text:
363/2014. (XII. 30.) Korm. rendelete a szanálási eszközök alkalmazásakor felmerülő, elszámolható költségekről.
A Kormány a pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló
2014. évi XXXVII. törvény 145. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. költségeket részletező számla: a szanálási feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB)
vagy a Szanálási Alap szanálás során felmerült költségeiről kiállított számla;
2. munkadíj: az  Országos Betétbiztosítási Alap (a továbbiakban: OBA) Szanálási Alap részére feladatot ellátó
alkalmazottjai, valamint a  szanálási feladatkörében eljáró MNB szanálási tevékenységgel foglalkozó
alkalmazottjai havi átlagkeresetének munkaórákra számított összege felszorozva a  költséget részletező
számlában szereplő egyes szanálási tevékenységre fordított rendes munkaidőn túli rendkívüli munkaórák
számával;
3. tranzakciós költség: egyes eszközök, üzletágak, jogok, kötelezettségek, tagsági részesedések értékesítése,
valamint források és kötelezettségek átalakítása során vagy az  áthidaló intézmény vagy a  vagyonkezelő
intézmény működtetésével kapcsolatosan a  szanálási feladatkörében eljáró MNB által igénybe vett
különböző szolgáltatások, így különösen jogi szakértő, könyvviteli szolgáltatást végző, könyvvizsgáló, egyéb
szakértő igénybevételének díjai.
2. § A pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló
2014. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Szantv.) szerinti szanálási eszközök, szanálási jogosultságok a  szanálási
feladatkörében eljáró MNB általi egyenkénti vagy együttes alkalmazásához kapcsolódóan felmerült költségek közül
az MNB költségeket részletező számlája alapján a szanálás alatt álló intézménnyel szemben elszámolható:
a) a  szanálási intézkedés meghozatalára vonatkozó döntést megelőzően az  intézmény eszközei és forrásai
független értékelése elkészítésének díja, a független értékelés hiányában az ideiglenes értékelés költségei és
az utólagos végleges értékelés díja;
b) a vagyonértékesítéshez kapcsolódó tranzakciós költség, valamint az átvevőre átruházott eszközök, források
és kötelezettségek szanálás alatt álló intézményre történő visszaruházásának tranzakciós költsége;
c) az  áthidaló intézmény alkalmazása esetén az  áthidaló intézmény működésével, illetve a  szanálás alatt álló
intézmény által kibocsátott részesedések, továbbá a  szanálás alatt álló intézmény eszközeinek, forrásainak,
jogainak és kötelezettségeinek átruházásából, illetve esetleges visszajuttatásából származó tranzakciós
költség;
d) az  eszközelkülönítés során a  vagyonkezelő intézmény működésével, illetve a  tulajdonába került eszközök
átadásával és ideiglenes működtetésével kapcsolatos tranzakciós költség;
e) a hitelezői feltőkésítés keretében gyakorolt leírás vagy átalakítás tranzakciós költsége;
f ) a  hitelezői feltőkésítés után elkészítendő reorganizációs terv esetlegesen elrendelt módosításához
kapcsolódó munkadíjak, ha nem az érintett intézmény vagy pénzügyi vállalkozás készíti el a módosításokat is
tartalmazó reorganizációs tervet;
g) az  átvevő intézmény által átveendő létesítmény ideiglenes biztosításához és működtetéséhez kapcsolódó
költségek, így különösen az  egyes banki Treasury-k által végrehajtott fedezeti ügyletek újra vagy átkötése;
valamint
h) a hitelbiztosítékok érvényesítésének korlátozása során felmerülő tranzakciós költségek.
3. § A Szanálási Alap vagyonának a Szantv. követelményeinek megfelelően történő felhasználása során a Szanálási Alap
vagyonának felhasználásához kapcsolódó költségek közül a Szanálási Alap költségeket részletező számlája alapján
a szanálás alatt álló intézménnyel szemben elszámolható:
a) a  szanálás alatt álló intézmény, annak leányvállalatai, áthidaló intézmény vagy szanálási vagyonkezelő
eszközeinek és kötelezettségeinek garantálása során felmerülő tranzakciós költség;
b) a szanálás alatt álló intézmény, annak leányvállalatai, áthidaló intézmény vagy szanálási vagyonkezelő részére
történő hitelnyújtás során felmerülő tranzakciós költség;
c) a szanálás alatt álló intézmény eszközei megvásárlásának tranzakciós költsége;
d) az áthidaló intézménynek vagy szanálási vagyonkezelőnek nyújtott tőkehozzájárulás tranzakciós költsége;
e) az  OBA Szantv. 143.  § (5)  bekezdése szerint fizetendő kártalanítás során felmerülő tranzakciós költsége;
valamint
f ) az a)–e) pontban említett intézkedések munkadíja.
4. § (1) A 2. és 3. §-ban meghatározott költségeket a szanálás alatt álló intézmény fizeti meg az MNB, illetve a Szanálási Alap
részére.
(2) Ha az MNB-nek, illetve a Szanálási Alapnak az áthidaló intézmény vagy a vagyonkezelő esetében több szanálás alatt
álló intézménnyel szemben merül fel a működés során költsége akkor:
a) az egyértelműen a szanálás alatt álló intézményhez rendelhető költségeket hozzárendeli és
b) az egyértelműen nem hozzárendelhető költség megosztása az érintett szanálás alatt álló intézmények között
egyenlő arányban történik.
 (3) Az  elszámolható költségek MNB, illetve Szanálási Alap részére történő megfizetésére az  MNB, illetve a  Szanálási
Alap költségeket részletező számlája alapján a  szanálás időszakában negyedéves periódusokban kerülhet sor
–  kivéve, ha a  költségek megtérítésére a  Szantv. 35. § (1)  bekezdés a)  pontja alapján valósul meg –, vagy ha
a szanálási intézkedések rövidebb időt vesznek igénybe egy negyedévnél, akkor a szanálást lezáró vizsgálati jelentés
kézbesítéséig kell az MNB-nek, illetve a Szanálási Alapnak a költségeket részletező számlát elkészítenie.
(4) A  költségeket részletező számlában szereplő összeg megfizetésére a  számla kézhezvételét követő hatvan napon
belül kell, hogy sor kerüljön.
(5) A  költségeket részletező számla vagy annak melléklete tartalmazza a  számlakiállító belső ellenőrzése által
jóváhagyott részletes tranzakciós költség kimutatást, valamint – ha felmerül – a részletes munkadíj kimutatást.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
46/2016. (IV. 13.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Ecuadori Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Ecuadori Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről
és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a  jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, az  igazságügyi minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1165/2014. (III. 25.) Korm. határozata az ÉAOP-4.1.2/C-11-2012-0001 azonosító számú („Rehabilitációs Szolgáltatások fejlesztése az Észak-alföldi Régióban” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ÉAOP-4.1.2/C-11-2012-0001 azonosító számú, „Rehabilitációs Szolgáltatások
fejlesztése az  Észak-alföldi Régióban” című projekt elszámolható közkiadásának 8 211 737 forinttal történő
növelését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1115/2014. (III. 6.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0056 azonosító számú („Budapest Komplex Integrált Szennyvízelvezetése” című) nagyprojekt szakaszolásának jóváhagyásáról, valamint a projekt második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KEOP-1.2.0/09-11-2011-0056 azonosító számú, „Budapest Komplex Integrált Szennyvízelvezetése” című
projekt (a továbbiakban: projekt) szakaszolásával,
 2. hozzájárul a  projekt 1.  melléklet szerinti első szakaszának megvalósításához szükséges vállalkozási szerződések
– az 1. mellékletben meghatározott kedvezményezett általi – megkötéséhez,
 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 2014–2020 közötti programozási időszak azonos célt
szolgáló operatív programjának Európai Bizottság által történő elfogadása esetén a  projekt második szakaszára
vonatkozó támogatási szerződés megkötéséről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert hogy a 2014–2020 közötti időszakban Magyarország számára elérhető uniós
források felhasználása keretrendszerének tervezése és kialakítása, valamint
b) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 közötti időszakban a  Környezet és Energiahatékonysági
Operatív Program előkészítése
során vegyék figyelembe a projekt 1. mellékletben vállalt költségeit,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
5. egyetért a projekt forrásszerkezetének az 1. melléklet szerinti módosításával,
 6. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének – a  projekt 1.  melléklet szerinti első szakaszára vonatkozó
tartalmú – módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
429/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kissné
dr.  Réczeg Katalin Kittit a  2018. szeptember 1. napjától 2021. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
64/2003. (V. 13.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a magyar—ukrán államhatár szolgálati célú átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről szóló, Kijevben, 2002. február 6-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
(Az Egyezmény jóváhagyásáról szóló jegyzékváltás 2003.
január hó 24. napján megtörtént. Az Egyezmény, annak
12. Cikk (1) bekezdése alapján, 2003. év február hó 23. napján hatályba lépett.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és
Ukrajna Kormánya között a magyar—ukrán államhatár
szolgálati célú átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről, Kijevben, 2002. február 6-án aláírt Egyezményt
e rendelettel kihirdeti.
2. § Az Egyezmény magyar nyelvű szövege a következő:
,,Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya
között a magyar—ukrán államhatár szolgálati célú
átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről
A Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya
(a továbbiakban: Szerződő Felek) attól az óhajtól vezetve,
hogy egyszerűsítsék a magyar—ukrán államhatár szolgálati
célú átlépéséhez szükséges okmányok elkészítését, kiállítását és ellenőrzését, továbbá ezen okmányok egységesítése érdekében az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk A Magyar Köztársaság és Ukrajna állampolgárai a két
állam közötti hatályos nemzetközi szerződésekből eredő
feladatok végrehajtása érdekében, szolgálati célból a
magyar—ukrán államhatárt a jelen Egyezményben meghatározott szolgálati célú Határátlépési Igazolvánnyal
(a továbbiakban: Igazolvány) léphetik át.
2. Cikk (1) Az Igazolvány magyar és ukrán nyelven készül. Az
Igazolvány leírását a jelen Egyezmény elválaszthatatlan
részét képező 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A Szerződő Felek az Igazolvány mintapéldányaiból,
azok megismerése céljából, 20-20 (húsz-húsz) darabot biztosítanak a másik Szerződő Fél határőrizeti szervei
számára.
(3) Az Igazolványt a Szerződő Felek illetékes szervei
állítják ki, a kiadó állam nyelvén. A Szerződő Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást az Igazolvány kiállítására feljogosított illetékes szerv megnevezéséről.
3. Cikk (1) Az Igazolvány korlátlan számú határátlépésre jogosít.
(2) Az Igazolvány kiadásának módját a Szerződő Felek
belső jogszabályai állapítják meg.
(3) Az Igazolvány érvényességének időtartama öt év.
Ezen időtartam egy alkalommal, öt évre meghosszabbítható.
(4) A Szerződő Felek megfelelő intézkedéseket tesznek
annak érdekében, hogy az Igazolványt, amelynek érvényessége lejárt vagy tulajdonosának jogosultsága megszűnt,
haladéktalanul visszaszolgáltassák a kiállító szervnek.
4. Cikk (1) Az Igazolvánnyal rendelkező személy a közös államhatárt kizárólag a vonatkozó nemzetközi szerződésekben
meghatározott feladatok teljesítése céljából lépheti át.
A határátlépéssel és a másik Szerződő Fél államának területén való tartózkodással kapcsolatos kötelezettségeket és
jogokat a nemzetközi szerződésben meghatározott szolgálati feladatok teljesítésével összefüggésben az Igazolvány
,,Tudnivalók’’ része tartalmazza.
(2) Az Igazolvánnyal rendelkező személy a másik Szerződő Fél államának területén csak a nemzetközi szerződésekben kijelölt térségben, a szolgálati feladat végrehajtásához szükséges ideig tartózkodhat.
5. Cikk (1) Az Igazolvánnyal rendelkező személy az államhatárt
indokolt esetben a határátkelőhelyen kívül is átlépheti, ha
ez a szolgálati feladatai ellátásához szükséges.
(2) A határátkelőhelyen kívüli határátlépést az illetékes
határőrizeti szervnek előzetesen be kell jelenteni. Az egyik
Szerződő Fél határőrizeti szerve a határátlépést megelőzően értesíti a másik Szerződő Fél illetékes határőrizeti
szervét a tervezett határátlépés helyéről és időpontjáról,
valamint a másik Szerződő Fél államának területén végzendő munka helyéről és az ott tartózkodás várható időtartamáról.
(3) A határátkelőhelyeken kívüli határátlépésre a közös
határon — kivételes indokolt szolgálati esetektől eltekintve — csak napkeltétől napnyugtáig kerülhet sor.
(4) Az Igazolványt a birtokosa bármelyik Szerződő Fél
határőrizeti szervének felszólítására köteles bemutatni.
6. Cikk (1) A nemzetközi szerződésben meghatározott szolgálati feladatok végrehajtásához szükséges műszaki és kisegítő
személyzet a közös államhatárt csak Igazolvánnyal rendelkező személy kíséretében, Névjegyzék alapján — személyazonosításra alkalmas, fényképpel ellátott hivatalos
igazolvány (például személyazonosító igazolvány, útlevél,
vezetői engedély) birtokában — lépheti át. A Névjegyzék
leírását a jelen Egyezmény elválaszthatatlan részét képező
2. számú melléklet tartalmazza.
(2) A Névjegyzékben legfeljebb 20 (húsz) fő szerepelhet.
A Névjegyzéket a nemzetközi szerződésből eredő szolgálati feladatok végrehajtásáért felelős, a munkálatokat elrendelő szerv állítja ki. A Névjegyzéket a Szerződő Feleknek az Igazolvány kiadására illetékes szervei hitelesítik.
(3) Halaszthatatlan szolgálati érdekből a Névjegyzéket
a Szerződő Felek államának határmegbízottai is hitelesíthetik.
(4) A Névjegyzéket négy példányban kell kiállítani. Az
első az Igazolvánnyal rendelkezőnél, a második a hitelesítést végző szervnél, a harmadik a közös államhatáron való
kilépést engedélyező, a negyedik pedig a belépést engedélyező szervnél marad.
(5) A Névjegyzékben feltüntetett személyek jogai és
kötelességei azonosak az Igazolvánnyal rendelkezőkével.
7. Cikk Az Igazolvánnyal rendelkező személy az Igazolványnak
vagy a Névjegyzéknek a másik Szerződő Fél államának
területén történő elvesztését vagy megsemmisülését haladéktalanul köteles bejelenteni a legközelebbi határőrizeti
szervnek, amely erről jegyzőkönyvet vesz fel, és ezt követően intézkedik az érintett személynek (személyeknek) a
saját állama területére történő visszaléptetésére.
8. Cikk A Szerződő Felek illetékes határőrizeti szervei jogosultak arra, hogy megtagadják a közös államhatáron való
beléptetést, vagy megvonják a nemzetközi szerződésben
foglalt tartózkodási jogosultságot attól az Igazolvánnyal
rendelkező vagy a Névjegyzékben szereplő személytől, aki
a tartózkodási állam jogszabályait megsérti, vagy az Igazolványt, illetőleg a Névjegyzéket a rendeltetésétől eltérően
használja.
9. Cikk (1) A jelen Egyezmény végrehajtásának összehangolásáért a magyar Szerződő Fél részéről a Belügyminisztérium, az ukrán Szerződő Fél részéről a Határőrizeti Állami
Bizottság mint illetékes szerv a felelős.
(2) A Szerződő Felek a jelen Egyezmény értelmezésével
vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat az (1) bekezdésben meghatározott illetékes szervek tárgyalások útján rendezik. A tárgyalások eredménytelensége esetén a Szerződő
Felek a vitákat diplomáciai úton rendezik.
10. Cikk A jelen Egyezmény hatálybalépését megelőzően kiadott
szolgálati célú igazolványok, a jelen Egyezmény hatálybalépését követő legfeljebb egy évig használhatók fel, az igazolványok érvényessége azonban nem hosszabbítható meg.
11. Cikk A jelen Egyezmény rendelkezései nem érintik a Szerződő Felek légitársaságainak repülési és műszaki személyzetére vonatkozó, a Nemzetközi Polgári Repülésről szóló,
Chicagóban, 1944. december 7. napján aláírt Egyezmény
(ICAO Egyezmény) 9. számú mellékletében (Formalitások egyszerűsítése) biztosított azon kedvezményeket, amelyek ezen személyeket a Szerződő Felek államának területén, szolgálati feladatuk ellátása során megilletik.
12. Cikk (1) A jelen Egyezmény határozatlan időre szól. A Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy
az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
követelményeknek eleget tettek. Az Egyezmény a későbbi
diplomáciai jegyzék keltét követő 30. (harmincadik) napon
lép hatályba.
(2) A jelen Egyezményt bármelyik Szerződő Fél írásban,
diplomáciai úton felmondhatja. Az Egyezmény attól a naptól számított három hónap elteltével veszti hatályát, amikor a felmondásról szóló értesítést a másik Szerződő Fél
átvette.
13. Cikk (1) Jelen Egyezmény hatálybalépésének napjával a Szerződő Felek hatályon kívül helyezik:
a) a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Szovjet
Szocialista Köztársaságok Szövetségének Kormánya
között Budapesten, 1986. évi január hó 15. napján aláírt, a
magyar—szovjet vasúti határforgalomról szóló Egyezmény
hatályban lévő 10. Cikkét;
b) a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között Kijevben, 1995. május 19-én aláírt, az államhatáron megvalósuló vasúti forgalomról szóló Egyezmény
24. Cikkét.
(2) Jelen Egyezmény hatálybalépésének napjával a Szerződő Felek a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna
Kormánya között Budapesten, 1997. november 11-én aláírt, a határvizekkel kapcsolatos vízgazdálkodási kérdésekről szóló Egyezmény 1. és 2. számú mellékletét hatályon
kívül helyezik, az Egyezmény 11. Cikkét pedig az alábbiak
szerint módosítják:
»11. Cikk A magyar—ukrán államhatár átlépése (1) Azon személyeknek, akiknek a jelen Egyezményből
származó feladataik teljesítése végett szolgálati célból át
kell lépniük az államhatárt, erre érvényes Határátlépési
Igazolvánnyal, illetve Névjegyzékkel jogosultak, amelynek
a használatát a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna
Kormánya között a magyar—ukrán államhatár szolgálati
célú átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről
szóló Kijevben, 2002. február 6-án aláírt Egyezmény határozza meg.
(2) A Határátlépési Igazolvánnyal rendelkezők, valamint a Névjegyzékben szereplők — tevékenységüktől függően — a másik Szerződő Fél államának területén nappal
és kivételes esetben éjjel tartózkodhatnak:
a) az államhatártól számított 5 km-en belül;
b) az árvízvédelmi töltések és egyéb vízi létesítmények
által védett területen, valamint jelen Egyezmény 1. Cikkében említett vízgazdálkodási rendszerek területén;
c) a határvizek medrében;
d) a következő városokban: magyar területen Záhony,
Nyíregyháza, Kisvárda és Vásárosnamény; ukrán területen
Ungvár, Csap, Beregszász és Nagyszöllős.«
14. Cikk (1) A jelen Egyezmény a Szerződő Felek kölcsönös
egyetértésével kiegészíthető és módosítható.
(2) A kiegészítést és módosítást diplomáciai úton, írásban kell kezdeményezni. A kiegészítés és módosítás a
12. Cikkben foglalt eljárási rend szerint lép hatályba.
Készült Kijevben, 2002. február hónap 6. napján, két
eredeti példányban, magyar és ukrán nyelven, mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
A Magyar Köztársaság Ukrajna Kormánya
Kormánya nevében nevében
1. számú melléklet a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a magyar—ukrán államhatár szolgálati célú átlépéséhez
szükséges okmányok egységesítéséről szóló Egyezményhez
Cím (borító) lap Az állam megnevezése a kiadó állam címere
Határátlépési igazolvány Okmány betű és sorozatszám: ................................................. (Belső oldalon nyomtatva ezt követően, a további oldalakon
csak perforálva.)
1. oldal Magyar Köztársaság/Ukrajna a kiadó állam címere
Határátlépési Igazolvány ................................................... amely a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a magyar—ukrán államhatár szolgálati célú
átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről szóló, Kijevben, 2002. február hónap 6. napján aláírt Egyezmény
alapján került kiadásra, a munkavégzés jogalapjául szolgáló ........................................................... (a nemzetközi szerződés
megnevezése) alapján.
Az Igazolvány nyolc számozott oldalt tartalmaz. 2. oldal
Családi név: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Utónév: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Nők születéskori családi és utóneve1: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Születési helye, ideje: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ellátandó feladatkör (foglalkozás): . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A gépi leolvasáshoz szükséges adatok:2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3. oldal (fénykép helye) pecsét helye az igazolvány birtokosának aláírása
............................................................................ 4. oldal Kiállító hatóság: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kiállítás helye és ideje: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Érvényes: ............................................................................................................................................................-ig (év, hónap, nap) .......................................................................................
hivatalos személy aláírása
pecsét helye 1 Ezen adatot csak a magyar illetékes szervek által kiadott Határátlépési Igazolvány tartalmazza!
2 Ezen adatot csak az ukrán illetékes szervek által kiadott Határátlépési Igazolvány tartalmazza!
5. oldal Meghosszabbító hatóság: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Meghosszabbítás ideje: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Érvényes: ............................................................................................................................................................-ig (év, hónap, nap) .......................................................................................
hivatalos személy aláírása
pecsét helye 6—7. oldal Hivatalos bejegyzések: ................................................................................................................................................................................................................ 8. oldal és a hátsó borítólap
belső oldalára nyomtatva
TUDNIVALÓK Jelen Határátlépési Igazolvány (a továbbiakban: Igazolvány) a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya
között a magyar—ukrán államhatár szolgálati célú átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről szóló Egyezmény
alapján került kiállításra.
1. Az Igazolvány korlátlan számú határátlépésre jogosít. 2. Az Igazolvánnyal rendelkező személy a közös államhatárt kizárólag a vonatkozó kétoldalú nemzetközi szerződésekben meghatározott feladatok teljesítése céljából lépheti át.
3. Az Igazolvánnyal rendelkező személy a másik Szerződő Fél államának területén csak a nemzetközi szerződésekben
kijelölt térségben, a szolgálati feladat végrehajtásához szükséges ideig tartózkodhat.
4. Az Igazolvánnyal rendelkező személy az államhatárt indokolt esetben a határátkelőhelyen kívül is átlépheti, ha ez a
szolgálati feladata ellátásához szükséges.
5. A határátkelőhelyen kívüli határátlépést az illetékes határőrizeti szervnek előzetesen be kell jelenteni.
6. Az Igazolványt, amelynek érvényessége lejárt vagy tulajdonosának jogosultsága megszűnt haladéktalanul vissza kell
szolgáltatni a kiállító szervnek.
7. Az Igazolványt a birtokosa a magyar és ukrán határőrizeti szervének felszólítására köteles ellenőrzés céljából
bemutatni.
8. A határátkelőhelyeken kívüli határátlépésre a közös határon — kivételes esetektől eltekintve — csak napkeltétől
napnyugtáig kerülhet sor.
9. Az Igazolvánnyal rendelkező személy az Igazolványnak a másik Szerződő Fél államának területén történő elvesztését
vagy megsemmisülését haladéktalanul köteles bejelenteni a legközelebbi határőrizeti szervnek.
2. számú melléklet a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a magyar—ukrán államhatár szolgálati célú
átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről szóló Egyezményhez
Névjegyzék
azokról a személyekről, akik a magyar—ukrán közös államhatárt szolgálati feladatok ellátása céljából
határátkelőhelyen vagy határátkelőhelyen kívül átlépik A Határátlépési Igazolvánnyal rendelkező személy családi és utóneve: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Határátlépési Igazolványának száma: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Sorsz.  Családi név és utónév  Születési év  Személyazonosításra alkalmas okmány típusa és száma
1. 2. 3. 4. ... 20. Kiadás helye és ideje: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
pecsét helye ...............................................................................................
a munkálatokat elrendelő szervezet képviselőjének
aláírása Érvényes: 20....... évi ....................................... hó .................. napjáig.
Hitelesítette: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
(illetékes szerv megnevezése) Kelt: .................................................................................. (év, hónap, nap)
pecsét helye ..............................................................................................
hivatalos személy aláírása’’ 3. §
(1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, az
Egyezmény rendelkezéseit 2003. február 23. napjától kell
alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Magyar
Népköztársaság Kormánya és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének Kormánya között Budapesten,
1986. évi január hó 15. napján aláírt, a magyar—szovjet
vasúti határforgalomról szóló Egyezmény kihirdetéséről
szóló 50/1986. (XI. 26. ) MT rendelet hatályát veszti.
(3) E rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter gondoskodik. Budapest, 2002. március 18.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
53/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Tomaj Dénes rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – Magyarország bangkoki nagykövetségének vezetésére kapott megbízása érintetlenül hagyása
mellett – megbízom Magyarország Laoszi Népi Demokratikus Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2012. február 23. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1608/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a térítésmentes mezőgazdasági vízszolgáltatás biztosítása érdekében szükséges intézkedésről.
1. A Kormány felhívja
a) a belügyminisztert, hogy az  év további részében gondoskodjon a  vízügyi igazgatóságok útján
a térítésmentes mezőgazdasági vízszolgáltatás biztosításáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos
b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti feladat teljesítése érdekében legfeljebb
426,1  millió  forint egyszeri jelleggel történő biztosításáról a  Magyarország 2015.  évi központi
költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. november 1.
2. A Kormány a  Kvtv. 4.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  vízügyi igazgatási szervek 2015. január 1. és
február 28. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvízi-, belvízi védekezési tevékenységének
finanszírozásáról szóló 1116/2015. (III. 6.) Korm. határozat alapján fel nem használt 106,9 millió forintnak
a  felhasználását a  vízügyi igazgatási szervek 2015. március 1. és május 31. közötti időszakban jogszabályi
kötelezettség alapján végzett árvízi-, belvízi védekezési tevékenységének finanszírozása céljából.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2008. XXIV. törvény az egészségbiztosítási pénztárakról szóló 2008. I. törvény felülvizsgálatáról.
1. § Az egészségbiztosítási pénztárakról szóló 2008. évi
I. törvény hatályát veszti.
2. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 52. § 22. pont k) alpontja, 52. § 35. pontjában a „ . Közszolgáltató szervezetnek minősül az egészségbiztosítási pénztár is” szövegrész,
b) a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 178. §
(1) bekezdés b) pontjában az „ , az egészségbiztosítási
pénztárak” szövegrész,
A törvényt az Országgyűlés a 2008. május 26-i ülésnapján fogadta el.
c) az egészségbiztosítás hatósági felügyeletéről szóló
2006. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Ebftv.) 1. §
(4) bekezdése, 7. § (3)–(4) bekezdése, 13. § (9) bekezdés
a)–b) pontja és 13/A. §-a,
d) a 2008. március 9-i országos ügydöntő népszavazásokon hozott döntések végrehajtásáról szóló 2008. évi
IX. törvény 2. §-a.
(3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg
a) a Htv. 52. § 22. pont h) alpontjában a „j)–k) alpon
tokban” szövegrész helyébe a „j) alpontokban” szöveg,
b) az Ebftv. 1. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontjában az
„az egészségbiztosítási pénztárakról szóló törvény hatálya
alá tartozó egészségbiztosítási pénztárakra (a továbbiakban: EBP)” szövegrész helyébe az „a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény
hatálya alá tartozó egészségbiztosítási szervekre” szöveg,
14. §-ában a „biztosítási” szövegrész helyébe a „finanszírozási” szöveg
lép.
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg
a) a Bács-Kiskun Megyei Egészségbiztosítási Pénztár
Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
b) a Baranya Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zárt
körűen Működő Részvénytársaság,
c) a Békés Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zártkö
rűen Működő Részvénytársaság,
d) a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Egészségbiztosí
tási Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
e) a Buda és Környéke Egészségbiztosítási Pénztár
Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
f) a Csongrád Megyei Egészségbiztosítási Pénztár
Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
g) a Dél-Pest és Környéke Egészségbiztosítási Pénztár
Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
h) az Észak-Pest és Környéke Egészségbiztosítási
Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
i) a Fejér Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zártkö
rűen Működő Részvénytársaság,
j) a Győr-Moson-Sopron Megyei Egészségbiztosítási
Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
k) a Hajdú-Bihar Megyei Egészségbiztosítási Pénztár
Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
l) a Heves Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zártkö
rűen Működő Részvénytársaság,
m) a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Egészségbiztosí
tási Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
n) a Kelet-Pest és Környéke Egészségbiztosítási Pénz
tár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
o) a Komárom-Esztergom Megyei Egészségbiztosítási
Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
p) a Nógrád Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zárt
körűen Működő Részvénytársaság,
q) a Somogy Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zárt
körűen Működő Részvénytársaság,
r) a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Egészségbiztosí
tási Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
s) a Tolna Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zártkö
rűen Működő Részvénytársaság, t) a Vas Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
u) a Veszprém Megyei Egészségbiztosítási Pénztár
Zártkörűen Működő Részvénytársaság, valamint
v) a Zala Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Zártkörűen Működő Részvénytársaság
e törvény erejénél fogva jogutód nélkül, az Egészségbiztosítási Felügyelet határozata nélkül megszűnik, és esetükben a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a
végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) 116. § (1) bekezdése szerinti kényszer-végelszámolásnak van helye.
(5) A hitelezői igények bejelentésének határideje a végelszámolás megindításáról szóló végzés Cégközlönyben
történő közzétételét követő tizenötödik nap.
(6) A követelések jegyzékét a végelszámoló az (5) bekezdésben meghatározott határidő elteltét követő nyolc
munkanapon belül nyújtja be a cégbíróságnak. A végelszámoló intézkedése vagy mulasztása elleni végelszámolási kifogás benyújtásának határideje a tudomásszerzéstől
számított öt munkanap, de legfeljebb az intézkedéstől
vagy a mulasztástól számított tizenöt munkanap.
(7) Az állami adóhatóság az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény 89. § (1) bekezdés a) pontja és
92. § (4) bekezdése szerinti ellenőrzést a (4) bekezdésben
meghatározott gazdasági társaságok esetében legfeljebb
tizenöt munkanap alatt folytatja le.
(8) A cégbíróság által kirendelt végelszámoló az aláírási
címpéldányt a kirendelést követő ötödik munkanapig
nyújtja be a cégbíróságnak.
(9) A végelszámoló a Ctv. 112. § (4) bekezdésében
meghatározott iratokat a végelszámolás üzleti évéről készült számviteli törvény szerinti beszámoló mérlegfordulónapját követő harmincadik napig nyújtja be a cégbíróságnak.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1702/2017. (IX. 22.) Korm. határozata az „A Verbund AG által vezetett konzorcium projektjavaslata elektromos villámtöltő-hálózat kialakítására” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2017. (CEF Blending) pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az „A Verbund AG által vezetett konzorcium projektjavaslata elektromos villámtöltő-hálózat kialakítására”
című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  projektjavaslat vonatkozásában gondoskodjon az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a  913/2010/EU rendelet módosításáról és a  680/2007/EK és 67/2010/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 9. cikk (1) bekezdése szerinti tagállami hozzájáruló nyilatkozat kiállításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
68/2009. (VI. 24.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló eljárás során meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Fővárosi
Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 7/1992. (III. 26.) Főv. Kgy. rendelet 19. § (3) bekezdése, valamint a 28. § (1) bekezdés utolsó két mondata
alkotmányellenes, ezért azokat e határozat közzététele
napjával megsemmisíti. A megsemmisítés következtében
a 28. § (1) bekezdése az alábbi szöveggel marad hatályban:
„Ha a napirendhez több felszólaló nincs, az elnök a vitát
lezárja. A vita lezárását napirendi pontonként és képviselőcsoportonként a frakcióvezető vagy az általa megbízott
személy, illetve a független képviselő, legfeljebb egy-egy
alkalommal javasolhatja, e kérdésben a Közgyűlés vita és
felszólalás nélkül határoz.”
2. Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Önkormányzat
Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/1992.
(III. 26.) Főv. Kgy. rendelet 23. § (3) bekezdése, 26. §
(1) bekezdése, 28. § egésze, valamint 31. § (3) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványokat elutasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője az Alkotmánybíróságnál kezdeményezte a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat) Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/1992. (III. 26.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: Ör.) több rendelkezésének alkotmányossági felülvizsgálatát, miután az önkormányzat a helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) 99. § (1) bekezdése alapján benyújtott törvényességi észrevételét nem tárgyalta meg. A hivatalvezető álláspontja szerint a képviselő-testület működésének biztosítása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamisággal összefüggő alkotmányos kötelezettség. A képviselők összessége által alkotott képviselő-testület a helyi önkormányzáshoz való jog egyik letéteményese, melynek működése során a képviselőknek a döntés
előkészítésében, meghozatalában való részvételi joga
– megítélése szerint – az Ötv. 19. §-a alapján lényegében
korlátlan. Az Ör. azonban a vita vezetése, a döntéshozatal
és a hozzászólások szabályozása során a frakciókhoz (képviselőcsoportokhoz) tartozó képviselőknek, illetve maguknak a képviselőcsoportoknak többlet jogosítványokat
biztosít. A hivatalvezető indítványában megjelölte ugyan
az Alkotmány helyi önkormányzáshoz való jogról rendelkező 46. § (1) bekezdését, de az nyilvánvaló tévedés, hiszen ez a szakasz a bíróságok tanácsban történő ítélkezéséről szól. A helyi önkormányzáshoz való jogról az Alkotmány 42. §-a rendelkezik, ennek viszont nincsen (1) bekezdése.
Az eredeti indítvány ugyanakkor – tartalma szerint – kizárólag az Ötv. 18. és 19. §-aival fennálló ellentét miatt
kérte az Ör.-nek az interpellációkra vonatkozó 19. §
(3) bekezdése, a vitavezetési szabályok közé tartozó 23. §
(3) bekezdése, az ügyrendi kérdésben való felszólalást
szabályozó 26. § (1) bekezdése, a vita lezárását szabályozó
28. §-a, valamint a módosító vagy kiegészítő javaslatokról
való szavazás módját rögzítő 31. § (3) bekezdése alkotmányossági felülvizsgálatát.
Az önkormányzat időközben [annak ellenére, hogy az
Ötv. 99. § (1) bekezdésében rögzített kötelezettségét megszegve, nem tárgyalta meg az észrevételt] a Fővárosi Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
7/1992. (III. 26.) Főv. Kgy. rendelet módosításáról szóló
26/2004. (V. 24.) Főv. Kgy. rendeletével (a továbbiakban:
Örm.) módosította az Ör.-nek a törvényességi észrevételben érintett szabályait. Az Örm. 6. §-a értelmében a módo
sítások 2004. május 24-én (a kihirdetés napján) hatályba
léptek. Az Alkotmánybíróság a vizsgált jogszabályok
megváltozása okán nyilatkozattételre hívta fel a hivatalvezetőt, aki a korábban benyújtott indítványt más indokokkal
fenntartotta. Megítélése szerint a módosított szabályok továbbra is ellentétesek az Ötv. 19. §-ával, mert a képviselők
között továbbra sem egyformán biztosítja a képviselő-testületi döntéshozatalban való részvétel lehetőségét, nem ad
valamennyi képviselőnek lehetőséget arra, hogy képviselői jogaikat gyakorolják. A hivatalvezető eredeti és kiegészített indítványa szerint az Ör. megjelölt szabályai túllépik az Ötv. 18. §-ában rögzített, a szervezeti és működési
szabályzat megalkotására és abban a szervezeti és működési rend részletes szabályainak megalkotására kapott felhatalmazást, mert valójában a képviselői jogok „korrekcióját” végzi el. Mindez ellentétes az Alkotmány
44/A. §-ával is. A hivatalvezető közelebbről nem jelölte
meg, hogy az Alkotmány 44/A. §-a mely rendelkezésével
ellentétes az Ör., de az indítvány tartalma szerint a szervezeti és működési rend törvényi keretek közötti meghatározását és az önkormányzati rendelet magasabb szintű jogszabályba való ütközésének tilalmát kimondó rendelkezések [44/A. § (1) bekezdés e) pontja és (2) bekezdése] jöhetnek szóba.
Az indítvány benyújtása óta megváltozott jogszabályokra vonatkozó állandóan követett alkotmánybírósági
gyakorlat szerint az alkotmányossági vizsgálatot az Alkotmánybíróság a régi helyébe lépő új szabályozás tekintetében akkor folytatja le, ha az tartalmilag a korábbival
alkotmányjogi szempontból azonos és ezáltal azonos
a vizsgálandó alkotmányossági probléma [137/B/1991.
AB határozat, ABH 1992, 456, 457.; 163/B/1991. AB határozat, ABH 1993, 544, 545.; 1314/B/1997. AB végzés,
ABH 2000, 1049.; 1425/B/1997. AB határozat, ABH
1998, 844, 845.; 14/1999. (VI. 3.) AB határozat, ABH
1999, 396, 399.]. Az Alkotmánybíróság gyakorlatát követve ezért az Ör.-nek az Örm.-mel megállapított szabályai tekintetében folytatta le az eljárást. Ennek során a hivatalvezető indítványának módosított indokolását is
figyelembe vette.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„42. § A község, a város, a főváros és kerületei, vala
mint a megye választópolgárainak közösségét megilleti
a helyi önkormányzás joga. A helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló,
demokratikus intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság
érdekében való gyakorlása.”
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: (...)
e) törvény keretei között önállóan alakítja ki a szerve
zetét és működési rendjét,
(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet
alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű
jogszabállyal.”
2. Az Ötv. hivatkozott rendelkezései:
„18. § (1) A képviselő-testület a működésének részletes
szabályait a szervezeti és működési szabályzatról szóló
rendeletében határozza meg.”
„19. § (1) A települési képviselő a település egészéért
vállalt felelősséggel képviseli a választóinak az érdekeit.
Részt vehet a képviselő-testület döntéseinek előkészítésében, végrehajtásuk szervezésében és ellenőrzésében. A települési képviselők jogai és kötelességei azonosak. A települési képviselő az alakuló ülésen, illetve a megválasztását követő ülésen a 32. § szerint esküt tesz.
(2) A települési képviselő:
a) a képviselő-testület ülésén a polgármestertől (alpol
gármestertől), a jegyzőtől, a bizottság elnökétől önkormányzati ügyekben felvilágosítást kérhet, amelyre az ülésen – vagy legkésőbb tizenöt napon belül írásban – érdemi
választ kell adni;
b) kérésére az írásban is benyújtott hozzászólását
a jegyzőkönyvhöz kell mellékelni; illetőleg kérésére a véleményét rögzíteni kell a jegyzőkönyvben;
c) tanácskozási joggal részt vehet bármely bizottság
ülésén. Javasolhatja a bizottság elnökének a bizottság feladatkörébe tartozó ügy megtárgyalását, amelyet a bizottság legközelebbi ülése elé kell terjeszteni és tárgyalására
a települési képviselőt meg kell hívni. Kezdeményezheti,
hogy a képviselő-testület vizsgálja felül bizottságának,
a polgármesternek, a részönkormányzat testületének, a helyi kisebbségi önkormányzat testületének – a képviselő-testület által átruházott – önkormányzati ügyben hozott
döntését;
d) megbízás alapján képviselheti a képviselő-testületet;
e) a képviselő-testület hivatalától igényelheti a képvi
selői munkájához szükséges tájékoztatást, ügyviteli közreműködést. Közérdekű ügyben kezdeményezheti a képviselő-testület hivatalának intézkedését, amelyre a hivatal tizenöt napon belül érdemi választ köteles adni;
f) köteles részt venni a képviselő-testület munkájában.” 3. Az Ör.-nek az indítvány elbírálásakor hatályos vizsgált rendelkezései:
„19. § (3) Ha az interpelláló képviselő az ülésen nincs
jelen, az interpellációt visszavontnak, illetve az írásban kiosztott választ elfogadottnak kell tekinteni.”
„23. § (3) A képviselőcsoportok egy képviselője, illetve
a képviselőcsoporthoz nem tartozó képviselő (a továbbiakban: független képviselő) napirendi pontonként
egy-egy alkalommal legfeljebb 1 perces felszólalási időtartamban a vitát megelőzően az előadóhoz a témához kapcsolódóan kérdéseket intézhet. Az összes kérdés elhangzása után azokra – a vita megnyitása előtt – a napirendi pont
előadója válaszol legfeljebb tíz perc időtartamban. Az előadó a válaszok megadásánál igénybe veheti a tanácskozási
joggal nem rendelkező szakértők segítségét is. A válaszra
észrevételeket tenni csak a vita megnyitását követően,
a napirendhez kapcsolódó felszólalások során lehet.”
„26. § (1) Ügyrendi kérdésben képviselőcsoportonként
két-két képviselő, illetve a független képviselő napirendi
pontonként egy alkalommal az e rendelet által szabályozott keretek között soron kívül szót kérhet. Az ügyrendi javaslatok felett a Közgyűlés vita nélkül határoz.”
„28. § (1) Ha a napirendhez több felszólaló nincs, az elnök a vitát lezárja. A vita lezárását napirendi pontonként és
képviselőcsoportonként a frakcióvezető vagy az általa
megbízott személy, illetve a független képviselő, legfeljebb egy-egy alkalommal javasolhatja, e kérdésben a Közgyűlés vita és felszólalás nélkül határoz. A javaslat megszavazása esetén a hozzászólásra jelentkezett képviselők
hozzászólási jogukat elveszítik. A vita ily módon történő
lezárása esetén valamennyi képviselőcsoport egy-egy képviselője, illetve a független képviselő 2 percben ismertetheti álláspontját.
(2) A vita lezárását követően ügyrendi javaslatot csak
a szavazás módja tekintetében lehet benyújtani. Erre minden napirendi pont tekintetében képviselőcsoportonként
egy-egy képviselő, illetve a független képviselő, legfeljebb egy-egy alkalommal tehet javaslatot, melyről a Közgyűlés – ha e rendelet másként nem rendelkezik – vita nélkül, azonnal dönt. Az ülés elnökének a szavazás elrendelését követően ügyrendi javaslatot előterjeszteni nem lehet.”
„31. § (3) A döntési javaslat egyes pontjairól az előterjesztésben meghatározott sorrendben, egyenként kell szavazni. Ha az adott ponthoz módosító indítványt nyújtottak
be, akkor először a módosító indítványról – több módosító
indítvány esetében az elnök által meghatározott sorrendben
– kell szavazni majd az adott pontról. A módosító indítvány
elfogadásához olyan szavazati arány szükséges, amilyen
szavazati arány az eredeti javaslat elfogadásához kell.
Ha a módosító vagy kiegészítő javaslatot az előterjesztő
befogadja, a módosító vagy kiegészítő javaslatról az eredeti
javaslatnak módosítással, kiegészítéssel, javaslattal nem
érintett pontjaival együtt kell a szavazásra vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával szavazni. Napirendi pontonként és képviselőcsoportonként, illetve független képviselőnként egy-egy alkalommal történő indítványra az előterjesztő által befogadott javaslatról is külön szavazást kell elrendelni, ha a Közgyűlés az indítványt elfogadja. E kérdésben a Közgyűlés felszólalás és vita nélkül határoz. A több
pontból álló határozati javaslatról együttesen – napirendi
pontonként és képviselőcsoportonként, illetve független
képviselőnként egy-egy alkalommal történő indítványra,
legfeljebb pontonként – kell szavazni. Az e kérdésben tett
képviselőcsoporti, illetve független képviselői indítványról
a Közgyűlés felszólalás és vita nélkül határoz.”
III. Az indítvány részben megalapozott. 1. Az indítvány az Ötv. 19. § (1) és (2) bekezdésének
megsértése miatt állítja az Ör. szabályainak alkotmány
ellenességét. Az Ötv. 19. § (1) bekezdése több szabályt tartalmaz. Egyrészt rögzíti, hogy „[a] települési képviselő
a település egészéért vállalt felelősséggel képviseli a választóinak az érdekeit” (első mondat). Másrészt kimondja,
hogy a települési képviselő „[r]észt vehet a képviselő-testület döntéseinek előkészítésében, végrehajtásuk szervezésében és ellenőrzésében” (második mondat). Harmadrészt megállapítja, hogy „[a] települési képviselők jogai és
kötelességei azonosak” (harmadik mondat). Végül rögzíti,
hogy a települési képviselő „az alakuló ülésen, illetve
a megválasztását követő ülésen a 32. § szerint esküt tesz”
(negyedik mondat). Az Ötv. 19. § (2) bekezdése a települési képviselők jogait és kötelezettségeit sorolja fel, melyek
közül kiemelendő a (2) bekezdés a) pontjában rögzített,
felvilágosítás kérésére vonatkozó jog.
Az indítvány alapvetően az Ötv. 19. § (1) bekezdés második és a harmadik mondatában, illetve a 19. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltak sérelmét állítja.
2. Az Alkotmánybíróság elsőként az Ör. 19. § (3) bekezdésével kapcsolatos indítványt bírálta el, mely az interpellációra vonatkozó szabályok között foglal helyet. Az
Ör. nem határozza meg mi tekinthető interpellációnak, de
az Ör. 19. § (1) bekezdésében rögzíti, hogy mind az önkormányzati képviselők (az önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozó minden ügyben), mind a kerületi küldött (az
egy adott kerületet érintő ügyben) a magyarázat kérése céljából a főpolgármesterhez, a főpolgármester-helyettesekhez, illetve a főjegyzőhöz és az állandó bizottságok elnökeihez interpellációt intézhet. Az interpelláció tehát magyarázat kérésére irányuló kérdés. Az interpellációt a hozzá kapcsolódó tényleírással együtt meghatározott ideig lehet benyújtani, melynek elmulasztása esetén a benyújtó
képviselő választása szerint vagy kérdésként nyújtható be,
vagy interpellációként olyan közgyűlésen adható elő,
amellyel kapcsolatban a határidő teljesült. Lényeges szabály, hogy az interpellációra vagy az ülésen vagy legkésőbb 15 napon belül írásban érdemi választ kell adni. A főpolgármesterhez intézett interpellációra való válaszadással a főpolgármester a főpolgármester-helyetteseket is
megbízhatja. Az Ör. 19. § (2) bekezdése szerint a Közgyűlés elnöke minden ülés elején a Közgyűlésnek bejelenti
a beterjesztett interpellációkat.
2.1. E szabályokhoz képest értékelhető az Ör. 19. §
(3) bekezdése, mely szerint „[h]a az interpelláló képviselő
az ülésen nincs jelen, az interpellációt visszavontnak, illetve az írásban kiosztott választ elfogadottnak kell tekinteni.” Az Alkotmánybíróságnak az indítvány alapján azt kellett eldönteni, hogy ez a szabály korlátozza-e a fővárosi
közgyűlés tagjának, mint települési képviselőnek az
Ötv.-ben biztosított valamely jogát. Az Alkotmánybíróság
korábban megállapította, hogy „[a] fővárosi közgyűlési
képviselő jogállása, az egyes közgyűlési képviselők jogai
és kötelességei azonosak; sem az Ötv. 19. § (1) bekezdése,
sem más előírása nem állapít meg a települési képviselők
jogállásától különböző speciális rendelkezéseket a főváro
si közgyűlési képviselőknek. Rájuk is vonatkozik a szabad
mandátum, a képviselői egyenlőség és a település egészéért vállalt felelősség elve”. (101/B/2001. AB határozat,
ABH 2001, 1472, 1481.) Az Ötv. 19. § (2) bekezdés
a) pontjában rögzített és a települési képviselőket megillető felvilágosítás kérési (kérdezési) joga a képviselői megbízatás teljesítésének alapvető eszköze. A képviselő e jogosultságának teljesítését szolgálja az, hogy a felvilágosításra kért tisztségviselők (fővárosban főpolgármester, főpolgármester-helyettes, főjegyző, bizottság elnöke) az ülésen vagy legkésőbb tizenöt napon belül írásban érdemi választ kötelesek adni. Az Ötv. maga nemcsak a felvilágosítás kérésének formáit nem szabályozza, de nem tartalmaz
arra nézve sem szabályozást, hogy a képviselő a választ
mikor és hogyan jogosult elfogadni vagy el nem fogadni.
És azt sem szabályozza, hogy mi történjen akkor, ha a választ a képviselő nem fogadja el. E kérdések rendezésében
tehát az önkormányzati rendeleteknek (így az Ör.-nek is)
igen nagy a mozgástere, hiszen alapvetően e rendeletek teremtik meg a felvilágosítás-kérés egyes jogi formáit, melyek a legtöbb önkormányzat esetében az Országgyűlés
Házszabályában ismert interpelláció és kérdés (interrogáció) szabályainak a valamilyen szintű átvételét jelentik.
2.2. Az Ör. azonban a felvilágosítás-kérés formái és
részletszabályai között olyan rendelkezéseket is tartalmaz,
melyek túlmennek a szervezeti és működési rend szabályozására vonatkozó önkormányzati autonómia határain.
Az Ör. 19. § (3) bekezdése egy fikciót tartalmaz, amikor
kijelenti, hogy amennyiben az interpelláló képviselő az
ülésen nincs jelen, az interpellációt visszavontnak, illetve
az írásban kiosztott választ elfogadottnak kell tekinteni.
E szabály jelentése az, hogy ha a képviselő (akár menthető,
akár nem menthető) okból az ülésen nincs jelen (és ebből
a szempontból nem is különböztet a között, hogy az ülés
egészén, vagy csak az interpellációk megtárgyalása idején), akkor a kérdését visszavontnak kell tekinteni, illetve
úgy kell tekinteni, hogy ő a választ elfogadta. A támadott
szabály két szempontból is korlátozza a képviselők számára az Ötv.-ben biztosított felvilágosítás-kérési jogot: egyrészt a távollétüket azonosítja a felvilágosítás kérésről
való lemondással (visszavontnak tekinti az interpellációt),
másrészt a választ annak ellenére a képviselő által elfogadottnak tekinti, hogy erről a képviselő nyilatkozhatott volna. Ez utóbbi más megfogalmazásban azt jelenti, hogy az
Ör. 19. § (3) bekezdése a válaszadó véleményét helyettesíti a képviselő véleményével. Mindkét megoldás alapvetően ellentétes az Ötv. 19. §-ában szabályozott képviselői
jogokkal, hiszen nem a képviselői jogosultság érvényesítési formáit és kereteit, hanem éppen a jogosultság relatív
(az adott esetre vonatkozó) kiüresítését, megszüntetését
szabályozza. Az Ör., mint a fővárosi közgyűlés szervezeti
és működési rendjére vonatkozó rendeleti szabályozás,
a felvilágosítás-kérés formáinak és részletszabályainak
a megállapítása során rögzítheti, hogy a távollévő képviselő által benyújtott interpelláció nem tárgyalható (azt elnapoltnak kell tekinteni), de nem foszthatja meg a képviselőt
attól a jogától, hogy a felvilágosítás-kérésére érdemi választ kapjon. Az Ötv. maga is azt rögzíti, hogy a felvilágosítás-kérésre az ülésen vagy legkésőbb tizenöt napon belül
írásban választ kell adni. Az Ötv. „érdemi választ kell adni” fordulatával ellentétes az, hogy az Ör. szerint az interpellációt visszavontnak kell tekinteni. A válasz képviselő
általi elfogadottságára felállított fikció pedig a képviselő
alapvető alkotmányos jogaival is ellentétes helyzetet teremt.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Ör. 19. § (3) bekezdése ellentétes az Ötv. 19. §
(2) bekezdés a) pontjába foglalt képviselői felvilágosítás
kérési joggal, ezért azt, mint magasabb szintű jogszabállyal ellentétes önkormányzati rendeleti szabályt, az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésére tekintettel, megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság felhívja a figyelmet, hogy a kérdéses szabály egyébként is egy önmagában rejlő ellentmondást (contradictio in adjecto) tartalmaz, hiszen egy
visszavont(nak tekintett), azaz már nem létező interpellációra nem is lehet válaszolni, vagyis a ,,válasz elfogadottnak tekintendő” fordulat értelmetlen.
3. Az Alkotmánybíróság továbbiakban az Ör.-nek
a képviselő-testületi (fővárosi közgyűlési) ülés vezetésére,
az ülésen való hozzászólásokra vonatkozó szabályait vizsgálta. Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott már a képviselő-testületek működésének szabályozásával. A 308/B/2000. AB határozat összefoglaló jelleggel rögzítette, hogy a helyi önkormányzatok működésének
szervezeti kereteit és rendjét, — néhány garanciális szabályon túl, — az Ötv. keretjelleggel szabályozza. Mivel az
Ötv. a képviselő-testület működése tekintetében csak az
alapvető, garanciális szabályokat határozza meg, az Alkotmány a 44/A. § (1) bekezdése pedig a helyi önkormányzatok alapjogai, alapvető hatáskörei közé sorolja a képviselő-testület azon jogát, hogy a törvény keretei között önállóan alakítja szervezetét és működési rendjét, így önkormányzati szabályozási körbe tartozik az ülés menetének,
a tanácskozás rendjének, a kérdések, a hozzászólások,
a vita lezárása stb. részletes szabályainak a meghatározása.
(ABH 2001, 1380, 1383.) Ugyanez a határozat további lényeges megállapításokat tett, amikor kimondta: „[m]inősített többséggel a képviselő- testület a saját működése körében önkorlátozó szabályokat hozhat”, illetve, hogy „[a]
szabad véleménynyilvánítás alkotmányos alapjogából
nem következik, hogy bármely testület ülésén a testület
tagjai korlátlan számban és időtartamban szólhatnak hozzá.” (ABH 2001, 1383–1384.)
3.1. A képviselői hozzászólás időkeretben való meghatározását az Alkotmánybíróság korábban hozott határozatában is már a képviselő-testület önkorlátozó rendelkezésének fogta fel. Ezen túlmenően kimondta, hogy „[a] képviselői hozzászólás a véleménynyilvánítás egy módjaként
(formájaként) fogható fel, de mint ilyen nem áll fokozott
védelem alatt. (...) [H]atározott különbséget kell tenni
a véleménynyilvánítás szabadsága és a véleménynyilvánítás megjelenítésének formája, módja között. A véleménynyilvánítás szabadsága – alkotmányos alapjogként – fokozott védelmet élvez, azt csak az emberi méltósághoz, a becsülethez és a jó hírnévhez való jogok védelme – mint külső korlátok – korlátozhatják. Más a helyzet azonban a vélemény külső megjelenítésének formájával, módjával kapcsolatban. Erre nézve ugyanis a testületnek, mint autonóm
közösségnek jogában áll olyan (ön)korlátozó rendelkezéseket alkotni, amelyek garantálhatják a testület zavartalan
működését. Ezek a helyi szabályok gyakorlatilag olyan tűrési határt vonnak meg, amelyen belül maradva még biztosítható az érdemi testületi működés.” [33/1998. (VI. 25.)
AB határozat, ABH 1998, 256, 260–261.]
Korábbi álláspontját megerősítve az Alkotmánybíróság
hangsúlyozza, hogy „az önkormányzati működés legfontosabb formája a képviselő-testület munkája, hiszen egyrészt
a választópolgárok közössége az őt megillető helyi önkormányzáshoz való jogot elsősorban közvetett módon, vagyis
a választott testület útján gyakorolja, másrészt, mert az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő testületet illetik meg [Ötv. 9. § (1) bekezdés], a képviselő-testület ülésén
a képviselői hozzászólásokra nézve kialakított önkorlátozó
szabályok a testületi munka, az önkormányzati döntéshozatal
hatékonyságát, végeredményben az önkormányzati feladatok
ellátását és hatáskörök eredményes gyakorlását szolgálják.”
(834/B/2003., a továbbiakban: Abh., ABH 2006, 2012,
2017–2018.) A tanácskozás kereteinek a szervezeti és működési szabályzatban történő megvonása alapvetően a tanácskozások elhúzódásának a megakadályozását szolgálják, – és
mint az önkormányzati szabályozási autonómia körében minősített többséggel megalkotott előírások, – önmagukban
nem alkotmányellenesek.
3.2. Az indítványozó alapvetően azért tartja az Ötv.-vel
ellentétesnek és így alkotmányellenesnek az Ör. vizsgált szabályait, mert azok nem egyformán biztosítják a képviselői jogok gyakorlását, vagyis sértik a képviselői jogok egyenlőségére vonatkozó Ötv.-beli szabályt. Az Ör. vitavezetési, vita
lezárási és szavazási szabályai valóban tartalmaznak olyan
rendelkezéseket, melyek a képviselőcsoportok egy képviselőjének, illetve a független képviselőknek meghatározott
hozzászólási, kérdezési jogot engednek.
Az ilyen természetű szabályokról az Alkotmánybíróság
az Abh.-ban a következőket állapította meg: „A képviselő-testületek tagjai, a helyi képviselők az adott önkormányzat szervezeti és működési szabályzatában meghatározott módon alakíthatnak képviselő-csoportokat (frakciókat). Az Alkotmány, az Ötv. és más törvény sem rendelkezik az önkormányzati képviselőcsoportokról, erről tehát
a szervezetalakítás jogával élve szabadon dönthet a közgyűlés, megtartva a törvényi előírást, hogy önkormányzati
rendeletben, az SzMSz-ben hozza meg ezt a döntését. (...)
A képviselőcsoportokat nemcsak az indítvánnyal érintett
önkormányzatnál, hanem más önkormányzatoknál is munkájuk segítése, képviselői tevékenységük összehangolása
érdekében hozzák létre a képviselők. A képviselők elsődleges feladata a testületi döntéshozatalban való részvétel,
vagyis az előterjesztésekben szereplő döntési javaslatok
megismerése és értékelése után az azokról való szavazás,
hiszen a képviselő-testület egy döntéshozó szerv, mely
döntéseit tagjainak szavazatai alapján tudja meghozni. A
frakció intézményének SzMSz-en belüli megteremtése
szükségszerűen magával hozza, hogy a frakció (a működésszabályozási autonómia keretében megalkotott) testületi működési, vitavezetési szabályokban is megjelenik.
(...) A települési képviselők jogai és kötelességei azonosak. A frakcióvezető ugyanis egy olyan képviselő, akit
más képviselők a képviselői tevékenységük (vagyis elsődlegesen a döntéshozatalban való részvételük) összehangolása céljából bíznak meg e feladattal és aki őket képviseli
a vita során. A frakció és a frakcióvezető léte természetesen nem vonja el a képviselők jogát véleményük önálló
megjelenítésére. A frakcióvezető azonban szükségképpen
több képviselőt (az Ör. esetén legalább hetet) képvisel. (...)
[N]em kell szükségszerűen egyenlőségjelet tenni a képviselők és frakcióvezetők hozzászólási lehetősége közé, hiszen nem teljesen azonos jogállású személyekről van szó.
Az Ör. ezen szabálya nem elveszi vagy csökkenti a frakcióhoz nem tartozó vagy éppen frakciótag képviselők hozzászólási jogát, hanem a képviselő-testületi döntéshozatalnak egy, a törvényben nem szabályozott, de alkotmányosan megteremthető szereplőjét, a frakcióvezető képviselőt
részesíti e megbízatásához igazodó hozzászólási lehetőségben.” (Abh., ABH 2006, 2012, 2018–2019.)
Az itt kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság nem találta az Ötv.-be ütközőnek és így alkotmányellenesnek
sem az Ör. 23. § (3) bekezdését, 26. § (1) bekezdését, 28. §
(2) bekezdését és a 31. § (3) bekezdését, ezért az ezekre
vonatkozó indítványrészt elutasította.
4. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor külön vizsgálta
az Ör. 28. § (1) bekezdését. E rendelkezés az egyes napirendi (tárgyalási) pontokkal összefüggő vita lezárását szabályozza. A főszabály szerint amennyiben „a napirendhez
több felszólaló nincs, az elnök a vitát lezárja.” Az Ör. (sok
más önkormányzati testület SzMSz-éhez hasonlóan) ismeri a vita lezárásának olyan módját is, amikor még van az
adott kérdéshez felszólalást bejelentett képviselő. Az erre
vonatkozó szabály lényege, hogy a vita lezárását a frakcióvezető vagy az általa megbízott személy, illetve a független képviselő, legfeljebb egy-egy alkalommal javasolhatja, mely kérdésben a Közgyűlés vita és felszólalás nélkül
határoz. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint ez a szabály az Abh.-ban lefektetett elvek és a korábbi határozatok
tükrében nem tekinthető az Ötv. 19. §-ába ütközőnek.
Az Ör. azonban azt rögzíti, hogy a javaslat megszavazása esetén a hozzászólásra jelentkezett képviselők hozzá
szólási jogukat elveszítik. Ezután valamennyi képviselőcsoport egy-egy képviselője, illetve a független képviselő
2 percben ismertetheti álláspontját. Az Ör.-nek a hozzászólásra jelentkezett képviselők hozzászólási jogának elveszítésére vonatkozó szabálya az Alkotmánybíróság
megítélése szerint túlmegy és túlmutat azon a határon, melyen belül az önkormányzatok testületi működésük szabályozására vonatkozó autonómiája – az Ör. rendelkezései
és az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdése e) pontja keretei
között – érvényesülhet. Az Ör. 27. § (2) és (3) bekezdései
már eleve időkorlátok közé szorítják a hozzászólásokat
(10, 5, illetve 4 perc).
A hozzászóláshoz való képviselői jog természetesen
nem abszolút és nem is abszolutizálható. A vita olyan lezárásával, mely a már hozzászólásra jelentkezett képviselőket megfosztja a hozzászólási lehetőségtől, alapvetően és
lényegesen korlátozza azt az alapvető képviselői jogot,
mely a képviselő-testület döntéseinek előkészítésében
való részvételre, illetve a helyi közügyek megvitatására
vonatkozik. A vita lezárása után ugyanis szavazás (döntés)
következik, a képviselő annak ellenére nem mondhatja el
véleményét, hogy azt az Ör. más szabályainak megfelelően jelezte az ülést vezető elnöknél. Ez a fajta vita lezárási
szabály megfosztja a képviselőt attól is, hogy az adott napirendi pont tárgyához (az adott helyi közügyhöz) kapcsolódóan az Ör. 27. § (5) bekezdése alapján az előterjesztést
érintő módosításra, kiegészítésre, pontosításra tegyen javaslatot (módosító indítvány). Az Ötv. 19. § (1) bekezdésébe foglalt képviselői jogokkal csak olyan megoldás
egyeztethető össze, mely az ülés elhúzódása vagy más okból történő „sommás” vitalezárás esetén a már bejelentkezett képviselőknek biztosítja a hozzászólási jog gyakorlását, újabb hozzászólásra jelentkezéseket azonban már
ilyenkor az ülést vezető elnök nem fogadhat el.
Az Ötv. 19. § (1) bekezdésébe ütközés miatt, az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése alapján így alkotmányellenes
szabályt az Alkotmánybíróság megsemmisítette. Mivel
a megsemmisítés a 28. § (1) bekezdésnek csak egy mondatát érintette, az Alkotmánybíróság a határozat rendelkező
részében megállapította a megsemmisítés folytán megmaradó hatályos szöveget is.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
37/2017. (IX. 22.) MvM utasítása a Mura Programért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján Cseresnyés Pétert – a  2017. október 1-jétől
2018. március 31-éig terjedő időtartamra – a Mura Programért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladata a  Mura nemzeti programmal összefüggő feladatokról és azok finanszírozásáról szóló
1362/2016. (VII. 13.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtásának koordinációja és felügyelete.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi 373 950 Ft díjazásra
jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 4 fős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § 2017. október 1. napján hatályát veszti a  Mura Programért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 15/2017.
(IV. 20.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1069/2011. (III. 23.) Korm. határozata a Magyar Művészeti Akadémia létrehozásának támogatásáról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a Magyar Művészeti Akadémia létrehozásának támogatására 100,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el a melléklet
szerint a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
148/2014. (XII. 12.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2012. (I. 31.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Magyarország Köztársasági Elnökének Érdemérme és Magyarország Köztársasági Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések
alapításáról szóló 23/2012. (I. 16.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
több mint négy évtizedes példaértékű gyógyító tevékenysége elismeréseként
dr. Czakó Gábor házi gyermekorvosnak, közel három évtizedes példamutató oktató-nevelő munkája elismeréseként
Csontosné Bodnár Gyöngyi tanítónak, több mint három évtizedes kimagasló oktató-nevelő pályafutása elismeréseként
Gál Istvánnénak, az egri Balassi Bálint Általános Iskola és Előkészítő Szakiskola magyar-történelem szakos tanárának,
kiemelkedően eredményes, példaértékű oktató-nevelő munkája elismeréseként Király Sándornak, az egri Neumann János Középiskola és Kollégium informatika és közgazdaságtan tanárának,
az egészségügyben és a közszolgálatban végzett több évtizedes kiemelkedő színvonalú, áldozatos tevékenységéért,
példaértékű életútja elismeréseként dr. Ringelhann György gyermekorvosnak, nyugalmazott osztályvezető főorvosnak, Eger Megyei Jogú Város volt
polgármesterének és hazafias helytállása, példaértékű életútja elismeréseként Szabó István nyugdíjas tanárnak a
Magyarország Köztársasági Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. január 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
13/2013. (IV. 11.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a közigazgatási és igazságügyi miniszter
kabinetfőnöki feladatainak ellátására, valamint az  Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati koordinációjával
kapcsolatos teendők ellátására 2013. április 4. napjától 2013. október 3. napjáig dr. Mihalovics Pétert miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos ellátja
a) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 17/2010. (VIII. 31.)
KIM  utasítás 39–41.  §-ában foglalt, valamint jogszabály által a  közigazgatási és igazságügyi miniszter
kabinetfőnöke részére meghatározott feladatokat,
b) az Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati koordinációjával kapcsolatos teendőket.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra és juttatásokra jogosult.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 31/2012. (X. 1.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelete a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról.
A Kormány a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 77. § (1) bekezdés d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet határozza meg a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott, Beruházás
Előkészítési Alap elnevezésű központi kezelésű előirányzat (a továbbiakban: Előirányzat) felhasználásával
kapcsolatos döntési jogköröket és feladatokat.
(2) Az  államháztartásért felelős miniszter a  Kormánynak az  Előirányzat felhasználására vonatkozó támogató döntését
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdése szerint megalkotott rendelete alapján
az e rendeletben foglalt eltérésekkel hajtja végre.
2. Döntés az Előirányzat felhasználásáról 2. § (1) A Kormány az Előirányzat terhére támogatja a központi költségvetési források felhasználásával megvalósuló egyes
beruházások előkészítési folyamatát.
(2) Az Előirányzatból a beruházás előkészítésének alábbi fázisaihoz biztosítható fedezetet:
a) megvalósíthatósági tanulmány készítése,
b) fenntartási és üzemeltetési modell kidolgozása,
c) hatástanulmány, szakvélemények, szakértői tanulmányok készítése,
d) beruházási terv készítése,
e) tervezési program elkészítése,
f ) költség- és időkalkuláció elkészítése,
g) helyszínvizsgálat lefolytatása,
h) beruházási program elkészítése,
i) beruházási alapokmány és program elfogadása,
j) tervpályázat lebonyolítása,
k) településrendezési eszközök elkészítése,
l) vázlatterv készítése,
m) jóváhagyási terv készítése,
n) engedélyezési dokumentáció készítése,
o) engedélyeztetés lefolytatása,
p) kivitelezési dokumentáció elkészítése.
3. § Az Előirányzat felhasználására az  adott központi költségvetési forrásból megvalósuló beruházás (a továbbiakban:
Beruházás) tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet szerint felelős
miniszter (a továbbiakban: szakminiszter) előterjesztésben tesz a Kormánynak javaslatot.
4. § A 3. § szerinti előterjesztésnek tartalmaznia kell:
a) a Beruházás megnevezését (utalva annak rendeltetésére),
b) a Beruházás célját, szakmai és műszaki tartalmát, valamint a  jövőbeni üzemeltetésére, vagyonkezelésére
vonatkozó koncepciót,
c) a Beruházás jellegét (új építés, meglévő építmény állagmegóvása, felújítása, bővítése, átalakítása,
korszerűsítése, helyreállítása, bontása),
d) a Beruházás tervezett helyszínét, az  érintett ingatlan tulajdoni, vagyonkezelői és használati viszonyait,
továbbá az  ingatlan becsértékét, amennyiben az állami magasépítési beruházás megvalósításához ingatlan
tulajdonjogának megszerzése szükséges,
e) a Beruházás tervezett ütemezését, a tervezett kezdés és várható befejezés meghatározásával,
f ) az egyes előkészítési fázisok, valamint a  megvalósítási fázis becsült forrásigényét és javasolt megvalósítási
idejét,
g) a Beruházás előkészítéséhez már rendelkezésre álló dokumentumok felsorolását,
h) minden olyan egyéb körülményt, amely a Kormány megalapozott döntéséhez szükséges.
5. § (1) A  Beruházás előkészítéséről a  szakminiszter – kormányzati döntéshozatal politikai döntéshozó fórumai, így
különösen a Gazdasági Kabinet által megtárgyalt – előterjesztése alapján a Kormány egyedi határozatban dönt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti döntésnek ki kell terjednie
a) a Beruházás megnevezésére és előkészítőjének (a továbbiakban: kormányzati felelős szerv) kijelölésére,
valamint a Beruházás előkészítésében részt vevő állami és egyéb szereplőkre,
b) a Beruházás megvalósítójának megnevezésére, állami magasépítési beruházás esetén kizárólag akkor, ha
az eltér a Beruházási Ügynökségtől,
c) a Beruházás során létrejött építmény jövőbeni vagyonkezelőjének és az  üzemeltetőjének és – ha
a  vagyonkezelő és az  üzemeltető nem azonos az  építmény használójával – a  Beruházás során létrejött
építmény használójának kijelölésére,
d) a beruházási koncepció jóváhagyására,
e) a beruházási helyszín jóváhagyására,
f ) arra, hogy a Beruházás előkészítésének 2. § (2) bekezdése szerinti előkészítési fázisai közül melyekhez biztosít
fedezetet az Előirányzatból,
g) az előkészítési fázisok teljesítésének véghatáridejére, továbbá
h) az előkészítés támogatott fázisainak megvalósításra fordítható központi költségvetési forrás legmagasabb
összegére.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti döntésében rendelkezhet az egyes előkészítési fázisok megvalósítójáról.
 (4) Ha a  Kormány az  egyes fázisok megvalósítójáról nem hoz döntést, úgy azt a  kormányzati felelős szerv az  állami
vagyon felügyeletéért felelős miniszterrel egyetértésben jelöli ki. 6. § A 2. § (2) bekezdés l)–p) pontja szerinti előkészítési fázisokhoz biztosított fedezet terhére történő pénzügyi teljesítés
feltétele a  településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszter – a  településfejlesztési koncepcióról,
az  integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési
sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet szerinti – országkép- és településképvédelmi
szempontú előzetes véleményezés során kiadott előzetes településképi hozzájárulásának kormányzati felelős szerv
általi előzetes beszerzése.
7. § A kormányzati felelős szerv a  Kormány döntését követően gondoskodik arról, hogy az  egyes előkészítési fázisok
megvalósítója a  Beruházás előkészítésével kapcsolatos adatokat feltöltse az  állami beruházások központi
nyilvántartásáról és ellenőrzéséről, valamint az  állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.)
Korm.  rendelet módosításáról szóló 469/2016. (XII. 23.) Korm. rendeletben meghatározott Központi Állami
Beruházás Ellenőrzési Rendszerbe.
8. § (1) A kormányzati felelős szerv az 5. § (2) bekezdés g) pontja szerint megállapított határidő lejártát követő 30 napon
belül beszámol a Kormány részére az előkészítési fázisok végrehajtásáról, valamint az Előirányzatból átcsoportosított
forrás felhasznált összegéről.
(2) Az Előirányzatból átcsoportosított forrás (1) bekezdés szerint fennmaradó összegének felhasználására is e rendelet
szabályait kell alkalmazni.
3. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017.
(VIII. 11.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2015. (III. 26.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól
szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában foglaltakra – 2015. március 1. napjától
2015.  augusztus 31. napjáig a  80. életévüket betöltött személyek esetében a  szociális alapszolgáltatások
infokommunikációs fejlesztését célzó tudományos kutatás és országos modellprogram kidolgozására, valamint
bevezetésére Jeneiné dr. Rubovszky Csillát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva:
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló modellprogram megfelelő előkészítését
és lefolyását,
b) a modellprogram tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó tudományos
elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az  illetékes minisztériumok államtitkárságaival – különösen az  Emberi Erőforrások
Minisztériumának Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárságával –, felsőoktatási
intézményekkel, valamint a Magyar Tudományos Akadémiával feladata ellátása érdekében.
3. § (1) A  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja alapján a  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdés szerinti díjazásra és
juttatásokra nem jogosult.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár
útján – irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter