismételten bemutatja.
13. § [Alakuló ülés]
 (1) A munkacsoport a létrehozását követő 30 napon belül alakuló ülést tart.
 (2) A munkacsoport az alakuló ülésén:
a) megtárgyalja munkatervét, ennek kapcsán a tervezet kiegészítését, módosítását javasolhatja;
b) meghatározza az ülésre vonatkozó szabályok szerint a következő ülésig teljesítendő feladatokat;
c) megjelöli következő ülésének tervezett időpontját.
(3) Amennyiben a  munkacsoport munkaterv-tervezetének kiegészítését, módosítását javasolta, vagy az  OBH elnöke
annak átdolgozását kérte, az elnök az OBH elnökének a munkaterv-tervezetet bemutatja.
(4) A munkacsoport átdolgozott munkatervét az OBH elnöke hagyja jóvá.
 (5) Ha a  bemutatott munkaterv-tervezetet az  OBH elnöke nem hagyja jóvá, az  elnök a  munkaterv-tervezetet
az iránymutatásnak megfelelően ismételten átdolgozza és ismételten bemutatja.
 (6) Az alakuló ülésre az ülésre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
4. A résztvevők feladatai 14. § [Jogok és kötelezettségek]
 (1) Az elnök:
a) összehívja és vezeti a  munkacsoport ülését, a  résztvevők számára kiküldi az  ülés meghívóját és a  szakmai
anyagokat;
b) az OBH elnökének iránymutatása szerint megszervezi a munkacsoport munkáját, gondoskodik a munkacsoport
feladatainak teljesítéséről;
c) meghatározza a résztvevők feladatait és teljesítésük határidejét;
d) gondoskodik a részfeladatok határidőben történő teljesítéséről;
e) összefoglaló módon feldolgozza a  tagok által elkészített részanyagokat, az  elkészült szakmai anyagokat
az elnöki összekötőn keresztül előzetesen bemutatja az OBH elnökének;
f ) tájékoztatja az OBH elnökét:
fa) az elnöki összekötőn keresztül az ülésről készített emlékeztetőben,
fb) a munkacsoporti koordinátoron keresztül havi jelentésben,
fc) külön kérésre,
fd) a munkacsoporti koordinátoron keresztül összefoglaló jelentésben
a munkacsoport munkájáról, feladatainak állásáról, tevékenységének előrehaladásáról;
g) a munkacsoport feladatát érintő kérdésben – az OBH elnökének előzetes jóváhagyásával – kérdőíven kérheti
a bírák és más személyek, szervezetek véleményét;
h) az OBH kommunikációért felelős szervezeti egységének közreműködésével bonyolítja a munkacsoport sajtóés egyéb megjelenését;
i) tájékoztatja a munkacsoporti koordinátort, ha a résztvevő a távolmaradását az ülést megelőzően jelezte.
 (2) Az elnöki összekötő:
a) bemutatja az OBH elnökének az elnök által megküldött szakmai anyagot;
b) az elnök egyidejű tájékoztatása mellett összehívhatja a munkacsoport ülését;
c) az ülés napján elektronikus úton gyorsjelentésben tájékoztatja az OBH elnökét, másolatban a munkacsoporti
koordinátort a  munkacsoport ülésén megfogalmazott álláspontról, kiosztott feladatokról és felmerült
problémákról;
d) gondoskodik a munkacsoporti ülés emlékeztetőjének elkészítéséről, azt az elnök számára elküldi, az elfogadott
emlékeztetőt az OBH elnöke, másolatban a munkacsoporti koordinátor részére továbbítja;
e) továbbítja az OBH elnökének az emlékeztetőhöz, havi jelentéshez fűzött iránymutatását, megszervezi annak
végrehajtását;
f ) segíti az  elnök munkáját, valamint az  OBH érintett szervezeti egységei és a  munkacsoport közötti
kapcsolattartást;
g) az elnök akadályoztatása esetén ellátja az elnök feladatait.
 (3) A tag:
a) az elnök által megjelölt feladatokat az általa megadott határidőben teljesíti;
b) az általa elkészített részanyagot az elnök vagy az általa megjelölt személy rendelkezésére bocsátja;
c) jelzi az elnök számára, ha a munkacsoport ülésén nem tud részt venni;
d) a munkacsoport ülésén szakmai munkájával segíti a munkacsoporti feladat elvégzését;
e) folyamatosan tájékoztatja a felette munkáltatói jogkört gyakorló vezetőt a munkacsoportban részvételéhez
kapcsolódó elfoglaltságáról.
 (4) Az OBT által delegált tag a (3) bekezdésben meghatározott feladatai mellett segíti az OBT tájékozódását a munkacsoport
tevékenységéről.
 (5) A szakértő a tagra vonatkozó szabályok szerint látja el a különleges szakértelmet igénylő feladatokat.
 (6) A munkacsoporti koordinátor:
a) előkészíti a létrehozó határozatot, az 1. mellékletben szereplő minták alapján a munkacsoportban résztvevők
felkéréséhez szükséges okiratokat, az OBT elnökét tájékoztató levelet, haladéktalanul tájékoztatja az elnököt
a munkacsoportban résztvevők hozzájáruló nyilatkozatának megérkezéséről, OBT tag delegálásáról;
b) tájékoztatást nyújt az  elnökök, elnöki összekötők, OBH szervezeti egységek részére a  munkacsoportokkal
kapcsolatos rendszeres és egyedi feladatokról;
c) nyilvántartja a munkacsoportokat, működési idejüket, feladataikat, a feladatok határidejét, résztvevőiket;
d) kapcsolatot tart az  OBH elnökével, az  elnökökkel, az  elnöki összekötőkkel, valamint segíti az  információk
továbbítását az OBH szervezeti egységei és a munkacsoportok között;
e) az OBH elnökének utasítására gondoskodik a munkacsoportot megszüntető vagy a munkacsoport működését
meghosszabbító OBH elnöki határozat előkészítéséről;
f ) közreműködik a  munkacsoporti ülés előkészítésében, gondoskodik az  időpontjának egyeztetéséről,
helyszínének biztosításáról, berendezéséről, a meghívónak és az ülés szakmai anyagainak az OBH elnökéhez
továbbításáról;
g) megküldi a  havi jelentést az  OBH elnöke részére, az  emlékeztetőhöz, havi jelentéshez fűzött OBH elnöki
iránymutatásról tájékoztatja az elnöki összekötőt;
h) megküldi az összefoglaló jelentést OBH elnöke részére;
i) a  munkacsoport megszűnése vagy megszüntetése esetén gondoskodik a  köszönőlevelek elkészítéséről,
az érintettek tájékoztatásáról; j) közreműködik a  bíróságok és az  Országos Bírósági Hivatal gazdálkodásáról szóló szabályzatban foglalt,
a munkacsoportok működésével kapcsolatos rendelkezések végrehajtásában;
k) az  OBH kommunikációért felelős szervezeti egységével együttműködve gondoskodik a  bíróságok központi
intranetes honlapján az egyes munkacsoportok aktuális adatainak frissítéséről, szerkesztéséről, a munkaterv
megjelentetéséről;
l) ellátja a  munkacsoporti koordinációért felelős OBH szervezeti egység vezetője által meghatározott
munkacsoportokkal kapcsolatos feladatokat.
(7) A résztvevő és a szakértő a feladatai ellátásához szükséges adatok megismerése érdekében az OBH elnökétől, a többi
résztvevőtől, illetve bíróság vezetőjétől felvilágosítást kérhet, a  feladatai ellátásához kapcsolódó iratokba
– a megismerésükre vonatkozó szabályok betartásával – betekinthet, azokról másolatot kérhet.
(8) A szabályzatban szereplő feladatokhoz rendelt határidők áttekintő táblázatát a 2. melléklet tartalmazza.
5. A munkacsoport működése 15. § [A munkacsoport ülésének előkészítése]
 (1) A  munkacsoport ülését megelőzően a  tagok, illetve az  elnöki összekötő az  elnök által megszabott határidőben
elkészítik a részanyagokat és elektronikusan továbbítják az elnök részére.
 (2) Az  elnök a  részanyagokat szakmai anyagban összesíti, és a  meghívó tervezetét, valamint a  napirendi pontokhoz
tartozó szakmai anyagokat az  ülés tervezett időpontját megelőzően legalább 10 munkanappal a  munkacsoporti
koordinátor közreműködésével az OBH elnökének előzetesen bemutatja.
(3) Az  OBH elnöke a  munkacsoporti koordinátor közreműködésével a  nem megfelelően előkészített ülést elhalasztja,
és az elnököt a szakmai anyagok kiegészítésére hívhatja fel.
(4) Az  elnök a  munkatervben meghatározott ütemezés, valamint szükség szerinti időpontra a  meghívó és a  szakmai
anyagok elektronikus megküldésével hívja össze a  munkacsoport ülését. A  meghívó mintáját a  3.  melléklet
tartalmazza. Az ülés helyszíne elsősorban az OBH valamely épülete.
16. § [A munkacsoport ülése]
 (1) A munkacsoport ülése nem tartható meg az elnök vagy az elnöki összekötő jelenléte nélkül.
 (2) A  munkacsoportban résztvevők szabadon fejthetik ki az  adott napirendi ponthoz a  véleményüket. A  vélemények
kifejtésére az elnök időkeretet szabhat.
 (3) A munkacsoport az általa megvitatott kérdésekben az elnök által szóban összefoglalt egységes vélemény alkotására
törekszik. Eltérő vélemény esetén az érintett indoklással ellátott különvéleményt készít, azt az elnöki összekötő részére
az ülést követő munkanapon elektronikusan megküldi.
17. § [Emlékeztető]
 (1) Az ülésről a tárgyalt napirendi pontok lényegét és az azokkal kapcsolatban megfogalmazott egységes véleményeket
magába foglaló rövid emlékeztető készül. A  határidőben beérkezett különvéleményeket az  elnöki összekötő
az emlékeztetőben feltünteti.
(2) Az emlékeztető elkészítéséről az elnöki összekötő gondoskodik, azt a készítője és az elnök írja alá. Az emlékeztető
mintáját a 4. melléklet tartalmazza. Az emlékeztető tartalmazza különösen:
a) a munkacsoport megnevezését;
b) az ülés helyszínét, dátumát, kezdetének és befejezésének időpontját;
c) az ülésen részt vevők feltüntetését;
d) tárgyalt napirendi pontonként:
da) a megfogalmazott véleményeket, az elkészített szakmai anyagok megnevezését,
db) az elnök által a résztvevők számára kiadott részfeladatokat, a részfeladatok határidejét,
dc) a korábban kiadott és nem lejárt határidejű részfeladatok készültségi fokát, az elkészítésért felelős és
a határidő feltüntetésével;
e) a következő ülés tervezett időpontját, helyszínét, napirendjét.
(3) Az  emlékeztetőt a  munkacsoport elnöke által felkért igazságügyi alkalmazott is elkészítheti, ha ahhoz az  elnöki
összekötő hozzájárul. A felkért igazságügyi alkalmazott a 10. § alapján részesülhet díjazásban.
(4) Az elnöki összekötő az emlékeztetőt a tagoknak és a munkacsoporti koordinátor egyidejű tájékoztatásával az OBH
elnökének – az elkészültét követően haladéktalanul, de legkésőbb az ülést követő második munkanapon – elektronikus
úton megküldi.
18. § [A két ülés közötti munkavégzés]
 (1) A munkacsoport két ülése között a munkatervben rögzített módon végzi tevékenységét.
 (2) A  munkacsoport az  OBH elnökének kérésére ülésen kívül is véleményt alkot. Az  ülésen kívüli véleményalkotás
a munkatervben rögzített módon történik. A megfogalmazott véleményt a résztvevők tájékoztatásával egyidejűleg
az elnök a munkacsoporti koordinátoron keresztül küldi meg az OBH elnökének.
(3) Az  elnök, a  munkacsoporti koordinátor egyidejű tájékoztatása mellett felhívja a  határidőt mulasztó résztvevőt
részanyagának haladéktalan megküldésére.
(4) Az  elnök a  munkacsoporti koordinátoron keresztül a  tárgyhót követő hónap 10. napjáig az  OBH elnökének rövid,
lényegre törő havi jelentést küld a  munkacsoport két ülés közötti tevékenységéről, a  tagok által elvégzett és
folyamatban lévő feladatokról.
(5) A havi jelentés tartalmazza:
a) az emlékeztetőben jelzett feladatokban történő előrehaladást;
b) a következő ülés előkészítéséhez szükséges feladatok elvégzését;
c) a munkatervben szereplő feladatok megvalósítása érdekében tett elnöki intézkedéseket;
d) a beérkezett részanyagok, elkészített szakmai anyagok megnevezését;
e) az ülésen kívül megfogalmazott munkacsoporti véleményt.
(6) Az OBH elnöke a munkacsoport tevékenységéről az elnöktől soron kívüli tájékoztatást kérhet szóban vagy írásban.
Az elnök tájékoztatási kötelezettségnek azonnal vagy az OBH elnöke által megadott határidőn, de legkésőbb három
munkanapon belül tesz eleget.
6. Munkaterv és feladatok kiegészítése 19. § [Munkaterv módosítása]
 (1) Az elnök a munkatervet az OBH elnöke felhívására módosítja, illetve bármely résztvevő javaslatára kezdeményezheti
az OBH elnökénél annak módosítását.
 (2) A munkaterv módosítására a 13. § szabályait kell megfelelően alkalmazni.
20. § [Feladat kiadása]
 (1) A munkacsoport ellátja a munkatervében nem szereplő, az OBH elnöke által megfogalmazott feladatot.
 (2) Amennyiben a munkacsoportot másik munkacsoport közös feladatban közreműködésre kéri fel, vagy a munkacsoport
feladat elvégzésének szükségességét észleli, az elnök erről az elnöki összekötőn keresztül tájékoztatja az OBH elnökét.
Az OBH elnöke megjelöli a tájékoztatásban szereplő felvetésekből származó munkacsoporti feladatokat.
(3) A  munkatervben nem szereplő feladat kiadásáról az  elnök és az  elnöki összekötő tájékoztatja a  munkacsoporti
koordinátort.
7. A működés időtartama 21. § [Megszűnés, megszüntetés]
 (1) A munkacsoport működési idejének lejártával megszűnik.
 (2) A munkacsoportot az OBH elnöke bármikor, indokolás nélkül, határozatával megszüntetheti.
22. § [Meghosszabbítás]
 (1) A  működési idő lejárta előtt 45 nappal az  elnök és az  elnöki összekötő áttekinti a  munkacsoport részére kiadott
végrehajtott, a működési időben végrehajtható és a működési időn túli munkavégzést igénylő feladatokat.
(2) A munkacsoport működési idejének meghosszabbítására az elnök az elnöki összekötőn keresztül, a munkacsoporti
koordinátor egyidejű tájékoztatásával, a működési idő lejárta előtt 30 nappal az összefoglaló jelentésben szereplő
munkaterv-tervezet bemutatásával javaslatot tesz, ha:
a) a munkacsoport feladatát a működési időben teljesíteni nem tudta és befejezéséhez további munkacsoporti
működés szükséges;
b) a munkacsoport végrehajtott feladatával összefüggő új feladat elvégzésére van szükség; vagy
c) a munkacsoport feladatának teljesítése rendszeres időközönként szükséges.
(3) A munkacsoport működési idejét az OBH elnöke határozatával meghosszabbíthatja.
 (4) A meghosszabbítás során a munkacsoport létrehozásáról szóló 2. alcímben, valamint a munkacsoport munkájának
tervezéséről szóló 3. alcímben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
8. A munkacsoport feladatának teljesítése 23. § [Összefoglaló jelentés]
 (1) A  22.  § (1)  bekezdés szerinti áttekintés alapján az  elnök összefoglaló jelentést készít, amelyet – a  működési idő
esetleges meghosszabbításától függetlenül – a munkacsoport működési idejének lejárta előtt 30 nappal az elnöki
összekötőn keresztül, a munkacsoporti koordinátor egyidejű tájékoztatásával az OBH elnökének bemutat.
(2) Az összefoglaló jelentés tartalmazza:
a) a munkacsoport célját és részletes feladatait;
b) a munkacsoport munkatervben megfogalmazott munkamódszerét;
c) a munkacsoport tevékenységének ismertetését;
d) a munkacsoporthoz beérkezett szakértői, bírósági vélemények értékelését;
e) a munkacsoport ténybeli és jogi megállapításait;
f ) annak bemutatását, hogy a munkacsoport megállapításait, véleményét milyen adatokra alapozta;
g) javaslatot az OBH elnöke szakmai álláspontjának kialakítására és a szükségesnek tartott intézkedésekre;
h) amennyiben a  munkacsoport tevékenysége jogszabály vagy egyéb szabályozó, illetve szakmai anyag
megalkotására is kiterjed, ennek szövegszerű tervezetét [szabályozó esetében az  OBH elnöke által kiadott
szabályozókról szóló 10/2016. (X. 26.) OBH utasításban foglaltak szerint szakmailag véleményeztetett és
átdolgozott tervezetét];
i) a végre nem hajtott feladatok felsorolását, a nem teljesítés okának feltüntetésével;
j) amennyiben az elnök a működés meghosszabbítására tesz javaslatot, a munkaterv-tervezetét és
k) a feladat teljesítéséről szóló kommunikációs javaslatot.
(3) Az összefoglaló jelentésben szereplő munkaterv-tervezet a 22. § (2) bekezdésében foglaltak megvalósítása érdekében
tartalmazza a 12. § (2) bekezdésében szereplő elemeket, megjelöli a javasolt működési időtartamot.
(4) Az összefoglaló jelentésnek a bíróságok központi intranetes honlapján történő közzétételről az OBH elnöke dönt.
9. Záró rendelkezések 24. § [Hatályba léptetés]
 (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a munkacsoportok ügyrendjéről szóló szabályzatról szóló 14/2014. (IX. 30.) OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
1020/2003. (III. 27.) Korm. határozata a 2003. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra szóló középtávú terv a köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 33. §-ának (6) bekezdése, valamint a köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről szóló 199/1998. (XII. 4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 8. §-ának (4) bekezdése alapján — figyelembe
véve a kiemelt főtisztviselői és a központi tisztikar működtetéséről szóló 164/2001. (IX. 14.) Korm. rendeletben foglaltakat is — a következő határozatot hozza:
1. A Kormány elfogadja az e határozat mellékletét képező, a 2003. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra szóló középtávú tervet a köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről.
2. A Kormány felhívja az R. 9. §-ának (1) bekezdésében
foglalt szervek vezetőit, hogy az 1. pontban foglaltakra
figyelemmel a határozat közzétételétől számított 60 napon
belül az éves továbbképzési tervet készítsék el.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az 1999. január 1. és 2002. december 31. közötti időszakra szóló középtávú terv a köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről szóló 1035/1999. (IV. 21.)
Korm. határozat.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök