text:
246/2011. (XI. 24.) Korm. rendelete a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló biztonsági övezetéről.
A Kormány az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. § j) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.) 2. § 7. pontjában
meghatározott nukleáris létesítmény (a továbbiakban: nukleáris létesítmény) és az Atv. 2. § 16. pontjában
meghatározott radioaktívhulladék-tároló (a továbbiakban: radioaktívhulladék-tároló) engedélyesére, valamint a biztonsági övezettel érintett ingatlan tulajdonosára, vagyonkezelőjére és használójára, továbbá a biztonsági
övezeten belül folytatott tevékenységek végzőjére. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. védőtávolság: az e rendelet hatálya alá nem tartozó veszélyes ipari, közlekedési és egyéb létesítmények, valamint
tevékenységek számára kijelölt, a környezetüket – beleértve a nukleáris létesítményt, valamint
a radioaktívhulladék-tárolót – és a lakosságot veszélyeztető hatásoktól óvó, jogszabályban előírt, különböző
elnevezéssel, így különösen veszélyességi övezet, védőövezet, biztonsági övezet, biztonsági sáv elnevezéssel
megjelölt távolság; 2. érintett települési önkormányzat: az a települési önkormányzat, amelynek közigazgatási területén a biztonsági
övezet kijelölésre került. 3. § (1) Biztonsági övezet kijelölése kötelező:
a) 150 kW termikus névleges teljesítménynél nagyobbra méretezett atomreaktort tartalmazó nukleáris létesítmény,
b) 1014 Bq összaktivitásnál nagyobbra méretezett radioaktívhulladék-tároló, valamint
c) kiégett üzemanyag átmeneti tárolója esetében. (2) A biztonsági övezet kijelölésével biztosítani kell a lakosságnak a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló
normál üzemállapotban történő üzemeltetéséből adódó sugárterheléssel szembeni védelmét, ezen létesítmények
védelmét a környezetükben végzendő emberi tevékenységgel szemben, továbbá ezen létesítmények biztonságos
üzemeltethetőségének megalapozásánál figyelembe vett körülmények tartós fennmaradását. 4. § (1) A biztonsági övezet határára a nukleáris létesítmény, valamint a radioaktívhulladék-tároló tervezője a létesítési
engedélykérelmet megalapozó dokumentációban tesz javaslatot az 5. §-ban, valamint a 7. § (1) bekezdésben rögzített
kritériumok, továbbá az alább felsorolt szempontok figyelembevételével: a) a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló típusa, jellemzői,
b) telephely-jellemzők, továbbá c) a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló biztonságát veszélyeztető emberi tevékenységek hatása.
(2) A biztonsági övezet határát a) a nukleáris létesítmény esetében az Országos Atomenergia Hivatal,
b) a radioaktívhulladék-tároló esetében az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi
Hivatala (a továbbiakban együtt: biztonsági övezetet kijelölő szerv)
jelöli ki, a létesítési engedély kiadásával egyidejűleg kiadott külön határozatában.
(3) A biztonsági övezetet kijelölő szerv a (2) bekezdés szerinti határozatról – a határozat egyidejű megküldésével –
haladéktalanul értesíti az Atv. 35. § (1) bekezdésében meghatározott hatóságokat. A tilalmak és korlátozások
elrendelését a biztonsági övezetet kijelölő szerv is kezdeményezheti.
(4) A biztonsági övezetet kijelölő szerv – a (3) bekezdésben foglaltak szerint – a határozatról az érintett települési
önkormányzatokat is értesíti. 5. § (1) A védőtávolság és a nukleáris létesítmény biztonsági övezete, valamint a védőtávolság és a radioaktívhulladék-tároló
biztonsági övezete nem lehet átfedésben. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően a nukleáris létesítményhez tartozó villamos átalakító és kapcsoló berendezések, valamint
villamos vezetékek biztonsági övezete és a nukleáris létesítmény biztonsági övezete átfedésben lehet.
(3) Nukleáris létesítmények biztonsági övezete átfedésben lehet. (4) A biztonsági övezet földfelszíni távolsága a nukleáris létesítmény legkülső technológiai védelmet jelentő fal síkjától
számítva: a) atomerőmű esetében legalább ötszáz méter, b) kutatóreaktor esetében legalább száz méter,
c) kiégett üzemanyag átmeneti tárolója esetében legalább ötszáz méter.
(5) A biztonsági övezet minimális földfelszíni távolsága radioaktívhulladék-tároló esetében a jogszabályban
meghatározott ellenőrzött terület határától számított legalább száz méter.
(6) A biztonsági övezet határán a folyamatosan ott tartózkodó személyt a nukleáris létesítmény, valamint
a radioaktívhulladék-tároló szabályszerű működése során a környezetbe kibocsátott vagy kikerülő radioaktív anyagok
sugárzása révén nem érheti nagyobb sugárterhelés 100 µSv/év-nél.
6. § (1) A biztonsági övezetet kijelölő szerv a már üzemeltetési engedéllyel rendelkező nukleáris létesítmény és
radioaktívhulladék-tároló esetében a kijelölt biztonsági övezetet vagy a biztonsági övezet kijelölésének
szükségességét felülvizsgálhatja, továbbá a biztonsági övezet kijelölésének megtörténtét megvizsgálhatja.
A biztonsági övezet határára a biztonsági övezetet kijelölő szerv felhívása alapján és megadott határidőben a nukleáris
létesítmény engedélyese, radioaktívhulladék-tároló esetében a radioaktívhulladék-tároló engedélyese tesz javaslatot.
A javaslat a biztonsági övezetet kijelölő szervet nem köti.
(2) A felülvizsgálat eredményeként: a) a kijelölt biztonsági övezet határa módosítható;
b) biztonsági övezet jelölhető ki vagy a kijelölés megszüntethető; vagy
c) ha a 3. § (1) bekezdése szerinti esetben a kijelölésre nem került sor, a biztonsági övezetet ki kell jelölni.
(3) Az üzemeltetési engedéllyel rendelkező nukleáris létesítmény biztonságos üzemeltethetőségének, leállított
állapotban tartásának vagy a leszerelése elvégezhetőségének megalapozásakor figyelembe vett körülmények
meglétét – a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági követelményeiről és az ezzel összefüggő hatósági
tevékenységről szóló jogszabály szerinti – Időszakos Biztonsági Felülvizsgálat (a továbbiakban: IBF) keretében felül kell
vizsgálni. A körülmények megváltozása esetén a biztonsági övezetet kijelölő szerv a biztonsági övezet határát
módosíthatja, és kezdeményezheti a korábban elrendelt tilalmak és korlátozások megváltoztatását.
(4) A biztonsági övezetet kijelölő szerven kívül biztonsági övezet felülvizsgálatát kezdeményezheti a nukleáris
létesítmény, valamint a radioaktívhulladék-tároló engedélyese is. A (3) bekezdésben meghatározott körülmények
megváltozása esetén a létesítési engedélyezési eljárásban, valamint az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálati eljárásban
részt vett ügyfelek a felülvizsgálatot az IBF keretén kívül is kezdeményezhetik.
(5) A felülvizsgálati eljárás ügyintézési határideje a (3) bekezdésben foglalt esetet kivéve 120 nap.
(6) A biztonsági övezet felülvizsgálatára egyebekben a biztonsági övezet kijelölésére vonatkozó szabályokat megfelelően
alkalmazni kell. 7. § (1) A biztonsági övezetben tilos:
a) a nukleáris létesítményhez és a radioaktívhulladék-tárolóhoz tartozó létesítmények kivételével az emberek
huzamosabb tartózkodására szolgáló építmény, így különösen lakó-, üdülőtelep, gyermek- és egészségügyi
létesítmény, sportpálya, játszótér, gyakorló- vagy lőtér, tábor, camping, vásártér, irodaépület, kulturális célú
épület létesítése, b) a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló biztonságát veszélyeztető robbantás, veszélyes vagy nagy
energia felszabadulását lehetővé tévő anyagok tárolása és szállítása, és olyan emberi tevékenységek végzése,
amelyek a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló biztonságát kedvezőtlenül befolyásolják, és
c) a korlátozások meghatározásánál figyelembe vett környezeti körülmények, így különösen a domborzat, a vízrajz,
az úthálózat kedvezőtlen megváltoztatása. (2) Létesítmények és tevékenységek engedélyezésekor az arra hatáskörrel rendelkező hatóság az (1) bekezdés, valamint
az Atv. 34. § (2) bekezdése szerinti tilalmakat és korlátozásokat érvényesíti.
(3) A (2) bekezdés szerinti tilalmak és korlátozások a biztonsági övezetet érintő további nukleáris létesítmény létesítése
esetére nem vonatkoznak. (4) A nukleáris létesítmény és radioaktívhulladék-tároló üzemszerű működéséhez és védelméhez szükséges beruházások
esetében a (2) bekezdés szerinti tilalmak és korlátozások alól az engedélyező hatóság – a biztonsági övezetet kijelölő
szerv, valamint (amennyiben az eltér az engedélyező hatóságtól) a tilalmat, korlátozást elrendelő hatóság
álláspontjának kikérése mellett – eltérést engedélyezhet és ennek feltételeit megállapíthatja.
(5) A biztonsági övezetben tervezett létesítmény beruházója, valamint engedélyköteles tevékenység kezdeményezője
elemzi a létesítménynek, valamint a tevékenységnek a nukleáris létesítmény biztonságára gyakorolt lehetséges
hatását. Az elemzés eredményét tartalmazó dokumentumot a hatáskörrel rendelkező hatósághoz benyújtott
engedély iránti kérelemhez kell mellékelni. (6) A nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló 30 km-es körzetében mindazon veszélyes létesítmények és
tevékenységek engedélyezése esetén, amelyek tekintetében jogszabály védőtávolság kijelölését írja elő, az
engedélyezésre hatáskörrel rendelkező hatóság az eljárás megindításáról tájékoztatja a biztonsági övezetet kijelölő
szervet, valamint a nukleáris létesítmény és a radioaktívhulladék-tároló engedélyesét.
(7) Az (5)–(6) bekezdés szerinti eljárásban a biztonsági övezetet kijelölő szerv, valamint a nukleáris létesítmény és
a radioaktívhulladék-tároló engedélyese ügyfélnek minősül. 8. § Az üzemelő nukleáris létesítmény és radioaktívhulladék-tároló engedélyesének rendelkeznie kell a nukleáris
létesítmény, illetve a radioaktívhulladék-tároló biztonsági övezetébe tartozó ingatlan tulajdoni vagy vagyonkezelői
jogával, kivéve, ha: a) az ingatlan tulajdonjogának megszerzése vagy megtartása, vagy vagyonkezelői jogának megszerzése az
engedélyes számára jogszabályi rendelkezésből következően nem lehetséges, vagy
b) az ingatlan tulajdon- vagy vagyonkezelői jogával más nukleáris létesítmény vagy radioaktívhulladék-tároló
engedélyese már rendelkezik. 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
10. § (1) E rendelet hatálybalépését követő 120 napon belül a hatálya alá tartozó nukleáris létesítmények és
radioaktívhulladék-tárolók biztonsági övezetének 6. § (1) bekezdése szerinti felülvizsgálatát le kell folytatni, és a 4. §
(3)–(4) bekezdése szerinti intézkedéseket meg kell tenni. A biztonsági övezet csökkenése okán feleslegessé vált
tilalmak megszüntetése érdekében a tilalmat elrendelő hatóságnak intézkednie kell.
(2) A biztonsági övezet határának felülvizsgálata eredményeként érintett ingatlanok tulajdonjogának vagy
vagyonkezelői jogának megszerzésére a felülvizsgálat során kiadott határozat jogerőre emelkedésétől számított 2 év
áll rendelkezésre. (3) Amennyiben az atomerőmű és a kiégett üzemanyag átmeneti tárolójának biztonsági övezete átfedésben van, a közös
biztonsági övezetbe tartozó ingatlan tulajdonjogával vagy vagyonkezelői jogával – a 8. § a) pontjában foglaltakra is
figyelemmel – a kiégett üzemanyag átmeneti tárolója engedélyesének kell rendelkeznie, kivéve, ha az atomerőmű
engedélyese az ingatlan tulajdonjogával vagy vagyonkezelői jogával e rendelet hatálybalépésekor már rendelkezik.
11. § Az Országos Atomenergia Hivatal nukleáris energiával kapcsolatos európai uniós, valamint nemzetközi
kötelezettségekkel összefüggő feladatköréről, az Országos Atomenergia Hivatal hatósági eljárásaiban közreműködő
szakhatóságok kijelöléséről, a kiszabható bírság mértékéről, valamint az Országos Atomenergia Hivatal munkáját
segítő tudományos tanácsról szóló 112/2011. (VII. 4.) Korm. rendelet 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
12. § Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról,
valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 12. §
(4) bekezdés f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány egészségügyi államigazgatási szervként az OTH-t jelöli ki)
„f) az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 4. § (12) bekezdése, 21. § (2) bekezdése, 21/A. § (1)–(3) és
(5) bekezdése, a radioaktívhulladék-tároló esetében a biztonsági övezet kijelölésére vonatkozó, az atomenergiáról
szóló 1996. évi CXVI. törvény 34. § (1) bekezdése,”
(szerinti feladatok ellátására.) 13. § Hatályát veszti a nukleáris létesítmény és a radioaktív hulladék tároló biztonsági övezetéről szóló 213/1997. (XII. 1.)
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
84/2016. (VIII. 17.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Pankucsi Zoltánnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2016. július 31-ei hatállyal – megszűnt, egyidejűleg
Izer Norbertet a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2016. augusztus 15-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2010. (VII. 21.) KIM rendelete a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § f) pontjában
és 27. § a) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI) vezetője felelős a helyi önkormányzati képviselők és
polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választása (a továbbiakban: választás) pénzügyi
feladat- és költségtervének elkészítéséért. A feladat- és költségtervet a Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) elnökének egyetértésével kell elkészíteni. A feladat- és
költségterv jóváhagyásáról a közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
(2) A helyi választási iroda (a továbbiakban: HVI) az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda (a továbbiakban:
OEVI) és a területi választási iroda (a továbbiakban: TVI) vezetője, a Kormány általános hatáskörű államigazgatási
szervének a vezetője és a KEKKH elnöke választási feladatai tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
b) felelős a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint – szervezeti és
működési szabályzatának megfelelően – felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek az elkülönített számviteli kezeléséről.
2. § (1) A választás helyi és területi feladatai előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az 1–4. mellékletben
felsorolt tételek, normatívák szolgálnak. (2) A pénzügyi fedezet számításánál a népességre, a választópolgárok számára vonatkozó adatokat a KEKKH által
megállapított, a központi személyiadat- és lakcímnyilvántartásból a névjegyzék összeállításához használt, valamint
a névjegyzékhez összeállított adatállomány alapján kell figyelembe venni.
3. § (1) A miniszter a KEKKH és a Kormány általános hatáskörű államigazgatási szerve részére a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium költségvetési fejezetén belüli előirányzat-átcsoportosítással, a megfelelő kiemelt előirányzaton
biztosítja a választás pénzügyi fedezetét. (2) A KEKKH a választások pénzügyi fedezetének a HVI-t, az OEVI-t és a TVI-t megillető részét a TVI részére, az illetékes
fővárosi, megyei közgyűlés hivatalának pénzforgalmi számlaszámára folyósítja. A TVI a választások pénzügyi
fedezetének a HVI-t és az OEVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala (körjegyzőség
esetén a körjegyzőség) pénzforgalmi számlaszámára folyósítja. A választásokra biztosított pénzügyi fedezet kiemelt
előirányzatonkénti elszámolását a 12. melléklet tartalmazza. (3) A választás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, az 1–4. mellékletben meghatározott normatívák szerinti összeg
a szavazás napját megelőző 20. munkanapig előlegként kerül folyósításra, illetve átadásra. A TVI a választások
pénzügyi fedezetének a HVI-t és OEVI-t megillető részét a választást megelőző 15. munkanapig folyósítja.
(4) A választás alábbi személyi juttatásainak folyósítására, illetve átadására csak a pénzügyi elszámolás elfogadását
követően kerül sor az alábbiak szerint: a) a HVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről a TVI vezetője a HVI pénzügyi elszámolásának elfogadásával
dönt, és haladéktalanul intézkedik a folyósításáról, b) a TVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről az OVI vezetőjének javaslatára a miniszter dönt; a személyi
juttatások fedezetét a KEKKH elnöke a döntést követő 8 munkanapon belül folyósítja,
c) a Kormány általános hatáskörű államigazgatási szerve vezetői személyi juttatásainak kifizetéséről az OVI
vezetőjének javaslatára a miniszter dönt, és intézkedik a fedezet rendelkezésre bocsátásáról.
(5) A miniszter dönt az OVI vezetője, tagjai és a KEKKH elnöke választással kapcsolatos célfeladatainak meghatározásáról,
a célfeladat elvégzéséért járó céljuttatásról, és intézkedik annak kifizetéséről.
4. § (1) Az 1–4. mellékletben meghatározott normatív pénzeszközök felhasználása a következők szerint történik:
a) a feladat végrehajtásához biztosított pénzeszközöket (személyi juttatások, a munkaadókat terhelő járulékok és
a dologi kiadások) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben és az államháztartás működési
rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendeletben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni,
azonban személyi kiadásra e rendelet 1–4. melléklete szerinti normatívákat kell biztosítani,
b) többlettámogatást bizonylattal igazoltan különösen a szavazatszámláló bizottságba a szavazás napján bevont
póttagok számának növekedése, valamint a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 21. § (4) bekezdése
szerinti kiadások miatt lehet igényelni, c) feladatelmaradás esetén az erre a feladatra biztosított, a normatívák szerint számolt összeget, illetve – ha
a feladatelmaradás ismertté válása előtt indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt – annak
maradványát vissza kell utalni, d) többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell elszámolni a téves adatszolgáltatásból származó
különbözeteket, e) a HVI, az OEVI, illetve a TVI többletkiadásainak és a c) pont szerinti indokolt kifizetéseinek, illetve
kötelezettségvállalásainak az elszámolásban való érvényesítését a TVI vezetője kezdeményezi az OVI vezetőjénél,
aki annak szakmai megalapozottságát megvizsgálja, és véleményével együtt 3 munkanapon belül megküldi
a KEKKH elnökének; a KEKKH elnöke dönt a kérelem elfogadásáról, amennyiben a kérelmet nem fogadja el,
döntéséről – az OVI vezetőjének egyidejű tájékoztatásával – 3 munkanapon belül értesíti a TVI vezetőjét;
amennyiben a kérelem elbírálására a fenti határidőn belül nem kerül sor, a határidő leteltét követő napon
az egyetértést megadottnak kell tekinteni. (2) A KEKKH a jóváhagyott feladat- és költségterv központi forrásainak feladatok közötti átcsoportosítását az OVI
vezetőjének egyetértésével, a miniszter jóváhagyásával végezheti. 5. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket számvitelileg elkülönítetten kell kezelni. A költségvetési szerv
a számvitelében a pénzeszközök felhasználásáról – ezen belül a többletköltségekről és
a feladatelmaradásról – feladatonként és választásonként számol el, és a tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás)
főkönyvében a választási feladatokkal kapcsolatos szakfeladato(ko)n nyilvántartást vezet. A szakfeladaton meg kell
jeleníteni mind a kapott támogatásértékű bevételt, mind a saját forrás terhére teljesített kiadásokat.
(2) A feladattípusú elszámolást e rendelet 1–4. mellékletében feltüntetett normatívák tekintetében az 5–11. mellékletek
szerint kell elkészíteni. (3) A KEKKH a részére átadott előirányzat felhasználásáról az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerinti határidőben és módon számol el
a választással kapcsolatos szakfeladato(ko)n. 6. § (1) A HVI és az OEVI vezetője – az 5. melléklet szerinti adattartalommal – feladattípusú elszámolást készít a TVI vezetője
részére a szavazás napját követő 10 naptári napon belül. Az okmányirodával rendelkező HVI vezetője az elszámolás
elkészítéséhez a pénzügyi elszámolást segítő programot veszi igénybe.
(2) A TVI vezetője – a pénzügyi elszámolást segítő program igénybevételével – a KEKKH elnöke részére, a szavazás napját
követő 45 naptári napon belül a) elszámolást készít – a 6. melléklet szerinti adattartalommal – a TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről,
b) összesítő elszámolást készít – a 7. melléklet szerinti adattartalommal – a HVI és OEVI vezetőinek és a saját
elszámolása alapján. (3) A Kormány általános hatáskörű államigazgatási szervének vezetője – a pénzügyi elszámolást segítő program
igénybevételével, a 8. és 9. melléklet szerinti adattartalommal – feladattípusú elszámolást készít a KEKKH elnöke
részére a szavazás napját követő 45 naptári napon belül.
(4) A miniszter a 10. melléklet szerinti adattartalommal elszámolást készít a KEKKH elnöke részére a központi kiadások
fedezetének felhasználásáról a szavazás napját követő 45 naptári napon belül.
(5) A KEKKH elnöke az (1)–(4) bekezdésben foglalt elszámolások alapján a 11. melléklet szerinti adattartalommal összesítő
elszámolást készít a miniszter részére a szavazás napját követő 75 naptári napon belül.
7. § (1) A HVI és az OEVI pénzügyi ellenőrzését a TVI végzi a választást követő 45 naptári napon belül. A TVI pénzügyi
ellenőrzését a KEKKH végzi. A KEKKH és a Kormány általános hatáskörű államigazgatási szervének pénzügyi
ellenőrzését a miniszter végzi az éves ellenőrzési terv alapján.
(2) A KEKKH a gazdálkodásról szóló szabályzataiban foglaltak szerint hajtja végre a központi feladatokhoz kapcsolódó
megrendeléseket és pénzügyi elszámolásokat. (3) A HVI, az OEVI és a TVI vezetője a választás pénzügyi ellenőrzésére a választási iroda tagjának ad megbízást.
(4) Az ellenőrzés során a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet előírásait kell
alkalmazni. 8. § (1) A HVI és OEVI elszámolásának elfogadásáról a TVI vezetője dönt.
(2) A TVI elszámolásának elfogadásáról a KEKKH elnöke dönt.
(3) A KEKKH és a Kormány általános hatáskörű államigazgatási szerve elszámolásának, továbbá a választás összesítő
elszámolásának az elfogadásáról a miniszter dönt. (4) A többletköltségek fedezete az elszámolás elfogadását követő 8 munkanapon belül kerül biztosításra a Kormány
általános hatáskörű államigazgatási szerve és a TVI részére. A többletköltségek fedezetét a TVI vezetője további
8 munkanapon belül folyósítja a HVI és az OEVI részére.
(5) Az elszámolást készítő szerv vezetője az elszámolása elfogadását követő 8 munkanapon belül tesz eleget visszafizetési,
illetve előirányzat-átadási kötelezettségének. 9. § A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek a kisebbségi választói jegyzék összeállítása során történő
végrehajtásáról szóló 12/2010. (IV. 30.) ÖM rendelet alapján biztosított pénzeszközökről e rendelet alapján a települési
kisebbségi önkormányzati képviselők választására biztosított fedezettel együtt kell elszámolni az e rendeletben
rögzített szabályok szerint. 10. § A területi és országos kisebbségi önkormányzatok választásának, továbbá a területi és országos kisebbségi
önkormányzatok időközi választásának tekintetében a rendeletben foglaltakat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a HVI vezetője a választást követő 8 naptári napon belül elszámolást készít a TVI részére,
b) a TVI vezetője a választást követő 15 naptári napon belül elszámolást készít a KEKKH részére,
c) a KEKKH elnöke a választást követő 30 naptári napon belül elszámolást és beszámolót készít a miniszter részére,
d) a HVI elszámolásának elfogadásáról a TVI vezetője, a TVI elszámolásának elfogadásáról a KEKKH elnöke, a KEKKH
elszámolásának és beszámolójának elfogadásáról a miniszter dönt. 11. § Az időközi választáson a rendeletben foglaltakat az alábbi eltérésekkel kell alkalmazni:
a) az időközi választások pénzügyi fedezete az átadónál támogatásértékű működési kiadásként, az átvevőnél
támogatásértékű működési bevételként kerül biztosításra, b) előleg a HVI vezetőjének kérelmére és kizárólag a dologi kiadásokra biztosítható,
c) a HVI-t megillető támogatást a 4. mellékletben foglaltak szerint a miniszter utalja, közvetlenül az illetékes települési
önkormányzat polgármesteri hivatala, körjegyzőség esetén a körjegyzőség pénzforgalmi számlaszámára,
d) a feladattípusú elszámolás teljesítése során a pénzügyi elszámolást segítő programot nem kell igénybe venni,
e) a TVI vezetője a TVI-t megillető személyi juttatásokról a 4. mellékletben foglaltak alapján elszámolást készít,
f) a feladattípusú elszámolás teljesítése során a 7. mellékletet nem kell alkalmazni,
g) a TVI a HVI elszámolását – melyben a dologi kiadások és személyi juttatások tételeit is szerepeltetni
kell – a választás napját követő 30 naptári napon belül ellenőrzi, jóváhagyja és a TVI elszámolásával együtt
kifizetésre felterjeszti a minisztérium részére, h) a személyi juttatások normatíváinak folyósítására csak utólag, a pénzügyi elszámolás elfogadását követően kerül sor,
i) a miniszternek az elszámolás elfogadásáról szóló döntését követő 10 banki napon belül a minisztérium a személyi
juttatások és többletköltségek fedezetét átutalja az illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatala
(körjegyzőség esetén a körjegyzőség), illetve a fővárosi, megyei önkormányzat hivatala pénzforgalmi számlaszámára.
12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők
választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló 4/2006. (VIII. 1.) ÖTM
rendelet. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
409/2017. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Molnár Tibornét 2018. április 20-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1227/2010. (XI. 8.) Korm. határozata a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató Rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról.
A Kormány a minisztériumi személyügyi nyilvántartások korszerűsítése, a személyügyi munka hatékonyabbá és egységessé tétele
érdekében, a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató Rendszer (a továbbiakban: KSzSzR) kialakításával és bevezetésével
kapcsolatosan a következő határozatot hozza:
1. A Kormány
a) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítsen előterjesztést a Miniszterelnökségnél,
a minisztériumoknál (a továbbiakban együtt: minisztériumok), valamint a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató
és Közigazgatási Képzési Központnál 2010. december 15-i kezdettel bevezetésre kerülő KSzSzR működéséről;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. november 24.
b) felhívja a minisztereket, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter által meghatározott módon működjenek
együtt a KSzSzR kialakításában, bevezetésében, ennek keretében gondoskodjanak arról, hogy a KSzSzR tárcaközi
munkacsoportokba delegált szakértők munkaköri leírásai – a projekt megbízóleveleikkel összhangban –
egészüljenek ki a KSzSzR tárcaközi munkacsoportban való részvétellel, továbbá gondoskodjanak arról, hogy
a szakértők a KSzSzR projekt minisztériumokat érintő feladataikat a projekt ütemtervében meghatározott
határidőre elvégezzék;
Felelős: miniszterek
Határidő: 2010. november 15. a munkaköri leírások kiegészítésére projektfeladatok elvégzésére a projekt
ütemtervnek megfelelően
c) felhívja a minisztereket, hogy készítsék el a KSzSzR bevezetésével összefüggésben a személyügyi
nyilvántartásokra vonatkozó, feladatkörükbe tartozó jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi eszközeinek
módosítására a javaslataikat; a javaslatokat – a közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértése esetén –
nyújtsák be a Kormánynak;
Felelős: miniszterek
Határidő: 2010. november 15.
d) felhívja a minisztereket, hogy a KSzSzR projektet érintő tárgykörökbe tartozó belső szabályzatok kiadása vagy
azok módosítása esetén – a KSzSzR bevezetésével való összhang biztosítása érdekében – a tervezetről elő zetesen
kérjék ki a közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértését;
Felelős: miniszterek
Határidő: 2010. november 30.
e) felhívja a minisztereket, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter által meghatározottak szerint
gondoskodjanak a KSzSzR bevezetésének előkészítéséről, különösen a kialakításra kerülő rendszer részletes
tervezési, a jelenleg használt elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszerekben tárolt adattisztítási,
adatpótlási, valamint a teszteléssel és bevezetéssel kapcsolatos feladatok elvégzéséről;
Felelős: miniszterek
Határidő: projekt ütemtervnek megfelelően
f) felhívja a minisztereket, hogy az általuk használt számítógépes személyügyi nyilvántartó rendszerek
módosításához elő zetesen kérjék a közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértését;
Felelős: miniszterek
Határidő: 2010. október 30.
g) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, továbbá a honvédelmi minisztert és a külügyminisztert, hogy
tekintsék át a KSzSzR és a honvédségi integrált rendszer, valamint a KSzSzR és Külügyminisztérium közötti
adatkapcsolat kialakításának lehetőségeit, és szükség esetén tegyenek javaslatot a rendszerek összehangolt
működését elősegítő szabályozás megalkotására;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter
külügyminiszter Határidő: 2010. november 15.
h) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítsen kormánydöntést megalapozó fejlesztési tervet
a KSzSzR egyes központi és területi közigazgatási szerveknél történő egységes bevezetésére vonatkozóan.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. november 30.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. A határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az ÚMFT ÁROP–2.2.1.–2007–0002 számú kiemelt projekt
keretében meg valósuló Kormányzati Személyügyi Szolgáltató Rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról
 szóló 1092/2009. (VI. 15.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
229/2014. (VI. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
218.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Bába Ivánt, – a  Magyarország minisztériumainak
felsorolásáról szóló 2014. évi XX. törvény 1. § (2) bekezdés f ) pontja szerint – a Külgazdasági és Külügyminisztérium
közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2014. június 14-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1630/2016. (XI. 17.) Korm. határozata az elektronikus fizetési módok elterjedése érdekében javasolt lépésekről.
A Kormány
 1. a bankkártya-elfogadó helyek számának bővítése érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
a telepítési támogatás szabályozásának részleteit dolgozza ki,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet címrendjének a 25. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Ágazati célelőirányzatok alcím, 13. Bankkártya-elfogadó helyek elterjedésének támogatása
jogcímcsoporttal történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. a Kvtv. 19. § (3) bekezdésében és az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 2400,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 33. Országvédelmi Alap cím
terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök