text:
103/2010. (IV. 7.) Korm. rendelete a Bibó István Közigazgatási Ösztöndíjról és az ahhoz kapcsolódó tanulmányi programról.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva,
a 19. §, 20. §, 22. §, 23. § és a 25. § (5), (6) és (9) bekezdése tekintetében a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljárva,
a 20. § tekintetében az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva,
a 25. § (1) bekezdése tekintetében a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés j) és k) pontjában
kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva,
a 25. § (2) bekezdése tekintetében a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 80. § (1) bekezdés k) és l) pontjában
kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva,
a 25. § (3) bekezdése tekintetében a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 34. § (13) bekezdésében és 49/O. §
(6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva,
a 25. § (4), (7) és (8) bekezdése tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (2) bekezdés
d) pontjában kapott felhatalmazás alapján az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A Kormány Bibó István Közigazgatási Ösztöndíjat alapít és az ösztöndíjhoz kapcsolódó tanulmányi programot
(a továb biak ban együtt: tanulmányi program) működtet.
1. A tanulmányi program szervezetrendszere 2. § (1) A tanulmányi program működtetéséért a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
(a továb biak ban: miniszter) felel.
(2) A miniszternek az (1) bekezdés szerinti tevékenységében a Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ
(a továb biak ban: KSZK), valamint a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium (a továb biak ban: Kollégium)
közreműködik.
3. § A KSZK
a) javaslatot tesz aa) az ösztöndíj odaítélésének pályázati feltételeire és az értékelési szempontokra,
ab) a tanulmányi program tanulmányi- és vizsgaszabályzatára és
ac) a vizsgák és a záróvizsga követelményeire,
b) kifejleszti a tanulmányi program képzési programját és tananyagát,
c) évente szakmai beszámolót készít a tanulmányi programról a miniszter részére,
d) szervezőként és ügyviteli feladatok ellátójaként közreműködik a pályázati eljárás lefolytatásában,
e) a tanulmányi program keretében lefolytatja az elméleti képzést és a vizsgáztatást, és
f) a tanulmányi programba bevont közigazgatási szervvel együtt ellátja a tanulmányi programban meghatározott
szakmai gyakorlat teljesítéséhez szükséges szervezési feladatokat. 4. § A Kollégium
a) véleményezi
aa) az ösztöndíj odaítélésének pályázati feltételeire és az értékelési szempontokra tett javaslatot,
ab) a tanulmányi- és vizsgaszabályzatra tett javaslatot,
ac) a vizsgák és a záróvizsga követelményeire tett javaslatot és
ad) a képzés tananyagára tett javaslatot,
b) véleményezi a KSZK éves szakmai beszámolóját, és
c) lefolytatja az ösztöndíj odaítéléséhez szükséges eljárást, odaítéli az ösztöndíjat.
5. § (1) A miniszter
a) megállapítja az ösztöndíj odaítélésének pályázati feltételeit és az értékelési szempontokat,
b) jóváhagyja
ba) a tanulmányi program tanulmányi- és vizsgaszabályzatát,
bb) a vizsgák és a záróvizsga követelményeit és
bc) a képzés tananyagát,
c) hatósági jogkörében engedélyezi a tanulmányi program képzési programját,
d) dönt az ösztöndíj odaítéléséhez szükséges pályázat kiírásáról,
e) jóváhagyja a KSZK éves szakmai beszámolóját, és
f) ellenőrzi a képzés szervezését, működését.
(2) Az ösztöndíjrendszer működtetésének pénzügyi fedezetét a Miniszterelnökség fejezetben kell tervezni.
2. A pályázati rendszer 6. § (1) Az ösztöndíjra a miniszter évente nyílt pályázatot hirdet meg. A pályázati kiírást a Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben és a KSZK honlapján közzé kell tenni.
(2) A pályázati kiírás tartalmazza a pályázati feltételeket, a pályázat benyújtásának határidejét és az értékelési
szempontokat.
(3) Pályázatot nyújthat be az állami és az állam által elismert felsőoktatási intézménynek a felsőoktatási alap- és
mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. számú melléklete
szerinti társadalom-tudomány, jogi és igazgatási, valamint gazdaságtudományok képzési területen azon aktív
hallgatói jogviszonnyal rendelkező, nappali tagozatos, magyar állampolgárságú hallgatója, aki angol nyelvből
államilag elismert középfokú szóbeli és írásbeli nyelvvizsgával rendelkezik, megfelel a miniszter által előírt pályázati
feltételeknek, valamint
a) mesterképzés esetén
aa) a tanulmányok befejezésének várható ideje az ösztöndíj tanulmányi programjának kezdeténél legalább
egy évvel későbbi és
ab) alapképzésben az utolsó négy szemeszter tanulmányi átlaga legalább 4,0 vagy
b) egységes osztatlan képzés esetén
ba) legalább négy befejezett szemeszterrel rendelkezik és
bb) utolsó négy szemeszter tanulmányi átlaga legalább 4,0.
(4) A pályázónak a pályázathoz mellékelnie kell
a) az önéletrajzát,
b) a (3) bekezdésben meghatározott hallgatói jogviszony igazolását,
c) a (3) bekezdésében meghatározott tanulmányi átlag igazolását,
d) a (3) bekezdésben meghatározott nyelvtudást igazoló okirat másolatát és
e) a motivációs levelét.
7. § (1) A Kollégium a pályázati feltételek és az értékelési szempontok alapján ítéli oda az ösztöndíjat.
(2) A formailag hiányos, valamint a határidőn túl beérkezett pályázatokat a Kollégium érdemi elbírálás nélkül elutasítja.
(3) A pályázat nyerteseinek névsorát a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a KSZK
honlapján közzé kell tenni. 3. A jogviszony tartalma
8. § Az ösztöndíjat elnyert hallgatóval a KSZK szerződést köt, amelyben a hallgató vállalja, hogy
a) a felsőoktatási tanulmányai befejezését köve tően
aa) egy éven belül központi államigazgatási szervnél közszolgálati jogviszonyt létesít,
ab) közszolgálati jogviszonyát öt éven belül legalább három év időtartamra fenntartja, és
ac) öt éven belül más munkavégzésre irányuló jogviszonyt csak közszolgálati jogviszonya mellett,
a köztisztviselők jogállásáról szóló törvény ben meghatározottak szerint létesít,
b) hallgatói jogviszonyából fakadó tanulmányi kötelezettségeit az ösztöndíj időtartama alatt továbbra is úgy
teljesíti, hogy az utolsó négy szemeszter tanulmányi átlagainak átlaga legalább 4,0,
c) az ösztöndíjas tanulmányi program tanulmányi és vizsgakövetelményeit teljesíti, és
d) az előírt szakmai gyakorlatokon részt vesz.
9. § Az ösztöndíjas kérelmére a KSZK vezetője méltányosságból egy alkalommal engedélyezheti a jogviszonynak
a szüneteltetés okával arányos mértékű határozott időre történő szüneteltetését.
10. § (1) A jogviszonyt a KSZK vezetője azonnali hatállyal megszünteti, ha az ösztöndíjas önhibájából
a) valamely, a tanulmányi program szerinti féléves vizsgáját vagy záróvizsgáját nem teljesítette,
b) a tanulmányi programban nem vett részt,
c) nem felel meg az ösztöndíjas szerződésbe foglalt feltételeknek, vagy
d) olyan magatartást tanúsított, amely a jogviszonyhoz méltatlan.
(2) Az ösztöndíjas azonnali hatállyal, indokolás nélkül megszüntetheti a jogviszonyt.
(3) Ha a jogviszonyt az (1) és (2) bekezdés alapján megszüntetik, az ösztöndíjas köteles a felvett ösztöndíjat az ösztöndíj
részleteinek kifizetése idejéhez kötődő kamattal növelt összegben 90 napon belül visszafizetni.
(4) Az ösztöndíjas kérelmére a KSZK vezetője méltányosságból részletfizetési lehetőséget biztosíthat az ösztöndíj
visszafizetésére. 11. § Az ösztöndíj havi összegét a miniszter a pályázatban állapítja meg. Az ösztöndíj havi összege – az összes ösztöndíjasra
kiterjedő hatállyal – a jogviszony ideje alatt magasabb összegben megállapítható.
12. § A KSZK az ösztöndíjas kérésére közreműködik abban, hogy az ösztöndíjas a felsőoktatási tanulmányai után központi
államigazgatási szervnél közszolgálati jogviszonyt létesítsen.
4. A képzés 13. § (1) Az ösztöndíjasok négy féléves elméleti és nyolcszáz órás szakmai gyakorlati képzésben részesülnek.
(2) A képzés tartalmi kereteit az 1. melléklet határozza meg.
(3) Az elméleti képzés alól a KSZK vezetője részben mentesíti az ösztöndíjast, ha az igazolja, hogy a képzéssel azonos
tartalmú ismereteket szerzett.
(4) A féléves képzés végén az ösztöndíjas vizsgát tesz.
(5) A képzés végén az ösztöndíjas záróvizsgát tesz. A sikeres záróvizsgát a miniszter tanúsítvánnyal igazolja.
14. § (1) Az elméleti képzésben való részvételt a KSZK igazolja. Az igazolás kiállításának feltétele, hogy az ösztöndíjas az elméleti
képzés óraszámának legalább a 80%-án részt vegyen.
(2) A KSZK akkor is igazolja az elméleti képzésben való részvételt, ha az ösztöndíjas az elméleti képzés óraszámának
legalább 70%-án részt vett, és igazolja, hogy egészségügyi okokból nem tudott részt venni a képzés óraszámának
legfeljebb 10%-án.
15. § (1) Oktató az elméleti képzésben az lehet,
a) aki felsőfokú végzettséggel, a központi államigazgatásban legalább hétéves közigazgatási gyakorlattal és
felsőoktatási intézményben legalább egy év oktatói gyakorlattal rendelkezik,
b) aki közigazgatási területen tudományos fokozattal, vagy legalább hétéves, kutatóintézetben töltött kutatói
gyakorlattal rendelkezik, vagy c) akinek egyéb különleges tudományos vagy szakmai tapasztalatára tekintettel felkérésére a Kollégium javaslatot
tesz.
(2) Az oktatókat a Kollégium a KSZK vezetőjének javaslata alapján kéri fel, és jegyzéküket a KSZK a honlapján közzéteszi.
16. § A szakmai gyakorlat időbeosztását a KSZK a fogadó intézménnyel és az ösztöndíjassal egyeztetve állapítja meg azzal,
hogy
a) kétszáz órát a Miniszterelnöki Hivatalban,
b) kétszáz órát az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztériumban,
c) kétszáz órát más központi államigazgatási szervnél vagy külföldi államigazgatási szervnél, és
d) kétszáz órát autonóm államigazgatási szerv, kormányhivatal vagy központi hivatal központi, területi vagy helyi
szervénél, illetve a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervénél
kell teljesíteni.
17. § (1) A szakmai gyakorlat teljesítését a fogadó intézmény igazolja. Az igazolás kiállításának feltétele, hogy az ösztöndíjas
a szakmai gyakorlat óraszámát teljesítse.
(2) Ha az ösztöndíjas igazolja, hogy a szakmai gyakorlat ideje alatt egészségügyi vagy más fontos okból a szakmai
gyakorlat óraszámát nem tudta teljesíteni, a fogadó intézmény a szakmai gyakorlat idejét meghosszabbítja.
5. Záró rendelkezések 18. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésekben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A 20. §, a 21. § (3) bekezdése és a 25. § 2010. július 1-jén lép hatályba.
(3) A 23. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
(4) E rendelet rövidítése: Bibór.
19. § (1) A közigazgatási szakvizsgáról szóló 35/1998. (II. 27.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Szvr.) 6/A. §-a a következő új
(6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A felkészítő tanfolyamon való részvétel a vizsgára bocsátásnak nem feltétele.”
(2) Hatályát veszti az Szvr. 6. § (3) bekezdésének harmadik mondata.
20. § A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 13. § b) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A miniszter irányítja)
„b) a Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központot,”
21. § (1) A köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről szóló 199/1998. (XII. 4.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: KTKr.) 11. §-át megelőző alcíme helyébe a következő alcím, 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„A Kollégium
11. § (1) A Kollégium a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek a közigazgatási továbbképzési, vezetőképzési
tevékenységét segítő tanácsadó testülete.
(2) A Kollégium tagja a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ vezetője. A Kollégium
további legfeljebb hat tagját – a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ vezetőjének
javaslatára – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter kéri fel. A miniszter valamely tag helyett bármikor új tagot
kérhet fel.
(3) A Kollégium
a) véleményezi a középtávú terv tervezetét,
b) felügyeli a közigazgatási programminősítési rendszer működtetését és dönt a minősítésre benyújtott programok
elfogadásáról,
c) javaslatot tesz a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek
ca) az éves terv jóváhagyására,
cb) a központi költségvetésben a továbbképzésre és a vezetőképzésre biztosított összeg felhasználására,
cc) a továbbképzési programok központi költségvetési forrásból való támogatására,
d) véleményezi a közigazgatási továbbképzési rendszer működéséről szóló értékelő jelentést.”
(2) A KTKr. 13. § (4) bekezdése a következő k) és l) pontokkal egészül ki:
(A továbbképzést és a vezetőképzést országos módszertani központként a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és
Közigazgatási Képzési Központ segíti. Ennek keretében:)
„k) a tárgyévet követő április 30-ig értékelő jelentést készít a közigazgatási továbbképzés rendszerének működéséről
a miniszter számára,
l) működteti a közigazgatási versenyvizsga- és képzésmenedzsment rendszert.”
(3) A KTKr. 3. § (5) bekezdésében a „11. § (3) bekezdés c) pontjának második francia bekezdésében meghatározott”
szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ által vezetett oktatói” szöveg, 8. §
(4) bekezdésében, 11. § (2) bekezdésében, 13. § (4) bekezdésében, 15. § (2) bekezdés harmadik mondatában, 16. §
(2) bekezdés h) pontjában a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ” szövegrész
helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg, 15. § (2) bekezdés első mondatában
a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központot” szövegrész helyébe a „Közigazgatási
Személyügyi és Képzési Központot” szöveg, 9. § (1) bekezdésében a „november 1-jéig” szövegrész helyébe a „március
31-éig” szöveg, a „készít” szövegrész helyébe a „készít a közigazgatási versenyvizsga- és képzésmenedzsment
rendszerrel” szöveg lép.
(4) Hatályát veszti a KTKr. 12. § (2) bekezdése, 12. § (3) bekezdésében a „Közigazgatási Továbbképzési” szövegrész.
22. § (1) A közigazgatási felsővezetői képzésről szóló 40/2010. (II. 26.) Korm. rendelet (a továb biak ban: EMPAr.) 1. §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A miniszternek az (1) bekezdés szerinti tevékenységében a Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási
Képzési Központ (a továb biak ban: KSZK), valamint a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium (a továb biak ban:
Kollégium) közreműködik.”
(2) Az EMPAr. 14. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E rendelet rövidítése: EMPAr.”
(3) Az EMPAr. 3. §-ában, 7. § (3) és (4) bekezdésében, 9. § (1) bekezdésében, 10. § (1) bekezdés d) pontjában, 13. § (2), (4) és
(6) bekezdésében a „szakmai kollégium” szövegrész helyébe a „Kollégium” szöveg lép.
(4) Hatályát veszti az EMPAr. 1. § (3) bekezdése, 3. § d) pontja, 4. § b) pontja.
23. § (1) Az Szvr. 6/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6/A. § (1) A Ktv. 25. § (8) bekezdésében meghatározott felkészítő tanfolyamon való részvétel kötelezettségének
a szakvizsgára jelentkező – választása szerint – a (2) bekezdés szerinti tanfolyamon való részvétellel vagy a (3) bekezdés
szerinti tananyag feldolgozásával tesz eleget.
(2) A szakvizsgaszervező a szakvizsgára jelentkezők számára a kötelező és a választott vizsgatárgyból a Közigazgatási
Személyügyi és Képzési Központ által kidolgozott és a Közigazgatási Továbbképzési Kollégium által jóváhagyott
program szerint felkészítő tanfolyamot szervez.
(3) A kötelező és a választott vizsgatárgyból a Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ a honlapján olyan
elektronikus tananyagot tesz közzé, amelyet a szakvizsgára jelentkező önállóan feldolgoz.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott felkészítő tanfolyamot követő 3 munkanapon belül a vizsgaszervező írásban
tájékoztatja a köztisztviselő munkáltatóját, ha a köztisztviselő a tanfolyami részvételt részben vagy egészben
elmulasztotta.
(5) Ha a köztisztviselő a (2) bekezdésben meghatározott felkészítő tanfolyamon vagy annak egy részén önhibájából
nem vesz részt, akkor a munkáltató a köztisztviselőt óraszámarányosan a felkészítő költségeinek megtérítésére
kötelezi.
(6) A munkáltató a köztisztviselőt a (2) bekezdésben meghatározott felkészítő tanfolyam időtartamára köteles
mentesíteni a munkavégzés alól, aki erre az időre az illetményére jogosult.
(7) A munkáltató köteles a köztisztviselőt a (3) bekezdésben meghatározott felkészítő tanfolyamon való részvétel
érdekében három-három munkakapra mentesíteni a munkavégzés alól, aki erre az időre az illetményére jogosult.”
(2) Az Szvr. 4. § (1) bekezdésében a „6/A. §” szövegrész helyébe a „6/A. § (2) bekezdése” szöveg, 4. § (3) bekezdésében
az „a szakvizsgára felkészítő tanfolyam” szövegrész helyébe az „a 6/A. § (2) bekezdése szerinti felkészítő tanfolyam”
szöveg, 4. § (6) bekezdésében a „felkészítő tanfolyamot” szövegrész helyébe az „a 6/A. § (2) bekezdése szerinti
felkészítő tanfolyamot” szöveg, 6. § (1) bekezdésében a „valamint” szövegrész helyébe a „valamint – ha a szakvizsgára
jelentkező a 6/A. § (2) bekezdése szerinti felkészítő tanfolyamot választja –” szöveg lép.
24. § A köztisztviselők céljuttatásával összefüggő egyes átmeneti szabályairól szóló 5/2010. (I. 19.) Korm. rendelet 1. §-a
a következő új (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdésben meghatározott korlátozás, továbbá a Kormány vagy miniszter irányítása, illetve felügyelete alá
tartozó egyes költségvetési szervek létszámgazdálkodását érintő átmeneti intézkedésekről szóló 1127/2009. (VII. 29.)
Korm. határozat 2. pont k) alpontja és 3. pontja nem vonatkozik az országgyűlési képviselők választásának
lebonyolításában közreműködő személyek számára megállapított céljuttatásra.”
25. § (1) A közigazgatási versenyvizsgáról szóló 126/2009. (VI. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében a „Kormányzati
Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központra” szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és
Képzési Központra” szöveg lép.
(2) A kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv által lefolytatott pályáztatás rendjéről, annak
szervezéséről és lebonyolításáról, a pályázati eljárás alól adott mentesítésről, a kompetencia-vizsgálatról és a toborzási
adatbázisról, valamint a pályázati eljáráshoz kapcsolódó nyilvántartás szabályairól szóló 406/2007. (XII. 27.) Korm.
rendelet 2. § (1) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központot,”
szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központot” szöveg lép.
(3) A köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. §
(8) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ” szövegrész helyébe
a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg, 23. § (3) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi
Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központot” szövegrész helyébe a „Központot” szöveg lép.
(4) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény felsőoktatásban való végrehajtásáról és a felsőoktatási
intézményekben történő foglalkoztatás egyes kérdéseiről szóló 53/2006. (III. 14.) Korm. rendelet 1/B. §
(1) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ (KSZK)” szövegrész
helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg lép.
(5) Az Szvr. 4. § (1), (4) és (5) bekezdésében, 6/A. § (1) bekezdésében, 1. számú melléklet 10. és 11. pontjában
a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ” szövegrész helyébe a „Közigazgatási
Személyügyi és Képzési Központ” szöveg, 4. § (6) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és
Közigazgatási Képzési Központnál” szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központnál” szöveg
lép.
(6) A közigazgatási és az ügykezelői alapvizsgáról szóló 51/1993. (III. 31.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésében, melléklet
I. pont 15. alpontjában a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ” szövegrész helyébe
a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg, 5. § (1) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi
Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központnál” szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési
Központnál” szöveg lép.
(7) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a művészeti, a közművelődési és
a közgyűjteményi területen foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezésére
című 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és
Közigazgatási Képzési Központ (KSZK)” szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg
lép.
(8) A közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben című 138/1992.
(X. 8.) Korm. rendelet 5. § (4) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési
Központ” szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg lép.
(9) Az EMPAr. 1. § (2) bekezdésében a „Kormányzati Személyügyi Szolgáltató és Közigazgatási Képzési Központ”
szövegrész helyébe a „Közigazgatási Személyügyi és Képzési Központ” szöveg lép.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
52/2007. (III. 26.) Korm. rendelete a gazdálkodó szervezetek részére nyújtott 2007. egyedi termelési támogatásokról, költségtérítésekről.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény 84. §-ának a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) Az érintett gazdálkodó szervezetek e rendelet alapján
a 2007. gazdasági évre a központi költségvetésből (XV.
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezet, 27. címszám, 1. alcímszám, 1. és 2. jogcímcsoportszám, valamint a
XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 14. címszám, 2. alcímszám, 1. jogcímcsoportszám) legfeljebb a (2)–(4) bekezdésekben meghatározott összegű egyedi termelési támogatásokat, illetve költségtérítéseket igényelhetik. A források
igénybevételének feltétele, hogy az azt igénybe vevő gazdálkodó szervezet eleget tegyen az előző havi társadalombiztosítási befizetési kötelezettségének.
(2) Bányászati támogatások:
Millió forintban 2007. év a) bányabezárásra 1000,0
b) mecseki uránbányászok baleseti járadé
kainak és egyéb kártérítési kötelezettségeinek átvállalására 220,0 (3) Költségtérítés a vasúttársaságok személyszállítási
közszolgáltatásaihoz és a pályahálózat működtetéséhez:
Millió forintban
2007. év a) Költségtérítés a Magyar Államvasutak
Zrt. (a továbbiakban: MÁV) személyszállítási közszolgáltatásaihoz 88 412,5
b) Költségtérítés a Győr-Sopron-Ebenfurti
Vasút Zrt. (a továbbiakban: GYSEV)
személyszállítási közszolgáltatásaihoz 3 900,0
c) Költségtérítés a MÁV által működtetett
vasúti pályahálózathoz 9 500,0
d) Költségtérítés a GYSEV által működtetett vasúti pályahálózathoz 500,0
(4) Egyszeri költségtérítés Budapest Főváros
Önkormányzata részére a BKV–HÉV
személyszállítási közszolgáltatásához 587,5
2. § (1) Az 1. § (2) bekezdés a) pont esetében a költségvetési
előirányzat a Bányavagyon-hasznosító Közhasznú Társa
ság (a továbbiakban: Kht.) által a szénbányászati szerkezetátalakításból átvett, továbbá a bányászatban jelentkező
egyéb állami kötelezettségek – köztük az állami tulajdonú
meddő szénhidrogén kutak kezelése és a bánya-erőmű
integrációs szerződések megkötésekor még nem ismert
kötelezettségek – vagyonértékesítésből nem fedezett
részét finanszírozza. A támogatás folyósítására havi ütemezéssel, a Kht. által a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumnak (a továbbiakban: GKM) tárgyhó 20-áig megküldött likviditási terv alapján kerül sor. A likviditási tervben a Kht. kötelezettségének teljesítésénél pénzügyi forrásként először az adott időszakban a vagyonértékesítésből származó bevételt kell előirányozni. A GKM az Adóés Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH)
felé a támogatás folyósításáról a Kht. kezdeményezése
alapján intézkedik. A támogatás jogcímenkénti felhasználásáról a Kht. havonta – a tárgyhót követő hónapban – tájékoztatást ad a GKM-nek.
(2) Az 1. § (2) bekezdésének b) pontja esetében a
Mecsek-Öko Környezetvédelmi Zrt. által kifizetett, az
uránbányászatban 1993. december 31-ig keletkezett baleseti járadékokat és a munkavégzéssel kapcsolatos egyéb
kártérítési kötelezettségeket a központi költségvetés
havonta utólag – az APEH-en keresztül – megtéríti a GKM
által benyújtott elszámolás alapján.
(3) Az 1. § (3) bekezdésének a) és b) pontja esetében
a MÁV és a GYSEV a személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott költségtérítést (ideértve az országos múzeumok, az Országház, valamint a Terror Háza Múzeum
iskolai csoportos, díjmentes vasúti igénybevételével
történő látogatásából adódó bevételkiesés ellentételezését) az APEH részére megküldött, a (4) bekezdésben
meghatározott pénzforgalmi tervben szereplő havi részletekben a tárgyhó első munkanapjától igényelheti,
amelyeket részére az APEH a tárgyhó 15-éig folyósít.
Ha a vasúttársaság a személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott költségtérítés tárgyhavi részletét tárgyhó
12-éig nem igényli, akkor az APEH a tárgyhavi részletet
az igénylés benyújtásának napját követő 5 munkanapon
belül folyósítja részére.
(4) A MÁV és a GYSEV köteles – a várható gazdasági
folyamatokon alapuló – pénzforgalmi tervet készíteni, és
azt a GKM részére megküldeni. A vasúttársaságok személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott költségtérítés
havi folyósítási ütemezését a gazdasági és közlekedési
miniszter, valamint a pénzügyminiszter által együttesen
jóváhagyott pénzforgalmi terv tartalmazza. A pénzforgalmi terv a gazdasági és közlekedési miniszter, valamint a
pénzügyminiszter együttes jóváhagyásával módosítható.
A MÁV és a GYSEV köteles a GKM részére minden naptári negyedévet megelőző hónap 20-áig pénzforgalmi
jelentést és előrejelzést benyújtani, amelyben bemutatja
a megelőző időszak tényleges pénzforgalma és a jóváha
gyott pénzforgalmi terv közötti eltérések okait. A pénzforgalmi jelentés és előrejelzés alapján a gazdasági és közlekedési miniszter a pénzügyminiszterrel együttesen dönthet
a pénzforgalmi terv módosításáról.
(5) Az 1. § (3) bekezdésének c) és d) pontja esetében a
vasúti pályahálózat működtetéséhez a MÁV és a GYSEV
részére nyújtott költségtérítés havonként egyenlő részletekben vehető igénybe, amelyet a MÁV és a GYSEV
a tárgyhó első napjától igényelhet, és amelyet az APEH
az igénylést követő 15 napon belül folyósít.
3. § A támogatások, illetve a költségtérítések folyósítása az
1. § (2) bekezdésének a) pontja, az 1. § (3) bekezdésének
a), b), c) és d) pontja, valamint (4) bekezdése esetében az
APEH 10032000-01905049 Egyedi támogatás folyósítási
számláról, az 1. § (2) bekezdésének b) pontja esetében
a 10032000-01905135 Egyéb vállalati támogatás folyósítási számláról történik az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény rendelkezései alapján. Az 1. § (2) bekezdése
esetében a szükséges igazolások csatolása alapján történő
támogatás folyósítására, ellenőrzésére az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCII. törvény szerinti folyósítási és ellenőrzési szabályok irányadók.
4. § Az 1. § (4) bekezdése esetében a GKM és Budapest
Főváros Önkormányzata támogatási szerződést köt.
A költségtérítés folyósításáról a GKM az APEH felé az
e szerződésben foglalt ütemezés alapján intézkedik.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba,
és 2008. március 31-én hatályát veszti. Egyidejűleg hatályát veszti a gazdálkodó szervezetek 2006. évi egyedi
termelési támogatásáról szóló 26/2006. (II. 7.) Korm.
rendelet módosításáról szóló 293/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
430/2016. (XII. 15.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról.
A Kormány a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 153.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A  teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb összege
(minimálbér) a teljes munkaidő teljesítése esetén
a) 2017. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 127 500 forint, hetibér alkalmazása esetén 29 310 forint,
napibér alkalmazása esetén 5870 forint, órabér alkalmazása esetén 733 forint,
b) 2018. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 138 000 forint, hetibér alkalmazása esetén 31 730 forint,
napibér alkalmazása esetén 6350 forint, órabér alkalmazása esetén 794 forint.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottaktól eltérően a  legalább középfokú iskolai végzettséget, illetve középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a  teljes munkaidő
teljesítése esetén
a) 2017. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 161 000 forint, hetibér alkalmazása esetén 37 020 forint,
napibér alkalmazása esetén 7410 forint, órabér alkalmazása esetén 926 forint,
b) 2018. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 180 500 forint, hetibér alkalmazása esetén 41 500 forint,
napibér alkalmazása esetén 8300 forint, órabér alkalmazása esetén 1038 forint.
 (3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes)
a) (1)  bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2017. január 1-jétől 127 500 forint, 2018. január 1-jétől
138 000 forint,
b) (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2017. január 1-jétől 161 000 forint, 2018. január 1-jétől
180 500 forint.
 (4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi nyolc óránál
a) hosszabb [a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a  továbbiakban: Mt.) 92.  § (2)  bekezdése],
arányosan csökkentett mértékben,
b) rövidebb [Mt. 92. § (4) bekezdése], arányosan növelt mértékben
kell figyelembe venni.
(5) Részmunkaidő esetén
a) az  (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve,
b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével
kell figyelembe venni. 3. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit első alkalommal a  2017. január hónapra járó munkabérek megállapításánál kell
alkalmazni.
 (3) E rendelet alkalmazásában a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a  közalkalmazotti, kormányzati szolgálati, állami szolgálati és közszolgálati jogviszonyban
állót, c) alapbéren a  közalkalmazotti és állami szolgálati jogviszonyban állók esetében illetményt, kormányzati
szolgálati és közszolgálati jogviszonyban állók esetében az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes
összegét
is érteni kell.
 (4) Hatályát veszti a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló
454/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2012. (II. 16.) Korm. rendelete az egyes gazdálkodó szervezetek részére nyújtott 2012. egyedi támogatásokról, költségtérítésekről, valamint az egyéb vállalati támogatások mértékéről és felhasználási szabályairól.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 78. § (1) bekezdés b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet alapján egyedi támogatás, vagy költségtérítés igénylésére jogosult szervezetek:
a) a Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Bányavagyon-hasznosító), b) a Mecsek-Öko Környezetvédelmi Zrt. (a továbbiakban: Mecsek-Öko),
c) a MÁV-START Vasúti Személyszállító Zrt. (a továbbiakban: MÁV-START),
d) a Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Zrt. (a továbbiakban: GYSEV),
e) az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban:
Busztv.) 9. § (1) bekezdése szerinti szerződéssel rendelkező, autóbusszal helyközi személyszállítási
közszolgáltatást végző társaságok (a továbbiakban: autóbusszal szolgáltatást végző társaságok), és
f) a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. (a továbbiakban: MÁV).
(2) A 2012. gazdasági évre a központi költségvetésből (XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. cím, 1. alcím,
2–4. jogcímcsoport, valamint a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 30. cím, 2. alcím,
1. jogcímcsoport, 2. jogcím) legfeljebb a (3)–(4) bekezdésekben meghatározott összegű egyedi támogatásokat,
költségtérítéseket igényelhetik. (3) Bányászati támogatások: a) bányabezárásra 1 000,0 millió forint
b) mecseki uránbányászok baleseti járadékainak és egyéb kártérítési
kötelezettségeinek átvállalására 225,0 millió forint (4) A helyközi személyszállítási közszolgáltatások és a vasúti pályahálózat működtetésének költségtérítése:
a) a MÁV-START által a vasúti közlekedésről szóló
2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 27. § (1) bekezdésében
meghatározott szerződés alapján végzett személyszállítási közszolgáltatáshoz: 144 000,0 millió forint
b) a GYSEV által a Vtv. 27. § (1) bekezdésében meghatározott szerződés alapján
végzett személyszállítási közszolgáltatáshoz: 9 135,0 millió forint c) az autóbusszal szolgáltatást végző társaságok helyközi személyszállítási
közszolgáltatásaihoz: 29 679,0 millió forint d) a GYSEV által a Vtv. 28. § (1) bekezdésében meghatározott szerződés alapján
működtetett vasúti pályahálózathoz: 5 118,0 millió forint e) a MÁV által a Vtv. 28. § (1) bekezdésében meghatározott szerződés alapján
működtetett vasúti pályahálózathoz: 41 882,0 millió forint 2. § (1) Az 1. § (3) bekezdés a) pont esetében a költségvetési előirányzat a Bányavagyon-hasznosító által a szénbányászati
szerkezetátalakításból átvett, továbbá a bányászatban jelentkező egyéb állami kötelezettségek – köztük az állami
tulajdonú meddő szénhidrogén kutak kezelése és a bánya-erőmű integrációs szerződések megkötésekor még nem
ismert kötelezettségek – vagyonértékesítésből nem fedezett részét finanszírozza. A támogatás folyósítására
negyedéves ütemezéssel kerül sor. A nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) felé a támogatás folyósításáról a Bányavagyon-hasznosító kezdeményezése alapján
intézkedik. A támogatás felhasználásáról a Bányavagyon-hasznosító havonta beszámol a miniszternek.
(2) Az 1. § (3) bekezdésének b) pontja esetében a Mecsek-Öko által kifizetett, az uránbányászatban 1993. december 31-ig
keletkezett baleseti járadékokat és a munkavégzéssel kapcsolatos egyéb kártérítési kötelezettségeket a központi
költségvetés havonta utólag – a NAV-on keresztül – megtéríti a miniszter által benyújtott elszámolás alapján.
3. § (1) A MÁV-START és a GYSEV legkésőbb 2012. február 29-ig – a vasúti személyszállítási közszolgáltatási tevékenységet
érintő, várható gazdasági folyamatokon alapuló – pénzforgalmi tervet készít és azt a miniszter részére megküldi.
A vasúti társaságok személyszállítási közszolgáltatásaihoz nyújtott költségtérítés havi folyósítási ütemezését
a miniszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter a vasúti társaság által benyújtott pénzforgalmi terv alapján
együttesen, a Vtv. 27. § (1) bekezdése szerinti közszolgáltatási szerződés (a továbbiakban: vasúti személyszállítási
közszolgáltatási szerződés) záradékában (a továbbiakban: záradék) határozza meg. A költségtérítés folyósításának
ütemezése a miniszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter együttes döntésével módosítható. A költségtérítés
folyósítása ütemezésének módosítását a megelőző időszak tényleges pénzforgalma és a költségtérítés ütemezése
alapjául szolgáló pénzforgalmi terv közötti eltérések okainak bemutatásával a vasúti társaság is kezdeményezheti.
(2) A miniszter a nemzetgazdasági miniszterrel együttesen a személyszállítási közszolgáltatásokhoz a tárgyévet
megelőző évben nyújtott költségtérítésnek a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződésben rögzített
elszámolását követően módosítja a tárgyévi záradékot, amennyiben ezt az elszámolás eredménye indokolttá teszi.
(3) Az 1. § (4) bekezdés a)–b) pontja esetében a MÁV-START és a GYSEV a vasúti személyszállítási közszolgáltatási
szerződés alapján végzett személyszállítási közszolgáltatásaihoz a NAV részére megküldött, a záradékban
meghatározott költségtérítés 20%-át a tárgyhó első napjától külön feltétel nélkül, míg a költségtérítés 80%-át
a miniszter által kiállított Megrendelői Teljesítésigazolás (a továbbiakban: teljesítésigazolás) birtokában igényelheti.
A miniszter a teljesítésigazolás kiadásáról egyidejűleg a NAV-ot értesíti. A teljesítésigazolás kiadásának
megtagadásáról, a költségtérítési összeg csökkentéséről és annak indokáról a miniszter a szolgáltató által megküldött,
a vasúti személyszállítási közszolgáltatási szerződésben szabályozott havi jelentés megérkezését követő 8 napon belül
értesíti a NAV-ot és a nemzetgazdasági minisztert. (4) Az 1. § (4) bekezdés a)–b) pontja vonatkozásában a MÁV-START és a GYSEV a vasúti személyszállítási közszolgáltatási
szerződésben meghatározott esetekben a tárgyhónapra a záradékban meghatározott költségtérítési összeg
60%-ának igénybevételére jogosult (rendelkezésre állási költségtérítés). A rendelkezésre állási költségtérítés
alkalmazásának szükségességéről a miniszter a nemzetgazdasági miniszterrel történt előzetes egyeztetést követően
értesíti a NAV-ot. 4. § Az 1. § (4) bekezdés c) pontja esetében a miniszter – a nemzetgazdasági miniszterrel történő előzetes egyeztetés
után – a Busztv. 11. §-a alapján költségtérítésre jogosult helyközi közszolgáltatást végző társaságokkal kötött
közszolgáltatási szerződés záradékában rendelkezik a költségtérítésről. A költségtérítés folyósításáról a miniszter
a NAV felé az e szerződés záradékában foglalt ütemezés alapján intézkedik. A NAV a költségtérítést az igényléstől
számított 15 napon belül folyósítja. 5. § (1) A MÁV és a GYSEV legkésőbb 2012. február 29-ig pénzforgalmi tervet készít a vasúti pályaműködtetési tevékenységgel
kapcsolatban várható gazdasági folyamatok alapján, és azt a miniszter részére megküldi. A vasúti pályahálózat
működtetéséhez nyújtott költségtérítés havi folyósítási ütemezését a miniszter, valamint a nemzetgazdasági
miniszter a benyújtott pénzforgalmi terv alapján együttesen, a Vtv. 28. § (1) bekezdése szerinti vasúti pályahálózat
működtetésére kötött szerződés (a továbbiakban: pályaműködtetési szerződés) záradékában (a továbbiakban:
záradék) határozza meg. A költségtérítés folyósításának ütemezése a miniszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter
együttes döntésével módosítható. A költségtérítés folyósítása ütemezésének módosítását a megelőző időszak
tényleges pénzforgalma és a költségtérítés ütemezése alapjául szolgáló pénzforgalmi terv közötti eltérések okainak
bemutatásával a vasúti társaság is kezdeményezheti. (2) A miniszter a nemzetgazdasági miniszterrel együttesen a vasúti pálya működtetéséhez a tárgyévet megelőző évben
nyújtott költségtérítésnek a pályaműködtetési szerződésben rögzített elszámolását követően módosítja a tárgyévi
záradékot, amennyiben ezt az elszámolás eredménye indokolttá teszi.
(3) Az 1. § (4) bekezdés d)–e) pontja esetében a MÁV, és a GYSEV a pályaműködtetési szerződés alapján végzett vasúti
pályahálózat működtetési tevékenységéhez a NAV részére megküldött, a záradékban meghatározott költségtérítés
50%-át a tárgyhó első napjától külön feltétel nélkül, míg a költségtérítés fennmaradó 50%-át a miniszter által kiállított
megrendelői teljesítésigazolás (a továbbiakban: teljesítésigazolás) birtokában igényelheti. A miniszter
a teljesítésigazolás kiadásáról egyidejűleg a NAV-ot értesíti. A tárgyhónapot követő hónap első napjától külön feltétel
nélkül igényelhetővé válik a tárgyhavi költségtérítés 30%-a, amennyiben azt teljesítésigazolás hiányában korábban
nem igényelték. 6. § Az 1. § (4) bekezdés a)–b) és d)–e) pontja szerinti szolgáltatók a havi költségtérítést a tárgyhó első napjától
igényelhetik, amelyet a NAV az igénylést követő 15 napon belül folyósít.
7. § A támogatások, illetve a költségtérítések folyósítása az 1. § (3) bekezdés a) pontja, az 1. § (4) bekezdés esetében a NAV
10032000-01905049 Egyedi támogatás folyósítási számláról, az 1. § (3) bekezdés b) pontja esetében a NAV
10032000-01905135 Egyéb vállalati támogatás folyósítási számláról történik az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) rendelkezései alapján. Az 1. § (3) bekezdése esetében a szükséges igazolások
csatolása alapján történő támogatás folyósítására, ellenőrzésére az Art. szerinti folyósítási és ellenőrzési szabályok
irányadók. 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba és 2013. március 31-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2014. (VII. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. június 23. napjától 2014. december
22.  napjáig terjedő időtartamra a 2015. évi Milánói Világkiállítással (a továbbiakban: világkiállítás) kapcsolatos
feladatok végrehajtásáért és koordinációjának ellátásáért felelős miniszteri biztossá Szőcs Gézát nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. pont szerinti feladatkörében ellátja:
a) Magyarországnak a világkiállításon történő részvétele (a továbbiakban: részvétel) előkészítettségének az
elemzését,
b) a részvétel várható hatásainak vizsgálatát,
c) a részvétel programjának kidolgozását,
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés),
e) a részvétel jogi-közigazgatási folyamatainak kidolgozását,
f ) a részvétel időbeli ütemtervének elkészítését,
g) a szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések előkészítését, melynek keretében a miniszteri
biztos javaslatot tesz az esetleges kapcsolódó jogalkotási feladatokra vonatkozóan,
h) a részvétellel összefüggő beruházás előkészítéséhez és megvalósításához szükséges döntés-előkészítési
tevékenységen belül a szükséges kormány-előterjesztések előkészítését, koordinációját,
i) a részvétellel összefüggő kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtása ellenőrzését, illetve az azok
végrehajtásához szükséges kormányzati-közigazgatási együttműködés szervezését, koordinálását. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos az 1–2. § szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
351/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Németh-Pach Judit rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország jakartai nagykövetségének
a  vezetésére, valamint Magyarországnak Kelet-Timorban és a  Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségében (ASEAN)
való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak a Fülöp-szigeteki
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
176/2010. (IX. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 28/2010. (I. 29.) OVB határozatát – a jelen határozatban foglalt
indokok alapján – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1.1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 28/2010. (I. 29.) számú határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
a magánszemélyek által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadta az alábbi kérdésben: „[e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés
törvényben rögzítse: »[a] képviselő-testület (közgyűlés) a polgármesternek a testület feloszlása kimondására
előterjesztett indítványát köteles megtárgyalni és arról döntést hozni?«”
1.2. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVB 28/2010. (I. 29.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott
határozatában megtagadta az országos népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
a hitelesítését. Az OVB határozata értelmében a képviselő-testületi ülés napirendjének elfogadása a képviselő-testület
hatásköre, amely alkotmányi védelmet élvez. Ebből következik, hogy egy, a kérdésben megtartott eredményes
népszavazás az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésében szabályozott önkormányzati alapjogokat súlyosan sértené és
ezáltal burkolt alkotmánymódosítást eredményezne.
2. A kifogást tevők kérik az OVB határozat megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását. A kifogást tevők szerint
az Alkotmány nem tartalmaz rendelkezést arra az esetre, hogy a polgármester milyen feltételek mellett
kezdeményezheti a képviselő-testület feloszlatását, így ez a kérdés országos népszavazás tárgya lehet. Ennek
a kérdésnek a szabályozása a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvényben történhet. Mindezekre
tekintettel az OVB alaptalanul hivatkozott az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. § b) pontjára, mivel ez az ok csak abban az esetben alkalmazható, ha
a népszavazás az Alkotmány módosítására irányul vagy a kérdés az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésében foglalt tiltott
tárgykörbe tartozik.
II. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezése:
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel
önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,
c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá
e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,
d) törvény keretei között megállapítja a helyi adók fajtáit és mértékét,
e) törvény keretei között önállóan alakítja ki a szervezetét és működési rendjét,
f) önkormányzati jelképeket alkothat, helyi kitüntetéseket és elismerő címeket alapíthat,
g) a helyi közösséget érintő közügyekben kezdeményezéssel fordulhat a döntésre jogosult szervhez,
h) szabadon társulhat más helyi képviselőtestülettel, érdekeinek képviseletére önkormányzati érdekszövetséget
hozhat létre, feladatkörében együttműködhet más országok helyi önkormányzatával, és tagja lehet nemzetközi
önkormányzati szervezetnek.”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
10. § „Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha (…)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, (…).”
(…)
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) alkalmazott szabályai:
„77. § (2) A kifogásnak tartalmaznia kell
a) a jogszabálysértés megjelölését,
b) a jogszabálysértés bizonyítékait,
(...)
(5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat
nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidőben történt benyújtásának vizsgálatakor azt
az időpontot kell figyelembe venni, amikor az első választási bizottsághoz beérkezett.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság elő zetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben előterjesztett kifogás megfelel-e a törvényi
feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásolt OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 11. számában,
2010. január 29-én jelent meg. A kifogást 2010. február 13-án – határidőben és a kifogásra előírt tartalmi
követelményeknek [Ve. 77. § (2) bekezdés] megfelelően – terjesztették elő az OVB-nél. Ebből következően a kifogás
érdemi elbírálásra alkalmas.
3. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlés Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt
jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból
következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen
milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004.
(VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB
határozat, ABH 2008, 695, 703.].
A jelen ügyben az Alkotmánybíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
ellentétes az Nsztv. 13. § (1) bekezdésébe foglalt jogalkotói egyértelműség követelményével, sőt, emellett értelmetlen
is. A kérdésből ugyanis nem világos, hogy ipso iure kötelező lenne-e a képviselő-testület (közgyűlés) feloszlása
kimondására előterjesztett indítvány tárgyalása és az arról való döntéshozatal, vagy a képviselő-testület (közgyűlés)
a fenti tárgyú előterjesztés megtárgyalása előtt szavazna-e annak napirendre vételéről, és ha igen, milyen döntést
lenne köteles hozni.
A fent kifejtett indokok alapján az Alkotmánybíróság a kifogásolt 28/2010. (I. 29.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke,


text:
1071/2011. (III. 23.) Korm. határozata a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés
kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Wekerle Sándor Alapkezelő lássa el, és
felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját.
4. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére
a Kormány a Wekerle Sándor Alapkezelőt jelöli ki. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát –
ideértve a vagyoni értékű jogokat és vállalt kötelezettségeket – a Kormány a Wekerle Sándor Alapkezelő támogatására
fordítja, amely vagyont a Wekerle Sándor Alapkezelő egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti
célokra fordítani.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány alapításáról szóló 1121/1995. (XII. 7.) Korm. határozat,
b) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány Alapító Okirata módosításáról szóló 1049/1997. (V. 13.) Korm.
határozat,
c) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1086/1999. (VII. 22.) Korm.
határozat,
d) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1131/1999. (XII. 21.) Korm.
határozat,
e) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1053/2000. (VI. 28.) Korm.
határozat,
f) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1137/2001. (XII. 21.) Korm.
határozat,
g) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 2154/2005. (VII. 27.) Korm.
határozat, valamint
h) a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1109/2009. (VII. 10.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1353/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Koszovói Köztársaság között létrejött, az  elítélt személyek átszállításáról szóló
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1346/2017. (VI. 9.) Korm. határozata az IKOP-1.1.0-15-2017-00029 azonosító számú („M8 autóút Körmend–Rábafüzes, országhatár szakasz 2×1 sávos előkészítése és építése” című) projekt előkészítési költségeinek finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  IKOP-1.1.0-15-2017-00029 azonosító számú, „M8 autóút Körmend–Rábafüzes, országhatár szakasz
2×1 sávos előkészítése és építése” című projekt (a továbbiakban: projekt) előkészítési költségeinek 1.  melléklet
szerinti finanszírozásával,
2. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti megkötésével,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. július 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  kivitelező kiválasztására irányuló feltételes közbeszerzési eljárás
során megismert, a  kivitelezésre vonatkozó árajánlatok alapján nyújtson be előterjesztést a  Kormány részére
a projekt kivitelezéséhez szükséges források biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a feltételes közbeszerzési eljárások lefolytatását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2017. (HK 2.) HVKF szakutasítása a Haditechnikai Szakanyagellátási Szabályzat című szolgálati könyv kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a Haditechnikai Szakanyagellátási Szabályzat című szolgálati könyvet,
amelyet az érintettek külön kapnak meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság elérhetővé teszi az MH Központi Doktrinális Adatbázisban.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
97/2008. (HK 18.) HM utasítása a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképzésről és a szakmai vizsga szervezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján, figyelemmel a szakképzésről szóló 1993. évi
LXXVI. törvényre, valamint a honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 17/2008. (VII. 18.) HM
rendeletre, az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos
Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben szereplő, a
tiszthelyettesi és zászlósi beosztások betöltésére jogosító
szakképesítésekre irányuló szakképzésről és a szakmai
vizsga szervezéséről az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe, közvetlen
és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá
tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek összességére terjed ki.
2. § A honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések tekintetében Kamarai Jogkört Gyakorlóként a Mellékletben megjelölt szervezetek járnak el.
3. § (1) A honvédelmi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakképzést csak az MH
Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola jogosult folytatni és szakmai vizsgát szervezni.
(2) A katonai szakképesítések szakmai vizsgáinak végrehajtásakor a kamarai képviselőket a Kamarai Jogkört
Gyakorló szervezetektől kell kijelölni a szakmai vizsgabizottságokba.
4. § A szakképzés megkezdésének személyi és tárgyi feltételei meghatározására – a hatályos jogszabályok figyelembevételével – a HM Személyzeti Főosztály jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg a katonai szakképzésről és a szakmai vizsga szervezéséről szóló 122/2004. (HK 3/2005.) HM határozat hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2/2010. (VI. 18.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
(Ksztv.) 38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki.
1. A légi közlekedés fejlesztésével kapcsolatos feladatok ellátására Márton Attilát 2010. június 18. napjától
2010. december 18. napjáig miniszteri biztossá nevezem ki.
2. A miniszteri biztos közreműködik a légi közlekedést érintő jogszabályok előkészítésében és koordinálja a légi
közlekedés fejlesztését szolgáló intézkedések végrehajtását. 3. A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter irányítja.
4. A miniszteri biztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
5. A miniszteri biztos tevékenységét a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumban titkárság segíti.
6. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter