text:
14/2017. (III. 24.) ORFK utasítása a szolgálatparancsnoki tevékenységről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
szolgálatparancsnoki tevékenységének egységes szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki. A Rendőrségnél – a Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR) és a határátkelőhelyen szolgálatot teljesítő
szolgálatparancsnok kivételével – a szolgálatparancsnoki tevékenységet az utasításban foglaltak szerint kell
működtetni.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) alárendelt állomány: a közterületek és nyilvános helyek – a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban:
RRI) vonatkozásában az RRI illetékességi területe – rendőri ellenőrzésére (a továbbiakban: közterületi feladat),
valamint az államhatár védelmével kapcsolatos feladatok végrehajtására (a továbbiakban: határbiztonsági
feladat) vezényelt
aa) közrendvédelmi,
ab) közlekedésrendészeti,
ac) határrendészeti,
ad) a más szolgálati ághoz vagy szolgálathoz tartozó, de adott szolgálatban önálló közterületi vagy
határbiztonsági feladatot ellátó,
ae) az őrszolgálati feladatot ellátó,
af ) a rendőri szerv alárendeltségébe vezényelt megerősítő
állomány;
b) helyi szerv: a rendőrkapitányság és a határrendészeti kirendeltség;
c) szomszédos rendőri szerv: az adott rendőri szerv illetékességi területével határos másik rendőri szerv;
d) területi szerv: az RRI és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság.
3. Az RRI vonatkozásában a szolgálatparancsnoki feladatokat a közrendvédelmi, a határrendészeti és az utasbiztonsági
osztályok alosztályvezetői és a szolgálatparancsnok együttesen látják el, és az utasítás alkalmazásában az
alosztályvezető szolgálatparancsnoknak tekintendő.
II. FEJEZET
A SZOLGÁLAT ELLÁTÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 3. A szolgálatparancsnok szolgálatának tervezése, ellátása
4. A szolgálatparancsnoki rendszert:
a) az alárendelt állomány tevékenységének közvetlen irányítása, koordinálása, ellenőrzése;
b) a rendőri szervhez beérkező, intézkedést igénylő információk alapján a halaszthatatlan döntések meghozatala,
intézkedések megtétele; c) a rendőri szervhez beérkező, intézkedést igénylő információknak a döntésre, intézkedésre jogosultak felé
történő továbbítása
érdekében kell működtetni. 5. A szolgálatparancsnoki állomány szolgálatát – az RRI szolgálatparancsnoki állományát kivéve – vezényléses szolgálati
időrendszerben kell szervezni.
6. A szolgálatparancsnok szolgálatát – az RRI szolgálatparancsnoki állományát kivéve – úgy kell szervezni, hogy
a szolgálata kezdetének és befejezésének időpontja ne essen egybe a tevékenység-irányítási központnak az adott
rendőrkapitányság tevékenység-irányítási feladatát ellátó ügyeletese (a továbbiakban: TIK ügyeletes), a határrendészeti
kirendeltség ügyeletese, valamint az alárendelt állomány szolgálatának kezdő és befejező időpontjával.
7. Annak érdekében, hogy minden rendelkezésére álló lehetőség felhasználásával támogatást tudjon nyújtani az
alárendelt állománynak, a rendőrkapitányság szolgálatparancsnoka a szolgálata megkezdésekor jelentkezik a TIK
ügyeletesnél, és tájékoztatást kér azon releváns információkról, továbbá jelenti a napi szolgálatellátással kapcsolatos
azon információkat, amelyek az alárendelt állomány, valamint a saját tevékenységét segítik, illetve a rendőri szerv
illetékességi területét érintik. A szolgálatparancsnok a határrendészeti kirendeltségen a határrendészeti kirendeltség
ügyeletesétől, az RRI-n az RRI ügyeletesétől szerzi be a szolgálat ellátásához szükséges információkat.
A  rendőrkapitányság szolgálatparancsnoka tájékoztatja a KR-nek a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság
alárendeltségében tevékenykedő bevetési csoportja vezetőjét a bevetési csoport feladatának ellátásához szükséges
információkról.
8. A helyi feladatok ellátása érdekében a közterületi feladatot ellátó állomány – ide értve a KR-nek a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság alárendeltségében tevékenykedő bevetési csoportját is – szolgálat közbeni irányítását
a szolgálatparancsnok a TIK ügyeletes felé történő jelentési kötelezettség mellett látja el. A határbiztonsági feladatot
ellátó, továbbá az RRI-n szolgálatot teljesítő állomány szolgálat közbeni irányítását a szolgálatparancsnok látja el.
9. Az alárendelt állomány a szolgálatparancsnok közvetlen alárendeltségébe az eligazítás megkezdésekor kerül, és
az alárendeltség a beszámoltatást követően szűnik meg.
10. Az RRI szolgálatparancsnoka kivételével a szolgálatparancsnok a szolgálatában köteles a Robotzsaru integrált
ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) Tevékenységirányítási Rendszer (a továbbiakban: TIR) megfelelő alkalmazásában a következő napszakban szolgálatot teljesítő
közterületi és határőrizeti feladatot ellátó egységeket, illetve a szolgálat közbeni változásokat rögzíteni.
A  határrendészeti kirendeltségen a szolgálatparancsnok helyett a határrendészeti kirendeltség ügyeletese is
végrehajthatja az egységek és eszközök teljes körű rögzítését.
11. A szolgálatparancsnok az eligazítást követően haladéktalanul rögzíti a TIR-ben az alárendelt állomány
szolgálatszervezésében esetlegesen bekövetkezett változásokat.
12. Az alárendelt állománynak utasítást – a TIK ügyeletesen és a szolgálatparancsnokon kívül – a szolgálatparancsnok
szolgálati elöljárója is adhat, amelyről haladéktalanul tájékoztatja a TIK ügyeletest és a szolgálatparancsnokot,
valamint a határrendészeti kirendeltség, illetve az RRI szolgálatparancsnokát.
13. A TIK ügyeletes által kiadott utasítást a szolgálatparancsnok nem bírálhatja felül. Az irányított állomány részére a TIK
ügyeletese által korábban adott utasítástól eltérő utasítást a szolgálatparancsnok csak a TIK ügyeletesével történt
előzetes egyeztetést követően, annak engedélyével adhat.
14. A közterületi és határőrizeti feladatot ellátó állománnyal, a szomszédos, az alárendelt és az elöljáró rendőri egységekkel,
valamint más, együttműködő szervekkel történő összeköttetés biztosítása érdekében a szolgálatparancsnokot el kell
látni beépített helymeghatározó és riasztó funkcióval rendelkező kézi rádiókészülékkel, valamint szolgálati
mobiltelefonnal.
15. A szolgálatparancsnok feladatait úgy kell szervezni, hogy szolgálati idejének legalább egyharmadát – dokumentáltan
és visszaellenőrizhetően – közterületen, határterületen töltse, amely időtartamot az alárendelt állomány
tevékenységének ellenőrzésére, helyszíni koordinálására, rendőri intézkedések szakmai irányítására és felügyeletére
kell fordítania. A szolgálatparancsnok a közterületen töltött idejét a Robotzsaru rendszer megfelelő moduljában
köteles rögzíteni.
16. Ha a szolgálatparancsnok az alárendelt állomány irányításában akadályoztatva van, ezt jelzi a TIK ügyeletesének vagy
a határrendészeti kirendeltség, illetve az RRI ügyeletesének.
17. A szolgálatparancsnoknak ismernie kell a közterületi szolgálat, a határőrizeti szolgálat és az őrszolgálat ellátása
szempontjából releváns adatokat, információkat, így különösen:
a) a rendőri szerv illetékességi területének bűnügyi, közbiztonsági, határbiztonsági helyzetét;
b) a végrehajtott rendőri intézkedéseket, a beszámoltatások tapasztalatait;
c) a tervezett rendezvények, egyéb események adatait;
d) a határterület határőrizetét befolyásoló eseményeket (így különösen határmenti repülés, munkavégzés,
vadászat);
e) a folyamatban lévő és végrehajtandó rendőri feladatokat;
f ) az alárendelt állomány által végrehajtott feladatokat;
g) az elöljáró döntéseit a feladatok végrehajtására;
h) az alárendelt állomány tartózkodási helyét;
i) a szolgálat ellátáshoz rendelkezésére álló technikai eszközöket, azok mennyiségét, alkalmazásuk lehetőségeit;
j) az alárendelt és megerősítő állomány létszámát, feladatát, szolgálati idejét;
k) az ellenőrzés alá vont járőrkörzetek, járőrútirányok, mozgóőr mozgási körzetek, őrhelyek elhelyezkedését,
jellemzőit;
l) az erők és eszközök összevonásának, átcsoportosításának lehetőségeit;
m) a rendőri szerv riasztásával, a személyi állomány kiértesítésével, bevonultatásával, a körlet őrzésével és
védelmével, az objektumba történő beléptetés és benttartózkodás rendjével, fokozott ellenőrzések, mélységi
ellenőrzések elrendelésével kapcsolatban meghatározott feladatokat;
n) az együttműködés, az értesítés, a riasztás rendjét;
o) a csapaterőbe szervezett állomány létszámát, hadrafoghatóságát, értesítési lehetőségeit, illetőleg a rendőri
csapaterővel kapcsolatos szolgálati feladatokat;
p) a rendőri szerv alárendeltségében működő határátkelőhelyek forgalmi viszonyait, a várakozási időket, azok
kialakulásának okait;
q) a rendőri szerv illetékességi területén házi őrizet és a lakhelyelhagyási tilalom alatt álló személyekkel
kapcsolatos adatokat;
r) a szolgálatellátással kapcsolatos külön tervben foglaltakat.
18. A szolgálatparancsnok szolgálata során ellenőrzi:
a) a szolgálat átvétele során az általa átvett szolgálati okmányokat, a nyilvántartásokat, a nyilvántartott eszközök
és a biológiai minták meglétét, állapotát;
b) az eligazításra jelentkező alárendelt állomány
ba) öltözetét, szolgálatra alkalmas állapotát,
bb) szolgálati igazolványának meglétét, érvényességét,
bc) jelvénye meglétét, épségét,
bd) előírt felszerelésének meglétét, a könnygázszóró palack szavatossági idejét,
be) fegyverzetének meglétét, a bilincs alkalmazhatóságát, működőképességét,
bf ) megfelelő kategóriára kiállított vezetői engedélyét, illetve ügyintézői igazolványát és azok
érvényességét, ha gépjárművet vezetnek,
bg) szolgálati okmányainak meglétét,
bh) meghatározott feladatainak tudomásul vételét (megértését),
bi) birtokban tartható vagyontárgyak, magáncélú telekommunikációs eszközök, készpénz, készpénz
helyettesítő fizetési eszközök korlátozásával kapcsolatos rendelkezések betartását; c) az alárendelt állomány szolgálati ideje alatti tevékenységét, ezen belül
ca) az eligazításon, valamint a szolgálat közben részükre meghatározott feladatok végrehajtását,
cb) az intézkedések jogszerű, szakszerű, arányos, kulturált végrehajtását, különös tekintettel a személyi
szabadság korlátozásával járó vagy kényszerítő eszköz alkalmazásával végrehajtott intézkedéseket,
az intézkedési aktivitást,
cc) az elkészített iratok alaki, tartalmi megfelelőségét;
d) a fegyverszobát.
4. Az eligazítás 19. Az alárendelt állományt a szolgálat megkezdésekor feladataik végrehajtására minden esetben fel kell készíteni és
el kell igazítani.
20. Az eligazításon ismertetni kívánt feladatok lényegét, a meghatározandó célokat és feladatokat a Robotzsaru rendszer
megfelelő alkalmazásában minden esetben az eligazítás megkezdését megelőzően dokumentálni kell.
21. Az eligazítást a szolgálatparancsnok tartja. Különösen indokolt esetben – amennyiben az eligazítás időpontjában
a szolgálatparancsnok más, halaszthatatlan szolgálati feladat végrehajtása miatt akadályoztatva van – az eligazítás
megtartására ideiglenes jelleggel köteles kijelölni az eligazítást végrehajtó személyt. Ha az eligazítást nem
a  szolgálatparancsnok hajtja végre, az eligazítást tartó személy köteles a szolgálatparancsnokot az eligazításon
meghatározottakról tájékoztatni.
22. Ha nincs lehetőség személyes eligazításra, az eligazítás tartalmát az érintett rendőrrel az előző szolgálatának
befejezésekor személyesen vagy szolgálatba lépésekor a rendszeresített rádiókészüléken vagy távközlési eszközön
kell közölni, amit a rendőr a Robotzsaru rendszer megfelelő alkalmazásában vesz tudomásul.
23. A szolgálatparancsnok a személyes eligazítás kezdetekor az alárendelt állományt felsorakoztatja, és meggyőződik
arról, hogy valamennyi eligazításra kötelezett azon megjelent, valamint végrehajtja a 18. pont b) alpontjában előírt
ellenőrzési kötelezettséget és a 32. pontban meghatározottakat.
24. Az alárendelt állomány tagja a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX.  22.) BM rendelet 98. §
(4) bekezdésében és 98/A. §-ában meghatározott okokon túl nem léptethető
a) szolgálatba
aa) nem megfelelő ruházatban,
ab) ha egészségügyi, pszichikai vagy más egyéb okból nem képes ellátni feladatát;
b) közterületi, határőrizeti szolgálatba
ba) a Rendőrség hivatásos állományához tartozás igazolására alkalmatlan szolgálati igazolvánnyal vagy
szolgálati igazolvány hiányában,
bb) jelentős mértékben sérült vagy olvashatatlan feliratozású azonosító jelvénnyel vagy az azonosító
jelvény hiányában,
bc) hiányos felszereléssel. 25. Ha a szolgálatparancsnok az ellenőrzés során az eligazításon részt vevő alárendelt állomány esetében hiányosságot
tapasztal, vagy megállapítja a szolgálatra való alkalmatlanságot – lehetőség szerint – azonnal intézkedik a hiányosság
megszüntetésére. Az állomány fegyelemsértést vagy bűncselekményt elkövető tagjával szemben – annak tárgyi
súlyához igazodóan – javaslatot tesz az eljárás megindítására, és megteszi a hatáskörébe tartozó elsődleges
intézkedéseket.
5. A beszámoltatás 26. A beszámoltatást a szolgálatparancsnok hajtja végre, amelynek során elvégzi a 33. pontban meghatározottakat.
Különösen indokolt esetben – amennyiben a beszámoltatás időpontjában a szolgálatparancsnok más, halaszthatatlan
szolgálati feladat végrehajtása miatt akadályoztatva van – a beszámoltatás megtartására ideiglenes jelleggel köteles
kijelölni a beszámoltatást végrehajtó személyt.
27. A szolgálatparancsnok a szolgálatból bevonuló alárendelt állományt a bevonulását követően szóban (személyesen,
távbeszélőn) és a Robotzsaru rendszerben e célra kialakított alkalmazásában beszámoltatja a részükre meghatározott
célok megvalósulásáról és a feladatok végrehajtásáról, tapasztalataikról, intézkedéseikről, a bűnügyi, közbiztonsági,
határbiztonsági helyzetre vonatkozó észrevételeikről, megfigyeléseikről, a bűnmegelőzést szolgáló javaslataikról.
28. A beszámoltatás végrehajtását követően az alárendelt állomány által tett intézkedéseket a szolgálatparancsnok
a Robotzsaru rendszer erre a célra kialakított alkalmazásában hitelesíti.
29. A szolgálatparancsnoknak lehetővé kell tennie és meg kell követelnie, hogy a rendőr az intézkedéseivel, tapasztalataival
összefüggő iratokat – eltérő rendelkezés hiányában – szolgálati ideje alatt készítse el, és azokat legkésőbb
a beszámolással egy időben adja le.
6. A szolgálatparancsnok jogkörei, kötelességei 30. Az RRI szolgálatparancsnoka kivételével a szolgálatparancsnok jogosult:
a) a TIK ügyeletese felé történő jelentéstételi kötelezettség teljesítése vagy a határrendészeti kirendeltség
ügyeletesének tájékoztatása mellett
aa) az alárendelt állomány részére utasítást adni,
ab) a rendőri intézkedés végrehajtását, a járőrkörzetek, a járőrútirányok, a mozgóőr mozgási körzetek,
az őrhelyek elhagyását elrendelni vagy engedélyezni,
ac) az alárendelt állományt összevonni, átcsoportosítani;
b) az alárendelt állomány erejét – az adott (kialakult) helyzetre megfelelően reagálva – szükség szerint saját
elhatározásából módosítani;
c) a szolgálatteljesítés módját, az alárendelt állomány szolgálati öltözetét, felszerelését, fegyverzetét a vonatkozó
jogszabályoknak, a közjogi szervezetszabályozó eszközöknek és a szolgálati elöljárói utasításoknak megfelelően
meghatározni;
d) a szolgálati gépjárművekbe szerelt eszköz használatával a kép-, valamint a kép- és hangfelvétel készítésére
utasítást adni;
e) megkülönböztető jelzés használatát engedélyezni;
f ) az alárendelt állomány részére a munkaközi szünet kivételének helyét és idejét a szolgálati feladatok
függvényében meghatározni;
g) az alárendelt állomány helyszíni váltása esetén a váltás helyére történő ki- és bevonulás módját meghatározni;
h) jelentéseket, feljelentéseket, jegyzőkönyveket, határozatokat, egyéb iratokat az alárendelt állománytól bekérni;
i) elismerésre vagy fegyelmi felelősségre vonásra javaslatot tenni;
j) a szomszédos rendőri szervekkel, együttműködő, társ- és más szervekkel, a polgárőr egyesületekkel, valamint
az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyekkel kapcsolatot tartani, tőlük tájékoztatást kérni;
k) rendkívüli őrt kijelölni, eligazítani, feladatát meghatározni, ideiglenes őrutasítást elkészíteni, átadni.
31. A szolgálatparancsnok köteles:
a) a személyi szabadságában korlátozott személy előállítása vagy biztonsági intézkedés keretében a helyszínről
történő elszállítása érdekében, amennyiben az az alárendelt állománnyal nem hajtható végre – szükség esetén
más rendőri szerv állományából a TIK ügyeletesen keresztül – megerősítő erőről gondoskodni;
b) a körzeti megbízottakat informálni a bűnügyi, a közbiztonsági, a határbiztonsági szempontból releváns
információkról és a szolgálat ideje alatt figyelemmel kísérni a tevékenységüket;
c) a személyi szabadságot korlátozó intézkedés esetén, ha a járőrkörzetben, járőrútvonalon vagy mozgóőr
mozgási körzetében a folyamatos rendőri jelenlét fenntartása szükséges, a váltásra soron kívül intézkedni;
d) a személyi szabadság korlátozásával járó intézkedést, a kényszerítő eszköz alkalmazását kivizsgálni;
e) az RRI esetén az utasoktól a rendőr által elvett tárgyakról a lefoglaló határozatot a helyszínen elkészíteni;
f ) a szolgálati lőfegyvereket, lőszereket a fegyverszobából kiadni, visszavételezni, az ezzel kapcsolatos
nyilvántartásokat az előírásoknak megfelelően vezetni;
g) a dokumentációs, a technikai, a híradástechnikai eszközöket és a védőfelszereléseket, valamint a helyszíni
bírságtömböket, a szolgálati okmányokat – így különösen a járőr útiránytervet, a járőrkörzet-leírást, a mozgóőri
őrutasítást, a rendkívüli őri őrutasítást – kiadni, visszavételezni, az ezzel kapcsolatos nyilvántartásokat vezetni;
h) a helyszíni bírságtömböket kezelni, eligazítás és beszámoltatás során azokat ellenőrizni;
i) a biológiai minták tárolására kialakított egységdobozokat kezelni, nyilvántartani;
j) a központi nyilvántartások szolgáltatásaihoz adatkapcsolatot biztosító eszközöket kezelni, nyilvántartani;
k) a fegyveres biztonsági őrökkel kapcsolatos őrparancsnoki feladatokat ellátni.
32. A szolgálatparancsnok az eligazítás során köteles:
a) ismertetni az illetékességi terület – ezen belül hangsúlyozottan a járőrkörzet (járőrútirány) – bűnügyi,
közbiztonsági és határbiztonsági helyzetét;
b) meghatározni az alárendelt állomány szolgálatára vonatkozó világos, érthető célokat, elvárásokat,
meggyőződni arról, hogy azokat az érintett megértette;
c) a járőr részére a Járőr- és Őrszolgálati Szabályzat 1. melléklete szerinti, külön utasításra viselhető felszerelési
tárgyak körét meghatározni;
d) ismertetni a feladatok ellátását elősegítő feltételeket, információkat;
e) átadni a szolgálat ellátásához szükséges okmányokat, eszközöket;
f ) segítséget nyújtani a feladat ellátását szolgáló munkamódszerek kiválasztásában;
g) kérdéseket intézni az eligazításon részt vevők felé a szolgálatellátással összefüggő jogszabályokra és közjogi
szervezetszabályozó eszközökre vonatkozó, továbbá intézkedéstaktikai, intézkedésbiztonsági ismereteinek
felmérése céljából;
h) ismertetni a korrupciós jellegű cselekmények felismerését, illetve felfedését elősegítő külön eljárási rendet;
i) a szolgálati gépjárművekbe szerelt kép-, valamint a kép- és hangrögzítéshez szükséges hordozható
háttértárolót az alárendelt állomány részére dokumentált módon átadni.
33. A szolgálatparancsnok a beszámoltatás során köteles:
a) meggyőződni az alárendelt állomány részére meghatározott feladatok teljesítéséről, a tett intézkedések jog
és szakszerűségéről, szükségességéről, arányosságáról;
b) felhívni a rendőr figyelmét a következő szolgálatba lépésének időpontjára, illetve az azzal összefüggésben
meghatározott öltözetre, felszerelésre;
c) az elkészített írásos jelentéseket, feljelentéseket áttekinteni, azok elsődleges parancsnoki revízióját végrehajtani
a Robotzsaru rendszer megfelelő alkalmazásának használatával, valamint a beszámoltatott által készített írásos
feljelentések, jelentések és egyéb dokumentumok tartalmával összevetve;
d) a nyilvántartásokból történő lekérdezéseket záradékolni;
e) az általa és a TIK ügyeletes által engedélyezett megkülönböztető jelzés alkalmazása esetén ennek tényét
utólag a gépjármű-menetlevél tömbbe bejegyezni;
f ) hiányosság, ellentmondás feltárása esetén utasítani a beszámoltatottat a hiányosságok pótlására és az
ellentmondások tisztázására;
g) az intézkedések során rögzített kép-, valamint a kép- és hangfelvétel adott jelentéshez történő csatolását
ellenőrizni;
h) a szolgálati gépjárművekbe szerelt kép-, valamint a kép és hangrögzítéshez szükséges hordozható háttértárolót
az alárendelt állománytól dokumentált módon átvenni. 34. A határrendészeti kirendeltségeken a 30. pont j) alpontjában, a 31. pont g) és i)–j) alpontjában, valamint a 33. pont
d) alpontjában meghatározott feladatokat a szolgálatparancsnok helyett az ügyeletes, ahol a fegyverszoba-kezelői
feladatokra kijelölt személy van, a 31. pont f ) alpontjában meghatározott feladatot a kezelői feladatokra kijelölt
személy is végrehajthatja.
35. A szolgálatparancsnok nem vehető igénybe:
a) fogdaőri, kísérőőri, őrszolgálati, kísérési, valamint saját észlelése esetén megtett elsődleges intézkedéseket
leszámítva helyszínbiztosítási, forgalomirányítási feladatokra;
b) a TIK ügyeletes helyett a nyilvántartásokból történő lekérdezések végrehajtására;
c) a személyesen tett állampolgári panaszok, bejelentések, szabálysértési vagy büntetőfeljelentések felvételére,
rögzítésére, kivéve a hivatali munkaidőn kívül az azonnalos intézkedést igénylő eseteket;
d) az előállítás időtartamának meghosszabbítására;
e) az azonnalos intézkedést igénylő esetek kivételével e-mailek, faxok kezelésére;
f ) a városi vonalakon beérkező telefonhívások fogadására, kezelésére;
g) az ügyfelek fogadására;
h) a kulcsdobozok kiadására, visszavételezésére;
i) ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalára, őrizetbe vételi határozat elkészítésére, aláírására,
kiadmányozására és kihirdetésére;
j) a szabálysértési elzárás foganatba vételéhez szükséges rendelvény kivételével a fogdai befogadáshoz
szükséges rendelvény elkészítésére, a fogvatartásért felelős helyett történő aláírásra, kiadmányozásra;
k) a TIK ügyeletes hatáskörébe tartozó jelentés, hivatalos feljegyzés, egyéb adminisztráció elkészítésére;
l) a körözési és nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvényben
meghatározott körözési tevékenység végrehajtására;
m) rendszeres napi statisztikai adatszolgáltatásra.
36. A szolgálatparancsnok a hiteles elektromos légalkoholmérő berendezés kezelésére és a kezelésre vonatkozó
dokumentáció elkészítésére, valamint a szolgálati gépjárművek menetleveleinek kiadására, visszavételezésére,
a gépjármű indítónapló vezetésére különösen indokolt esetben igénybe vehető.
37. Indokolással ellátott kérelem alapján a 30–33. pontban foglalt feladatok bővítését a rendészeti országos
rendőrfőkapitány-helyettes, a feladatok szűkítését az RRI állománya tekintetében az RRI rendészeti
igazgatóhelyettese,  valamint a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok állománya tekintetében a rendészeti
rendőrfőkapitány-helyettes (a továbbiakban együtt: rendészeti helyettes) engedélyezheti. Az engedélyezést követően
a feladatokat a rendőri szerv ügyrendjében és a szolgálatparancsnok munkaköri leírásában tételesen fel kell sorolni.
38. A 35. pontban foglaltakon túl, a szolgálatparancsnok által végre nem hajtható további feladatokat – indokolással
ellátott kérelem alapján – a rendészeti helyettes, míg a 35. pontban foglalt feladatok bármelyikének szolgálatparancsnok
általi végrehajtását – indokolással ellátott kérelem alapján – a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes
engedélyezheti. Az engedélyezést követően a feladatokat a rendőri szerv ügyrendjében és a szolgálatparancsnok
munkaköri leírásában tételesen fel kell sorolni.
39. A rendőri szerv állományának irányítása szempontjából kiemelt jelentőségű terveket és okmányokat
a szolgálatparancsnoknál el kell helyezni, amelyek átadás-átvétel tárgyát képezik. A nem minősített iratok elektronikus
hozzáférés útján is biztosíthatóak. A szolgálatparancsnoknál kell elhelyezni a 37–38. pont szerinti engedélyeket is.
40. A belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél a hivatásos szolgálati beosztásokról
és a betöltésükhöz szükséges követelményekről szóló BM rendeletben meghatározott járőrparancsnok beosztású
hivatásos állományú eseti jelleggel megbízható a szolgálatparancsnok helyettesítésével, aki az ebből eredő feladatait
az ezen utasításban meghatározottak szerint végzi.
III. FEJEZET
A SZOLGÁLATPARANCSNOK SZAKMAI IRÁNYÍTÁSA, FELÜGYELETE, ELLENŐRZÉSE
41. A rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes felelős a szolgálatparancsnoki tevékenység országos szakmai
irányításáért, ennek keretében segédletek kiadásáért, fejlesztésének felügyeletéért, a gyakorlati (ellenőrzési)
tapasztalatok figyelembevételével a szükségessé váló módosítások kezdeményezéséért.
42. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály vezetője a közrendvédelmi szolgálatparancsnoki
tevékenység felett, az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztályának vezetője határrendészeti
szolgálati ág szolgálatparancsnoki tevékenysége felett szakmai irányítást és felügyeletet gyakorol.
43. A 42. pontban szereplő vezetők szakmai irányítói és felügyeleti jogkörükben eljárva:
a) jogosultak a szolgálatparancsnokok ellenőrzésére;
b) a területi rendőri szervek érintett (fő)osztályvezetőivel közösen évente egy alkalommal parancsnoki
értekezleten értékelik a szolgálatellátás helyzetét, a végrehajtás tapasztalatait;
c) évente egy alkalommal a szolgálatparancsnoki tevékenység értékelése céljából országos konferenciát
szerveznek, valamint
d) a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettesnek javaslatot tesznek az értékelt évet követő év feladataira,
a döntést követően kidolgozzák azokat. 44. A rendészeti rendőrfőkapitány-helyettes felelős az illetékességi területén a szolgálatparancsnoki tevékenység szakmai
irányításáért, a regionálisan jelentkező feladatok összehangolásáért, a területi szervek közrendvédelmi,
a közlekedésrendészeti és a határrendészeti szakmai irányító feladatokat ellátó szervezeti elemei tevékenységének
irányításáért.
45. A területi szervek közrendvédelmi és határrendészeti szakmai irányító feladatokat ellátó szervezeti elemeinek vezetői
(a továbbiakban együtt: területi szakmai felügyeletet ellátó vezetők) folyamatosan figyelemmel kísérik, ellenőrzik és
ellenőriztetik a szolgálatparancsnoki tevékenység ellátását. Az ellenőrzés tervezésekor figyelembe kell venni a helyi
szerveknél tervezett ellenőrzéseket is.
46. A területi szakmai felügyeletet ellátó vezetők:
a) szakmai irányítást gyakorolnak a területi és a helyi szervek szolgálatparancsnoki szolgálattal érintett
osztályvezetőinek, valamint az osztály jogállású rendőrőrsök parancsnokainak (a továbbiakban: őrsparancsnok)
munkája felett;
b) a szakmai irányítói jogkörükben eljárva jogosultak a területi és a helyi szervek szolgálatparancsnoki
tevékenységének ellenőrzésére;
c) negyedévente egy alkalommal megtartott parancsnoki értekezleten értékelik a szolgálatparancsnoki
szolgálatellátás helyzetét, tapasztalatait, valamint egyeztetik a következő időszak fő feladatait.
47. A területi és a helyi szervek szolgálatparancsnoki szolgálattal érintett osztályvezetői, őrsparancsnokai határozzák meg
az illetékességi területükön a szolgálatellátás helyi feladatait.
48. A területi és a helyi szervek szolgálatparancsnoki szolgálattal érintett osztályvezetői, őrsparancsnokai vagy az általuk
kijelölt személyek feladata a szolgálatparancsnoki szolgálat tervezése, szervezése.
49. A rendőrkapitányságok vezetői intézkednek, hogy a városi telefonvonalakra érkező hívások hivatali munkaidőn túl
a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok hírközpontjaiba kerüljenek átirányításra. Ettől eltérni csak azoknál
a  rendőrkapitányságoknál lehet, ahol a szolgálatparancsnok részben vagy egészében tevékenység-irányítási
feladatokat is ellát, vagy ahol az átirányítás technikailag nem megoldott.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 50. Ez az utasítás – az 1–49. pontban és az 56. pontban foglaltak kivételével – a közzétételét követő hónap első napján lép
hatályba.
51. Az 1–49. pont és az 56. pont 2017. július 1-jén lép hatályba.
52. A rendőri szervek vezetői az utasításban foglaltakra tekintettel kötelesek felülvizsgálni a szervezeti és működési
szabályzatukat és az érintett szervezeti elemek ügyrendjeit, majd az esetlegesen szükséges módosításokat legkésőbb
2017. július 1-jei hatálybalépéssel végrehajtani.
53. Az RRI igazgatója – a közrendvédelmi, a határrendészeti és az utasbiztonsági osztályok alosztályvezetői és
a  szolgálatparancsnok együttes szolgálatteljesítése esetére – köteles az utasítás szerinti szolgálatparancsnoki
feladatok megosztásáról legkésőbb 2017. június 15-ig rendelkezni.
54. A rendőri szervek vezetői intézkednek az érintett állománynak az utasításban foglaltak dokumentált módon történő
oktatására, első alkalommal legkésőbb 2017. május 31-ig, majd ezt követően évente legalább egy alkalommal.
55. Az utasítás rendelkezéseiből a területi szervek által kidolgozott vizsgafeladatok (tesztlapok) alapján,
a  szolgálatparancsnoki, valamint azon állománynak, aki állandó vagy ideiglenes jelleggel szolgálatparancsnoki
feladatokat lát el, az 54. pontban meghatározott oktatást követően 2017. június 30-ig írásbeli vizsgát kell tennie.
56. Hatályát veszti az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv tevékenység-irányítási központjai, egyes
rendőri szervek ügyeletei, valamint a segélyhívásokat fogadó központok egységes működéséről szóló 57/2013.
(XII. 21.) ORFK utasítás
a) 46. pontjának második fordulata;
b) 46/A. pontjában az „a szolgálatparancsnok a helyi szerv feladatai ellátása érdekében” szövegrész.
57. Az 52–53. pont és az 56. pont 2017. július 2-án hatályukat vesztik.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
78/2010. (IV. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére az EU foglalkoztatás- és szociálpolitikája alakításában játszott szerepéért, Magyarország EU tagállamként való
integrálása érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként Francois Biltgen igazságügyi miniszternek, volt munkaügyi miniszternek,
a thai–magyar turisztikai, kulturális és gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként dr. Suvit Yodmani volt miniszternek, a Thaiföldi Királyság Turisztikai és Sportminisztériuma miniszteri tanácsadójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje, polgári tagozata; az 1999-es NATO-bővítés érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Daniel Fried-nek, az U.S. Department of State államtitkárának, utazó nagykövetnek,
a magyar–német energetikai együttműködés fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Konrad Kreuzer-nak, az E.ON Hungária Zrt. igazgatósága elnökének,
a magyar–koreai kulturális és oktatási kapcsolatok fejlesztése terén végzett tevékenysége elismeréseként
Yim Sung-joon-nak, a Korea Foundation elnökének a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje, polgári tagozata; a magyar–kanadai tudományos, oktatási együttműködés fejlesztése érdekében végzett több mint két évtizedes
tevékenysége elismeréseként dr. Kiss Lászlónak, a Québec-i Chicoutimi Egyetem egyetemi tanárának,
intézetigazgatónak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND lovagkeresztje, polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. április 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2017. (XI. 16.) BM–MvM együttes utasítása az állami tisztviselői továbbképzés és a közszolgálati továbbképzés egységes minőségirányítási szabályzatáról.
A közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet 3.  § (3)  bekezdés g)  pontjában, valamint
az  állami tisztviselők képzéséről és továbbképzéséről szóló 321/2016. (X. 27.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdés e)  pontjában
foglaltakra figyelemmel a következő utasítást adjuk ki:
1. § Az állami tisztviselői továbbképzés és a  közszolgálati továbbképzés egységes minőségirányítási szabályzatát
(a továbbiakban: minőségirányítási szabályzat) az 1. melléklet tartalmazza. A minőségirányítási szabályzat az állami
tisztviselői és a  közszolgálati továbbképzés rendszerének minőségirányítási alapdokumentuma, amely rendszerbe
foglalva, eljárásokra tagolva tartalmazza a továbbképzési rendszerek minőségirányítási tevékenységeit.
2. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) dolgozza ki az  eljárásokhoz kapcsolódó módszertani
útmutatókat, bizonylatokat, részletes szabályokat, továbbá az  NKE állapítja meg a  továbbképzési programok
minősítésével és a  minősített továbbképzési programok fejlesztésével és megvalósításával kapcsolatos díjakat.
Az NKE az elektronikus felületen történő megosztás révén gondoskodik e dokumentumok megismerhetőségéről.
3. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a közszolgálati tisztviselők továbbképzésének minőségirányítási szabályzatáról szóló 12/2013. (III. 14.)
KIM utasítás.
Lázár János s. k., Dr. Pintér Sándor s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter belügyminiszter


text:
1365/2018. (VII. 30.) Korm. határozata a tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a  tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kormányzati koordinációs feladatok ellátására – 2018. augusztus 1.
napjától a Ksztv. 31. § (5) bekezdése szerinti időtartamra – dr. Juhász Editet a tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos
kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A  kormánybiztos feladatkörében eljárva figyelemmel kíséri – a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli
miniszter (a  továbbiakban: tárca nélküli miniszter) feladatkörét nem érintve – a  tulajdonosi joggyakorlásra
jogszabállyal kijelölt személyek és szervezetek állami vagyon feletti tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos
feladatainak ellátását, és elősegíti a kormányzati stratégiai célok érvényesítését az állami tulajdonosi feladatot ellátó
kormányzati szereplők tevékenysége vonatkozásában.
3. A kormánybiztos a 2. pontban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) javaslatokat tesz a  tárca nélküli miniszter részére az  állam nevében jogszabály alapján tulajdonosi
joggyakorlást ellátó egyéb személyek és szervezetek vonatkozásában – a  jogszabályi rendelkezéseken
alapuló együttműködési kötelezettség körén túlmutató – szakmai együttműködés kialakítására és
fenntartására, a kormányzati stratégiai célok érvényesítésének megvalósítására,
b) koordinálja és elősegíti – az  állami vagyongazdálkodásért felelős államtitkárral együttműködve – az  állam
nevében jogszabály alapján tulajdonosi joggyakorlást ellátó személyek és szervezetek kapcsolattartását és
szakmai együttműködését,
c) tájékoztatást ad és elemzést végez a  tárca nélküli miniszter részére az  állam nevében jogszabály
alapján tulajdonosi joggyakorlást ellátó egyéb személyek és szervezetek feladatellátásáról, azt érintő
kezdeményezéseiről, ennek érdekében az  érintett tulajdonosi joggyakorlótól felvilágosítást kérhet, és
feladatellátásával kapcsolatban egyeztetést folytathat.
4. A  kormánybiztos a  tevékenységéről a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm.
rendelet 21. §-a szerint számol be.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök a tárca nélküli miniszter útján irányítja.
 6. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnöki Kormányiroda szervezetében működő titkárság segíti.
 7. A kormánybiztos tevékenységének ellátásáért a Ksztv. 31. § (6) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra jogosult.
 8. A  kormánybiztos a  2.  pont szerinti feladatainak ellátása során együttműködik a  feladatkörükben érintett
miniszterekkel, tulajdonosi joggyakorlókkal.
 9. A  Kormány felhívja a  kormánybiztos tevékenységével érintett szerveket, intézményeket, hogy a  kormánybiztos
feladatának ellátásához szükséges adatokat, információkat bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
 10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1188/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a fiatalok pénzügyi tudatosságát növelő oktatási kompetenciák támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  OTP Fáy András Alapítvány részére 3 112 000 ezer forint támogatás három szakaszban történő
biztosításával az országos OK Projekt folytatása érdekében a 2. pontban foglalt ütemezés szerint;
 2. a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával az  1.  pontban
foglaltak végrehajtása érdekében 2017. évben gondoskodjon 2 367 150 ezer forint forrás rendelkezésre
állásáról Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 15. Gyermek és ifjúsági szakmai
feladatok alcím, 3.  Ifjúságpolitikai feladatok támogatása jogcímcsoport, 2. Gyermek és ifjúsági szakmafejlesztési célok jogcím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 1 445 100 ezer forint tekintetében 2017. június 1.
 922 050 ezer forint tekintetében 2017. december 1.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával az  1.  pontban
foglaltak végrehajtása érdekében gondoskodjon 2018. évben 744 850 ezer forint forrás biztosításáról
a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  támogatási szerződés megkötéséről az  OTP Fáy
András Alapítvánnyal.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
205/2011. (X. 7.) Korm. rendelete a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítéséről.
A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.)
96. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. a vevő ügyfele: olyan, a megállapodásban részt nem vevő vállalkozás, amely a megállapodásban részt vevő vevőtől
vásárol szerződés szerinti terméket vagy szolgáltatást; 2. kapcsolt vállalkozás: olyan vállalkozás,
a) amelyben a megállapodásban részt vevő vállalkozás közvetlenül vagy közvetve
aa) rendelkezik a szavazati jogok több mint felével,
ab) jogosult a felügyelő, ellenőrző, vagy irányító szerv, vagy a vállalkozás képviseletére jogosult szerv tagjai
több mint felének kinevezésére, vagy ac) jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására;
b) amely a megállapodásban részt vevő vállalkozások közül valamelyik tekintetében közvetlenül vagy közvetve az
a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik; c) amely tekintetében a b) pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal
vagy hatáskörökkel rendelkezik; d) amelyben a megállapodásban részt vevő valamely vállalkozás az a), b) vagy c) pontban említett vállalkozások
egyikével vagy közülük többel, illetve az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több együttesen az a) pontban
felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik; e) amelyben az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel együttesen rendelkeznek
ea) a megállapodásban részt vevő vállalkozások vagy azoknak az a)–d) pontban említett kapcsolt vállalkozásai,
vagy eb) a megállapodásban részt vevő egy vagy több vállalkozás vagy azoknak az a)–d) pontban említett egy vagy
több kapcsolt vállalkozása, valamint egy vagy több harmadik fél;
3. know-how: a szállító tapasztalataiból eredő és kipróbált, iparjogvédelmi oltalom alatt nem álló olyan gyakorlati
ismeret vagy azok olyan együttese, a) amely széles körben nem ismert, illetve könnyen nem hozzáférhető,
b) amely a vevő számára a szerződés szerinti termék vagy szolgáltatás felhasználásához, eladásához vagy
viszonteladásához jelentős és hasznos, továbbá c) amelyről az a) és b) pontban foglalt ismérvek megállapítását lehetővé tevő kellően átfogó ismertetés
rendelkezésre áll; 4. lehetséges versenytárs: olyan vállalkozás, amely a vertikális megállapodás hiányában, valós alapokon és nem pusztán
elméleti lehetőségként, a relatív árak kismértékű, de tartós emelkedése esetén valószínűsíthetően rövid időn belül
vállalná az érintett piacra lépéshez szükséges további beruházásokat vagy más szükséges váltási költségeket;
5. szelektív forgalmazási rendszer: olyan forgalmazási rendszer, amelyben a szállító vállalja, hogy a szerződés szerinti
terméket vagy szolgáltatást, akár közvetlenül, akár közvetve, csak meghatározott kritériumok alapján kiválasztott
forgalmazóknak adja el, és ezek a forgalmazók vállalják, hogy az ilyen termékeket vagy szolgáltatásokat nem
szerződéses forgalmazók számára nem értékesítik a szállító által e rendszer működtetésére meghatározott területen;
6. szellemi tulajdonjog: az iparjogvédelmi jogok, a szerzői jog és a szerzői joggal szomszédos jogok, valamint
a know-how; 7. tényleges versenytárs: ugyanazon érintett piacon tevékenységet folytató vállalkozás;
8. vállalkozás, szállító, vevő: a vertikális megállapodásban részt vevő vállalkozás, szállító és vevő, továbbá a vertikális
megállapodásban részt vevő vállalkozás, szállító és vevő kapcsolt vállalkozásai, ahol vevőn azt a vállalkozást is érteni
kell, amely a Tpvt. 11. §-ának hatálya alá eső megállapodás alapján más vállalkozás nevében értékesít terméket vagy
szolgáltatást; 9. versenytárs: a tényleges vagy lehetséges versenytárs;
10. versenytilalmi kötelezettség: olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettség, amelynek értelmében a vevő nem gyárt,
vásárol, ad el vagy értékesít viszonteladás keretében a szerződés szerinti termékkel vagy szolgáltatással versengő
terméket vagy szolgáltatást, illetve a vevőt terhelő olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettség, amelynek
értelmében az érintett piacon a szerződés szerinti termék vagy szolgáltatás, valamint annak helyettesítői tekintetében
– az előző naptári évi beszerzései értéke, vagy ahol ez az adott gazdasági ágazatban bevett gyakorlat, mennyisége
alapján számítva – a vevő összes beszerzésének több, mint 80%-a a szállítótól vagy a szállító által megjelölt másik
vállalkozástól kell, hogy származzon; 11. vertikális korlátozás: a verseny korlátozása a Tpvt.11. §-ának hatálya alá tartozó vertikális megállapodásban;
12. vertikális megállapodás: olyan megállapodás vagy összehangolt magatartás, amely a termelési vagy értékesítési
lánc eltérő szintjén működő vállalkozások között jön létre, és egyes termékek vagy szolgáltatások a megállapodásban
részt vevő vállalkozások által történő beszerzésének, értékesítésének vagy viszonteladásának feltételeire vonatkozik.
2. Mentesülés 2. § (1) Az e rendeletben meghatározott feltételek szerint – a Tpvt. 17. §-ában meghatározott szempontokra figyelemmel, a
Tpvt. 16/A. § (1) bekezdésében meghatározott fenntartással – a vertikális korlátozást tartalmazó vertikális
megállapodás mentesül a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó, a Tpvt. 11. §-ában
meghatározott tilalom alól. (2) Az (1) bekezdés szerinti mentesülés a vállalkozások társulása és annak tagjai között létrejött, vagy az ilyen társulás és
annak szállítói között létrejött vertikális megállapodásokra akkor terjed ki, ha a tagok mindegyike termékeket
értékesítő kiskereskedő, és a társulás egyetlen tagjának saját kapcsolt vállalkozásaival együtt elért teljes éves nettó
árbevétele sem haladja meg az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget. Az ilyen társulások által kötött vertikális
megállapodások (1) bekezdés szerinti mentesülése nem érinti a Tpvt. 11. §-ának a társulás tagjai között létrejött
horizontális megállapodásokra és a társulás által elfogadott döntésekre való alkalmazását.
(3) Az (1) bekezdés szerinti mentesülés kiterjed a szellemi tulajdonjogoknak a vevőre történő átruházására vagy a szellemi
tulajdonjogi oltalom tárgyának vevő általi hasznosítására vonatkozó rendelkezést tartalmazó vertikális
megállapodásra, feltéve, hogy az ilyen rendelkezés a) nem az érintett megállapodás elsődleges tárgyát képezi,
b) közvetlenül a termékeknek vagy a szolgáltatásoknak a vevő vagy annak ügyfelei által történő felhasználásához,
eladásához vagy viszonteladásához kapcsolódik, valamint c) a szerződés szerinti termék vagy szolgáltatás tekintetében nem tartalmaz az e rendelet alapján nem mentesülő
korlátozással azonos célú versenykorlátozást. (4) A versenytárs vállalkozások között létrejött vertikális megállapodásra az (1) bekezdés szerinti mentesülés csak akkor
alkalmazható, ha a megállapodás nem kölcsönös vertikális megállapodás, és
a) a szállító terméket gyárt és forgalmaz, míg a vevő a termék forgalmazója, de a gyártás szintjén nem versenytársa
a másik vállalkozásnak; vagy b) a szállító a szolgáltatási vertikum több szintjén nyújt szolgáltatásokat, a vevő pedig kiskereskedelmi szinten
bocsátja rendelkezésre termékeit és nyújt szolgáltatást, miközben ő maga nem versenytársa a másik
vállalkozásnak a szolgáltatási vertikum azon szintjén, amelyen a szerződés szerinti szolgáltatásokat vásárolja.
(5) Ez a rendelet nem alkalmazható az olyan vertikális megállapodásra, amelynek tárgya valamely más, a Tpvt. 16. §-a
szerinti rendelet hatálya alá tartozik, kivéve, ha az ilyen rendelet másképp rendelkezik.
3. A piaci részesedési küszöbre vonatkozó szabályok 3. § (1) A 2. § szerinti mentesülés akkor alkalmazható, ha a szállító piaci részesedése nem haladja meg a 30%-ot azon az
érintett piacon, ahol eladja a szerződés szerinti terméket vagy szolgáltatást, és a vevő piaci részesedése nem haladja
meg a 30%-ot azon az érintett piacon, ahol a szerződés szerinti terméket vagy szolgáltatást vásárolja.
(2) Ha egy többoldalú megállapodásban részt vevő vállalkozás a szerződés szerinti terméket vagy szolgáltatást
a megállapodásban részt vevő valamely vállalkozástól veszi meg, majd azt a megállapodásban részt vevő valamely
másik vállalkozásnak adja el, a megállapodásra a 2. § szerinti mentesülés csak akkor alkalmazható, ha a vállalkozás piaci
részesedése az (1) bekezdésben meghatározott piaci részesedési küszöböt sem vevőként, sem szállítóként nem
haladja meg. 4. § (1) A szállító piaci részesedését a piaci eladások értékére vonatkozó adatok alapján, a vevő piaci részesedését a piaci
beszerzések értékére vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani. Ha a piaci eladási vagy beszerzési értékekre vonatkozó
adat nem áll rendelkezésre, az érintett vállalkozás piaci részesedését más megbízható piaci információn – beleértve
a piaci értékesítés és beszerzés mennyiségét – alapuló becslések alapján kell meghatározni.
(2) A piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani.
(3) A szállító piaci részesedésének megállapításánál valamennyi, a szállítóval vertikálisan integrált forgalmazó számára
értékesítés céljából szállított terméket és szolgáltatást figyelembe kell venni.
5. § (1) Ha egy kezdetben kevesebb, mint 30%-os piaci részesedéssel rendelkező vállalkozás piaci részesedése később e fölé,
de legfeljebb 35%-ig emelkedik, a 2. § szerinti mentesülés a 30%-os piaci részesedési küszöbérték első alkalommal
történő átlépésének naptári éve után két egymást követő naptári évben továbbra is alkalmazható.
(2) Ha egy kezdetben kevesebb, mint 30%-os piaci részesedéssel rendelkező vállalkozás piaci részesedése később 35%
fölé emelkedik, a 2. § szerinti mentesülés a 35%-os piaci részesedési küszöbérték első alkalommal történő átlépésének
naptári éve után egy naptári évig továbbra is alkalmazható.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglalt kedvezményt nem lehet együttesen olyan módon alkalmazni, hogy annak
időtartama a két naptári évet meghaladja. (4) A piaci részesedési küszöb alkalmazása szempontjából az 1. § 2. pont e) alpontjában említett vállalkozás piaci
részesedését az 1. § 2. pont a) alpontjában felsorolt jogokkal illetve hatáskörökkel rendelkező vállalkozások között
egyenlő arányban kell felosztani. 4. A forgalmi küszöb számítására vonatkozó szabályok
6. § (1) A 2. § (2) bekezdése szerinti teljes éves nettó árbevétel értékének meghatározásához a vertikális megállapodásban
részt vevő vállalkozás és a kapcsolt vállalkozásai által a megelőző üzleti év során valamennyi termék és szolgáltatás
tekintetében elért, adók és az egyéb közterhek nélkül számított árbevételt össze kell számítani. E célból nem lehet
figyelembe venni a vertikális megállapodásban részt vevő vállalkozás és kapcsolt vállalkozásai közötti ügyleteket,
illetve a kapcsolt vállalkozásai egymás közötti ügyleteit. (2) Az euróban meghatározott összegek forintra történő átszámításakor a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB)
által közétett, az üzleti év utolsó napján érvényes deviza középárfolyamot kell alkalmazni. Újonnan alapított
vállalkozás esetén a tárgyévet megelőző év utolsó napján érvényes MNB által megállapított deviza középárfolyamot
kell alkalmazni. (3) Ha a teljes éves nettó árbevétel két egymást követő pénzügyi év során a 2. § (3) bekezdésében meghatározott
küszöbértéket legfeljebb 10%-kal haladja meg, a 2. § szerinti mentesülés továbbra is alkalmazható.
5. Különösen súlyos korlátozások miatt nem mentesülő megállapodások
7. § A 2. § szerinti mentesülés nem alkalmazható arra a vertikális megállapodásra, amelynek célja közvetlenül vagy
közvetetten, önmagában vagy más, a megállapodásban részt vevő vállalkozások ellenőrzése alatt álló tényezőkkel
együtt a) a vevő lehetőségeinek korlátozása az általa alkalmazott eladási ár meghatározásában, ide nem értve a szállító
lehetőségét legnagyobb vagy ajánlott eladási ár meghatározására, feltéve, hogy az nem eredményez
– a megállapodásban részt vevő vállalkozások bármelyike általi nyomásgyakorlás vagy ösztönzés
következményeként – rögzített vagy legkisebb eladási árat; b) annak korlátozása, hogy a vevő milyen területen – ide nem értve a telephelyére vonatkozó esetleges korlátozás
lehetőségét –, illetve milyen vevőkör számára értékesítheti a megállapodás szerinti terméket vagy szolgáltatást,
kivéve ba) a szállító számára fenntartott vagy a szállító által egy másik vevőnek juttatott kizárólagos területen vagy
kizárólagos ügyfélcsoportnak történő aktív értékesítés korlátozását, ha ez nem korlátozza a vevő ügyfelei
általi értékesítést, bb) a nagykereskedőként működő vevő által a végső felhasználók részére történő értékesítés korlátozását,
bc) a szelektív forgalmazási rendszer tagjai által nem felhatalmazott forgalmazó részére történő értékesítés
korlátozását a szállító által e rendszer működtetésére fenntartott területen, vagy
bd) a vevő korlátozását abban, hogy beépítés céljára szállított részegységet olyan ügyfél részére értékesítsen,
aki azt a szállító által gyártott termékkel azonos típusú termék gyártásához használná fel;
c) egy szelektív forgalmazási rendszer kiskereskedelmi szintjén működő tagjai által a végső felhasználók részére
történő aktív vagy passzív értékesítések korlátozása, ide nem értve annak lehetőségét, hogy a szelektív
forgalmazási rendszer valamely tagja számára megtiltsák a nem megengedett telephelyről történő működést;
d) a forgalmazók között – ideértve a kereskedelem eltérő szintjein működő forgalmazókat is – egy szelektív
forgalmazási rendszeren belül megvalósított keresztszállítások korlátozása; vagy e) olyan korlátozás, amelyben a részegység szállítója és az ilyen részegységet beépítő vevő állapodott meg, és amely
abban korlátozza a szállítót, hogy a részegységet pótalkatrészként értékesítse a végső felhasználóknak,
javítóműhelyeknek vagy más olyan szolgáltatóknak, amelyeket a vevő nem hatalmazott fel termékeinek
javításával vagy karbantartásával. 6. Nem mentesülő korlátozások 8. § (1) A 2. § szerinti mentesülés nem alkalmazható az olyan
a) közvetlen vagy közvetett versenytilalmi kötelezettségre, amely határozatlan időre vagy öt évet meghaladó
időtartamra szól; b) közvetlen vagy közvetett kötelezettségre, amelynek értelmében a vevő a megállapodás megszűnése után nem
gyárt, nem vásárol, nem ad el, vagy viszonteladás keretében nem értékesít valamely terméket vagy szolgáltatást,
kivéve, ha az ilyen kötelezettség ba) a szerződés szerinti termékkel vagy szolgáltatással versengő termékre vagy szolgáltatásra vonatkozik,
bb) azokra a helyiségekre és területekre korlátozódik, ahol a vevő a megállapodás időtartama alatt működik,
bc) a szállító által a vevőre átruházott know-how védelméhez elengedhetetlen, és
bd) időtartama a megállapodás megszűnésétől számított egy éves időtartamra korlátozódik;
c) közvetlen vagy közvetett kötelezettségre, amelynek értelmében a szelektív forgalmazási rendszer tagjai
meghatározott versenytárs szállítók márkáit nem értékesíthetik. (2) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában határozatlan időtartamra kötöttnek kell tekinteni azt a rövidebb időre
kötött versenytilalmi kötelezettséget is, amely ráutaló magatartással, vagy más módon hallgatólagosan öt évet
meghaladó időtartamra megújítható. (3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti öt éves időkorlátozás nem alkalmazható abban az esetben, ha a szerződés szerinti
terméket vagy szolgáltatást a vevő a szállító tulajdonában lévő vagy a szállító által a vevővel kapcsolatban nem álló
harmadik személytől bérelt helyiségből vagy területről értékesíti, feltéve, hogy a versenytilalmi kötelezettség
időtartama nem haladja meg a helyiségnek vagy területnek a vevő általi birtoklásának időtartamát.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak nem érintik a közkinccsé még nem vált know-how felhasználására és
hozzáférhetővé tételére vonatkozó határozatlan időtartamú korlátozás lehetőségét. 7. Záró rendelkezések
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) A rendelet hatályba lépését megelőzően már hatályba lépett azon megállapodások, amelyek megfelelnek az
e rendelet hatályba lépését megelőzően hatályos, a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a
versenykorlátozás tilalma alóli mentesítéséről szóló jogszabályi előírásoknak, az e rendelet hatályba lépését követően
egy évig továbbra is mentesülnek a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó, a Tpvt. 11. §-ában
meghatározott tilalom alól. (3) Hatályát veszti a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól történő
mentesítéséről szóló 55/2002. (III. 26.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
869/D/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 253. § (3) bekezdése „e korlátok
között azonban a perben érvényesített jog, illetőleg az azzal szemben felhozott védekezés alapjául szolgáló olyan
kérdésekben is határozhat, amelyekben az elsőfokú bíróság nem tárgyalt, illetőleg nem határozott” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 217. §-ával összefüggő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására
irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. Az indítványozó alkotmányjogi panaszt nyújtott be az
ugyanabban az ügyben első fokon meghozott Karcagi Városi Bíróság 1103-5Vh-347/2000/37. számú végzése és
fellebbezés alapján meghozott Szabolcs-Szatmár-Bereg
Megyei Bíróság 1.Gpkf.15-04-050.004/5. számú jogerős
végzése ellen.
Az indítványozó (végrehajtást kérő) végrehajtási kifogást terjesztett elő, melyben kérte megállapítani az ügyében eljáró önálló bírósági végrehajtók mulasztását és kérte
kötelezni őket a végrehajtási eljárás folytatására. Az elsőfokú bíróság az ügyben eljáró egyik bírósági végrehajtó
mulasztását megállapította, de azért nem rendelte el a végrehajtás haladéktalan folytatását, mert a mulasztó bírósági
végrehajtó helyettesítésében eljáró bírósági végrehajtó pótolta a mulasztást. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság végzését helyben hagyta.
Az indítványozó azt sérelmezte, hogy az elsőfokú bíróság nem az ügyben érintett valamennyi bírósági végrehajtó
tekintetében bírálta el végrehajtási kifogását, a másodfokú
bíróság pedig – szerinte – olyan kérdésben is állást foglalt,
amelyre a fellebbezés nem terjedt ki.
Az első sérelem kapcsán mulasztás megállapítását kéri a
bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) végrehajtási kifogásról rendelkező
217. §-a tekintetében, mivel, ha a végrehajtási kifogásban
több végrehajtó egymás utáni eljárása vizsgálandó, csak az
eljáró bíróság illetékességi területén működő végrehajtó
tevékenységét lehet elbírálni, mint ez az ő ügyében is történt. „Nincs alkotmányos indoka, hogy a [végrehajtási] eljárás szétszabdalása a végrehajtó illetékességi területéhez
igazodjék (…)”, indítványozó szerint ez sérti a demokratikus jogállamiság és a tisztességes bírósági eljárás követelményét [Alkotmány 2. (1) bekezdése és 57. (1) bekezdése].
Az indítványozó szerint a másodfokú bíróság a polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 253. § (3) bekezdésében foglalt jogkörénél fogva
a jogerős végzésben olyan kérdésben is állást foglalt,
amelyre a fellebbezés nem terjed ki. Állítása szerint ez ütközik az Alkotmány 45. § (1) bekezdésében és 57. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezésbe, ezért kérte a Pp. 253. §
(3) bekezdése „e korlátok között azonban a perben érvényesített jog, illetőleg az azzal szemben felhozott védekezés alapjául szolgáló olyan kérdésekben is határozhat,
amelyekben az elsőfokú bíróság nem tárgyalt, illetőleg
nem határozott” szövegrésze megsemmisítését.
Minderre tekintettel az indítványozó kérte annak kimondását is, hogy a támadott rendelkezések ügyében ne
legyenek alkalmazhatóak.
II. Az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálásra alkalmatlan. 1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése szerint
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a kérdéses
jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés meghozatala
során alkalmazták. A (2) bekezdés szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított
hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során,
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000., ABH 2003,
1223.]
2.1. Fentiek értelmében, mivel a Karcagi Városi Bíróság 1103-5Vh-347/2000/37. számú végzés – minthogy ezt
elsőfokon hozták meg – nem felel meg az Abtv. 48. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, az Alkotmánybíróság az elsőként ismertetett alkotmányjogi panaszt ebben a
vonatkozásában az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend)
29. § e) pontja alapján visszautasította.
2.2. Ezt követően az Alkotmánybíróság vizsgálta az alkotmányjogi panasznak a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 1.Gpkf.15-04-050.004/5. számú jogerős végzése elleni részét. Az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a Pp. támadott 253. § (3) bekezdését a jogerős végzés
nem is tartalmazza, így ennek alkalmazása hiánya miatt az
alkotmányjogi panaszt ebben a vonatkozásában is az Ügyrend 29. § e) pontja alapján visszautasította.
Megjegyzi az Alkotmánybíróság, hogy a Pp. 253. §
(3) bekezdésének alkotmányossági vizsgálatát a
970/D/2006. AB határozatban (ABH 2008, 2510.) már elvégezte.
3. Az alkotmányjogi panaszában az indítványozó a Vht.
217. §-ával összefüggő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását is kérte. Az Alkotmánybíróság számos esetben kimondta, hogy az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltétele, hogy az indítványozóval szemben alkalmazzák az alkotmányellenes jog
szabályt, ezért alkotmányellenes mulasztásra nem lehet sikerrel panaszt alapozni [többek között: 1044/B/1997. AB
határozat, ABH 2004, 1160.; 54/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 514.]. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 29. § e) pontja
alapján ebben a vonatkozásban is visszautasította.
Budapest, 2010. március 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
50/2008. (II. 16.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 46. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére Simon Gábort 2008. február 18-i hatállyal a Szociális és Munkaügyi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2008. február 15. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
303/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szilágyi Norbertet
a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
71/2009. (VIII. 19.) HM utasítása a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének humánpolitikai irányelvei a 2009–2010. személyügyi évre.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen
és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó
szervezetekre, és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire.
2. § Ezen utasítás mellékleteként kiadom a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének humánpolitikai irányelveit a 2009–2010. személyügyi évre.
3. § Ez az utasítás 2009. szeptember 1-jén lép hatályba, és
ezzel egyidejűleg hatályát veszti:
a) „a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének
humánpolitikai irányelvei a 2008–2009. személyügyi évre” kiadásáról szóló 87/2008. ( HK. 17.) HM utasítás,
b) „a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének
humánpolitikai irányelvei a 2007–2008. személyügyi évre” kiadásáról szóló 123/2007. (HK 21.) HM utasítás,
c) „a Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterének
humánpolitikai irányelvei a 2006–2007. személyügyi évre” kiadásáról szóló 110/2006. (HK 21.) HM utasítás.
Budapest, 2009. augusztus 12. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
188/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. müller adrient
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2012. november 8. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1309/2013. (VI. 7.) Korm. határozata az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti transzatlanti kereskedelmi és beruházási megállapodás tárgyalásával kapcsolatos teendőkről.
A Kormány
 1. felhívja a  feladatkörében érintett minisztereket, hogy a  külügyminiszter koordinációja mellett a  feladat- és
hatáskörükbe tartozó szakterületekre vonatkozóan készítsék el azokat a vizsgálatokat, amelyek az Európai Unió és
az  Amerikai Egyesült Államok közötti szabadkereskedelmi megállapodás magyar gazdaságra gyakorolt várható
hatásait elemzik;
Felelős: külügyminiszter
 belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. október 31.
2. felhívja a külügyminisztert, hogy
a) az 1. pontban előírt vizsgálatok eredményéről készítsen összefoglaló jelentést a Kormány részére,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2013. november 30. b) az  Európai Unió és az  Amerikai Egyesült Államok közötti tárgyalások fontosabb fejleményeiről
– az előrehaladás függvényében és attól függő gyakorisággal – adjon tájékoztatást a Kormány részére.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2015. (I. 16.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján Manno Istvánt
2014. december 18. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a Nemzetközi Távközlési
Egyesület (International Telecommunication Union) „Telecom World 2015” című konferenciájának (a továbbiakban:
konferencia) Magyarországon történő megrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáért és koordinációjáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) a konferencia megrendezése előkészítésének irányítása, az ezzel összefüggő döntések koordinálása,
b) részvétel a  konferencia megrendezésével kapcsolatos feladatok időbeli ütemezésének megtervezésében,
a megvalósítás ütemtervszerű előrehaladásának felügyelete,
c) a konferencia megrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtásának szervezése, irányítása és felügyelete,
d) részvétel a konferencia megrendezéséhez kapcsolódó jogi, közigazgatási, beszerzési és pénzügyi folyamatok
kidolgozásában, illetve az ehhez kapcsolódó feladatok végrehajtásának koordinációja, irányítása, valamint
e) a  megrendezéssel összefüggő kormányzati-közigazgatási együttműködés kialakítása, ennek szervezése és
koordinálása. 3. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  biztonságpolitikai és nemzetközi együttműködésért felelős államtitkár útján
a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 400 000 Ft
összegű díjazás illeti meg, és a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatásokra jogosult.
5. § A  miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a  Ksztv. 38.  § (8)  bekezdése szerinti, a  Biztonságpolitikai és
Nemzetközi Együttműködésért Felelős Államtitkári Kabinetben működő titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1585/2019. (X. 16.) Korm. határozata a Nemzeti Bűnmegelőzési Stratégia 2020–2021. évekre szóló intézkedési tervéről.
1. A  bűnmegelőzési stratégiai dokumentumok Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács (a továbbiakban: NBT) által elvégzett
felülvizsgálatára és annak eredményeire figyelemmel a  Kormány az  1.  mellékletben és a  2.  mellékletben foglaltak
szerint elfogadja a  2020–2021. években végrehajtani szükséges új bűnmegelőzési intézkedési tervet, és egyetért
az  új intézkedések megvalósításának mérhető céljaival, a  szükséges beavatkozások területének és eszközeinek
meghatározásával, valamint személyi, tárgyi, szakmai, anyagi és szervezeti feltételeivel.
2. Az  1.  mellékletben meghatározott források a  2.  mellékletben meghatározott prioritások és beavatkozási területek
között szabadon átcsoportosíthatóak. A források átcsoportosításáról az NBT elnöke rendelkezik.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2022. január 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1157/2014. (III. 20.) Korm. határozata a 2014. választások lebonyolításához kapcsolódó kötelezettségvállalásról és forrásbiztosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Választási Iroda a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 40.  § (3) és
(4)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével, a  2014. évi helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek,
valamint a  nemzetiségi önkormányzati képviselők választási eljárásának lebonyolítása érdekében közbeszerzési
eljárásokat megindító felhívásokat tegyen közzé.
2. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Nemzeti Választási Iroda elnökével tekintse át a  2014. évi választási
eljárások pénzügyi fedezet igényének mértékét és azok felmerülésének időbeli ütemezését, és ez  alapján
gondoskodjon a zavartalan lebonyolításhoz szükséges források rendelkezésre bocsátásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a kiadások felmerülésének ütemében.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2009. (X. 16.) IRM rendelete a kerékbilincs közterület-felügyelet általi alkalmazására, a járművek elszállítására, valamint a felmerült költségekre vonatkozó szabályokról.
A közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvény 29. § b) pont ba) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és
rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § k) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) jármű: közúti szállító- vagy vontatóeszköz, ideértve az önjáró vagy vontatott munkagépet is,
b) szabálytalan megállás és várakozás: a járműnek a közúti közlekedési szabályokat sértő, valamint a közterület
rendeltetésére vagy a használatára vonatkozó jogszabályi elő írásoktól eltérő elhelyezése,
c) üzemben tartó: a járműnek a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény alapján vezetett nyilvántartásba
bejegyzett üzemben tartója – kivéve, ha üzembentartói jog változását tartalmazó okirat ennek ellenkezőjét
igazolja –, vagy a telephely szerinti ország hatósága által kibocsátott okiratba (forgalmi engedély) bejegyzett
üzemben tartója.
Az intézkedések közös szabályai 2. § (1) A közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvény (a továb biak ban: Kftv.) 1. § (2) bekezdése alapján létrehozott
közterület-felügyelet, illetve a Kftv. 1. § (3) bekezdése szerint a polgármesteri, főpolgármesteri hivatalban alkalmazott
közterület-felügyelő (a továb biak ban együtt: felügyelet) a kerékbilincs alkalmazásának, illetve a jármű elszállításának,
tárolásának (a továb biak ban együtt: intézkedés) végrehajtásához felelősségbiztosítással rendelkező közreműködőt is
igénybe vehet.
(2) A Kftv. 20. § (7) bekezdésében meghatározott közreműködő igénybevétele esetén a kerékbilincs felszerelése, továbbá
a jármű elszállítása során a szállító járműre történő felrakodás, illetve a vontató járműhöz történő rögzítés csak
közterület-felügyelő (a továb biak ban: felügyelő) jelenlétében történhet. A kerékbilincs leszerelése, valamint az
elszállított jármű visszaadása – a felügyelő ellentétes rendelkezése hiányában – a felügyelő jelenléte nélkül is
végezhető.
3. § Az intézkedéssel kapcsolatos tájékoztatásról, továbbá az intézkedés megszüntetéséhez szükséges ügyintézésről, így
különösen a költségek befizetésének lehetővé tételéről, a kerékbilincs leszereléséről, a tárolóhelyen a jármű
visszaadásáról folyamatos ügyeleti szolgálat keretében kell gondoskodni.
4. § (1) Az intézkedés végrehajtása során úgy kell eljárni, hogy a járműben sérülés vagy egyéb károsodás ne keletkezzen.
(2) Az intézkedés megkezdésekor az üzemben tartó személyének megállapítása céljából a járművet ellenőrizni kell
a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény alapján vezetett nyilvántartásban.
(3) Ha a nyilvántartás tartalmazza az üzemben tartó rövid szöveges üzenet fogadására szolgáló elérhetőségét vagy
telefonszámát, akkor egy alkalommal meg kell kísérelni az üzemben tartó értesítését az intézkedés megkezdéséről.
(4) Ha az üzemben tartó a (3) bekezdés szerinti értesítésre adott válaszában jelzi, hogy 15 percen belül a helyszínre érkezik,
és a járművet eltávolítja, akkor az intézkedést fel kell függeszteni. Ha ez az időtartam eredménytelenül eltelt, az
intézkedést folytatni kell.
5. § (1) Az intézkedés során a felügyelő képfelvételt, vagy kép- és hangfelvételt (a továb biak ban: felvétel) készít az elkövetett
jogsértés bizonyíthatósága érdekében.
(2) Az intézkedést azonnal félbe kell szakítani vagy meg kell szüntetni, ha a járműhöz visszaérkező üzemben tartó vagy
a jármű használója azt kéri, és az intézkedésnek a melléklet 5. pontja szerint számított csökkentett költségét megtéríti,
valamint a szabálytalanságot megszünteti.
(3) A csökkentett költség akkor számítható fel, ha a felügyelő rendelkezésére a jármű rögzítését vagy elszállítását végző
személy a helyszínre érkezett, és a jármű rögzítésének vagy elszállításának előkészületét megkezdte.
(4) Az üzemben tartó vagy a jármű használója a felügyelőhöz, a felügyelethez, illetve a közreműködőhöz intézett
bejelentésére – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az (5) bekezdésben meghatározott időtartamon belül
a jármű rögzítésének megszüntetését, illetve az elszállított jármű átadását lehetővé kell tenni, ha az üzemben tartó
vagy a jármű használója az intézkedés költségét megtéríti, illetve a befizetés tényét az készpénzátutalási megbízás
feladóvevényével vagy banki átutalást igazoló okirattal igazolja.
(5) Az intézkedés megszüntetését a bejelentéstől számított két órán belül kell lehetővé tenni.
(6) A bejelentés során az intézkedés megszüntetésének várható időpontjáról a bejelentőt tájékoztatni kell.
Az intézkedés költségei 6. § (1) Az üzemben tartó vagy a jármű használója – az e rendeletben meghatározott kivételekkel – köteles a kerékbilincs
alkalmazásával, a jármű elszállításával, tárolásával és őrzésével, valamint a jármű értékesítésével kapcsolatban
felmerülő költségek térítéseként a mellékletben meghatározott összeget, valamint a regisztrált bontó-hulladékkezelő
részére történő átadással járó költségeket (a továb biak ban együtt: költség) megfizetni.
(2) Ha a jármű elszállítására a 11. §-ban foglaltak miatt került sor, a kerékbilincs alkalmazásának költségeit is meg kell
fizetni.
(3) A költség megfizetésére a jármű rögzítésének megszüntetése előtt és az 5. § (2) bekezdése esetén a helyszínen, illetve
a jármű elszállítása esetén a jármű átvételekor a tárolóhelyen is sor kerülhet. A befizetés tényét a 7. § szerinti,
a költségek megfizetését igazoló átvételi elismervény, illetve az készpénzátutalási megbízás feladóvevénye vagy
a banki átutalást igazoló irat igazolja.
(4) Ha az intézkedés megszüntetésére jogosult az 5. § (5) bekezdésben meghatározott időtartamot legalább harminc
perccel túllépi, az intézkedésnek a melléklet 5. pontja szerint számított csökkentett költségét kell megtéríteni.
(5) Ha az intézkedés megszüntetésére jogosult a (4) bekezdésben, a (6) bekezdés c) pontjában, valamint az 5. §
(5) bekezdésében meghatározott időtartamon belül az intézkedés megszüntetése érdekében a helyszínre
megérkezett, és az intézkedés megszüntetésének feltételei nem állnak fenn, a (4) bekezdésben és a (6) bekezdés
c) pontjában foglaltak nem alkalmazhatók.
(6) Nem kell a költséget megfizetni, illetve a már megfizetett költséget haladéktalanul vissza kell téríteni, ha
a) az intézkedésre okot adó szabálytalan megállás és várakozás miatt a szabálysértési vagy közigazgatási hatósági
eljárásban jogsértést nem állapítottak meg,
b) az intézkedés jogszerűtlen volt,
c) az intézkedés megszüntetésére jogosult helyszínre érkezése az 5. § (5) bekezdésében meghatározott időtartamot
legalább egy órával túllépi.
(7) Az intézkedés a költség megtérítése előtt az e rendeletben foglalt kivételek esetében szüntethető meg.
(8) A befizetett költség a Kftv. 1. § (2) bekezdése alapján létrehozott közterület-felügyelet vagy – a Kftv. 1. § (3) bekezdése
esetén – a polgármesteri, főpolgármesteri hivatal bevételét képezi, amelyet az e rendeletben foglalt feladatok
finanszírozására kell fordítani.
7. § A felügyelő, illetve a közreműködő az intézkedés költségeinek megfizetéséről átvételi elismervényt állít ki, valamint az
üzemben tartó vagy a jármű használója a jármű birtokba vételét átvételi elismervényen igazolja. A jármű birtokba
vételét igazoló elismervény tartalmazza a jármű átvételének időpontját.
A jármű kerékbilinccsel történő rögzítésének szabályai 8. § A Kftv. 20. § (6) bekezdésében meghatározott körülmények fennállása esetén sem rögzíthető
a) a tűzcsapnál vagy tűzcsapszekrénynél álló jármű,
b) a tűzoltási felvonulási úton álló jármű,
c) a veszélyes anyagot szállító jármű,
d) a közúti forgalom folyamatosságát, biztonságát vagy a közbiztonságot veszélyeztető jármű,
e) a megkülönböztető fény- és hangjelző készülékkel jogszerűen felszerelt jármű,
f) a figyelmeztető fényjelzést jogszerűen alkalmazó jármű,
g) a mozgáskorlátozott személy (ille tő leg az őt szállító személy) járműve, ha a mozgásában korlátozott személy
parkolási igazolványát a gépjármű első szélvédője mögött úgy helyezték el, hogy előlapja a hatályosság és
a jogosultság ellenőrzése céljából teljes egészében látható,
h) a DT betűjelű különleges rendszámtáblával rendelkező jármű,
i) a sürgősségi orvosi szolgálat ellátására utaló, jogszabályban meghatározott jelzéssel ellátott jármű,
j) út menti ingatlan autóbehajtójánál elhelyezett jármű.
9. § (1) A jármű rögzítésekor a jármű szélvédőjére és arra az ajtajára, amelyen keresztül a jármű vezetője a kormánykerék mögé
ülhet, illetve, ha ez nem lehetséges, jól látható módon a járműre a kerékbilincs felszerelésére történő tájékoztatást kell
elhelyezni.
(2) A tájékoztatás tartalmazza
a) a felügyelet, és a közreműködő megnevezését, székhelyét és telefonszámát, elektronikus elérhetőségét, ahol az
intézkedés megszüntetése kezdeményezhető,
b) az intézkedés időpontját,
c) az intézkedés okát a jogalap megjelölésével,
d) figyelmeztetést, hogy a kerékbilincs leszerelése előtt a jármű sérülés nélkül nem helyezhető üzembe,
e) az intézkedés költségét, továbbá befizetésének és igazolásának módját,
f) figyelmeztetést, hogy a jármű rögzítése csak az intézkedés költségének megfizetése után szüntethető meg,
g) a jármű elszállítására és értékesíthetőségére történő figyelmeztetést,
h) a felvétel készítésére vonatkozó tájékoztatást,
i) az intézkedő felügyelő azonosító adatait és aláírását.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatást külföldi rendszámú jármű esetén angol és német nyelven is el kell
helyezni.
10. § A kerékbilincset lehetőleg a jármű azon kerekére kell felszerelni, amelyik oldalon a jármű vezetője a kormánykerék
mögé ülhet.
11. § Ha az üzemben tartó vagy a jármű használója az intézkedéstől számított 48 órán belül nem kéri a jármű rögzítésének
megszüntetését, a felügyelő a szabálytalan megállás és várakozás megszüntetése érdekében a járművet a kijelölt,
meg fele lően őrzött tárolóhelyre szállíthatja a jármű elszállítására vonatkozó szabályoknak meg fele lően.
A jármű elszállításának szabályai 12. § (1) A jármű elszállításának megkezdése előtt arról felvételt, valamint jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza
a) a 9. § (2) bekezdés a)–c), e), valamint g)–i) pontjában foglaltakat,
b) a jármű elszállítás előtti helyét,
c) a jármű forgalmi rendszámát, gyártmányát, típusát, színét és külföldi rendszámú jármű esetén az államjelzését,
d) a jármű elszállítás előtt látható sérüléseit és egyéb meghibásodását, a jármű állapotát, különleges felszereléseit,
e) a tárolóhely címét és telefonszámát, ahol az elszállított jármű átvehető,
f) a lezáratlanul talált járműben lévő ingóságok tételes felsorolását,
g) ha a jármű elszállítására a 11. §-ban foglaltak miatt került sor, annak tényét.
(2) A felügyelő a jármű elszállítását köve tően haladéktalanul, annak helyére – legalább 20 cm oldalhosszúságú négyzet
alakú, jól látható – öntapadós tájékoztató matricát helyez el, kivéve, ha a matrica rögzítése az időjárási vagy
terepviszonyok miatt nem lehetséges.
(3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztató tartalmazza az elszállítás tényét, a jármű forgalmi rendszámát, valamint a tárolóhely
címét és telefonszámát, ahol az elszállított jármű átvehető.
13. § (1) Ha jármű elszállítására kerül sor, azt egy kijelölt, meg fele lően őrzött tárolóhelyen kell elhelyezni.
(2) A felügyelő a jármű elszállításáról rövid úton értesíti a felügyeletet. Az értesítés tartalmazza az ismert üzemben tartó
megnevezését, a jármű forgalmi rendszámát, a jármű típusát, a tárolóhely címét, valamint a jármű visszaadására
jogosult ügyeleti szolgálat telefonos elérhetőségét. A felügyelet az értesítéstől számított harminc percen belül
gondoskodik a jármű forgalmi rendszámának honlapon történő közzétételéről.
(3) Az üzemben tartó vagy a jármű használójának érdeklődésére az elszállítás helye szerint ille té kes rend őrkapitányság
a jármű elszállításáról, a tárolóhely címéről, valamint a jármű visszaadására jogosult ügyeleti szolgálat telefonos
elérhetőségéről a felügyelet értesítése, vagy a honlapon szereplő adatok alapján tájékoztatást nyújt.
(4) Az elszállításról az ismert üzemben tartót a jegyzőkönyv egy példányának megküldésével haladéktalanul értesíteni
kell, és fel kell szólítani, hogy fizetési kötelezettségét teljesítse, valamint a járművet vegye át. A jármű birtokbavételére
irányuló felszólításon a járműben található ingóságok átvételére való felszólítást is érteni kell.
(5) Az üzemben tartót a (4) bekezdés szerinti értesítésben figyelmeztetni kell, hogy a felügyelet a járművet az
e rendeletben foglalt feltételek szerint értékesítheti.
(6) Ha az üzemben tartó vagy a jármű használója az értesítést követő tizenöt napos határidő elteltével nem jelentkezik
a jármű átvételére, a határidő elteltét követő három napon belül a felszólítást meg kell ismételni.
14. § (1) Ha a forgalmi rendszámmal nem rendelkező jármű üzemben tartójának megállapításához a jármű egyedi azonosító
jelének ismerete szükséges, akkor az elszállítását követő munkanapon a felügyelet képviselőjének jelenlétében
jegyzőkönyv felvétele mellett a járművet fel kell nyitni.
(2) A jegyzőkönyvben a felnyitás és a lezárás tényén felül rögzíteni kell a jármű azonosításához szükséges adatokat,
a járműben talált tárgyak felsorolását és a felnyitás során észlelt, a beszállításkor nem rögzített sérüléseket is.
(3) A jármű azonosító adatai ismeretében a 4. § (2) bekezdése alapján meg kell állapítani az üzemben tartót, és ezt
köve tően a 13. § (3) bekezdésében foglaltak szerint kell lejárni.
15. § A külföldi forgalmi rendszámú jármű elszállítása esetén az üzemben tartó megállapítása céljából a felügyelet
megkeresi annak az államnak a feladat- és hatáskörrel rendelkező hatóságát, ahol a járművet forgalomba helyezték.
A jármű értékesítése 16. § (1) Az intézkedéssel érintett jármű értékesítése előtt azt át kell vizsgálni. A járműben talált ingóságok tekintetében
a felelős őrzés szabályai irányadók.
(2) A jármű és a benne talált értékesíthető ingóságok becsértékét szakértő becsüs állapítja meg.
17. § (1) A felügyelet a Kftv. 20. § (5) bekezdésében meghatározott feltételek esetén dönt a jármű árveréssel történő
értékesítéséről, vagy a jármű egyéb módon történő hasznosításáról. Az árverés során a bírósági végrehajtásról szóló
törvény árverésre vonatkozó rendelkezéseit e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A jármű árverés útján történő értékesítésére a bírósági végrehajtásról szóló törvény ingóárverésre vonatkozó
rendelkezései alkalmazása során
a) ahol a bírósági végrehajtásról szóló törvény ingóságot említ, azon járművet, valamint a járműben talált ingóságot,
ahol végrehajtót említ, azon a felügyelet nevében eljáró személyt, ahol adóst említ, azon a jármű tulajdonosát kell
érteni,
b) az árverési hirdetményt az elszállítás helye, a jármű őrzési helye és az árverés helye szerinti községi, városi, fővárosi
kerületi polgármesteri hivatal hirdetőtábláján ki kell kifüggeszteni és az elszállítás helye, a jármű őrzési helye és az
árverés helye szerinti önkormányzat és az elszállítást elrendelő felügyelet honlapján közzé kell tenni,
c) nem lehet árverező a felügyelő és annak közeli hozzátartozója.
(3) A felügyelet az árverés lebonyolításával harmadik személynek megbízást adhat.
(4) Az első árverésen el nem adott járművet második árverésen kell értékesíteni. A második árverést az első árveréstől
számított három hónapon belül olyan időpontban kell kitűzni, amely a helyi körülmények szerint a legcélszerűbb.
(5) A második árverésen el nem adott járművet a felügyelet a használt autókereskedelmi tevékenység végzésére jogosult
vállalkozás részére is átadhatja.
(6) A felügyelet a járművet határozatával a használt autókereskedelmi tevékenység végzésére jogosult vállalkozás által
– az (5) bekezdés szerinti közreműködése alapján – kiválasztott személy tulajdonába adhatja.
(7) Azt a járművet,
a) amelyet a (6) bekezdés szerint sem lehet értékesíteni, vagy
b) amely hulladékká vált (elhasználódott),
és a hulladékká vált gépjárművekről szóló kormányrendelet hatálya alá tartozik, regisztrált bontó-hulladékkezelő
részére kell átadni.
(8) A felügyelet a bontási átvételi igazolás birtokában kezdeményezi a jármű forgalomból történő végleges kivonását
a nyilvántartás szerinti utolsó tulajdonos lakóhelye (telephelye) szerint ille té kes közlekedési igazgatási hatóságnál.
18. § Ha a tulajdonos nem állapítható meg, vagy ismeretlen helyen tartózkodik, illetve részére sem a felszólítás, sem az
árverési hirdetmény nem volt kézbesíthető, vagy a vételár átvételében egyéb körülmény akadályozza, a felügyelet
a tulajdonosnak járó összeget elkülönített számlára helyezi, és azt a jogosult – törvényes jogcímének hitelt érdemlő
igazolása esetén – az értékesítés napjától számított hat hónapos határidőn belül átveheti.
A jármű egyéb módon történő hasznosítása 19. § (1) A jármű egyéb módon történő hasznosítása esetén – a hasznosítás megkezdése előtt – a jármű becsértékét szakértő
becsüsnek kell megállapítania.
(2) Ha a jármű tulajdonosa a jármű egyéb módon történő hasznosításáról rendelkező döntést köve tően a járműért
jelentkezik, részére a járművet az intézkedés megszüntetésére vonatkozó szabályok szerint ki kell adni.
(3) A jármű (2) bekezdés szerinti kiadása esetén a jármű tulajdonosa kérheti, hogy a jármű egyéb módon történő
hasznosítása megkezdésének időpontjától számított értékcsökkenését szakértő becsüs állapítsa meg. Az
értékcsökkenést a költségekből le kell vonni.
Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2009. november 1-jén lép hatályba.
(2) A 4. § (3) és (4) bekezdése 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 12. § (2) és (3) bekezdése 2010. május 1-jén lép hatályba.
(4) Ha a kerékbilincs alkalmazásával, illetve a jármű elszállításával, tárolásával kapcsolatban az önkormányzat 2009.
augusztus 31-én hatályos rendelete az e rendelet mellékletében meghatározottaktól eltérő költséget állapított meg,
akkor a kerékbilincs alkalmazásáért, illetve a jármű elszállításáért, tárolásáért az önkormányzati rendeletben
meghatározott összeget kell megfizetni mindaddig, amíg az hatályban van, de legkésőbb 2010. december 31-ig.
(5) Hatályát veszti a közterület-felügyelői intézkedések végrehajtásának módjáról és eszközeiről szóló 43/1999. (XI. 26.)
BM rendelet 10. §-a. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1590/2019. (X. 16.) Korm. határozata a 2022. vagy a 2023. Férfi Labdarúgó Európa-liga döntő megrendezésére benyújtandó pályázat érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Labdarúgó Szövetség (a  továbbiakban: Szövetség) az  Európai Labdarúgó
Szövetségnél (a továbbiakban: UEFA) megpályázza a 2022. évi vagy a 2023. évi Férfi Labdarúgó Európa-liga döntő
(a továbbiakban: Európa-liga döntő) megrendezését;
2. a nemzetközi sportszervezet által megkívánt garanciát vállal a sportról szóló 2004. évi I. törvény 50. § (3) bekezdés
d) pontja alapján az Európa-liga döntő megrendezésére;
3. felhatalmazást ad a miniszterelnök számára, hogy az Európa-liga döntő megrendezésével összefüggésben az UEFA
által a  pályázat feltételeként kötelezően előírt angol és magyar garanciavállaló nyilatkozatot a  Kormány nevében
aláírja;
4. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost, hogy
az Európa-liga döntő megrendezésére irányuló pályázattal kapcsolatos kormányzati feladatokat hangolja össze;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
5. támogatja, hogy az Európa-liga döntő rendezési jogának elnyerése esetén a Szövetség megrendezze az Európa-liga
döntőt;
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Európa-liga döntő rendezési jogának elnyerése
esetén – a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
és a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – készítsen előterjesztést az  Európa-liga döntő
megrendezéséhez szükséges további kormányzati intézkedésekről és a részletes költségvetés megállapításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az Európa-liga döntő rendezési jogának elnyerése esetén 2020. december 31.
 7. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján az Európa-liga döntő lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az Európa-liga döntő rendezési jogának elnyerése esetén az Európa-liga döntő szervezésével és
lebonyolításával egyidejűleg, folyamatosan
 8. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy az  Európa-liga döntő rendezési jogának elnyerése esetén vizsgálja
meg az  Európa-liga döntő kiemelt fontosságú rendezvényszervezési és kormányzati kommunikációs feladatainak
a Nemzeti Kommunikációs Hivatal bevonásával történő megvalósíthatóságát.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az Európa-liga döntő rendezési jogának elnyerése esetén az Európa-liga döntő szervezésével és
lebonyolításával egyidejűleg, folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2004. (II. 27.) NKÖM rendelete a helyi önkormányzatok részére állat- és növénykertek, vadasparkok fenntartására adható támogatások igénybevételének rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről szóló
2003. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Tv.) 5. számú
mellékletének 16. pontjában foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya azokra a helyi önkormányzatokra
terjed ki, amelyek állat- és növénykertet, vadasparkot tartanak fenn (a továbbiakban: állatkert), vagy ha fentiek működtetésére a tárgyévben hosszú távú — legalább 5 éves —
közszolgáltatási szerződést kötnek.
2. § A Tv. 5. számú mellékletének 16. pontjában a működési
kiadások támogatására biztosított előirányzatból az állatkertek normatív támogatást kaphatnak az önkormányzati
támogatás arányában, amennyiben az igénylés feltételeinek megfelelnek.
3. § (1) A támogatást — a Fővárosi Önkormányzat kivételével — a helyi önkormányzat igényelheti a tárgyévi költségvetési rendeletében az állatkert fenntartására, működésére
jóváhagyott támogatás igazolt összege alapján.
(2) Az állatkerti támogatás e rendelet melléklete szerinti
nyomtatvány kitöltésével igényelhető.
(3) Az állatkert működésére, fenntartására fordított
összeget alátámasztó adatokat az önkormányzat költségvetési rendelete megfelelő fejezete hiteles másolatának a
támogatási kérelemhez történő csatolásával kell igazolni.
Az önkormányzati támogatás összegének megállapítása
során a beruházási, felújítási jellegű ráfordítások nem vehetők figyelembe.
(4) A helyi önkormányzat a székhelye szerint illetékes
Magyar Államkincstár megyei Területi Igazgatóságához
(a továbbiakban: Területi Igazgatóság) tárgyév március
18-áig nyújthatja be támogatási igényét.
(5) A Területi Igazgatóság a támogatási igényeket szabályszerűségi szempontból megvizsgálja, majd legkésőbb
tárgyév április 10-éig véleményével együtt továbbítja a
Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) Közművelődési Főosztályának.
4. § (1) A határidőre beérkezett igénylések alapján a minisztérium az egyes állatkertet fenntartó önkormányzat központi
költségvetési támogatásának összegét, az igazolt önkormányzati támogatás egy forintjára jutó előirányzata alapján számítja ki, amelyhez az egységre jutó támogatási előirányzatot a
2. §-ban szereplő központosított előirányzat és a kiírási feltételeknek megfelelő igénylések szerinti összes önkormányzati
támogatás hányadosaként állapítja meg.
(2) A minisztérium a támogatási döntést tárgyév május
10-éig közzéteszi a Kulturális Közlönyben, valamint a minisztérium honlapján. Ezzel egyidejűleg a támogatásban
részesült önkormányzatok és a részükre jóváhagyott támogatás összegének jegyzékét utalványozás céljából megküldi
a Belügyminisztériumnak.
(3) Az önkormányzat a számlájáról a támogatás megérkezését követő 8 napon belül köteles az összeget az állatkert számlájára átutalni.
(4) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében az állatkert működésének támogatására e szerint jóváhagyott központosított előirányzat összegét részben vagy
egészben nem a megjelölt feladatra használta fel, akkor az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
64/B. §-ának (1) és (2) bekezdése szerint köteles eljárni.
(5) Amennyiben a helyi önkormányzat a költségvetési
rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását
csökkenti, abban az esetben az eredeti előirányzat és a
ténylegesen teljesített saját támogatás után számított központi támogatási hányadra nem jogosult, köteles azt a
központi költségvetésnek visszautalni.
5. § (1) A helyi önkormányzat köteles biztosítani, hogy a
támogatást az e rendeletben előírt célra használják fel.
(2) Az állatkertnek biztosítania kell a rendelkezésére
bocsátott támogatás elkülönített kezelését, és analitikus
nyilvántartását annak érdekében, hogy a támogatás tényleges felhasználása tételesen ellenőrizhető legyen.
(3) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról a
tárgyév december 31-ei határnappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
A központi támogatás tárgyév december 31-én feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő június 30-áig
kell elszámolni.
(4) A Területi Igazgatóságok a támogatások igénybevételének és az elszámolás szabályszerűségének vizsgálatát a
Magyar Államkincstár által minden évben kiadásra kerülő
közleményében meghatározott módon végzik el.
(5) A támogatások felhasználását alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium illetékes szakmai főosztálya és szakfelügyelete is ellenőrizheti.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a helyi önkormányzatok részére állat- és növénykertek, vadasparkok fenntartására adható támogatások igénybevételének
rendjéről szóló 8/2003. (IV. 3.) NKÖM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere