text:
351/2013. (X. 4.) Korm. rendelete a halottvizsgálatról és a halottakkal kapcsolatos eljárásról.
A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés q) pontjában,
a 7. § (2) bekezdése és az 50. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 39. § tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés s) pontjában,
a 49. § (1) bekezdése tekintetében a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 41. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 49. § (2) bekezdése tekintetében a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 41. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 49. § (3) bekezdése tekintetében a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 41. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 49. § (4) bekezdése tekintetében a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 41. § (1) bekezdés d) pontjában,
az 51. § (1) és (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. epikrízis: az  elhunyt egészségügyi dokumentációinak és a  kóresetnek a  kórtörténet alapján történő írásbeli
összefoglalása;
2. haláleset helye: a holttest megtalálásának helye; ha a haláleset járművön történt, a holttest járműről történt
leemelésének helye;
3. halál okát megállapító orvos: az a halottvizsgálatot végző orvos, aki a halál okát megállapítja;
4. halottszemle: a  haláleset helyén vagy a  holttest helyén lefolytatott szemle részeként a  holttest külső
vizsgálata, a  holttesten lévő ruházat, valamint a  holttesten és az  azon lévő ruházatban található dolgok
vizsgálata;
5. halottvizsgálat: a halál tényének és idejének megállapítása, a halottszemle, a kórbonctani vizsgálat, a hatósági
és igazságügyi boncolás, valamint ezek eredményének megállapítása;
6. halva született magzat:
a) a 24 hétnél hosszabb ideig az  anya méhében lévő magzat, ha az  anya testétől történt elválasztás
után az élet semmilyen jelét nem adja,
b) az a magzat, amelynek a testtömege az 500 grammot vagy a testhossza a 30 cm-t eléri, ha a magzat
kora nem állapítható meg,
c) ikerszülés esetén a halott magzat, ha legalább az egyik magzat élve született;
7. helyszíni halottvizsgálatot végző orvos: a 3. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott orvos;
8. temető: a temetőkről és a temetkezésről szóló törvény alapján temetőnek minősülő hely.
2. A helyszíni halottvizsgálatra vonatkozó általános szabályok 2. § (1) A  halottvizsgálat során eljáró felek a  szakmai szabályok betartásával, a  hatékonyság és a  gazdaságosság elvének
megfelelően együttműködnek.
(2) A halál bekövetkezését vagy a magzat halva születését elsőként észlelő személy, illetve az általa értesített általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv vagy egészségügyi szerv köteles a  halálesetet a  helyszíni
halottvizsgálatot végző orvossal haladéktalanul közölni.
(3) A haláleset bekövetkezését követően meg kell állapítani a halál tényét. A halál tényének megállapítására a helyszíni
halottvizsgálatot végző orvos, a helyszínre legrövidebb idő alatt hívható orvos, a helyszínre érkezett mentőegység
orvosa, valamint mentőtisztje jogosult.
(4) A  helyszíni halottvizsgálat során meg kell kezdeni a  halál okának megállapítását, nyilatkozni kell annak valószínű
idejéről, valamint el kell dönteni, hogy van-e a halál nem természetes jellegére utaló körülmény, amely az ügyben
eljáró hatóság mérlegelését követeli meg.
3. § (1) Ha a haláleset
a) egészségügyi intézményben vagy egészségügyi intézménybe (intézményből) betegszállító szolgáltató
járművén történő szállítás közben következett be, a  helyszíni halottvizsgálatot a  beteget ellátó vagy
felvételére illetékes, továbbá a  beteget elbocsátó fekvőbeteg-osztály vagy járóbeteg-ellátó egység orvosa,
vagy az  intézet vezetője által e  feladattal megbízott orvos, ügyeleti időben az  ügyeleti szolgálatot ellátó
orvos, vagy a helyszínre érkezett mentőegység orvosa;
b) mentőszolgáltató mentőfeladatot teljesítő járművén következett be, a  halál bekövetkezésének tényét
a  mentőegység orvosa vagy a  mentőtiszt állapítja meg, a  helyszíni halottvizsgálat további teendőit
a  mentőorvos, ennek hiányában a  haláleset helyéhez legközelebb eső, patológiai osztállyal rendelkező
fekvőbeteg-gyógyintézet e feladattal megbízott orvosa;
c) a Magyar Honvédség, katonai nemzetbiztonsági szolgálat, rendvédelmi szerv vagy a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó szervezetének felügyelete alá tartozó területen,
épületben, zárt alakulaton belül következett be, a helyszíni halottvizsgálatot – a haláleset helyétől függően –
a  Magyar Honvédség, a  katonai nemzetbiztonsági szolgálat, a  rendvédelmi szerv vagy a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal egészségügyi szolgálatának orvosa, ha az nem áll rendelkezésre, a haláleset helye szerint illetékes
háziorvos, vagy ezen szolgálat ügyeletes orvosa;
d) közterületen, járművön – ide nem értve az  a) és b)  pont szerinti esetet – vagy egyéb nyilvános helyen
következett be, a  helyszíni halottvizsgálatot a  haláleset helye vagy a  holttest járműről való leemelésének
helye szerint illetékes háziorvos, illetve ezen szolgálat ügyeletes orvosa;
e) olyan helyen következett be, ahol üzemorvos, iskolaorvos vagy szociális ellátó intézmény által foglalkoztatott
orvos teljesít szolgálatot, akkor a  helyszíni halottvizsgálatot az  üzemorvos, az  iskolaorvos vagy a  szociális
ellátó intézmény által foglalkoztatott orvos, ha nem elérhető, a haláleset helye szerint illetékes háziorvos vagy
ezen szolgálat ügyeletes orvosa;
f ) az a)–e) pontban foglaltakhoz képest egyéb helyen következett be, a helyszíni halottvizsgálatot a haláleset
helyére vagy a holttest járműről való leemelésének helyére a legrövidebb időn belül hívható háziorvos vagy
ezen szolgálat ügyeletes orvosa;
g) halvaszületésnek minősül, a  helyszíni halottvizsgálatot a  szülést levezető orvos, ennek hiányában
az a)–f ) pontban megjelölt orvos
végzi.
 (2) Ha az  ügyben eljáró hatóság az  (1)  bekezdés a)–g)  pontjában meghatározott személy kiérkezése előtt – annak
akadályoztatása miatt vagy egyéb, bűnüldözési szempontból kiemelt okból – halottvizsgálati szaktanácsadót
alkalmaz, akkor a helyszíni halottvizsgálatot az alkalmazott halottvizsgálati szaktanácsadó végzi el.
(3) A helyszíni halottvizsgálatot végző orvos
a) ha nem természetes halálra utaló körülményt észlel, haladéktalanul értesíti az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szervet,
b) az a)  pontban foglalt eset kivételével, a  törvényi feltételek fennállása esetén kezdeményezi az  elhunyt
kórbonctani vizsgálatát,
c) megkezdi az elhunyt egészségügyi adatainak az elhunyt ismert vagy ismertté váló kezelőorvosától történő
beszerzését,
d) az a) és b) pontban meghatározott esetek kivételével – lehetőség szerint az elhunyt egészségügyi adatainak
ismeretében – megállapítja a halál okát és kitölti a halottvizsgálati bizonyítványt, egyéb esetekben megkezdi
a halottvizsgálati bizonyítvány kitöltését,
e) megkísérli értesíteni az elhunyt eltemettetésére kötelezettet a halál tényéről,
f ) az a) pontban foglalt eset kivételével kezdeményezi a holttest elszállítását,
g) értesíti a haláleset tényéről és az elhunyt ismert adatairól az elhunyt lakóhelye szerint – ismeretlen elhunyt
esetén a  haláleset helye szerint – illetékes települési önkormányzatot, valamint – az  5.  § (1)  bekezdésében
foglalt feltétel fennállása esetén – a szervkivételre kijelölt egészségügyi intézmény szervkoordinátorát.
(4) Eredménytelennek kell tekinteni az  elhunyt egészségügyi adatainak beszerzését, ha azok a  halál tényének
megállapításától számított legkésőbb 12 órán belül – az (1) bekezdés d) pontjában megjelölt helyen elhunyt esetén
legkésőbb 4 órán belül – nem érkeztek meg.
4. § (1) A  helyszíni halottvizsgálatot végző orvos az  értesítését követő legkésőbb 4 órán belül, a  3.  § (1)  bekezdés
d) pontjában szereplő esetben legkésőbb 2 órán belül a helyszíni halottvizsgálatot megkezdi.
(2) Ha a  helyszíni halottvizsgálat alatt az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv nincs jelen, és
a  vizsgálat zavartalan lefolytatása csak a  helyszín biztosítása mellett garantálható, ennek érdekében a  helyszíni
halottvizsgálatot végző orvos értesíti az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervet.
5. § (1) Ha a  halottvizsgálatot végző orvos megállapítása szerint a  halott teste orvosi szempontból alkalmas arra, hogy
oktatás és kutatás, egyéb gyógyító célú felhasználás, illetve átültetés céljából történő szerv-, szöveteltávolításra
kerüljön sor, az  orvosnak meg kell győződnie arról, hogy az  elhunytnál lévő, személyazonosításra szolgáló iratok
között található-e nyilatkozat, amellyel a holttestéből történő szerv-, szöveteltávolítást megtiltotta.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tiltakozó nyilatkozat meglétét vagy hiányát a  halottvizsgálatot végző orvos feltünteti
a halottvizsgálati bizonyítványon.
6. § (1) Ha a  helyszíni halottvizsgálatot végző orvos vagy a  helyszínre kiérkező általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv nem természetes halálra utaló körülményt észlel, erről köteles értesíteni a hatáskörrel rendelkező
szervet.
(2) A  helyszíni halottvizsgálatot végző orvos az  egészségügyi adatok eredményes beszerzése nélkül csak akkor tehet
javaslatot a halottvizsgálat további menetére vagy lezárására, ha a halál természetes vagy nem természetes jellege
egyértelműen megállapítható.
II. Fejezet
a rendkívülI halÁllal kapcsolatos hatósÁgI eljÁrÁs
3. Általános rendelkezések 7. § (1) A  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárás során a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvény (a  továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit az  e  fejezetben szabályozott eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) A  Kormány a  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárás során hatóságként az  általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szervet jelöli ki.
(3) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, rendkívüli halál esetén az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv halál helye szerint illetékes szerve jár el.
8. § (1) A rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárást a halál rendkívüli jellegére utaló körülmény esetén hivatalból kell
lefolytatni.
(2) A  rendkívüli halállal kapcsolatos eljárás célja a  halál okának és körülményeinek megállapítása, ideértve a  halál
rendkívüliségének vizsgálatát, valamint a bűncselekményre utaló adatok felmerülésének kizárását.
9. § (1) A  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárás során – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – ügyfélnek
kizárólag a halott eltemettetésére köteles személy minősül.
(2) Ügyfélnek kell elismerni az elhunyt azon közeli hozzátartozóját, aki ezt kéri.
 (3) Az  eljárás befejeződéséig az  ügyfél csak azon iratokat tekintheti meg, amelyek megtekintését a  hatóság
engedélyezi. Ha az ügyben büntetőeljárás nem indult, akkor a hatóság az előzetes vizsgálatról vagy a boncolásról
készült jegyzőkönyvet kizárólag az  eljárás befejeződését követően adhatja át az  ügyfél részére. Ha az  ügyben
büntetőeljárás indult, akkor az  ügyfél az  eljárás befejeződését követően is csak azon iratokat tekintheti meg,
amelyek a büntetőeljárás iratainak nem részei.
(4) Az ügyfél csak a hatóság engedélyével vehet részt az eljárási cselekményeken.
(5) Az  ügyfél a  holttestet a  boncolást megelőzően a  hatóság engedélyével tekintheti meg. A  boncolást követően
a  holttest megtekintésének lehetőségét az  ügyfél kérelmére – lehetőség szerint soron kívül – a  hatóság köteles
biztosítani. A hatóság engedélyével a holttestet az ügyfélen kívüli más személy is megtekintheti.
(6) A hatóság a (3)–(5) bekezdés szerinti engedélyről a bűnüldözési szempontok mérlegelésével dönt.
10. § (1) Külföldi rendkívüli halála ügyében indult eljárásról haladéktalanul értesíteni kell az illetékes konzuli képviseletet.
 (2) Az  eljárás megindításáról haladéktalanul tájékoztatni kell az  eljáró hatóság illetékessége szerinti ügyészséget, és
a hatóság döntéseit az ügyészséggel közölni kell, ha az elhunyt
a) diplomáciai mentességet élvező személy,
b) országgyűlési képviselő, az  Országgyűlés által választott vagy a  köztársasági elnök által kinevezett
tisztségviselő,
c) központi államigazgatási szerv vezetője,
d) a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományának a tagja,
e) a Magyar Honvédség tényleges állományú tagja,
f ) a d) pontban foglaltak mellett olyan, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló törvény szerinti szolgálati jogviszonyban álló személy, aki szolgálati helyén vagy szolgálata során halt
meg.
4. Előzetes vizsgálat 11. § (1) Ha a rendkívüli halál törvényi feltételeinek fennállása nem egyértelmű, a hatóság előzetes vizsgálatot tart.
 (2) Előzetes vizsgálat elrendelése esetén az ügyfél tájékoztatása a hatósági eljárás megindításáról mellőzhető.
 (3) Az előzetes vizsgálat során a hatóság szemlét tart, valamint – ha az elhunyt személyazonossága ismert – beszerzi
az elhunyt ismert vagy ismertté váló háziorvosától és kezelőorvosától az elhunyt egészségügyi adatait.
 (4) Az előzetes vizsgálatot a hatóság értesítésétől számított 24 órán belül kell lezárni.
12. § (1) Ha a  szemle során a  halál körülményeinek orvosi-kriminalisztikai szemléletű vizsgálata szükséges vagy a  hatóság
a  bejelentővel a  halál rendkívülisége vonatkozásában nem ért egyet, a  hatóság a  szemléhez halottvizsgálati
szaktanácsadót vesz igénybe.
(2) Halottvizsgálati szaktanácsadó lehet
a) az igazságügyi szakértői névjegyzékben igazságügyi orvostan szakterületre bejegyzett igazságügyi szakértő,
b) a hatóság alkalmazásában álló, igazságügyi orvostan szakképesítéssel rendelkező olyan személy, aki
e szakképesítése tekintetében szerepel az egészségügyi dolgozók működési nyilvántartásában, vagy
c) a halottvizsgálati szaktanácsadói névjegyzékben szereplő személy.
(3) Ha a  hatóság a  haláleset körülményei alapján azt állapítja meg, hogy az  eredményes boncolás érdekében már
a szemléhez is szükséges szakértő kirendelése, a halottvizsgálati szaktanácsadó feladatait a szakértő látja el.
(4) A  szemlén való jelenlétről vagy az  abban való közreműködésből a  bűnüldözési szempontok mérlegelése mellett
kizárható az az orvos, aki az elhunytat a halálát megelőző időszakban a vélelmezhető, a halálhoz vezető közvetlen
halálokkal összefüggésben kezelte.
(5) A  halottszemlét lehetőség szerint a  haláleset helyén kell elvégezni. Ha a  halottszemle haláleset helyén történő
lefolytatása vagy teljes lefolytatása nem lehetséges, akkor a halottszemlét a boncolás helyszínén kell lefolytatni vagy
folytatni.
13. § (1) A halottvizsgálati szaktanácsadó a szemle során
a) állást foglal a halál módjára, idejére és feltehető okára vonatkozóan,
b) megvizsgálja a holttest állapotát, és megállapítja a halál bekövetkezésének időpontját,
c) dokumentálja a holttesten levő sérüléseket,
d) összeveti a ruházat elváltozásait a testen levő sérülésekkel,
e) segítséget nyújt a  holttesten és a  környezetében található mindazoknak a  nyomoknak és
anyagmaradványoknak a  felkutatásában, biztosításában és rögzítésében, amelyek a  haláleset tisztázásához
szükségesek és arra jellemzőek lehetnek,
f ) segítséget nyújt a nyomok és anyagmaradványok kiválasztásában és azok biztosításában,
g) vizsgálja, hogy a  helyszínen vagy a  holttest környezetében talált tárgyak, anyagok az  adott sérülés vagy
a halál előidézésére alkalmasak lehettek-e, h) megvizsgálja, hogy a  holttest helyzetét változtatták-e, illetve a  holttest helyzete és az  észlelt helyszín
megfelel-e az elkövetési módnak és az elkövetés helyének,
i) ismeretlen holttest esetén a vizsgálatát úgy folytatja le, hogy kiterjedjen mindazon sajátosságok kiemelésére
is, amelyek a személyazonosság megállapítására alkalmasak lehetnek,
j) felügyeli a holttest helyszínről való elszállítását,
k) kitölti a halottvizsgálati bizonyítvány megfelelő részét, és
l) indokolt esetben a holttestből vér- és vizeletmintát vesz, valamint azt a hatóságnak átadja.
(2) A  halottvizsgálati szaktanácsadó a  megállapításairól feljegyzést, a  holttestre vonatkozó egészségügyi
ténymegállapításairól leletet készít.
(3) A  holttest vetkőztetése a  hatóság feladata. A  holttest vetkőztetését az  elhunyt emberi méltóságának tiszteletben
tartásával, lehetőség szerint takarva, a nyilvánosság kizárásával kell lefolytatni.
14. § (1) A hatóság az előzetes vizsgálatról jegyzőkönyvet vesz fel.
 (2) A jegyzőkönyv a Ket.-ben előírtakon kívül tartalmazza
a) a halottvizsgálati szaktanácsadó feljegyzésének megállapításait,
b) az orvosi vizsgálat leletét, a hullajelenségek és a sérülések részletezését,
c) a halál módját, feltehető időpontját és – ha megállapítható – a halál okát,
d) a soronkívüli hatósági vagy igazságügyi boncolásra vonatkozó javaslatot.
15. § (1) Az előzetes vizsgálat lefolytatását követően
a) bűncselekményre utaló adatok felmerülése esetén a  hatóság a  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági
eljárást megszünteti és értesíti a büntetőeljárás megindítására jogosult szervet,
b) ha az  a)  pontban szabályozott eseten kívül a  rendkívüli halál törvényi feltételei nem állapíthatóak meg,
a hatóság a rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárást megszünteti, vagy
c) – ha az  a) és b)  pontban foglaltaknak nincs helye – a  hatóság a  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági
eljárást továbbfolytatja, az eljárás lefolytatásáról az ügyfelet értesíti.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti döntéssel szemben jogorvoslatnak nincs helye, a döntés azonnal végrehajtható.
 (3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti döntés azonnal végrehajtható. A  végzéssel szemben 5 napon belül lehet
fellebbezéssel élni. Eredményes fellebbezés esetén újbóli előzetes vizsgálatnak nincs helye.
 (4) Az  (1)  bekezdés b)  pontja alapján a  hatóság az  egészségügyi adatok eredményes beszerzése nélkül csak akkor
szüntetheti meg az  eljárást, ha a  halál rendkívüli jellege ezen adatok nélkül is egyértelműen és megalapozottan
kizárható.
(5) A döntést közölni kell
a) a külpolitikáért felelős miniszterrel is, ha arra utaló adat van, hogy
aa) az elhunytnak külföldi közeli hozzátartozója van és ez a közeli hozzátartozó ismeretlen, vagy
ab) az elhunyt külföldön élt és a külföldi lakcíme ismeretlen.
b) fogvatartott, kényszergyógykezelt, ideiglenesen kényszergyógykezelt halála esetén a  büntetést,
az  intézkedést vagy a  kényszerintézkedést foganatosító szervvel és a  büntetés-végrehajtás felett
törvényességi felügyeletet ellátó ügyésszel is.
16. § Ha a  halál rendkívüli jellege egyértelmű, a  hatóság előzetes vizsgálat nélkül elrendeli a  szemlét. A  szemle
lefolytatására a 12. §-ban és a 13. §-ban foglaltak az irányadóak azzal, hogy a jegyzőkönyvet a szemléről kell felvenni.
A hatóság a hatósági eljárás folyamán beszerzi az elhunyt egészségügyi adatait.
5. Hatósági boncolás 17. § (1) Ha az eljárás célja másképp nem érhető el, a hatóság az elhunyt hatósági boncolását rendeli el, és ennek érdekében
szakértőt rendel ki.
(2) Ha a  halál oka boncolás nélkül is megállapítható és bűncselekményre utaló adatok nincsenek, az  egészségügyi
adatok ismeretében a  szakértő javasolhatja, hogy a  hatóság a  boncolástól tekintsen el. Ha a  hatóság ennek
figyelembevételével a boncolás elvégzésére utasítja, azt a szakértő köteles elvégezni.
(3) Ha a hatóság a boncolástól eltekint, a szakértő vér-, vizelet-, valamint csarnokvízmintát rögzít.
18. § (1) Hatósági boncolást fekvőbeteg-ellátó intézmény patológiai osztályán vagy olyan boncoló-helyiségcsoportban lehet
elvégezni, amely megfelel a patológiai szakmai minimumfeltételeknek.
(2) A  fekvőbeteg-ellátó intézmény vagy boncoló-helyiségcsoport – kapacitástól függően lehetőség szerint a szakértő
munkaidejében – köteles biztosítani, hogy a hatósági boncolás a hatóság által elrendelt határidőben elvégezhető
legyen.
(3) A hatósági boncolást az elrendelésétől számított 5 munkanapon belül el kell végezni.
 (4) A  hatóság különösen indokolt esetben elrendelheti a  hatósági boncolás soronkívüli lefolytatását. Soronkívüliség
esetén a  fekvőbeteg-ellátó intézmény vagy boncoló-helyiségcsoport – az  egyéb boncolási feladataira tekintet
nélkül – köteles biztosítani, hogy a  hatósági boncolás a  hatóság által elrendelt időben elvégezhető legyen.
A boncolást végző szakértő a boncolást a holttest beszállítását követő 3 órán belül megkezdi.
(5) A  hatósági boncolásban nem vehet részt, de azon a  hatóság bűnüldözési szempontok mérlegelése mellett
megadott engedélyével jelen lehet az  elhunyt kezelőorvosa. A  szakértői véleményalkotásnál nem lehet jelen
az elhunyt kezelőorvosa.
(6) Hatósági boncoláson, vizsgálaton oktatási célból – a  hatóság a  bűnüldözési szempontok mérlegelése alapján
meghozott engedélye alapján – orvos, orvostanhallgató, más egészségügyi szakképzésben vagy egyéb képzésben
részesülő személy is jelen lehet, ha a vizsgálaton való részvétel a tananyag részét képezi.
19. § (1) A hatóság a halottszemle során készült fényképeket, az elhunyt egészségügyi adatait és a szakértői tevékenységhez
szükséges egyéb adatokat a  szakértő részére a  kirendeléssel egyidejűleg, de legkésőbb a  kirendeléstől számított
3 napon belül átadja.
(2) A  szakértő a  vizsgálatok elrendelése nélkül – az  esetlegesen későbbiekben szükségessé váló vizsgálatok
érdekében – vér-, vizelet-, csarnokvíz- és szövettani mintát vesz.
(3) Ha a boncolás vagy az eljárás egyéb adatai ezt indokolják, a szakértő a holttestből – külön, erre irányuló kirendelés
nélkül is – köteles egyéb mintát is venni és tárolni az esetleg utóbb szükségessé váló vizsgálatok céljára.
(4) A  szakértő a  mintákat a  kirendelésben meghatározott időpontig, ennek hiányában a  levételüktől számított egy
évig, az állagromlásukat minimálisra csökkentő módon köteles megőrizni. Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik,
a kirendelésben meghatározott idő legfeljebb 5 év lehet.
20. § (1) Szövettani vizsgálat céljára mintát kell biztosítani a halálokot jelentő eltérésből, a sérülésekből, valamint az agyból,
szívből, tüdőből, májból és veséből. Nem kell mintát biztosítani, ha ezen minták vizsgálata az  elhunyt tetemének
állapota miatt eredményre nem vezetne.
(2) El kell végezni a  hematoxilin-eozin festést. Baleset vagy külső közrehatásra utaló jel esetén kötelező valamely
zsírembolizációt igazoló festés elvégzése is.
21. § (1) A boncolás során meg kell állapítani:
a) a halál közvetlen okát és bekövetkezésének valószínű időpontját vagy időintervallumát,
b) azokat a tényeket, amelyek kizárják vagy valószínűsítik a bűncselekmény elkövetését, és
c) a holttesten talált minden sérülésről azt, hogy feltehetően milyen módon, a  halál beállta előtt vagy után
keletkezett, és azt, hogy a sérülést feltehetően a meghalt személy vagy más ejtette-e.
 (2) A holttesten talált sérülés esetén véleményt kell nyilvánítani arról, hogy a
a) halált közvetlenül a sérülés okozta-e,
b) sérülés a meghalt személy szervezetének egyéni sajátosságával összefüggésben keletkezett-e,
c) halált olyan ok idézte-e elő, amely a  sérülésből keletkezett, továbbá, hogy a  sérülés a  halált előidéző ok
elmaradása esetén mennyi idő alatt gyógyult volna,
d) halált olyan ok idézte-e elő, amely a  sérülés nélkül is abban az  időben vagy röviddel utána szintén halált
eredményezett volna és a sérülés a halált előidéző ok elmaradása esetén mennyi idő alatt gyógyult volna,
e) halált időben érkező szakszerű segítség elháríthatta volna-e, és
f ) sérülés a halált megelőzően, a halál időpontja körül vagy a halál bekövetkezése után keletkezett-e.
(3) Több sérülés esetén külön kell véleményt nyilvánítani az egyes sérülések keletkezéséről, sorrendiségükről, és arról,
hogy a sérülések közül melyik vagy melyeknek az összhatása idézte elő a halált, továbbá hogy az egyes sérülések
mennyi idő alatt gyógyultak volna.
(4) A boncolás során ellenőrizni kell a holttesten és a ruházaton lévő sérülések közötti összefüggést.
(5) Ha a  halál oka egyéb adatok alapján egyértelműen nem állapítható meg, a  boncolás során minden esetben
véleményt kell nyilvánítani arról, hogy az elhalt szeszes italt, kábítószert vagy kábítószernek nem minősülő kábító
hatású anyagot vagy szert fogyasztott-e.
(6) Perinatális halál esetén az  újszülött vagy koraszülött rendkívüli halálával kapcsolatban véleményt kell nyilvánítani
az  újszülött vagy koraszülött érettségéről, életképességéről, halálának okáról, a  rajta talált esetleges sérülések
eredetéről, valamint a halál bekövetkezésének valószínű időpontjáról.
22. § (1) A  halál okának és körülményeinek megállapítása érdekében, a  boncolás részeként, a  szakértő kezdeményezésére
a hatóság döntése szerint szövettani vizsgálatot is kell végezni, ha a halál oka vagy a sérülés keletkezésének ideje
nem állapítható meg.
(2) Ha a halál okának és körülményeinek megállapítása érdekében szükséges, a hatóság – a szakértő javaslata alapján –
szakértőt rendel ki a következő önálló vizsgálatokra:
a) diatóma vizsgálatra annak megállapítása érdekében, hogy a halált vízbefúlás okozta-e,
b) röntgenfelvétel készítésére testi sérülés esetén,
c) mérgezés, továbbá szeszes ital, kábítószer vagy kábítószernek nem minősülő kábító hatású anyag vagy szer
okozta befolyásoltság vizsgálatára, ha a befolyásolt állapotra utaló adat merül fel, vagy
d) egyéb laboratóriumi vizsgálatokra.
(3) Ismeretlen személyazonosságú elhunyt esetén a hatóság döntése szerint
a) daktiloszkópiai,
b) szuperimpozíciós,
c) röntgen,
d) antropológiai,
e) igazságügyi fogorvosi vagy
f ) igazságügyi genetikai
vizsgálatot kell elrendelni.
23. § (1) A boncolásról a boncolás tartama alatt folyamatosan jegyzőkönyvet kell vezetni, amely tartalmazza
a) a boncolás helyét és idejét,
b) a boncolást elrendelő hatóság megnevezését,
c) a boncoláson részt vevő személyek nevét, munkahelyét és beosztását,
d) a halottra vonatkozó adatokat,
e) a külvizsgálat eredményét, a holttest, a ruházat és a ruházatban talált tárgyak leírását,
f ) a külsérelmi nyomok leírását,
g) az észlelt belső elváltozások, kóros állapotok pontos megjelölését, vagy a belső elváltozások, kóros állapotok
hiányát,
h) a további vizsgálat elvégzése érdekében vagy orvosi célokra a  holttestből eltávolított részek és egyéb
vizsgálati anyagok pontos megjelölését, valamint annak feltüntetését, hogy a  holttestrészeket vagy
a vizsgálati anyagot hova továbbították.
(2) A boncolás megkezdése előtt fénykép- vagy videofelvételt kell készíteni a holttestről.
24. § Ha a  szakértő az  eljárása során bűncselekményre utaló adatot észlel, a  boncolást azonnal félbeszakítja és értesíti
a hatóságot.
6. Hatósági eljárás befejezése 25. § (1) Ha a hatóság az eljárás során bűncselekményre utaló adatot észlel, a rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárást
megszünteti és értesíti a büntetőeljárás megindítására jogosult szervet.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt eset kivételével, ha a  hatósági eljárás során merül fel olyan körülmény, amely alapján
a  rendkívüli halál törvényi feltételei nem állapíthatóak meg, a  hatóság a  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági
eljárást megszünteti.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben foglalt esetek kivételével a hatóság a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján határozatot
hoz, amely a Ket.-ben előírtakon kívül tartalmazza
a) a szakvélemény lényegi megállapításait,
b) a halál okát,
c) annak megállapítását, hogy az eljárás során bűncselekményre utaló adat nem merült fel, és
d) a szakértő által javasolt, de a hatóság által el nem rendelt vizsgálatokat, valamint az elrendelés elutasításának
indokát.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti döntéssel szemben jogorvoslatnak nincs helye, a döntés azonnal végrehajtható.
 (5) A  (2) és a  (3)  bekezdés szerinti döntés azonnal végrehajtható. A  döntéssel szemben 5 napon belül lehet
fellebbezéssel élni, a fellebbezésnek a döntés végrehajtására nincs halasztó hatálya.
 (6) A döntést a 15. § (5) bekezdésében meghatározottakkal is közölni kell.
26. § (1) Ha a  rendkívüli halállal kapcsolatos eljárást a  hatóság a  15.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján szüntette meg és
halottvizsgálati szaktanácsadót alkalmazott, akkor a  halottvizsgálati szaktanácsadó, halottvizsgálati szaktanácsadó
hiányában a helyszíni halottvizsgálatot végző orvos
a) a törvényi feltételek fennállása esetén kezdeményezi az elhunyt kórbonctani vizsgálatát,
b) kórbonctani vizsgálat elmaradása esetén – lehetőség szerint az  elhunyt egészségügyi adatainak
ismeretében – megállapítja a halál okát és kitölti a halottvizsgálati bizonyítványt, és
c) kezdeményezi a holttest elszállítását.
(2) Ha a  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárást a  hatóság a  25.  § (2)  bekezdése alapján vagy a  25.  §
(3) bekezdése alapján boncolás nélkül zárta le, akkor a szakértő az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltak szerint
jár el.
(3) A  szakértő a  kórbonctani vizsgálatot maga is elvégezheti, ha külön jogszabály alapján arra jogosult, és erre
a  tevékenységére működési engedéllyel rendelkezik, valamint az  Országos Egészségbiztosítási Pénztárral
szerződésben áll.
III. Fejezet
halottvIzsgÁlat a büntetőeljÁrÁsban 7. Igazságügyi boncolás
27. § (1) Soronkívüliség kivételével az igazságügyi boncolást az elrendelésétől számított 3 napon belül kell elvégezni.
 (2) Az igazságügyi boncolás során a 18. § (1), (2) és (4) bekezdését, a 19. §-t, a 20. §-t, a 21. § (1) bekezdés a) és c) pontját,
a 21. § (2)–(6) bekezdését, a 22. §-t, valamint a 23. §-t alkalmazni kell.
Iv. Fejezet
kórbonctanI vIzsgÁlat 8. Kórbonctani vizsgálat kezdeményezése
28. § (1) Kórbonctani vizsgálat kezdeményezésére
a) a helyszíni halottvizsgálatot végző orvos,
b) az elhunyt kezelőorvosa,
c) az ügyben eljáró halottvizsgálati szaktanácsadó, vagy
d) a büntetőeljárásban vagy a rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárásban kirendelt szakértő
tehet javaslatot.
(2) Az  (1)  bekezdés c) vagy d)  pontja szerinti eljáró személy akkor tehet a  kórbonctani vizsgálat kezdeményezésére
vonatkozó javaslatot, ha igazságügyi vagy hatósági boncolásra nem került sor. A kórbonctani vizsgálat lefolytatására
irányuló indokolt javaslathoz mellékelni kell a halálok megállapításához rendelkezésre álló orvosi dokumentációt.
(3) Ha a kórbonctani vizsgálatra a kezelőorvos tesz javaslatot, valamennyi korábbi orvosi dokumentáció összegyűjtése
és értékelése alapján összefoglalja a teljes kórtörténetet, melyben feltünteti
a) a korábbi gyógykezelés alapjául szolgáló betegségeket,
b) a rendelkezésre álló adatokból következtethető vagy megállapítható betegségeket,
c) a halál közvetlen okára és az arra vezető, azt előidéző okra vonatkozó véleményét,
d) a halál alapjául szolgáló betegségre, valamint az egyéb betegségre vonatkozó feltételezett véleményét,
e) bejelentendő fertőző betegség gyanúját vagy tényét.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak esetén a kezelőorvos a (3) bekezdés szerinti epikrízist legkésőbb a halál bekövetkezését
követő első munkanapon a kórbonctani vizsgálatra illetékes intézmény részére megküldi.
(5) Kórházon kívül elhunyt személy esetén, ha a  helyszíni halottvizsgálatot nem a  kezelőorvos végzi, a  helyszíni
halottvizsgálatot végző orvos a  lehető legtöbb információt köteles megadni a kórboncolás kérésének indoklásául.
A helyszíni halottvizsgálatot végző orvosnak a rendelkezésre álló korábbi dokumentációt áttekintve a (3) bekezdés
szerinti epikrízisben kell összefoglalnia a  kórtörténetet, valamint nyilatkoznia kell, hogy nem természetes
halálra utaló jel nem merült fel, továbbá fel kell tüntetnie a  haláleset körülményeit. Ha a  halálesetnél hatósági
eljárás keretében az  ügyben eljáró hatóság eljárási cselekményt végzett, és annak adata megismerhető, ennek
jegyzőkönyvi másolatát a hatóság a helyszíni halottvizsgálatot végző orvosnak – a betegdokumentációhoz történő
csatolás céljából – átadja.
(6) Az  (5)  bekezdésben foglaltak esetén a  kórbonctani vizsgálatra illetékes intézmény az  elhunyt kezelőorvosát
a  kórbonctani vizsgálat szükségességére vonatkozó véleményét illetően megkeresheti. A  megkeresésre
a kezelőorvos a (3) bekezdés szerinti epikrízisben a megkereséstől számított első munkanapon belül véleményt ad.
29. § A kórboncolást – a 26. § (3) bekezdésében megjelölt eset kivételével – a haláleset helye szerint illetékes, patológiai
osztállyal rendelkező fekvőbeteg-gyógyintézetben az  intézménnyel foglalkoztatási jogviszonyban álló patológus
végzi. A 26. § (3) bekezdése szerinti halottvizsgálatot végző orvos a kórbonctani vizsgálatot az e fejezetben foglaltak
szerint köteles elvégezni.
9. Kórbonctani vizsgálat félbeszakítása 30. § (1) Ha a kórbonctani vizsgálat megkezdése előtt vagy a holttest kórbonctani vizsgálata során nem természetes halálra
utaló jel merül fel, a  kórbonctani vizsgálatot végző patológus köteles az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szervet haladéktalanul értesíteni. Ebben az  esetben a  kórbonctani vizsgálatot nem lehet megkezdeni
vagy a már megkezdett kórbonctani vizsgálatot azonnal félbe kell szakítani.
(2) A  kórbonctani vizsgálatot végző patológus gondoskodik arról, hogy az  általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv intézkedéséig a holttesten változtatás ne történjen, és az további vizsgálatra alkalmas maradjon,
továbbá az addig elvégzett vizsgálatokról részletes jegyzőkönyvet készít, és azt a  rendelkezésre álló egészségügyi
dokumentáció másolatával, valamint a vizsgálat során vett mintákkal és készített metszetekkel együtt az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnek átadja.
(3) Ha a  rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárás során eljáró hatóság vagy a  hatáskörrel rendelkező nyomozó
hatóság azt állapítja meg, hogy a halál természetes, ezt a tényt a halottvizsgálati bizonyítványon rögzíti. Az ügyben
eljáró hatóság ezen döntése a vizsgálatot végző orvost köti. A kórbonctani vizsgálatot a vizsgálatot végző patológus
fejezi be.
10. Kórbonctani vizsgálat lefolytatása 31. § (1) A  kórbonctani vizsgálatot legkésőbb a  halál bekövetkezése tényének megállapításától, a  28.  § (5)  bekezdésében
foglalt esetben a  28.  § (6)  bekezdése szerinti epikrízis beérkezésétől számított három munkanapon belül kell
elvégezni.
(2) A  boncolás időpontjáról a  kórbonctani vizsgálatot kérő orvost, műtét (szülés) esetén a  műtétet végző (szülést
levezető) orvost értesíteni kell. Fekvőbeteg-ellátó osztály betegeként elhunyt boncolása esetén a  kezelőorvosnak,
a  műtétet végző (szülést levezető) orvosnak vagy az  osztályvezető által megbízott másik orvosnak a  vizsgálatnál
jelen kell lennie.
(3) A  kórbonctani vizsgálatról – az  erre vonatkozó szakmai-módszertani irányelvek szerint – jegyzőkönyvet kell
készíteni, amely tartalmazza
a) a kórbonctani vizsgálat helyét és időpontját,
b) a kórbonctani vizsgálaton résztvevő személyek nevét, munkahelyét és beosztását,
c) a klinikai diagnózisokat,
d) a külvizsgálatot, a szervek részletes leírását,
e) a megállapított kórbonctani diagnózisokat,
f ) a kiállított halottvizsgálati bizonyítványon szereplő betegségeket,
g) a szövettani vagy egyéb laborvizsgálat részére eltett minták felsorolását,
h) pacemaker, protézis vagy egyéb beültetett eszköz eltávolítása esetén ennek tényét,
i) transzplantáció céljából történt post mortem szerveltávolítás esetén ennek tényét, és
j) oktatási célú beavatkozás esetén ennek tényét.
(4) A  jegyzőkönyvet a  szövettani vizsgálat elvégzése után, annak eredménye ismeretében epikrízissel kell lezárni,
melyben ki kell térni
a) a kórlefolyás megállapítható menetére,
b) a halál közvetlen okára és az arra vezető okra,
c) a halál alapjául szolgáló betegségre,
d) az egyéb lényeges (kísérő) betegségekre, és
e) a kezelőorvos által megjelölt és a  kórbonctani vizsgálat során megállapított haláloki diagnózisok
összehasonlítására, eltérés esetén azok lehetséges okaira.
 (5) A holttestből történő szerv-, szövetkivétel tényét és annak célját a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
 (6) Fertőző betegség gyanúja esetén etiológiai diagnózisra kell törekedni.
 (7) Ha a kórbonctani vizsgálat olyan betegséget állapít meg, amelyre a fertőző betegségek jelentésének rendjéről szóló
rendelet jelentési kötelezettséget ír elő, a jelentést annak előírásai szerint meg kell tenni.
 (8) A  jegyzőkönyv egy példányát a  kórbonctani vizsgálatot elvégző intézmény az  elhunyt kórbonctani vizsgálatára
javaslatot tevőnek megküldi. 32. § (1) A  kórbonctani vizsgálaton oktatási célból – az  intézményvezető engedélyével – orvos, orvostanhallgató, más
egészségügyi szakképzésben vagy egyéb képzésben részesülő személy is jelen lehet, ha a vizsgálaton való részvétel
a tananyag részét képezi.
(2) A kórbonctani vizsgálat befejezését követően haladéktalanul ki kell állítani a halottvizsgálati bizonyítványt.
33. § A kórbonctani vizsgálatot – ha a  boncolással elérendő cél így is teljesíthető – a  halálát közvetlenül megelőzően
fertőző betegségben nem szenvedő személy ilyen tartalmú írásbeli rendelkezése esetén, a vizsgálatok költségeinek
egészségügyi intézmény felé történő megfizetése esetén képalkotó eljárásokkal, valamint aspirációval nyert
mikroszkópos sejtvizsgálattal is el lehet végezni.
v. Fejezet
a halÁlozÁssal kapcsolatos egyéb rendelkezések 11. Perinatális halálozásokra vonatkozó eltérő rendelkezések
34. § A fogantatástól eltelt időtartamtól függetlenül élveszülött az  a  gyermek, aki az  anya testétől történt elválasztása
után az életnek bármilyen jelét adta.
35. § (1) Halva született magzat esetén a  halottvizsgálatot végző orvos – egészségügyi intézményben vagy oda történő
szállítás közben bekövetkezett halva születés esetén a  szülészet-nőgyógyászati osztály vezetője – a  családok
támogatásáról szóló törvény alapján járó anyasági támogatásra való jogosultság igazolása céljából kiállítja
a 3. mellékletben meghatározott adattartalmú „Igazolás késői magzati halálozásról” megnevezésű nyomtatványt.
(2) A  halva született magzat eltemettetéséről az  egészségügyi intézmény intézkedik, kivéve, ha arról – kérelme
alapján – más személy kíván gondoskodni.
12. Holttest szállítása, átmeneti tárolása és az ehhez kapcsolódó költségek viselése
36. § (1) Ha a  halál a  helyszíni halottvizsgálat alapján egyértelműen természetes módon következett be és kórbonctani
vizsgálat lefolytatása nem indokolt, a  helyszíni halottvizsgálatot végző orvos a  halál tényének megállapításától
számított legkésőbb 12 órán belül – a 3. § (1) bekezdés d) pontjában megjelölt helyen elhunyt esetén soron kívül,
legkésőbb 4 órán belül – intézkedik a  holttest elszállíttatásáról. A  halottszállítás díját – ha kormányrendelet ettől
eltérően nem rendelkezik – az elhunyt eltemettetésére köteles személy viseli.
(2) Ha a halál a helyszíni halottvizsgálat alapján természetes módon következett be, a kórbonctani vizsgálat feltételei
fennállnak, a  helyszíni halottvizsgálatot végző orvos a  halál tényének megállapításától számított legkésőbb
12 órán belül – a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontjában megjelölt helyen elhunyt esetén soron kívül, legkésőbb 4 órán
belül – intézkedik a holttestnek a kórbonctani vizsgálat helyére történő szállításáról.
(3) Az orvostudományi egyetem részére anatómiai oktatás céljára átadott holttest elszállításáról – ide értve a szállítási,
tárolási és hűtési költség viselését is – az orvostudományi egyetem gondoskodik.
37. § (1) Ha kormányrendelet ettől eltérően nem rendelkezik, kórházon kívül elhunyt személy holttestének temetőbe,
temetkezési emlékhelynek minősülő helyre, hamvasztó üzembe, valamint a  temetkezési szolgáltató telephelyére
történő szállításához – ha erre vonatkozóan az  elhunyt eltemettetésére kötelezett az  elhunyt elszállításáig
nyilatkozott – az eltemettető által megnevezett temetkezési szolgáltatót kell igénybe venni.
(2) Ha az  eltemettetésre kötelezett személy az  elhunyt elszállításáig nem érhető el, a  (3)  bekezdésben megjelölt
kivétellel a halottvizsgálatot végző orvos az elhunyt elszállításának tényéről, az igénybe vett temetkezési szolgáltató
megnevezéséről, címéről és a holttest tárolásának helyéről az eltemettetésre kötelezettet értesíti.
(3) Nem természetes halál esetén az eljáró hatóság intézkedik a holttestnek a haláleset helyéről a boncolás, vagy – ha
a halottszemle nem a haláleset helyén történik vagy folytatódik – a halottszemle helyére történő szállításáról.
(4) Nem természetes halál esetén az  eltemettetésre kötelezettet az  elhunyt elszállításának tényéről, az  igénybe vett
temetkezési szolgáltató megnevezéséről, címéről és a holttest tárolásának helyéről az eljáró hatóság értesíti.
(5) A  holttestet a  kórbonctani vizsgálat, a  hatósági vagy az  igazságügyi boncolás helyszínére – a  (6)  bekezdésben
megjelölt kivétellel – a halottszállító járműbe történő beemelését követő legkésőbb 4 órán belül be kell szállítani.
(6) Az ügyben eljáró hatóság felhívására, boncolás céljából a halottszállító a holttestet a halottszállító járműbe történő
beemelését követően a  lehető legrövidebb úton, de legkésőbb 2 óra alatt köteles a  hatósági vagy igazságügyi
boncolás helyszínére szállítani.
38. § (1) Ha kormányrendelet ettől eltérően nem rendelkezik, a holttest tárolásának és hűtésének költségeit az eltemetéshez
szükséges halottvizsgálati bizonyítványnak – vagy ha az  ügyben eljáró hatóság által kiállított temetési engedély
ekkor még nem áll rendelkezésre, a temetési engedélynek – a kiállítását követő első munkanapig, vagy a temetési
engedélyben a  temetés legközelebbi időpontjaként megjelölt napig természetes halál esetén a  kórbonctani
vizsgálatot végző intézmény, nem természetes halál esetén az ügyben eljáró hatóság viseli.
(2) Ha kormányrendelet ettől eltérően nem rendelkezik, a  holttest orvosi rendelvényre történő kórbonctani vizsgálat
céljából végzett szállításának költségeit az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár, hatósági vagy igazságügyi
boncolás céljából történő szállításának költségeit az ügyben eljáró hatóság viseli.
(3) Ha kormányrendelet ettől eltérően nem rendelkezik, a  boncolás helyéről a  holttest temetőbe, temetkezési
emlékhelynek minősülő helyre, hamvasztó üzembe, valamint a  temetkezési szolgáltató telephelyére történő
szállításának, továbbá – az  (1)  bekezdésben foglalt időpontot követően – tárolásának és hűtésének költségeit
az eltemettetésre kötelezett viseli.
39. § (1) Nem természetes halál esetén a  haláleset helyétől a  hatósági vagy igazságügyi boncolás helyszínéig történő
halottszállításért közigazgatási határon belül elhunytanként legfeljebb 8400 forint, közigazgatási határon túl
elhunytanként legfeljebb 12 600 forint szállítási díj illeti meg a halottszállítást végző szolgáltatót.
(2) Ha kormányrendelet ettől eltérően nem rendelkezik, a  hatósági vagy az  igazságügyi boncolás helyszínétől
a  temetőig, temetkezési emlékhelynek minősülő helyig, hamvasztó üzemig, valamint a  temetkezési szolgáltató
telephelyéig történő halottszállítás során az  (1)  bekezdésben megjelölt útvonallal megegyező távolságig
halottszállításért közigazgatási határon belül elhunytanként legfeljebb 8400 forint, közigazgatási határon túl
elhunytanként legfeljebb 12 600 forint szállítási díj illeti meg a halottszállítást végző szolgáltatót.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott távolságot az (1) bekezdés szerinti halottszállítást végző szolgáltató igazolja.
 (4) E  rendelet alkalmazásában a  halottszállításért felszámítható szállítási díj tartalmazza a  szállítójármű telephelyről
történő kiállásának, telephelyre történő visszaállásának, a  holttest szállítójárműbe történő behelyezésének és
szállítójárműből történő kivételének, valamint szállítás alatti hűtésének díját is.
13. A halottvizsgálati bizonyítvány 40. § (1) A halottvizsgálat keretében – a 41. § (1) bekezdésében foglalt eset kivételével – az 1. mellékletben meghatározott
adattartalmú halottvizsgálati bizonyítványt kell kitölteni.
(2) A  halottvizsgálati bizonyítványban az  1.  melléklet 1–18.  pontja szerinti adatok kitöltésére a  helyszíni
halottvizsgálatot végző orvos jogosult.
(3) Természetes halál esetén, ha kórbonctani vizsgálatra nem kerül sor, a  halottvizsgálati bizonyítványban
az  1.  melléklet 19–21., 23–27. és 31–32.  pontjában foglalt adatokat a  halál okát megállapító orvos tölti ki.
A  halottvizsgálati bizonyítványban az  1.  melléklet 23–27. és 31–32.  pontjában foglalt adatokat a  helyszíni
halottvizsgálattal egyidejűleg kell kitölteni.
(4) Természetes halál esetén, ha kórbonctani vizsgálatra kerül sor, a  halottvizsgálati bizonyítványban az  1.  melléklet
19–20. pontjában, 23–27. és 31–32. pontjában foglalt adatokat a kórbonctani vizsgálatot végző orvos tölti ki.
(5) Nem természetes halál esetén a  halottvizsgálati bizonyítványban az  1.  melléklet 20.  pontjában, 21. a)  pontjában
és 22.  pontjában foglalt adatokat az  eljáró hatóság, 19.  pontjában, 21. b)  pontjában és 23–32.  pontjában foglalt
adatokat a hatósági vagy igazságügyi orvosi boncolást végző orvos tölti ki.
(6) Természetes halál esetén, ha a holttestet boncolására nem került sor, a holttest elhamvaszthatóságát a fővárosi és
megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve engedélyezi.
41. § (1) A  halva született magzat vagy élve született, de a  szülést követő 168 órán belül elhalálozott gyermek esetén
a  halottvizsgálat keretében a  2.  melléklet szerinti adattartalmú perinatális halottvizsgálati bizonyítványt kell
kitölteni.
(2) A  perinatális halottvizsgálati bizonyítványban a  2.  melléklet 1–17.  pontjában megjelölt adatokat a  helyszíni
halottvizsgálatot végző orvos tölti ki.
(3) Természetes halál esetén a  perinatális halottvizsgálati bizonyítványban a  2.  melléklet 18–19.  pontjában, 21–25. és
27. pontjában foglalt adatokat a kórbonctani vizsgálatot végző orvos tölti ki.
(4) Nem természetes halál esetén a  perinatális halottvizsgálati bizonyítványban a  2.  melléklet 19. és 20.  pontjában
foglalt adatokat az  eljáró hatóság, 21.  pontjában foglalt adatokat a  halálokot megállapító orvos vagy az  eljáró
hatóság, 18. és 22–27. pontjában foglalt adatokat a hatósági vagy igazságügyi boncolást végző orvos tölti ki.
42. § (1) A  halál okát megállapító orvos vagy a  kórbonctani vizsgálatot, hatósági vagy igazságügyi boncolást végző
intézmény a  halottvizsgálati bizonyítvány kiállításáról – lehetőség szerint rövid úton – értesíti az  eltemettetésre
kötelezettet, majd a  papír alapú halottvizsgálati bizonyítvány egy példányát átadja a  holttest eltemettetésére
kötelezett vagy annak nevében eljáró személynek.
(2) A  halál okát megállapító orvos vagy a  kórbonctani vizsgálatot, hatósági vagy igazságügyi boncolást végző
intézmény a  halottvizsgálati bizonyítvány egy példányát megküldi a  fővárosi és megyei kormányhivatal
népegészségügyi szakigazgatási szervének, valamint három példányát a  haláleset helye szerint illetékes
anyakönyvvezetőnek.
(3) A  haláleset helye szerint illetékes anyakönyvvezető a  haláleset anyakönyvezése és a  haláleset anyakönyvezése
igazolásának a  halottvizsgálati bizonyítványon történő feltünetése után a  halottvizsgálati bizonyítvány egy-egy
példányát megküldi a  Központi Statisztikai Hivatalnak (a  továbbiakban: KSH) és a  hagyatéki eljárás megindítása
érdekében a haláleset helye szerint illetékes jegyzőnek.
(4) Ha a  halál okát megállapító orvos a  perinatális halottvizsgálati bizonyítványt halva született magzatról állítja ki,
annak egy-egy példányát megküldi a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervének
és a  KSH-nak. Egyéb perinatális halálozás esetén a  perinatális halottvizsgálati bizonyítványt a  halottvizsgálati
bizonyítvánnyal megegyező módon kell továbbítani.
(5) A halottvizsgálati bizonyítványt legkésőbb a halálok megállapítása napját követő első munkanapon kell továbbítani.
 (6) Ha nincs az  elhunyt eltemettetésére kötelezett személy, a  halál okát megállapító orvos a  halottvizsgálati
bizonyítványt – e tény közlése mellett – a köztemetés elrendelésére illetékes települési önkormányzatnak küldi meg.
 (7) Ha az eltemettetésre kötelezett a halottvizsgálati bizonyítvány kézhezvételét követő 8. napig a holttest temetésre
való elszállításáról nem gondoskodott, a  halottvizsgálatot végző orvos az  eltemettetésre kötelezett nevének és
lakcímének közlésével megküldi a halottvizsgálati bizonyítványt a köztemetésre illetékes települési önkormányzat
jegyzőjének.
(8) Ha a  biztonságos és szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás lehetővé teszi, az  állami és önkormányzati
szervek (ideértve a  halottvizsgálatot végző orvost is) a  halottvizsgálati bizonyítványt egymás között elektronikus
úton továbbítják.
(9) A  halottvizsgálati bizonyítványt úgy kell továbbítani, hogy az  anyakönyvvezető és a  jegyző – a  (6) és
a (7) bekezdésben foglaltak kivételével – az 1. melléklet 25–31. pontjában és a 2. melléklet 24–26. pontjában foglalt
adatokat ne ismerhesse meg.
43. § (1) Nem természetes halál esetén az eltemettetéshez és elhamvasztáshoz szükséges engedélyt – ha jogszabály másként
nem rendelkezik – az ügyben eljáró hatóság állítja ki.
(2) Az ügyben eljáró hatóság meghatározhatja a temetés legközelebbi időpontját.
 (3) A  temetés elhalasztásának időtartama az  ismeretlen személyazonosságú holttest esetén annak megtalálásától
számítva sem haladhatja meg a harminc napot. (4) Külföldi nem természetes halála esetén a holttest Magyarországon történő eltemetéséhez vagy elhamvasztásához
– közeli hozzátartozó írásbeli hozzájárulásának hiányában – az elhunyt állampolgársága szerinti konzuli képviselet
hozzájárulása szükséges.
14. Kihantolás 44. § (1) Az  ügyben eljáró hatóság elrendeli a  holttest kihantolását és a  hatósági vagy igazságügyi boncolást, ha
a boncolástól a szakértő előzetes véleménye szerint még eredmény várható.
(2) A  kihantolást a  kirendelő szerv részéről eljáró személy jelenlétében és az  igazságügyi szakértői névjegyzékben
igazságügyi orvostan szakterületre bejegyzett szakértő alkalmazásával kell végezni. Ha a  kihantolást a  hatósági
vagy igazságügyi boncolás a  helyszínen 12 órán belül követi, a  boncolást végző szakértőnek – ha több szakértő
alkalmazása kötelező, akkor közülük legalább egynek – a kihantolásnál jelen kell lennie.
(3) A  kihantolási eljárásról az  eljáró hatóság jegyzőkönyvet készít, amelyet a  szakértő és az  eljáró hatóság helyszínen
tartózkodó képviselője aláír.
15. Eljárás szakmai szabályszegés esetén 45. § A halottvizsgálat során, az  eljáró orvos, hatóság vagy az  eljárás egyéb résztvevője által elkövetett súlyos szakmai
szabályszegés esetén az  azt észlelő halottvizsgálatot végző orvos vagy eljáró hatóság a  szabályszegővel szemben
bűncselekmény gyanúja esetén feljelentést tesz, egyéb esetekben szakmai felügyeleti, fegyelmi vagy etikai eljárást
kezdeményez. Halottvizsgálati szaktanácsadó vagy szakértő a  kezdeményezését az  eljáró hatóságon keresztül
nyújtja be.
vI. Fejezet
zÁró rendelkezések 16. Hatályba léptető rendelkezések
46. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 12. § (2) bekezdés c) pontja 2014. június 1-jén lép hatályba.
 (3) A 40–42. §, az 51. § (3) bekezdése, valamint az 1. és a 2. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (4) Az 51. § (4) bekezdése 2015. június 1-jén lép hatályba.
17. Átmeneti rendelkezések 47. § (1) E  rendelet hatálybalépésétől 2015. május 31-éig a  hatóság a  12.  § (2)  bekezdésében foglaltakon kívül – azok
akadályoztatása esetén – halottvizsgálati szaktanácsadóként megfelelő szakismerettel rendelkező orvost is igénybe
vehet. E bekezdés alkalmazásában akadályoztatásnak minősül az is, ha a 12. § (2) bekezdése szerinti szaktanácsadó
a feladat ellátásához csak aránytalanul nagy távolságban vagy jelentős idő elteltével érhető el.
(2) E  rendelet hatálybalépésétől 2014. december 31-éig a  halottvizsgálati bizonyítvány vonatkozásában
a (3)–(12) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(3) A halottvizsgálat keretében a C. 3110-49/V nyomtatvány számú halottvizsgálati bizonyítvány, illetve halva született
magzat vagy élve született, de a  szülést követő 168 órán belül elhalálozott gyermek esetén a  C. 3110-52/V/új
nyomtatvány számú perinatális halottvizsgálati bizonyítvány megfelelő részeinek kitöltését kell elvégezni, és
intézkedni kell a halott elszállításáról.
(4) A halottvizsgálati bizonyítvány 1–20. és a perinatális halottvizsgálati bizonyítvány 1–19. pontját a halottvizsgálatot
végző orvos tölti ki.
(5) Nem természetes halál esetén a halottvizsgálatot végző orvos a halottvizsgálati bizonyítvány megfelelő rovatában
rögzíti a hatósági eljárás kezdeményezésének okát.
(6) A  halálokokra vonatkozó megállapításokat, valamint az  eltemetésre engedélyezett időt a  halottvizsgálati
bizonyítványba
a) a halottvizsgálatot végző orvos a halottvizsgálattal egyidejűleg vagy legkésőbb az azt követő munkanapon
jegyzi be, ha a rendelkezésre álló adatokból megalapozottan lehet következtetni a halált okozó betegségre,
illetve az adatok a betegséget és a beteg megfelelő orvosi ellátását egyértelműen igazolják és kórbonctani
vizsgálat elvégzése egyéb ok miatt sem szükséges;
b) a patológiai osztály szakorvosa jegyzi be, ha kórbonctani vizsgálatra kerül sor, illetve ha a  kórbonctani
vizsgálat elvégzését mellőzték;
c) a hatósági, illetve igazságügyi orvosi boncolást végző orvos jegyzi be, ha hatósági vagy igazságügyi
boncolásra kerül sor.
(7) A  halottvizsgálati bizonyítványon a  halottvizsgálatot végző orvos a  bejegyzett adatok valódiságát aláírásával és
orvosi bélyegzője lenyomatával igazolja.
(8) A halál okát megállapító orvos a halottvizsgálati bizonyítvány kiállítását követően haladéktalanul – lehetőség szerint
rövid úton – értesíti az  elhunyt eltemettetésére kötelezett személyt a  halottvizsgálati bizonyítvány kiállításáról,
továbbá a halottvizsgálati bizonyítvány
a) I–II. és III. példányát postai úton ajánlott küldeményként vagy kézbesítő útján lezárt borítékban megküldi
a  haláleset helye szerint illetékes anyakönyvvezetőnek, aki a  haláleset anyakönyvezése és a  haláleset
anyakönyvezése igazolásának a  halottvizsgálati bizonyítványon történő feltüntetése után az  I. példányt
megküldi a KSH-nak, a II. példányt anyakönyvi alapiratként megőrzi, a III. példányt megküldi a haláleset helye
szerint illetékes jegyzőnek a hagyatéki eljárás megindítása érdekében;
b) IV. példányát átadja az elhunyt eltemettetésére kötelezett személynek vagy szervnek, azzal, hogy az átvevő
az átvételt az V. példányon aláírásával igazolja;
c) V. példányát megőrzi az adatvédelemre vonatkozó szabályok szerint;
d) VI. példányát megküldi a haláleset helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi
szakigazgatási szervének.
 (9) Ha nincs az  elhunyt eltemettetésére kötelezett személy, a  halál okát megállapító orvos a  halottvizsgálati
bizonyítvány IV. példányát – e  tény közlése mellett – a  köztemetés elrendelésére illetékes települési
önkormányzatnak küldi meg.
(10) A halottvizsgálati bizonyítvány I–IV. példányát legkésőbb a halálok megállapítása napját követő első munkanapon,
VI. példányát havonta összegyűjtve kell továbbítani a (8) bekezdésben foglaltaknak megfelelően.
(11) A  perinatális halottvizsgálati bizonyítvány kitöltése esetén a  halál okát megállapító orvos az  (5)  bekezdésben
foglaltak szerint jár el, azzal, hogy ha halva született magzatról állítja ki a perinatális halottvizsgálati bizonyítványt,
annak
a) I. példányát megküldi a KSH-nak;
b) II., III. és V. példányát megőrzi az adatvédelemre vonatkozó szabályok szerint;
c) IV. példányát átadja a  halva született magzat eltemettetését kezdeményező személynek, aki az  átvételt az
V. példányon aláírásával igazolja;
d) VI. példányát megküldi a haláleset helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi
szakigazgatási szervének.
 (12) Ha az  eltemettető a  halottvizsgálati bizonyítvány kézhezvételét követő 8. napig a  holttest temetésre való
elszállításáról nem gondoskodott, a  halottvizsgálatot végző orvos az  eltemettető nevének és lakcímének
közlésével a  halottvizsgálati bizonyítvány V. példányának másolatát küldi meg a  köztemetésre illetékes települési
önkormányzat jegyzőjének.
18. Az Európai Unió jogának való megfelelés 48. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
19. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló
145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet módosítása
49. § (1) A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7.  § Ha a  temető tulajdonosa a  temetőben boncoló-helyiségcsoportot létesít, arra az  egészségügyi
szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló rendeletben megállapított patológiai
minimumfeltételek boncolásokra vonatkozó I. progresszivitási szintjének megfelelő minimumfeltételeket kell
alkalmazni.”
(2) A Vhr. 14. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Halva született magzat, korai és középidős elhalt magzat eltemetése esetén a sírhelyen kereszt, fejfa vagy egyéb
síremlék is elhelyezhető, és azon utónevet is fel lehet tüntetni.”
(3) A Vhr. 44. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a halottszállításra az (1)–(4) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.”
(4) Hatályát veszti a
a) Vhr. 36. § (2) bekezdése,
b) Vhr. 38. §-a.
20. Hatályon kívül helyező rendelkezések 50. § Hatályát veszti a Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.)
Korm. rendelet 11. § (3) bekezdés g) pont gf ) alpontja.
51. § (1) Hatályát veszti az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvénynek a  halottakkal kapcsolatos rendelkezései
végrehajtásáról, valamint a rendkívüli halál esetén követendő eljárásról szóló 34/1999. (IX. 24.) BM–EüM–IM együttes
rendelet.
(2) Hatályát veszti az  eltűnt személyek felkutatásának és a  rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről szóló
23/1994. (X. 26.) BM rendelet.
(3) Hatályát veszti a 47. § (2)–(12) bekezdése.
 (4) Hatályát veszti a 47. §.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
34/2011. (IV. 22.) AB végzése.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 485/2009. (XII. 11.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 485/2009. (XII. 11.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta annak az országos népszavazási kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a
hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt: „[e]gyet ért-e Ön azzal, hogy a nyugdíjemeléseknél minden
nyugdíjas nyugdíját – nyugdíjának összegétől függetlenül – egységesen, egyenlő (azonos) összegben emeljék?”
Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy a 26/2009. (I. 30.) OVB határozatával hitelesítette a fenti kérdést
megfogalmazó aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság – mivel a
kifogást kérdéssel szemben támasztott jogalkotói egyértelműség követelményének hiánya miatt megalapozottnak
találta – 92/2009. (X. 8.) AB határozatával az OVB 26/2009. (I. 30.) OVB határozatát megsemmisítette, és az OVB-t új
eljárásra utasította (ABH 2009, 846.). Az OVB ezen új eljárás keretében – megtagadva az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését – hozta meg a kifogásolt OVBh.-t.
A hitelesítési eljárás kezdeményezője – törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be az OVBh. ellen, amelyben azt
sérelmezte, hogy a „százalékos nyugdíjemelés” hátrányosan érinti a kisnyugdíjasokat, akiknek ezáltal folyamatosan
nőnek a terheik. Álláspontja szerint az „illetékesek (…) lábbal tiporják az erkölcsöt, az emberi méltóságot és az
egyetemes emberi jogok alapelveit”. A kifogást tevő azonban nem fogalmazta meg, miért tartja az OVBh.-t
jogszabálysértőnek, valamint nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az
Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív
és a rajta szereplő kérdés hitelesítéséről való döntés során az OVB az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e
hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az Abtv. 22. § (2) bekezdése alapján az indítványnak meg kell jelölnie az indítvány alapjául szolgáló okot. A Ve. 77. §
(2) bekezdésének a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak
bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy
nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdésének a) és b) pontjában foglaltakat. [85/2008 (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553,
1554.; 113/2010. (VI. 23.) AB végzés, ABK 2010. június, 748.; 153/2010. (VII. 14.) AB végzés, ABK 2010. július–augusztus,
921.] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás nem bírálható el érdemben, mert a fent említett törvényi
feltételeknek nem felel meg.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek nem megfelelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében
és a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította. A kifogás érdemi vizsgálat
nélküli visszautasítása következtében az OVBh. változatlanul hatályban marad.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Budapest, 2011. április 18. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
4/2010. (X. 5.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §
(1) bekezdésére és az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendeletben foglaltakra, – a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) jelen utasítás
mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a közigazgatási államtitkár, a felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát.
3. § Ez az utasítás a közzétételének napján lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról szóló
1/2010. (VII. 8.) NGM utasítás.
5. § A Szabályzat hatálybalépésével
a) a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 18/2009. (X. 30.)
NFGM utasítás,
b) az Önkormányzati Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 5/2008. (HÉ 39.)
ÖM utasítás,
c) a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2008. (MK 48.) PM utasítás,
d) a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 20/2008. (HÉ 48.)
SZMM utasítás
azon rendelkezései, amelyek a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 2. §
g) pont ga) alpontja, i) pont id) alpontja, j) pont ja) alpontja, k) pont kb) alpontja alapján a Nemzetgazdasági
Minisztérium, illetve a nemzetgazdasági miniszter feladat- és hatásköréhez kapcsolódó szabályokat állapítanak meg,
nem alkalmazhatók.
6. § A 2. §-ban foglaltaktól eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás-fejlesztés okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén a
kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1287/2012. (VIII. 9.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében kiemelt projektek jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről (TÁMOP 3.2.1.B-11/1 és a TÁMOP 4.2.4.B/2-11/1 kiemelt projektek).
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-3.2.1.B-11/1-2012-0001 és a TÁMOP-4.2.4.B/2-11/1-2012-0001 kódszámú,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat, 2. elfogadja a 2. melléklet szerinti projektek kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2018. (XII. 19.) PM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. december 15. napjától 2020. december 15.
napjáig terjedő időtartamra a Keleti Nyitás politikájának még hatékonyabb megvalósítása céljából a Kínai
Népköztársaságból Magyarországra érkező kínai áruk vámkezelése áttekintéséért, annak elvárható ellenőrzöttségéért
és az eljárások gyorsításáéért felelős miniszteri biztossá Kovácsics Iván urat nevezem ki. A miniszteri biztos
e megbízatása visszavonással vagy a miniszter hatáskörgyakorlása megszűnésével megszűnik.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében
a) figyelemmel kíséri a kínai nagyberuházásokhoz kapcsolódó vámeljárási folyamatokat, és szükség esetén
intézkedések kiadását kezdeményezheti;
b) figyelemmel kíséri a Kínai Népköztársaságból beérkező áruk vámkezelésének folyamatát, különös tekintettel
a Kína által 2013-ban útjára indított Egy Övezet – Egy Út Kezdeményezés (Belt and Road Initiative) keretén
beérkező árukra, és szükség esetén intézkedések kiadását kezdeményezheti;
c) az internetes kereskedelemhez kapcsolódó magyarországi elosztó központ (központok) létrehozása
elősegítésének érdekében áttekinti a vámeljárások informatikai támogatottságát;
d) az a), b) és c) pontokban foglaltak végrehajtása érdekében kapcsolatot tart, egyeztetéseket szervez az érintett
szervezetek magyarországi és külföldi képviselőinek részvételével;
e) az a), b) és c) pontokban foglaltak végrehajtása érdekében jelentéseket, tájékoztatókat kérhet be;
f ) az a), b) és c) pontokban foglaltak végrehajtása érdekében jogszabály módosítására és informatikai
fejlesztésekre tehet javaslatot. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a pénzügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásban részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
155/2016. (V. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hideg Nagy Kornélt
a 2016. június 1. napjától 2019. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2003. (X. 3.) ME határozata kormányzati főtisztviselő áthelyezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/C. §-ának (4) bekezdésében foglalt jogkörömben
dr. Csáky Bernadett Barbara kormányzati főtisztviselőt
a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma Közigazgatási Államtitkári Titkársága állományába, főosztályvezetői teendők ellátására
2003. szeptember 15-i hatállyal — határozatlan időre —
áthelyezem.
Budapest, 2003. szeptember 15. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1479/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a győri Insula Lutherana beruházás további forrásbiztosításával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarországi Evangélikus Egyház Győri Evangélikus Egyházközsége Insula Lutherana épületegyüttes
infrastrukturális beruházása befejezéséhez szükséges további munkálataihoz szükséges többletforrás biztosításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
az 1. pontban foglalt cél megvalósításának támogatásához 390,0 millió forint forrás biztosításáról a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb fejlesztési támogatások
alcím, 19. Győri Evangélikus Egyházközség Insula Lutherana fejlesztése jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2008. (VII. 30.) OKM rendelete az oktatási és kulturális miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeivel összefüggő egyes kérdésekről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §
(1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) és
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a
szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Az oktatási és kulturális miniszter ágazatába tartozó
szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló
20/2008. (VII. 29.) OKM rendelet az e rendelet 1. számú
melléklete szerinti 6. számú melléklettel egészül ki.
(2) Az oktatási miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézményekről szóló 18/2004. (V. 28.)
OM rendelet az e rendelet 2. számú melléklet szerinti
4. számú melléklettel egészül ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) E rendelet 1. § (1) bekezdése 2008. szeptember
10-én lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
16/2010. (X. 29.) MNB rendelete az „Erkel Ferenc” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Erkel Ferenc születésének 200. évfordulója alkalmából –„Erkel Ferenc” megnevezéssel
5000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2010. november 6.
2. § (1) Az emlékérme 999 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 0,5 gramm, átmérője 11 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, egymás alatti vízszintes sorokban a „MAGYAR” és a „KÖZTÁRSASÁG” felirat, az „5000”
értékjelzés, a „FORINT” felirat, a „2010” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján Erkel Ferenc portréjának részlete látható. A portré-részlettől balra, egymás alatti vízszintes
sorokban az „ERKEL”, a „FERENC” és az „1810–1893” felirat olvasható, az emlékérme szélén pedig ifj. Szlávics László
tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, különleges – ún. prooflike – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2010. november 6-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
51/2007. (HK 11.) HM utasítása egyes munkakörök elemzéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség egyes beosztásaihoz kapcsolódó munkaköri követelményekről szóló
20/2002. (IV. 10.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 3. § (2) bekezdésében foglaltakra – a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium szervei
és szervezetei, valamint a honvédelmi miniszter fenntartói
irányítása alá tartozó szervezet munkakörelemzésben érintett személyi állományára, alkalmazási köre e szervek,
szervezetek rendszeresített munkaköreire terjed ki.
2. § A munkakörelemzés célja a rendszeresített munkakörök
jellegének meghatározása és azon munkakörök azonosítása, amelyek ellátásához katonai-szakmai ismeretek szükségesek. A feladat végrehajtása érdekében a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF)
kidolgozza az elemzés módszertanát.
3. § A munkakörelemzés irányításával a Honvédelmi
Minisztérium kabinetfőnökét bízom meg. A munkakörök
elemzését a Rendeletben meghatározottak szerint a HM
TKF hajtja végre együttműködésben valamennyi, a munkakörelemzésben érintett szervezeti egység vezetőjével.
4. § A munkakörelemzés két ütemben kerül végrehajtásra,
úgy, hogy az a HM szervei esetében 2007. július 31-éig, a
HM szervezetei és a honvédelmi miniszter fenntartói irányítása alá tartozó szervezete esetében 2007. október
31-éig befejeződjön.
5. § A munkakörelemzés eredményeként a HM TKF 2007.
november 30-áig elkészíti és a honvédelmi miniszternek
felterjeszti a katonai-szakmai ismereteket követelő munkakörök jegyzékét tartalmazó jogszabály-tervezetet.
6. § Amennyiben 2007. szeptember 1-jét követően olyan
munkakör/beosztás üresedik meg, melynek elemzése még
nem került végrehajtásra, a munkakör/beosztás feltöltése
előtt – az illetékes személyügyi szerv értesítése alapján – a
HM TKF végrehajtja a munkakör rendkívüli elemzését,
melynek eredményét megküldi az állományilletékes parancsnok (vezető) részére.
7. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
50/2009. (VI. 26.) HM utasítása a Magyar Honvédség hálózat alapú műveleti képességének kialakításával foglalkozó munkacsoport felállításáról és feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a Magyar Honvédség jövőbeni hálózat alapú műveleti alkalmazhatóságával kapcsolatos koncepció kidolgozása érdekében az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban MH) katonai szervezeteire.
2. § (1) A MH jövőbeni – mind önálló, mind szövetségi keretek közötti – műveletei eredményes végrehajtásához elengedhetetlen a hálózat alapú műveleti képesség (a továb
biakban: MH HAMK). Összhangban az MH 2009–2018.
közötti időszakra vonatkozó 10 éves stratégiai tervével, valamint a NATO által a Magyar Köztársaság irányába megfogalmazott haderőfejlesztési célkitűzésekkel, a honvédelmi tárca kidolgozza az MH HAMK koncepcióját.
(2) A koncepció olyan számvetéssel kerül kidolgozásra,
hogy annak megvalósítása már az MH következő hosszú
távra szóló stratégiai tervében megjeleníthető legyen.
3. § (1) A koncepió kidolgozásáért a HM Haderő-tervezési
Főosztály (a továbbiakban: HM HTF) főosztályvezető felelős.
(2) A koncepció kidolgozását a jelen utasítással létrehozott munkacsoport (a továbbiakban: MCS) végzi. Az MCS
2010. szeptember végéig kidolgozza az MH HAMK kialakításának koncepcióját, amely tartalmazza az MH HAMK
kialakításának célját, feladatait, a kiépítettség szintjét és a
képesség kialakításának ütemezését.
4. § (1) Az MCS vezetője: a HM HTF főosztályvezető-helyettese.
(2) Az MCS vezetőhelyettese: a HM HTF Haderőtervezési és Modernizációs Osztály osztályvezető (a továbbiakban: ov.).
(3) Az MCS titkára: a HM HTF Szövetségesi és Egységesítési Osztály kiemelt főtisztje.
(4) Az MCS intézkedési és döntési jogkörrel rendelkező
tagjai:
a) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban HM HKF) Híradó Osztály ov.,
b) a HM HKF Informatikai Osztály ov.,
c) a HM HKF Kiképzési Osztály ov.,
d) a HM HKF Hadműveleti Osztály ov.,
e) a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály,
Információvédelmi Osztály ov.,
f) a HM Személyzeti Főosztály kijelölt szakembere,
g) a HM Védelmi Tervezési Főosztály kijelölt szakem
bere,
h) a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továb
biakban HM FLÜ) Programtervezési és Vezetési Igazgatóság, Programirányító-követő Osztály ov.,
i) a HM FLÜ Anyagtervezési és Közlekedési Igazgatóság, Harcvezetési Rendszerek Osztály ov.
j) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem HAMK
(Network Eenabled Capability – NEC) témában jártas, kijelölt szakembere.
(5) Az MCS-be delegált személyek nevét, beosztását és
elérhetőségeit (HM- és mobiltelefonszám) az érintett szervezetek vezetői a jelen utasítás hatálybalépését követő 5
napon belül a HM HTF részére megküldik.
5. § (1) Az MCS vezetője felelős az MCS munkarendjének
kidolgozásáért, illetve tevékenységének teljes körű koordinálásáért, valamint jelen utasításban meghatározott haderő-fejlesztési koncepció határidőre történő elkészítéséért
és felterjesztéséért.
(2) Az MCS vezetője munka- és feladattervet készít,
amit a jelen utasítás hatálybalépését követő 10 napon belül
jóváhagyásra felterjeszt a HM Honvéd Vezérkar főnöke
részére.
(3) z MCS vezetője 2010. szeptember 30-ig jelentést készít a végrehajtott feladatokról, amelyhez csatolja a jelen
utasításban meghatározott, az MCS által kidolgozott MH
HAMK koncepciót.
(4) z MCS vezetőhelyettese teljes jogkörrel helyettesítési az MCS vezetőjét annak távollétében. A helyettesítési
feladatokon túl, szakterülete vonatkozásában végzi a
(6) bekezdésben rögzített feladatokat is.
(5) z MCS titkára felelős az MCS munka- és feladattervének kidolgozásáért és az MCS üléseinek előkészítéséért.
(6) Az MCS tagjai szakterületük vonatkozásában:
a) javaslatot tesznek az MCS munka- és feladattervének
tartalmára, a kidolgozói munka ütemezésére,
b) az MCS ülésekre való felkészülés keretében tanulmá
nyozzák az MH HAMK vonatkozású szövetségi (NEC) és
más nemzeti koncepciókat, dokumentumokat,
c) az MCS-ülésen képviselik szakterületük szakmai álláspontját, az MH 2009–2018 közötti időszakra vonatkozó stratégiai tervében rögzített célkitűzések és korlátozások tükrében, és tevékenységükkel hozzájárulnak az MH
HAMK koncepciójának koherens, magas színvonalú kialakításához,
d) az MCS-ülésen hozott döntéseknek megfelelően koordinálják az MH HAMK koncepciójának szakterületükre
vonatkozó részének kidolgozását.
6. § A MCS-be kijelölt személyek közvetlen szolgálati elöljárói biztosítják beosztottaik felkészülését és részvételét az
MCS értekezletein.
7. § (1) Az MH HAMK-koncepciót a HM HTF – az MCS
vezetőjének 5. § (3) bekezdésben meghatározott jelentése
alapján – 2010. október hónapban előterjeszti a HM Védelmi Tervező Bizottság (a továbbiakban: HM VTB) részére.
(2) A koncepció a HM VTB egyetértő támogatásával
felterjesztésre kerül a honvédelmi miniszter részére jóváhagyás céljából. A miniszteri jóváhagyást követően az
MH HAMK-koncepcióban szereplő feladatok az ugyanott
meghatározott ütemezésben tervezési alapként felvételre
kerülnek az MH soron következő hosszú távú stratégiai
tervébe a koncepció gyakorlati megvalósítása érdekében.
8. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, és
2010. december 31-én a hatályát veszti.
Budapest, 2009. június 18. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1199/2014. (IV. 1.) Korm. határozata a közfoglalkoztatás 2014. céljairól.
A Kormány 2014. évre a közfoglalkoztatás céljaként
a) a halmozottan hátrányban lévő, foglalkoztatást helyettesítő támogatásban részesülő, illetve álláskeresési
vagy szociális ellátásra nem jogosult álláskeresők (kiemelten a  megváltozott munkaképességűek,
a hajléktalanok, menekültek, roma nemzetiségű álláskeresők) foglalkoztatását;
b) a természeti és épített környezet védelmét;
c) a közétkeztetés minőségének javítását, a  helyben megtermelt termények felhasználásával, e  tekintetben
önellátó, önfenntartó települések kialakítását (ide értve a szociális földprogram megvalósítását is);
d) fokozottan támaszkodva a civil szervezetek közreműködésére a rendezett közösségi terek, élhető települések
megvalósítását;
e) értékteremtő, a  helyi sajátosságokra épülő munkaerő-piaci elhelyezkedést vagy szociális szövetkezetté
alakulást megalapozó közfoglalkoztatást;
f ) a területi vízrendezési, vízkár elhárítási és mezőgazdasági vízhasznosítási feladatokban a közfoglalkoztatottak
fokozottabb bevonását
határozza meg. Határidő: 2014. december 31.
Felelős: belügyminiszter
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2003. (IV. 11.) FVM rendelete a friss és előhűtött hasított félsertés időszakos export-visszatérítéséről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény
32. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a pénzügyminiszterrel és a külügyminiszterrel egyetértésben — figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének általános feltételeiről szóló
290/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet, valamint a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatások igénybevételének eljárási rendjéről szóló 110/1997. (XII. 30.)
FM—PM—IKIM együttes rendelet (a továbbiakban:
együttes rendelet) rendelkezéseire — a következőket rendelem el:
1. § (1) Az e rendelet alapján igénybe vehető exportvisszatérítés (a továbbiakban: export-visszatérítés) célja
a sertéshús piacon jelentkező zavarok enyhítése.
(2) Az export-visszatérítésben részesíthető export árualap az 1. számú mellékletben meghatározott kizárólag
hazai eredetű agrártermékekre legfeljebb 5000 tonna
mennyiségre és legfeljebb 750 millió Ft összegig, 150 Ft/hasított testkilogramm mértékben vehető igénybe.
2. § (1) A rendeletben meghatározott export-visszatérítés
forrása a Magyar Köztársaság 2003. évi költségvetéséről
szóló 2002. évi LXII. törvény 1. számú mellékletének
XII. Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
fejezet, kiadások, 11. cím, 1. alcímszám alatti előirányzaton
elkülönített összeg.
(2) Az export-visszatérítés a 10032000-01905245 számú
APEH Mezőgazdasági és élelmiszer-ipari exporttámogatás számláról kell igényelni.
3. § Az export-visszatérítésre pályázatot nyújthat be az a jogi
személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság
amely csőd-, felszámolási, végelszámolási eljárás alatt nem
áll, illetve természetes személy, aki az egyéni vállalkozói
tevékenységével összefüggésben végrehajtási eljárás alatt
nem áll, és lejárt adó-, vám-, egészségbiztosítási, nyugdíj-,
társadalombiztosítási járulék hátraléka nincs (a továbbiakban együttesen: pályázó), ha
a) az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
4. § (5) bekezdése c) pontjának megfelelő terméket saját
számlás formában vagy bizományos közvetítésével exportálja;
b) nemzeti vagy nemzetközi szervezet által elfogadott
exporthigiéniai minősítésű sertésvágóhíddal rendelkezik,
vagy az innen származó terméket az 1. számú mellékletben
meghatározott országokba exportra értékesíti, az EU tagországok megnevezését a 2. számú melléklet tartalmazza.
4. § (1) A pályázatokat személyesen az Agrárintervenciós
Központ (a továbbiakban: AIK) Ügyfélszolgálatán ügyfélszolgálati időben tértivevényesen kell benyújtani. A borítékon fel kell tüntetni: ,,Sertéshús export pályázat’’. Postai
úton történt benyújtás esetén a benyújtás időpontját az
ajánlott levél igazoló szelvényén lévő dátumbélyegző kelte
igazolja. Az export-visszatérítésről szóló ígérvényt a 4. számú mellékletben foglalt pályázati lappal kell igényelni az
AIK-tól.
(2) Az AIK a pályázatokat a rendelet hatálybalépését
követően folyamatosan fogadja az export-visszatérítési keret kimerüléséig. Túlpályázás esetén az egy napon postára
adott, illetve személyesen benyújtott pályázatok tekintetében az AIK arányos visszaosztást alkalmaz. A 750 millió
Ft-os export-visszatérítés, illetve 5000 tonnás exportkeret
90%-os, majd annak teljes kimerülését követően az AIK
tájékoztatja a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumot.
(3) A pályázóknak minden megpályázott mennyiségre
egységesen 30 Ft/kg pályázati díjat kell fizetniük a
10032000-00281629-20000002 számú Agrárintervenciós
Központ letéti számlára. A befizetés, illetve a visszautalás
kizárólag pénzintézeti átutalással történik. A befizetőnek
az átutalási megbízáson a bank által előírt adatokon kívül
a ,,közlemény’’ rovatban fel kell tüntetni a befizető cég
nevét, adószámát és e rendelet számát.
(4) A pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentum
csatolása nélkül a pályázat érvénytelen. Ha a pályázati díj
az AIK letéti számláján nem jelenik meg, a pályázó részére
az ígérvény nem adható ki. Amennyiben a pályázat nem
felel meg a meghatározott feltételeknek, illetve a rendelkezésre álló keret kimerülése után érkezik be, a pályázó a
pályázati díj összegét 10 munkanapon belül visszakapja.
(5) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a pályázó nevét, címét, levelezési címét, adószámát,
bankszámlaszámát és amennyiben ettől eltérő a pályázati
díj átutalásához használt bankszámlaszámát,
b) a pályázó írásbeli nyilatkozatát vagy 30 napnál nem
régebbi igazolást arról, hogy lejárt adó-, vám-, egészség-,
nyugdíj- és társadalombiztosítási járulék hátraléka nincs,
c) nyilatkozatot arról, hogy jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság csőd-, felszámolási,
végelszámolási eljárás alatt nem áll, illetve természetes
személy esetében az egyéni vállalkozói tevékenységével
összefüggésben végrehajtási eljárás alatt nem áll, továbbá
nyilatkozatot arról, hogy az exportra kerülő sertéshúst
Magyarországon született és nevelt vágósertésből állítják elő,
d) az igényelt export mennyiség termékenkénti nagyságát, a termék vámtarifaszáma, az áru megnevezése és a
támogatási kódja (sorszáma) szerint,
e) a pályázati díj átutalását igazoló banki dokumentumot, amelyen fel kell tüntetni a befizető cégnevét, adószámát és e rendelet számát,
f) a pályázó vagy kereskedő cég esetén a sertéshúst
előállító üzem export ellenőrzési számát,
g) egy bélyeggel bérmentesített és tértivevénnyel ellátott, a pályázó nevére megcímzett válaszborítékot.
5. § (1) Amennyiben a pályázat megfelel a pályázati feltételeknek, a pályázati díj letéti számlán való megjelenésétől
számított 7 munkanapon belül támogatási kódonként a
pályázó részére másra át nem ruházható ígérvényt bocsát
ki. Az ígérvény kézhezvételtől számított 60 napig érvényes.
A 2003. december 1-je után kézhez vett ígérvény legfeljebb
2003. december 31-ig érvényes. Az ígérvény tartalmazza
e rendelet számát, a pályázó nevét, címét, adószámát, az
elnyert export termékenkénti mennyiségét (kvóta), vámtarifaszámát, valamint az ígérvény lejáratának az időpontját.
(2) Az ígérvény érvényességének első napja az ígérvény
kézhezvételének a napja.
(3) Amennyiben a pályázó az ígérvényen szereplő
mennyiségnek legalább 80%-át kiszállította, és ezt az AIK
a részére igazolta, a teljes pályázati díjról 15 napon belül
köteles nyilatkozni a 3. számú mellékletben foglalt nyilatkozat megfelelő részének kitöltésével. Ha a pályázó a vállalt kötelezettségét legalább 80%-os mértékben nem teljesíti, úgy a pályázati díj nem igényelhető vissza. Ha a pályázó
az ígérvényhez kapcsolódó egységes vámáru-nyilatkozatokkal elszámolt és az ezzel kapcsolatos jogszabályi feltételeknek eleget tett, de nem érte el az elnyert kvóta legalább 80%-át, viszont a kvótáját 50%-ban kiszállította, és
lemond a fennmaradó részről, úgy az ígérvény lezárható,
elszámoltnak tekinthető, de a pályázati díj részére nem
utalható vissza.
(4) Új ígérvény a meghirdetett export-visszatérítési
keret függvényében adható ki. A pályázó — a rendelkezésre álló keret függvényében — újabb ígérvényre adhat be
pályázatot, de csak akkor kaphatja meg a következő ígérvényt, ha csak egy elszámolatlan ígérvénye van, és az adott
termékre vonatkozó összes megelőző kvótával a vámokmányok alapján már elszámolt.
6. § (1) Az export-visszatérítésre való jogosultság feltétele
— az együttes rendelet 4. §-ában meghatározottakon felül —
az AIK által kiadott igazolás csatolása az export-visszatérítés igényléséhez.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott AIK igazolás
kiállításának feltétele, hogy a pályázó a kvóta elszámolásával egyidejűleg, de legkésőbb a kvóta érvényességi idejének
lejártát követő 15 napon belül az AIK-hoz benyújtsa a
kiléptetést igazoló vámáru-nyilatkozat 3. számú példányának másolatát, amelynek hátoldalán nyilatkozni kell arról,
hogy a másolati példány az eredetivel mindenben megegyezik. A személyesen, illetőleg az export-visszatérítésre jogosult (a továbbiakban: igénylő) megbízottja által vagy postai
úton (tértivevényesen) az AIK címére eljuttatott vámárunyilatkozathoz mellékelni kell egy bélyeggel bérmentesített, az igénylő nevére megcímzett válaszlevél borítékot és
a kiállított tértivevényt.
(3) Az igazolást az AIK 15 napon belül adja ki abban az
esetben, ha a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok megfelelnek az e rendeletben, valamint az egyéb jogszabályokban előírt feltételeknek.
(4) Amennyiben a vámáru-nyilatkozaton szereplő adatok nem felelnek meg az e rendeletben, valamint az egyéb
jogszabályokban előírt feltételeknek, vagy a nyilatkozat
— a 7. § (3) bekezdésében foglalt előírás kivételével —
más okból kiegészítésre vagy kijavításra szorul, az AIK az
igénylőt a hiányok megjelölése mellett 15 napos határidő
kitűzésével a hibák kijavítására, illetve pótlására szólítja
fel. Egyben figyelmezteti, hogy amennyiben a vámárunyilatkozatot ismét hiányosan adja be, azt az AIK el
fogja utasítani, illetőleg hiányos tartalma szerint fogja
elbírálni.
(5) Az export-visszatérítési jogosultság a kiléptetést
követően, a vételár pénzintézeti átutalással — a már kifizetett előleg beszámításával — történő kiegyenlítésekor
(az export-visszatérítés alanyának számláján történő banki
jóváíráskor) keletkezik. Ha az áru vagy egy része bármilyen
okból visszaszállításra kerül, az export-visszatérítés erre a
mennyiségre nem jár, illetőleg a felvett export-visszatérítés
arányos részét 5 napon belül vissza kell fizetni.
(6) A határidőn túl benyújtott kérelmeket az AIK elutasítja.
7. § (1) Az 1. számú mellékletben az adott vámtarifaszám alá
sorolható termékekre export-visszatérítés csak a meghatározott régió országaiba végső rendeltetési céllal mint célországba kiszállított termékek esetén vehető igénybe.
(2) Ha az árut vámszabad területre szállítják, az exportőrnek nyilatkoznia kell arról, hogy az árut végső rendeltetési céllal melyik országba mint célországba fogják szállítani. E rendelet 5. számú melléklete szerinti nyilatkozatot
a 6. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint kell az
AIK-nak megküldeni.
(3) Az e rendelet 1. számú mellékletében szereplő termékek exportjánál a kiviteli ellenőrzés során a vámárunyilatkozat 33. rovat ötödik (legutolsó) mezőjében kötelezően fel kell tüntetni a mellékletben az adott termék vámtarifaszáma előtt szereplő háromjegyű kódszámot (sorszámot). A kódszám feltüntetésének elmulasztása esetén az
export-visszatérítés abban az esetben sem igényelhető, ha
az igénybevétel további feltételei egyébként teljesültek.
(4) Az ígérvény sorszámát a kiviteli ellenőrzés során a
vámáru-nyilatkozat 44. rovatában fel kell tüntetni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és 2003.
december 31-én hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter