text:
328/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a fővárosi és megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveinek kijelöléséről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (3) bekezdésében,
az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (1) bekezdés a) pontjában,
az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (3) bekezdés b) pontjában,
az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (1) bekezdés a) pontjában,
a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100. § (2) bekezdésében,
a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény 56. § (4) bekezdésében,
a nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési hozzájárulásról szóló 2008. évi CI. törvény 15. § (10) bekezdés
b) pontjában,
a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 66. § (1) bekezdésében,
a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 90. § (1) bekezdés i) pontjában,
a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés a) és r) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § a) pontjában, valamint
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. A fővárosi és megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveinek jogállása, szervezete
1. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal (továbbiakban: megyei kormányhivatal) mezőgazdasági szakigazgatási
szerveiként – az 1. mellékletben foglaltak szerint –
a) élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság,
b) növény- és talajvédelmi igazgatóság,
c) erdészeti igazgatóság,
d) földművelésügyi igazgatóság
(a továbbiakban együtt: mezőgazdasági szakigazgatási szervek) működik.
(2) A mezőgazdasági szakigazgatási szervek tekintetében a szakmai irányító szerv vezetőjének jogait a Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) elnöke – az MgSzH jogállását szabályozó jogszabályban
meghatározottak szerint – gyakorolja.
2. § (1) A mezőgazdasági szakigazgatási szervek illetékességi területe – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel –
megegyezik azon fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességi területével, melynek a szakigazgatási szerveként
működnek.
(2) A Pest Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóságának, Növény- és
Talajvédelmi Igazgatóságának, valamint Földművelésügyi Igazgatóságának illetékessége a főváros és Pest megye
területére terjed ki.
(3) A megyei kormányhivatalok erdészeti igazgatóságainak illetékességi területét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A megyei kormányhivatalok élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságainak önálló feladat- és
hatáskörrel rendelkező szervezeti egységeiként egyes élelmiszerlánc-felügyeleti hatósági feladatok ellátására kerületi
állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatalok (a továbbiakban: kerületi hivatal) működnek.
(2) A kerületi hivatal nevében a közigazgatási hatósági eljárásokban a kerületi hivatal vezetője vagy kiadmányozási
jogkörrel rendelkező ügyintézője jár el. A kerületi hivatalt hatósági főállatorvos (kerületi főállatorvos) vezeti. A kerületi
főállatorvos felett a munkáltatói jogokat a megyei igazgató főállatorvos gyakorolja.
(3) A kerületi főállatorvost és a kerületi hivatal vezetőjét vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkező ügyintézőjét a megyei
igazgató főállatorvos első fokú közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja.
(4) A kerületi állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatalok illetékességi területét a 3. melléklet tartalmazza.
2. A megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveinek eljárására vonatkozó előírások
4. § (1) A mezőgazdasági szakigazgatási szervek által hozott első fokú döntés esetén – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
másodfokon az MgSzH jár el.
(2) Ha kormányrendelet másképp nem rendelkezik, a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságának hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyben első fokon a kerületi hivatal
jár el. A kerületi hivatal által első fokon hozott döntés esetében másodfokon a megyei igazgató főállatorvos, a megyei
kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága által hozott első fokú döntés esetén
másodfokon az MgSzH jár el.
(3) Ha kormányrendelet másképp nem rendelkezik, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság
hatáskörébe tartozó szakhatósági ügyekben első fokú eljárásban a kerületi hivatal, másodfokú eljárásban
az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság jár el.
(4) Ha az adott ügyre vonatkozó döntés előkészítésében közreműködő személlyel összefüggésben a közpénzekből
nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knyt.) 6. §-a vagy 9. §-a
szerinti kizárás áll fenn, a döntés-előkészítésre annak megkezdése előtt, vagy – ha a kizárás oka a döntés-előkészítő
tevékenység megkezdése után következik be – a döntés-előkészítés újbóli lefolytatására kizárással nem érintett
ügyintézőt kell kijelölni.
(5) Ha az adott ügyben a mezőgazdasági szakigazgatási szerv vezetőjének helyettesével összefüggésben a Knyt. 6. §-a
vagy 9. §-a szerinti kizárás áll fenn, az MgSzH elnöke a döntés-előkészítésre és döntéshozatalra annak megkezdése
előtt, vagy – ha a kizárás oka a döntés-előkészítő tevékenység megkezdése után következik be –, a döntés-előkészítés
újbóli lefolytatására a legközelebbi – az adott mezőgazdasági szakigazgatási szerv vezetőjének helyettesével
összefüggésben – kizárással nem érintett mezőgazdasági szakigazgatási szervet jelöli ki.
5. § A mezőgazdasági szakigazgatási szerv helyszíni eljárásra jogosult kormánytisztviselője részére a mezőgazdasági
szakigazgatási szerv vezetője igazolványt állít ki.
3. Kijelölő rendelkezések 6. § (1) Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 8/A. §-ának
(3) bekezdésében, 27. §-ának (4) bekezdésében, 32. §-a (1) bekezdésének f) pontjában, 32. §-a (2) bekezdésének
b)–c) pontjában, 34. §-a (1) bekezdésének b), d), e) pontjában általános engedély esetében, valamint f) és i) pontjában
állatgyógyászati készítmények kiskereskedelme vonatkozásában, 34. §-a (4) bekezdésének h) pontjában, 35. §-a
(3) bekezdésének b) és f) pontjában, 36. §-a (1) bekezdésének a) és b) pontjában, 38. §-a (1) bekezdésének a), d), f),
j)–l), p) és s) pontjában, 53. §-ának (3) bekezdésében, 72. §-ában foglaltak tekintetében a Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóságát jelöli ki.
(2) Az Éltv. 17. §-a (1) bekezdésének b) pontjában, 17. §-ának (7) bekezdésében, 32. §-ának (4) bekezdésében, 33. §-ának
d) pontjában, 37. §-a (1) bekezdésének b) pontjában növények, növényi termékek tudományos kutatási céllal, illetve
fajtaszelekciós munkára történő behozatala, valamint feltartóztatott szállítmányok behozatala kivételével, 37. §-ának
(2) bekezdésében, 37. §-a (3) bekezdésének a)–b), d), f) és h) pontjában, 38. §-a (1) bekezdésének h), m)–n) pontjában,
48. §-a (1) bekezdésének a), c), e) és g)–k) pontjában, 48. §-ának (3) bekezdésében, 49. §-ának (1) bekezdésében,
50. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 60. §-a (1) bekezdésének k) pontjában foglaltak tekintetében a Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
(3) Az Éltv. 23/A. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 26. §-a (1) bekezdésének a) és b) pontjában, 32. §-a (1) bekezdésének
a)–b) és j) pontjában, 42. § (1) bekezdés a)–c) pontjában, 64. §-ának (3) bekezdésében, valamint Mellékletének
39. pontjában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi, valamint növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
(4) Az Éltv. 15. §-ának (4) bekezdésében, 18. §-a (1) bekezdésének e)–f) és h)–i) pontjában, 18. §-ának (5) bekezdésében,
34. §-a (1) bekezdésének a) és c), valamint e) pontjában eseti engedély esetén, 34. §-a (2) bekezdésének b)–g), i) és
k)–l) pontjában, 34. §-a (4) bekezdésének c)–e) pontjában, 35. §-a (4) bekezdésének a) és b) pontjában, 36. §-a
(1) bekezdésének c) pontjában, 36. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 38. §-ának (3) bekezdésében, 53. §-ának
(2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a kerületi hivatalt jelöli ki.
(5) Az Éltv. 18. §-a (1) bekezdésének g) pontjában, 18. §-ának (5) bekezdésében, 19. §-ának (1) és (4) bekezdésében,
23. §-ának (1), (2), (3) és (4) bekezdésében, 26. §-a (1) bekezdésének c) és d) pontjában, 27. §-ának
(2)–(3) bekezdésében, 32. §-a (1) bekezdésének m) pontjában, 32. §-a (2) bekezdésének a) pontjában, 33. §-ának
c) pontjában, 34. §-a (2) bekezdésének a), h) és j) pontjában, 34. §-a (3) bekezdésének b) és c) pontjában, 34. §-a
(4) bekezdésének b) és f)–g) pontjában, 35. §-a (1) és (2) bekezdésében, (3) bekezdésének a) és c)–e) pontjában,
(4) bekezdésének c) pontjában, 38. §-a (1) bekezdésének g) pontjában, 39. §-ának (1) bekezdésében, 51. §-ának
(3) bekezdésében, 54. §-a (1) bekezdésének b) pontjában, 61. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 63. §-a (1) bekezdésének
c) pontjában, valamint a Mellékletének 22. pontjában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti
szervként a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát és a kerületi hivatalt
jelöli ki.
(6) Az Éltv. 8. §-ának (2) bekezdésében, 16. §-ának (2) bekezdésében, 24. §-a (1) bekezdésének a) pontjában, 24. §-ának
(2) bekezdésében, 25. §-ának (1) és (4)–(5) bekezdésében, 26. §-ának (2) bekezdésében, 27. §-a (1) bekezdésének
d) pontjában, 30. §-ának (2) bekezdésében, 32. §-a (1) bekezdésének e), g)–i), k)–l) pontjában, 33. § b) pontjában,
38. §-a (1) bekezdésének b)–c), e) pontjában, 38. §-ának (4) és (5) bekezdésében, 42. §-a (1) bekezdésének d) pontjában,
43. §-ában, 44. §-ának (1)–(6) bekezdésében, 45. §-ának (1) és (3)–(4) bekezdésében, 56. §-ában, 57. §-ának a)–c) és
e)–s) pontjában, 58. §-ában, 59. §-ának (6) bekezdésében, 62. §-ának (3) bekezdésében, 63. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában, 64. § (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei
kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi, valamint növény- és talajvédelmi igazgatóságát és
a kerületi hivatalt jelöli ki.
(7) Az Éltv. 32. §-ának (3) bekezdése alapján a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatósága és a kerületi hivatal élelmiszer-biztonsági feladatkörében nyilvántartja a bejelentett és kivizsgált
élelmiszer-mérgezéseket és -fertőzéseket, azok adatait az MgSzH részére – értékelés és közzététel céljából – megküldi.
(8) Az Éltv. 34. §-a (3) bekezdésének a) pontja alapján a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatósága és a kerületi hivatal elrendeli a járványveszély esetén szükséges járványügyi
intézkedéseket. A közcélú igénybevételt a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatósága rendeli el.
(9) Az Éltv. 71. §-ának (3) bekezdése alapján az MgSzH elnöke a megyei kormányhivatalok élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi igazgatóságai és a kerületi hivatalok jogalkalmazási gyakorlatának alapjait ismertető közleményt
ad ki.
(10) Az Éltv. 55. §-ában meghatározott kártalanításról ötmillió forint összeghatárig a kerületi hivatal, ötmillió forintot
meghaladóan a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága dönt.
(11) A megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága ellátja a Bizottság 2009.
július 13-i, a 2005/94/EK tanácsi irányelvnek a baromfitartó egységek és más, fogságban tartott madarakat tartó
egységek madárinfluenza szempontjából történő jóváhagyása, valamint az említett egységekben hozott további
biológiai biztonsági megelőző intézkedések tekintetében történő végrehajtásáról szóló 616/2009/EK rendeletének
végrehajtása során a tagállami feladatokat.
(12) A megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága hivatalos vizsgálóhelyként az MgSzH felkérésére
közreműködik engedélyköteles termékek vizsgálatainak elvégzésében.
7. § (1) Az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény (a továbbiakban: Ávt.) alkalmazásában a Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóságát jelöli ki.
(2) Az Ávt. 40. §-a (6) bekezdésének alkalmazásában a Kormány kereskedelmi hatóságként a kerületi hivatalt jelöli ki.
8. § (1) A Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint a magán-állatorvosi tevékenység gyakorlásáról szóló 1995. évi XCIV. törvény
4. §-ának (3) bekezdésében, 32. §-ának (6) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti
szervként a magán-állatorvos székhelye szerint illetékes megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
(2) A Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint a magán-állatorvosi tevékenység gyakorlásáról szóló 1995. évi XCIV. törvény
15. §-a (1) bekezdésének a) pontjában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei
kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát és a kerületi hivatalt jelöli ki.
9. § (1) Az állati hulladékokból készített komposztok mezőgazdasági területen történő felhasználásának hatósági
engedélyezési eljárása tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal
növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
(2) Az Éltv. 17. § (1) bekezdés c) pontjában és a (4) bekezdésben foglalt védekezési kötelezettség megszegése esetén
a növényvédelmi bírság kiszabására a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága jogosult.
(3) Az állami védekezés elrendelésére az MgSzH elő zetes tájékoztatásával a megyei kormányhivatal növény- és
talajvédelmi igazgatósága jogosult.
(4) A növények, növényi termékek határforgalmának növény-egészségügyi, növényvédelmi,
forgalmazási-minőségszabványoknak való megfelelési, és a bizonyos kockázatot jelentő növényi termékek
élelmiszerbiztonsági ellenőrzését a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága látja el.
A szomszédos ország területén működő magyar növény-egészségügyi határkirendeltség a működtetés, illetve
a közszolgálati jogviszony szempontjából a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága helye
szerinti, annak szervezeti egységét képező belföldi munkahelynek minősül.
(5) A közérdekű védekezés elrendelésére külterületen a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága
jogosult. Ha belterületi ingatlan esetében a települési (fővárosban a kerületi) önkormányzat nem tesz eleget
a védekezési kötelezettségének, a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága rendeli el
a közérdekű védekezést.
(6) A települési (fővárosban kerületi) önkormányzat jegyzőjének a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági
megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatáskörének megállapításával kapcsolatos
földművelésügyi ágazati jogszabályok módosításáról szóló 19/1992. (I. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának g) pontja alapján
első fokon hozott döntése esetében másodfokon a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága
jár el.
(7) A Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi Kamaráról szóló 2000. évi LXXXIV. törvény 2. §-a (3) bekezdésének
c) pontjában és 19. §-ának (9) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
10. § Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: állattenyésztési törvény) 3. §-ának 19–20. és
26. pontjában, 6. §-ában, 15. §-a (1) bekezdésének e) pontjában, 17. §-ának a)–c), e), j) és l) pontjában, 18. §-ának (1)–(5)
és (8) bekezdésében, 29. §-ában, 30. §-ának (4) bekezdésében, 31. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 32. §-ának
(2) bekezdésében, 33. §-ának (2) bekezdésében, 34. §-ának (2) bekezdésében, 36. §-ában, 37. §-ának (2) bekezdésében,
39. §-ában, 44. §-ában, 45. §-ának (1)–(3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány tenyésztési hatóságként
a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
11. § (1) A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: bortörvény) 20. §-ának
(1) bekezdésében, 24/A. §-ának (6) bekezdésében, 25. §-ának (3) bekezdésében, 40. §-a (1) bekezdésének c) pontjában,
40. §-ának (5) bekezdésében, 41. §-ának (1) bekezdésében, 44. §-ának (1)–(3) bekezdésében, továbbá 48. §-ának (2)–(6)
és (9) bekezdésében, 51. §-ának (1) és (2) bekezdésében, valamint 51/A. §-ának (1) bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány borászati hatóságként a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
(2) A bortörvény 2. §-ának 8. pontjában, 8. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 40. §-ának (1) és (6) bekezdésében, 43. §-ának
(1) és (2) bekezdésében, 43/A. §-ának (1) bekezdésében, 43/B. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 43/D. §-ának
(4) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány növénytermesztési hatóságként a megyei kormányhivatal
növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
(3) A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 6. §
(2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány borászati hatóságként a megyei kormányhivatal
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
12. § (1) Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.)
tekintetében a Kormány – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – erdészeti hatóságként a megyei
kormányhivatal erdészeti igazgatóságát jelöli ki.
(2) Az Evt. 103. § (2) bekezdésében foglaltak, valamint az erdészeti szakszemélyzet és a jogosult erdészeti szakszemélyzet
nyilvántartásba vétele, nyilvántartásból törlése tekintetében a Kormány erdészeti hatóságként a megyei
kormányhivatal erdészeti igazgatóságát jelöli ki.
(3) A megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága erdészeti hatósági jogkörben eljárva rendelkezik
a) az Evt. 107. §-ában foglalt esetekben az erdőgazdálkodási bírság összegéről és megfizetéséről,
b) az Evt. 108. §-ában foglalt esetekben az erdővédelmi bírság összegéről és megfizetéséről.
(4) A megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága erdészeti igazgatási feladatai körében
a) a jogszabályban előírt egyeztetési és tájékoztatási feladatok ellátása mellett összeállítja a körzeti erdőterv
rendeletekre vonatkozó javaslatokat,
b) a jogszabályban előírt egyeztetési és tájékoztatási feladatok ellátása mellett elkészíti a körzeti erdőterveket,
c) ellátja az erdészeti hatóság feladatkörébe tartozó nyilvántartásokhoz kapcsolódó adatszolgáltatási feladatokat,
d) gondoskodik az erdészeti szakszemélyzet és jogosult erdészeti szakszemélyzet esküjének letételéről, valamint
szolgálati igazolvánnyal és jelvénnyel való ellátásáról,
e) ellátja az Evt. 43. §-a (1) bekezdése szerint nyilvánosság biztosítása szempontjából jelentősnek minősülő
erdőgazdálkodási tevékenységek közzétételével és egyeztetésével kapcsolatos feladatokat,
f) közreműködik az MgSzH részére előírt, honlap útján teljesített tájékoztatási feladatok ellátásában,
g) az erdőt érintően közreműködik a területfejlesztési, területrendezési tervek készítésében,
h) a jogszabályban foglalt tartalommal vezeti
ha) az Országos Erdőállomány Adattárat,
hb) az erdőgazdálkodói nyilvántartást,
hc) az erdészeti és jogosult erdészeti szakszemélyzet-nyilvántartást,
hd) az erdei közjóléti létesítmény nyilvántartást,
he) az erdei lovaglásra és járműközlekedésre kijelölt utak nyilvántartását, valamint
i) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály a feladatkörébe utal.
(5) Az Evt. 58. §-ának (2) és (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
(6) Az Evt. 60. §-ának (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány vadászati hatóságként a megyei kormányhivatal
földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(7) A megyei kormányhivatal erdészeti igazgatósága vezetője kizárólag felsőfokú erdészeti végzettséggel rendelkező
személy lehet.
(8) Az erdőbirtokossági társulatról szóló 1994. évi XLIX. törvény 6. §-a (1) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány
erdészeti hatóságként az erdőterület fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal erdészeti igazgatóságát jelöli ki.
13. § (1) A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban: Vtv.)
6. §-ának (4) bekezdésében, 12. §-ának (2) és (4) bekezdésében, 13. §-ának (3) bekezdésében, 14. §-ának
(1) bekezdésében, 18. §-ában, 19. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 20. §-ának (2)–(4) bekezdésében, 22. §-ának
(1) bekezdésében, 25. §-ának (2) bekezdésében, 27. §-ának (1)–(2) bekezdésében, 27. §-a (3) bekezdésének b) és
c) pontjában, 27. §-ának (4) és (7) bekezdésében, 28. §-ának (6) bekezdésében, 30. §-ának (2) bekezdésében, 32. §-ának
(1) bekezdésében, 35. §-ának (3) bekezdésében, 38. §-ának (3) bekezdésében, 38/A. §-ának (1) és (3) bekezdésében,
39. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 45. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 47. §-ának (1) és (3) bekezdésében, 50. §-ának
(3) és (4) bekezdésében, 51. §-ának (1) bekezdésében, 52. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 53. §-ának (2) bekezdésében,
57. §-ának (1) bekezdésében, 58. §-ának (4) bekezdésében, 62. §-ának (2) bekezdésében, 63. §-ának (2) bekezdésében,
64. §-ának (1) bekezdésében, 65. §-ának (1)–(4) bekezdésében, 67. §-ának (4) bekezdésében, 69. §-ának
(2) bekezdésében, 71. §-a (1) bekezdésének k) pontjában, 71. §-ának (4) bekezdésében, 73. §-ának (1)–(3) és
(5) bekezdésében, 74. §-ának (1) és (2) bekezdésében, 79. §-a (1) bekezdésének d) pontjában, 80. §-ának (2) és
(4) bekezdésében, 82. §-ában, 83. §-ának (1) bekezdésében, 83. §-a (4) bekezdésének a)–b) és e) pontjában, 84. §-ának
(1) bekezdésében, 86. §-ának (2) bekezdésében, 89. §-ában, 91. §-ában, 92. §-a (1) bekezdésében, valamint 96. §-ának
(1) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány vadászati hatóságként a megyei kormányhivatal földművelésügyi
igazgatóságát jelöli ki.
(2) Amennyiben a vadászterület két vagy több megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságának illetékességi
területén található, az az illetékes, amelynek területén a vadászterület nagyobbik hányada található.
(3) A Vtv. 19. §-ának (1) bekezdésében meghatározott, a vadászterület határának megállapítására irányuló hatósági
eljárásban az ügyintézési határidő két hónap.
(4) A Vtv. 35. § (2) bekezdésében és 91. §-ában foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként
a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
(5) Az Országos Magyar Vadászkamaráról szóló 1997. évi XLVI. törvény 20. § (4) bekezdésében foglaltak tekintetében
a Kormány vadászati hatóságként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
14. § (1) A halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Hhtv.) 2. §-a (1) bekezdésének
d) pontjában, 4. §-ának (3) bekezdésében, 5. §-ának (3) bekezdésében, 6. §-ában, 11. §-ának (4) bekezdésében,
14. §-ának (1) bekezdésében, 18. §-ának (1) bekezdésében, 19. §-ának (1) bekezdésében, 20. §-ának (2) bekezdésében,
21. §-ának (2) és (3) bekezdésében, 22. §-ának (6) bekezdésében, 24. §-ának (2) és (5) bekezdésében, 25. §-ának
(3) bekezdésében, 26. §-ának (1) bekezdésében, 28–30. §-ában, 32. §-ának (1)–(2) bekezdésében, 34. §-ának
(2)–(3) bekezdésében, (4) bekezdésének e) pontjában és (5) bekezdésében, 35. §-ának (4) bekezdésében, 36. §-ának
(1) bekezdésében, 38. §-ának (3) bekezdésében, 39. §-ának (1) bekezdésében, 42. §-ának (1) és (5) bekezdésében,
44. §-ában, 48. §-ának (1) bekezdésében, 48. §-a (2) bekezdésének a)–g) és i) pontjában, 49. §-ának (1) bekezdésében,
valamint 50. §-ának (1) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány halászati hatóságként a megyei
kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(2) A Hhtv. 19. § (3) bekezdése szerinti közigazgatási eljárásban az igénylő lakóhelye szerint illetékes megyei
kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága jár el.
(3) A Hhtv. 37. §-ának (1) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány vadászati hatóságként a megyei
kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(4) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti esetekben a halászati vízterület két vagy több megyei kormányhivatal
földművelésügyi igazgatóságának illetékességi területén helyezkedik el, az az illetékes, amely a halászati vízterületté
nyilvánításról szóló döntést hozta.
(5) Amennyiben a halászati vízterületté nyilvánítás iránti kérelemben megjelölt vízterület két vagy több megyei
kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságának illetékességi területén helyezkedik el, a Hhtv. 6. §-a szerinti
eljárásra az az illetékes, amelynek területén a vízterület nagyobbik hányada található.
15. § (1) A hegyközségekről szóló 1994. évi CII. törvény 17/A. § (2) bekezdésében, 34. §-ában, 40. § (5) bekezdésében, 57. §
(2) bekezdésében és 57. § (3) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként
a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(2) A Kormány a nemzeti agrárkár-enyhítési rendszerről és a kárenyhítési hozzájárulásról szóló 2008. évi CI. törvény
szerinti agrárkár-megállapító szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(3) A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 21. § (1) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány
mezőgazdasági igazgatási szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
16. § (1) A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
2003. évi LII. törvény (a továbbiakban: vetőmagtörvény) 18. §-ának (4) bekezdésében, 20. §-ának (1) bekezdésében,
23. §-a (1) bekezdésének h) pontjában említett szaporítóanyagok vonatkozásában – a prebázis és bázis kategóriájú
szőlő- és gyümölcs, valamint a szuperelit és elit fokozatú erdészeti és fás szárú energetikai szaporítóanyagok, továbbá
a szuper elit szaporítási fokú vetőmag kivételével –, 23. §-a (1) bekezdésének k)–l) pontjában, 23. §-ának (3) és
(4) bekezdésében, 26. §-a (2) bekezdésének c) pontjában, 27. §-ában, valamint 28. §-ának (1) és (3) bekezdésében
foglaltak tekintetében a Kormány növénytermesztési hatóságként a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi
igazgatóságát jelöli ki.
(2) A Kormány a vetőmagtörvényben szabályozott a szőlő-, gyümölcs-, dísznövény-, zöldségpalánta-, erdészeti és fás
szárú energetikai szaporítóanyagok előállítása és forgalomba hozatala, szolgáltatási tevékenységek tekintetében
a Szolgtv. szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi
igazgatóságát jelöli ki.
17. § (1) A Kormány a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény szerinti talajvédelmi hatóságként a megyei
kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
(2) A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény (a továbbiakban: Tft.) 3. §-ának i) pontjában foglaltak tekintetében
a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a családi gazdaság központja szerint illetékes megyei kormányhivatal
földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(3) A Tft. 8/B. § (2) bekezdésében, 8/C. §-ának (1) és (2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány mezőgazdasági
igazgatási szervként a termőföld fekvése szerinti illetékes megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát
jelöli ki.
(4) A Tft. 21. § (4) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a telep fekvése
szerint illetékes megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
18. § (1) A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fkbt.) 4/A. § (1) és
(2) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének c) pontjában, 4/B. § (2) bekezdésében, valamint (5) és (6) bekezdésében,
5/B. § (1) bekezdésében, 6. § (2) bekezdésében, 7/A. § (4) bekezdésében, 9/A. § (2) bekezdésében, (3) bekezdésének
b) pontjában és (4) bekezdésében, 9/B. § (1)–(3) bekezdésében, valamint (5)–(6) bekezdésében, 9/C. § (1) és (3),
valamint (7) bekezdésében, 9/D. § (1)–(5) bekezdésében, 10. § (1) és (2) bekezdésében, 11/B. § (2) bekezdésében,
12/B. § (1) és (3) bekezdésében, 12/C. § (1) bekezdésében, valamint 13. § (4) bekezdésében foglaltak tekintetében
a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(2) Az Fkbt. 9/C. § (10) bekezdése szerinti kifogás a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságánál,
az MgSzH-nak címezve nyújtható be.
(3) A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény
25/A. §-a tekintetében a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi
igazgatóságát jelöli ki.
(4) A földadóról szóló 1991. évi LXXIX. törvény 7. § (6) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány mezőgazdasági
igazgatási szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
19. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. §-ának 70. pontja és 81/A. §-ában foglaltak tekintetében
a Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
20. § A fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény 17. §
(1) bekezdésében, 21. § (1) és (2) bekezdésében, 22. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány
mezőgazdasági igazgatási szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
21. § (1) Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 45. § (1) bekezdésében foglaltak tekintetében a Kormány
élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
igazgatóságát, talajvédelmi hatóságként a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
(2) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 48. §-ának c) pontjában, és a 74. §-ának (4) bekezdésében foglaltak
tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságát és a kerületi hivatalt jelöli ki.
(3) A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 89. § (4) bekezdés b) pontja
tekintetében a Kormány élelmiszerlánc-felügyeleti szervként a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságát jelöli ki.
22. § A területfejlesztésről és területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 14. § (1) bekezdés e) pontjában foglaltak
tekintetében a Kormány mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervként a megyei kormányhivatal
földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
23. § A megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága – erdészeti támogatások esetében az erdészeti
igazgatósága – ellátja az 1993. január 1-jétől 2004. május 1-jéig terjedő időszakban kihirdetett jogszabályok –
a Mezőgazdasági Fejlesztési Alap kezelésének és felhasználásának egyes szabályairól szóló 6/1993 (I. 30.) FM rendelet,
a Mezőgazdasági Fejlesztési Alap kezelésének és felhasználásának egyes szabályairól szóló 6/1993. (I. 30.) FM rendelet
módosításáról szóló 19/1994. (IV. 22.) FM rendelet, a Mezőgazdasági és Erdészeti Alap felhasználásának részletes
szabályairól szóló 9/1995. (IV. 28.) FM rendelet, a földművelésügyi alapoktól átvett feladatok 1996. évi költségvetési
támogatásáról szóló 44/1995. (XII. 29.) FM rendelet, egyes agrárgazdasági célok 1996. évi költségvetési támogatásáról
 szóló 177/1995. (XII. 29.) Korm. rendelet, az agrárgazdasági célok 1997. évi költségvetési támogatásáról szóló 3/1997.
(I. 18.) FM rendelet, az agrárgazdasági célok 1997. évi költségvetési támogatási rendjéről szóló 220/1996. (XII. 24.)
Korm. rendelet, az agrárgazdasági célok 1998. évi költségvetési támogatásáról szóló 109/1997. (XII. 30.) FM rendelet,
az agrártámogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 273/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet,
az agrárgazdasági célok 1999. évi költségvetési támogatásáról szóló 8/1999. (I. 20.) FVM rendelet, az agrárgazdasági
célok 2000. évi költségvetési támogatásáról szóló 6/2000. (II. 26.) FVM rendelet, a mezőgazdasági termelők
kibontakozási hitelkonstrukciójáról és a gazdahitel programról szóló 30/2000. (III. 10.) Korm. rendelet,
az agrárgazdasági célok 2001. évi költségvetési támogatásáról szóló 15/2001. (III. 3.) FVM rendelet, az agrárgazdasági
célok 2002. évi költségvetési támogatásáról szóló 102/2001. (XII. 16.) FVM rendelet, az agrártámogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 215/2001. (XI. 17.) Korm. rendelet, az agrárgazdasági és vidékfejlesztési
célok 2003. évi költségvetési támogatásáról szóló 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet, az agrár- és vidékfejlesztési
támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet, a 2004. évi nemzeti
hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló 25/2004. (III. 3.) FVM
rendelet, az Európai Unió közös forrásaiból származó agrártámogatások, az azokhoz kapcsolódó, nemzeti
költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendelet – tekintetében a nemzeti költségvetési
előirányzat terhére odaítélt, a mezőgazdasági termelés korszerűsítését szolgáló beruházási támogatások
felhasználásával kapcsolatos feladatokat, a Magyar Államkincstár közreműködésével.
24. § (1) A Kormány hatáskörrel rendelkező hatóságként a kölcsönös megfeleltetési szabályok betartásának ellenőrzésére első
fokú eljárásban a kérelmező székhelye, természetes személy kérelmező esetén lakóhelye szerint illetékes megyei
kormányhivatal – ellenőrzési jogkörrel külön jogszabály szerint rendelkező – élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságát, valamint növény- és talajvédelmi igazgatóságát, az agrár-környezetgazdálkodási
minimumkövetelmények ellenőrzésére a kérelmező székhelye, természetes személy kérelmező esetén lakóhelye
szerint illetékes megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásban a koordinációs tevékenységet a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi igazgatósága látja el.
(3) Az (1) bekezdés szerinti első fokú eljárásban döntéshozatalra a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi igazgatósága jogosult.
25. § (1) A Kormány a nemzeti hatáskörben nyújtott, jogszabályban meghatározott támogatások tekintetében – amennyiben
jogszabály másként nem rendelkezik, és nem az MgSzH, illetve a megyei kormányhivatal mezőgazdasági
szakigazgatási szerve a támogatási döntést hozó szerv –, ellenőrzésre jogosult hatóságként a megyei kormányhivatal
földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(2) A Kormány a birtok összevonási célú termőföldvásárlás, illetve a vadgazdálkodási tevékenységek nemzeti
hatáskörben nyújtott támogatása tekintetében mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervként a megyei
kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát jelöli ki.
(3) A Kormány
a) a nemzeti hatáskörbe tartozó, illetve
b) pályázat útján igénybe vehető,
jogszabályban meghatározott mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatási jogcímek esetén mezőgazdasági
és vidékfejlesztési támogatási szervként a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát – a külön
kormányrendeletben foglalt kivételekkel – jelöli ki.
26. § A kerületi hivatal a falugazdász-hálózat útján:
a) folyamatos tájékoztatást ad a gazdálkodók részére a mezőgazdaságot érintő kormányzati döntésekről, valamint
az egyes agrártámogatási lehetőségekről,
b) ellátja egyes, mezőgazdasági tevékenységekhez kapcsolódó, nemzeti hatáskörben nyújtott agrártámogatások
igazolását, elszámolását és ellenőrzését,
c) folyamatosan gyűjti és elemzi a területi tapasztalatokat,
d) közreműködik az agrárpiac szabályozásával összefüggő feladatok végzésében, a termelői szerveződések
megalakításában, segíti azok működését,
e) ellátja a mezőgazdasági őstermelők nyilvántartásba vételét, melynek keretében kiadja és nyilvántartja
a mezőgazdasági őstermelői igazolványokat,
f) folyamatosan figyelemmel kíséri a mezőgazdasági termelők által igénybe vett, nemzeti hatáskörben nyújtott
agrártámogatások felhasználását,
g) részt vesz a térségfejlesztési, vízgazdálkodási és környezetvédelmi feladatok ellátásában,
h) információ adásával, a szükséges nyomtatványok biztosításával segíti az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló
2009. évi CLII. törvény mezőgazdasági idénymunkára, valamint növénytermesztési idénymunkára vonatkozó
rendelkezéseinek mezőgazdasági termelőnek minősülő munkáltatók által történő gyakorlati alkalmazását,
i) ellátja a termésbecsléssel, állapotminősítéssel, valamint az ezekhez kapcsolódó nyilvántartások vezetésével
összefüggő feladatokat,
j) ellátja az elemi károk felmérésével kapcsolatos területi feladatokat,
k) közreműködik a mezőgazdaságban felhasznált gázolaj-jövedékiadó visszatérítéssel kapcsolatos eljárásban,
l) közreműködik a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének helyszíni ellenőrzési és elszámolási
munkáiban,
m) a tagállami állampolgárok termőföld tulajdonszerzésével kapcsolatosan környezettanulmányt készít, amelynek
alapján igazolást ad ki a tagállami állampolgárok mezőgazdasági tevékenységének folytatásáról.
4. A fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő
engedélyezésére és a kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése
érdekében, országos jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére
irányuló eljárásban közreműködő szakhatóságok
27. § (1) A Kormány a fás szárú energetikai ültetvények védett természeti területen és Natura 2000 területen történő
engedélyezése iránti első fokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a kötelező növényvédelmi technológia – zárlati károsító elterjedésének megelőzése érdekében, országos
jelentőségű védett természeti területen történő – alkalmazásának elrendelésére irányuló első fokú eljárásban, annak
elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, a környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. A szakhatóság állásfoglalását – az eljáró hatóság
kérésére – haladéktalanul, de legkésőbb egy munkanapon belül adja meg.
5. A talajvédelmi hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 28. § (1) A Kormány a hígtrágya nitrátérzékeny területen történő mezőgazdasági felhasználása engedélyezésére irányuló első
fokú eljárásban – a felszín alatti vizek minőségének védelme kérdésében –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezése és az engedély
meghosszabbítása iránti első fokú eljárásban, továbbá a nem mezőgazdasági eredetű nem veszélyes hulladék
mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési és az engedély meghosszabbítása iránti első fokú eljárásban,
a) – a talajvédelmi tervnek és a tervezett tevékenységnek a felszín alatti vizek minősége és az ivóvízbázisok védelme
követelményeinek való megfelelősége, továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy a szennyvíziszap
mezőgazdasági felhasználása során 5 méteren belüli talajvízszint esetén a talajvízszint figyelemmel kísérése
érdekében szükséges-e észlelőkút létesítése, és a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és
közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, valamint
b) – a vizek minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát, felhasználhatóságát befolyásoló
körülmények, tényezők vizsgálatával kapcsolatos szakkérdésben –, a megyei, fővárosi kormányhivatal kistérségi
népegészségügyi intézetét
szakhatóságként jelöli ki.
(3) A szennyvíz és szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásának engedélyezési eljárásában
a) a szakhatósági megkereséshez csatolni kell a talajvédelmi tervet, és
b) ki kell kérni az élelmiszerlánc-felügyeleti hatóság véleményét.
(4) A Kormány – függetlenül a kitermelt ásványi nyersanyag felhasználási módjától – az ásványi nyersanyag kitermeléssel
járó mezőgazdasági célú tereprendezés engedélyezésére irányuló első fokú eljárásban
a) a bányatelek, a bányatelekkel nem rendelkező felhagyott bánya, meddőhányó, célkitermelő hely, bányászati
tevékenységgel érintett egyéb terület, bányászati vagy gázipari létesítmények biztonsági övezetének, illetve
– az ugyanazon helyrajzi számú földrészletről nyíló, egyenként 100 m2-nél nagyobb alapterületű, mesterségesen
földbe vájt üregek együttes alapterületével számolva – a 300 m2-nél nagyobb alapterületű, bányászati
módszerekkel kialakított föld alatti térség, föld alatti tároló térség tereprendezéssel történő érintettségének
megállapításával,
b) a tereprendezés során kitermelt ásványi nyersanyag felhasználása, értékesítése, hasznosítása feltételeinek és
a fizetendő bányajáradék mértékének meghatározásával
kapcsolatos szakkérdésben a bányakapitányságot szakhatóságként jelöli ki. 6. Az élelmiszerlánc-felügyeleti hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok
29. § (1) A Kormány az emberre is veszélyes betegségben elhullott vagy e miatt leölt állatok tetemeinek égetését vagy
együttégetését végző üzem működési engedélyezésére irányuló első fokú eljárásban – a hulladék égetésére
vonatkozó levegőtisztaság-védelmi, hulladékgazdálkodási előírásoknak és határértékeknek való megfelelés, valamint
a levegővédelmi ellenőrzések gyakorisága előírásának szakkérdésében –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a kísérleti vagy tudományos célú tevékenység, illetve fajtaszelekciós munka céljára a külön jogszabályban
meghatározott, tilalmazott, Magyarországon nem honos károsítónak, illetve az egyéb, Magyarországon nem honos,
életképes növényi károsító bármely fejlődési alakjának, tenyészetének Magyarországra való behozatala
engedélyezésére irányuló első fokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
(3) A Kormány az állati hulladékok begyűjtési és szállítási tevékenységének engedélyezésére irányuló első fokú eljárásban
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a hulladékgazdálkodási követelményeknek a kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány az állati hulladékgyűjtő hely, az állati hulladékgyűjtő-átrakó telep, állati hulladékkezelő és -feldolgozó
üzem, valamint a biogáz és komposztáló telep működésének engedélyezésére irányuló első fokú eljárásban,
a) – az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások felmérésére, a higiénés és egészségvédelmi, a települési
szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint
a kémiai biztonságra vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésének kérdésében –, a fővárosi és megyei
kormányhivatal kistérségi népegészségügyi intézetét, valamint
b) ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély és egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – a hulladékkezelésre vonatkozó jogszabályi követelmények teljesülésének vizsgálata, valamint
a hulladékgazdálkodási előírások alapján a technológiából származó környezetterhelések kockázatának
megítélése kérdésében, illetve barlang védőövezetén belüli engedélyezés esetén, annak elbírálása kérdésében,
hogy a védőövezetben tervezett tevékenység a barlang védelmére vonatkozó jogszabályi követelményeknek
a kérelem szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány a kegyeleti állattemető működésének engedélyezésére irányuló első fokú eljárásban – az egészségkárosító
kockázatok és esetleges hatások felmérésére, az egészségvédelmi, a települési szilárd és folyékony hulladékkal
kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra vonatkozó
jogszabályi előírások érvényesítésének kérdésében –, a fővárosi és megyei kormányhivatal kistérségi
népegészségügyi intézetét szakhatóságként jelöli ki.
7. A vadászati hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 30. § (1) A Kormány a védett természeti területen található nemzetközi vagy kiemelt jelentőségű vízi élőhelyeken történő
vízivad vadászat rendjének szabályozására irányuló első fokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak
szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a vizes területek védősávjának ólomsörét használatának vonatkozásában való kijelölésére irányuló első
fokú eljárásban, ha a vizes terület védett természeti területen található, – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak
szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány védett természeti területen
a) a szelektív méregnek a vadgazdálkodási, humán- vagy állat-egészségügyi indokok alapján történő alkalmazására
irányuló első fokú engedélyezési eljárásban,
b) a mesterséges vadtenyésztési tevékenység folytatására, vad zárttéri tartására, valamint vad vadászterületre
történő kiengedésére irányuló első fokú engedélyezési eljárásban,
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány a jogszabályban meghatározott vadászati idény védett természeti területen történő meghosszabbítására,
rövidebb időszakban történő megállapítására, egy vagy több vadfaj vadászatának a vadászati idényen belüli
megtiltására vagy korlátozására irányuló első fokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelmények a kérelemben foglaltak szerint megfelelően
érvényesülnek-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány a vadászati tilalmi időben apróvad fajra vonatkozó vadászat védett természeti területen való
engedélyezésére és elrendelésére irányuló első fokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadászat
engedélyezése a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben
foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
(6) A Kormány a védett természeti területre vonatkozó vadgazdálkodási üzemterv jóváhagyására irányuló első fokú
eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadgazdálkodási üzemterv a természet védelmére vonatkozó
nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(7) A Kormány a vadászterület határának megállapítására irányuló első fokú eljárásban, ha a vadászterület védett
természeti területet osztana meg, – annak elbírálása kérdésében, hogy a vadászterület megállapítása a természet
védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a megkeresésben foglaltak szerint megfelel-e –,
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(8) A Kormány
a) a vadászati jog kényszerhasznosításának elrendelésére irányuló első fokú eljárásban, ha a kényszerhasznosított
vadászterület határa védett természeti területet oszt meg,
b) a madarak fészkének és fészkelésének vadászati célra engedélyezett vagy más eszközzel való zavarására,
megrongálására vagy elpusztítására vonatkozó tilalom alóli felmentés megadására irányuló első fokú eljárásban
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
8. A halászati hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 31. § (1) A Kormány
a) a védett természeti területen, Natura 2000 területen található halászati vízterületen vagy annak egy részén
a halászati tilalmi időtől való eltérésre feljogosító mentesítésre, illetve a mentesítés meghosszabbítására irányuló
első fokú engedélyezési eljárásban, valamint
b) a védett természeti területen, Natura 2000 területen található halászati vízterületen vagy annak egy részén
a mesterséges szaporításhoz szükséges tenyészállatok begyűjtése, tudományos kutatás vagy rendkívüli
állománymentés érdekében az egyes halfajok egyedének fogására vonatkozó halászati tilalmi idő alóli
mentesítésre irányuló első fokú engedélyezési eljárásban,
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a természeti, országos jelentőségű védett természeti területen vagy Natura 2000 területen a halászati
méretkorlátozás alól meghatározott időtartamra adott felmentés megadására irányuló első fokú eljárásban – annak
elbírálása kérdésében, hogy a felmentés a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány a halgazdálkodási terv jóváhagyására, illetve a jóváhagyott halgazdálkodási terv módosítására, illetve
a halgazdálkodási tervtől való eltérésre irányuló első fokú engedélyezési eljárásban
a) vízi létesítmény esetén – a felszíni víztest állapotának védelme, továbbá a jó állapot, a jó ökológiai állapot
és potenciál elérése érdekében a halászati tevékenységgel járó terhelés hatásainak vizsgálata, a környezeti
célkitűzéseknek való megfelelés megítélése, valamint a monitoringtevékenység feltételei meglétének vizsgálata,
továbbá a zsilipek és az engedélyezett és tényleges mederállapot mellett gyakorolható halgazdálkodás
feltételeinek, valamint a szükséges és lehetséges beavatkozások, a vízkormányzás szakszerű biztosításának
vizsgálata szakkérdésében –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget,
b) természeti területen, országos jelentőségű védett természeti területen – annak elbírálása kérdésében, hogy
a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben
foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, valamint
c) helyi jelentőségű védett természeti terület esetén – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a helyi
önkormányzati rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint
megfelel-e –, első fokú eljárásban a települési önkormányzat jegyzőjét, a fővárosban a főjegyzőt
szakhatóságként jelöli ki.
(4) A Kormány a hal szaporodása, telelése és a halivadék nevelése érdekében kíméleti területté nyilvánított halászati
vízterület kíméleti területi minőségének megszüntetésére irányuló első fokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében,
hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben
foglaltak szerint megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
9. Az erdészeti hatósági eljárásokban közreműködő szakhatóságok 32. § (1) A Kormány az ingatlan-nyilvántartásból megismerhető, valamint a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról és a kulturális
örökségvédelmi szakigazgatási szervekről szóló Korm. rendeletben meghatározott, a régészeti lelőhelyeket, régészeti
védőövezeteket, műemléki területeket és műemlékeket tartalmazó, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal által vezetett
adatbázisban szereplő – az MgSzH részére átadott – EOV vetületű vektoros térképfedvényen lehatárolt régészeti
lelőhelyen, műemlék területén és műemléki területen
a) az erdészeti magánút, műtárgy, csatorna, tározó létesítésére, bővítésére, helyreállítására, korszerűsítésére,
megszüntetésére, illetve használatbavételére, fennmaradására irányuló első fokú eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló első fokú eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló első fokú eljárásban,
d) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
első fokú eljárásban, valamint
e) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti első fokú eljárásban,
– annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a kulturális örökség védelme
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, a kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szervet szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány védett természeti területen található erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására vagy
a rendeltetésének megváltoztatására irányuló eljárásban,
b) az erdészeti szaporítóanyag gyűjtésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) az erdőterv megállapítására és módosítására irányuló eljárásban, és ezen belül
ca) a természetes, természetszerű és származék erdő természetességű, állami tulajdonú erdőben a tarvágás
engedélyezésére,
cb) az erdőnek közjóléti és természetvédelmi célból tisztásként, erdei farakodóként és készletező helyként,
erdészeti létesítményhez tartozó területként, 6 méternél szélesebb nyiladékként és tűzpásztaként fátlan
állapotban tartás engedélyezésére irányuló eljárásban,
d) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
e) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
f) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
eljárásban,
g) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban,
h) újonnan telepített erdő, az önerdősülés, az engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően telepített, de
fennmaradásra engedélyezett erdő esetében az üzemmód megállapítására irányuló eljárásban,
i) az erdő üzemmódjának megváltoztatására irányuló, az erdőgazdálkodó kérelmére indult eljárásban,
j) az átalakító és szálaló üzemmódban kezelt erdőkre készített átalakítási vagy szálalási terv jóváhagyására irányuló
eljárásban,
k) az erdőgazdálkodási tevékenység feltételeinek meghatározására, korlátozására, tiltására irányuló eljárásban, ha
ka) az erdőgazdálkodó gazdálkodása során a 2009. évi XXXVII. törvényben és a törvény végrehajtására kiadott
jogszabályban előírt szabályokat megszegte, vagy
kb) az erdő állapotában korábban előre nem látható esemény következett be, vagy
kc) a védett természeti területen a védelmi célok megváltozását eredményező, illetve azokat veszélyeztető,
korábban előre nem látható esemény következett be,
l) az erdő egészségi állapotának megőrzése, javítása, veszély elhárítása vagy az erdő felújítása érdekében szükséges
fakitermelés elrendelésére irányuló eljárásban,
m) természetes mageredetű erdőfelújításra az erdőtervben előírt újulattal rendelkező erdőrészletekben
véghasználat, szálaló üzemmódban kezelt területeken szálalás március 31. és szeptember 1. közötti időszakon
kívül történő elvégzésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
n) a vízforrások, vízbázisok, a védett élő szervezetek élőhelyének, az élettelen természeti vagy tájképi értékek
környezetének védelme érdekében egyes fák vagy facsoportok kitermelésének tiltására irányuló eljárásban,
o) lovaglásra, valamint járműközlekedésre használható út kijelölésére irányuló eljárásban,
p) lovas sportverseny rendezésének engedélyezésére irányuló eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, első fokú eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
(3) A (2) bekezdés l) pontja szerinti eljárásban a szakhatóság öt napon, a (2) bekezdés m) pontja szerinti eljárásban nyolc
napon belül köteles állásfoglalását megadni.
(4) A Kormány védett természeti területen lévő természetes és természetszerű erdő, valamint a természetes és
természetszerű erdő, valamint a nem erdő művelési ágú védett területek kétszáz méteres körzetében a fásítás és
a szabad rendelkezésű erdő telepítése feltételeinek meghatározására, tiltására irányuló első fokú eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területeken található erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) az engedély nélkül, vagy az engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásáról határozó eljárásban,
valamint
d) az erdőtelepítési-kivitelezési terv jóváhagyása iránti eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
megfelel-e –, első fokú eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként
jelöli ki.
(6) A Kormány tájképvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
c) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges és további rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban,
kivéve, ha a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
kezdeményezte, valamint
d) az erdő elsődleges és további rendeltetése megváltoztatására vonatkozó eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges, – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a tájvédelem nemzeti és
közösségi jogi követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, első fokú
eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
(7) A Kormány partvédelmi és vízvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) erdei épület, erdei vasút kivételével minden erdészeti létesítmény létesítésére, bővítésére, felújítására,
helyreállítására, korszerűsítésére, lebontására, elmozdítására, illetve használatbavételére, fennmaradására vagy
a rendeltetésének megváltoztatására irányuló eljárásban,
b) az erdőterv megállapítási és módosítási eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
d) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban, kivéve, ha
a rendeltetés megállapítását a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség kezdeményezte,
f) az erdő elsődleges rendeltetése megváltoztatására vonatkozó eljárásban, valamint
g) cserjék kivágásának engedélyezése iránti eljárásban,
ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem
szükséges – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység, a beruházás vagy a terv a partvédelem és a vízvédelem
jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –,
első fokú eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
33. § (1) A Kormány honvédelmi rendeltetésű erdő esetén
a) az erdőterv megállapítási és módosítási eljárásban,
b) az erdőterület igénybevételére vonatkozó elvi engedély megadására irányuló eljárásban,
c) az erdőterület igénybevételének engedélyezésére irányuló eljárásban,
d) az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően telepített faállomány fennmaradásának engedélyezésére irányuló
eljárásban, e) új erdő telepítésekor az erdő elsődleges rendeltetésének megállapítására vonatkozó eljárásban, valamint
f) az elsődleges rendeltetés megváltoztatására vonatkozó eljárásban,
– annak elbírálása kérdésében, hogy a Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai a kérelemben
foglaltak szerinti esetben vagy további feltételek mellett biztosíthatóak-e –, első fokú eljárásban a Honvédelmi
Minisztérium hatósági feladatokért felelős hivatala vezetőjét szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány az erdőterületen található védett növénytársulásokkal kapcsolatos első fokú erdészeti hatósági eljárásban
– a védett és fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozásokról és tilalmakról szóló jogszabályban foglalt
előírásoknak való megfelelés kérdésében –, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány – a növényi, állati vagy fertőzést okozó egyéb szervezetek országos jelentőségű védett természeti
területen található erdőterületen történő tömeges elszaporodása esetén – az erdőgazdálkodó szükséges védekezés
elvégzésére kötelezése iránti első fokú eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy az elvégeztetni kívánt
védekezés a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek megfelel-e –,
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget szakhatóságként jelöli ki. A szakhatóság
az állásfoglalását – az eljáró hatóság kérésére – haladéktalanul, de legkésőbb egy munkanapon belül adja meg.
10. Záró rendelkezés 34. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2008. (IV. 30.) GKM rendelete a gépjárműről és annak hatósági jelzéséről felvételt készítő eszközre vonatkozó követelményekről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §
(3) bekezdés b) pont 26. alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a
következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a közigazgatási bírsággal
sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén
kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben történő közreműködés feltételeiről
szóló jogszabályban meghatározott szabályszegések elkövetésének bizonyításához alkalmazott
a) ellenőrző berendezésekre, az ezekre vonatkozó követelményekre és működtetési feltételekre,
b) ellenőrző berendezéshez kapcsolódó elektronikus
adattovábbító rendszerre, az erre vonatkozó követelményekre és működtetési feltételekre,
c) ellenőrző berendezés által elektronikus úton készített felvételek tartalmára,
d) c) pont szerinti felvételek rögzítésére és elektronikus
úton történő továbbítására,
e) elektronikus közúti ellenőrző rendszer elhelyezési
(telepítési) és működtetési feltételeire.
(2) A rendelet személyi hatálya kiterjed a gépjárműről
és annak hatósági jelzéséről felvételt készítő eszközöket,
valamint az elektronikus adattovábbító rendszert üzemeltető jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságokra és egyéni vállalkozókra.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) szabályszegés: a gépjármű használata során a köz
igazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések
köréről, az e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések
megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben történő közreműködés feltételeiről szóló külön jogszabályban meghatározott jogszabályi rendelkezések megsértése,
b) ellenőrző berendezés: a gépjármű használata során a
közúton és a természetvédelmi területen (a továbbiakban
együtt: közút) elkövetett szabályszegések elektronikus
módon történő dokumentálására alkalmas berendezés,
c) pillanatnyi járműsebességet ellenőrző berendezés:
olyan ellenőrző berendezés, amely a jármű pillanatnyi sebességét a mérésügyről szóló jogszabályban meghatáro
zott közúti ellenőrzésre szolgáló járműsebesség-mérővel
határozza meg, d) átlagsebesség-ellenőrző rendszer: olyan ellenőrző
berendezésekből kialakított rendszer, amely kiszámítja a
jármű átlagsebességét meghatározott útszakaszon,
e) elektronikus adattovábbító rendszer: az ellenőrző
berendezés által dokumentált adatok közigazgatási, szabálysértési és büntetőeljárás során történő felhasználását
lehetővé tevő adattároló, illetve adattovábbító rendszer,
f) elektronikus közúti ellenőrző rendszer: egy vagy
több ellenőrző berendezés és az ezekkel összehangoltan
kialakított elektronikus adattovábbító rendszer együtt,
g) üzemeltető: a közúti közlekedésről szóló 1988. évi
I. törvény 33. § (2) bekezdése alapján szabályszegés elkövetésének bizonyítása érdekében felvétel készítésére jogosult szerv vagy szervezet, továbbá a közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az
e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések megsértése
esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának
rendjéről és az ellenőrzésben történő közreműködés feltételeiről szóló jogszabály szerint e tevékenységhez közreműködőként igénybe vett személy vagy szervezet.
3. § (1) Az elektronikus közúti ellenőrző rendszer, illetve
annak részegységei akkor üzemeltethetők, ha
a) az ellenőrző berendezés és az elektronikus adattovábbító rendszer megfelel a mellékletben meghatározott
követelményeknek,
b) az elektronikus adattovábbító rendszer összekapcsolható a Rendőrség által működtetett elektronikus informatikai rendszerrel.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott követelményeknek való megfelelés a Rendőrség által kiadott
elfogadó nyilatkozattal igazolható.
4. § (1) A pillanatnyi járműsebességet ellenőrző berendezés
üzemeltetője a mérésügyről szóló jogszabály szerint köteles gondoskodni arról, hogy az általa üzemeltetett közúti
ellenőrzésre szolgáló járműsebesség-mérő hitelesített
legyen.
(2) Az elektronikus közúti ellenőrző rendszer, illetve az
ellenőrző berendezés üzemeltetését végző személynek a
személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályban foglalt adatbiztonsági
és adatvédelmi szabályok betartásával kell a tevékenységét végeznie.
5. § (1) Elektronikus közúti ellenőrző rendszert, illetve ellenőrző berendezést a közút kezelője, valamint a közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 33. § (2) bekezdése szerinti, az út használatáért díjszedésre, illetve a díjfizetés ellenőrzésére jogosult szerv vagy szervezet (ideértve a
megbízás alapján eljáró közreműködőt is) a Nemzeti Közlekedési Hatóság illetékes területi szerve által – a kialakított forgalmi rend ellenőrzése alapján – kiadott hozzájárulásban foglalt feltételeknek megfelelően helyezhet el.
(2) Az elektronikus közúti ellenőrző rendszer működését az üzemeltetőnek ellenőriznie kell.
(3) Ha az üzemeltető észleli, hogy az elektronikus közúti
ellenőrző rendszer által rögzített adatok hibásak, az elektronikus adattovábbítást az üzemeltetőnek, illetve a közreműködőnek fel kell függesztenie, továbbá erről a feldolgozó
központot és a megbízót haladéktalanul értesítenie kell.
6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2008. május 1-jén lép hatályba.
(2) A melléklet II. rész 1.1. pont b) alpontja és 3.4. pont
e) alpontja 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) A Rendőrség által használt, e rendelet hatálybalépése előtt a Rendőrség által használatba vett ellenőrző
berendezésre és adattovábbító rendszerre 2012. december
31-ig nem kell alkalmazni a 3. § (1) bekezdés a) pontjában,
illetve a mellékletben megállapított követelményeket.
7. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az
információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i
98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1601/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szaúd-arábiai Királyság Kormánya között az atomenergia békés célú felhasználásáról szóló együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szaúd-arábiai Királyság Kormánya között az  atomenergia békés célú
felhasználásáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
462/2013. (XII. 4.) Korm. rendelete a szombathelyi sportcélú beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Szombathelyi sportcélú
beruházások megvalósítására irányuló beruházási program keretében, a Szombathely közigazgatási területén fekvő,
3643/1 helyrajzi számú ingatlan területén megvalósuló
a) UEFA IV. kategóriájú labdarúgó stadion, valamint
b) multifunkcionális sportcsarnok
megépítésével összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatósági közreműködést rendel el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági hozzájárulást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházások hivatalos közbeszerzési tanácsadója, beruházás-lebonyolítója és építési
műszaki ellenőre kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1220/2016. (IV. 29.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
300,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
105/2012. (V. 2.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Takács Tibor rendőr ezredest 2012.
április 24-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. április 12. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
11/2010. (III. 26.) NFGM utasítása az elektronikus információszabadságról szóló 2005. XC. törvényben, az államháztartásról szóló 1992. XXXVIII. törvény 15/A–B. §-aiban és az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 233. §-ában foglalt közzétételi kötelezettség teljesítésének szabályairól.
Az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény (a továbbiakban: Eitv.) 4. §-ának (3) bekezdése alapján – a
közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék adattartalmára,
az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Vhr.), valamint a
közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM rendeletben
(a továbbiakban: IHM rendelet) foglaltakra figyelemmel – a közérdekű adatok Eitv.-ben meghatározott körének, illetve az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 15/A. §-ának és 15/B. §-ának meghatározott közérdekből
nyilvános és közérdekű adatoknak, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 233. §-a szerinti közérdekű adatoknak a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) honlapján történő közzététele rendjét a következők szerint állapítom meg:
Az utasítás alkalmazási köre 1. A Minisztérium – mint adatfelelős és adatközlő – az Eitv.-ben, az Áht. 15/A. §-ának (1) bekezdésében és 15/B. §-ának
(1) bekezdésében, valamint az Ámr. 233. §-ában meghatározott közzétételi kötelezettségét az utasításban foglaltak
szerint teljesíti. Általános szabályok 2.1. A mellékletben meghatározott adatoknak a közzétételre történő előkészítése, azok pontosságának és hitelességének
biztosítása, az adatoknak közzétételre alkalmas formában a Kommunikációs Főosztály részére történő átadása, a
közzétett adatok pontosságának, időszerűségének és értelmezhetőségének folyamatos figyelemmel kísérése és a
megváltozott adatoknak a Kommunikációs Főosztály részére történő rendelkezésre bocsátása a mellékletben az egyes
adatok tekintetében felelősként megjelölt szervezeti egység vezetőjének (a továbbiakban: adatközlésért felelős
szervezeti egység) feladata. 2.2. A melléklet III/2. pontjában meghatározott adatokat negyedévente vizsgálja felül a Humánigazgatási Főosztály,
valamint a Költségvetési és Kontrolling Főosztály. A Költségvetési és Kontrolling Főosztály az ennek eredményeként
frissített adatokat megküldi a Kommunikációs Főosztály részére. 2.3. Az adatközlésért felelős szervezeti egység a 2–3. pontban foglalt feladatok ellátására egy munkatársát kijelöli és a
kijelölésről a Kommunikációs Főosztályt tájékoztatja. Az Eitv., a Vhr. és az IHM rendelet teljesítésével összefüggő szabályok
3. A Kommunikációs Főosztály feladata – adatközlésért felelős szervezeti egység bevonásával – a Minisztérium
honlapjának (a továbbiakban: honlap) az adatok közzétételére alkalmas kialakítása, a Vhr. 5. § (2)–(4) bekezdésében
foglalt formai követelmények teljesítése, az átadott adatok folyamatos közzététele, a közzétett adatok folyamatos
hozzáférhetőségének biztosítása, valamint a közzétett adatoknak az Eitv. mellékletében meghatározott
rendszerességgel történő frissítése. 4. 2010. május 31-ig az Informatikai Főosztály, 2010. június 1-jétől a Kommunikációs Főosztály gondoskodik a honlap
3. pont szerint történő kialakításához szükséges informatikai feltételekről (ezen belül az elektronikus
portálszerkesztőségi rendszerről), a Vhr. 5–7. §-ában foglalt üzemzavar elhárításáról, a közzétett adatok védelmével
összefüggő, az adat közzétételével, helyesbítésével, frissítésével, eltávolításával kapcsolatos naplózási feladatok
teljesítéséről. 5. A közzétett adatokat összefoglaló, az IHM rendelet 2. mellékletében meghatározott közzétételi egységekre vonatkozó
(kötelező) leíró adatokat az adatközlésért felelős szervezeti egység állítja elő, rendszeresen frissíti és egyidejűleg
elektronikus formában eljuttatja a Kommunikációs Főosztály részére. 6. A Minisztérium kezelésében lévő, közérdekű adatokat tartalmazó honlap, adatbázisok, illetve nyilvántartások leíró
adatainak a központi elektronikus jegyzék működtetője számára az elektronikus portálszerkesztőségi rendszer
segítségével történő folyamatos elérhetővé tételéről, továbbá a Vhr. 13. § (1) bekezdésében meghatározott adatokról
a Kommunikációs Főosztály gondoskodik. 7. A Kommunikációs Főosztály feladatkörének megfelelően folyamatba építve vizsgálja az Eitv. végrehajtásával
összefüggő kötelezettségek teljesítését, amelynek eredményéről a tárgyévet követő év március 31-ig jelentést készít a
kabinetfőnök és a jogi és koordinációs ügyekért felelős szakállamtitkár részére.
8.1. A jogszabály-előkészítés eljárásrendjére külön utasítás vonatkozik. 8.2. Az Eitv. 9. § (1)–(4) bekezdésében foglaltak alapján közzéteendő jogalkotási koncepciókat, jogszabálytervezeteket,
valamint a tervezetekhez kapcsolódó előterjesztéseket, szakmai indokolásokat (a továbbiakban együtt: tervezetek)
a honlapon történő közzététel érdekében a Jogi és Koordinációs Főosztály a tervezetek vezetői szintű közigazgatási
egyeztetésre bocsátásával egyidejűleg elektronikus formában a Kommunikációs Főosztály részére átadja. Az átadás
során a Jogi és Koordinációs Főosztály megjelöli, hogy a tervezeteket milyen iktatószámon és milyen véleményezési
határidővel bocsátotta közigazgatási egyeztetésre. 8.3. Az Eitv. 9. § (3)–(4) bekezdésére figyelemmel nem kell közzétenni
a) az Alkotmány 28/C. §-ának (5) bekezdése alapján országos népszavazásra nem bocsátható tartalmú, a fizetési
kötelezettségekről, az ármegállapításról, az állami támogatásról, valamint a szervezetalapításról szóló
jogszabályok tervezeteit, b) a tervezetet, ha az a Magyar Köztársaság különösen fontos honvédelmi, nemzetbiztonsági, pénzügyi, külügyi,
természetvédelmi vagy örökségvédelmi érdekeinek védelmét veszélyeztetné, vagy ha a jogszabály különösen
gyors elfogadásához kiemelkedő társadalmi érdek fűződik. 8.4. A tervezeteket a Kommunikációs Főosztály a honlapon a Közérdekű adatok menüpontban
JOGSZABÁLY-KONCEPCIÓK, JOGSZABÁLY-TERVEZETEK címszó alatt jeleníti meg. A tervezetek mellett fel kell tüntetni
a – közigazgatási egyeztetésre meghatározottal megegyező – véleményezési határidőt, a minisztériumi iktatószámot
és az informatikai üzemeltetésért felelős szervezet által rendelkezésre bocsátott, kizárólag a tervezetekkel kapcsolatos
vélemények, javaslatok fogadásának céljára létrehozott velemeny@nfgm.gov.hu e-mail címet.
8.5. A honlap tervezeteket tartalmazó felületén fel kell hívni a véleményezők figyelmét arra, hogy a tervezetekre vonatkozó
véleményeket, javaslatokat a velemeny@nfgm.gov.hu e-mail címre kell küldeni, az egyértelmű azonosíthatóság
érdekében tárgyként minden esetben a minisztériumi iktatószámot feltüntetve. Fel kell hívni továbbá a figyelmet arra,
hogy a Minisztérium kizárólag a megadott e-mail címre, a véleményezési határidőn belül beérkezett olyan e-mailekkel
tud érdemben foglalkozni, amelyek tárgyaként az adott tervezetekhez kapcsolódó minisztériumi iktatószámot
tüntették fel. 8.6. A velemeny@nfgm.gov.hu e-mail címre érkező levelekhez a Kommunikációs Főosztály és a Jogi és Koordinációs
Főosztály munkatársai férhetnek hozzá. A beérkezett véleményeket a Jogi és Koordinációs Főosztály továbbítja a
szakmailag illetékes szervezeti egységhez. 8.7. A szakmailag illetékes szervezeti egység – a közigazgatási egyeztetés során beérkező tárcaészrevételek kezelésével
egyidejűleg – feldolgozza a véleményeket, elkészíti az álláspont-tervezetet, az észrevételekről, valamint az elutasított
észrevételek esetében – a nyilvánvalóan alaptalan észrevételek kivételével – az elutasítás indokairól a szakmailag
illetékes szervezeti egység általános összefoglaló-tervezetet készít, és azt továbbítja a Jogi és Koordinációs Főosztály
részére. 8.8. Az álláspontot, összefoglalót a jogi és koordinációs ügyekért felelős szakállamtitkár hagyja jóvá. A jóváhagyott
álláspontot, összefoglalót a Kommunikációs Főosztály a honlapon a tervezetekhez kapcsolódó dokumentumként
teszi közzé. Az Áht. és az Ámr. teljesítésével összefüggő szabályok
9.1. Az Áht. 15/A. §-ának (1) bekezdése, illetve 15/B. §-ának (1) bekezdése szerint kötelezően közzéteendő adatokat
(a melléklet III. 3–4. pontja) a minisztérium a honlapon ÜVEGZSEB címszó alatt jeleníti meg a meghatározott
közzétételi egységek és adatok szerinti struktúrában. 9.2. A 9.1. pont szerint közzétett adat helyesbítését vagy eltávolítását a Kommunikációs Főosztály, az Áht. értelmében a
melléklet szerinti adat hozzáférhetőségét a minisztérium a honlapon a közzétételt követő 5 évig köteles biztosítani,
az adatközlésért felelős szervezeti egység erre vonatkozó kezdeményezése nyomán, a kezdeményezésben foglalt
adattartalomnak megfelelően. 10.1. Az Ámr. 233. §-a szerint kötelezően közzéteendő adatokat a melléklet IV. pontjában meghatározott közzétételi
egységek és adatok szerinti struktúrában kell megjeleníteni. 10.2. A 10.1. pont szerint közzétett adat helyesbítése, frissítése vagy eltávolítása adatközlésért felelős szervezeti egység
általi kezdeményezését a Kommunikációs Főosztály haladéktalanul – legkésőbb a kezdeményezés kézhezvételét
követő munkanapon – teljesíteni köteles, a kezdeményezésben foglalt adattartalomnak megfelelően.
Záró rendelkezés 11. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2010. március 19. Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
524/2015. (XII. 7.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Zoltánt
a 2015. december 1. napjától 2018. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1207/2013. (IV. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Olimpiai Központ megteremtéséről.
A Kormány a hazai verseny- és szabadidősport támogatása, a sportlétesítmény infrastruktúra átfogó fejlesztése, a legmagasabb
szintű nemzetközi sportversenyek megrendezése, továbbá a budapesti Istvánmező városrész – a városkép hangsúlyos elemeinek
és az építészetileg kortörténeti értéket képviselő elemek megtartásával történő – fejlesztésének elősegítése érdekében
 1. a budapesti Istvánmező rehabilitációs programjáról, kiemelten a  Budapesti Olimpiai Központ integrált
rekonstrukciójáról szóló 2012. évi LXXV. törvény rendelkezéseit figyelembe véve egyetért azzal, hogy a  Budapesti
Olimpiai Központ integrált rekonstrukciójára a  továbbiakban Nemzeti Olimpiai Központ megteremtése érdekében
kerüljön sor;
2. kiemelt fejlesztési célnak tekinti a  budapesti Istvánmező rehabilitációs programja, kiemelten a  Nemzeti Olimpiai
Központ 2013–2017. között történő megvalósítása programot (a továbbiakban: Program), amely során új Nemzeti
Stadion létesül a  jelenlegi Puskás Ferenc Stadion rekonstrukciójával és átépítésével, új létesítmények épülnek,
a jelenlegi létesítmények megújításra kerülnek, valamint a fejlesztési területen új sport, kereskedelmi, kiszolgáló és
kulturális funkciók kerülnek elhelyezésre, amelyek együttesen szolgálják és elégítik ki a különböző sportágak által
támasztott, nemzetközi szintű igényeket, továbbá Nemzeti Olimpiai Központként együttesen nyújtanak kiemelkedő,
magas színvonalú szolgáltatásokat nem csak a  versenysport, hanem a  szabadidő és amatőr sport, valamint
a kereskedelem és a kultúra szereplőinek;
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos 2017-ig
 3. egyetért a Program új megvalósulási koncepciójával, amely keretén belül a fejlesztési területen:
a) a Puskás Ferenc Stadion egy legmagasabb UEFA kategóriájú, legalább 65 000 fő befogadására alkalmas,
multifunkcionális sportközponttá kerül átépítésre,
b) felújításra kerül a Körcsarnok, a Millenáris Velodrom,
c) átépítésre kerül a Gerevich Aladár Nemzeti Sportcsarnok,
d) nemzetközi úszó- és vízilabda versenyek lebonyolítására alkalmas létesítmény épül meg,
e) atlétikai verseny megrendezésére alkalmas pálya épül meg, valamint egy fedett atlétikai edzőpálya funkció
kerül elhelyezésre,
f ) sportingatlanokat kiszolgáló létesítmények valósulnak meg,
g) sport, állami, kulturális és egyéb közösségi rendezvény funkciók kerülnek elhelyezésre,
h) szükséges számú parkoló kerül kialakításra;
4. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Olimpiai Központban az  új Nemzeti Stadion – a  jelenlegi Puskás Ferenc Stadion
pilonjainak külső kontúrja és az  új lelátók közötti hasznosításra alkalmas terület kialakításával – többek között
az alábbi, sport és egyéb funkciók megvalósítására is alkalmas legyen:
a) edzőtermek, konferencia helyszín, mélygarázs, szálloda, egyes edző és versenypályák,
b) jégkorong, labdajátékok, asztalitenisz, vívás, ökölvívás, birkózás, és további küzdősportok edzőtermei,
c) sporthoz kapcsolódó kereskedelmi egységek, üzletek,
d) a kapcsolódó létesítmények igényeit egész évben ellátó éttermek, valamint gasztronómiai koncepció
megvalósítása,
e) sportolói és lakossági igényeket kielégítő fitneszközpont,
f ) a stadion legfelső szintjén kivilágítható panoráma futópálya.
5. egyetért azzal, hogy a  3.  pontban szereplő egyes létesítmények tervezési munkálatait a  Nemzeti Sportközpontok
alkalmazásban álló tervezők, szakemberek végezzék el, egyúttal a Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét
a Nemzeti Sportközpontok közalkalmazotti létszámának ezzel összhangban történő biztosítására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő
kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy kezdjenek tárgyalásokat a Program megvalósítását
biztosító egységes tulajdonosi jogállás kialakítása érdekében, és készítsenek előterjesztést a  Kormány számára
a tárgyalások eredményéről és a lehetséges tulajdonszerzési konstrukciókról;
A tárgyalások megkezdésének vonatkozásában
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
A tárgyalások alapján elkészítendő kormány-előterjesztés vonatkozásában
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. május 31.
 7. visszavonja a  budapesti Istvánmező rehabilitációs programja, kiemelten a  Budapesti Olimpiai Központ integrált
rekonstrukciója programhoz kapcsolódó egyes feladatokról szóló 1482/2012. (XI. 6.) Korm. határozat 1–4., 7. és
9. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
911/2008. (HK 13.) MH HEK PK intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 2227 – Katonai egészségügyi biztosítás a humanitárius és katasztrófaelhárító műveletekben – 1. kiadás – AMedP-15) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 3/2006. (HK 10.) HVKF első
helyettesi közleményére – az egészségügyi szakfeladatok
egységes elvek szerint történő végrehajtása érdekében az
Egységes NATO Előírás (STANAG 2227 – Katonai
egészségügyi biztosítás a humanitárius és katasztrófaelhárító műveletekben – 1. kiadás – AmedP-15) nemzeti bevezetésére az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire és teljes személyi állományára.
2. A STANAG 2227 – Katonai egészségügyi biztosítás
a humanitárius és katasztrófaelhárító műveletekben 1. kiadás – című dokumentumot ezen intézkedés mellékleteként eredeti angol nyelven bevezetem.
3. A szabványosítási dokumentum a NATO által, a humanitárius és katasztrófaelhárító műveletek végrehajtása
során alkalmazott alapelveket és koncepciót tartalmazza.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
HM egészségügyi főnök


text:
17/2016. (IV. 25.) HM utasítása kiemelt fontosságú rendezvénnyé történő minősítésről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése, valamint
a  nemzeti ünnepek, valamint a kiemelt fontosságú rendezvények előkészítésének és lebonyolításának rendjéről szóló
1432/2014. (VII. 31.) Korm. határozat 1. b) pont bl) alpontja, valamint 2. pont e) alpontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Kiemelt fontosságú rendezvény a 2016. évben a „Felvidékről kitelepített magyarok emléknapja”, a magyar lakosság
Felvidékről való kitelepítésének kezdőnapja, április 12-e.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. december 31-én hatályát veszti.
 (2) Az utasítás rendelkezéseit 2016. április 12-étől kell alkalmazni.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
61/2011. (XII. 29.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló egyes fegyveres szervek hivatásos állományú tagjaira vonatkozó munkáltatói jogkörökről és azok gyakorlására feljogosított elöljárókról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés
2. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a
következőket rendelem el: 1. § Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat
ellátó szerv, valamint a terrorizmust elhárító szerv (a továbbiakban együtt: rendőrség) hivatásos állományú tagjai
tekintetében a rendészetért felelős miniszter, az országos parancsnok, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési
feladatokat ellátó szerv, valamint a terrorizmust elhárító szerv vezetőjének kiemelt munkáltatói jogkörébe nem
tartozó egyes munkáltatói jogköröket és az ezek gyakorlására feljogosított elöljárókat az 1. melléklet tartalmazza.
2. § A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága, a büntetés-végrehajtási intézetek és intézmények, valamint a
fogvatartottak kötelező fogalakoztatására létrehozott gazdasági társaságok (a továbbiakban: bv. gazdasági
társaságok) hivatásos állományú tagjai tekintetében a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter és az országos
parancsnok kiemelt munkáltatói jogkörébe nem tartozó egyes munkáltatói jogköröket és az ezek gyakorlására
feljogosított elöljárókat a 2. melléklet tartalmazza. 3. § A hivatásos katasztrófavédelmi szervek hivatásos állományú tagjai tekintetében a katasztrófavédelemért felelős
miniszter és az országos parancsnok kiemelt munkáltatói jogkörébe nem tartozó egyes munkáltatói jogköröket és az
ezek gyakorlására feljogosított elöljárókat a 3. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a) a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek és az önkormányzati tűzoltóság hivatásos szolgálati viszonyban
álló tagjaival kapcsolatos munkáltatói jogkörök szabályozásáról, valamint e szerveknél rendszeresített hivatásos
beosztások meghatározásáról szóló 11/1997. (II. 18.) BM rendelet 2–24. §-a, 41. § (1)–(7) és (10) bekezdése,
valamint 6. számú melléklete, b) a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjaira vonatkozó egyes munkáltatói jogkörök
gyakorlásáról szóló 15/2010. (IV. 22.) IRM rendelet, és
c) a Rendőrség hivatásos állományú tagjaira vonatkozó egyes munkáltatói jogkörök gyakorlásáról szóló
31/2010. (V. 12.) IRM rendelet. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter