text:
153/2003. (IX. 30.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Andorrai Hercegség Kormánya között a vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és az Andorrai Hercegség Kormánya között a vízumkötelezettség
kölcsönös megszüntetéséről szóló, jegyzékváltás útján létrejött megállapodást e rendelettel kihirdeti.
(A Megállapodás jóváhagyásáról szóló jegyzékváltás
2003. június 12. napján megtörtént. A Megállapodás, annak
9. a) pontja alapján 2003. július 12. napján hatályba lépett.)
2. § A 2002. szeptember 6-án kelt magyar szóbeli jegyzék
szövege a következő:
,,Szóbeli jegyzék A Magyar Köztársaság franciaországi Nagykövetsége
tiszteletét fejezi ki az Andorrai Hercegség Nagykövetségének, és van szerencséje tudomására hozni, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya Megállapodást óhajt kötni a
vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről az Andorrai Hercegség Kormányával az alábbi feltételek szerint:
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Andorrai Hercegség Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) a
vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről az alábbiak szerint állapodtak meg:
1. Mindegyik Szerződő Fél államának érvényes útlevelével vagy személyazonosító igazolványával rendelkező
állampolgárai a nemzetközi utasforgalom számára kijelölt
határátkelőhelyeken vízum nélkül utazhatnak be a másik
Szerződő Fél államának területére, ott külön engedély
nélkül legfeljebb kilencven napig tartózkodhatnak és
kiutazhatnak. 2. a) Mindegyik Szerződő Fél államának érvényes diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkező azon állampolgárai, akik a másik Szerződő Fél államának területén
működő diplomáciai, konzuli képviseletén teljesítenek
szolgálatot, vagy az egyik Szerződő Fél képviselői olyan
nemzetközi szervezetnél, amelynek székhelye a másik
Szerződő Fél államának területén van, szolgálatuk teljes
időtartama alatt vízum nélkül utazhatnak be a másik Szerződő Fél államának területére, ott külön engedély nélkül
tartózkodhatnak és kiutazhatnak.
b) Az a) pontban említett személyek szolgálatuk időtartama alatt a velük közös háztartásban élő házastársukat
és gyermekeiket is megilletik az a) pont szerinti jogosultságok, amennyiben érvényes magyar vagy andorrai diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkeznek.
3. a) Az egyik Szerződő Fél államának állampolgárai a
másik Szerződő Fél államának területére kilencven napnál
hosszabb idejű tartózkodás, munkavállalás vagy egyéb jövedelemszerző tevékenység, illetőleg letelepedés céljából
csak előzetesen beszerzett vízummal vagy a tartózkodási
állam érvényes engedélyével utazhatnak be.
b) A tartózkodási engedély beszerzésére a Szerződő
Felek belső jogi szabályozása az irányadó.
4. Mindkét Szerződő Fél államának állampolgárai a
másik Szerződő Fél államának területén való tartózkodásuk során kötelesek annak jogszabályait betartani.
5. A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek
azon jogát, hogy azoknak a személyeknek a beléptetését
vagy saját területükön való tartózkodását megtagadják,
akik nem kívánatosak, illetőleg a be- és kiutazásra vagy
tartózkodásra vonatkozó előírásoknak nem tesznek eleget.
6. a) Mindkét Szerződő Fél államának azon állampolgárainak, akik a másik Szerződő Fél államának területén
elvesztették útlevelüket vagy személyazonosító igazolványukat, azt ellopták, vagy az megrongálódott, haladéktalanul bejelentést kell tenniük a fogadó állam illetékes
hatóságánál, amely erről számukra díjmentesen igazolást
állít ki.
b) Az a) pontban meghatározott esetben az érintett
állampolgárok a megfelelő diplomáciai vagy konzuli képviselet által kiállított új úti okmány birtokában hagyhatják
el az országot.
7. A jelen Megállapodás alkalmazását közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból mindkét Szerződő
Fél egészében vagy részben, átmenetileg felfüggesztheti.
Ezen intézkedés bevezetésének, valamint megszüntetésé
nek időpontjáról a másik Szerződő Felet diplomáciai úton,
írásban haladéktalanul tájékoztatni kell.
8. a) A Szerződő Felek legkésőbb a jelen Megállapodás
aláírását követő, legfeljebb harminc napon belül, diplomáciai úton megküldik egymásnak az államuk területén érvényben lévő útlevelek és a személyazonosító igazolványok
mintapéldányait.
b) Ha a Szerződő Felek egyike a jelen Megállapodás
hatálybalépése után az érvényben lévő útleveleket vagy
személyazonosító igazolványokat megváltoztatná, vagy új
típusú úti okmányt vagy személyazonosító igazolványt
vezetne be, azok hatálybalépése előtt legalább egy hónappal, diplomáciai úton, a minták csatolásával értesíteni fogja a másik Szerződő Felet.
9. a) A Szerződő Felek kölcsönösen, diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges belső jogi feltételeknek eleget tettek.
Jelen Megállapodás a későbbi jegyzék keltétől számított
harmincadik napon fog hatályba lépni.
b) A jelen Megállapodást határozatlan időre kötötték,
és mindaddig hatályban marad, amíg azt bármelyik Szerződő Fél írásban, diplomáciai úton fel nem mondja. A felmondás az erről szóló jegyzékátadás keltétől számított
harmincadik napon lép hatályba.
A Magyar Köztársaság Nagykövetségének van szerencséje tájékoztatni az Andorrai Hercegség Nagykövetségét arról, hogy abban az esetben, ha a szöveggel az Andorrai Fél egyetért, a jelen Szóbeli jegyzék és az erre adott
válaszjegyzék Megállapodást fog képezni, amely az előbbi
9. a) pontban foglalt rendelkezéseknek megfelelően lép
hatályba.
A Magyar Köztársaság Nagykövetsége megragadja az
alkalmat, hogy az Andorrai Hercegség Nagykövetségét
ezúton is őszinte nagyrabecsüléséről biztosítsa.’’
3. § A 2003. február 13-án kelt andorrai jegyzék hivatalos
magyar nyelvű fordításának szövege a következő:
,,Az Andorrai Hercegség franciaországi Nagykövetsége
tiszteletét fejezi ki a Magyar Köztársaság franciaországi
Nagykövetségének és van szerencséje visszaigazolni a
2002. szeptember 6-i Szóbeli jegyzékét, ami az alábbiak
szerint olvasható:
A Magyar Köztársaság franciaországi Nagykövetsége
tiszteletét fejezi ki az Andorrai Hercegség Nagykövetségének, és van szerencséje tudomására hozni, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya Megállapodást óhajt kötni a
vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről az Andorrai Hercegség Kormányával az alábbi feltételek szerint:
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Andorrai Hercegség Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) a
vízumkötelezettség kölcsönös megszüntetéséről az alábbiak szerint állapodtak meg:
1. Mindegyik Szerződő Fél államának érvényes útlevelével vagy személyazonosító igazolványával rendelkező állampolgárai a nemzetközi utasforgalom számára kijelölt
határátkelőhelyeken vízum nélkül utazhatnak be a másik
Szerződő Fél államának területére, ott külön engedély
nélkül legfeljebb kilencven napig tartózkodhatnak és
kiutazhatnak.
2. a) Mindegyik Szerződő Fél államának érvényes diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkező azon állampolgárai, akik a másik Szerződő Fél államának területén
működő diplomáciai, konzuli képviseletén teljesítenek
szolgálatot, vagy az egyik Szerződő Fél képviselői olyan
nemzetközi szervezetnél, amelynek székhelye a másik
Szerződő Fél államának területén van, szolgálatuk teljes
időtartama alatt vízum nélkül utazhatnak be a másik Szerződő Fél államának területére, ott külön engedély nélkül
tartózkodhatnak és kiutazhatnak.
b) Az a) pontban említett személyek szolgálatuk időtartama alatt a velük közös háztartásban élő házastársukat
és gyermekeiket is megilletik az a) pont szerinti jogosultságok, amennyiben érvényes magyar vagy andorrai diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkeznek.
3. a) Az egyik Szerződő Fél államának állampolgárai a
másik Szerződő Fél államának területére kilencven napnál
hosszabb idejű tartózkodás, munkavállalás vagy egyéb jövedelemszerző tevékenység, illetőleg letelepedés céljából
csak előzetesen beszerzett vízummal vagy a tartózkodási
állam érvényes engedélyével utazhatnak be.
b) A tartózkodási engedély beszerzésére a Szerződő
Felek belső jogi szabályozása az irányadó.
4. Mindkét Szerződő Fél államának állampolgárai a
másik Szerződő Fél államának területén való tartózkodásuk során kötelesek annak jogszabályait betartani.
5. A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek
azon jogát, hogy azoknak a személyeknek a beléptetését
vagy saját területükön való tartózkodását megtagadják,
akik nem kívánatosak, illetőleg a be- és kiutazásra vagy
tartózkodásra vonatkozó előírásoknak nem tesznek eleget.
6. a) Mindkét Szerződő Fél államának azon állampolgárainak, akik a másik Szerződő Fél államának területén
elvesztették útlevelüket vagy személyazonosító igazolványukat, azt ellopták, vagy az megrongálódott, haladéktalanul
bejelentést kell tenniük a fogadó állam illetékes hatóságánál,
amely erről számukra díjmentesen igazolást állít ki.
b) Az a) pontban meghatározott esetben az érintett
állampolgárok a megfelelő diplomáciai vagy konzuli kép
viselet által kiállított új úti okmány birtokában hagyhatják
el az országot.
7. A jelen Megállapodás alkalmazását közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okból mindkét Szerződő
Fél egészében vagy részben, átmenetileg felfüggesztheti.
Ezen intézkedés bevezetésének, valamint megszüntetésének időpontjáról a másik Szerződő Felet diplomáciai úton,
írásban haladéktalanul tájékoztatni kell.
8. a) A Szerződő Felek legkésőbb a jelen Megállapodás
aláírását követő, legfeljebb harminc napon belül, diplomáciai úton megküldik egymásnak az államuk területén
érvényben lévő útlevelek és a személyazonosító igazolványok mintapéldányait.
b) Ha a Szerződő Felek egyike a jelen Megállapodás
hatálybalépése után az érvényben lévő útleveleket vagy
személyazonosító igazolványokat megváltoztatná, vagy új
típusú úti okmányt vagy személyazonosító igazolványt vezetne be, azok hatálybalépése előtt legalább egy hónappal,
diplomáciai úton, a minták csatolásával értesíteni fogja a
másik Szerződő Felet.
9. a) A Szerződő Felek kölcsönösen, diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges belső jogi feltételeknek eleget tettek.
Jelen Megállapodás a későbbi jegyzék keltétől számított
harmincadik napon fog hatályba lépni.
b) A jelen Megállapodást határozatlan időre kötötték,
és mindaddig hatályban marad, amíg azt bármelyik Szerződő Fél írásban, diplomáciai úton fel nem mondja. A felmondás az erről szóló jegyzékátadás keltétől számított
harmincadik napon lép hatályba.
A Magyar Köztársaság Nagykövetségének van szerencséje tájékoztatni az Andorrai Hercegség Nagykövetségét arról, hogy abban az esetben, ha a szöveggel az Andorrai Fél egyetért, a jelen Szóbeli jegyzék és az erre adott
válaszjegyzék Megállapodást fog képezni, amely az előbbi
9. a) pontban foglalt rendelkezéseknek megfelelően lép
hatályba.
A Magyar Köztársaság Nagykövetsége megragadja az
alkalmat, hogy az Andorrai Hercegség Nagykövetségét
ezúton is őszinte nagyrabecsüléséről biztosítsa.’’
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, a
Megállapodás rendelkezéseit azonban 2003. július 12. napjától kell alkalmazni.
(2) E rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
198/2018. (X. 25.) Korm. rendelete az olvasási képességet érintő fogyatékossággal élő kedvezményezett személyek javára végezhető szabad felhasználás részletes szabályairól.
A Kormány a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 112. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Hozzáférhető formátumú példány: a mű vagy kapcsolódó jogi teljesítmény olyan formátumú példánya, amely
az olvasási képességet érintő fogyatékossággal élő személy számára lehetővé teszi a műhöz vagy kapcsolódó
jogi teljesítményhez történő, számára annak érzékelését biztosító hozzáférést, különösen oly módon, hogy
az  a  3.  pontban említett valamely fogyatékossággal vagy nehézséggel nem küzdő személyekéhez hasonló
szintű kényelem mellett legyen megvalósítható.
2. Jogosított szervezet: olyan szervezet, amelynek bevételszerzési tevékenysége – ha van ilyen – kizárólag
a  költségeinek megtérítését célozhatja, és a  kedvezményezett személyek számára oktatási vagy speciális
képzési tevékenységet végez, továbbá hozzáférhető módon olvasási lehetőségeket nyújt, és biztosítja
az információkhoz való hozzáférést, és e tevékenység ellátására engedéllyel rendelkezik, vagy e tevékenysége
egyébként államilag elismert. Ide tartoznak azok a  közintézmények és nonprofit szervezetek is, amelyek
ugyanezen szolgáltatásokat fő tevékenységükként, a  szervezet számára előírt kötelezettségként vagy
közérdekű feladataik ellátása keretében nyújtják a kedvezményezett személyek számára.
3. Olvasási képességet érintő fogyatékossággal élő személy (a  továbbiakban: kedvezményezett személy):
az a személy,
a) aki vak,
b) akinek látássérülése nem javítható olyan mértékben, hogy látásfunkciója lényegében megegyezzen
az ilyen károsodással nem küzdő személyek látásfunkciójával, és aki ennek következtében képtelen
nyomtatott műveket az  ilyen károsodással nem küzdő személyekkel lényegében megegyező
módon olvasni,
c) aki érzékelési vagy olvasási nehézséggel küzd, és ennek következtében képtelen nyomtatott
műveket az ilyen nehézséggel nem küzdő személyekkel megegyező módon olvasni, vagy
d) aki fogyatékossága miatt képtelen könyvet tartani vagy lapozni, valamint a szemét olyan mértékben
mozgatni vagy fókuszálni, amely az olvasást lehetővé tenné.
2. § (1) A  jogosított szervezet a  szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény 41.  § (1)–(1f )  bekezdéseiben foglalt szabad
felhasználás keretében megteszi az  ilyen szervezettől az  adott helyzetben általában elvárható intézkedéseket
annak érdekében, hogy hozzáférhető formátumú példányt kizárólag kedvezményezett személy vagy más jogosított
szervezet használhasson fel, és hogy megakadályozza a hozzáférhető formátumú példánynak a szerzői jogról szóló
törvényben meghatározott szabad felhasználás körét meghaladó jogellenes felhasználását. Ennek érdekében kétség
esetén a  kedvezményezett személytől kérheti, hogy az  1.  § 3.  pontja szerinti állapotát okirattal – így különösen
a vakok személyi járadékát megállapító határozattal, fogyatékossági támogatást megállapító határozattal,
szakvéleménnyel, szakorvosi igazolással vagy egyéb hatósági bizonyítvánnyal vagy igazolvánnyal – igazolja.
(2) A jogosított szervezet a műveket és más kapcsolódó jogi teljesítményeket, továbbá azok hozzáférhető formátumú
példányait az ilyen szervezettől az adott helyzetben általában elvárható gondossággal kezeli, és e tevékenységéről
nyilvántartást vezet.
(3) A  jogosított szervezet az  (1)–(2)  bekezdésben foglalt kötelezettségei teljesítéséről legalább évente beszámolót
készít, és azt a honlapján nyilvánosan elérhetővé teszi.
3. § (1) A jogosított szervezet a kedvezményezett személy, más jogosított szervezet vagy bármely szerzői vagy kapcsolódó
jogi jogosult kérelmére köteles tájékoztatást adni
a) azon művekről és kapcsolódó jogi teljesítményekről, amelyekről hozzáférhető formátumú példánnyal
rendelkezik, valamint
b) azon jogosított szervezetekről és elérhetőségükről, amelyektől hozzáférhető formátumú példányt szereztek
be, vagy amely részére ilyen példányt juttattak el.
 (2) A  jogosított szervezet köteles a  nevét, elérhetőségét, valamint az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti információt
az  Országos Széchényi Könyvtár részére bejelenteni, továbbá ezek változásáról minden év december 31-ig
az Országos Széchényi Könyvtár részére tájékoztatást adni.
4. § (1) Az Országos Széchényi Könyvtár nyilvántartást vezet
a) a Magyarországon letelepedett jogosított szervezetekről, valamint
b) a  jogosított szervezetek által előállított hozzáférhető formátumú művekről és más kapcsolódó jogi
teljesítményekről legalább egy olyan jogosított szervezet megjelölésével, amely ilyen példánnyal rendelkezik.
 (2) Az Országos Széchényi Könyvtár az (1) bekezdés a) pontjában szereplő adatokat minden év április 30-ig az Európai
Bizottság rendelkezésére bocsátja, annak központi nyilvánosságra hozatala érdekében.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § (1) Ez  a  rendelet a  szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes műveknek és más teljesítményeknek
a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes
megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes
vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról szóló, 2017. szeptember 13-i (EU)
2017/1564 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez  a  rendelet a  szerzői és szomszédos jogi védelemben részesülő egyes művek és más teljesítmények
hozzáférhető formátumú példányainak a  vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni
képtelen személyek érdekét szolgáló, határokon átnyúló, az  Unió és harmadik országok közötti cseréjéről szóló,
2017.  szeptember 13-i (EU) 2017/1563 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
280/2017. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Boda Zoltán
Krisztiánt 2017. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. július 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2014. (V. 16.) ORFK utasítása a prostitúcióval összefüggő jogsértések és az emberkereskedelem kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a prostitúcióval összefüggő jogsértések és az emberkereskedelem
elleni egységes rendőri fellépés részletszabályainak meghatározása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás szervi hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség).
2. Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed:
a) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 192. §-ába ütköző emberkereskedelem bűncselekményére,
továbbá a prostitúcióra kényszerítéshez, szexuális kizsákmányoláshoz kapcsolódó cselekmények mellett
az emberkereskedelem más formáihoz – így különösen a kényszermunkához, szervkereskedelemhez,
bérkolduláshoz, tiltott örökbefogadáshoz –, valamint
b) a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II. törvényben szabályozott (a továbbiakban: Szabs. tv.) prostitúcióhoz kapcsolódó jogsértésekre.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A prostitúcióval összefüggő rendészeti feladatok
3. A rendőrkapitányságok
a) felkérésre szakmai segítséget nyújtanak a települési (Budapesten fővárosi) önkormányzatok (a továbbiakban:
önkormányzatok) számára a türelmi zónák – a szervezett bűnözés, valamint az azzal összefüggő egyes
jelenségek elleni fellépés szabályairól és az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 1999. évi
LXXV. törvény (a továbbiakban: Szbtv.) alapján történő – kijelöléséhez;
b) a türelmi zónákat, továbbá az Szbtv. szerinti védett övezetnek minősülő közterületeket (a továbbiakban: védett
övezet) a rendőrkapitányság munkatérképén a rendőrkapitányság által külön meghatározott egyezményes
jelek alkalmazásával naprakészen nyilvántartják.
4. A rendészeti vagy közrendvédelmi osztályvezetők, valamint az őrsparancsnokok a védett övezetekben bekövetkezett
változással és a türelmi zónák kijelölésével egyidejűleg intézkednek
a) a járőr körzetleírások és útiránytervek módosítására és ennek megfelelően a 3. pont b) alpontja szerinti
területek gépkocsizó járőrszolgálattal történő visszatérő ellenőrzésére;
b) a védett övezetek és a türelmi zónák határait pontosan megjelölő utcajegyzék és területleírás szolgálatot
teljesítő személyi állomány részére történő biztosítására. 5. A tiltott prostitúció megelőzése, megszakítása és visszaszorítása érdekében szervezett fokozott ellenőrzések során:
a) kiemelt figyelmet kell fordítani a védett övezetekre és az Szbtv. 7. § (3) bekezdésében meghatározott helyekre;
b) rendszeresen és visszatérően kell ellenőrizni a védett övezeteket, továbbá az Szbtv. 4. § a) pontja alapján
üzletnek minősülő olyan helyiségeket, amelyek a tiltott prostitúcióval, valamint a hozzá kapcsolódó egyéb
jogsértésekkel összefüggésbe hozhatók;
c) lehetőség szerint be kell vonni a fővárosi és megyei kormányhivatalok népegészségügyi szakigazgatási szerveit,
valamint az önkormányzatok, a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóság és a
Nemzeti Adó- és Vámhivatal szerveit is.
6. Amennyiben az Szbtv. 4. §-ának e) pontja szerinti prostituálttal szemben tevékenysége miatt rendőri intézkedésre
kerül sor, minden esetben vizsgálni kell a fertőző betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges
járványügyi intézkedésekről szóló 18/1998. (VI. 3.) NM rendelet 5. számú melléklete szerint kiállított orvosi igazolás
meglétét, amelynek helyszíni hiánya esetén a rendőr a Szabs. tv. 172. §-a szerinti tiltott prostitúció miatt feljelentést
tesz, vagy helyszíni bírságot szab ki.
7. Az Szbtv. 5. § (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények és szabálysértések miatti eljárások megindításáról az
önkormányzat jegyzőjét, Budapesten a főjegyzőt írásban haladéktalanul értesíteni kell, ha a cselekmény az Szbtv. 4. §
a) pontjának megfelelő üzletet is érint. Az értesítésben javaslatot kell tenni az üzlet bezárására.
8. Az eljárások befejezéséről a lezáró határozat megküldésével – egyéb módon történő befejezés esetén az erről szóló
értesítéssel – szintén tájékoztatni kell a jegyzőt, illetve a főjegyzőt.
9. A megyei rendőrfőkapitány-helyettesnek (rendészeti), a Budapesti Rendőr-főkapitányság rendészeti rendőrfőkapitányhelyettesének, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban: RRI) rendészeti igazgatóhelyettesének és a
Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR) rendészeti igazgatójának a prostitúcióval összefüggő jogsértések kezelése
érdekében tett intézkedéseikről értékelő jelentést kell készíteniük, amelyet minden év február 1. napjáig az ORFK
rendészeti főigazgatójának terjesztenek fel.
10. A 9. pont szerinti jelentést az alábbi szempontok szerint kell elkészíteni:
a) a közterületi prostitúció jellemzői az illetékességi területen, van-e kijelölt türelmi zóna, kérték-e a Rendőrség
közreműködését a kijelöléshez;
b) a prostitúcióval kapcsolatba hozható üzlet bezárására tett javaslatok száma;
c) a prostitúcióval kapcsolatosan miért és mennyi közrendvédelmi bírság kiszabására került sor;
d) a közterületen végrehajtott fokozott ellenőrzések és az azokban részt vett erők, eszközök száma, a végrehajtás
ideje, esetlegesen más szervek részvétele;
e) a prostitúcióval összefüggésben végrehajtott előállítások és elfogások száma;
f ) a prostitúcióval összefüggésben hány esetben, hány fő ellen és milyen szabálysértés miatt tettek feljelentést,
illetve szabtak ki helyszíni bírságot;
g) a prostitúcióval összefüggésben feljelentett személyek állampolgársága;
h) a prostitúcióval összefüggésben a rendőrségi hatáskörbe tartozó szabálysértések befejezésének módja;
i) a prostitúcióval összefüggésben a Szabs. tv. 124. §-a szerinti gyorsított bírósági eljárás lefolytatása céljából
történt bíróság elé állítások száma;
j) a Szabs. tv. 73. §-a szerinti szabálysértési őrizetbe vételek száma;
k) vontak-e intézkedés alá gyermek- vagy fiatalkorú prostituáltat, ha igen, sor került-e a gyermekek védelméről
és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben (a továbbiakban: Gyvt.) meghatározott feladatok
végrehajtására (pl. jelzésadás kiskorú veszélyeztetettsége esetén, ideiglenes hatályú elhelyezés).
2. A prostitúcióhoz kapcsolódó bűncselekmények és az emberkereskedelem kezelésével kapcsolatos bűnügyi,
bűnmegelőzési és áldozatsegítési feladatok
11. A nyomozás során kiemelt figyelmet kell fordítani a prostitúcióból, mások prostitúciójának kihasználásából,
prostitúcióra kényszerítésből vagy emberkereskedelemből származó anyagi javak felderítésére.
12. Amennyiben a titkos információgyűjtés során az Szbtv. 5. § (1) bekezdésében felsorolt szabálysértések valamelyikére
utaló körülmény merül fel – amennyiben bűnüldözési érdeket nem sért – a szabálysértési eljárás lefolytatását
kezdeményezni kell.
13. A rendőri szerveknek az illetékességi területükön kapcsolatot kell tartaniuk a civil szervezetekkel, a Nemzetközi
Migrációs Szervezet magyarországi regionális képviseletével, az egyházakkal, valamint az érintett állami szervekkel az
emberkereskedelem megelőzése és az áldozatok védelme érdekében.
14. A Rendőrség bűnmegelőzési egységei
a) a lehetőségek függvényében felvilágosító programokat és kampányokat szerveznek a potenciális áldozati kör
tagjai részére a prostitúcióra, koldulásra, tiltott munkára kényszerítés és az emberkereskedelem veszélyeinek
megismertetésére, az elkerülési lehetőségek és módszerek propagálására, az elhárító magatartásformák
kifejlesztésének elősegítésére;
b) gondoskodnak a rendőri megelőzési programok tematikájának ilyen irányú folyamatos aktualizálásáról;
c) összegyűjtik és az áldozatokkal kapcsolatba kerülő állomány részére elérhetővé teszik az állami és civil
áldozatsegítő szervezetek elérhetőségeit, valamint gondoskodnak arról, hogy a büntetőeljárás során az
áldozatok azokat megismerhessék.
15. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ (a továbbiakban: ORFK NEBEK)
elősegíti a nyomozó szerveknek az emberkereskedelem és a prostitúcióra kényszerítés területén folytatott nemzetközi
együttműködését, különös tekintettel az Európai Unió tagállamainak rendőrségeire és a nemzetközi rendőri
együttműködés szervezeteire (pl. EUROPOL, SELEC).
16. Annak érdekében, hogy az áldozatok a bűncselekményhez kapcsolódó eljárások során ismételten ne sérüljenek
(másodlagos viktimizáció megelőzése), figyelembe kell venni az áldozat speciális helyzetét, kiszolgáltatottságát,
információhiányát, ezért az áldozatokkal való bánásmódban a mellérendelt partneri viszonynak,
problémaérzékenységnek, segíteni akarásnak, humánus, empatikus hozzáállásnak kell dominálnia.
17. A körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013. évi
LXXXVIII. törvény alapján folytatott hatósági eljárások során – különösen ha az eltűnt személy nő, gyermek, fiatalkorú
vagy fiatal felnőtt – minden esetben vizsgálni kell a prostitúcióra kényszerítés, illetve az emberkereskedelem
lehetőségét.
18. A bejelentő meghallgatásának ki kell terjednie a prostitúcióra kényszerítésre, illetve az emberkereskedelemre utaló
körülményekre, különösen arra, hogy az eltűnt személy tervezett-e külföldi munkavállalást.
19. A felkutatott személyek meghallgatása során tisztázni kell, hogy próbálták-e prostitúcióra, koldulásra vagy tiltott
munkára kényszeríteni.
20. A KR Nemzeti Nyomozó Iroda (a továbbiakban: KR NNI) a határon átnyúló, több országot érintő emberkereskedelem
és prostitúcióra kényszerítés elleni hatékony fellépés érdekében – a nemzetközi bűnügyi együttműködés
szabályai alapján – szükség esetén kezdeményezi közös nyomozócsoportok létrehozását, kialakítja a nyílt és titkos
együttműködés egységes elvek mentén történő szabályozását.
21. A KR NNI Korrupció és Gazdasági Bűnözés Elleni Főosztálya gondoskodik a világháló folyamatos figyeléséről abból a
szempontból is, hogy az internet emberkereskedelem vagy prostitúcióra kényszerítés céljából történő felhasználása
felderíthetővé váljék. Kiemelt figyelmet kell fordítani az escort-, örökbefogadási vagy házasságközvetítő ügynökségek
ilyen irányú megjelenésére, továbbá a gyermek- és fiatalkorú áldozatok és a velük történt visszaélések interneten
keresztül történő azonosítására.
22. A KR NNI a tudomására jutott információkat haladéktalanul megküldi további intézkedésre a hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező nyomozó szerv részére.
23. A KR NNI Felderítő Főosztálya és Elemző-Értékelő Osztálya – a rendőrségi informatikai rendszerek felhasználásával –
gondoskodik a prostitúció elősegítése, kerítés, kitartottság, gyermekprostitúció kihasználása, emberkereskedelem,
továbbá az ezekkel kapcsolatban elkövetett kényszerítés és személyi szabadság megsértése bűncselekményekkel
összefüggésben nemzetközi információcsere útján keletkezett adatokat tartalmazó országos adatbázis
(a továbbiakban: emberkereskedelmi adatbázis) folyamatos karbantartásáról.
24. Az emberkereskedelmi adatbázisnak alkalmasnak kell lennie az országon belüli és a nemzetközi koordináció, a
folyamatos információcsere elősegítésére, a szervezett bűnözői csoportok által alkalmazott speciális módszerek,
eszközök, útvonalak, hamis okmányok megismerésére, a jelenségkör több szempontú mérésére, továbbá az adatok
összehasonlítására is.
25. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Elemző-Értékelő Főosztály – az egységes nyomozó hatósági és ügyészségi
bűnügyi statisztika rendszer adatainak felhasználásával – gondoskodik a Rendőrség Belügyminisztérium felé fennálló,
emberkereskedelemmel kapcsolatos statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítéséről.
26. A nemzetközi emberi jogi egyezményekből fakadó kötelezettségek teljesítése érdekében a rendőri szervek biztosítják,
hogy az áldozatok a jogszabályok alapján az őket megillető jogokat gyakorolhassák. Gondoskodnak továbbá arról,
hogy az áldozat megfelelő segítségben és védelemben részesüljön, ennek keretében:
a) a tanúkihallgatást végző személy emberkereskedelem áldozataként történő, beazonosítást célzó beszélgetést
(azonosító beszélgetést) folytat le, és
aa) ha az azonosítást végzők megállapítják, hogy a sértett valószínűsíthetően emberkereskedelem
áldozata, – az áldozat írásbeli hozzájárulásával – az azonosító adatlap egyidejű megküldésével
haladéktalanul értesítik a területi áldozatsegítő szolgálatot,
ab) ha azt állapítják meg, hogy az áldozat biztonságos szállással nem rendelkezik, – az áldozat írásbeli
hozzájárulásával – az azonosító adatlap egyidejű megküldésével haladéktalanul értesítik az Országos
Kríziskezelő és Információs Telefonszolgálatot (a továbbiakban: OKIT),
ac) felhívják a harmadik országbeli állampolgár figyelmét arra, hogy egy hónap gondolkodási idő áll
rendelkezésére ahhoz, hogy eldöntse, együttműködik-e a hatósággal, amelynek időtartamára
ideiglenes tartózkodási engedély illeti meg, a hatósággal való együttműködése idejére pedig
tartózkodási engedélyre jogosult,
ad) felhívják az áldozat figyelmét, hogy a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami
kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvényben meghatározottak szerint áldozatsegítő
támogatásokra lehet jogosult,
ae) külön felhívják az emberkereskedelem áldozatainak figyelmét a szándékos, erőszakos
bűncselekmények áldozatait megillető kárenyhítés igénybevételének lehetőségére;
b) szükség esetén intézkednek, hogy az áldozatok orvosi, pszichiátriai segítségben részesüljenek, függetlenül
attól, hogy az eljárás lefolytatásában a hatósággal együttműködnek-e;
c) a másodlagos áldozattá válás, a megfélemlítés, a megtorlás megelőzése érdekében törekedni kell arra, hogy az
áldozat (különösen gyermekkorú esetében) tanúkénti kihallgatása a nyomozás elrendelésétől számított lehető
legrövidebb idő alatt, az áldozat és az elkövető találkozásának kizárásával történjen;
d) a kihallgatások szükségtelen ismétlését mellőzni kell, a kihallgatások lefolytatásáról az áldozatok kíméletével, az
erre a célra kialakított helyiségben, videófelvétel készítésével, valamint a szükséges szakértelemmel, lehetőség
szerint pedagógiai vagy pszichológiai végzettségű, azonos nemű személy igénybevételével kell gondoskodni;
e) az áldozattal történő kommunikációban a problémaérzékenységet, a segíteni akarást, az empátiát kell
előtérbe helyezni, fel kell hívni az áldozat figyelmét az ismételt áldozattá válás kockázatára, és tájékoztatni kell
az ismételt áldozattá válás elkerülésének lehetőségéről;
f ) különös figyelmet kell fordítani az emberkereskedelem gyermekkorú áldozataira;
g) a gyermekkorú áldozat tanúkénti meghallgatása a meghallgatások számának korlátozása mellett, kizárólag
az erre a célra kialakított helyiségben, a gyermekek áldozati jogainak maradéktalan biztosítása érdekében
– a gyermekmeghallgató szoba használatbavételéről, használatának rendjéről szóló 1/2013. (I. 8.)
ORFK  utasításban meghatározottak szerint – videófelvétel készítésével, lehetőség szerint az erre kiképzett,
ugyanazon személyek által vagy azok közreműködésével történhet;
h) az emberkereskedelem áldozatainak hatékony azonosítása érdekében gondoskodni kell az áldozatokkal
kapcsolatba kerülő, valamint a megelőzési területen tevékenykedő állomány rendszeres képzéséről annak
érdekében, hogy képesek legyenek felismerni, megfelelő bánásmódban (különös tekintettel a másodlagos
viktimizáció elkerülésére), védelemben részesíteni, továbbá segítő szervezetek irányába közvetíteni az
áldozatokat.
27. A rendőri szervek gondoskodnak arról, hogy – amennyiben a feltételek adottak, és az érintett személyi biztonsága
ezt indokolttá teszi – az emberkereskedelem, illetőleg a prostitúcióra kényszerítés áldozata zárt, őrzött objektumban
(menedékhely) kerüljön elhelyezésre. Az áldozat menedékhelyre irányítása érdekében a lehető legrövidebb
időn belül – az azonosító adatlap egyidejű megküldésével – meg kell keresni az OKIT-ot az éjjel-nappal hívható
06-80-20-55-20-as telefonszámon.
28. A megyei rendőrfőkapitány-helyettesnek (bűnügyi), a Budapesti Rendőr-főkapitányság bűnügyi rendőrfőkapitányhelyettesének, az RRI igazgatóhelyettesének (bűnügyi) és a KR NNI igazgatójának értékelő jelentést kell készítenie az
utasításban meghatározott feladatok végrehajtásáról, a hatáskörükbe tartozó, a jelenségkört érintő bűncselekmények
nyomozási tapasztalatairól, amelyet minden év február 1. napjáig az ORFK bűnügyi főigazgatójának terjesztenek fel.
29. A jelentést a következő szempontok szerint kell elkészíteni:
a) a prostitúcióval összefüggő bűncselekmények – prostitúció elősegítése, kerítés, kitartottság, gyermekprostitúció
kihasználása, emberkereskedelem, továbbá az ezekhez kapcsolódó személyi szabadság megsértése és
kényszerítés – megjelenési formái, jellemzői, hány esetben és milyen bűncselekmény miatt indult eljárás;
b) a nem prostitúciós célú emberkereskedelem megjelenési formái, jellemzői, eljárások száma;
c) a prostitúcióval összefüggő bűncselekmények jellemző elkövetési helyei, módszerei, körülményei;
d) a prostitúcióval összefüggő bűncselekmények esetében a gyanúsítottak száma, állampolgársága, egyéb
jellemzői;
e) a prostitúcióval összefüggő bűncselekmények esetében a sértettek száma, neme, életkora, állampolgársága,
egyéb jellemzői (pl. családi állapot);
f ) a prostitúcióval összefüggő bűncselekmények esetében az eljárás-befejezések száma és jellege;
g) a prostitúcióval összefüggő bűncselekmények esetében a szervezett bűnözői csoportok által alkalmazott
speciális módszerek, eszközök, útvonalak, hamis okmányok jellemzői;
h) a prostitúcióval összefüggő bűncselekmények és az emberkereskedelem nyomozási tapasztalatai, esetleges
speciális jellemzők (pl. szervcsonkítás);
i) az utasítás hatálya alá tartozó területeken végrehajtott bűnmegelőzési és áldozatvédelmi feladatok
tapasztalatai;
j) történt-e „menedékhelyre” irányítás, hány esetben, milyen életkorú és állampolgárságú áldozatok
vonatkozásában;
k) hány esetben folytattak büntetőeljárást gyermek- vagy fiatalkorú prostituált vagy ilyen tevékenységre
kényszerített személy ügyében, e személyek vonatkozásában sor került-e a Gyvt.-ben meghatározott feladatok
végrehajtására (jelzésadás kiskorú veszélyeztetettsége esetén, ideiglenes hatályú elhelyezés stb.).
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztályának vezetője és az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság
Bűnügyi Főosztályának vezetője a 9. pont és 28. pont szerinti jelentések alapján minden év április 30-ig közösen
országos értékelő jelentést készítenek, és azt jóváhagyásra felterjesztik az ORFK rendészeti főigazgatója és
az ORFK bűnügyi főigazgatója részére. Mindkét főigazgató általi jóváhagyást követően az ORFK Rendészeti
Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztályának vezetője és az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztályának
vezetője gondoskodik arról, hogy az országos értékelő jelentést a rendőr-főkapitányságok, a KR, valamint az RRI
– a közrendvédelmi, a bűnügyi, bűnmegelőzési és áldozatvédelmi tevékenység továbbfejlesztése érdekében  –
megismerjék.
31. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
32. Hatályát veszti a prostitúcióval összefüggő jogsértések és az emberkereskedelem kezelésével kapcsolatos rendőri
feladatok végrehajtásáról szóló 46/2007. (OT 30.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
31/2013. (X. 28.) AB határozata a Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzése, valamint az Országos Választási Bizottság 41/2012. számú határozata alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése bírói döntés alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi
panasz tárgyában – dr. Balsai István, dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Juhász Imre, dr. Pokol Béla és dr. Salamon László
alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzése és az  Országos Választási
Bizottság 41/2012.  számú, a  Kúria végzésével helybenhagyott határozata alaptörvény-ellenes, ezért azokat
megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] A Lehet Más a  Politika (székhelye: 1065 Budapest, Bajcsy-Zsilinszky út 37.; a  továbbiakban: indítványozó) 2012.
május 31-én alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzése, illetve az Országos
Választási Bizottság 41/2012. számú határozata ellen, s kérte azok megsemmisítését.
[2] Az Országos Választási Bizottság (a  továbbiakban: OVB) 2012. március 24-én kelt, 41/2012. számú határozatában
megállapította, hogy „a Lehet Más a  Politika az  aláírás-gyűjtési maraton meghirdetése során tett ajándékok
ígéretével megsértette Ve. [a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény] 48. § (3) bekezdésében foglalt tilalmat.”
Az OVB az indítványozót a további jogsértéstől eltiltotta.
[3] Az indítványozó 2012. március 26-án a  Kúriánál kezdeményezte az  Országos Választási Bizottság határozatának
felülvizsgálatát. A  Kúria 2012. március 28-án kelt, Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzésével az  OVB határozatát
helyben hagyta.
[4] Az indítványozó azt állította, hogy a  Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzése, illetve az  OVB 41/2012.  számú,
a  Kúria végzésével helybenhagyott határozata ellentétes az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdésével. Szerinte
az  OVB, illetve a  Kúria a  Ve. 48.  § (3)  bekezdését, ami megtiltja a  választók illetéktelen befolyásolását közvetve
az aláírásgyűjtés kapcsán is, olyan tágan értelmezte, amelynek révén indokolatlan módon korlátozta az indítványozó
által kezdeményezett aláírásgyűjtést. Az  indítványozó sérelmezte, hogy az  OVB, illetve a  Kúria értelmezésében
még az  aláírásgyűjtésért adott vagy ígért olyan előny is tilos, amelyről az  aláíró jellemzően nem is tudott, illetve
amely az ő befolyásolására nem is volt alkalmas. Így az indítványozó szerint a sérelmezett döntések indokolatlanul
korlátozták az  aláírásgyűjtéshez, illetve ezen keresztül az  Alaptörvényben biztosított népszavazáson való
részvételhez való jogot.
[5] Az indítványozó alapvetően tehát a Kúria végzésében foglalt, a bírói döntést érdemben befolyásoló jogértelmezést
tartotta alaptörvény-ellenesnek. Kérte ugyanakkor, hogy amennyiben az  Alkotmánybíróság úgy ítélné meg, hogy
a Kúria a Ve. 48. § (3) bekezdésének egyetlen helyes értelmezését fogadta el, akkor az Alkotmánybíróság az Abtv.
28. § (2) bekezdése szerinti eljárásban állapítsa meg, hogy a Ve. 48. § (3) bekezdése sérti az Alaptörvény XXIII. cikk
(7) bekezdését.
II. [6] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezése:
„B) cikk (3) A közhatalom forrása a nép.
(4) A nép a hatalmát választott képviselői útján, kivételesen közvetlenül gyakorolja.”
„VIII.  cikk (3) Pártok az  egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. A  pártok
közreműködnek a  nép akaratának kialakításában és kinyilvánításában. A  pártok közhatalmat közvetlenül nem
gyakorolhatnak.”
„8. cikk (1) Legalább kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendel
el. A  köztársasági elnök, a  Kormány vagy százezer választópolgár kezdeményezésére az  Országgyűlés országos
népszavazást rendelhet el. Az érvényes és eredményes népszavazáson hozott döntés az Országgyűlésre kötelező.”
„28. cikk A bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel
összhangban értelmezik. Az Alaptörvény és a jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a józan észnek
és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak.”
„XXIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van országos népszavazáson részt venni, aki az  országgyűlési képviselők
választásán választó. Mindenkinek joga van helyi népszavazáson részt venni, aki a helyi önkormányzati képviselők és
polgármesterek választásán választó.”
[7] 2. Az indítvány benyújtását követően hatályon kívül helyezett Ve.-nek az alapügyben alkalmazott rendelkezése:
„48. § (3) Az ajánlásért az ajánlónak vagy rá tekintettel másnak előnyt adni vagy ígérni, valamint az ajánlásért előnyt
kérni, illetőleg előnyt vagy annak ígéretét elfogadni tilos.”
„118.  § (2) Az  aláírásgyűjtésre a  46.  § (2) és (4)  bekezdése, a  48.  §, az  50.  § (1)  bekezdésének c)  pontja és
(2) bekezdése, valamint az 54. §, az 59. § és a 60. § rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel megfelelően
alkalmazni kell.”
III. [8] Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az  alkotmányjogi panasz befogadható-e, vagyis megfelel-e
az Abtv.-ben foglalt, a panaszok befogadhatóságára vonatkozó kritériumoknak.
[9] 1. A befogadhatóság formai feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság az alábbi következtetésekre jutott:
 [10] 1.1. Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében az Abtv. 27. §-a alapján benyújtott alkotmányjogi panaszt a sérelmezett
döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül kell benyújtani. Az Abtv. 53. § (2) bekezdése alapján az Abtv.
27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt az ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve kell benyújtani. Az ügyben
első fokon eljárt bíróság, a Kúria az eljárást befejező végzését 2012. március 28-án hozta. Az alkotmányjogi panaszt
2012. május 8-án nyújtották be a  Kúriához, azaz 60 napon belül, ezért a  panasz határidőben beérkezettnek
tekinthető.
[11] 1.2. A  panasz megfelel továbbá az  Abtv. 52.  § (1)  bekezdésében foglalt, az  indítványokkal szemben támasztott
formai követelményeknek, mivel
[12] – megjelöli az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (az Abtv. 27. §-át),
 [13] – megjelöli továbbá az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [XXIII. cikk (7) bekezdés],
 [14] – megjelöli a  támadott bírói döntést (a  Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzése, illetve az  OVB 41/2012.  számú,
a Kúria végzésével helybenhagyott határozata),
 [15] – tartalmazza a bírói döntés alaptörvény-ellenességére vonatkozó okfejtést,
 [16] – kifejezett kérelmet a Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzése, illetve az OVB 41/2012. számú, a Kúria végzésével
helybenhagyott határozata megsemmisítésére. [17] 2. A  befogadhatóság tartalmi feltételeit vizsgálva az  Alkotmánybíróság az  alábbiakat állapította meg: Az  Abtv.
56.  § (2)  bekezdése alapján a  befogadhatóságról dönteni jogosult tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja
az  alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a  27.  § szerinti
érintettséget, a  jogorvoslat kimerítését, valamint a  29–31.  § szerinti tartalmi követelményeket. Az  Abtv. 27.  §-a
alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az  egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet
alkotmányjogi panasszal fordulhat az  Alkotmánybírósághoz, ha az  ügy érdemében hozott döntés vagy a  bírósági
eljárást befejező egyéb döntés a) az  indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és b) az  indítványozó
a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[18] 2.1. Az indítványozó az Abtv. 27. §-a és az 51. (1) bekezdése szerinti jogosultnak tekinthető, nyilvánvalóan érintett,
hiszen a  jelen ügyre okot adó jogvitában félként szerepelt. Azt állította, hogy a  Kúria, valamint az  OVB támadott
döntése az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdését, s ennek részeként az  aláírásgyűjtéshez való jogát sértette. Így
az  Abtv. 27.  § a)  pontja alapján az  indítványozási jogosultságát alátámasztotta, mivel az  általa kezdeményezett
aláírásgyűjtést korlátozó, s a  rá nézve tilalmat megállapító döntéseket az  Alaptörvényben biztosított jogával
ellentétesnek tartotta.
[19] 2.2. Az  indítványozó a  rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségét kimerítette, s ezáltal megfelelt az  Abtv. 27.  §
b) pontjában foglaltaknak.
[20] 2.3. Az Abtv. 29. §-a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Az  Alkotmánybíróság
megítélése szerint az  indítvány megfelelt az  Abtv. 29.  §-ában foglalt mindkét, vagylagos természetű feltételnek.
Az indítvány alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vet fel, s az egyúttal a bírói döntés érdemét érinti.
[21] Az Alkotmánybíróság a kifejtettek alapján az alkotmányjogi panaszt befogadta és érdemben bírálta el.
IV. [22] Az alkotmányjogi panasz megalapozott.
 [23] Az Alaptörvény indítvánnyal érintett XXIII. cikk (7) bekezdése szerint mindenkinek joga van országos népszavazáson
részt venni, aki az országgyűlési képviselők választásán választó.
[24] 1. Az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvényben biztosított jog tartalmát mindenekelőtt az  Alaptörvény R)  cikk
(3)  bekezdése alapján, annak céljára, a  Nemzeti hitvallásra és a  történeti alkotmány vívmányaira tekintettel
értelmezte.
[25] Az 1949. évi kommunista alkotmány nem ismerte el alanyi jogként az  országos népszavazáson való részvételhez
való jogot. E  jog az  1994. évi LXI. törvény révén 1994. október 7-től vált az  Alkotmány részévé. Az  érintett jog
értelmezéséhez, miután az  országos népszavazáson való részvételhez való jogot először az  Alkotmány, illetve
az  Alaptörvény ismerte el, a  hagyományos értelemben vett – 1949 előtti – történeti alkotmány nem szolgáltat
érdemi szempontokat.
[26] A fentieket követően az  Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy milyen alkotmányos követelményeknek kell
érvényesülniük az  alapjog korlátozásakor, s ennek kapcsán figyelembe vette az  alábbiakat: „Az Alkotmánybíróság
az  újabb ügyekben vizsgálandó alkotmányjogi kérdések kapcsán felhasználhatja a  korábbi határozataiban
kidolgozott érveket, jogelveket és alkotmányossági összefüggéseket, ha az  Alaptörvény adott szakaszának
az Alkotmánnyal fennálló tartalmi egyezése, az Alaptörvény egészét illető kontextuális egyezősége, az Alaptörvény
értelmezési szabályainak figyelembevétele és a  konkrét ügy alapján a  megállapítások alkalmazhatóságának
nincs akadálya, és szükségesnek mutatkozik azoknak a  meghozandó döntése indokolásába történő beillesztése.”
{13/2013. (VI. 17.) AB határozat, Indokolás [32]}
[27] A jelen esetben az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  országos népszavazáson való részvétel jogának
vonatkozásában a  korábbi Alkotmány 70.  § (1)  bekezdése és az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdése, továbbá
a  választói kezdeményezés alapján elrendelendő országos népszavazás vonatkozásában a  korábbi Alkotmány
28/C.  § (2)  bekezdése és az  Alaptörvény 8.  cikk (1)  bekezdése között szövegszerű egyezés mutatható ki.
Az  Alaptörvény az  alapjog, illetve a  választói kezdeményezés alapján elrendelendő országos népszavazás szinte
változtatás nélküli átvételével a korábbi alkotmánybírósági gyakorlat által kimunkált elvi tételek fenntartása mellett
döntött. Ennek megfelelően az  Alkotmánybíróság tartalmi vagy szövegszerű megjelenítéssel hivatkozhatja, illetve
idézheti a korábbi határozataiban foglaltakat.
[28] Az Alkotmánybíróság szerint a  „népszavazás alkotmányos joga” a  népfelség elvén alapul (987/B/1990/3. AB
határozat, ABH 1991, 527, 528–529.) Az Alkotmánybíróság 2/1993. (I. 22.) AB határozatában a népszavazást érintően
leszögezte, hogy az a „népszuverenitás gyakorlásának” olyan formája, amely „a parlamentáris rendszerben a hatalom
képviseleti gyakorlásának kiegészítésére, befolyásolására irányul, tehát komplementer jellegű.” (ABH 1993, 33,
37.) Az  Alkotmánybíróság 52/1997. (X.  14.) AB határozatában ugyanakkor azt is megállapította: „[a] közvetlen
hatalomgyakorlás a  népszuverenitás gyakorlásának kivételes formája, amely azonban kivételes megvalósulása
eseteiben a  képviseleti hatalomgyakorlás fölött áll.” (ABH 1997, 331.) Mindezt figyelembe véve a  népszavazásban
való részvételhez való jog céljaként rögzíthető, hogy a  közhatalom – közvetlen formában történő – gyakorlását
biztosítsa. A  jog tartalmát ezzel összhangban az  Alkotmánybíróság az  52/1997. (X. 14.) AB határozatában úgy
határozta meg, hogy az  „mint alanyi jog kiterjed a  népszavazás kezdeményezésére, támogatására, (beleértve
az aláírást és aláírások gyűjtését), illetve a szavazásban való részvételre.” (ABH 1997, 331, 344.) Az Alkotmánybíróság
az  Alaptörvény érintett rendelkezése kapcsán rámutatott: „A népszavazás intézménye a  népszavazás
kezdeményezését, támogatását és magát a  szavazási eljárást foglalja magában. [52/1997. (X.  14.) AB határozat,
ABH 1997, 331, 344.]” {3160/2013. (VII. 24.) AB végzés, Indokolás [23]; 3161/2013. (VII. 24.) AB végzés, Indokolás [24];
3162/2013. (VII. 24.) AB végzés, Indokolás [24]}
[29] 2. Az Alaptörvény XXIII. cikk (7) bekezdése az országos népszavazáson való részvételre vonatkozó jogot garantálja.
E  rendelkezés fentiekben kifejtett céljára figyelemmel az  Alaptörvény a  választókat azzal az  alanyi joggal ruházza
fel, hogy a  népszavazás útján történő hatalom-gyakorlásra [Alaptörvény B)  cikk (3)–(4)  bekezdés] irányuló eljárási
folyamatot megindítsák, azt akaratukkal befolyásolják, lehetővé téve, hogy az eljárás – az előírt feltételek teljesítése
esetén – eljuthasson a  kezdeményezéstől a  népszavazás megtartásáig. Ennek értelmében az  Alaptörvény
XXIII.  cikk (7)  bekezdésében foglalt jog a  választók számára biztosított alanyi jogként kiterjed a  népszavazás
kezdeményezésére, támogatására (beleértve az aláírást és aláírások gyűjtését), illetve nyilvánvalóan a szavazásban
való részvételre is. Az  országos népszavazáson való részvételre vonatkozó jog értelmezése ilyen módon
összhangban áll az  Alaptörvény 8.  cikk (1)  bekezdésével, ami bár közvetlenül az  Országgyűlés kötelezettségét
szabályozza, de közvetve a  választók országos népszavazás kezdeményezéséhez való jogát is magában foglalja,
hiszen ennek gyakorlásától teszi függővé az  adott rendelkezés a  népszavazás kötelező elrendelését: „[l]egalább
kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendel el.”
[30] Az Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdése alanyi jogon a  választók számára biztosítja az  országos népszavazás
kezdeményezésére, támogatására, (beleértve az aláírást és aláírások gyűjtését), illetve a szavazásban való részvételre
vonatkozó jogot. Az Alaptörvény I. cikk (4) bekezdése szerint azonban a törvény által létrehozott jogalanyok számára
is biztosítottak azok az  alapvető jogok, amelyek természetüknél fogva nem csak az  emberre vonatkoznak. Ebből
kiindulva az országos népszavazáson való részvételre vonatkozó jog mint politikai részvételi jog, legalábbis annak
egyes elemei nem pusztán a  választók individuális jogát képezik. Az  országos népszavazáson való részvételre
irányuló jog részeként az  aláírásgyűjtéshez való jog jellemzően nem kizárólag „emberre” vonatkoztatható, azt
tehát az  Alaptörvény a  választók szervezete számára is biztosítja. Az, hogy szervezetek jogaként is funkcionálhat,
következik az  Alaptörvény 8.  cikk (1)  bekezdéséből is, amely az  országos népszavazás elrendelését nagy számú,
kétszázezer választópolgár támogatásától teszi függővé (ennek megszerzését az  országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 3. § (3) bekezdése szoros határidőhöz köti). Ezáltal az Alaptörvény nem
csak a  kezdeményezés jogát biztosítja, de a  kezdeményezés (határidőhöz kötött) jelentős mértékű támogatását
feltételként szabva a  szervezett formát öltő, a  választók szervezetét megillető aláírásgyűjtéshez való jogot is
szükségszerűen elismeri. E  politikai részvételi jog alanyai a  szervezetek közül különösen a  pártok lehetnek,
hiszen az  Alaptörvény VIII.  cikk (3)  bekezdése szerinti alkotmányos feladatuk, hogy közreműködjenek a  nép
akaratának kialakításában és kinyilvánításában, amely kiváltképpen a  közvetlen hatalomgyakorlás egyes formáin,
mindenekelőtt országos népszavazáson keresztül történhet.
[31] 3. Az  Alkotmánybíróság ezt követően vizsgálta a  Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzését, illetve az  OVB
41/2012. számú, a Kúria végzésével helybenhagyott határozatát.
[32] 3.1. Az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 27.  §-a szerinti eljárását az  Alaptörvény 28.  cikkére figyelemmel folytatta le.
Az  Alaptörvény 28.  cikke értelmében a  bíróságok a  jogalkalmazás során a  jogszabályok szövegét elsősorban
azok céljával és az  Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Ezért az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 27.  §-a
szerinti alkotmányjogi panasz alapján a  támadott bírói döntésnek, s az  abban foglalt bírói jogértelmezésnek
az Alaptörvénnyel való összhangját – az Alaptörvény XXIII. cikk (7) bekezdésének fentiekben kifejtett értelmezésére
figyelemmel – vizsgálta.
[33] Az Alkotmánybíróságnak az  indítvány alapján így arról kellett állást foglalnia, hogy a  Kúria, illetve az  OVB
korlátozta-e az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdése által a  népszavazáshoz való jog részeként biztosított
aláírásgyűjtéshez való jogot, s ha igen, akkor a  korlátozás megfelelt-e a  szükségesség és arányosság
követelményének. Sértette-e az  aláírásgyűjtéshez való jogot, hogy a  Ve. 48.  § (3)  bekezdésében szereplő
„rá tekintettel” szövegfordulat alkalmazásával megtiltották, hogy az  indítványozó az  általa kezdeményezett
népszavazás támogatásához szükséges aláírások összegyűjtéséért – az  aláírást adó választók befolyásolására nem
alkalmas – előnyt adjon vagy ígérjen.
[34] 3.2. A  Ve. 48.  § (3)  bekezdése szerint: „[a]z ajánlásért az  ajánlónak vagy rá tekintettel másnak előnyt adni vagy
ígérni, valamint az ajánlásért előnyt kérni, illetőleg előnyt vagy annak ígéretét elfogadni tilos.” E  rendelkezés a Ve.
118.  § (2)  bekezdésén keresztül az  országos népszavazási kezdeményezés támogatására szolgáló aláírásgyűjtésre
is alkalmazandó volt. Alapvetően arra volt hivatott, hogy a  választási, illetve a  népszavazási eljárás tisztaságának
biztosítása érdekében kizárja az illetéktelen befolyás gyakorlását az ajánlás-, illetve az aláírásgyűjtés során, s ebben
az értelemben az aláírásgyűjtéshez való jogot korlátozza. A rendelkezés az ajánlás-, illetve az aláírásgyűjtés díjazását
önmagában véve ugyanakkor nem tiltotta. Az  ajánlás-, illetve az  aláírásgyűjtést végző személyek – szimbolikus,
aránytalannak nem minősülő – díjazása ugyanis a  választás, illetve a  népszavazási eljárás tisztaságát általában
nem érinti, hiszen a  választópolgári döntésre nincs hatással az  a  tény, hogy az  ajánlást, illetve az  aláírást gyűjtő
személy kap-e – munkaviszonyban vagy megbízási viszonyban – juttatást a gyűjtést kezdeményező és koordináló
szervezettől, párttól.
[35] A Ve. 48.  § (3)  bekezdése szerinti tilalom tehát a  népszavazási kezdeményezésre vonatkoztatva alapvetően
az  aláíró, illetve az  aláíró személyével közvetlen vagy közvetett összefüggésben álló harmadik személy díjazására
vonatkozott, de általában véve az  aláírásgyűjtést végző személy díjazására nem terjedt ki. A  tilalmat tartalmazó
rendelkezésnek ez az értelmezése áll összhangban az Alaptörvénnyel: a korlátozás ilyen értelemben egyeztethető
össze az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdésével, azaz az  országos népszavazásban való részvételre vonatkozó
jog részét képező aláírásgyűjtéshez való jog garantálásával. Továbbá az  Alaptörvény 8.  cikk (1)  bekezdésének
az országos népszavazás kezdeményezésére jogot biztosító, valamint e  jog gyakorlását jelentős mértékű választói
támogatáshoz (aláíráshoz) kötő, tehát annak szervezett összegyűjtését is biztosító rendelkezésével.
[36] 3.3. Az  OVB, illetve a  Kúria a  Ve. 48.  § (3)  bekezdésére hivatkozással megengedhetetlennek tartotta az  aláírást
gyűjtő személy díjazását. Az  OVB, illetve a  Kúria ilyen módon korlátozta az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdése
által a népszavazáshoz való jog részeként a választók számára alanyi jogon biztosított aláírásgyűjtéshez való jogot,
s közvetve az  Alaptörvény I.  cikk (4)  bekezdésén keresztül a  választók szervezetének aláírásgyűjtéshez való jogát.
A  korlátozásra anélkül került sor, hogy arra valóban szükség lett volna. Indokolatlan ugyanis a  választók számára
az Alaptörvény szerint alanyi jogon biztosított jogot olyan módon leszűkíteni, hogy elfogadható ok nélkül kizárják
a  jog gyakorlásából az  aláírásgyűjtést kezdeményező szervezet (párt) díjazásában részesülőket. Ezért az  ilyen,
megfelelő indok nélküli korlátozás az  alapjog szükségtelen korlátozását jelenti, amely az  Alaptörvény I.  cikk
(3) bekezdésével ellentétes.
[37] Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Kúria Kvk.II.37.215/2012/2. számú végzése, illetve
az  OVB 41/2012.  számú határozata alaptörvény-ellenes, ezért azokat az  Abtv. 43.  § (1)  bekezdésére figyelemmel
megsemmisítette.
[38] Az Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2013. október 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
182/2019. (V. 17.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Csiszár Jenőt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2019. március 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2017. LXXXII. törvény a Magyarország és az Észt Köztársaság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és az  Észt Köztársaság között a  minősített
adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol nyelvű szövege, valamint annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 14-i ülésnapján fogadta el.
For Hungary For the Republic of Estonia” „EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG ÉS AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT A MINŐSÍTETT ADATOK
CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország és az Észt Köztársaság (a továbbiakban együtt: Felek)
Elismerve a kölcsönös együttműködés fontos szerepét,
Felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Kívánatosnak tartva, hogy a  közöttük, valamint joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy természetes
személyek között kicserélt minősített adatok megfelelő védelemben részesüljenek,
Kölcsönösen tiszteletben tartva egymás nemzeti érdekeit és biztonságát, az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY TÁRGYA
Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a Felek, valamint joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy
természetes személyek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A „minősített adat” megjelenési formájától, természetétől függetlenül minden olyan adat, amelyet bármelyik
Fél nemzeti jogszabályai szerint védelemben kell részesíteni a minősített adat biztonságának megsértésével
szemben, és amelyet ennek megfelelően minősítettek.
b) Az átadó fél: az  a  Fél, valamint joghatósága alá tartozó azon jogi személyek vagy természetes személyek,
amely a minősített adatot átadja.
c) Az átvevő fél: az  a  Fél, valamint joghatósága alá tartozó azon jogi személyek vagy természetes személyek,
amely a minősített adatot átveszi.
d) A harmadik fél: bármely olyan állam, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyek vagy természetes
személyek, továbbá nemzetközi szervezet, amely nem részese jelen Egyezménynek.
e) A nemzeti biztonsági hatóság: az az állami hatóság, amely jelen Egyezmény végrehajtásáért és felügyeletéért
felelős.
f ) A hatáskörrel rendelkező hatóság: a nemzeti biztonsági hatóság vagy az az állami hatóság, amely a nemzeti
jogszabályok és egyéb szabályok szerint jelen Egyezmény alkalmazásáért felelős.
g) A minősítési szint: az  a  besorolási kategória, amely a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok alapján
meghatározza a  minősített adathoz való hozzáférés korlátozásának és a  minősített adat védelemének
elégséges szintjét.
h) A szükséges ismeret: az  elv, amely alapján egy meghatározott minősített adathoz történő hozzáférés
csak olyan személy részére biztosítható, akinek a  hozzáférés hivatali kötelezettsége teljesítéséhez és
meghatározott feladata ellátásához igazoltan szükséges.
i) A minősített szerződés: olyan szerződés vagy alvállalkozói szerződés, amely minősített adatot tartalmaz, vagy
amely alapján minősített adathoz való hozzáférés szükséges.
j) A személyi biztonsági tanúsítvány: a  hatáskörrel rendelkező hatóság azon döntése, amellyel megállapítja,
hogy egy természetes személy a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok szerint hozzáférhet minősített
adatokhoz.
k) A telephely biztonsági tanúsítvány: a  hatáskörrel rendelkező hatóság azon döntése, amellyel megállapítja,
hogy a  jogi személy vagy a  jogképességgel rendelkező természetes személy rendelkezik azon fizikai és
szervezeti képességgel, amelyek alkalmassá teszik a  nemzeti jogszabályoknak és egyéb szabályoknak
megfelelően a minősített adatok kezelésére és tárolására.
l) A minősített adat biztonságának megsértése: olyan, a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal
ellentétes tevékenység vagy mulasztás, melynek következtében a  minősített adat jogosulatlan
nyilvánosságra hozatala, elvesztése, megsemmisülése, jogosulatlan felhasználása, vagy egyéb módon
történő megsértése következik be.
3. CIKK
A HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ HATÓSÁGOK (1) A Felek nemzeti biztonsági hatóságai a következők:
Magyarországon:
 Nemzeti Biztonsági Felügyelet
Az Észt Köztársaságban:
 Nemzeti Biztonsági Felügyelet Osztály – Észt Köztársaság Védelmi Minisztériuma
(2) A nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást hivatalos elérhetőségi adataikról és megkeresés esetén más,
jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságaikról.
(3) A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal kapcsolatban bekövetkezett
valamennyi változásról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK ÉS JELÖLÉSEK
Az egyes nemzeti minősítési szintek és a jelölések az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon Az Észt Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” TÄIESTI SALAJANE TOP SECRET
„Titkos!” SALAJANE SECRET „Bizalmas!” KONFIDENTSIAALNE CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” PIIRATUD RESTRICTED
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan természetes személyek kaphatnak hozzáférést, akik
a  szükséges ismeret elvének megfelelnek, és akik az  érintett Fél nemzeti jogszabályaival és egyéb szabályaival
összhangban felhatalmazást kaptak az adott minősítési szintű minősített adathoz történő hozzáférésre.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK (1) Az átadó fél:
a) biztosítja, hogy a minősített adaton a nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai szerinti megfelelő minősítés
feltüntetésre kerül;
b) tájékoztatja az átvevő felet a minősített adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételekről;
c) haladéktalanul tájékoztatja az átvevő felet az adat minősítési szintjében bekövetkezett változásokról.
(2) Az átvevő fél:
a) biztosítja, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerül a  jelen Egyezmény 4. Cikke alapján meghatározott
egyenértékű minősítés; b) ugyanolyan szintű védelemben részesíti a minősített adatot, mint amelyet a saját, azonos minősítési szintű
minősített adata számára biztosít;
c) az átadó fél előzetes írásbeli engedélye nélkül a  minősített adat minősítését nem szünteti meg, valamint
minősítési szintjét nem változtatja meg;
d) az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az átvett minősített adatot harmadik fél részére nem adja át;
e) a minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használja fel, betartva az  átadó fél által
meghatározott kezelési előírásokat. 7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Az  összeegyeztethető szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok
a  másik Fél megkeresésére tájékoztatják egymást a  minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti
jogszabályaikról és egyéb szabályaikról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról. A  nemzeti biztonsági
hatóságok tájékoztatják egymást a  nemzeti jogszabályaikban és egyéb szabályaikban bekövetkezett, jelen
Egyezmény végrehajtását érintő valamennyi lényeges változásról.
(2) Megkeresés esetén a  hatáskörrel rendelkező hatóságok, összhangban nemzeti jogszabályaikkal és egyéb
szabályaikkal, kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a személyi biztonsági tanúsítványokkal és a  telephely
biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
(3) A  Felek elismerik a  másik Fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági
tanúsítványokat. Mindezek során jelen Egyezmény 4. Cikkében foglaltak ennek megfelelően alkalmazandók.
(4) A  hatáskörrel rendelkező hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az  elismert személyi biztonsági
tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok
visszavonásáról.
(5) Az  átadó fél nemzeti biztonsági hatóságának megkeresésére az  átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága írásban
megerősíti, hogy a  megkereséssel érintett természetes személy a  rá vonatkozó nemzeti jogszabályok és egyéb
szabályok szerint hozzáférhet a megkeresésben szereplővel azonos minősítési szintű minősített adathoz, vagy hogy
a természetes személy vagy jogi személy rendelkezik érvényes telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
(6) Jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) A minősített szerződéseket a Felek saját nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai alapján kell megkötni és teljesíteni,
a 7. Cikk 5. pontjában foglaltak figyelembevételével.
(2) A  hatáskörrel rendelkező hatóság kérelmezheti, hogy a  másik Fél hatáskörrel rendelkező hatósága biztonsági
ellenőrzést folytasson le a  másik Fél területén működő létesítményben a  minősített adat folyamatos védelmének
biztosítása céljából.
(3) A  minősített szerződések részét képezi a  projekt biztonsági utasítás, amely a  biztonsági követelményeket és
a minősített szerződés egyes elemeinek minősítési szintjével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg. A projekt
biztonsági utasítás másolatát azon Fél nemzeti biztonsági hatósága részére kell továbbítani, amelynek joghatósága
alatt a minősített szerződés teljesítése történik.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA (1) A minősített adat továbbítása az átadó fél nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai szerint, diplomáciai úton, vagy
a  nemzeti biztonsági hatóságok által közösen meghatározott egyéb módon történik. A  minősített adat átvételét
írásban kell visszaigazolni.
(2) A  Felek, a  nemzeti biztonsági hatóságok által jóváhagyott biztonsági eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
(3) Jelen Egyezmény rendelkezéseivel, valamint a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal összhangban
a kormányzati szervek közvetlenül egymás között is cserélhetnek minősített adatot.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a megfelelő minősítést és az így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az eredeti minősített
adatot. A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
(2) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az átadó fél minősített adatát tartalmazza.
(3) Jelen Egyezmény alapján átadott, ”Titkos!” / SALAJANE vagy magasabb minősítésű adat fordítása vagy
sokszorosítása kizárólag az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával lehetséges.
(4) A  minősített adatot a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályokkal összhangban, igazolható módon kell
megsemmisíteni úgy, hogy annak helyreállítása se részben, se egészben ne legyen lehetséges.
(5) Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!” / TÄIESTI SALAJANE minősítésű adat nem semmisíthető meg,
ezen minősítési szintű adatokat az átadó félnek kell visszaszolgáltatni.
(6) Olyan válsághelyzet esetén, amikor a minősített adat védelme vagy visszajuttatása lehetetlenné válik, a minősített
adatot azonnal meg kell semmisíteni. Az  átvevő fél késedelem nélkül értesíti az  átadó fél nemzeti biztonsági
hatóságát a minősített adat megsemmisítéséről.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) Minősített szerződéssel kapcsolatos és minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra a  fogadó Fél
hatáskörrel rendelkező hatóságának előzetes írásbeli hozzájárulását követően kerülhet sor.
(2) A  küldő Fél hatáskörrel rendelkező hatósága a  látogatásra vonatkozó megkeresést a  fogadó Fél hatáskörrel
rendelkező hatóságának legalább húsz nappal a látogatás időpontja előtt benyújtja. Sürgős esetben, a hatáskörrel
rendelkező hatóságok előzetes egyeztetését követően a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás kezdetéhez
közelebbi időpontban is benyújtható.
(3) A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt intézménynek a megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a látogatás célja, beleértve a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölését;
f ) a meglátogatandó minősített adatokat kezelő szerv neve és címe, valamint a  kapcsolattartójának neve,
telefonszáma, faxszáma, e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a hatáskörrel rendelkező hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
(4) A hatáskörrel rendelkező hatóságok közösen meghatározhatják a visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások szükséges részleteit a hatáskörrel rendelkező hatóságok közösen állapítják meg.
(5) A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot.
12. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE (1) Az  átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága haladéktalanul írásban tájékoztatja az  átadó fél nemzeti biztonsági
hatóságát a minősített adat biztonságának megsértéséről, vagy annak gyanúja esetén.
(2) Azon Fél, ahol a  minősített adat biztonságának megsértésére sor került, késedelem nélkül intézkedik és eljár
a minősített adat megsértésének kivizsgálása érdekében. A másik Fél szükség esetén részt vesz a vizsgálatban.
(3) Az  átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  átadó fél nemzeti biztonsági
hatóságát a minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében
megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
VITÁK RENDEZÉSE
Felek a jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat a Felek közötti egyeztetés és tárgyalás
útján, külső igazságszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül rendezik.
15. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (1) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a  Felek által az  Egyezmény hatálybalépéshez
szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének
napját követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatálybalépésével
kapcsolatban a jelen cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
(3) Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény a  felmondásról
szóló, diplomáciai úton történő írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított hat hónap elteltével
hatályát veszti.
(4) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján átadott vagy keletkeztetett minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az átadó fél
írásban felmentést nem ad az átvevő fél részére ezen kötelezettség alól.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Budapesten, 2016. december 8-án, két eredeti példányban, angol nyelven.
Magyarország részéről az Észt Köztársaság részéről” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1626/2016. (XI. 17.) Korm. határozata Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén új belügyi szakdiplomata álláshely létesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  migrációs és menekültügyi szakpolitika diplomáciai feladatainak színvonalas ellátása,
valamint az  Európai Unió intézményeivel való kapcsolattartás és eredményes érdekérvényesítés érdekében
Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére további egy fő belügyi szakdiplomata kerüljön
kihelyezésre;
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi
LXXIII. törvény 56. § (1) bekezdése alapján a belügyminiszter javaslatára Magyarország Európai Unió melletti Állandó
Képviseletén 2016. november 1-jei kezdőnappal az  1.  pontban meghatározott feladatok ellátására további egy
belügyi szakdiplomata álláshelyet létesítsen;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban megjelölt
szakdiplomata kihelyezésével kapcsolatos
a) személyi juttatások és járulékai költségek fedezetére 2016. november 1-től 2016. december 31-ig évi
4,5 millió forint, 2017. évtől évi 54,4 millió forint forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezet, 5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása címen,
b) dologi és felhalmozási kiadások fedezetére 2016. november 1-től 2016. december 31-ig évi 3,9 millió forint
forrásnak a  központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek
igazgatása címen, 2017. évtől évi 10,0 millió forint forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezet, 5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása címen
történő biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi források tekintetében azonnal,
 a 2017. évi források tekintetében 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2013. (IV. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 23-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Vecsei József (a továbbiakban: beadványozó) által az Országos Választási Szövetség képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2013. április 15-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért- e azzal, hogy az országgyűlés Alkotmányozó Nemzetgyűlést hívjon össze?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény)
módosítására csak az  Alaptörvényben előírt eljárási rendben, az  Alaptörvény által feljogosított alkotmányozó
hatalom által – Alaptörvény S)  cikk (1)–(2)  bekezdés – kerülhet sor. Az  Országos Választási Bizottság megállapítja,
hogy a  kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás az  Alaptörvény módosítását célozza, amely viszont
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az „Alkotmányozó Nemzetgyűlés” fogalma nem egyértelmű,
mivel az Alaptörvény nem ismeri ezt az  intézményt. Ezért a választópolgárok nem lehetnének tisztában döntésük
tartalmával; de a  törvényhozó számára sem lenne világos, hogy sikeres – érvényes és eredményes – népszavazás
esetén milyen jogalkotási kötelezettsége van.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontjai alapján, mivel a  kérdésben
nem lehet országos népszavazást tartani és a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény S) cikk (1)–(2) bekezdésén és a 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. §
b) és c)  pontjain és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
52/2013. (XII. 16.) ORFK utasítása a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységre vonatkozó jogszabályokból a Rendőrségre háruló feladatok végrehajtására.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység
szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvényben, valamint a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység
szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 22/2006. (IV. 25.) BM rendeletben meghatározott engedélyezési,
nyilvántartási, ellenőrzési tevékenységekkel összefüggő feladatok egységes végrehajtása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK);
b) a Készenléti Rendőrségre, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra, a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra
(a továbbiakban: területi szervek), valamint
c) a rendőrkapitányságokra
terjed ki.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. Az engedélyezési eljárás végrehajtásának és a bejelentés kezelésének szabályai
2. A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvényben
(a továbbiakban: SzVMt.), valamint a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység
szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 22/2006. (IV. 25.) BM rendeletben (a továbbiakban:
Vhr.) meghatározott bejelentéshez és engedélyezéshez kötött tevékenységekkel kapcsolatos közigazgatási hatósági
eljárás az igazgatásrendészeti szolgálati ág feladatkörébe tartozik.
3. A kérelmet és a bejelentést a Rendőrség Iratkezelési Szabályzatában (a továbbiakban: RISZ) meghatározottak szerint
iktatni, majd az iktatást követő 3 munkanapon belül a SZEVAPOL számítógépes ügyintézői és nyilvántartó rendszerben
(a továbbiakban: SZEVAPOL) rögzíteni kell.
4. A kérelem, illetve a bejelentés személyes benyújtása során annak átvételéről átvételi elismervényt kell adni, amely
tartalmazza az átvétel helyét, idejét, az átadott mellékletek felsorolását, az átadó és átvevő személyek nevét és
jogállását.
5. A cselekvőképesség fennállását az Országos Bírósági Hivatal nyilvántartásában, egyedi informatikai rendszer útján
az eljáró rendőri szervnek kell ellenőrizni. Az ellenőrzés tényét és eredményét tartalmazó adatokat a nyilvántartó
rendszer találati adatainak nyomtatásával az ügyiratban el kell helyezni.
6. A rendőrség és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja által a kérelemhez mellékelt,
állományilletékes parancsnok engedélyével ellátott iratnak tartalmaznia kell az SzVMt. 1. § (1) bekezdés b) pontjában,
valamint az 1. § (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott konkrét tevékenység megjelölését. Az engedélyezett
munkavégzés helyén a vállalkozás neve és székhelye, idején és időtartamán a parancsnoki engedély időbeli
érvényessége (év, hó, naptól, év, hó, napig, vagy visszavonásig) értendő. A parancsnoki engedélyt az ügyiratban el
kell helyezni.
7. A kizáró okok hiányát (a büntetlen előélet fennállását) igazoló, a bűnügyi nyilvántartó hatóság által kiállított hatósági
erkölcsi bizonyítvány másolatát az ügyiratban el kell helyezni.
8. Az igazgatási szolgáltatási díj befizetésére szolgáló készpénz-átutalási megbízást úgy kell átadni a kérelmező részére,
hogy azon az „szvm” megnevezés a közlemény rovatban szerepel.
9. A működési engedély kiadásával, valamint a bejelentés-köteles tevékenység nyilvántartásba vételével egyidejűleg
a vállalkozás számára nyilvántartó naplót kell hitelesíteni. A vállalkozás eltérő tevékenységeire önálló naplókat kell
hitelesíteni. A hitelesített naplóban fel kell tüntetni az engedélyező határozat, illetve a hatósági bizonyítvány számát
és dátumát.
10. Az engedélyes lakó-, tartózkodási vagy szálláshelyének, illetve székhelyének vagy telephelyének – az engedélyező
rendőrkapitányság illetékességi területét érintő – megváltozása esetén az adatváltozás átvezetése érdekében az
engedélyes iratanyagát haladéktalanul meg kell küldeni az új lakó-, tartózkodási vagy szálláshely, illetve székhely
vagy telephely szerint illetékes rendőrkapitányságnak.
2. A tevékenység ellenőrzése 11. A vállalkozói tevékenységnek az SzVMt. szerinti ellenőrzése alapvetően annak a rendőrkapitányságnak a feladatkörébe
tartozik, amely az engedélyt (igazolványt) kiadta, illetve amelynek illetékességébe az adott vállalkozás tartozik.
A  rendőrkapitányság illetékességi területén székhellyel rendelkező vállalkozás esetében az igazgatásrendészeti
szolgálati ág adminisztratív jellegű hatósági ellenőrzési feladatköre mellett:
a) a magánnyomozói tevékenység helyszíni ellenőrzése a bűnügyi szolgálati ág feladatkörébe;
b) a közterületen és nyilvános helyen személy- és vagyonvédelmi tevékenységet ténylegesen végzők helyszíni
ellenőrzése a közrendvédelmi szolgálati ág feladatkörébe
tartozik. 12. Amennyiben a tevékenységet nem az engedélyező szerv illetékességi területén gyakorolják, a tevékenység végzésének
ellenőrzését a tevékenység gyakorlása (a vállalkozás telephelye vagy fióktelepe) szerinti rendőrkapitányság
közrendvédelmi vagy bűnügyi szolgálati ága önállóan hajtja végre. Az ellenőrzés elvégzéséről a jegyzőkönyv egyidejű
megküldésével értesítenie kell az engedélyező, illetve a nyilvántartásba vételről igazolást kiadó rendőrkapitányságot.
13. Amennyiben a vállalkozás tulajdonosa vagy vezető tisztségviselője, illetve a magánnyomozó korábban az ORFK
vagy más országos hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóság állományában teljesített szolgálatot,
tevékenységét bármely, az ellenőrzésre hatáskörrel és illetékességgel rendelkező rendőrkapitányság ellenőrizheti.
14. Az ellenőrző szerv az ellenőrzés alapján tett intézkedéseit a 15. pont szerinti nyilvántartásban rögzíti.
3. A SZEVAPOL kezelése, valamint az igazolványokkal kapcsolatos feladatok
15. Az SzVMt.-ben meghatározott adatkezelési, nyilvántartási, ellenőrzési, engedélyezési feladatokat a rendőrkapitányság
a SZEVAPOL alkalmazásával látja el.
16. A nyilvántartás alapadatainak karbantartása (felvitel, módosítás) az igazgatásrendészeti szolgálati ág feladata.
17. A nyilvántartott adat törlésére – az igazgatásrendészeti szakterület írásban történő megkeresése alapján – az ORFK
Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály (a továbbiakban: ORFK GF IARF)
intézkedik.
18. Az ellenőrzés rögzítése az ellenőrzést végrehajtó szolgálati ág, az intézkedést igénylő eljárás lezárása az
igazgatásrendészeti szolgálati ág feladata.
19. Az igazolványok előállíttatása, megszemélyesítése és az igazgatásrendészeti szakterülethez történő eljuttatása az
ORFK GF IARF feladata.
20. A nyilvántartás szakirányítását engedélyügyi szempontból az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti
Főosztály, informatikai szempontból az ORFK GF IARF végzi.
21. A helyi és a területi szervek tekintetében az adatkarbantartásra, illetve az adatkezelésre jogosultak körének
meghatározására és nyilvántartására a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatról szóló ORFK utasításban
foglaltak szerint kell intézkedni. A meghatározott hozzáférési jogosultság technikai biztosítása a helyi vagy területi
informatikai szakterület feladata.
22. A rendszer informatikai működéséért, technikai karbantartásáért az ORFK GF IARF felelős.
4. Az igazolványok megszemélyesítésének és átadásának adminisztratív védelme
23. Az igazolványokat csak zárt csomagterű járművel lehet szállítani. A járművet vagy az igazolványok átvételével,
szállításával megbízott személyeket a segélyhívásra alkalmas hírközlő berendezéssel (rádió, telefon stb.) el kell látni.
A járművet a szállítás megkezdésétől annak befejezéséig nem lehet őrizetlenül hagyni.
24. Az igazolványok tárolásához biztonsági zárral ellátott helyiséget vagy lemezszekrényt kell biztosítani.
25. Az ügyintézés elhelyezési körülményeit úgy kell kialakítani, hogy az igazolványokhoz illetéktelen személyek ne
férjenek hozzá.
26. A szerv vezetője köteles biztosítani, hogy az ügyfélfogadó helyiségben csak az arra jogosult személyek tartózkodjanak.
27. Az igazolványok kezelése (átvétele, szállítása, nyilvántartása, tárolása, kiadása) során biztosítani kell, hogy a személyes
felelősség minden esetben egyértelműen megállapítható legyen.
28. Az igazolványok eltűnéséről – annak észlelését követően – haladéktalanul jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben
rögzíteni kell az eltűnt igazolványok sorszámát és darabszámát, az eltűnés körülményeit, kezdeményezni kell a
felelősség megállapítását, valamint intézkedni kell az igazolványok körözésének elrendelésére.
29. Az igazolványokat felhasználó szervezeti elemek vezetői évente ellenőrzik az igazolványok kezelésének rendjét, a
tárolás körülményeit.
30. Az igazolványokat az ORFK GF IARF vezetője által, a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló 86/1996. (VI. 14.)
Korm. rendeletnek a biztonsági okmány előállítójának kiválasztására irányadó rendelkezései figyelembevételével
kijelölt jogosult gyártja.
31. Az ORFK GF IARF kijelölt munkatársa a már megszemélyesített igazolványokat minőségileg ellenőrzi.
32. Amennyiben minőségi kifogás merül fel, az ORFK GF IARF kijelölt munkatársa gondoskodik – a számítógépes
program segítségével – a hiba regisztrálásáról, a megszemélyesítéshez szükséges adatok újbóli leválogatásáról és az
új igazolványok legyártásáról.
33. A minőségileg nem megfelelő, rontott igazolványt annak legalább 4 mm átmérőjű átlyukasztásával érvényteleníteni,
és a nyilvántartáson történő átvezetését követően a RISZ szerint évente selejtezni kell.
34. Az ORFK GF IARF kijelölt munkatársa készíti el a megszemélyesített igazolvány alábbi kísérő iratait:
a) az igazolványok jegyzéke: amely tartalmazza a küldemény címzettjét, sorszámát, az igazolványszámot, a
jegyzék készítés dátumát és az aláírást;
b) a küldemények jegyzéke: amely tartalmazza a küldemény sorszámát, címzettjét, a dátumot és az aláírást.
35. Az ORFK GF IARF kijelölt munkatársa a megszemélyesített igazolványokat a kísérő irattal együtt, zárt borítékban,
„Biztonsági okmány” felirattal az Állami Futárszolgálat útján továbbítja a területi vagy helyi szerv igazgatásrendészeti
szolgálati ága részére.
36. Az igazolványokat tartalmazó csomagot (küldeményt) az igazgatásrendészeti szolgálati ág vezetője vagy az általa
megbízott személy és legalább további egy személy jelenlétében lehet felbontani.
37. A csomag (küldemény) felbontásakor annak sérüléséről vagy hiányos tartalmáról a helyszínen jegyzőkönyvet kell
felvenni. A jegyzőkönyv egy példányát a küldő szervnek haladéktalanul meg kell küldeni.
38. Az igazgatásrendészeti szolgálati ág ügyintézője az általa tévesen kiállított, rontott igazolványt annak legalább
4  milliméter átmérőjű átlyukasztásával érvényteleníti és a nyilvántartáson történő átvezetését követően
jegyzőkönyvvel selejtezésre előkészíti, majd a jegyzőkönyvet felterjeszti a selejtezésre kijelölt szervhez a RISZ-ben
meghatározottak alapján.
5. Értékeléssel és jelentéssel kapcsolatos kötelezettségek 39. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok évente, a tárgyévet követő év január 5. napjáig értékelik a személyés vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységgel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásának
tapasztalatait.
40. Az értékelő jelentést az igazgatásrendészeti szolgálati ág állítja össze a bűnügyi és a közrendvédelmi szolgálati ág
ellenőrzési tapasztalatokat tartalmazó részjelentéseinek felhasználásával.
41. Az értékelő jelentést az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály vezetője részére a tárgyévet
követő év január 6-ig kell felterjeszteni.
42. Az értékelő jelentésnek tartalmaznia kell:
a) az előző ellenőrzési időszakhoz képest az engedéllyel, igazolvánnyal rendelkezők ellenőrzése során tapasztalt
jogsértések minőségi és mennyiségi változásait, azok tendenciáit, az engedélyesek jogkövetésének változását,
a szabályszegések jellegét, súlyát (szabályszegés, ismételt szabályszegés, súlyos szabályszegés), az elkövetői
kört, illetve annak változását;
b) a működési engedély és igazolvány helyszíni elvételének, visszavonásának okait;
c) a felügyeleti bírság mellett a szabályok ismételt vagy súlyos megszegése esetén az engedély bevonása,
a jogosulatlan tevékenység miatt kiszabott felügyeleti bírságok, az igazolvánnyal rendelkező ellen indult
büntetőeljárás miatti bevonások számának alakulását;
d) a végrehajtott hatósági ellenőrzések számát, illetve az ellenőrzés végrehajtását akadályozó körülményeket;
e) az alkalmazott szankciók fajtáját, számát és okait;
f ) az ellenőrzések tapasztalatait, az azok nyomán tett intézkedéseket;
g) az ellenőrzések végrehajtásába bevont más hatóságok megjelölését.
43. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok és a területi szintű személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói
szakmai kamarák között kötött együttműködési megállapodás végrehajtásának tapasztalatairól szóló jelentést
minden év január 31-ig kell az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály vezetője részére
felterjeszteni. Az értékelésnek ki kell terjednie a közrendvédelmi és bűnügyi szolgálati ág által végrehajtott helyszíni
ellenőrzések során észlelt etikai vétségekkel kapcsolatos intézkedések módjára és számadatára.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 44. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
45. Hatályát veszti a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységre vonatkozó jogszabályokból
a rendőrségre háruló feladatok végrehajtására kiadott 29/2007. (OT 21.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.
 országos rendőrfőkapitány


text:
91/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Balassa János rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság vatikáni nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar
Köztársaság Szuverén Máltai Lovagrendben való képviseletével. Budapest, 2008. október 28.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1148/2018. (III. 26.) Korm. határozata a Hernádnémeti nagyközség külterületén található földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a Hernádnémeti Nagyközség külterületén fekvő, 1. melléklet szerinti
földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárásban hozott döntés véglegessé válását
követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1874/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a 2019-ben Magyarországon megrendezésre kerülő Nemzetközi Biológiai és Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Olimpia megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzetközi Biológiai és Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Olimpia 2019. évi magyarországi
megrendezésével;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  2019. évi Nemzetközi
Biológiai és Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Olimpia megvalósítása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3. az 1. pont szerinti feladat megvalósítása érdekében felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 2018. évre
a) a Nemzetközi Biológiai Olimpia megrendezéséhez gondoskodjon 55 980 000 forint,
b) a Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Olimpia megrendezéséhez gondoskodjon 48 820 000 forint
biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben rendelkezésre álló források terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
4. az 1.  pont szerinti feladat megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi
erőforrások miniszterével együttműködve a 2019. évre gondoskodjon
a) a Nemzetközi Biológiai Olimpia megrendezéséhez 104 058 000 forintnak a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 18. Klebelsberg Központ cím,
b) a Nemzetközi Csillagászati és Asztrofizikai Olimpia megrendezéséhez 151 304 000 forintnak a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím
javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök