text:
22/2015. (VI. 18.) AB határozata a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. CLXXXIX. törvénynek a közös önkormányzati hivatali megállapodás szabályaival kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról és bírói kezdeményezések elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítása iránti
bírói kezdeményezések tárgyában – dr. Pokol Béla, dr. Salamon László és dr. Varga Zs. András alkotmánybírók
különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság – hivatalból eljárva – megállapítja, hogy az  Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló
alaptörvény-ellenességet idézett elő azáltal, hogy a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi
CLXXXIX.  törvénynek a  kormányhivatal vezetője által pótolt közös önkormányzati hivatali megállapodásról szóló
szabályaiban nem szabályozta az Alaptörvény 34. cikk (1) bekezdésének megfelelően a döntéshozatali eljárás során
az érintett helyi önkormányzatok véleménye kikérésének, a véleménynyilvánítás módjának és rendjének szabályait.
Az Alkotmánybíróság felhívja az  Országgyűlést, hogy jogalkotói kötelezettségének 2015. december 15-ig tegyen
eleget.
2. Az Alkotmánybíróság a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 85. §-a nemzetközi
szerződésbe ütközésének megállapítása és megsemmisítése iránti bírói kezdeményezéseket elutasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. A Kúria mint felülvizsgálati bíróság tanácsa – az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 25.  § és 32.  § (2)  bekezdés második fordulata alapján az  eljárás felfüggesztése mellett – kezdeményezte
a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 85.  §-a
nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát és megsemmisítését, általános és a Kúria előtt Kfv.IV.37.666/2015.
számú ügyben való alkalmazási tilalmának elrendelését, illetve követelményrendszer meghatározását.
[2] A perbeli esetben a  Nógrád Megyei Kormányhivatal 2013. március 13-án kelt határozatában – döntését a  Mötv.
85.  §  (1)–(3)  bekezdéseire alapítva – Tar községet 2013. április 1-jei hatállyal a  Mátraszőlősi Közös Önkormányzati
Hivatal tagjaként kijelölte. A  határozatot az  érintett Mátraszőlősi Közös Önkormányzati Hivatalát önkéntesen
létrehozó hat települési önkormányzat keresettel megtámadta a  Salgótarjáni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
előtt. A  bíróság a  keresetet a  2013. július 11-én hozott jogerős ítéletében elutasította. Az  érintett hat települési
önkormányzat felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a  Kúriához. A  közös önkormányzati hivatalt alkotó települések
elzárkóznak Tar község befogadásától, az elzárkózó magatartásuk miatt a közigazgatási határozatnak és a bírósági
ítéletnek a mai napig nem lehetett érvényt szerezni.
[3] Az eljáró bírói tanács indítványában hivatkozik a  Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának (a továbbiakban:
Charta) 4. Cikk 6.  pontjára és 6. Cikkére, valamint a  Helyi és Regionális Önkormányzati Kongresszus Monitoring
Bizottságának jelentésére és az  az alapján elfogadott Ajánlásokra, amely a  Mötv. 85.  §-át – amely a  közös
önkormányzati hivatal létrehozását intézményesítette – problematikusnak ítélte, mint amely a  kistelepülések
szervezetalakítási szabadságát alapvetően korlátozza.
[4] 2. A  Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: Bíróság1) – az  Abtv. 25.  § és 32.  §
(2)  bekezdés második mondata alapján az  eljárás felfüggesztése mellett – kezdeményezte a  Mötv. 85.  §-a
nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát és megsemmisítését, továbbá a  Bíróság1 előtt 4.K.27.063/2015.
számú ügyben való alkalmazási tilalmának elrendelését.
[5] A perbeli esetben a  Zala Megyei Kormányhivatal 2014. december 31-én kelt ZAB/030/1639-1/2014. számú
határozatában a  Mötv. 85.  § (3a)  bekezdése alapján 2015. január 1-jétől a  Zalaegerszegi Járáson belül közös
önkormányzati hivatalhoz tartozó településekként kijelölte Baktüttös, Csertalakos, Gutorfölde, Pusztaederics,
Pusztaszentlászló, Söjtör, Szentkozmadombja, Szentpéterfölde, Tófej és Zalatárnok községeket. Egyúttal
a  2014. december 31. napján hatályba lépett jogszabályi módosításnak megfelelően 2015. január 1-jével
hatályosan pótolta is a  Söjtöri Közös Önkormányzati Hivatalt létrehozó megállapodást azzal, hogy a  Söjtöri Közös
Önkormányzati Hivatalt és a  Tófeji Közös Önkormányzati Hivatalt létrehozó megállapodások 2014. december
31-én hatályukat vesztik. A  Söjtöri Közös Önkormányzati Hivatalt létrehozó megállapodásban rendelkezett
a közös önkormányzati hivatal székhelyéről, létszámáról, ügyfélfogadási rendjéről, működésének finanszírozásáról,
vezetéséről és irányításáról. Döntése indokolásában arra hivatkozott, hogy a 2013. január 1-jén létrejött Tófeji Közös
Önkormányzati Hivatalhoz tartozó települések – Tófej, Baktüttös, Pusztaederics, Szentkozmadombja, Zalatárnok  –
összlakossága 2014. január 1-jére a  természetes népességfogyás következtében 1956 főre csökkent, amely miatt
a Tófeji Közös Önkormányzati Hivatal nem felel meg a  Mötv. 85.  § (1)–(2)  bekezdéseiben fogalt feltételeknek, így
a  további működése jogszabálysértő. Szentkozmadombja Község Önkormányzatának Képviselő-testülete mint
felperes keresettel fordult a  Zala Megyei Kormányhivatal vezetője mint alperes ellen közös önkormányzati hivatal
kijelölése tárgyában hozott döntés bírósági felülvizsgálata iránt, és a perben a  felperes pernyertessége érdekében
Zalatárnok Község Önkormányzatának Képviselő-testülete beavatkozott.
[6] A Bíróság1 álláspontja szerint a  Mötv. 85.  §-a a  Charta 4. Cikk 6.  pontjában szabályozott véleménynyilvánítási
jogba és a 6. Cikk 1. pontjában rögzített szervezetalakítási szabadságba ütközik. A Bíróság1 előtt ismert a Kúria Kfv.
IV.37.666/2013/10. számú végzése és a  Kúria végzésében foglaltakat teljes mértékben osztja, az  ott kifejtett jogi
állásponttal azonosult. A Bíróság1 megítélése szerint a Mötv. 85. §-ában szabályozott közös önkormányzati hivatal
intézménye sérti a  Charta 6. Cikk 1.  pontjában rögzített szervezetalakítás szabadságát, mivel lakosságszámhoz és
földrajzi elhelyezkedéshez kötött társulási kötelezettséget ír elő azzal, hogy amennyiben a társulási kötelezettségnek
az  érintett kistelepülések nem tesznek eleget, úgy kényszerkijelöléssel történik a  közös önkormányzati hivatal
és az  azt szabályozó megállapodás létrehozása. A  Mötv. 85.  §-a ellentétes a  Charta 4. Cikk 6.  pontjával is, mert
a  kényszerkijelölés során az  érintett önkormányzatoknak véleménynyilvánítási joga nincs, a  kormánymegbízottat
egyeztetési kötelezettség nem terheli, továbbá a  magyar jogi szabályozás arra sem tér ki, hogy a  döntés
meghozatalkor a  lakosságszámon és a  földrajzi elhelyezkedésen felül milyen szempontokat kellene mérlegelni,
figyelembe véve az  érintett települések véleményét. A  Mötv. a  kényszerkijelöléssel szemben ugyan biztosítja
a bíróság előtti jogorvoslatot, azonban az csak jogszerűségi és nem érdemi felülvizsgálatot jelent.
[7] 3. A  Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: Bíróság2) – az  Abtv. 25.  § és 32.  §
(2)  bekezdés második mondata, valamint a  polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 155/B.  §
(3)  bekezdése alapján az  eljárás felfüggesztése mellett – kezdeményezte a  Mötv. 85.  §-a – különösen
a  (3a)–(3b)  bekezdései vonatkozásában – alaptörvény-ellenességének és nemzetközi szerződésbe ütközésének
vizsgálatát, megsemmisítését, továbbá a  Bíróság2 előtt az  1.K.27.056/2015. számú ügyben való alkalmazási
tilalmának elrendelését. Másodlagosan kérte, hogy az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 42.  § (2)  bekezdése alapján
határozza meg azt a követelményrendszert, amely az ellentét feloldása érdekében szükséges.
[8] A perbeli esetben a  Bíróság2 a  1K.27.210/2014/3. számú ítéletében pótolta a  felek között a  Cégénydányádi
Közös Önkormányzati Hivatal vonatkozásában a  közös önkormányzati hivatali megállapodást, melynek
tagjai Cégénydányád Község Önkormányzata, Gyügye Község Önkormányzata, Szamosújlak Község
Önkormányzata, Szamossályi Község Önkormányzata és Hermánszeg Község Önkormányzata. Szamossályi
Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a  Mötv. 85.  § (3) alapján kezdeményezte a  Cégénydányádi
Közös Önkormányzati Hivatalból való kiválást és csatlakozási szándékot nyilvánított ki a  Jánkmajtisi Közös
Önkormányzati Hivatalhoz, amely azt elutasította. Szamossályi Község Önkormányzata Képviselő-testülete ezután
sikertelen csatlakozási kísérletet tett a  Nagyszekeresi Közös Önkormányzati Hivatalhoz. A  jogszabályban előírt
határidő eltelte miatt a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal ismét közös önkormányzati hivatalhoz
tartozó településekként jelölte ki az  említett Cégénydányád, Gyügye, Szamosújlak, Szamossályi és Hermánszeg
településeket. Egyidejűleg pótolta a  közös önkormányzati hivatali megállapodást, meghatározta a  hivatal
elnevezését, létszámát és ügyfélfogadási rendjét. Szamossályi Község Önkormányzata mint felperes keresettel
fordult a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal mint alperes ellen, amelyben a  Szabolcs-Szatmár-Bereg
Megyei Kormányhivatal 2014. december 31. napján kelt, közös önkormányzati hivatal kijelölése tárgyában hozott
SZ-B-06/02608-1/2014. számú közigazgatási határozatának hatályon kívül helyezését kérte arra hivatkozva, hogy
a székhelyként kijelölt Cégénydányád Község Önkormányzata Képviselő-testületével a megromlott kapcsolat miatt
nem tud együttműködni.
[9] A Bíróság2 álláspontja szerint a  Mötv. 85.  §-ában szabályozott közös önkormányzati hivatal intézménye sérti
a  Charta 6. Cikk 1.  pontjában rögzített szervezetalakítás szabadságát, amennyiben a  közös önkormányzati hivatal
és az  azt szabályozó megállapodás létrehozása kényszerkijelöléssel történik. A  támadott rendelkezés megítélése
szerint ellentétes a Charta 4. Cikk 6. pontjával is, mert a kényszerkijelölés során az érintett önkormányzatoknak nincs
véleménynyilvánítási joguk, a  kormánymegbízottat egyeztetési kötelezettség nem terheli, valamint a  kijelöléssel
szembeni bírósági jogorvoslat csak jogszerűségi és nem érdemi felülvizsgálatot jelent. A  Bíróság2 előtt ismert
a  Kúria Kfv.IV.37.666/2013/10. számú végzése, valamint a  Bíróság1 4.K.27.063/2015/16. számú végzése és a  Kúria,
illetve Bíróság1 végzései indokolásában megfogalmazottakat a  Bíróság2 is osztja. A  Bíróság2 álláspontja szerint
továbbá a Mötv. 85. § (3a) bekezdése az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdése b) és k) pontjába, valamint a 34. cikk
(1) bekezdésébe is ütközik.
[10] 4. Az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 58.  § (2)  bekezdése és az  Alkotmánybíróság Ügyrendje 34.  § (1)  bekezdése
alapján együttes vizsgálat és elbírálás végett a  bírói kezdeményezéseket egyesítette, mert azok tárgya egymással
összefüggött.
II. [11] 1. Az Alaptörvény bírói kezdeményezésekkel érintett rendelkezései:
„Q) cikk (2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és
a magyar jog összhangját.
(3) Magyarország elfogadja a  nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A  nemzetközi jog más forrásai
jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.”
„24. cikk (2) Az Alkotmánybíróság
[...]
f ) vizsgálja a jogszabályok nemzetközi szerződésbe ütközését; (...)”
„32. cikk
(1) A helyi önkormányzat a helyi közügyek intézése körében törvény keretei között
[…]
b) határozatot hoz;
[…]
k) szabadon társulhat más helyi önkormányzattal, érdek-képviseleti szövetséget hozhat létre, feladat- és
hatáskörében együttműködhet más országok helyi önkormányzatával, és tagja lehet nemzetközi önkormányzati
szervezetnek; […]”
„34.  cikk (1) A  helyi önkormányzat és az  állami szervek a  közösségi célok elérése érdekében együttműködnek.
A helyi önkormányzat részére kötelező feladat- és hatáskört törvény állapíthat meg. A helyi önkormányzat kötelező
feladat- és hatásköreinek ellátásához azokkal arányban álló költségvetési, illetve más vagyoni támogatásra jogosult.”
[12] 2. A Charta bírói kezdeményezésekkel érintett rendelkezései:
„4. Cikk A helyi önkormányzás terjedelme
[...]
6. Lehetőség szerint a tervezési és döntéshozatali eljárás során, megfelelő időben és formában, ki kell kérni minden
olyan ügyben a helyi önkormányzat véleményét, amely őket közvetlenül érinti.”
„6. Cikk A helyi önkormányzatok feladatainak megfelelő igazgatási szervezetek és források
1. A helyi önkormányzatok – anélkül, hogy ez törvény általánosabb rendelkezését sértené – a helyi szükségletekhez
való alkalmazkodás és a hatékonyabb igazgatás érdekében maguk határozhatják meg belső igazgatási felépítésüket.
2. A helyi önkormányzatoknál az alkalmazási feltételeknek olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék magasan
képzett személyi állománynak a  teljesítmény és a  szakértelem alapján történő alkalmazását. E  célból megfelelő
képzési lehetőségeket, díjazást és előléptetési rendszert kell kialakítani.”
„8. Cikk A helyi önkormányzatok tevékenységének államigazgatási felügyelete
1. A  helyi önkormányzatok államigazgatási felügyeletét csak az  Alkotmányban vagy törvényben meghatározott
esetekben és eljárás szerint lehet gyakorolni.
2. A  helyi önkormányzat tevékenységének államigazgatási felügyelete általában csak e  tevékenység
törvényességének és az  alkotmányos elvekkel való összhangjának vizsgálatára irányulhat. Mindazonáltal
magasabb szintű államigazgatási szervek célszerűségi felügyeletet gyakorolhatnak azon feladatok vonatkozásában,
amelyeknek végrehajtását a helyi önkormányzatokra ruházták át.
3. A helyi önkormányzatok államigazgatási felügyeletét olyan módon kell gyakorolni, hogy a felügyeletet gyakorló
szerv beavatkozása arányban legyen a védeni szándékozott érdekek fontosságával.”
[13] 3. A  Helyi Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló, 1985. október 15-én, Strasbourgban kelt egyezmény
kihirdetéséről szóló 1997. évi XV. törvény bírói kezdeményezésekkel érintett rendelkezése:
„1. § Az Országgyűlés a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló, Strasbourgban 1985. október 15-én kelt
egyezményt e törvénnyel kihirdeti.”
[14] 4. A Mötv. bírói kezdeményezésekkel támadott rendelkezései:
„85.  § (1) Közös önkormányzati hivatalt hoznak létre azok a  járáson belüli községi önkormányzatok, amelyek
közigazgatási területét legfeljebb egy település közigazgatási területe választja el egymástól, és a  községek
lakosságszáma nem haladja meg a kétezer főt. A kétezer fő lakosságszámot meghaladó település is tartozhat közös
önkormányzati hivatalhoz.
(2) A  közös önkormányzati hivatalhoz tartozó települések összlakosságszáma legalább kétezer fő, vagy a  közös
hivatalhoz tartozó települések száma legalább hét.
(2a) Ha a kialakítandó közös önkormányzati hivatalhoz tartozó települések közül valamelyik város, a (2) bekezdésben
meghatározott összlakosságszámra vonatkozó követelményt nem kell alkalmazni.
(3) Közös önkormányzati hivatal létrehozásáról vagy megszüntetéséről az  érintett települési önkormányzatok
képviselő-testületei az  általános önkormányzati választások napját követő hatvan napon belül állapodnak meg.
A megállapodás az általános önkormányzati választásokat követő év január 1-jén lép hatályba.
(3a) Amennyiben a  (3)  bekezdésben meghatározott határidőn belül nem kerül sor a  közös önkormányzati hivatal
létrehozására vagy ahhoz valamely település nem csatlakozik, akkor a  kormányhivatal vezetője a  határidő lejártát
követő hónap első napjával döntésével kijelöli a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó településeket és egyúttal
pótolja a  közös önkormányzati hivatalról szóló megállapodást. A  kormányhivatal vezetője a  megállapodás
létrehozásáról szóló döntésében az  e  §-ban foglaltakra figyelemmel rendelkezik a  közös önkormányzati hivatal
székhelytelepüléséről, a közös önkormányzati hivatal létszámáról, és a közös önkormányzati hivatal ügyfélfogadási
rendjéről. A megállapodás pótlása esetén is teljesülnie kell az (1)–(2a) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(3b) A  kormányhivatal vezetőjének (3a)  bekezdésben meghatározott döntése ellen az  érintett önkormányzat
képviselő-testülete – jogszabálysértésre hivatkozással – a döntés közlésétől számított harminc napon belül bírósági
felülvizsgálatot kezdeményezhet. A döntés elleni keresetindításnak nincs halasztó hatálya a végrehajtásra.
(3c) A  közös önkormányzati hivatal létrehozásáról szóló megállapodást és a  kormányhivatal vezetője által pótolt
közös önkormányzati hivatali megállapodást az  érintett önkormányzatok szabadon módosíthatják. A  módosító
megállapodást a közös önkormányzati hivatal jegyzője megküldi az illetékes kormányhivatal részére.
(3d) A kormányhivatal a közigazgatási és munkaügyi bíróságtól a módosító megállapodás kézhezvételétől számított
harminc napon belül kérheti a módosító megállapodás érvénytelenségének megállapítását, ha a módosítás a közös
önkormányzati hivatal működését ellehetetleníti.
(3e) A módosító megállapodás hatálybalépésének időpontja
a) a kormányhivatal (3d) bekezdésben meghatározott keresetindítási jogáról történő lemondását követő nap,
b) ha a  kormányhivatal a  számára a  (3d)  bekezdésben biztosított keresetindítási határidőben nem nyújt be
keresetet, a keresetindítási határidő leteltét követő nap,
c) ha a  közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős döntésével elutasítja a  kormányhivatal keresetét, a  döntés
jogerőre emelkedésének napja, vagy
d) ha a  módosító megállapodásban a  megállapodás hatálybalépésének megjelölt időpontja az  a)–c)  pontokban
meghatározott időpontoknál későbbi időpont, akkor a módosító megállapodásban megjelölt nap.
(4) Abban az  esetben, ha a  közös önkormányzati hivatalt működtető települések egyike város, akkor a  város
a  székhelytelepülés. Egyéb esetekben a  székhelytelepülést a  közös önkormányzati hivatalhoz tartozó
önkormányzatok képviselő-testületei határozzák meg.
(5) Amennyiben a  közös önkormányzati hivatalt város működteti, úgy a  hivatal létszámát az  érintett települések
képviselő-testületeinek megállapodásával határozzák meg. Megállapodás hiányában a  városi önkormányzat
képviselő-testülete állapítja meg, figyelemmel a (4) és a (8) bekezdésben foglaltakra.
(6) A  községi önkormányzatok által létrehozott közös önkormányzati hivatal létszámát az  érintett képviselőtestületek a  közös önkormányzati hivatal létrehozásáról szóló megállapodásban határozzák meg, figyelemmel
a (4) és a (8) bekezdésben foglaltakra.
(7) A  városi, valamint a  kétezer főt meghaladó lakosságszámú települési önkormányzat képviselő-testülete nem
tagadhatja meg a  közös önkormányzati hivatal létrehozására irányuló megállapodás megkötését, ha azt a  vele
határos település kezdeményezi.
(7a) A  (7)  bekezdésben meghatározott megállapodás megkötése a  kormányhivatal vezetőjének jóváhagyásával
megtagadható. A  jóváhagyásról vagy annak megtagadásáról szóló döntés ellen az  érintett önkormányzat
képviselő-testülete – jogszabálysértésre hivatkozással – a döntés közlésétől számított tizenöt napon belül bírósági
felülvizsgálatot kezdeményezhet.
(8) A közös önkormányzati hivatal létrehozásáról szóló megállapodásban meghatározottak szerint minden érintett
településen biztosítani kell az igazgatási munka folyamatos vagy időszakos ellátásához szükséges személyi és tárgyi
feltételeket.
(9) A közös önkormányzati hivatalt fenntartó önkormányzatok képviselő-testületei megállapodhatnak abban, hogy
a nem hivatali székhely településeken az ügyfélfogadás a közös önkormányzati hivatal által létrehozott, állandó vagy
ideiglenes jelleggel működő kirendeltség vagy ügyfélszolgálati megbízott személyén keresztül, informatikai hálózat
alkalmazásával történjen.
(10) Ha a  közös önkormányzati hivatalt létrehozni kívánó településeken élő nemzetiségeknek a  népszámlálás
során regisztrált aránya településenként és nemzetiségenként eléri a  húsz százalékot, valamint a  települések
összlakosságszáma meghaladja az  1500 főt, vagy a  közös hivatalhoz tartozni kívánó önkormányzatok száma
legalább öt, akkor ezen települési önkormányzatok képviselő-testületei mindegyikének azonos tartalmú és
minősített többséggel elfogadott döntésével, – amennyiben az érintett települések történelmi, gazdasági, kulturális
hagyományai azt indokolttá teszik – a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter jóváhagyása alapján, az  általa
meghatározottak szerint a  közös önkormányzati hivatal létrehozása során eltérhetnek a  (2)  bekezdésben foglalt
előírásoktól.
(11) A  közös hivatal működési költségeit a  közös hivatalhoz tartozó önkormányzatok – eltérő megállapodásuk
hiányában – lakosságszámuk arányában biztosítják.
(12) A  (3b) vagy a  (7a)  bekezdés szerinti bírósági felülvizsgálat iránt indított perekben a  polgári perrendtartásról
szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó fejezetének rendelkezéseit az  e  törvényben foglalt eltéréseknek
megfelelően kell alkalmazni, és e perekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el.”
III. [15] A bírói kezdeményezések nem megalapozottak. [16] 1. Az Abtv. 32. §-a alapján az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés f ) pontja alapján a jogszabályok
nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatát az  indítványozók kezdeményezésére, illetve bármely eljárása
során hivatalból végzi. Az  eljárást az  országgyűlési képviselők egynegyede, a  Kormány, a  Kúria elnöke, a  legfőbb
ügyész, valamint az  alapvető jogok biztosa indítványozhatja. A  bíró – a  bírósági eljárás felfüggesztése mellett –
az  Alkotmánybíróság eljárását kezdeményezi, ha az  előtte folyamatban levő egyedi ügy elbírálása során olyan
jogszabályt kell alkalmazni, amelynek nemzetközi szerződésbe ütközését észleli.
[17] Az indítványok – a  folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett – a  Mötv. 85.  §-a nemzetközi szerződésbe
ütközése megállapítására és megsemmisítésére, továbbá a  perbeli és általános alkalmazhatatlanságának
kimondására az Abtv. 32. § (2) bekezdése szerinti jogosulttól, bírói tanácstól, illetve bírótól érkeztek.
[18] 2. Az  Alaptörvény Nemzeti Hitvallása alapján az  állam szolgálja polgárait. A  magyar közigazgatás két nagy
alrendszerből, az  államigazgatásból és az  önkormányzati igazgatásból áll. Az  önkormányzati rendszerben
a  helyi önkormányzatok az  Alaptörvény 32.  cikk (1)  bekezdés b)  pontja szerint határozatokat hoznak, továbbá
a  32.  cikk (1)  bekezdés d) és k)  pontja, valamint a  Mötv. 42.  § 2.  pontja és 84.–85.  §-ai alapján maguk alakítják ki
szervezeti és működési rendjüket, amelynek az  Alaptörvény és a  Mötv. mint sarkalatos törvény rendelkezései
adják meg a  törvényi kereteket és korlátokat. Az  önkormányzati alrendszerben a  helyi közigazgatási feladatokat
az  Alaptörvény 33.  cikk (3)  bekezdése alapján a  helyi önkormányzatok képviselő-testületei által létrehozott
hivatalai, a polgármesteri hivatalok és a közös önkormányzati hivatalok látják el. A Mötv. 84. § (1) bekezdése alapján
a  helyi önkormányzat képviselő-testülete az  önkormányzat működésével, valamint a  polgármester vagy a  jegyző
feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok
ellátására polgármesteri hivatalt vagy közös önkormányzati hivatalt hoz létre. A hatékony feladat-ellátás, valamint
humán- és költségvetési erőforrás optimalizálás miatt önálló polgármesteri hivatal létrehozása helyett egymással
megállapodva közös önkormányzati hivatalt is létrehozhatnak. A  Mötv. 85.  §-a határozza meg, mely esetekben
kötelező a  helyi önkormányzatoknak közös önkormányzati hivatalt létrehozniuk. E  szabályozás összhangban van
a Charta helyi önkormányzás terjedelméről szóló 4. Cikke 3. pontjában foglaltakkal, amely szerint a közfeladatokat
általában elsősorban az állampolgárokhoz legközelebb álló közigazgatási szervnek kell megvalósítania.
[19] A közigazgatás zavartalan működése közérdek és alkotmányos érték. Az  állam felelőssége, hogy a  közigazgatás
zavartalan működésének feltételeit biztosítsa, és ezáltal biztosított legyen, mindenki élni tudjon az  Alaptörvény
XXIV. cikk (1) bekezdésében deklarált azon jogával, amely szerint ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes
módon és ésszerű határidőn belül intézzék. Az  állam felelős így azért is, hogy kialakítsa azt a  feltételrendszert és
megteremtse azokat az  eszközöket, amelyekkel beavatkozhat a  közigazgatási rendszerbe azon a  ponton, ahol
a  működésében tartósan zavar mutatkozik, a  közigazgatási feladatok ellátása során szervezeti vagy feladatellátási probléma jelentkezik. A  önkormányzati igazgatási alrendszer vonatkozásában e  célt – is – szolgálják
az  Alaptörvényben az  Országgyűlésnek az  1.  cikk (2)  bekezdés a)–b)  pontjaiban meghatározott jogalkotási
feladat- és hatásköre és a  Kormánynak a  15.  cikkben és a  34.  cikk (4)  bekezdésében, a  Mötv. 127.  §-ában
meghatározott feladat- és hatásköre, továbbá a  Mötv. 132.–141.  §-aiban meghatározott a  kormányhivatalok
törvényességi ellenőrzési feladatai és hatáskörei, valamint a  bírói kezdeményezésben megjelölt Mötv. 85.  §
(3a)–(3e) bekezdéseinek rendelkezései.
[20] A helyi önkormányzatok szervezetalakításának szabadsága nem korlátlan, annak kereteit az  Alaptörvény és
a  törvények határozzák meg. Az  Alaptörvény 32.  cikk (1)  bekezdés d)  pontja alapján a  helyi önkormányzat
a  helyi közügyek intézése körében törvény keretei között határozza meg szervezeti és működési rendjét.
A  szervezetalakítás körébe tartozik az  önkormányzati hivatal létrehozása is. A  jogalkotó a  Mötv. 84.  §
(1)  bekezdésében deklarálja az  önkormányzatok hivatal fenntartási kötelezettségét: „A helyi önkormányzat
képviselő-testülete az önkormányzat működésével, valamint a polgármester vagy a jegyző feladat- és hatáskörébe
tartozó ügyek döntésre való előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására polgármesteri
hivatalt vagy közös önkormányzati hivatalt hoz létre.”
[21] A helyi önkormányzatok szervezetalakítási szabadságát a közös önkormányzati hivatal létrehozása vonatkozásában
a  Mötv. 85.  § (3a)–(3e)  bekezdéseinek rendelkezései csak már azon végső esetben korlátozzák, amikor az  érintett
helyi önkormányzatok képviselő-testületei közös elhatározással az  általános önkormányzati választások napját
követő hatvan napon belül nem tesznek eleget a  Mötv. 85.  § (1)–(3)  bekezdésében meghatározott esetekben
a közös önkormányzati hivatal kötelező létrehozásának. E szabályozással a Mötv. azon alapvető célja valósul meg,
amely szerint a választópolgároknak a helyi önkormányzáshoz való joga változatlanul és hiánytalanul érvényesüljön,
ugyanakkor az  önkormányzati szervezet és működés átalakítása segítse elő a  közigazgatási szolgáltatások
színvonalának emelését.
[22] A közigazgatás zavartalan működésének biztosítása közérdekből indokolja, hogy amennyiben a  helyi
önkormányzatok törvényi szervezetalakítási kötelezettségüknek nem tesznek eleget, akkor az állam beavatkozzon.
A jogalkotó ezért hatalmazta fel a kormányhivatalt vezető törvényességi felügyeletet gyakorló kormánymegbízottat
arra, hogy települést kijelöljön közös hivatalba, ha a  helyi önkormányzat a  közös önkormányzati hivatal
létrehozására irányuló törvényi kötelezettségének határidőben nem tesz eleget. A  kormánymegbízott kijelölési
jogát kötelezően gyakorolja, mert település hivatal nélkül nem maradhat. A  Charta 8. Cikk 1.  pontja alapján
a  helyi önkormányzatok államigazgatási felügyeletét csak az  Alkotmányban vagy törvényben meghatározott
esetekben és eljárás szerint lehet gyakorolni, továbbá a  2.  pontja szerint a  helyi önkormányzat tevékenységének
államigazgatási felügyelete általában csak e  tevékenység törvényességének és az  alkotmányos elvekkel való
összhangjának vizsgálatára irányulhat. A Mötv. 85. § (3a)–(3e) bekezdéseinek rendelkezései a helyi önkormányzatok
szervezetalakítási kötelezettségének törvényességi kontrollját, a  legitim kormányzati beavatkozást szabályozzák.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a Mötv. 85. §-ában szabályozott, közös önkormányzati hivatal létrehozására
irányuló kormányhivatali döntés mint állami beavatkozás nem ellentétes az  Alaptörvény 32.  cikk (1)  bekezdés
b), d)  és k)  pontjaiban meghatározott helyi önkormányzatokat megillető jogkörökkel és összhangban van
a Charta 4. Cikk 6. pontjával és 6. Cikkével. Ezért az Alkotmánybíróság a Mötv. 85. §-ának nemzetközi szerződésbe
ütközésének megállapítására és megsemmisítésére, valamint általános és a  Kúria előtt Kfv.IV.37.666/2015. számú
ügyben történő, továbbá a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 4.K.27.063/2015. számú ügyben
és a  Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 1.K.27.056/2015. számú ügyben történő alkalmazási
tilalmának elrendelésére irányuló bírói kezdeményezéseket elutasította.
[23] 3. Ugyanakkor az  Alkotmánybíróság a  bírói kezdeményezésekben felvetett, a  helyi önkormányzatok
szervezetalakítás szabadságának törvényi korlátozása kapcsán a kormányhivatali döntéshozatali eljárásban a helyi
önkormányzatok véleménynyilvánításával kapcsolatos aggályokat észlelte, és a  szabályozás alkotmányossági
vizsgálatát hivatalbóli eljárás keretében az alábbiak szerint folytatta le.
[24] Ha a  Mötv. 85.  § (1)–(3)  bekezdésében szabályozott szervezetalakítási eljárásban az  általános önkormányzati
választásokat követő év január 1-jéig nem kerül sor a  közös önkormányzati hivatal létrehozására vagy ahhoz
valamely település nem csatlakozik, akkor a kormányhivatal vezetője a határidő lejártát követő hónap első napjával
döntésével [Mötv. 85. § (3a) bekezdés] kijelöli a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó településeket és egyúttal
pótolja a  közös önkormányzati hivatalról szóló megállapodást. A  kormányhivatal határozata ellen az  érintett
önkormányzat képviselő-testülete – jogszabálysértésre hivatkozással – a döntés közlésétől számított harminc napon
belül bírósági felülvizsgálatot kezdeményezhet [Mötv. 85. § (3b) bekezdés]. A közigazgatási határozat felülvizsgálata
során a  bíró azt vizsgálhatja, hogy a  közös önkormányzati hivatal létrehozásának Mötv.-beli feltételei fennálltak-e
a  kormányhivatali határozat meghozatalakor. A  Mötv.-ben rögzített feltételek teljesülése esetén a  kormányhivatal
sui generis eljárási szabályok keretei között hozza meg határozatát. A Mötv. nem írja elő a kormányhivatal vezetője
számára azt, hogy a  szervezetalakítással érintett helyi önkormányzatok véleményét ki kellene kérnie határozata
meghozatala előtt vagy konzultálnia kellene az érintett helyi önkormányzatokkal.
[25] Az Alaptörvény Q) cikk (3) bekezdése alapján a nemzetközi jog más forrásai jogszabályban történő kihirdetésükkel
válnak a  magyar jogrendszer részévé. A  Chartát a  Helyi Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló, 1985. október
15-én, Strasbourgban kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1997. évi XV. törvény hirdette ki, a  kihirdetés napja
1997. március 28.
[26] A Charta 6. Cikk 1.  pontja alapján a  helyi önkormányzatok – anélkül, hogy ez  törvény általánosabb rendelkezését
sértené – a helyi szükségletekhez való alkalmazkodás és a hatékonyabb igazgatás érdekében maguk határozhatják
meg belső igazgatási felépítésüket. Ez  a  rendelkezés az  önkormányzati autonómia alapkérdésének tekinti
a  szervezetalakítás szabadságát. E  szervezetalakítási szabadság azonban nem korlátlan. A  Charta 8. Cikke
szabályozza a helyi önkormányzatok tevékenységének államigazgatási felügyeletét, amelynek 3. pontja szerint „[a]
helyi önkormányzatok államigazgatási felügyeletét olyan módon kell gyakorolni, hogy a felügyeletet gyakorló szerv
beavatkozása arányban legyen a  védeni szándékozott érdekek fontosságával”. A  szervezetalakítás szabadságának
kereteit és államigazgatási felügyeletét, mint ahogy arra az  Alkotmánybíróság a  2.  pontban kifejtettek alapján
rámutatott, az  Alaptörvény és a  Mötv. határozzák meg. Amennyiben a  szervezetalakítás szabadságát törvény
közérdekből korlátozza – mint a  vizsgált jelen esetben, amikor a  kormányhivatal kijelöli a  közös önkormányzati
hivatalhoz tartozó településeket és egyúttal pótolja a  közös önkormányzati hivatalról szóló megállapodást  –,
akkor alkalmazni kell a  Charta 4. Cikk 6.  pontjában foglaltakat, amely alapján lehetőség szerint a  tervezési
és döntéshozatali eljárás során, megfelelő időben és formában, ki kell kérni minden olyan ügyben a  helyi
önkormányzat véleményét, amely őket közvetlenül érinti.
[27] Az Abtv. 46.  § (1)  bekezdése szerint: „Ha az  Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
a  jogalkotó általi mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség fennállását állapítja meg, a  mulasztást elkövető
szervet – határidő megjelölésével – felhívja feladatának teljesítésére.” Az Abtv. 46. § (2) bekezdés c) pontja szerint
az  Alkotmánybíróság – többek között – akkor állapít meg mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet,
ha a jogi szabályozás Alaptörvényből levezethető lényeges tartalma hiányos.
[28] A Charta 4. Cikk 6. pontjában a részes államok vállalták, hogy a központi hatalom és a helyi közhatalom dialógusba
kerül minden, az önkormányzatok hatáskörét érintő, avagy azon kívül eső, az önkormányzatokat mégis közvetlenül
érintő kérdésben. Ebből követezően az előzetes véleménykikérési kötelezettség a Chartát aláíró és azt az 1997. évi
XV. törvénnyel kihirdető magyar államra kötelező. A dialógus megvalósítására a részes államok viszonylagosan nagy
mozgástérrel rendelkeznek, de annak állami szabályozása szükséges, amely során az  előzetes véleménykikérési
kötelezettség módjára, eljárási rendjére vonatkozó követelményrendszer meghatározása a jogalkotó kompetenciája.
Az  Alkotmánybíróság a  Mötv. 85.  §-a rendelkezéseinek vizsgálata során a  fentiek alapján megállapította, hogy
bár a  Charta magyar jogrendszerbe való inkorporálása megtörtént és a  jogalkotó az  Alaptörvény 34.  cikk
(1)  bekezdésében meghatározta a  helyi önkormányzatok és az  állami szervek együttműködési kötelezettségét,
de az  Országgyűlés nem tett eleget a  konzultációs-kötelezettségi eljárás Mötv.-beni törvényi szabályozásának.
E  jogalkotói mulasztás ellentétes az  Alaptörvény 34.  cikk (1)  bekezdésének azon rendelkezésével, amely
szerint „[a] helyi önkormányzat és az  állami szervek a  közösségi célok elérése érdekében együttműködnek”.
Az  Alkotmánybíróság ezért hivatalból eljárva megállapította, hogy az  Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló
alaptörvény-ellenességet idézett elő azzal, hogy a  kormányhivatal vezetője által pótolt közös önkormányzati
hivatali megállapodásról szóló szabályaiban nem szabályozta a  kormányhivatali döntéshozatali eljárás során
az érintett helyi önkormányzatok véleménye kikérésének, a véleménynyilvánítás módjának és rendjének szabályait.
Az  Alkotmánybíróság ezért felhívta az  Országgyűlést, hogy jogalkotói kötelezettségének 2015. december 15-ig
tegyen eleget.
[29] 4. Az  Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2015. június 15. Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
135/2010. (VII. 8.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Fővárosi Önkormányzatnak a hajléktalanok pénzbeli szociális ellátásáról és
a szociális ellátás egyes kérdéseiről szóló 24/1997. (V. 22.) Főv. Kgy. rendelete 2. § (1) bekezdésének a 2005. augusztus
31-ig hatályos második mondata alkotmányellenes volt, ezért az a Fővárosi Bíróság által 22. K.33.615/2004/7. számú
ítélettel jogerősen lezárt perben nem alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az indítványozó alkotmányjogi panaszként előterjesztett indítványában a Budapest Főváros Önkormányzatának
a hajléktalanok pénzbeli szociális ellátásáról és a szociális ellátás egyes kérdéseiről szóló 24/1997. (V. 22.) Főv. Kgy.
rendelet (a továbbiakban: Ör.) 2. § (1) bekezdése alkotmányellenességét megállapítását és megsemmisítését, valamint
ezen jogszabályi rendelkezésnek a Fővárosi Bíróság 22.K.33.615/2004/7. számú jogerős ítéletével lezárt perben való
alkalmazása kizárását kérte.
A támadott jogszabályi rendelkezés második mondata szerint „[a] szociálisan rászoruló személyeknek – a rendeletben
foglalt feltételek fennállása esetén – egy alkalommal csak egy jogcímen állapítható meg segély.” Az indítványozó azt
kifogásolta, hogy az Ör. támadott szakasza értelmében csak egy jogcímen kaphat pénzbeli ellátást, így például
a rendszeres szociális segély mellett nem kaphat átmeneti segélyt, holott arra a szociális igazgatásról és a szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Sztv.) értelmében jogosult lenne, hiszen az Sztv. átmeneti
segélyt szabályozó 45. §-a „nem rendelkezik arról, hogy átmeneti segélyt csak azok számára lehetne megállapítani,
akik egyéb ellátásban nem részesülnek”. Következésképpen az Ör. támadott jogszabályi rendelkezése ellentétes
az Sztv. 45. §-ával, ami az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmét jelenti.
2. Vizsgálata során az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó valójában nem az Ör. 2. §
(1) bekezdésének egészét kérte megsemmisíteni, hanem csak annak a második mondatát tartotta
alkotmányellenesnek, és az ügyet jogerősen lezáró ítéletében a bíróság is ezen bekezdés második mondatára
hivatkozott az indokolásában. Ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatát az Ör. 2. § (1) bekezdésének
második mondatára tekintettel folytatta le.
3. Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította azt is, hogy az indítványozó által sérelmezett Ör.-t a jogerős
bírósági ítélet 2005. május 10-én történt meghozatalát követően a fővárosi önkormányzat többször módosította, így
2005. szeptember 1-jei hatállyal a 2. § (1) bekezdését harmadik mondattal egészítette ki, amely a támadott második
mondat – bár szövegszerűen az nem módosult – alkalmazhatóságára is kihatással volt. Megállapította
az Alkotmánybíróság továbbá, hogy a fővárosi önkormányzat a hajléktalanok pénzbeli szociális ellátásának egyes
kérdéseiről szóló 40/2009. (VII. 9.) Főv. Kgy. rendelete (a továbbiakban: Ör1.) 15. § (3) bekezdése az Ör.-t 2009. július
9-ével hatályon kívül helyezte. Az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett jogszabályi rendelkezés
alkotmányosságának vizsgálatát kizárólag akkor végzi el, ha annak alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés
(335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.). A konkrét normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdésében foglalt bírói kezdeményezés és 48. § szerinti
alkotmányjogi panasz alapján – mivel ilyenkor alkalmazási tilalom kimondására van lehetőség – az Alkotmánybíróság
a már nem hatályos rendelkezés alkotmányellenességét is vizsgálja [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.].
A jelen ügyben az indítvány az Abtv. 48. § alapján benyújtott alkotmányjogi panasz, ezért az Alkotmánybíróság az Ör.
támadott rendelkezésének alkotmányosságát érdemben megvizsgálta. Megjegyzi az Alkotmánybíróság, hogy
az alkotmányossági vizsgálatát kizárólag az alkotmányjogi panasszal támadott – hatályon kívül helyezett – jogi
rendelkezés tekintetében végezte el, és nem vonta a vizsgálata alá a jelenleg hatályos Ör1. 2. § (1) bekezdésének
második mondatát, amely szövegszerűen megegyezik a támadott jogi rendelkezéssel.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Sztv. indítványban hivatkozott jogszabályi rendelkezése:
„45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került,
valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott
átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön
formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély esetén az ellátás megállapításánál figyelembe vehető egy főre számított havi családi
jövedelemhatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi nyugdíj mindenkori
legkisebb összegénél, egyedül élő esetén annak 150%-ánál alacsonyabb nem lehet.
(3) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély
gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi
szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő
támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más
ellátási formaként is nyújtható.
(4) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk
létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen
betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak.
(5) A fővárosban – ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik
meg – a hajléktalanok átmeneti segélyezése a fővárosi önkormányzat feladata.”
3. Az Ör. támadott és alkotmányossági vizsgálat alá vett – a jogerős ítélet meghozatalakor hatályos – jogszabályi
rendelkezése:
„2. § (1) (...) A szociálisan rászoruló személynek – a rendeletben foglalt feltételek fennállása esetén – egy alkalommal
csak egy jogcímen állapítható meg segély.”
III. Az alkotmányjogi panasz megalapozott.
Az indítványozó az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelmére alapította a panaszát. Az átmeneti segélyre – jelen
esetre vonatkozó – jogszabályok összevetéséből az Alkotmánybíróság az alábbiakat állapította meg.
Az Sztv. 45. § (2) bekezdése értelmében az átmeneti segély esetén az ellátás megállapításánál figyelembe vehető egy
főre számított havi családi jövedelemhatárt az önkormányzat rendeletében úgy kell szabályozni, hogy az az öregségi
nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél, egyedül élő esetén annak 150%-ánál alacsonyabb nem lehet.
Az Ör. – az alkotmányjogi panasszal érintett jogerős bírósági ítélet meghozatalakor hatályos – 7/A. §-a átvette
majdnem szó szerint ugyanezt a rendelkezést, vagyis eszerint átmeneti szociális segélyt – a hajléktalanok
lakhatásokhoz jutását támogató átmeneti segély kivételével – az a hajléktalan személy kaphatott, akinek
a megélhetése más módon nem volt biztosított, mert nem volt jövedelme, vagy az egy főre számított havi jövedelme
nem haladta meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, egyedül élő esetében annak 150%-át. Ennek
a szabálynak, valamint a támadott szabálynak az összevetése alapján megállapítható, hogy az a hajléktalan kaphatott
átmeneti segélyt, akinek bármilyen más forrásból származó olyan rendszeres jövedelme volt, ami nem haladta meg
a nyugdíjminimumot, illetőleg annak 150%-át. Az a hajléktalan viszont, akinek nem volt más jövedelme, csak
rendszeres szociális segélyben részesült, akkor sem kaphatott átmeneti segélyt, ha a szociális segélyből származó
bevétele mélyen alatta maradt ennek a jövedelemhatárnak. Ezt állította az indítványozó is.
Az Alkotmánybíróság az indítványt annak tartalma szerint bírálja el. Jelen esetben az Alkotmánybíróság megállapítása
szerint az Ör. támadott jogi rendelkezése az Sztv. 45. § (2) bekezdésébe ütközően tesz különbséget az átmeneti
segélyre jogosult hajléktalanok homogén csoportján belül, mivel ésszerű ok nélkül korlátozta az átmeneti segély
igénybevételének lehetőségét.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ör. 2. § (1) bekezdésének második mondatát, amely alkalmazása – összevetve
az Ör. 7/A. §-ával – az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését sértő alkotmányellenes megkülönböztetést eredményezett,
az Sztv. 45. § (2) bekezdésébe, ezáltal pedig az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközőnek, azaz
alkotmányellenesnek nyilvánította.
Mivel az Ör. egészét (beleértve a jelen határozatban vizsgált rendelkezését is) az Ör1. 2009. július 9-ével hatályon kívül
helyezte, a rendelkezés megsemmisítésére nem kerülhet sor. Az Abtv. 43. § (4) bekezdése alapján azonban – amely
az Abtv. 48. § (3) bekezdése alapján az alkotmányjogi panasz esetére is irányadó – az Alkotmánybíróságnak lehetősége
van arra, hogy kizárja az alkotmányellenesnek ítélt jogszabályi rendelkezés konkrét ügyben való alkalmazását, ha azt
a jogbiztonság, vagy az eljárást kezdeményező különösen fontos érdeke indokolja. A fentiekre tekintettel
az Alkotmánybíróság az Abtv. 43. § (4) bekezdése alapján megtiltotta az alkotmányellenes rendelkezésnek a Fővárosi
Bíróság által 22.K.33.615/2004/7. számú ítélettel jogerősen lezárt perben való alkalmazását.
Az Alkotmánybíróság a határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételét a támadott jogszabályi rendelkezés
alkotmányellenességének megállapítására figyelemmel rendelte el.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
40/2010. (HK 9.) HM VTI SZÁT intézkedése a STANAG 4548 1. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007.(HK 20.) HM
utasítás 3-4. §-aiban kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről
és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 65/2008. (HK 11.) HM VTI SZÁT közlemény, illetve a 2005. november 9-én kihirdetett NATO szabványosítási egyezmény hatályba léptetése alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül a STANAG 4548
(1. kiadás) OPERATIONAL REQUIREMENTS,
TECHNICAL SPECIFICATIONS AND EVALUATION CRITERIA FOR NBC PROTECTIVE CLOTHING – AEP-38 – „Az ABV védőruhák műveleti követelményei, műszaki leírásai és kritériumainak értékelése”
című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése:
Az AEP-38 (Ed. 1) dokumentum hatályba léptetése,
mely a NATO tagországok fegyveres erői részére összefoglalja az ABV védőruhák hadműveleti követelményeit,
műszaki leírás és specifikáció értékelési követelményeit.
Az egyezmény meghatározza
– A védőruhák általános hadműveleti követelményeit,
technikai specifikációit és értékelési követelményeit.
– A védőkesztyű és védőcsizma hadműveleti követel
ményeit, technikai specifikációit és értékelési követelményeit. – Harcjármű kezelőszemélyzet védőöltözetének hadműveleti követelményeit, technikai specifikációit és értékelési követelményeit.
– Légierő személyi állománya védőöltözetének hadműveleti követelményeit, technikai specifikációit és értékelési követelményeit.
– Haditengerészet védőöltözetének hadműveleti követelményeit, technikai specifikációit és értékelési követelményeit.
– ABV sérültek védőfelszerelésének hadműveleti követelményeit, technikai specifikációit és értékelési követelményeit.
– Teszteljárások menetét.
– Definíciókat, fogalmakat. 4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4548 (1. kiadás) Egységesítési
Egyezményt rendeljék meg a HM FLÜ TI Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
1523/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata a veszprémi uszoda megvalósításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Veszprém Megyei Jogú Város közigazgatási területén egy korszerű, a  mai kor igényeinek
megfelelő sportuszoda épüljön meg állami beruházásként (a  továbbiakban: Beruházás), melynek fejlesztési
koncepciója szerint
a) legalább egy 10 pályás, 50 méteres versenymedencét, egy legalább 5 pályás, 25 méteres edzőmedencét,
egy tanmedencét, egy gyermekmedencét, rekreációs teret, illetve egy wellnessrészleget és az  ezekhez
közvetlenül kapcsolódó funkcionális tereket kell kialakítani,
b) a Beruházás a  Veszprém 8714, 8715, 8716, 8717/2 helyrajzi számokból telekalakítási eljárást követően
kialakítandó egységes helyrajzi számú ingatlanon valósul meg,
c) a Beruházás építtetője a  Nemzeti Sportközpontok (a  továbbiakban: NSK), amellyel összefüggésben
– kizárólag a  Beruházás megvalósításának tekintetében – a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat (a  továbbiakban:
Korm. határozat) mentesíti az NSK-t a Korm. határozat 1. pontjában foglalt tilalom alól,
d) a Beruházás legfeljebb 5778,0 millió forint költségvetési támogatásnak az  építtető részére támogatási
szerződéssel történő biztosításával kerüljön megvalósításra,
e) a megvalósult Beruházás vagyonkezelője az NSK;
 2. az 1.  pont b) és c)  alpontjaiban foglaltak megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján tegye meg a  szükséges
intézkedéseket az 1. pont b) alpontjában megjelölt ingatlanok tekintetében arra, hogy
a) azok telekalakítás keretében úgy kerüljenek szabályozásra, hogy a  Beruházáshoz – a  nemzeti fejlesztési
miniszter kijelölése alapján – szükséges fejlesztési terület egy elkülöníthető helyrajzi számon legyen
nyilvántartásba véve,
b) gondoskodjon az  a)  alpontban foglaltak szerint létrejött elkülöníthető, egységes helyrajzi számon fekvő
ingatlan NSK részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. pont b) alpontjában megjelölt összes ingatlan állami tulajdonba kerülését követően
3. az 1. pont d) alpontjában foglaltak megvalósítása érdekében
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve gondoskodjon
a  2019. évben szükséges legfeljebb 1778,0 millió forint forrás rendelkezésre állásáról a  2019. évi központi
költségvetésben,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében, kössön támogatási
szerződést az  NSK-val a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1.  melléklet, XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
39.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 31. Veszprémi uszoda beruházás jogcímcsoporton
rendelkezésre álló 1500,0 millió forint, az  azonos jogcímcsoportra a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet terhére végrehajtott előirányzat-átcsoportosítások összegének visszapótlásáról szóló 1857/2016.
(XII. 27.) Korm. határozat 1. melléklet 3. pontja alapján biztosításra kerülő 400,0 millió forint, a Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet, XVII.  Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése
alcím, 31. Veszprémi uszoda beruházás jogcímcsoporton rendelkezésre álló 2100,0  millió forint, valamint
az  a)  alpontban nyújtott forrás terhére, mely támogatási szerződés megkötéséhez az  államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi
a  nemzeti fejlesztési miniszter számára, hogy a  2019. év tekintetében legfeljebb 1778,0  millió forint
összegben éven túli kötelezettséget vállaljon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont b) alpont szerinti feladat teljesülését követően azonnal
4. a veszprémi uszoda beruházás egyes kérdéseiről szóló 1049/2015. (II. 11.) Korm. határozatot visszavonja.
A  visszavonás nem érinti a  visszavonást megelőzően keletkeztetett, megszüntetett vagy módosított jogokat és
kötelezettségeket.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
298/2009. (HK 15.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.)
HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7193 (1. kiadás) okmány végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar
főnök helyettesének 4/2009. (VII. 1.) HM HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 7193 CFR (EDITION 1) INCIDENT COMMAND SYSTEM FOR FIRE AND EMERGENCY SERVICES RESPONSES TO INCIDENTS Címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény egy egységes és egyszerű kárhelyszíni irányítási rendszert tartalmaz, amely ráilleszthető a jelenleg is működő nemzeti eljárásra. Ez biztosítja a tűzoltó és mentő szolgálatok hatékony és összehangolt működését repülőgép baleset, épület tűz vagy veszélyes anyagokkal kapcsolatos, valamint tömeges sérüléssel
járó környezetben történő beavatkozások esetén.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1619/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a Jászfényszaru város külterületén fekvő, egyes ipari-gazdasági övezetbe tartozó földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Jászfényszaru város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint 05/144, 05/65, 05/66, 05/92, 05/96, 05/95, 05/94, 05/71, 05/105, 05/106, 05/73, 05/74, 05/6, 05/19 helyrajzi
számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően
kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
149/2015. (III. 25.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr. Ajtony Tímeát,
Albelné dr. Hoksári Évát,
dr. André Tibort,
dr. Bagdi Árpád Gyulát,
dr. Baji Dóra Antóniát,
dr. Balogh Mártát,
dr. Balogh Zsolt Pétert,
dr. Banu Zsoltné dr. Szabó Juditot,
dr. Bata Tímeát,
Bálintné dr. Szegedi Noémit,
dr. Bónis Krisztinát,
dr. Bors Ágnes Editet,
Breczkáné dr. Békési Gabriellát,
dr. Darók Katalint,
dr. Debre Magdolnát,
Doszpothné dr. Hodosi Esztert,
dr. Erményi Kingát,
dr. Élő-Prosszer Bernadettet,
dr. Fedicsné dr. Delényi Erikát,
dr. Gál Attilát,
dr. Gáll Editet,
dr. Gondán-Evetovits Andreát,
dr. Gulyás Istvánt,
dr. Gyekiczky Tamást,
dr. Halász Juditot,
dr. Hangay Melinda Máriát,
dr. Hegedűs Pétert,
dr. Henzsel Annamáriát,
dr. Héthy Esztert,
dr. Horváth Emesét,
dr. Ifkovics Irinát,
dr. Ivanovics Georginát,
dr. Jakabovits Pétert,
dr. Kalináné dr. Knoll Anikót,
dr. Karasz Zsuzsannát,
dr. Kardos Andreát,
Kemenesiné dr. Akóts Angélát,
dr. Keszthelyi Alajos Pétert,
dr. Király Editet,
dr. Kiss Juditot,
dr. Kóbor Jenőt,
dr. Kocsis Péter Csabát,
dr. Kollár-Balázs Linda Szilviát,
dr. Kollár Zsuzsát,
dr. Kormos-Varga Valériát,
dr. Kovács Andreát,
dr. Krénusz Évát,
dr. Kulcsár Zitát,
dr. Kurucz Ákos Józsefet,
dr. Márkus Anikót,
dr. Maschl Ildikót,
dr. Mazzag Juditot,
Monostoriné dr. Oravecz Ágnest,
dr. Morár Szilviát,
dr. Nagy Gabriellát,
dr. Nagy-Bérces Adrienn Máriát,
dr. Nagyné dr. Sipos Szilvia Máriát,
dr. Ocskó Esztert,
Orbánné dr. Jeszenszky Piroska Mártát,
dr. Pálinkás Kornélia Anikót,
dr. Patyi Adriennt,
dr. Pokorny Gabriellát,
dr. Remes Gábort,
dr. Repkényi Zsuzsannát,
dr. Rohonyi Zsuzsannát,
dr. Rózsa Máriát,
dr. Rózsavölgyi Bálint Balázst,
dr. Sághi Borbála Mártát,
Sándorné dr. Gyurcsó Ildikót,
Simonné dr. Peti Viktóriát,
dr. Solymári Bélát,
dr. Szabó Annát,
dr. Szabó Istvánt,
dr. Szabóné dr. Bubrik Katalint,
dr. Szendi-Horváth Erika Idát,
dr. Szentmiklóssy-Szabó Boglárka Nórát,
dr. Szepesházi Péterné dr. Tóth Katalint,
dr. Széplaki-Szabó Krisztina Ágnest,
dr. Szigeti Julianna Katalint,
dr. Szilágyi István Zoltánt,
Szinyériné dr. Nagy Ibolya Gyöngyit,
dr. Tokovicz Adriennt,
dr. Tóth András Imrét,
dr. Tóth Csillát,
dr. Tóth Emese Boglárkát,
dr. Tóth Évát,
dr. Tóth Istvánt,
dr. Ujlaki Tamást,
Újváriné dr. Csűrös Gyöngyit,
dr. Varju Lászlót,
dr. Vass Andrea Beátát,
dr. Várkonyi Barbarát,
dr. Várpalotai Tímeát,
dr. Virányi Karolinát és
dr. Völgyesi Barbarát
2015. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
107/2010. (X. 28.) OGY határozata Lendvai Ildikó országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Lendvai Ildikó országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Szentendrei Városi
Bíróság 11. B.70/2010/10. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1625/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban elnevezésű állami beruházás megvalósítása érdekében, a Józsefvárosi
Kulturális és Sport Nonprofit Kft. állami tulajdonba kerülésére 80,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport
javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1916/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a kormányfői protokollfeladatok ellátásához kapcsolódó 2015. többletforrásnak a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő biztosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  kormányfői protokollfeladatok ellátásához kapcsolódó kötelezettségnek teljesítése céljából 363,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
8. Kormányfői Protokoll jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2015. (VI. 8.) BM utasítása a Belügyminisztériumnak az Európai Unió intézményei és ügynökségei tagállami kormányzati részvétellel működő döntéshozó és döntés-előkészítő szerveiben a kormányzati álláspont kialakításával és az ezen intézmények és ügynökségek munkájában való részvétellel kapcsolatos eljárásra vonatkozó szabályzata kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  Belügyminisztérium Szervezeti és
Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 15.) BM utasítás 1. melléklet 52. § (1) bekezdés c)–e) pontjában foglalt rendelkezések
alapján – az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való kormányzati részvétel összehangolásáról és az Európai Koordinációs
Tárcaközi Bizottságról szóló 1742/2014. (XII. 15.) Korm. határozat rendelkezéseire figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Belügyminisztériumnak az Európai Unió intézményei és ügynökségei tagállami kormányzati részvétellel működő
döntéshozó és döntés-előkészítő szerveiben a  kormányzati álláspont kialakításával és az  ezen intézmények és
ügynökségek munkájában való részvétellel kapcsolatos eljárásra vonatkozó szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak
szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Belügyminisztériumnak az  Európai Unió intézményei és ügynökségei tagállami kormányzati
részvétellel működő döntéshozó és döntés-előkészítő szerveiben a kormányzati álláspont kialakításával és az ezen
intézmények és ügynökségek munkájában való részvétellel kapcsolatos eljárásra vonatkozó szabályzata kiadásáról
szóló 37/2011. (XII. 20.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1216/2016. (IV. 29.) Korm. határozata a 2014–2020 programozási időszak projektértékelési rendszere átalakításának alapelveiről és feladatairól.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a) a 2014–2020 programozási időszakban a mikro, kis- és középvállalkozások számára is nyitva álló felhívásokra
benyújtott támogatási kérelmek tartalmi értékelése a  kiszervezés helyett objektív szakmai szempontok
alapján létrehozott, nyilvános szakértői névsorban szereplő értékelők útján valósuljon meg,
b) értékelő csak kormánytisztviselői, közalkalmazotti vagy kizárólagos állami tulajdonban álló gazdasági
társaságnál munkajogi jogviszonnyal rendelkező természetes személy lehet,
c) a szakértői névsort a Miniszterelnökség vezeti,
d) az  egyedi értékelések vonatkozásában az  értékelők kiválasztását, projekthez sorolását a  Miniszterelnökség
végzi,
e) az értékelők értékelésre történő felkészítését az irányító hatóság végzi,
f ) az értékelők minőségellenőrzését az irányító hatóság végzi,
g) minden projekthez két értékelőt kell rendelni,
h) ha a  két értékelő értékelésének eredménye között az  eltérés 30%-nál nagyobb, akkor újraértékelést kell
elrendelni,
i) az  értékelők részére projektmérettől függő, differenciált díjazás kerüljön kialakításra, azzal, hogy a  díjazás
nem haladhatja meg az értékelő éves illetményének, munkabérének kétszeresét,
j) az értékelők díjazása tagállami forrásból kerüljön finanszírozásra,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy dolgozzák ki az  1.  pont
a) alpontja szerinti szakértői névsorra vonatkozó szabályozást,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont a)  alpontja szerinti értékelési rendszer
létrehozásához és működtetéséhez 2016.  évben szükséges 2  milliárd forintnak a Magyarország 2016.  évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 9. 2014–2020 közötti kohéziós politikai operatív programok alcím, 7. Közigazgatás- és
Közszolgáltatás Fejlesztési OP (KÖFOP) jogcímcsoport javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében folyamatosan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1872/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a Budapest XVII. kerületi Rákosmenti multifunkcionális csarnok, valamint a csarnokhoz kapcsolódó szabadtéri sportlétesítmények megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Budapest XVII. kerületi Rákosmenti multifunkcionális csarnok, valamint a  csarnokhoz kapcsolódó
szabadtéri sportlétesítmények megvalósítására (a továbbiakban: Beruházás) kidolgozott és részére bemutatott
beruházási koncepcióval, amely szerint a Beruházás 6510,0 millió forint összegű költségvetési forrásból valósul meg
a 2016–2018. években;
2. a fejlesztések ütemezett megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy gondoskodjanak a  központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében
az 1. pont szerinti forrás 2016–2018. években történő rendelkezésre állásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos, illetve a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2018. (VI. 8.) KH utasítása a Közbeszerzési Kiválósági Díj alapításáról és adományozásáról.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 22.  §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A Közbeszerzési Kiválósági Díj (a továbbiakban: a  Díj) kimagaslóan sikeres közbeszerzési tevékenység, valamint
kiemelkedő színvonalú közbeszerzési szakmai teljesítmény, továbbá munkásság elismeréseként adományozható.
(2) A Díjban az a  természetes személy vagy jogi személy részesíthető, aki a pályázati felhívásban foglalt feltételeknek
megfelel.
(3) A Díj nyilvános pályázat útján nyerhető el, legfeljebb évente három alkalommal.
 (4) A Díj bármely közbeszerzéshez szorosan kapcsolódó témakörben készült tanulmány, évfolyamdolgozat, szakdolgozat
elismeréseként adományozható.
 (5) A díjazott a Díj odaítélését igazoló oklevelet, pénzjutalmat, valamint munkájának bemutatására vonatkozó lehetőséget
kap.
 (6) Az (5) bekezdés szerinti pénzjutalom maximális mértéke az első helyezett esetén a közszolgálati tisztségviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény szerinti mindenkori illetményalap hatszoros összegének, a második helyezett esetén
négyszeres összegének, harmadik helyezett esetén pedig háromszoros összegének megfelelő pénzjutalom, amely
az általános szabályok szerint adóköteles.
(7)	 A	Díjjal	járó	pénzjutalom	összegét	a Közbeszerzési	Hatóság	(a	továbbiakban:	Hatóság)	az éves	költségvetése	terhére
biztosítja.
2. § (1) A Díjat a Hatóság elnöke, akadályoztatása esetén a Hatóság főtitkára adományozza és adja át ünnepélyes keretek
között.
(2) A Díj adományozására javaslatot tevő bizottság összetételéről a  pályázati felhívás rendelkezik. A  bizottság tagjai
tevékenységükért díjazásban nem részesülnek.
(3) A Díj odaítéléséről a bizottság szakmai javaslata alapján a Hatóság elnöke dönt.
 (4) A díjazottak nevét a Hatóság közlemény útján a Hivatalos Értesítőben közzéteszi.
3. § (1) A Hatóság a Díj nyilvános pályázatáról pályázati felhívást tesz közzé, amely a következőket tartalmazza:
a) a pályázati feltételek, a pályázók köre;
b) a pályázatok értékelésének szempontjai;
c) a pénzjutalom összege, egyéb, a Díjjal járó elismerés;
d) a pályázatokat elbíráló bizottság névsora;
e) egyéb, a pályázat szempontjából lényeges tájékoztatás.
(2) A pályázati felhívást a Hivatalos Értesítőben, valamint a Hatóság honlapján, továbbá lehetőség szerint közbeszerzési
szakmai kiadványokban kell közzétenni.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Rigó Csaba Balázs s. k.,
 elnök


text:
66/2009. (VIII. 7.) HM utasítása a katonai toborzás hosszú távú irányelveiről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, a közvetlen és fenntartói
irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás mellékleteként kiadom a katonai toborzás hosszú távú irányelvei című dokumentumot.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
Budapest, 2009. július 28. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2019. III. törvény a Magyarország Kormánya és a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Luxemburgi Nagyhercegség
Kormánya között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya (a továbbiakban: Felek),
Elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét, Felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Elhatározva a minősített adatok kölcsönös védelmét szabályozó eljárásrend kialakítását,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Kölcsönösen tiszteletben tartva a nemzeti érdekeket és biztonságot, az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
TÁRGY ÉS HATÁLY (1) Jelen Egyezmény tárgya a  Felek közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok
védelmének biztosítása.
(2) Jelen Egyezmény alkalmazandó minden olyan, a Felek közötti jövőbeni tevékenység, szerződés vagy megállapodás
esetén, amely minősített adatot tartalmaz.
(3) Jelen Egyezmény rendelkezései azon minősített adatok vonatkozásában is alkalmazandók, amelyek létrejöttére
vagy cseréjére jelen Egyezmény hatálybalépése előtt a Felek közötti együttműködés során került sor.
2. CIKK
FOGALOM-MEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) a minősített adat biztonságának megsértése: olyan tett vagy mulasztás, amely jelen Egyezménnyel vagy
a  Felek nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel ellentétes, és amely a  minősített
adat jogosulatlan nyilvánosságra hozatalát, elvesztését, megsemmisülését, jogosulatlan felhasználását,
megszerzését vagy egyéb módon történő megsértését eredményezheti;
b) minősített szerződés: olyan szerződés, amely minősített adatot tartalmaz vagy amelynek megkötése esetén
minősített adathoz való hozzáférésre van szükség;
A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 5-i ülésnapján fogadta el.
c) minősített adat: megjelenési formájától, természetétől függetlenül minden olyan adat, amelynek
továbbítására vagy létrejöttére bármelyik Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak
rendelkezéseivel összhangban, a Felek közötti együttműködés során került sor és amelyet védelemben kell
részesíteni a  minősített adat biztonságának megsértésével szemben, valamint amelyet ennek megfelelően
minősítettek;
d) szerződő: olyan természetes személy vagy jogi személy, aki a Felek nemzeti jogszabályainak és szabályainak
rendelkezéseivel összhangban rendelkezik a minősített szerződések megkötésére irányuló képességgel;
e) telephely biztonsági tanúsítvány: a  nemzeti biztonsági hatóság azon döntése, amely nemzetbiztonsági
ellenőrzés lefolytatását követően kerül meghozatalra arról, hogy a  jogképességgel rendelkező természetes
személy vagy jogi személy a  Felek nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel
összhangban rendelkezik a minősített adatok kezelésére és tárolására való fizikai és szervezeti képességgel;
f ) nemzeti biztonsági hatóság: az a nemzeti hatóság, amely jelen Egyezmény végrehajtásáért és felügyeletéért
felelős;
g) szükséges ismeret: az  a  követelmény, amely alapján a  minősített adathoz való hozzáférés csak annak
a  személynek biztosítható, akinek az  adott minősített adathoz való hozzáférés hivatali kötelessége vagy
meghatározott feladata ellátásához igazoltan szükséges;
h) átadó fél: az  a  fél – beleértve a  joghatósága alá tartozó természetes személyeket vagy jogi személyeket –,
amelyik a minősített adatot átadja;
i) személyi biztonsági tanúsítvány: a  nemzeti biztonsági hatóság azon döntése, amely nemzetbiztonsági
ellenőrzés lefolytatását követően kerül meghozatalra arról, hogy egy természetes személy a  Felek nemzeti
jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel összhangban hozzáférhet minősített adatokhoz;
j) átvevő fél: az  a  fél – beleértve a  joghatósága alá tartozó természetes személyeket vagy jogi személyeket –,
amelyik a minősített adatot átveszi;
k) alvállalkozói szerződés: a  szerződő által, egy másik szerződővel (alvállalkozóval) kötött, termékek
szolgáltatására vagy szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés;
l) alvállalkozó: olyan természetes személy vagy jogi személy, akivel a szerződő alvállalkozói szerződést köt;
m) harmadik fél: bármely olyan állam – beleértve a  joghatósága alá tartozó természetes személyeket vagy jogi
személyeket – vagy nemzetközi szervezet, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK (1) A Felek nemzeti biztonsági hatóságai:
Magyarországon: Nemzeti Biztonsági Felügyelet A Luxemburgi Nagyhercegségben: Service de Renseignement de l’État
Authorité nationale de Sécurité
(Állami Hírszerző Szolgálat, Nemzeti Biztonsági Hatóság)
(2) A  Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a  nemzeti biztonsági hatóságoknak jelen cikk (3) és
(4)  bekezdésében meghatározottól eltérő változásáról. Az  ilyen jellegű tájékoztatás nem tekintendő jelen
Egyezmény 16. cikk (2) bekezdése szerint módosításának.
(3) A  nemzeti biztonsági hatóságok nevében bekövetkező változások nem tekintendőek jelen Egyezmény
16.  cikk (2)  bekezdése szerinti módosításának. A  nemzeti biztonsági hatóságok írásban tájékoztatják egymást
e változásokról.
(4) A nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást hivatalos elérhetőségi adataikról, és az  azokban
bekövetkezett valamennyi változásról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK ÉS JELÖLÉSEK (1) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat jelölése a  Felek nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak
rendelkezéseivel összhangban a megfelelő minősítési szint szerint történik.
(2) Az egyes nemzeti minősítési szintek és jelölések az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Luxemburgi Nagyhercegségben „Szigorúan titkos!” TRES SECRET LUX
„Titkos!” SECRET LUX „Bizalmas!” CONFIDENTIEL LUX „Korlátozott terjesztésű!” RESTREINT LUX
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan természetes személyek kaphatnak hozzáférést,
akik a  szükséges ismeret elvének megfelelnek, és az  érintett fél vonatkozó nemzeti jogszabályainak és egyéb
szabályainak rendelkezéseivel összhangban megfelelő felhatalmazást kaptak a minősített adathoz való hozzáférésre.
6. CIKK
BIZTONSÁGI ALAPELVEK (1) A Felek, nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban megteszik a  megfelelő
intézkedéseket, azon minősített adatok védelme érdekében, amelyek cseréjére vagy létrejöttére jelen Egyezmény
hatálya alatt került sor.
(2) Az átadó fél:
a) biztosítja, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályai és egyéb szabályai rendelkezéseinek megfelelő
minősítési szint feltüntetésre kerüljön;
b) tájékoztatja az  átvevő felet a  minősített adat átadásával és felhasználásának korlátozásával kapcsolatos
esetleges feltételekről;
c) haladéktalanul írásban tájékoztatja az átvevő felet az adat minősítési szintjében vagy érvényességi idejében
bekövetkezett változásokról;
d) biztosítja, hogy a minősített adatok csak azon természetes személyek számára legyenek hozzáférhetőek, akik
jelen Egyezmény 5. cikkében foglalt követelményeknek megfeleltek.
 (3) Az átvevő fél:
a) biztosítja, hogy a minősített adaton feltüntetésre kerüljön jelen Egyezmény 4. cikke alapján meghatározott
egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben részesíti a minősített adatot, mint amelyet a saját, azonos minősítési szintű
nemzeti minősített adata számára biztosít;
c) mindaddig biztosítja a  minősített adat minősítési szintjének megfelelő védelmet, amíg az  átadó féltől
az  átvett minősített adat minősítésének megszüntetéséről, vagy minősítési szintjének vagy érvényességi
idejének megváltoztatásáról írásban tájékoztatást nem kap;
d) biztosítja, hogy az  átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az  átvett minősített adatot harmadik fél
részére nem adja át;
e) a  minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használja fel, betartva az  átadó fél által
meghatározott esetleges feltételeket.
7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Az  összeegyeztethető szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok
megkeresésre tájékoztatják egymást a minősített adatok védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályaikról és egyéb
szabályaikról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról.
(2) Megkeresés esetén a  Felek, összhangban nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel, segítséget
nyújtanak egymásnak a  személyi biztonsági tanúsítványokkal és a  telephely biztonsági tanúsítványokkal
kapcsolatos eljárások során.
(3) Jelen Egyezmény hatálya alatt, a  Felek nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban
elismerik a másik fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat.
Mindezek során a jelen Egyezmény 5. cikkében foglaltak alkalmazandók.
(4) A nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági tanúsítványokkal
és a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok visszavonásáról.
(5) Jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA (1) A  minősített adat továbbítása az  átadó fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései szerint,
diplomáciai úton, vagy a nemzeti biztonsági hatóságok által írásban közösen meghatározott egyéb módon történik.
(2) A Felek a nemzeti biztonsági hatóságok által írásban jóváhagyott biztonsági eljárási rend szerint, elektronikus úton
is továbbíthatnak minősített adatot. A  minősített adat elektronikus továbbítása csak engedélyezett kriptográfiai
módon, a Felek nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel összhangban történhet.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, KIVONATOLÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon, kivonatokon és fordításokon fel kell
tüntetni a  megfelelő minősítést és az  így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti
minősített adatot. A  sokszorosított, kivonatolt és lefordított példányok számát a  hivatalos célból szükséges
minimumra kell korlátozni.
(2) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült fordításokon a  fordítás nyelvén, a  Felek nemzeti
jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel összhangban feltüntethető, hogy az az átadó fél minősített
adatát tartalmazza.
(3) Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!”/ TRES SECRET LUX minősítésű adat sokszorosítása, kivonatolása
vagy fordítása kizárólag az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával történhet.
(4) Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!” / TRES SECRET LUX minősítésű adat nem semmisíthető meg és
az átadó fél részére kell visszaküldeni, ha az átvevő félnek már nincs szüksége rá.
(5) A „Titkos!”/ SECRET LUX vagy alacsonyabb minősítésű szintű adatot a  vonatkozó nemzeti jogszabályok és egyéb
szabályok rendelkezéseivel összhangban kell megsemmisíteni, ha az átvevő félnek már nincs szüksége rá. Az átvevő
fél az átadó felet a megsemmisítésről köteles értesíteni.
(6) Olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a  minősített adat védelmét vagy visszajuttatását az  átadó
félnek, a minősített adatot haladéktalanul meg kell semmisíteni. A minősített adat megsemmisítésről az átvevő fél
nemzeti biztonsági hatósága haladéktalanul, írásban értesíti az átadó fél nemzeti biztonsági hatóságát.
10. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) A minősített szerződések kötése és teljesítése a Felek nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései
alapján történik. A  nemzeti biztonsági hatóságok megkeresésre megerősítik, hogy a  lehetséges szerződők és
a szerződéskötést megelőző tárgyalásokban vagy a minősített szerződések teljesítésében részt vevők rendelkeznek
megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági tanúsítvánnyal.
(2) A  nemzeti biztonsági hatóság kérelmezheti biztonsági ellenőrzés lefolytatását a  másik Fél országának területén
működő minősített adatokat kezelő szervnél, a biztonsági előírásoknak a nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok
rendelkezéseivel összhangban való megfelelés folyamatos biztosítása céljából.
(3) A minősített szerződések kötelező részét képezi a projekt biztonsági utasítás, amely a biztonsági követelményeket
és a  minősített szerződés egyes elemeinek minősítési szintjével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg.
A  projekt biztonsági utasítás másolatát azon fél nemzeti biztonsági hatósága részére kell továbbítani, amelynek
joghatósága alatt a minősített szerződés végrehajtása történik.
(4) A minősített szerződésben részt vevő alvállalkozó betartja a szerződőre vonatkozó biztonsági követelményeket.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az  érintett fél nemzeti biztonsági hatóságának előzetes
írásbeli hozzájárulása alapján kerülhet sor.
(2) A látogató Fél nemzeti biztonsági hatósága a  tervezett látogatásról a  fogadó Fél nemzeti biztonsági hatóságát
legalább három héttel a látogatás időpontja előtt látogatási kérelem formájában értesíti. Sürgős esetben, a nemzeti
biztonsági hatóságok előzetes egyeztetését követően a  látogatási kérelem a  látogatás kezdetéhez közelebbi
időpontban is benyújtható.
(3) A látogatási kérelem az alábbiakat tartalmazza:
a) a  látogató neve, születési ideje és helye, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt intézménynek a megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama,
e) a  látogatás célja, beleértve a  látogatással érintett legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjét;
f ) a  meglátogatandó minősített adatokat kezelő szerv neve és címe, valamint a  kapcsolattartójának neve,
telefonszáma/ fax száma, e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a nemzeti biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
(4) A  nemzeti biztonsági hatóságok közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások további részleteiről a nemzeti biztonsági hatóságok kötelesek megállapodni.
(5) A látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a jelen Egyezmény alapján átadott minősített
adatot.
(6) A Felek nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban biztosítják a látogatók személyes
adatainak védelemét.
12. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE (1) A nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul írásban tájékoztatják egymást a  minősített adat biztonságának
bármilyen megsértéséről, vagy ha mindezek gyanúja merül fel.
(2) Az átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága megtesz minden lehetséges, megfelelő intézkedést a  nemzeti
jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel összhangban a  minősített adat biztonságának megsértése
következményeinek csökkentése és további hasonló események elkerülése érdekében.
(3) Annak a  félnek a  nemzeti biztonsági hatósága, ahol a  minősített adat biztonságának megsértése bekövetkezett,
haladéktalanul kezdeményezi az  esemény kivizsgálását. A  másik fél nemzeti biztonsági hatósága szükség esetén
közreműködik a vizsgálatban.
(4) Az átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  átadó fél nemzeti biztonsági
hatóságát a  minősített adat biztonságának megsértésével kapcsolatos körülményekről, a  kár mértékéről, a  kár
enyhítése érdekében megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
13. CIKK
MÁS NEMZETKÖZI EGYEZMÉNYEKHEZ VALÓ VISZONY
Jelen Egyezmény nem érinti a  Felek egyéb két- vagy többoldalú egyezmény alapján fennálló kötelezettségeit,
ideértve mindazon megállapodásokat, amelyek minősített adatok cseréjét és kölcsönös védelmét szabályozzák.
14. CIKK
KÖLTSÉGEK VISELÉSE
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
15. CIKK
VITÁK RENDEZÉSE
Jelen Egyezmény végrehajtásából vagy értelmezéséből fakadó vitákat a  Felek egymás között egyeztetés vagy
tárgyalás útján, külső igazságszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül rendezik.
16. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (1) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a  Felek által az  Egyezmény hatálybalépéshez
szükséges nemzeti jogi feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó írásbeli értesítés
kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatálybalépésével
kapcsolatban a jelen cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
(3) Bármelyik fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételének napját követő hat hónap elteltével hatályát
veszti.
(4) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül az  annak alapján kicserélt vagy létrejött minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az átadó fél
írásban felmentést nem ad az átvevő fél részére ezen kötelezettség alól.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Budapesten, 2018. szeptember 5-én, két eredeti példányban, valamennyi példány magyarul, franciául és
angol nyelven, valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
......................................................................................... ........................................................................................
 Magyarország Kormánya részéről A Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya részéről
 Dr. Felkai László Őexc. Marc Ungeheuer
 közigazgatási államtitkár A Luxemburgi Nagyhercegség magyarországi rendkívüli
 és meghatalmazott nagykövete”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
31/2005. (X. 21.) TNM rendelete a regionális fejlesztésért és felzárkóztatásért felelős tárca nélküli miniszter által adományozható díjakról.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A terület- és regionális fejlesztés, a térségi együttműködés előmozdítása, a társadalom, a gazdaság és a környezet összehangolt fejlesztése terén végzett kiemelkedő
tevékenység elismeréseként a regionális fejlesztésért és
felzárkóztatásért felelős tárca nélküli miniszter (a továbbiakban: miniszter) március 15-e alkalmából, évente 10 db
Pro Régió Díjat adományozhat.
(2) A kiemelkedő építészeti alkotó tevékenység, továbbá az épített környezet alakításában, védelmében és fejlesztésében, a települési és építészeti értékek feltárásában,
megőrzésében kifejtett eredményes és kiemelkedő munka,
az építésügyi igazgatásban végzett tevékenység kimagasló
színvonalának elismeréseként a miniszter a következő
szakmai díjakat adományozhatja:
a) Ybl Miklós Díj a kimagasló egyéni építészeti alkotó
tevékenység elismeréséül, március 15-e alkalmából, évente 5 db;
b) Pro Architectura Díj a kiemelkedő építészeti alkotás
(épület, épületegyüttes) létrehozásában kifejtett építészeti-tervezői tevékenységért, az építészeti világnap alkalmából – október első hétfőjén – évente 5 db, több építész
esetén megosztva is;
c) Kós Károly Díj a településvédelem és településszépítés területén kimagasló eredményt elért személyek és közösségek elismeréséül, Kós Károly születésnapja alkalmából, december 16-án, évente 3-3 db;
d) Lechner Lajos Díj az építésügyi igazgatásban – ideértve a településrendezést is – legalább tíz éve dolgozó
köztisztviselő részére kimagasló szakmai tevékenység elismeréséül, Köztisztviselők Napja alkalmából, évente
6 db;
e) Palóczy Antal Díj a településrendezés területén legalább 10 éven át végzett kimagasló – tervezői, oktatói, kutatói, főépítészi – tevékenység elismeréséül személynek,
illetőleg tervezőcsoportnak, az építészeti világnap alkalmából – október első hétfőjén –, évente 2 db.
(3) Az ingatlanszakmában legalább 10 éve ingatlanfejlesztői, ingatlan értékbecslői, ingatlanforgalmazói és ingatlankezelői területen végzett példaértékű munka, a szakoktatásban, szakmai érdekképviseletben, államigazgatásban végzett kimagasló munka, illetve a szakma nemzetközi kapcsolatainak fejlesztésében végzett tevékenység elismeréseként, a miniszter az Ingatlanosok Napja – május
második hétvégéje – alkalmából, évente 3 db Magyar Ingatlanszakmáért Díjat adományozhat.
(4) A turisztikai tevékenység irányításában, tervezésében, szervezésében, a nemzetközi turisztikai kapcsolatok
terén végzett kiemelkedő munka elismeréseként a miniszter a Turisztikai Világnap – szeptember 27. – alkalmából,
évente 12 db Pro Turismo Díjat adományozhat.
(5) Az (1)–(4) bekezdésekben felsorolt díjak (a továbbiakban: díjak) leírását e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § (1) A díjak adományozására bárki tehet javaslatot.
(2) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott díj adományozására vonatkozó javaslatot a Pro Régió Díj Bizottsághoz kell benyújtani. A Pro Régió Díj Bizottság elnöke: az
Országos Területfejlesztési Hivatal elnöke; tagjai az elnök
által a területfejlesztés és területrendezés elismert szaktekintélyei közül felkért személyek. A beérkezett javaslatok
alapján a Bizottság előterjesztést készít a miniszternek a
Pro Régió Díj adományozására.
(3) Az 1. § (2) bekezdésében meghatározott bármely díj
adományozására vonatkozó javaslatot az Építészeti és
Építésügyi Díjak Bizottsághoz kell benyújtani. A Építészeti és Építésügyi Díjak Bizottság elnöke: az Országos
Lakás- és Építésügyi Hivatal elnöke; tagjait a bizottság elnöke kéri fel az egyes díjakhoz kapcsolódóan az elismert
építészek, építésügyi és településrendezési szakemberek
közül.
(4) Az 1. § (3) bekezdésében meghatározott díj adományozására vonatkozó javaslatot a Magyar Ingatlanszakmáért Díj Bizottsághoz kell benyújtani. A Magyar Ingatlanszakmáért Díj Bizottság elnöke: az Országos Lakás- és
Építésügyi Hivatal elnöke; a bizottság állandó tagjai a
Magyar Ingatlanszövetség elnöke, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara Ingatlanszakmai Kollégiumának elnöke,
a Budapesti Igazságügyi Szakértői Kamara elnöke; meghívott tagjai az elnök által az ingatlanszakma elismert
szaktekintélyei közül felkért személyek.
(5) Az 1. § (4) bekezdésében meghatározott díj adományozására vonatkozó javaslatot a Pro Turismo Díj Bizottsághoz kell benyújtani. A Pro Turismo Díj Bizottság elnöke: a Magyar Turisztikai Hivatal elnöke, társelnöke: az Országos Idegenforgalmi Bizottság elnöke; tagjai az elnök
által a turizmus elismert szaktekintélyei közül felkért személyek.
(6) A díjak adományozására vonatkozó javaslattétel lehetőségét valamint az előterjesztésre jogosultak körét tartalmazó felhívást minden évben – a díj átadása előtt legkésőbb öt hónappal – a Magyar Közlöny mellékletében, a Hivatalos Értesítőben, valamint a Fejlesztési és Pályázati Értesítőben, az 1. § (4) bekezdésében meghatározott díjra vonatkozóan a Turisztikai Értesítőben is közzé kell tenni.
A felhívás azonos formában és tartalommal közzétehető
bármely szakmai folyóiratban, szakmai fórumokon is.
(7) A javaslatnak tartalmaznia kell a jelölt nevét, címét,
valamint azokat az eredményeket, amelyek megalapozzák
a díj odaítélését, természetes személy esetén továbbá
annak személyi adatait, munkahelyét, beosztását, tudományos fokozatát, korábban kapott kitüntetéseit.
(8) A díjakban külföldön élő magyar állampolgárok,
illetve magyar nemzetiségű, nem magyar állampolgárok is
részesíthetők. Külföldi állampolgár díjazása esetén a külügyminisztert előzetesen tájékoztatni kell.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdésben meghatározott díjjal plakett,
az 1. § (2) (3) és (4) bekezdésében meghatározott díjjal
érem, továbbá a díjakkal adományozást igazoló oklevél és
pénzjutalom jár.
(2) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott díjjal járó
pénzjutalom összege természetes személy kitüntetése esetén személyenként a mindenkori köztisztviselői illetményalap hatszorosa, szervezetnek való adományozása esetében tizenkétszerese.
(3) Az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott díjjal járó pénzjutalom összege személyenként a mindenkori
köztisztviselői illetményalap tízszerese.
(4) Az 1. § (2) bekezdés b)–e) pontjában meghatározott
díjakkal járó pénzjutalom összege természetes személy kitüntetése esetén személyenként a mindenkori köztisztviselői illetményalap ötszöröse, szervezetnek való adományozása esetében tizenötszöröse.
(5) Az 1. § (3) bekezdésében meghatározott díjjal járó
pénzjutalom összege természetes személy kitüntetése esetén személyenként a mindenkori köztisztviselői illetményalap ötszöröse, szervezetnek való adományozás esetében
tízszerese.
(6) Az 1. § (4) bekezdésében meghatározott díjjal járó
pénzjutalom összege a mindenkori köztisztviselői illetményalap tízszerese.
4. § (1) A díjakat ünnepélyes keretek között a miniszter
vagy az általa megbízott vezető adja át.
(2) A díjakat ugyanaz a személy vagy szervezet 5 éven
belül csak egyszer kaphatja meg, újabb díj adományozására csak olyan teljesítmény alapján lehet javaslatot tenni,
amelyet a javasolt személy vagy szervezet a korábban adományozott díj elnyerése óta ért el.
5. § (1) A díjak nem adományozhatóak annak, aki jogerős
büntető ítélet hatálya alatt áll.
(2) Érdemtelenné válik a díjakra, akit a bíróság jogerős
ítélettel a közügyektől vagy ha az elismerés a foglalkozással összefüggő tevékenységnek szólt a foglalkozásától eltiltott.
(3) A díjak adományozásáról, illetve az arra való érdemtelenné válásról rendelkező miniszteri döntést a Magyar
Közlöny mellékletében, a Hivatalos Értesítőben, valamint
a Fejlesztési és Pályázati Értesítőben közzé kell tenni.
6. § (1) Az 1. § (1) bekezdésben meghatározott díj pénzügyi
fedezetét az Országos Területfejlesztési Hivatal biztosítja.
(2) Az 1. § (2) és (3) bekezdésben meghatározott díj
pénzügyi fedezetét az Országos Lakás- és Építésügyi Hivatal biztosítja.
(3) Az 1. § (4) bekezdésben meghatározott díj pénzügyi
fedezetét a Magyar Turisztikai Hivatal biztosítja.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és
ezzel egyidejűleg hatályát veszti:
a) a Pro Régió Díj adományozásának rendjéről szóló
11/2004. (VII. 22.) TNM rendelet,
b) a Szolgálati Jel, a Bátorság Érdemjel kitüntető cím
és a Miniszteri Díj alapításáról szóló 6/1992. (V. 5.) BM
rendelet 8/A–8/F. §-a.
(2) E rendelet 1. §-a (2) bekezdésének d) és e) pontjában
meghatározott díjak adományozásának első éve 2006.
Dr. Kolber István s. k.,
a regionális fejlesztésért és felzárkóztatásért felelős