text:
40/2010. (IV. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkot mány elle nességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a fővárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjéről szóló
59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet 4. § (2) bekezdés l) pontja „és egyéb rendezvényhez kapcsolódó építmények,
berendezések és ezzel összefüggő elkerített területek” szövegrésze, továbbá az „illet ve bármely közúti jármű [1/1975.
(II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 1. számú függelék II. fejezete], jármű külön jogszabály alapján parkolásnak nem
minősülő egyéb célú elhelyezéséhez,” szövegrésze alkot mány elle nes, ezért azokat megsemmisíti.
A fővárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet 4. §
(2) bekezdés l) pontja a következő szöveggel marad hatályban:
„l) kiállítás, vásár, piac, sport- és kulturális rendezvények, valamint mutatványos tevékenység folytatásához, valamint
az ezekhez kapcsolódó ideiglenes parkolók létesítéséhez, elhelyezéséhez, fennmaradásához,”
2. Az Alkotmánybíróság a fővárosi közterületek használatáról és a közterületek rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy.
rendelet 4. § (4) bekezdése g) pontja alkot mány elle nességének megállapítására és megsemmisítésre irányuló
indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az indítványozó 2006. november 3-án benyújtott indítványában a fővárosi közterületek használatáról és
a közterületek rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendeletnek (a továb biak ban: Ör.) a fővárosi közterületek
használatáról és a közterületek rendjéről szóló 59/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet módosításáról szóló 60/2006. (X. 27.)
Főv. Kgy. rendelet (a továb biak ban: Örm.) 1. § (1) bekezdésével az Ör. 4. § (2) bekezdése l) pontjába, valamint az Örm.
1. § (2) bekezdésével az Ör. 4. § (4) bekezdése g) pontjába beiktatott ama rendelkezések megsemmisítését kérte,
melyek közterület-használati hozzájárulás beszerzését írják elő úgynevezett egyéb rendezvényekhez – ezek között
az Ör. 4. § (4) bekezdése g) pontja értelmében politikai rendezvényekhez – kapcsolódó építmények, berendezések,
valamint járművek parkolásnak nem minősülő elhelyezéséhez, közterületen.
Az indítványozó szerint a támadott szabályok ellentétesek az Alkotmány 62. § (1) bekezdésével, a gyülekezési jogról
 szóló 1989. évi III. törvény (a továb biak ban: Gyt.) 1. §-ával, a 2. § (1) és (2) bekezdésével, valamint a jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény (a továb biak ban: Jat.) 1. § (2) bekezdésével.
Az indítványozó az indítványra okot adó konkrét ügy részletes ismertetése mellett előadta, hogy 2006. október 24-én
a Gyt. 6. §-a szerinti bejelentéssel élt az ille té kes rend őrkapitányságon: bejelentésének lényeges tartalma szerint
gyülekezési joga gyakorlása keretében kb. 4–5000 fő és kb. 600 mezőgazdasági munkagép (traktor) részvételével
békés demonstrációt, nagygyűlést szervezett.
A Fővárosi Közgyűlés 2006. október 26-án az Örm. szabályaival módosította az Ör-t. A módosításról szóló elő ter jesz tés
tartalmazza, hogy „indokolt a politikai rendezvényekhez kapcsolódó ideiglenes építmény, berendezés, elhelyezését,
továbbá közúti jármű külön jogszabály alapján parkolásnak nem minősülő egyéb célú elhelyezését
közterület-használati hozzájáruláshoz kötni.”
Az Örm. indokolása úgy szól, hogy az Ör. „4. §-a (2) bekezdésének l) pontja pontosítja a rendezvények
közterület-használati szabályait.” Az indokolás szerint az Ör. „4. §-a (4) bekezdésének g) pontja módosítása indokolt,
mert a rendezvények a városképet jelentősen befolyásolják, a főváros életében nagy jelentőséggel bírnak.
A közterületek rendjének biztosítása érdekében indokolt a politikai rendezvényhez kapcsolódó ideiglenes építmény,
berendezés elhelyezését, valamint közúti jármű külön jogszabály alapján parkolásnak nem minősülő egyéb célú
elhelyezését közterület-használati hozzájáruláshoz kötni. Mindez természetesen nem sértheti és nem sérti a polgárok
gyülekezési jogát.”
Az indítványozó szerint az Alkotmány a békés gyülekezés jogának biztosítása mellett „nem korlátozza és feltételhez
sem köti, hogy a rendezvényen részt vevők milyen eszközzel közelítik meg a rendezvény helyszínét és ott milyen
járművön vagy egyéb közlekedési eszközön tartózkodnak”, az Örm. által módosított Ör. a gyülekezési jog gyakorlása
vonatkozásában a Gyt.-ben meghatározott kereteket kívánja szűkíteni. Az indítványozó szerint „alkotmányos
alapjogok tekintetében a Fővárosi Közgyűlésnek (...) nincs hatásköre és felhatalmazása”.
2. Az indítvány benyújtását köve tően, 2007. február 12-én hozta meg az Alkotmánybíróság a 4/2007. (II. 13.) AB
határozatot [ABH 2007, 911.; a továb biak ban: Abh.], amelyben alkot mány elle nessé nyilvánította és megsemmisítette
az Ör. 4. § (4) bekezdés g) pontjának „az építmények, berendezések létesítését, elhelyezését, bármely közúti jármű
(1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 1. számú függelék II. fejezete), jármű külön jogszabály alapján parkolásnak
nem minősülő egyéb célú elhelyezését, valamint” szövegrészét. Ennek következtében az Ör 4. § (4) bekezdés g) pontja
értelmében nem kell közterület-használati hozzájárulás politikai rendezvényekhez, kivéve a kereskedelmi, vendéglátó
és reklámtevékenység végzését. Az Alkotmánybíróság az Ör 4. § (4) bekezdés g) pontja más rendelkezései
alkot mány elle nességét, indítvány hiányában, nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság a vizsgálatot a jelen ügyben az Ör. 4. § (4) bekezdése g) pontja hatályban maradt rendelkezése és
az Ör. 4. § (2) bekezdés l) pontja tekintetében folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben
tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg,
alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja. (...)
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal. (...)
62. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri a békés gyülekezés jogát és biztosítja annak szabad gyakorlását.
(2) A gyülekezési jogról szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata
szükséges.”
2. A Jat. hivatkozott szabálya szerint:
„1. § (...)
(2) E rangsornak meg fele lően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.”
3. A Gyt. felhívott szabályai és érintett más szabályai szerint:
„1. § A gyülekezési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog, amelyet a Magyar Köztársaság elismer, és
biztosítja annak zavartalan gyakorlását.
2. § (1) A gyülekezési jog gyakorlása keretében békés összejövetelek, felvonulások és tüntetések (a továb biak ban
együtt: rendezvény) tarthatók, amelyeken a résztvevők véleményüket szabadon kinyilváníthatják.
(2) A rendezvény résztvevői jogosultak a közösen kialakított álláspontjukat az érdekeltek tudomására hozni. (...)
6. § A közterületen tartandó rendezvény szervezését a rendezvény helye szerint ille té kes rend őrkapitányságnak,
Budapesten a Budapesti Rendőrfőkapitányságnak (a továb biak ban: rend őrség) legalább három nappal a rendezvény
megtartásának tervezett időpontját megelőzően kell bejelenteni. A bejelentési kötelezettség a rendezvény
szervezőjét terheli.”
4. Az Ör. vizsgált rendelkezései:
„4. § (...)
(2) Közterület-használati hozzájárulást kell beszerezni: (...)
l) kiállítás, vásár, piac, sport- és kulturális rendezvények, valamint mutatványos tevékenység folytatásához és egyéb
rendezvényhez kapcsolódó építmények, berendezések és ezzel összefüggő elkerített területek, valamint az ezekhez
kapcsolódó ideiglenes parkolók létesítéséhez, elhelyezéséhez, fennmaradásához, illetve bármely közúti jármű
(1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 1. számú függelék II. fejezete), jármű külön jogszabály alapján parkolásnak
nem minősülő egyéb célú elhelyezéséhez, (...)
4. § (4) Nem kell közterület-használati hozzájárulás:
(…)
g) politikai rendezvényekhez, kivéve a kereskedelmi, vendéglátó és reklámtevékenység végzését.”
5. Az Ör. indítvány benyújtásakor hatályos szabálya szerint:
„4. § (…)
(4) Nem kell közterület-használati hozzájárulás:
g) politikai rendezvényekhez, kivéve az építmények, berendezések létesítését, elhelyezését, bármely közúti jármű
(1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 1. számú függelék II. fejezete), jármű külön jogszabály alapján parkolásnak
nem minősülő egyéb célú elhelyezését, valamint a kereskedelmi, vendéglátó és reklámtevékenység végzését.”
III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban állást foglalt arról, hogy Ör. rendelkezéseinek értelmében vett politikai
rendezvények a gyülekezési jog körébe tartoznak. A határozat értelmében gyülekezési jog gyakorlásához
nélkülözhetetlenek az Ör. rendelkezései értelmében csak a közterület tulajdonosának hozzájárulásával alkalmazható
eszközök, vagyis a gyülekezés joga – különösen nagyobb létszámú rendezvény esetén – nem gyakorolható
rendeltetésszerűen építmények, berendezések, pl. színpad, hangosítás, kivetítők nélkül.
Az Alkotmánybíróság az Abh. indokolása III. 2. pontjában [4/2007. (II. 13.) AB határozat, ABK 2007. február, 115, 117.]
megállapította, hogy a gyülekezési jog gyakorlásának részletes szabályait a Gyt. tartalmazza, mely meghatározza azt is,
hogy a közterületen tartandó rendezvények megszervezéséhez milyen bejelentési kötelezettség kapcsolódik.
A határozat szerint „a helyi önkormányzat nem egészítheti ki a Gyt.-ben meghatározott feltételrendszert, mivel
a politikai rendezvények – és más, a Gyt. hatálya alá tartozó rendezvények – jogi feltételeinek szabályozására sem
a Gyt., sem más jogszabály jogalkotási felhatalmazást nem ad, önálló szabályozási jogköre a helyi önkormányzatnak
a gyülekezési jog, mint alapvető jog tekintetében pedig nincs.”
Az indokolás III. 3. pontja szerint „amennyiben nyilván való, hogy a közterület-használat adott módon történő
szabályozásának mögöttes célja a gyülekezési jog korlátozása, és a közterület-használat feltételeinek módosítása
csupán eszköze a gyülekezési jog korlátozásának, ez alkot mány elle nessé tehet olyan szabályokat is, melyek
önmagukban alapjogi relevanciával nem bírnának.”
2. Habár közterület nem közlekedési célú igénybevétele (építmény elhelyezése, közút területének egyéb nem
közlekedési célú elfoglalása) közterület-használati hozzájáruláshoz köthető a közúti közlekedésről szóló 1988. évi
I. törvény (a továb biak ban: Tv.) 36. § (1) bekezdése értelmében, a Gyt. hatálya alá tartozó rendezvények szervezése és
megtartása, az ezzel összefüggő közterület-használat a gyülekezési szabadság jellegéből következően csupán
bejelentési kötelezettséggel jár a Gyt. 2. § (1) bekezdésében és 6. §-ában foglaltakra figyelemmel.
E szabályok szólnak arról, hogy a gyülekezési jog gyakorlása keretében békés összejövetelek, felvonulások és
tüntetések (a továb biak ban együtt: rendezvény) tarthatók, amelyeken a résztvevők véleményüket szabadon
kinyilváníthatják; a közterületen tartandó rendezvény szervezését a rendezvény helye szerint ille té kes
rend őrkapitányságnak, Budapesten a Budapesti Rendőrfőkapitányságnak (a továb biak ban: rend őrség) legalább
három nappal a rendezvény megtartásának tervezett időpontját megelőzően kell bejelenteni.
Az Ör. 4. § (2) bekezdés l) pontja – a kiállítás, vásár, piac, sport- és kulturális rendezvények, valamint mutatványos
tevékenységen kívüli – úgynevezett „egyéb rendezvényhez” kapcsolódó építmények, berendezések és ezzel
összefüggő elkerített területek, valamint az ezekhez kapcsolódó ideiglenes parkolók létesítéséhez, elhelyezéséhez,
fennmaradásához, illetve bármely közúti jármű —parkolásnak nem minősülő – „egyéb célú elhelyezéséhez” írja elő
közterület-használati hozzájárulás beszerzését.
Az Ör. 4. § (4) bekezdés g) pontja pedig kifejezetten politikai rendezvényekről szól, vagyis az Ör. maga úgy tekinti, hogy
az Ör. 4. § (2) bekezdés l) pontja hatókörében nincs szükség engedélyre, ha az „egyéb rendezvény”, illetve közúti jármű
„egyéb célú elhelyezése” politikai rendezvénynek minősül.
Az Alkotmány értelmében vett gyülekezési jog azonban nem csupán azokat a közterületen tartott rendezvényeket
védi, amelyek közvetlenül politikainak minősülnek, hanem a gyülekezésnek minősülő egyéb, de nem közvetlenül
politikai összejöveteleket is, amelyek célja a széles értelemben vett közügyek megvitatása. Az ilyen gyülekezések nem
tartoznak az Ör. szerinti „politikai rendezvény” fogalma alá, hanem az Ör. alkalmazásában „egyéb rendezvények”,
vagyis nem mentesülhetnek a közterület-használati hozzájárulás beszerzésének kötelezettsége alól. Az Alkotmány
62. §-a és a Gyt. hatálya alá tartozó rendezvény azonban, tekintet nélkül arra, hogy az politikai vagy más, „egyéb”
rendezvény, nem köthető közterület-használati hozzájáruláshoz.
Annak eldöntése, hogy valamely összejövetel, ha azt a szabad ég alatt, közterületen és nem zárt térben tartják,
rendezvény-e a Gyt. alkalmazásában, illetve az alkotmányos értelemben vett gyülekezési jog hatálya alá vonható-e,
jogalkalmazási, végső soron a rendes bíróságra tartozó kérdés. A rendes bíróságra tartozik annak megítélése is, hogy
a politikai rendezvényeken kívüli, Ör. szerinti „egyéb” rendezvények, illetve közúti jármű Ör. szerinti „egyéb célú”
elhelyezése a gyülekezési jog hatálya alá tartozik-e, az eset összes körülményei alapján.
Ettől függetlenül az Alkotmánybíróság vizsgálja azoknak a szabályoknak az alkot mány elle nességét, amelyek
tartalmuk szerint olyan rendezvényekre is vonatkozhatnak, amelyek gyülekezésnek minősülnek az Alkotmány 62. §-a
értelmében.
Az Alkotmánybíróság szerint a gyülekezési jog által védett rendezvények nem korlátozódnak pusztán a hagyományos
formában megtartott összejövetelekre, gyűlésekre, nagygyűlésekre, felvonulásokra.
A gyülekezéshez való alapvető jogot nem lehet megszorítóan értelmezni.
Adott esetben gyülekezésnek minősülhet az Alkotmány 62. § (1) bekezdése alkalmazásában valamely ünnepély
rendezése is – annak ellenére és akkor is, ha az összejövetel résztvevői egyébként ételt, italt fogyasztanak, vagy zenét
hallgatnak, táncolnak.
Nem zárható ki az sem, hogy gyülekezésnek, de nem közvetlenül politikai rendezvénynek minősülhet közúti jármű
parkolásnak nem minősülő elhelyezése közterületen, az Ör. szerinti „egyéb rendezvényhez kapcsolódó” módon.
Akkor, amikor abban a kérdésben kell állást foglalni, hogy egy összejövetel gyülekezési jog gyakorlásának számít-e,
annak van döntő jelentősége, hogy a rendezvény – irányultságát tekintve – jellemzően véleménynyilvvánítás, közös
cél érdekében nézetek kifejezésre juttatása, terjesztése, közéleti esemény, vagy pl. csak pusztán szórakozás.
Véleménynyilvánításnak minősül, ha a rendezvényen meghatározott tartalmú közlést közvetítenek a résztvevőknek és
másoknak, függetlenül attól, hogy ez közvetlenül politikai tartalmú-e. A gyülekezési jog védelme alatt állnak
a csoportos közlés legkülönfélébb, esetleg rendhagyó kifejezésformái is, mindaddig, amíg ezek a véleményformálást
és véleménynyilvánítást szolgálják.
A Gyt. nem szól a bejelentett rendezvények időtartamáról. Nem szabályozza a békés összejövetelek, felvonulások,
tüntetések, vagyis az egymástól adott esetben eltérő jellegű, tartalmú, különféle formában megnyilvánuló
rendezvények tartásának azokat a lehetséges körülményeit, amelyek az adott rendezvényhez tapadhatnak.
A Gyt.-ben meghatározott feltételeken túl, a Gyt. hatálya alá tartozó rendezvényt – az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében
foglalt feltételek mellett – önkormányzati rendelet helyett törvény korlátozhat.
Kétségtelen, hogy az Ör. szerinti „politikai rendezvények” gyülekezésnek minősülnek.
Nem zárható ki az sem, hogy valamely csoportos összejövetel a jellegzetességeinél fogva az Alkotmány értelmében
vett gyülekezésnek minősül, akkor is, ha a szóban lévő rendezvényhez járulékos tevékenységek kapcsolódnak.
Valamely összejövetel gyülekezésnek minősítésénél nincs döntő jelentősége annak, hogy a résztvevők egy része nem
a rendezvény szervezők szerinti közös célja miatt érkezik a helyszínre, hanem más okból. Mindaddig, amíg a szervező
és a résztvevők nem elhanyagolható része meghatározott közös véleménynyilvánítást céloz meg, nem mérlegelhető
a terhükre a rendezvény minősítésénél az, hogy a rendezvényhez olyanok is csatlakoznak, akik ezt a célt nem tartják
szem előtt. Éppen a nagyobb rendezvényeknél ténylegesen lehetetlen biztosítani, hogy valamennyi résztvevő vagy
akár a résztvevők nagyobb része ugyanazt a véleményt közvetítse.
Mindaddig, amíg a rendezvény véleményformáló, véleménynyilvánító jellege háttérbe nem szorul más tevékenység
javára, a szóban lévő összejövetel egésze a gyülekezési jog védelme alatt áll.
Az Ör. 4. § (2) bekezdésének módosított l) pontja a közterület-használati hozzájáruláshoz kötött rendezvények körét
kiterjeszti az „egyéb” rendezvényekre: a kifogásolt szabályok lehetővé teszik, hogy gyülekezésnek minősülő csoportos
véleménynyilvánítást – az ehhez kapcsolódó építmények, berendezések, jármű elhelyezését – is az önkormányzat
hozzájárulásától tegyék függővé, jóllehet a kiállítás, vásár, piac, sport- és kulturális rendezvények, valamint
mutatványos tevékenység folytatásához az Ör. módosítása előtt is közterület-használati hozzájáruláshoz volt szükség.
Helyi önkormányzat nem egészítheti ki a Gyt.-ben meghatározott feltételrendszert, a politikai rendezvények – és más,
a Gyt. hatálya alá tartozó rendezvények – jogi feltételeinek szabályozására a Gyt. vagy más jogszabály nem ad
jogalkotási felhatalmazást az önkormányzatnak, önálló szabályozási jogköre a helyi önkormányzatnak a gyülekezési
jog, mint alapvető jog tekintetében pedig nincs.
Ezért az Alkotmánybíróság az Ör. 4. § (2) bekezdés l) pontjának a kifogásolt módosítással beiktatott, rendelkező rész
szerinti szövegrészei alkot mány elle nességét állapította meg.
3. Az Alkotmánybíróság a megsemmisítéskor tekintettel volt arra, hogy az indítvány kifejezetten az Ör.-nek az Örm.
1. §-ával módosított rendelkezéseit támadta, az Ör. más, közterület-használati hozzájárulás beszerzését előíró
szabályait nem.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továb biak ban: Abtv.) 40. §-a értelmében, ha
az Alkotmánybíróság a jogszabály alkot mány elle nességét állapítja meg, azt teljesen vagy részben megsemmisíti.
Az elbírált esetben az Ör. támadott szabályainak részleges megsemmisítése a szövegösszefüggésekre,
a jogszabályoknak a gyakorlatban való alkalmazhatósága szempontjaira is figyelemmel lehetséges volt.
Az Alkotmánybíróság ezért az alkot mány elle nesség következményeit – az Abtv. 40. §-a alapján – az Ör. 4. §
(2) bekezdés l) pontja részleges megsemmisítésével vonta le, a rendelkező részben foglaltak szerint.
4. Az Alkotmánybíróság már több határozatában rámutatott arra, hogy az önkormányzati rendeletekben a kötelező
erejű jogszabályi rendelkezések megismétlése szükségtelen, e miatt magasabb szintű jogszabályba való ütközést nem
állapított meg [9/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 228, 230–231.].
Az Ör. 4. § (4) bekezdése g) pontjának az a rendelkezése, amely szerint nem kell közterület-használati hozzájárulás
politikai rendezvényekhez, a Gyt.-ben foglalt szabályozás szükségtelen megismétlése, de önmagában nem
alkot mány elle nes.
5. Az Ör. 4. § (4) bekezdése g) pontjának az a rendelkezése, amely a politikai rendezvények alól kiveszi a kereskedelmi és
vendéglátó tevékenység végzését, nem tartalmaz a Gyt. szabályait korlátozó, új elő írásokat.
5.1. A kereskedelmi és vendéglátó tevékenységet a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továb biak ban: Tv.)
szabályozza. Az Ör. elfogadásakor a törvény kimondta, hogy kereskedelmi tevékenység egyebek között a kis-, illetve
nagykereskedelmi tevékenység, a vendéglátás. A törvény ismeri a közterületi értékesítés fogalmát. Eszerint
„közterületi értékesítés: a közterületi engedély alapján végzett kiskereskedelmi tevékenység” [2. § k) pont].
A törvény a kiskereskedelmi tevékenységet ebben a körben közterületi engedélyhez kötötte.
A törvény felhatalmazása alapján kiadott, az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül
folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet 7. §
(1) bekezdése pedig előírta, hogy „a kereskedő üzlet nélkül közterületen a 4. mellékletben meghatározott termékeket
a közterület tulajdonosának (kezelőjének) hozzájárulása és a termékre vonatkozó külön jogszabályok alapján
szükséges hatósági engedélyek birtokában, valamint nevének és székhelyének feltüntetésével értékesítheti.”
5.2. A Tv. az indítvány benyújtását köve tően módosult. A 2. § 14. pont szerint „közterületi értékesítés: a közterületen, illetve
közforgalom számára nyitva álló helyen végzett kiskereskedelmi tevékenység”. A törvény megengedi, hogy
a kereskedelmi tevékenységet ebben a körben külön törvény, vagy eredeti jogalkotói hatáskörben kiadott rendelet,
vagy a Tv. alapján kiadott kományrendelet korlátozza, vagy megtiltsa [3. § (4) bekezdés e) pont].
A törvény felhatalmazása alapján kiadott, a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009.
(IX. 29.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdése előírja, hogy közterületi értékesítés keretében – a (2) bekezdésben
meghatározott eltéréssel – az 5. mellékletben meghatározott termékek forgalmazhatóak. [A (2) bekezdés szerint
közterületi értékesítés keretében a húsvéti, karácsonyi és szilveszteri ünnepeken, valamint évente egy alkalommal,
kizárólag az adott ünnepen és az azt megelőző 20 napban, az 5. mellékletben meghatározott termékeken túl az adott
ünneppel, illetve az adott alkalomhoz kapcsolódó helyi hagyománnyal összefüggő termékek, továbbá nemesfémből
készült ékszerek, díszműáruk és egyéb tárgyak forgalmazhatók.]
A (3) bekezdés kimondja, hogy „közterületi értékesítést a kereskedő a termékre vonatkozó külön jogszabályok alapján
szükséges hatósági engedélyek birtokában, továbbá a nevének és székhelyének feltüntetésével folytathat”. A Korm.
rendelet 16. § (1) bekezdése szerint pedig „a közút területének közlekedésre szolgáló részén a járda kivételével
kereskedelmi tevékenység nem folytatható. A közút területének egyéb részén, illetve a közút mellett a közút
forgalombiztonságát érintő kereskedelmi tevékenység csak a közút kezelőjének hozzájárulása esetén végezhető.”
Megállapítható, hogy a Tv. és a Korm. rendelet – noha a jogszabály szövege változott – tartalmilag lényegében jelenleg
is a közút kezelőjének hozzájárulását követeli meg a közterületi értékesítéshez, ha az a gyülekezési jog körébe tartozik,
hiszen ilyen esetben a közút forgalombiztonsága érintett. Az Ör. vizsgált szabálya csupán ezeknek – az indítványban
nem támadott – rendelkezéseknek a megismétlése a politikai rendezvényekhez kapcsolódó kereskedelmi, vendéglátó
tevékenység végzését illetően.
6.1. Ami az Ör. 4. § (4) bekezdése g) pontjának a reklámtevékenységre vonatkozó részét illeti, azt lehet megállapítani, hogy
– az Ör. módosításakor – reklám alatt a gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi LVIII. törvény szerinti reklámot
lehetett érteni. A törvény 2. § h) pontja szerint gazdasági reklám: olyan tájékoztatás, amely termék, szolgáltatás,
ingatlan, jog és kötelezettség (a továb biak ban: áru) értékesítését vagy más módon történő igénybevételét és
a vállalkozás nevének, megjelölésének, tevékenységének népszerűsítését, továbbá áru vagy árujelző megismertetését
mozdítja elő (a továb biak ban: reklám).
6.2. Az indítvány elbírálásakor hatályos, a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló
2008. évi XLVIII. törvény 3. § d) pontja hasonlóan szabályoz, eszerint „gazdasági reklám: olyan közlés, tájékoztatás,
 illetve megjelenítési mód, amely valamely birtokba vehető forgalomképes ingó dolog – ideértve a pénzt,
az értékpapírt és a pénzügyi eszközt, valamint a dolog módjára hasznosítható természeti erőket – (a továb biak ban
együtt: termék), szolgáltatás, ingatlan, vagyoni értékű jog (a továb biak ban mindezek együtt: áru) értékesítésének vagy
más módon történő igénybevételének előmozdítására, vagy e céllal összefüggésben a vállalkozás neve, megjelölése,
tevékenysége népszerűsítésére vagy áru, árujelző ismertségének növelésére irányul (a továb biak ban: reklám)”.
Áru értékesítésének vagy vállalkozás népszerűsítésének, árujelző ismertségének előmozdítása nem hozható közvetlen
összefüggésbe a gyülekezéshez való joggal. Az Alkotmánybíróság szerint a gazdasági reklámtevékenység
közterület-használati hozzájáruláshoz kötése nem a gyülekezéshez való alapvető jogot korlátozza; az Ör. e szabálya
ezért nem ellentétes az Alkotmány 62. § (1) bekezdésével.
Az Alkotmánybíróság ezért az Ör. 4. § (4) bekezdése g) pontját támadó indítványt elutasította.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 41. §-a elő írásán alapul.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1200/2009. (XI. 24.) Korm. határozata a Budapest fővárossal összefüggő kormányzati tevékenység összehangolásában közreműködő kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a Budapest fővárossal összefüggő kormányzati tevékenység összehangolásában való közreműködésre
– arra az időtartamra, amíg a hivatalban lévő miniszterelnök a hatásköreit gyakorolja – Horváth Csabát
kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos feladatkörében
a) közreműködik a központi államigazgatási szervek tevékenységének összehangolásában,
b) elő ter jesz téseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére,
c) szükség esetén a feladatkörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti,
d) a központi államigazgatási szervektől adatokat, információkat, elemzéseket kérhet.
3. A kormánybiztos
a) folyamatos kapcsolatot tart a fővárosi önkormányzattal,
b) közreműködik a központi államigazgatási szervek, illetve azok vezetői és a fővárosi önkormányzat között
folytatott tárgyalások előkészítésében és lebonyolításában,
c) figyelemmel kíséri a főváros és a főváros agglomerációjának közösségi közlekedésének működtetését és
fejlesztését,
d) közreműködik a fővárosi önkormányzati rendszer átalakítására vonatkozó javaslatok előkészítésében,
e) figyelemmel kíséri a fővárosi önkormányzat és a Kormány közötti együttműködésről szóló megállapodások
végrehajtását,
f) közreműködik a fővárost érintő fejlesztési tervek előkészítésében és figyelemmel kíséri azok összehangolt
meg valósítását,
g) közreműködik a Kormánynak a főváros területét érintő, részben vagy egészben a központi költségvetésből vagy
európai uniós forrásból meg valósuló beruházásokra vonatkozó döntéseinek előkészítésében, figyelemmel kíséri
az azokra vonatkozó támogatási szerződések előkészítését, illetve e beruházások meg valósulását.
4. A kormánybiztost a tevékenységének ellátásában a Miniszterelnöki Hivatalban működő titkárság segíti.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
49/2003. (III. 21.) KE határozata Gál Gáspár Tamás rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Gál Gáspár Tamás
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei
elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság
tripoli nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
429/2009. (XI. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép
Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. október 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
– az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a
szerinti – hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényben tiltsa meg a hitelszerződések utólagos módosítását?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfogalmazása nem felel
meg az egyértelműség követelményének, mivel a kérdésből nem állapítható meg egyértelműen, hogy milyen alanyi
körre vonatkozik, hogy mely felek esetében nem engedi az utólagos módosítást, hogy a mindkét fél által, közösen
kezdeményezett módosítást is tiltani kívánja, vagy csak az egyoldalú módosítást.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem egyértelmű továbbá azért sem, mert az értelmetlen és ezért lehetetlen célra
irányul, egy eredményes népszavazás esetén a megalkotandó jogszabály kizárná az ügyfél számára kedvező
módosítást is. Fentiek értelmében a népszavazási kezdeményezésben megjelölt kérdés a választópolgárok számára nem
egyértelműen megválaszolható, így az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1276/2013. (V. 22.) Korm. határozata a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. által magyarországi pénzügyi intézmények részére alárendelt kölcsöntőke nyújtásáról szóló 1083/2012. (III. 30.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. által magyarországi pénzügyi intézmények részére alárendelt kölcsöntőke
nyújtásáról szóló 1083/2012. (III. 30.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2011. (VI. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. május 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. J. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. május 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az 1949. évi XX. törvényben kihirdetett Alkotmányt, az Országgyűlés hatályon kívül helyezze?”
Az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. §
(3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került meghatározásra az aláírásgyűjtés célja, azaz
hogy az indítványozó országos népszavazáshoz vagy országos népi kezdeményezéshez kíván aláírást gyűjteni. Az
aláírásgyűjtő ívet továbbá a beadványozó az „aláírást gyűjtő polgár aláírása” rovatban aláírta.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha az
nem felel meg a Ve.-ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának e) pontján, a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésein, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
47/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Püspök László rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország algíri nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2013. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1821/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KEOP-2.1.1/2F/09-2010-0007 azonosító számú („Beregi komplex árapasztási és ártér-revitalizációs fejlesztés” című) nagyprojekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-2.1.1/2F/09-2010-0007 azonosító számú, „Beregi komplex árapasztási és
ártér-revitalizációs fejlesztés” című nagyprojekt támogatásának növelését,
 2. hozzájárul, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága
az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének módosításhoz szükséges intézkedéseket megtegye,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján tegye meg
az 1. pontban meghatározott nagyprojekt az Európai Bizottsághoz benyújtott, de még jóvá nem hagyott támogatási
kérelmének módosításához szükséges intézkedéseket.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2019. (I. 28.) PM utasítása a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 19.  § (3)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva
– figyelemmel	 a  jogalkotásról	 szóló	 2010.	 évi	 CXXX.	 törvény	 23.  §	 (4)  bekezdés	 c)  pontjára	 –	 a miniszterelnök	 jóváhagyásával
a következő utasítást adom ki:
1. § A Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak
szerint határozom meg.
2. § (1) A  Szabályzatot, valamint a  Pénzügyminisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell
vizsgálni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkárát.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára
a) a közigazgatás-fejlesztés okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt	bármikor	kezdeményezheti	a Szabályzat	30	napon	belül	történő	módosítását.	A módosítás	elmulasztása	esetén
a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről és
az azzal	kapcsolatos	intézkedés	hatálybalépéséről.
3. § Ez az utasítás	a közzétételét	követő	napon	lép	hatályba.
4. § Hatályát veszti
a) a Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (I. 21.) NGM utasítás,
b) a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 3/2018. (IX. 5.) PM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
	 	 pénzügyminiszter


text:
137/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax:  06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a  határon túli magyar állampolgárok
nem alsóbbrendűek, azaz ugyanannyi joguknak kell lenniük a  választások esetén, mint a  magyarországi lakcímmel
rendelkezőknek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„alsóbbrendűek”, „ugyanannyi joguk” fogalmak jelentése bizonytalan, nem lehet pontosan meghatározni azok
tartalmát, így a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatna.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezés a  választópolgári egyértelműség
követelményének amiatt sem felel meg, mert a  kérdésben szereplő magyarázó tagmondat értelemzavaró és így
megtévesztő lehet az állampolgárok számára.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a  jogalkotó – a  beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
127/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Zanathyné dr. Martin
Györgyi Margit rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság bécsi
Állandó ENSZ Képviseletének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. július 21.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2017. (IV. 20.) MNB rendelete a „Bükki Nemzeti Park” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Bükki Nemzeti Park” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2017. április 21.
2. § (1) Az emlékérme fekvő téglalap alakú, réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 27 gramm, mérete
26,4×39,6 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben egy szártalan bábakalács ábrázolása látható, amely a Bükki Nemzeti Park
emblémájának központi eleme. Az  emlékérme szélén, fent a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, jobb oldalon
a „MAGYARORSZÁG” felirat, lent – a  szártalan bábakalács levelei között – a „2017” verési évszám és a „BP.” verdejel
olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket
ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján a  Szeleta-barlang bejáratának ábrázolása látható, a  barlang belsejéből kitekintve, balra
egy őskori lándzsaheggyel. Az emlékérme bal oldalán a „SZELETA-KULTÚRA”, fent, három egymás alatti sorban, balra
rendezve a „BÜKKI”, a „NEMZETI” és a „PARK” felirat olvasható. Az  emlékérme jobb szélén, lent Kereszthury Gábor
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2017. április 21-én lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
349/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. július 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő
szerepelt:
„Kezdeményezzük a választási eljárásról szóló törvény
módosítását úgy, hogy ha összegyűlt a népszavazás vagy
népi kezdeményezéshez szükséges számú támogató aláírás, akkor kötelező legyen 90 napon belül megtartani
a szavazást, kivéve, ha a kezdeményező visszavonja a kezdeményezést.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltak
nak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést
úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.
A Bizottság álláspontja szerint megtévesztő, hogy a feltenni kívánt kérdés a népi kezdeményezéshez kapcsolódó
szavazásra utal. Az Alkotmány szerint az országos népi
kezdeményezés arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére és tárgyalja meg. Az országos népi kezdeményezés során tehát a választópolgárok közvetlenül nem döntenek a népi kezdeményezés tárgyában. Ennek következtében a kérdés nem csak megtévesztő, de az Alkotmány országos népszavazásra és népi kezdeményezésre vonatkozó
szabályainak módosítását is célozza, mely tiltott tárgykörnek minősül.
A fentiek alapján a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének
c) pontján, 28/D. §-án, az Nsztv 2. §-án, a 10. § c) pontján
és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1422/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Kirgiz Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1315/2017. (VI. 8.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Védőnői szolgáltatás, anya-, gyermekés ifjúságvédelem jogcíme 2017. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 12.  § (2)  bekezdésében foglaltak alapján elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport 2. Védőnői szolgáltatás, anya-, gyermek- és ifjúságvédelem jogcím előirányzatának 332,0 millió forinttal
történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1636/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a Magyarország és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország és az Albán Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.
 miniszterelnök