type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2015. (I. 21.) LÜ utasítása az ügyészi szervezetben adományozható elismerésekről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdése, továbbá Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 22. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján
– az ügyészségi alkalmazottak érdek-képviseleti szerveinek és az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsának a véleményét
figyelembe véve – a következő utasítást adom ki:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed Magyarország ügyészi szervei, továbbá az Országos Kriminológiai Intézet által
foglalkoztatott ügyészségi alkalmazottakra, valamint az ügyészi szervezet érdekében kifejtett tevékenységért
elismerésben részesülőkre.
Elismerések 2. § Az ügyészség feladatkörével összefüggő egyes kiemelkedő tevékenységek, teljesítmények elismerésére a legfőbb
ügyész
a) Kozma Sándor-díjat,
b) Vargha Ferenc-díjat,
c) Székely Ferenc-díjat,
d) Magyar István-díjat,
e) Ügyészségi Emlékgyűrűt,
f ) emléktárgyat,
g) Együttműködésért Emlékérmet,
h) Eredményes Munkáért Oklevelet
adományozhat.
Kozma Sándor-díj 3. § (1) Kozma Sándor-díjban az az ügyészségi alkalmazott részesíthető, aki
a) szakmai munkáját huzamosabb ideje kimagasló színvonalon végzi,
b) jelentős érdemeket szerzett tudományos munkásságával, vagy
c) életútja elismeréseként vált erre érdemessé.
(2) A díjból évente legfeljebb tíz darab adományozható.
 (3) A díjban részesülő érmet és az adományozást igazoló okiratot kap.
 (4) Az érem bronzból készült, kör alakú. Átmérője 90 mm. Az érem első oldalán Kozma Sándor domborművű arcmása,
körben „Kozma Sándor 1825–1897”, hátoldalán „Kozma Sándor-díj Alapítva: 1992. A magyar ügyészség megszervezője
emlékére” felirattal. Az érem Melocco Miklós Kossuth-díjas szobrászművész alkotása, és Magyarország címerét
ábrázoló díszdobozban van elhelyezve.
Vargha Ferenc-díj 4. § (1) A Vargha Ferenc-díj az ügyészségi szolgálatban vagy az ügyészi szervezet érdekében kifejtett tevékenység során
nyújtott kiemelkedő szakmai teljesítményért az ügyészségi alkalmazottnak adományozható elismerés.
(2) A díjból évente legfeljebb tíz darab adományozható.
(3) A díjban részesülő érmet és az adományozást igazoló okiratot kap.
 (4) Az érem bronzból készült, kör alakú. Átmérője 100 mm. Az érem első oldalán Vargha Ferenc domborművű arcmása,
oldalt körben „Vargha Ferenc 1858–1940”, a hátoldalon köriratként felül „Vargha Ferenc-díj”, alul „A legfőbb ügyésztől”,
a középmezőben paragrafusjellel díszítve „Az ügyészség »az anyagi igazság őre«.” felirattal. Az érem az ügyészség
logóját ábrázoló díszdobozban van elhelyezve.
Székely Ferenc-díj 5. § (1) Székely Ferenc-díjat az ügyészségi szervezetben eltöltött legalább kétéves ügyészségi szolgálati viszonnyal rendelkező,
a szakmai munkában, a tanulmányokban, a tudományos tevékenységben és az ügyészség életében történő aktív
szerepvállalás körében kimagasló teljesítményt nyújtó ügyészségi fogalmazó, alügyész, valamint első  alkalommal
határozott időre kinevezett ügyész kaphat.
(2) A díjból évente legfeljebb öt darab adományozható.
 (3) A díjban részesülő Székely Ferenc arcképével ellátott oklevelet kap.
Magyar István-díj 6. § (1) Magyar István-díj annak az ügyészségi alkalmazottnak adományozható, aki szakmai munkáját hivatástudattal és
tartósan magas szakmai színvonalon végzi, vagy az ügyészség eredményes működését jelentős szakmai feladat
végrehajtásával előmozdította.
(2) A Magyar István-díjból évente legfeljebb negyven darab adományozható.
 (3) A díjban részesülő Magyar István arcképével ellátott oklevelet kap.
Ügyészségi Emlékgyűrű 7. § (1) Az Ügyészségi Emlékgyűrű (a továbbiakban: Emlékgyűrű) az ügyészségi szolgálatban huzamos időn át nyújtott
kiemelkedő munkateljesítményért adományozható elismerés.
(2) Az elismerésben részesülő az Emlékgyűrű mellé az adományozást igazoló okiratot kap.
 (3) Az Emlékgyűrű vésett paragrafusjellel ellátott arany pecsétgyűrű, a női gyűrűn a paragrafusjel alsó ívében briliáns
kővel. Az Emlékgyűrű díszdobozban kerül átadásra. Emléktárgy 8. § (1) A legfőbb ügyész az arra érdemes ügyészségi alkalmazottat munkássága, életútja vagy kiemelkedő szakmai
teljesítménye elismeréseként emléktárgyban részesítheti.
(2) Az emléktárgy művészeti alkotás (festmény, tűzzománc, kisplasztika stb.), díszkiadású könyv, óra, ékszer vagy más,
nemesfémből készült tárgy lehet. Az elismerésben részesülő az emléktárgy mellé az adományozást igazoló okiratot
kap.
(3) Az emléktárggyal együtt az ügyészségi alkalmazottnak Eredményes Munkáért Oklevél (10. §) adható.
Együttműködésért Emlékérem 9. § (1) Az Együttműködésért Emlékérem az ügyészi szervezettel való együttműködés során nyújtott kiemelkedő
teljesítményért adományozható elismerés.
(2) Az Együttműködésért Emlékéremből évente legfeljebb három darab adományozható.
(3) Az elismerésben részesülő érmet és az adományozást igazoló okiratot kap.
 (4) Az érem bronzból készült, kör alakú. Átmérője 100 mm. Az érem első oldalán három paragrafusjel kapcsolódik
össze, körben „Pro Cooperatione – Együttműködésért” felirattal, hátoldalán, középen „A legfőbb ügyésztől”, körben
„Ab Accusatore Supremo Hungariae” felirattal. Az érem Kiss György szobrászművész alkotása, és az ügyészség logóját
ábrázoló díszdobozban van elhelyezve.
Eredményes Munkáért Oklevél 10. § (1) Az Eredményes Munkáért Oklevelet a munkáltatói jogkört gyakorló ügyészségi vezető a legfőbb ügyész nevében
jelentős feladat színvonalas megoldása vagy hosszabb időn át végzett eredményes munka elismeréséül
adományozhatja az arra érdemes ügyészségi alkalmazottnak.
(2) Az évente kiadható oklevelek száma nem haladhatja meg az ügyészségi szervezeti egység – főügyészség esetében az
alárendelt járási és járási szintű ügyészségekkel együtt számított – alkalmazotti létszámának öt százalékát.
Az adományozás és a visszavonás eljárási szabályai 11. § (1) A 2. § a)–d), valamint h) pontjában meghatározott elismerések adományozásának időpontja általában az Ügyészség
Napja.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója a jogkörébe tartozó ügyészségi alkalmazottnak az Ügyészség Napján átadásra kerülő
elismerésére minden év március 10. napjáig, egyébként pedig az adományozás okául szolgáló eseményt megelőző
harmincadik napig tehet indokolt előterjesztést.
12. § (1) Az utasításban meghatározott díjakkal pénzjutalom jár. A pénzjutalom összegét a Melléklet határozza meg.
 (2) A díjat a legfőbb ügyész, az Eredményes Munkáért Oklevelet a munkáltatói jogkör gyakorlója, a többi elismerést
a legfőbb ügyész vagy megbízottja adja át.
 (3) Az elismeréseket a Hivatalos Értesítőben és az Ügyészségi Közlönyben közzé kell tenni.
13. § (1) Díjat a legfőbb ügyész – erre irányuló javaslat nélkül – a 3. § (2) bekezdésében, a 4. § (2) bekezdésében, az 5. §
(2) bekezdésében, valamint a 6. § (2) bekezdésében meghatározott kereten felül is adományozhat. A kereten felül
legfeljebb öt-öt darab Kozma Sándor-díj, Vargha Ferenc-díj és Magyar István-díj, továbbá kettő darab Székely
Ferenc-díj adományozható.
(2) Kozma Sándor-díjban, Vargha Ferenc-díjban és Magyar István-díjban volt ügyészségi alkalmazott is részesíthető, ha az
ügyészségi szolgálati viszonya nyugdíjazás miatt szűnt meg, és a 3. § (1) bekezdésében, a 4. § (1) bekezdésében vagy
a 6. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelel.
(3) Kozma Sándor-díj, Vargha Ferenc-díj és Magyar István-díj „posztumusz” is adományozható annak, aki megfelelt a 3. §
(1) bekezdésében, a 4. § (1) bekezdésében vagy a 6. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(4) A „posztumusz” adományozott díj és az azzal járó pénzjutalom átvételére az elismerésben részesített özvegye,
leszármazója vagy a legfőbb ügyész által megjelölt hozzátartozója jogosult.
14. § (1) Nem részesíthető elismerésben az az ügyészségi alkalmazott, aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban,
illetve aki jogerős fegyelmi határozat vagy büntető bírósági ítélet hatálya alatt áll.
(2) Méltatlanná válik az elismerésre az az ügyészségi alkalmazott
a) akinek az ügyészségi szolgálati viszonya a bíróságnak vele szemben szabadságvesztést, közérdekű munkát
kiszabó jogerős határozatával vagy büntetőeljárás során kényszergyógykezelését elrendelő jogerős
határozattal, továbbá hivatalvesztés kimondásával, valamint hivatalvesztés, illetve elbocsátás fegyelmi
büntetést kiszabó jogerős fegyelmi határozattal szűnik meg,
b) akivel szemben a bíróság jogerős határozattal elzárás büntetést szab ki, vagy
c) akitől az elismerést jogerős fegyelmi büntetésként visszavonják.
(3) A (2) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott esetben az elismerésre méltatlanná vált ügyészségi alkalmazottól az
elismerést vissza kell vonni.
(4) A legfőbb ügyész az Együttműködésért Emlékérmet visszavonhatja, ha az elismerésben részesített az ügyészség
társadalmi megítélését hátrányosan érintő okból az elismerésre méltatlanná vált.
(5) A visszavonást az Ügyészségi Közlönyben közzé kell tenni.
Záró rendelkezések 15. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az ügyészi szervezetben adományozható elismerésekről szóló 3/1992. Legf. Ü. utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
1626/2014. (XI. 5.) Korm. határozata a KÖZOP-4.5.0-09-11-2012-0003 azonosító számú („A Csepeli Szabadkikötő intermodális és kapacitásbővítő fejlesztése 1. ütemének kivitelezése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-4.5.0-09-11-2012-0003 azonosító számú, „A Csepeli Szabadkikötő intermodális és
kapacitásbővítő fejlesztése 1. ütemének kivitelezése” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának
növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1738/2015. (X. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezeti átalakításával összefüggő feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal szervezeti átalakításával összefüggő feladatok ellátására – e  határozat közzétételét követő naptól  –
2015. december 31. napjáig Tállai Andrást kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében ellátja
a) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezeti átalakításával és
b) az a) pontban foglaltak végrehajtásához szükséges jogszabály-módosítások előkészítésével
összefüggő feladatokat.
3. A miniszterelnök a kormánybiztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter útján irányítja.
 4. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
263/2010. (X. 25.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondásra tekintettel
dr. Tóth Andrást 2010. december 1-jei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
Szabóné dr. Bélteky Erzsébetet 2011. március 31-ei hatállyal,
Farkas Istvánné dr.-t 2011. április 14-ei hatállyal,
Ráczné dr. Balogh Katalint 2011. április 30-ai hatállyal,
dr. Hegyi Imrénét 2011. július 31-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem; dr. Ávár Zsuzsannát,
dr. Bagjos Csabát,
dr. Karácsony Mónika Emőkét,
dr. Lemle Mártát,
Pelikánné dr. Gyarmati Gabriellát és
Piroskáné dr. Szakács Zsanett Dórát
2010. november 1. napjától határozatlan időtartamra,
dr. Csikiné dr. Mátyás Krisztinát,
dr. Élő Károlyt,
dr. Gulyás Krisztinát,
dr. Króneisz Gábort és
dr. Tokaji Mónika Fruzsinát
2010. november 1. napjától 2013. október 31. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2010. október 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2010. (I. 14.) FVM rendelete az agrárgazdasági és agrár-vidékfejlesztési szakterületeken a szakértői tevékenység végzésének feltételeiről.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi CXIV. törvény 10. § (2) bekezdés a) és c) pontjában, valamint az illetékekről szóló
1990. évi XCIII. törvény  67. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – az igazgatási szolgáltatási díj vonatkozásában
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről
 szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és b) pontjaiban meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem
el:
1. § (1) Agrárgazdasági és agrár-vidékfejlesztési szakértői tevékenységet az folytathat, aki az egyes szakterületekhez előírt
képesítési feltételek valamelyikével rendelkezik és a szakértői tevékenység megkezdését megelőző legalább ötévi
szakmai gyakorlatot igazol, továbbá a tevékenység folytatásának szándékát bejelenti.
(2) A szakterületnek megfelelő tudományos fokozattal rendelkező személy, a képesítési feltételek megléte esetén
szakmai gyakorlat igazolása nélkül is folytathat szakértői tevékenységet.
(3) A szakterületek megnevezését a rendelet 1. melléklete, a képesítési feltételeket pedig a rendelet 2. melléklete
tartalmazza.
2. § (1) A bejelentőnek a szakértői tevékenység megkezdését a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternek kell
bejelentenie.
(2) A bejelentésnek a személyazonosító adatokon kívül tartalmaznia kell:
a) a bejelentő iskolai végzettségét, az oklevelet kiállító intézmény megnevezését, helyét, az oklevél számát, keltét,
b) a korábbi munkahelyek megjelölését,
c) a jelenlegi munkahely és munkakörök feltüntetését,
d) a bejelentő korábbi tudományos és publikációs tevékenységét,
e) a bejelentés dátumát, valamint a bejelentő aláírását.
(3) A bejelentéshez csatolni kell:
a) a képzettségre, iskolai végzettségre vonatkozó dokumentumok másolatát,
b) a szakterületnek megfelelő szakmai gyakorlati időre vonatkozó igazolást,
c) a bejelentő részletes, fényképes szakmai önéletrajzát, publikációs jegyzékét, valamint
d) a 4. § (1) bekezdése szerinti díj befizetését igazoló postai feladóvevényt vagy az átutalás igazolását.
3. § (1) A feltételeknek meg nem felelő bejelentés esetén a miniszter a tevékenység folytatását megtiltja.
(2) A szakértői tevékenységet folytatókról a minisztérium a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának
általános szabályairól szóló törvény ben foglaltakon túl a miniszter által vezetett minisztérium honlapján az alábbi
adatokat teszi közzé (szakértői névjegyzék):
a) szakterület és részterület, valamint a bejegyzés időpontja, valamint
b) nyilvántartási szám.
4. § (1) A bejelentéshez ötezer forint igazgatási szolgáltatási díjat (a továb biak ban: díjat) kell befizetni. A díj egy fő szakterület
és egy részterület díját foglalja magában. Ha a bejelentő a fő szakterületen belül több részterületet jelöl meg, minden
további megjelölt részterület után kétezer forint díjat kell megfizetni. Ha a bejelentő több fő szakterület
megjelölésével kér nyilvántartásba vételt, a díjat fő szakterületenként külön-külön kell számolni.
(2) Az eljárás megindításakor az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvényben (a továbbiakban: Itv.)  foglaltakon kívül
a díjfizetési kötelezettség készpénzátutalással is teljesíthető. A díjfizetési kötelezettséget a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01494549-00000000 előirányzatfelhasználási keretszámlájára kell teljesíteni.
(3) A díjak megfizetésével kapcsolatban az Itv. 3. § (4) bekezdésében foglaltak, a díjfizetésre kötelezettek megállapítása
tekintetében a 31. § (1) bekezdésének első mondatában foglaltak az irányadóak.
5. § A szakértőt halála esetén, továbbá, ha azt ő maga kéri, törölni kell a szakértői névjegyzékből.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Ezen rendeletet a hatálybalépést köve tően indult ügyekben kell alkalmazni.
(3) Azt a szakértőt, aki e rendelet hatálybalépésekor érvényes szakértői engedéllyel rendelkezik, a miniszter
nyilvántartásba veszi, és szakértői tevékenységét időkorlát nélkül folytathatja.
(4) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1978/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a közúti közlekedési infrastruktúra üzemeltetési, karbantartási és felújítási feladatainak finanszírozásához és középtávú működtetéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a) a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak az  országos közúti
közlekedési infrastruktúra üzemeltetési és fenntartási feladatok 2015.  évi finanszírozási hiányát pótló
forrásnak, 22  127,8 millió forintnak a  biztosításáról, a  2016.  év tekintetében a  Magyarország 2016.  évi
központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezetében, valamint a 2017–2019. évek tekintetében a 2017–2019. évek központi
költségvetésének tervezése és végrehajtása során a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi központi költségvetés végrehajtása, illetve a 2017–2019. évi központi költségvetés
tervezése, illetve végrehajtása során
b) nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak az  országos közúti
közlekedési infrastruktúra üzemeltetési és fenntartási feladatokra nézve a  2016–2019.  években összesen
6061,7 millió forint többletforrás biztosításáról, a  2016.  év tekintetében a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezetében, valamint a 2017–2019. évek tekintetében a 2017–2019. évek központi
költségvetésének tervezése és végrehajtása során a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetben;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi központi költségvetés végrehajtása, illetve a 2017–2019. évi központi költségvetés
tervezése, illetve végrehajtása során
 2. egyetért azzal, hogy az  országos közúti közlekedési infrastruktúra üzemeltetési és fenntartási feladatainak stabil,
kiszámítható ellátása és a folyamatos, hatékony működés érdekében a Magyar Közút NZrt. 2016. évtől kezdődően
5 éves közhasznúsági szerződés alapján lássa el a közútkezelői feladatokat, ennek érdekében
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az országos közúti közlekedési
infrastruktúra üzemeltetési és fenntartási feladatainak ellátására a  2017–2020.  évi központi költségvetések
tervezése során gondoskodjanak a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, Közlekedési ágazati programok alcím, Közúthálózat fenntartás és működtetés jogcímcsoporton
aa) 2017. évben legalább 73 221,3 millió forint,
ab) 2018. évben legalább 80 588,5 millió forint,
ac) 2019. évben legalább 88 816,6 millió forint,
ad) 2020. évben legalább 98 086,5 millió forint
forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2017–2020. évi központi költségvetések tervezése során
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E. § (3) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, Közlekedési ágazati programok alcím, Közúthálózat fenntartás és működtetés
jogcímcsoport terhére a  2016–2020.  évek tekintetében összesen legfeljebb 400 880,1 millió forint
összegben kötelezettséget vállaljon, azzal, hogy a  2016.  évi költségvetési kiadási előirányzat terhére vállalt
kötelezettségvállalás mértéke nem haladhatja meg az  előirányzatnak a  Kvtv.-ben meghatározott összegét,
valamint a 2017–2020. évi költségvetési kiadási előirányzat terhére vállalt kötelezettségvállalás mértéke nem
haladhatja meg az a) pontban meghatározott összeget;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. január 15.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy dolgozzanak ki az  országos
gyorsforgalmi, fő- és mellékút hálózatra egy középtávú felújítási finanszírozási programot, és azt terjesszék
a Kormány elé.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2016. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
279/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pocsainé
dr. Cseuscsák Renátát a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1214/2013. (IV. 16.) Korm. határozata a Siemens Zrt. és az Ericsson Magyarország Kft. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a miniszterelnököt, hogy a Magyarország Kormánya és a Siemens termelő, szolgáltató és kereskedelmi
zártkörűen működő részvénytársaság (székhely: 1143 Budapest, Gizella út 51–57., cégjegyzékszám: 01-10-041548)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyarország Kormánya és az  Ericsson Magyarország
Kommunikációs Rendszerek Kft. (1097 Budapest, Könyves Kálmán körút 11. B ép., cégjegyzékszám: 01-09-070937)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2010. (IV. 28.) ME határozata a Magyar Köztársaság és a Jordán Hasemita Királyság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a pénzügyminiszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság és a Jordán Hasemita Királyság között a kettős adóztatás elkerüléséről és
az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú egyezmény
(a továb biak ban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a pénzügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a pénzügyminisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását köve tően az Egyezmény
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetet haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1464/2012. (X. 26.) Korm. határozata az Észak-Alföldi Operatív Program keretében gazdaságfejlesztési célú kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról.
A Kormány 1. hozzájárul az Észak-Alföldi Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akciótervének 1. prioritásán
rendelkezésre álló 1 230 000 000 forint szabad keretből 1 184 295 763 forint átcsoportosításához az ÉAOP-1.1.1/C-12
azonosító számú „A régió vállalkozásai üzleti hátterének fejlesztése – Kiemelt projektek” kiírás keretének
megemelésére. 2. jóváhagyja az 1. mellékletben szereplő táblázat 3–5. sorában meghatározott, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatokat, 3. elfogadja az 1. mellékletben meghatározott projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
4. hozzájárul, hogy az 1. mellékletben szereplő táblázat 2. és 3. sorában meghatározott kiemelt projektek támogatási
szerződéseit a – támogathatósági feltételek teljesítését követő 30 napon belül – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága megkösse, 5. hozzájárul, hogy az 1. mellékletben szereplő táblázat 4–6. sorában meghatározott kiemelt projektek támogatási
szerződéseit – a projektötletek 2012. november 30-ig történő részletes kidolgozása, projektjavaslatként a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökséghez történő benyújtása és azok értékelését követően – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága a 2007–2013 programozási időszakban az Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló kormányrendelet szerint megkösse, 6. elutasítja a 2. mellékletben szereplő kiemelt projekt akciótervi nevesítését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
50/2003. (XII. 18.) BM rendelete a légiközlekedés védelme érdekében ellenőrzés alá vonható munkavállalók köréről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
(a továbbiakban: Lt.) 74. §-ának q) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a gazdasági és közlekedési miniszterrel egyetértésben — az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya a légiközlekedés védelme érdekében ellenőrzés alá vonható munkavállalókra és munkáltatóikra, továbbá a munkavállalók ellenőrzését végző szervekre terjed ki.
(2) Nem tartozik e rendelet hatálya alá
a) a rendvédelmi szervek és a Határőrség, valamint a
polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos szolgálati
jogviszonyban álló és a repülőtéren szolgálatot teljesítő
tagja,
b) a külföldi légijármű személyzete,
c) a 2. §-ban meghatározott területen látogatókártyával
tartózkodó személy. (3) E rendelet alkalmazása során
a) munkavállaló: az a személy, akit a 2. §-ban meghatá
rozott területen vagy munkakörben munkaviszony, közalkalmazotti, megbízási vagy egyéb, foglalkoztatásra irányuló jogviszony (a továbbiakban együtt: foglalkoztatásra
irányuló jogviszony) keretében foglalkoztatnak, illetve
foglalkoztatni kívánnak,
b) munkáltató: az a szerv, szervezet, gazdasági társaság
vagy egyéni vállalkozó, amely, illetve aki a 2. §-ban meghatározott területen vagy munkakörben fejt ki tevékenységet,
c) látogatókártya: a repülőtér üzemeltetője által kiadott, a repülőtér zárt területén felügyelet mellett való
tartózkodásra jogosító engedély.
2. § A légiközlekedés védelme érdekében az Lt. 67. §-ának
(4) bekezdése szerinti ellenőrzés alá kell vonni azokat a
munkavállalókat, akik — részben vagy egészben — a nyilvános repülőtér zárt területén, vagy a személyszállítást és
árufuvarozást végző légijárművön vagy annak földi kiszolgálásában fejtik ki tevékenységüket, illetve akik a légi navigációs eszközöket kezelik, karbantartják, valamint akik
a polgári légiforgalmi szolgálatok szakszemélyzeteként tevékenykednek.
3. § (1) Az Lt. 67. §-ának (5) bekezdésében meghatározott
alkalmazási feltételeknek való megfelelés ellenőrzését a
foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítését megelőzően a munkáltató kezdeményezi írásos megkeresésben.
A megkeresésben fel kell tüntetni a foglalkoztatni kívánt
személy születési és házassági nevét, születési helyét és
idejét, anyja nevét és lakcímét.
(2) A munkáltató az ellenőrzés kezdeményezése előtt
tájékoztatja a munkavállalót az Lt. 67. §-ának (4)—(6) bekezdésében foglaltakról.
4. § (1) A munkavállalónak a bűntettesek nyilvántartásában
és a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásában történő
ellenőrzése külön jogszabály alapján a rendőrség feladata.1
(2) Az ellenőrzést Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér és más budapesti nyilvános repülőterek esetében
az Országos Rendőr-főkapitányság Repülőtéri Biztonsági
Szolgálata (a továbbiakban: RBSZ), a Budapesten kívüli
nyilvános repülőtereken a repülőtér fekvése szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányság (a továbbiakban együtt:
illetékes rendőri szerv) végzi. A tevékenységüknél fogva
repülőtérhez nem köthető, de a rendelet hatálya alá tartozó személyek ellenőrzését az RBSZ végzi.
1 Lt. 67. § (6) bekezdés, a légiközlekedés védelmének szabályairól,
a Légiközlekedés Védelmi Bizottság jogköréről, feladatairól és működési
rendjéről szóló 201/1998. (XII. 17.) Korm. rendelet 4. § d) pont.
(3) Az illetékes rendőri szerv az ellenőrzést első ízben a
megkeresés átvételétől számított 15 napon belül, majd a
munkavállaló foglalkoztatásra irányuló jogviszonyának
fennállása alatt rendszeresen, de legalább évi egy alkalommal elvégzi.
(4) Az ellenőrzés eredményéről az illetékes rendőri
szerv e rendelet mellékletében meghatározottak szerint értesíti a munkáltatót.
5. § (1) Ha a 4. § (4) bekezdésében meghatározott értesítés
alapján a munkavállalóval szemben az Lt. 67. §-ának
(5) bekezdésében meghatározott foglalkoztatást kizáró ok
áll fenn, a munkavállaló az értesítést követően a 2. §-ban
meghatározott területen, illetve munkakörben nem foglalkoztatható.
(2) A munkáltató köteles a munkavállaló foglalkoztatásra irányuló jogviszonyának megszűnését, illetve a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létrejöttének meghiúsulását 8 napon belül az illetékes rendőri szervnek bejelenteni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
281/2013. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése és 232/K. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kiss
Évát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 24. áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2009. (HK 19.) MK KFH intézkedése.  „Katonadiplomácia alapismeretek I. tankönyv” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján „KATONADIPLOMÁCIA ALAPISMERETEK I. TANKÖNYV” című
főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Katonai Felderítő
Hivatalra, valamint a katonadiplomáciai felkészítésben és
szolgálatban érintett állományra terjed ki. katonai szervezeteire terjed ki.
2. „KATONADIPLOMÁCIA ALAPISMERETEK I.
TANKÖNYV” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés
mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A főnökségi kiadvány tartamát a Magyar Köztársaság
Katonai Felderítő Hivatal személyi állománya a beosztása
szükséges mértékben, a katonadiplomáciai felkészítésben
és szolgálatban érintettek teljes részletességgel ismerjék
meg és alkalmazzák.
4. A mellékletet az érintettek külön kapják meg.
5. Ez az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány a kiadásakor lép hatályba.
Madarász Károly mk. altábornagy s. k.,
MK KFH főigazgató


text:
453/2014. (XII. 5.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kerezsi Klárát 2014. december 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. november 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2006. (II. 28.) ME határozata főiskolai tanár felmentéséről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 73. §
a) pontja alapján, az oktatási miniszter előterjesztésére
dr. Mesterházi Zsuzsannát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem főiskolai tanárát 2006. január 17-ei hatállyal
– 70. életéve betöltésére tekintettel – e tisztségéből felmentem.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
433/2016. (XII. 15.) Korm. rendelete a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal által a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapból finanszírozott kutatás-fejlesztési és innovációs programok és projektek értékelésének részletes szabályairól.
A Kormány a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 43. § (1) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E rendeletet a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapból (a továbbiakban: NKFI Alap) finanszírozott kutatásfejlesztési és innovációs programok és projektek értékelésére kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. ellenőrzés: a  kutatás-fejlesztési és innovációs (a  továbbiakban: KFI) programok és a  KFI projektek
megvalósításával kapcsolatos tevékenységek és eredmények jogszabályi és szerződési feltételeknek való
szakmai, jogi, pénzügyi megfelelőségi vizsgálata (értékelés, monitoring, szabályosság vizsgálata);
2. előzetes (ex-ante) értékelés: a  KFI program helyzetelemzésen alapuló célszerűségének és a  célok eléréséhez
felhasználni javasolt eszközök megfelelőségének vizsgálata;
3. utólagos (ex-post) értékelés: a  KFI program végrehajtását és befejezését követő vizsgálat, amely kiterjed
a  források felhasználása szabályosságának, a  KFI program és a  végrehajtás módja eredményességének és
hatékonyságának ellenőrzésére, a KFI program társadalmi-gazdasági és tudományos hatásainak elemzésére,
valamint arra, hogy a KFI programban meghatározott célkitűzéseket sikerült-e elérni, teljesíteni;
4. folyamatos (on-going) értékelés: a  KFI program megvalósítása során folyamatosan (általában 12 havonta)
végzett vizsgálat, amely kiterjed a  megvalósulás menetének, valamint az  időközi eredmények és az  elért
célok nyomon követésére;
5. FTE: Full Time Equivalent (teljes munkaidő egyenérték) a  statisztikai létszám adott időszakra vonatkozó
mértékegysége. Egy FTE a  statisztikai létszám, ha az  adott projekt teljes időtartama alatt egy fő teljes
munkaidőben a projekt megvalósítása érdekében volt foglalkoztatva;
6. indikátorok: A KFI program, illetve a KFI projekt kiírója által meghatározott, eredményt vagy teljesülést mérő
mutatók, amelyek az eredmény vagy a teljesülés
a) mennyiségi (db, fő, m, m2, m3, tonna, Ft, EUR, %),
b) minőségi (kategória, szint, célcsoportra, funkcióra, kompetenciára, helyre, témára utaló jelző),
c) vagy időbeni (állandó, időszakos, évi)
meghatározásra szolgálnak, típusa szerint lehet:
6.1. bemeneti (input) indikátor: olyan mutatószám, amely számszerűsítve rögzíti a  projekt céljait
megvalósítók által igénybe veendő eszközök kiindulási értékeit a  program vagy projekt kezdetén
a humán, infrastrukturális, és pénzügyi erőforrásokat illetően,
6.2. kimeneti (output) indikátor: olyan mutatószám, amely számszerűsíti a  projekt keretében elvégzett
tevékenységek nyomán létrejövő közvetlen eredményeket. A  kimeneti (output) indikátorok
jellemzően számszerűsíthető értékeket mérnek (így különösen publikációk és szabadalmak száma,
prototípusok és eljárások száma, képzések száma),
6.3. eredmény indikátor: a  projekt azonnali és közvetlen hatásaira vonatkozó mutatószám, amely
a  közvetlen résztvevőket, illetve igénybevevőket érintő változásokról nyújt információt.
Az  eredmény indikátor lehet pénzügyi (például a  termelési költségek csökkenése) vagy nem
pénzügyi mutató (a kiképzett emberek száma, új termékek, szolgáltatások),
6.4. hatás indikátor: a projekt olyan következményeire utaló mutatószám, amely jellemzően közvetlenül
és hosszabb időtávon jelentkezik. A hatás bekövetkezése a projekten kívül álló tényezőtől is függhet
(például munkahelyteremtés, profitnövekedés, tudományos eredmények idézettsége, felhasználása
más eljárásokban);
7. időközi (mid-term) értékelés: a KFI program megvalósításának folyamata során (általában a futamidő közepén)
végzett vizsgálat, amely célja a  KFI program eredményeinek elemzése, annak megállapítása, hogy a  KFI
program lezárulásáig megvalósítható-e az elérni kívánt cél;
8. projekt: a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban:
KFItv.) 3. § 19. pontja szerinti projekt;
9. program: a KFItv. 3. § 13. pontja szerinti kutatás-fejlesztési és innovációs program;
10. monitoring: az  értékeléssel összefüggő olyan folyamat, amelynek feladata az  egyes KFI programok és KFI
projektek szakmai és pénzügyi előrehaladásának rendszeres nyomon követése, vizsgálata, amely alapján
javaslat fogalmazható meg a szükséges beavatkozásokra.
(2) Az  (1)  bekezdésben nem értelmezett fogalmakat az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és a  KFItv.
szerint kell értelmezni.
3. Alapelvek 3. § Az  értékelés általános célja a  KFItv. szerinti kutatás-fejlesztési és innovációs támogatási rendszer célszerűségének,
hatékonyságának, versenyképességének és ellenőrizhetőségének a biztosítása.
4. § (1) Az értékelésnek a szakpolitikai döntéshozatal megalapozását kell szolgálnia (használhatóság elve).
 (2) Valamennyi értékelés során vizsgálni kell a  változtatás szükségességét. A  KFI program módosítására irányuló
javaslatnak az adatok elemzésével és értelmezésével igazolható módon kell alátámasztania a megvalósíthatóságot,
illetve annak a megvalósítás tárgyi, személyi, intézményi feltételeire is ki kell térnie.
5. § (1) Az értékelést megbízható és ellenőrizhető adatok alapján kell végezni (tárgyilagosság elve).
 (2) Az értékelés során felhasznált valamennyi adatnak, információnak visszakereshetőnek, dokumentáltnak kell lennie.
 (3) Az értékelési szempontoknak logikusnak, indokoltnak, nyilvánosnak kell lenniük.
 (4) Az  értékelés következtetéseinek az  értékelésben megjelenített és feldolgozott információkon kell alapulniuk és
tárgyilagosnak kell lenniük. 6. § (1) Az  értékelés megállapításaival kapcsolatban minél szélesebb körben kell tájékoztatást adni és gondoskodni
kell arról, hogy a  megállapítások, javaslatok hozzájárulhassanak a  fejlesztések, a  KFI program végrehajtása
eredményességének javításához (hasznosulás elve).
(2) Az  értékelési tevékenységen belül megfelelő kapacitást szükséges fordítani az  értékelések megállapításainak
megfelelő kommunikációjára, amely során az  értékelésekből levezethető főbb szakpolitikai következtetéseket
érthető, áttekinthető formában, megfelelő rendszerességgel kell bemutatni az érintettek számára.
7. § (1) Az értékelési folyamatban a lehetőségekhez képest valamennyi releváns információt fel kell használni (teljeskörűség
elve).
(2) Az értékelésnek elő kell segítenie a döntések és a folyamatok tökéletesítését.
 (3) A  tárgyilagosság elvére figyelemmel információt kiszűrni, figyelmen kívül hagyni csak abban az  esetben
megengedett, ha az  információ nem ellenőrizhető, a  forrása nem dokumentálható, vagy ha az  információ
hasznosíthatósága nincs megfelelő arányban a megszerzés költségével.
(4) A teljeskörűség biztosítása érdekében az értékelés megtervezése során mindig figyelembe kell venni a vizsgálandó
témát érintő, már lezárt hazai és nemzetközi KFI program értékelése eredményeit, tapasztalatait.
8. § Az  értékelés megfelelő működése megköveteli az  értékelési tevékenység függetlenségét, az  érdekellentéttől való
mentességét, a pártatlan és az elfogulatlan értékelést (függetlenség és hitelesség elve).
9. § (1) Az értékelőknek együtt kell működniük a KFI program felhívásainak kiírójával (partnerség elve).
 (2) Az  értékelés során megfogalmazott javaslatoknak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a  jövőbeni KFI programok
meghirdetése során azokat a KFI program felhívásainak kiírója hasznosítani tudja.
(3) A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a  továbbiakban: NKFI Hivatal), mint az értékelési feladatokat
koordináló szervezet köteles az  értékelési feladat hatékony ellátásához szükséges valamennyi információt
biztosítani az értékelők részére.
10. § Az értékelési tevékenységnek javítania kell az állami működés átláthatóságát (nyilvánosság elve).
11. § (1) Az  értékelés tervezésének és koordinálásának valós, strukturált és költséghatékony módszereken kell alapulnia
(kivitelezhetőség elve).
(2) A kivitelezhetőség elvének érvényesülése érdekében a várható költségek és az elvárható hasznok aránya alapján kell
meghatározni az értékelés során alkalmazandó eljárásokat.
II. FEJEZET
A KFI PROGRAM- ÉS PROJEKTÉRTÉKELÉS RENDSZERE
4. Közös szabályok 12. § A  jelen kormányrendelet szerinti értékelési feladatok koordinálását, a  programértékelés és a  projektértékelés
módjának, eszközeinek, szempontjainak meghatározását, valamint az  értékelés jóváhagyását az  NKFI Hivatal mint
az NKFI Alapért felelős szerv a KFItv. szerint létrehozott és működtetett szakterületi kollégiumok, Innovációs Testület
és szakértői csoportok közreműködésével látja el.
13. § (1) Az NKFI Hivatal az értékelés hatékonyságának elősegítésére módszertani útmutatót és monitoring adatlapot dolgoz
ki, amelyeket hozzáférhetővé tesz az értékelésben közreműködők számára.
(2) Az  alkalmazandó értékelések eljárásrendjének és módszertanának részletes szabályait az  NKFI Hivatal belső
szabályzatban határozza meg.
(3) Nem lehet a KFI program értékelője az, aki a KFI program kialakításában részt vett.
 (4) Nem lehet a KFI projekt értékelője az, aki a KFI projekt kialakításában és megvalósításában részt vett.
 (5) Az értékelés során tekintettel kell lenni a KFI programok eltérő sajátosságaira.
14. § A  KFI program- és projektértékelés során megfogalmazott javaslatok figyelembevételével a  szükséges
intézkedésekről az NKFI Hivatal elnöke dönt.
5. A programértékelés rendszere 15. § Az NKFI Hivatal a KFI programhoz kapcsolódóan
a) programértékelési tervet készít az adott KFI program, az érintett ágazat és a tudományterület sajátosságainak
figyelembevételével, valamint
b) a  4.  melléklet figyelembevételével meghatározza a  KFI program céljának és a  cél elérésének ismérveit és
indikátorait. 16. § A programértékelés
a) előzetes (ex-ante),
b) időközi (mid-term),
c) utólagos (ex-post), vagy
d) folyamatos (on-going)
értékelési mód szerint történhet.
17. § (1) A  programértékelési terv részeként meg kell határozni a  programértékelés során alkalmazandó, a  16.  § szerinti
értékelési módot és annak időbeli ütemezését.
(2) Folyamatos (on-going) értékelési mód alkalmazása esetén az értékelés időbeli ütemezését több értékelési szakasz
kijelölésével (periodikusan) kell meghatározni.
18. § A 21–23. §-okban meghatározottak szerinti, valamint a KFI programok pályázati felhívásaira benyújtott és elfogadott
projektjavaslatok alapján megvalósított KFI projektek értékeléséből álló utólagos (ex-post) értékelést minden
KFI program tekintetében el kell végezni.
19. § Az  NKFI Hivatal a  programértékelést követő legfeljebb egy éven belül a  honlapján történő közzététel útján
gondoskodik a programértékelésből származó eredmények nyilvánosságra hozataláról.
6. A KFI program előzetes (ex-ante) értékelésére vonatkozó különös szabályok
20. § Az  előzetes (ex-ante) értékelés időbeli ütemezését úgy kell meghatározni, hogy az  a  KFI program tervezési
időszakában befejeződjön.
21. § Az előzetes (ex-ante) értékelés során a következőket kell vizsgálni:
a) a KFI program szükségessége,
b) ha a KFI programban meghatározott társadalmi és gazdasági célok számszerűsítve kerültek megállapításra,
azok alapján a program teljesülése értékelhető-e,
c) a kijelölt célok társadalmilag és gazdaságilag megalapozottak-e,
d) a KFI program költségvetési forrása biztosított-e és nem veszélyezteti-e más KFI program megvalósulását,
e) a KFI program keretén belül benyújtásra kerülő projektek értékelésének, kiválasztásának tervezett módja
megfelel-e a KFI program céljainak,
f ) a támogatás módja, keretösszege és a  projektre igénybe vehető támogatás összege megfelelő-e a  KFI
program megvalósításához. 22. § Amennyiben az értékelés azt állapítja meg, hogy a KFI program célja előreláthatóan nem fog teljesülni, vagy a nem
teljesülés veszélye jelentős, az értékelés tapasztalatai alapján, az értékelés részeként javaslatot kell megfogalmazni
a KFI program céljai elérése érdekében szükséges intézkedésekre.
23. § A programértékelés dokumentuma a következő részekből áll:
a) az adott KFI program 4. melléklet figyelembevételével meghatározott céljának és a cél elérése ismérveinek és
indikátorainak összegző bemutatása,
b) a 21. § szerinti vizsgálat megállapításainak, valamint a megállapításokból levonható következtetéseknek és
az azokat megalapozó hiteles adatoknak a bemutatása,
c) a b) pont szerinti megállapítások és következtetések részletes indoklása,
d) a KFI program várható hatásainak, eredményeinek előrejelzése,
e) ajánlás a meghirdetésre kerülő KFI programokra vonatkozóan.
7. A KFI program utólagos (ex-post) értékelésére vonatkozó különös szabályok
24. § Az utólagos (ex-post) értékelés során a következőket kell megvizsgálni:
a) a KFI program kiírásakor meghatározott társadalmi és gazdasági célok elérése;
b) a tervezés és előkészítés folyamata;
c) a KFI program megvalósulása;
d) a kimeneti eredmények;
e) a költséghatékonyság.
25. § A KFI programok utólagos (ex-post) értékelése során a következő értékelési szempontokat kell figyelembe venni:
a) az adott KFI program hogyan működött a hazai tudományos, társadalmi, politikai és gazdasági környezetben
(tartalmi értékelés),
b) az adott KFI program megfelelt-e a meghirdetéskor megfogalmazott igényeknek (formai értékelés),
c) a megvalósult KFI program végrehajtásának és működésének megfelelőségét (folyamatértékelés),
d) az adott KFI program tudományos, társadalmi és gazdasági eredményeit és hatásait (eredmény- és
hatásértékelés), a  lehetséges pozitív és a  lehetséges negatív változások, valamint a  rövid, a  közepes és
a hosszú távú hatások vizsgálatával,
e) a KFI program hatékonyságát és eredményességét elősegítő szempontok (teljesítményértékelés).
26. § A programértékelés dokumentuma a következő részekből áll:
a) az adott KFI program 4. melléklet figyelembevételével meghatározott céljainak és a cél elérése ismérveinek
és indikátorainak összegző bemutatása,
b) a 24. § szerinti vizsgálat megállapításainak, valamint a megállapításokból levonható következtetéseknek és
az azokat megalapozó hiteles adatoknak a bemutatása,
c) a 4.  melléklet figyelembevételével meghatározott célok, ismérvek és indikátorok teljesülésével kapcsolatos
megállapítások, valamint a  megállapításokból levonható következtetések és az  azokat megalapozó hiteles
adatok bemutatása,
d) a b) és a c) pont szerinti megállapítások és következtetések részletes indoklása,
e) a programértékelés eredményét összegző megállapítások.
8. A KFI program időközi (mid-term) értékelésére és folyamatos (on-going) értékelésére vonatkozó
különös szabályok
27. § A jelen alcím szerinti értékelés a végrehajtás alatt álló KFI program eredményeinek értékelésére terjed ki.
28. § Az értékelés során a 21–23. és a 24–26. §-okat értelemszerűen kell alkalmazni.
29. § Amennyiben az értékelés azt állapítja meg, hogy a KFI program célja előreláthatóan nem fog teljesülni vagy a nem
teljesülés veszélye jelentős, az értékelés tapasztalatai alapján, az értékelés részeként javaslatot kell megfogalmazni
a KFI program céljai elérése érdekében szükséges intézkedésekre.
9. A projektértékelés szabályai 30. § (1) A támogatói döntés előkészítése érdekében el kell végezni a projektjavaslatok értékelését.
 (2) A  projektjavaslatok értékelésének – a  KFI program célkitűzéseinek és az  1.  melléklet szerinti szempontok
figyelembevételével kialakított – szempontrendszerét a KFI program pályázati kiírása határozza meg.
 (3) A  jelen alcím szerinti értékelésnek ki kell terjednie a  projektjavaslat KFI szakmai tartalmi és költségtervi részének,
valamint a  projektvezető és a  projekt megvalósításában közreműködők szakmai kompetenciájának, továbbá
a  projekt eredményességének, valamint a  projekt céljának és jellegének megfelelő gazdasági és társadalmi
hasznosulás vizsgálatára.
(4) Az  értékelésre vonatkozó határidőket az  NKFI Hivatal elnökének utasításában foglaltak figyelembevételével
a támogatási szerződés határozza meg.
31. § (1) A  támogatói döntést követően a  folyamatos szakmai és pénzügyi ellenőrzés biztosítása érdekében a KFI program
pályázati kiírásában meghatározott időszakonként és a projekt befejezésekor a kedvezményezettnek a KFI program
pályázati kiírásában és a  támogatási szerződésben meghatározottak szerint szakmai és pénzügyi beszámolót kell
benyújtania az NKFI Hivatal részére.
(2) A  szakmai és pénzügyi beszámoló értékelésének szempontrendszerét a  2.  mellékletben meghatározottak
figyelembevételével a KFI program pályázati kiírása tartalmazza.
(3) A jelen szakasz szerinti értékelésnek ki kell terjednie a projekt szakmai előrehaladásának vizsgálatára és a tervezett
munkatervi ütemezéssel való összhangjára, valamint a  projekt megvalósítása során felmerült költségeknek
a  projekt céljához illeszkedő felhasználására és számviteli megfelelőségének vizsgálatára. Az  értékelés kiterjedhet
továbbá a projekt eredményének szellemitulajdon-védelmi oltalmáról való gondoskodás vizsgálatára, amennyiben
a szellemitulajdon-védelmi oltalom az adott projektre értelmezhető.
32. § (1) Amennyiben a KFI program pályázati kiírása fenntartási kötelezettséget írt elő, a fenntartási kötelezettség a pályázati
kiírásban meghatározottak szerint, de – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik – a  projekt befejezését
követő legfeljebb 5 évig terjedhet.
(2) A  fenntartási kötelezettség alatt a  kedvezményezettnek a  KFI program pályázati kiírásában és a  támogatási
szerződésben meghatározottak szerinti időszakonként szakmai fenntartási és haladási beszámolót kell benyújtania
az NKFI Hivatal részére.
(3) A szakmai fenntartási és haladási beszámoló értékelésének szempontrendszerét a 3. mellékletben meghatározottak
figyelembevételével a KFI program pályázati kiírása tartalmazza.
33. § Az NKFI Hivatal a honlapján történő közzététel útján gondoskodik a projektértékelés eredményének az információs
önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény és a  KFItv. rendelkezési szerinti
nyilvánosságra hozataláról.
III. FEJEZET
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 34. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
35. § E  rendeletet a  hatálybalépését követően megindított programértékelésekre, a  hatálybalépését követően
meghirdetett pályázati felhívásokra benyújtott projektjavaslatok értékelésére és az  e  pályázati felhívások alapján
támogatott projektek értékelésére kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1088/2014. (II. 28.) Korm. határozata a pécsi Nemzeti Kosárlabda Akadémia megvalósításáról és beruházási programjáról.
A Kormány
 1. egyetért a  pécsi Nemzeti Kosárlabda Akadémia (a továbbiakban: Akadémia) megvalósítására irányuló beruházási
programmal (a továbbiakban: Program), amely keretében
a) a Pécs közigazgatási területén fekvő, 23998/2 és 23998/5 helyrajzi számú ingatlanon megvalósul egy új
3  db 30x16 méteres pályával rendelkező kosárlabdacsarnok, 400 fő számára állandó lelátóval, kiszolgáló
helységekkel, valamint bővíthető mobil lelátóhellyel,
b) a Pécs közigazgatási területén fekvő, 23998/2 és 23998/5 helyrajzi számú ingatlanon az  Akadémia
működéséhez kapcsolódó szállás és kiszolgáló létesítmények kerülnek megépítésre, felújításra;
2. egyetért azzal, hogy a Program építtetője a Nemzeti Sportközpontok központi költségvetési szerv legyen;
 3. egyetért azzal, hogy az  Program egyes létesítményeinek tervezési munkálatait a  Nemzeti Sportközpontok
alkalmazásában álló tervezők, szakemberek végezzék el, egyúttal a  Kormány felhívja az  emberi erőforrások
miniszterét a Nemzeti Sportközpontok közalkalmazotti létszámának 20 státusszal történő bővítésére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos, a Program lezárásáig
4. egyetért azzal, hogy a Program megvalósításához szükséges, Pécs közigazgatási területén fekvő, 23998/2 és 23998/5
helyrajzi számú ingatlanok a Nemzeti Sportközpontok vagyonkezelésébe kerüljenek;
5. egyetért azzal, hogy a Program megvalósítására a 2014. és 2015. évek között összesen 1900,0 millió forint összegben
kerüljön sor, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  kiemelt
sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős
kormánybiztos bevonásával – gondoskodjanak a források ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési
években;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, illetve 2015. évi központi költségvetési tervezésével összhangban
 6. jóváhagyja, hogy az  5.  pont szerint biztosított előirányzat terhére megvalósuló, a  Nemzeti Sportközpontok által
lefolytatásra kerülő beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
7. felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy dolgozza ki az Akadémia üzemeltetési koncepcióját.
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. május 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1428/2012. (X. 8.) Korm. határozata a 2012. költségvetési egyenleg tartását biztosító intézkedésekről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 40. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendeli el: 1. A Kormány az irányítása alá tartozó fejezetek előirányzatainak az 1. melléklet szerint meghatározott összegű zárolását,
jogszabály alapján nem zárolható előirányzat esetében csökkentését rendeli el.
2. A Kormány felhívja a fejezeteket irányító szervek vezetőit, hogy – a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása után –
a Magyar Államkincstárnak 2012. október 15-éig jelentsék be az 1. mellékletben foglalt zárolási, illetve csökkentési
kötelezettségeket cím, alcím, jogcímcsoport, jogcím és kiemelt előirányzatonkénti részletezettségben. Nem
jelenthető be zárolás a 2. mellékletben felsorolt előirányzatokra.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői Határidő: a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2012. október 10.
a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2012. október 15.
3. E határozatban elrendelt zárolási, illetve csökkentési kötelezettség fejezetek, alrendszerek közötti, illetve fejezeten
belüli nullszaldós átrendezésére, valamint a zárolási kötelezettség részbeni saját bevétel befizetéssel történő
kiváltására a fejezetet irányító szervek vezetőinek kezdeményezésére a nemzetgazdasági miniszter előzetes
engedélyével kerülhet sor. A nemzetgazdasági miniszter engedélyével – az Áht. 40. § (2) bekezdésében foglaltakra
figyelemmel – a 2. mellékletben felsorolt előirányzatokra is jelenthető be zárolás, amennyiben az 1. mellékletben
elrendelt zárolás a működőképességet veszélyezteti. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 4. Az 1. és 2. pontokban foglaltakon kívül a Kormány a Magyar Köztársaság 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
a) XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím kiadási előirányzatából 20 000,0 millió
forintot, b) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 36. PPP programok alcím,
3. PPP-konstrukcióban létrehozott beruházások megvásárlásával és befejezésével kapcsolatos kiadások
jogcím-csoport kiadási és támogatási előirányzatából 3 100,0 millió forintot, valamint
c) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 43. EU Önerő Alap alcím
kiadási előirányzatából 20 000,0 millió forintot zárol. 5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 4. pontban meghatározott
zárolás végrehajtásához szükséges intézkedéseket tegyék meg és a Magyar Államkincstárnak 2012. október 15-éig
jelentsék be a zárolási kötelezettségeket cím, alcím, jogcím-csoport, jogcím és kiemelt előirányzatonkénti
részletezettségben. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2012. október. 15.
6. A Kormány az állami vagyonnal és a Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadások esetében a Kvtv. 1. melléklet
a) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatok bevételek és kiadások fejezetben – az eddigi módosítások
figyelembevételével számított előirányzathoz viszonyítva – 4700,0 millió forintot,
b) XLIV. A Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben 300,0 millió forintot
zárol. 7. A Kormány felhívja a fejezeteket irányító szervek vezetőit, hogy a 6. pontban foglaltak végrehajtására
– a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása után – a Magyar Államkincstárnak 2012. október 15-éig jelentsék be
a zárolási kötelezettségeket cím, alcím, jogcímcsoport és jogcímenkénti részletezettségben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre: 2012. október 10.
a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre: 2012. október 15.
8. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap egyenlegének a Kvtv.-ben
jóváhagyotthoz képest legalább 15 600,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzetgazdasági minisztert Határidő: azonnal 9. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Nemzeti Kulturális Alap egyenlegének a Kvtv.-ben
jóváhagyotthoz képest, valamint a Széll Kálmán Terv kiterjesztése keretében megvalósítandó egyes intézkedésekről
szóló 1122/2012. (IV. 25.) Korm. határozat 2. pontja alapján megtett intézkedésen felül további 900,0 millió forinttal
történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye meg. Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 10. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap egyenlegének
a Kvtv.-ben jóváhagyotthoz képest, valamint az Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program
finanszírozásával és működtetésével kapcsolatos feladatokról szóló 1079/2012. (III. 28.) Korm. határozatban elrendelt
átcsoportosításon felül további legalább 3000,0 millió forinttal történő javulásához a szükséges intézkedéseket tegye
meg. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 11. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy terjesszék a Kormány elé
az innovációs járulékelőleg kiegészítését előíró törvénytervezetet úgy, hogy a törvényjavaslat elfogadása esetén
a törvény kihirdetése 2012. november 10-ig megtörténhessen. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1505/2019. (VIII. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Várprogram részét képező mosonmagyaróvári Óvári vár állagmegóvó munkáihoz szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Várprogram részét képező mosonmagyaróvári Óvári vár tekintetében
az  állagmegóvási munkák (a továbbiakban: szakmai feladat) elvégzéséhez egyszeri jelleggel összesen
392 661 007 forint összegű költségvetési támogatás biztosítása szükséges;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság konzorciumi partnere, a  Széchenyi István Egyetem útján gondoskodjon a  szakmai feladat
megvalósításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. január 31.
3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – a szakmai feladat megvalósítása
érdekében a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt összesen
392  661  007 forint forrás biztosításáról gondoskodjon a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló
2019. évi LXXI. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
360/2013. (VIII. 21.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 204. § (4) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Gagyi Miklós
nyugállományú dandártábornokot 2013. augusztus 20-ai hatállyal nyugállományú vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2013. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1372/2014. (VII. 8.) Korm. határozata társasági részesedés megszerzése érdekében szükséges további intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban (a továbbiakban: FŐGÁZ Zrt.) a Budapest
Főváros Önkormányzata tulajdonában lévő 50%-os mértékű társasági részesedést megtestesítő + 1 (egy) darab
„A” sorozatú részvénynek, valamint további 1 (egy) darab „B” sorozatú részvénynek az állam nevében eljáró Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) általi megvásárlásával;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti részvényadásvétel érdekében
szükséges egyeztetések lefolytatásáról akként, hogy a  szerződő felek a  tárgyalások alatt az  MVM Magyar Villamos
Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság FŐGÁZ Zrt.-ben való kisebbségi részesedése megszerzése
során alkalmazott – az  energiaipari piaci szokásoknak és a  korábban hasonló tranzakcióknál már érvényesített
gyakorlatnak megfelelő – értékelési módszert tekintsék irányadónak a vételár meghatározásakor;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az adásvételi szerződés megkötésére: 2014. július 31.
 a vételár megfizetésére: 2014. november 30.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  költségvetési törvény módosítása során gondoskodjon az  1.  pont
szerinti részvényadásvétel végrehajtásához szükséges források biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján gondoskodjon az 1. pont szerinti részvényadásvétel
előkészítéséhez és megvalósításához szükséges intézkedésekről és az azokhoz szükséges döntések meghozataláról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. július 31.
5. visszavonja a  társasági részesedés megszerzése érdekében szükséges intézkedésekről szóló 1163/2014. (III. 25.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
384/2009. (IX. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. szeptember 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy a választási eljárásban a választók szavazataikat
szabad elhatározásuk szerint papíron vagy sms-ben adhassák le.”
A kezdeményezés a választási eljárás egy lényeges elemének – a jelenlegi szavazási mód – részbeni megváltoztatására
irányul.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén sérülhetne
a szavazás titkosságának – a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban:
Alkotmány) 71. § (1) bekezdés szerinti – alkotmányos elve, tekintettel arra, hogy a mobilszolgáltatók – a jelenlegi
technikai feltételek mellett – abban a helyzetben vannak, hogy megismerhetik az sms-ek tartalmát.
Továbbá sérülhetne a választás közvetlenségének alkotmányos alapelve is, mivel nem lenne garantálható a választás
alkalmával választójogát gyakorló választópolgár minden kétséget kizáró, hitelt érdemlő azonosítása. Nem teljesülne
az az alkotmányos követelmény, hogy a választópolgár választójogát csak személyesen gyakorolhassa.
A Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés a választójog titkosságának és közvetlenségének alkotmányos
alapelveit érinti, így a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Alkotmány módosítását eredményezné.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult,
népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben – annak burkolt
alkotmánymódosító jellege miatt – az Nsztv. 10. §-ának b) pontja értelmében nem lehet országos népszavazást tartani,
ezért a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 71. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
81/2012. (III. 20.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 40. § (2) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára – Pásztor István ezredest
2012. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2012. február 23.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
132/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 89/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 89/2011. (VI. 24.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató köteles legyen
a felmondást megindokolni?”
Az OVB döntését azzal indokolta, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Az OVB ezzel összefüggésben arra hivatkozott, hogy a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 89. § (2) bekezdésben foglaltak szerint: „[a]
munkáltató – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – köteles felmondását megindokolni. Az indokolásból a felmondás
okának világosan ki kell tűnnie. Vita esetén a felmondás indokának valóságát és okszerűségét a munkáltatónak kell
bizonyítania.”
Az OVB megállapította, hogy a kérdés a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza.
A kérdés ugyanakkor a választópolgárnak azt sugallja, hogy „igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet
megváltoztatására szavaz, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Az OVB utalt továbbá arra is, hogy a „felmondás” kifejezés nem egyértelmű, mert nem állapítható meg, hogy kizárólag
a rendes felmondásra, vagy kizárólag a rendkívüli felmondásra, esetleg mindkettőre vonatkozik.
2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a népszavazás
kezdeményezőjétől kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen.
A kifogás előterjesztője szerint az OVB döntése nem megalapozott, mert a kérdés tartalma megfelel mind
a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség követelményének. Részletezésében előadta, hogy
a választópolgár a kívánt szabályozásról dönt, s nem arról, hogy az Országgyűlés ennek alapján milyen döntést lesz
köteles hozni. Hangsúlyozta, hogy az „igen” válaszok többsége esetén az Országgyűlést jogalkotási kötelezettség
terheli, ha a munkáltató nem köteles minden felmondást megindokolni, és az ellentétes tartalmú jogalkotástól
tartózkodni köteles, ha a munkáltató minden felmondást köteles megindokolni. A „nem” válaszok többsége esetén
az Országgyűlést jogalkotási kötelezettség nem terheli. Ellentétben az OVB-vel, úgy véli, hogy a „nem” válasz értelmes
alternatíva: ilyenkor a választópolgár elutasítja az Országgyűlésre háruló szabályozási vagy a szabályozástól való
tartózkodási kötelezettség kimondását.
Kifejtette, hogy a „felmondás” kifejezés nyilván valóan mindkét jogintézményre, a rendes és a rendkívüli felmondásra
egyaránt vonatkozik, hiszen a kérdés megszorító (megkülönböztető) jelzőt nem tartalmaz.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság elő zetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogás megfelel-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást a törvényes határidőn belül [Ve. 130. §
(1) bekezdés], és a kifogásra előírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően nyújtották be.
Ebből következően a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas.
3. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság – az OVBh. indokolásával egyetértve – a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért az OVBh.-t
az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1614/2017. (IX. 5.) Korm. határozata a Ten Pao Electronics Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság átlátható szervezetté történő minősítéséről.
A Kormány
 1. megismerte a Ten Pao Electronics Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1138 Budapest, Népfürdő utca 22.
B épület 13. emelet; cégjegyzékszáma: 01-09-293509) tulajdonosi struktúrájának felépítését, és
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 50.  § (2)  bekezdésében meghatározott
hatáskörében eljárva megállapítja, hogy Ten Pao Electronics Hungary Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
1138 Budapest, Népfürdő utca 22. B épület 13. emelet; cégjegyzékszáma: 01-09-293509) a  költségvetési
támogatások szempontjából az Áht. 50. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak megfelel.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
348/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. §
(3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva
a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. július 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő
szerepelt:
„Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy a kutya a sertéshez és a kacsához hasonlóan
minősüljön ehető haszonállatnak.”
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság
több határozatában is kifejtett következetes gyakorlatára
tekintettel megállapítja, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényből (a továbbiakban: Alkotmány) a taxatív módon felsorolt tiltott tárgykörökön kívül a népszavazásnak más korlátai is levezethetők
[75/2009. (VII. 10.) AB számú határozat, 26/2007.
(VI. 25.) AB számú határozat, 25/1999. (VIII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 263.]. Ilyen korlát, hogy csak olyan
népszavazási kérdés tekinthető alkotmányosan megengedhetőnek, mely nem áll ellentétben a népszavazásnak az alkotmányos berendezkedésben betöltött szerepével.
Az Országos Választási Bizottság a fent leírtakra hivatkozással megállapítja, hogy a beadványozók által benyújtott, országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés az Alkotmány és az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban:
Nsztv.) preambuluma alapján összeegyeztethetetlen a népszavazás alkotmányos szerepével és szabályaival. Az
Nsztv. preambuluma szerint „a demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb
ügyek eldöntésében, illetőleg a képviseleti döntések befolyásolásában vagy megváltoztatásában a nép közvetlenül,
szavazás útján is részt vehessen”. Az ország sorsát érintő
legfontosabb ügyek eldöntésére szolgáló intézményt ezért
nem lehet felhasználni abszurd vagy komolytalan kérdések felvetésére. A Ve. 3. § d) pontja a népszavazási eljárásban is kizárja a népszavazás alkotmányos intézményének
rendeltetésével ellentétes joggyakorlást.
A fent leírtak alapján az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. preambulumán, a Ve. 3. § d) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1044/2010. (II. 26.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vallon Kormány, valamint a Belgiumi Francia Közösség közötti együttműködési megállapodás jegyzőkönyve szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vallon Kormány, valamint a Belgiumi Francia Közösség közötti
együttműködési megállapodás jegyzőkönyve (a továb biak ban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével,
2. felhatalmazza a szociális és munkaügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Jegyzőkönyv szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására,
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki,
4. jóváhagyja a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Jegyzőkönyv végleges
szövegének megállapítását köve tően annak Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
173/2017. (VI. 29.) Korm. rendelete a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság menedékes felügyeleti szolgáltatóként történő kijelöléséről.
A Kormány az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 175. § (19) bekezdés a)–b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott felügyeleti szolgáltatói feladatok teljesítésére
ellátási kötelezettséggel terhelt menedékes felügyeleti szolgáltatónak – e  rendelet hatálybalépését követő 2 éves
időtartamra – a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelöli ki.
2. § (1) Az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automata berendezés (a továbbiakban:
automataberendezés) üzemeltetője a felügyeleti szolgáltatói szerződés megkötésére vonatkozó igényét
a) a menedékes felügyeleti szolgáltató általános szerződési feltételeinek elfogadásáról, valamint
b) az  üzemeltetési helyet rendelkezésre bocsátó személynek az  automataberendezés üzemeltetési helyén
történő elhelyezéséről szóló – az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automaták
műszaki követelményeiről, az  automaták üzemeltetéséről és szervizeléséről, valamint az  automatákban
rögzített adatoknak az állami adó- és vámhatóság felé történő szolgáltatásáról szóló miniszteri rendeletben
meghatározott – hozzájáruló nyilatkozata utólagos rendelkezésre bocsátásáról
szóló aláírt nyilatkozat (a továbbiakban: elfogadó nyilatkozat) két eredeti példányának átadásával jelenti
be a  menedékes felügyeleti szolgáltatónak. Az  elfogadó nyilatkozathoz mellékletként csatolni kell
az  automataberendezések azonosító adatait tartalmazó listát is. A  bejelentés a  menedékes felügyeleti szolgáltató
bármelyik, 2000 fő lakosságszám feletti településen működő ügyfélszolgálatán megtehető.
(2) A  menedékes felügyeleti szolgáltató a  formai szempontból hibátlan elfogadó nyilatkozat átvételét a  nyilatkozat
egyik eredeti példányán elismeri. A  menedékes felügyeleti szolgáltatóval kötött felügyeleti szolgáltatói szerződés
az elfogadó nyilatkozat menedékes felügyeleti szolgáltató részéről történő átvétel elismerésével jön létre.
(3) A  felügyeleti szolgáltatói szerződés létrejöttét követően a  menedékes felügyeleti szolgáltató haladéktalanul, de
legkésőbb a felügyeleti szolgáltatói szerződés létrejöttét követő 45 napon belül elvégzi az igény teljesíthetőségével
kapcsolatos vizsgálatait, és e határidőn belül elektronikus úton nyilatkozik és értesíti az üzemeltetőt arról, hogy
a) az igény teljesíthető;
b) az  igényt azért nem képes teljesíteni, mert az  automataberendezésbe – annak műszaki adottságai miatt –
automata felügyeleti egység nem szerelhető be.
 (4) Ha a menedékes felügyeleti szolgáltató
a) a  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti nyilatkozatot tesz, e  nyilatkozatától számított legfeljebb 30 napon belül
írásban vagy elektronikus úton nyilatkozik és értesíti az üzemeltetőt a szolgáltatás nyújtásának megkezdésére
vállalt kötelezettség teljesítésének legkésőbbi időpontjáról (év, hónap, nap pontossággal);
b) a  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti nyilatkozatot tesz, úgy ezzel egyidejűleg arról is nyilatkozik, hogy
a felügyeleti szolgáltatói szerződéstől eláll.
3. § A menedékes felügyeleti szolgáltatásra a  felügyeleti szolgáltatásra vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket
megfelelően alkalmazni kell.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1106/2016. (III. 3.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
169,2 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
168/2011. (IX. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva F-Sz. A. és Sz. S. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. augusztus 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés vizsgálja meg, hogy a kereskedelmi bankokkal szemben fizetésképtelenné vált
adósok ingó és ingatlan vagyonának elárverezése minden esetben törvényes keretek között zajlott-e le?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az egyértelműség követelménye olyan kritériumot is tartalmaz, amely szerint a kérdésben tartott eredményes
népszavazás a törvényalkotót meghatározott és egyértelmű jogalkotási kötelezettséggel lássa el. Az Országos
Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű a népszavazási kezdeményezés tárgyát képező kérdésben,
hogy az az Országgyűlésre nézve milyen jogalkotási kötelezettséggel járna. Nem állapítható meg egyértelműen, hogy
a kérdés azt célozza-e, hogy az Országgyűlés jogszabály útján létrehozzon-e egy új, a kérdésben foglaltak
felülvizsgálatát végző szervezetet, megalkotva annak hatáskörét, illetékességét, eljárási rendjét. Vagy a népszavazásra
feltenni kívánt kérdés konkrétan az Országgyűlés által történő vizsgálatot célozza, amely azonban már nem
jogalkotásra irányul, azaz nem összeegyeztethető a népszavazás intézményével.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
azért sem, mert az lehetetlen célra irányul. Egyrészt nem állapítható meg egyértelműen, hogy pontosan mely
árverések felülvizsgálatát célozza, ugyanis ingó és ingatlan árverésére a fizetésképtelenség esetén túl egyéb
esetekben is sor kerülhet. Másrészt egy esetlegesen eredményes népszavazás pontosan nem számszerűsíthető,
rendkívül nagy mennyiségű szerződés illetve már jogerősen lezárt egyedi ügyek felülvizsgálatát jelentené.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
127/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a nepotizmus ellen azért, mert bizonyos esetekben felmerül
a nepotizmus gyanúja, például akkor, amikor a felcsúti polgármester az államtól tartós bérletre kb. akkora termőterületet
kapott, mint a magyar főváros V.-VI.-VII.-VIII. kerületeinek a területe összesen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a
választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„nepotizmus”, „kb. akkor földterület” fogalmak jelentése bizonytalan, nem lehet pontosan meghatározni azok
tartalmát, így a választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatna.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés a választópolgári egyértelműség
követelményének amiatt sem felel meg, mert a kérdésben szereplő példálózó tagmondat értelemzavaró és
így megtévesztő lehet az állampolgárok számára, tekintettel arra, hogy a választópolgároktól nem várható el a
kezdeményezésben megjelölt terület nagyságának ismerete.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a jogalkotó – a beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra bocsátandó kérdés nem felel meg sem a
választópolgári egyértelműség, sem a jogalkotói egyértelműség követelményeinek.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi
XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke