text:
20/2016. (VI. 9.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek tisztjelöltjeiről és a tisztjelölti szolgálati jogviszonyról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341. § (1) bekezdés 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 43. § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 24. és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 44. § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 23. pont a) alpontjában és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 45. § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 3. pontjában és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 46. § és a 4. melléklet tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 4. pont a) alpontjában és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 47. § és az 5. melléklet tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (3) bekezdésében és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 48. § és a 6. melléklet tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 4. pont b) alpontjában és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. gazdasági szerv: a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerv (a továbbiakban:
rendvédelmi szerv) költségvetési gazdálkodásért felelős vezető által vezetett szervezeti egysége vagy
eleme, amely felelős az e rendeletben szabályozott munkáltatói intézkedések és járandóságok költségvetési
megalapozottságáért és folyósításáért,
2. képzési időszak: a szorgalmi időszak és a hozzá tartozó vizsgaidőszak,
3. központi szakszolgálat: a  rendvédelmi szerv vezetője (a továbbiakban: országos parancsnok) által
a tisztjelölttel kapcsolatos ügyek intézésére kijelölt szervezeti elem,
4. rendészeti alapképzés: a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai
felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: NKE tv.) szerinti rendészeti felsőoktatás
keretében, nappali munkarendben folytatott alapképzések,
5. szakmai gyakorlat: a  képzés során elsajátított ismeretanyag gyakorlatban történő alkalmazására történő
felkészítés olyan módszere, amikor a képzési időszak befejezését követően a rendvédelmi szervnél kerül sor
a feladat végrehajtására,
6. tanulmányi osztály: a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán (a továbbiakban:
NKE Rendészettudományi Kar), illetve a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Katasztrófavédelmi Intézetnél
(a  továbbiakban: NKE Katasztrófavédelmi Intézet) működő, a  tisztjelölttel kapcsolatos tanulmányi ügyek
intézésére kijelölt szervezeti elem.
2. § E  rendelet hatálya a  rendészeti alapképzésre felvételt nyert, a  rendvédelmi szervvel hivatásos szolgálati
jogviszonyban álló személyre – hivatásos állományba tartozására tekintettel – nem terjed ki.
3. § (1) Az  ösztöndíjszerződés hatálybalépését követően a  tisztjelölti szolgálati jogviszonyban (a továbbiakban: tisztjelölti
jogviszony) álló tisztjelölt a  központi szakszolgálat útján tartja a  kapcsolatot a  vele ösztöndíjszerződést kötő
rendvédelmi szervvel.
(2) A  rendvédelmi szerv a  központi szakszolgálatnak a  tisztjelöltekkel kapcsolatos feladatokat ellátó tagja részére
a  tényleges ügyintézés helyeként a  kapcsolattartás megkönnyítése érdekében az  NKE Rendészettudományi Kara
vagy az NKE Katasztrófavédelmi Intézet objektumát is kijelölheti, akár időszakosan, a szolgálatteljesítési ideje vagy
munkaideje egy részére is.
2. A tisztjelölti jogviszony létesítésének eljárási rendje 4. § (1) Az  országos parancsnok a  központi szakszolgálat útján a  tanulmányi osztálytól kapott értesítést követően
a  rendészeti alapképzésre felvételt nyert személyt (a továbbiakban: felvételt nyert személy) felhívja, hogy
az  ösztöndíjszerződés megkötése, valamint az  adatainak a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti személyügyi
nyilvántartásban történő rögzítése érdekében a (2) bekezdés szerinti dokumentumokat a felhívás kézhez vételétől
számított 8 munkanapon belül bocsássa a központi szakszolgálat rendelkezésére.
(2) A felvételt nyert személy az alábbi dokumentumokat, adatokat nyújtja be a központi szakszolgálatnak:
a) iskolai végzettségét és szakképzettségét igazoló okiratainak, valamint nyelvvizsga-bizonyítványainak
aa) közjegyző által hitelesített másolata,
ab) – bemutatását követően – a központi szakszolgálat munkatársa által hitelesített másolata, vagy
ac) a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemen (a továbbiakban: NKE) bemutatott, a  tanulmányi osztály
munkatársa által hitelesített másolata,
b) személyazonosságát és lakcímét igazoló okmány, a társadalombiztosítási azonosító jelét tartalmazó hatósági
igazolvány és adóazonosító jelét tartalmazó hatósági igazolvány másolata, az eredeti okmányok bemutatása
mellett,
c) a  tisztjelölti jogviszony létesítési feltételeinek teljesítéséről, valamint a  tisztjelölti jogviszonnyal járó
kötelezettségek vállalásáról szóló nyilatkozata,
d) a pénzforgalmi számlájának száma,
e) – a ruházati ellátás megszervezése érdekében – a ruházati méretére vonatkozó adatok.
(3) A  tanulmányi osztály az  (1)  bekezdés szerinti értesítéssel egyidejűleg továbbítja a  rendvédelmi szerv részére
a felvételt nyert személy által a felvételi eljárás során benyújtott vagy a felvételi eljárás során keletkezett, a tisztjelölti
jogviszony létesítéséhez szükséges alábbi dokumentumokat:
a) fényképes önéletrajz,
b) írásbeli nyilatkozat a  Hszt. 42.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott adatai kezeléséhez történő
hozzájárulásról,
c) írásbeli nyilatkozat a  Hszt. 42.  § (3)  bekezdés b)  pontjában foglaltak szerint a  tisztjelölti jogviszony
létesítését megelőző és a  tisztjelölti jogviszony fennállása alatti kifogástalan életvitel-ellenőrzéshez történő
hozzájárulásról,
d) a  vele közös háztartásban élő házastársa, élettársa, valamint felnőttkorú hozzátartozója Hszt. 2.  melléklete
szerinti írásbeli nyilatkozata,
e) a kifogástalan életvitel ellenőrzéséhez szükséges – a központi szakszolgálat által biztosított – kitöltött és aláírt
adatlap,
f ) a  rendvédelmi oktatási intézménybe jelentkezők fizikai, pszichikai és egészségügyi alkalmassági vizsgálatát
szabályozó rendelet szerinti, a felvételt megelőző egészségügyi, pszichikai és fizikai alkalmassági vizsgálaton
megállapított alkalmas minősítést tartalmazó irat másolata.
(4) A  tisztjelölti jogviszony létesítéséhez szükséges feltételeket igazoló dokumentumok benyújtását követően
a központi szakszolgálat intézkedik az ösztöndíjszerződés előkészítése érdekében. Az ösztöndíjszerződés aláírására
csak abban az esetben kerülhet sor, ha rendelkezésre áll a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatójának a kifogástalan
életvitel-ellenőrzés befejezéséről szóló határozata.
5. § (1) Az  ösztöndíjszerződés tervezetét a  központi szakszolgálat terjeszti fel az  országos parancsnoknak. Az  országos
parancsnok aláírását követően a központi szakszolgálat gondoskodik arról, hogy az ösztöndíjszerződést a  felvételt
nyert személy aláírja, legkésőbb az  NKE-re történő beiratkozás napján. Az  ösztöndíjszerződés egy példányát
a központi szakszolgálat a tanulmányi osztály részére átadja.
(2) Az  ösztöndíjszerződés megkötését követően az  ösztöndíjszerződés hatálya alatt – ha az  szükséges –
az ösztöndíjszerződésben nem rendezett, a rendvédelmi szerv döntésétől vagy egyoldalú jognyilatkozatától függő
kérdésekről az országos parancsnok munkáltatói intézkedésben rendelkezik.
6. § (1) A  rendészeti alapfelkészítést lezáró „Tisztjelölt” vizsgát a  Hszt. 285.  § (5)  bekezdése szerinti hat hónapos próbaidő
lejárta előtt kell megszervezni.
(2) A  „Tisztjelölt” vizsgán az  országos parancsnok által kijelölt, legalább a  tiszti besorolási osztály „D” besorolási
kategóriájába vagy vezetői besorolási osztályba tartozó hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személy az  NKE
rektorának felkérése alapján vizsgabizottsági tagként részt vesz.
(3) A „Tisztjelölt” vizsgán készített vizsgajegyzőkönyv másolatát a  tanulmányi osztály – az  NKE tv. 21/A.  § (7)  bekezdésében
foglalt rendelkezés alapján – a vizsgától számított 3 munkanapon belül megküldi a központi szakszolgálat részére.
7. § (1) A  próbaidő letelte előtt a  központi szakszolgálat kikéri az  NKE Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat
(a  továbbiakban: Rendvédelmi Tagozat) vezetőjének véleményét a  tisztjelölt véglegesítéséről. Ha a  Rendvédelmi
Tagozat vezetője a  tisztjelölt véglegesítését nem támogatja, a  központi szakszolgálatot az  ezzel kapcsolatos
indokokról is tájékoztatja.
(2) A tisztjelölt kizárólag a „Tisztjelölt” vizsga eredményes teljesítése esetén véglegesíthető.
 (3) Az  országos parancsnok a  véglegesítésről munkáltatói intézkedésben dönt. A  véglegesítésről szóló munkáltatói
intézkedést a  központi szakszolgálat közli a  tisztjelölttel, továbbá egy példányát a  tanulmányi osztálynak
tájékoztatásul megküldi.
8. § A tisztjelölt a véglegesítést követően teszi le a Hszt. 285. § (4) bekezdése szerinti esküt. Az eskütételt a rendvédelmi
szerv szervezi, együttműködve a Rendvédelmi Tagozattal.
9. § A tisztjelöltről vezetett személyügyi nyilvántartásra a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat
ellátó szervek hivatásos állományát érintő személyügyi igazgatás rendjéről szóló 31/2015. (VI. 16.) BM rendelet
83–86.  §-át, valamint 1.  mellékletét kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy humánigazgatási szakszolgálaton
a tisztjelöltek esetében a központi szakszolgálatot kell érteni.
10. § Ha a  tisztjelölt az  ösztöndíjszerződés hatálya alatt a  rendészeti alapképzésen belül úgy vált szakirányt,
hogy az  új szakirány másik rendvédelmi szerv érdekkörébe tartozik, a  tisztjelölt és az  érintett rendvédelmi
szervek az  ösztöndíjszerződéssel kapcsolatos, a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:208.  §
(1)  bekezdése szerinti szerződésátruházásról háromoldalú megállapodást kötnek, amely a  tisztjelölti jogviszony
folyamatosságának biztosítása mellett tartalmazza az  ösztöndíjszerződésben rögzített követelések és jogok
engedményezésére, valamint kötelezettségek tartozásátvállalására vonatkozó rendelkezéseket.
3. A tisztjelölti szolgálat 11. § Az  országos parancsnok a  központi szakszolgálat útján írásban tájékoztatja a  tisztjelöltet a  felszerelés, valamint
–  ha annak viselésére jogosult – a  szolgálati fegyver viselésére és használatára vonatkozó, a  rendvédelmi szervre
vonatkozó szabályokról.
12. § (1) A tisztjelölt a rendvédelmi szervnél teljesít szolgálatot
a) az NKE tv. 30. § (2) bekezdés e) pontja szerinti szakmai gyakorlat ideje alatt,
b) az  NKE tv. 30.  § (2)  bekezdés f )  pontja szerinti különleges jogrendben, valamint a  katasztrófák megelőzése
érdekében elrendelt közreműködés idején egyéb rendészeti feladat ellátására,
c) az NKE tv. 30. § (2) bekezdés g) pontja szerinti, a rendészetért felelős miniszter által elrendelt feladatok során,
továbbá
d) a gyakoroltatás (3) bekezdés b) pontja szerinti esetében.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a tisztjelölt a rendvédelmi szerv szolgálati szabályzata szerint köteles
a szolgálatteljesítésre.
(3) A  gyakoroltatás a  tanórákon elsajátított ismeretanyag gyakorlatban történő alkalmazására történő felkészítés,
az oktató által meghatározott tartalommal és formában, mely történhet
a) tanórán, gyakorlati foglalkozás keretében, a Rendvédelmi Tagozat által szervezve és végrehajtva, vagy
b) az oktató, illetve a Rendvédelmi Tagozat irányításával, az együttműködés keretében a rendvédelmi szervnél.
(4) A  rendészetért felelős miniszter – a  Hszt. 287.  § (4)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a  tisztjelöltek
szolgálatteljesítését az NKE rektorával történő előzetes egyeztetést követően rendelheti el.
13. § (1) A  tisztjelölt kötelékben és különleges jogrendi helyzetekben történő alkalmazása, szakmai gyakorlata, valamint
a  rendvédelmi szervnél végrehajtott gyakoroltatása során a  szolgálati feladatok ellátásának helye szerinti területi
szerv vezetője, vagy e  területi szervnél kijelölt szolgálati elöljáró utasításai szerint köteles eljárni. Ennek során
tisztjelölti szolgálati feladatát rész-szakképesítésének megfelelően, hivatásos szolgálati jogviszonyban állóval együtt
teljesíti.
(2) A rendvédelmi szerv a tanulmányi osztálytól tájékoztatást kérhet a tisztjelölt hallgatói jogairól és kötelezettségeiről
a rendvédelmi szervnél teljesítendő szolgálat megszervezése érdekében.
14. § (1) Az  oktatáshoz és a  gyakorlati képzéshez előírt foglalkozásokhoz szükséges, 1.  melléklet szerinti kényszerítő
eszközöket, egyéni védőeszközöket és egyéni védőfelszereléseket alegységkészletben vagy személyi felszerelésként
kell biztosítani.
(2) A  kényszerítő eszközzel, egyéni védőeszközzel és egyéni védőfelszereléssel történő ellátás és elszámolás
a rendvédelmi szerv feladata és felelőssége.
4. Tanulmányi pótlék 15. § (1) A tanulmányi pótlék Hszt. 11. melléklet III. pontjában meghatározott legmagasabb szorzószámát évfolyamonként és
szakirányonként legfeljebb három, a következő követelményeknek megfelelő tisztjelölt esetében lehet alkalmazni
a) az előző szemeszterben elért tanulmányi átlaga legalább 4,75,
b) ha már kettő befejezett szemeszterrel rendelkezik, akkor az  elvégzett szemeszterek alapján kiszámított
összesített tanulmányi átlaga legalább 4,5,
c) nem áll fenyítés hatálya alatt,
d) a  gyakorlati foglalkozásokon az  elsajátított ismeretek alapján szakmailag kiemelkedő teljesítményt nyújt,
valamint
e) a  képzés során és azon kívül is a  választott hivatásához méltó, a  hivatásetikai szabályoknak megfelelő
magatartást tanúsít.
 (2) A  tanulmányi pótlék legmagasabb szorzószámára jogosult tisztjelölteket a  szemeszter lezárását követően
a  Rendvédelmi Tagozat vezetője jelöli ki. Ha több mint három, az  (1)  bekezdésben megjelölt feltételeknek
megfelelő tisztjelölt van, előnyben kell részesíteni azt, aki Kari Tudományos Diákköri Konferencián vagy az Országos
Tudományos Diákköri Konferencián 1–3. helyezést ért el.
5. Elhelyezés 16. § (1) A  tisztjelölt részére a  képzés első tanévében a  beiratkozás napjától kezdődően a  képzési időszak végéig
a térítésmentes kollégiumi elhelyezés igénybevétele – a képzési napnak nem minősülő napok kivételével – kötelező,
a képzési napoknak nem minősülő napokon a tisztjelölt jogosult a kollégiumi elhelyezésre (a továbbiakban együtt
a  képzés első tanévében biztosított elhelyezés: kötelező kollégiumi elhelyezés). A  kötelező kollégiumi elhelyezés
térítési díjának megfelelő összeget a rendvédelmi szerv előirányzat-átadással biztosítja az NKE részére.
(2) A  képzés második tanévétől a  tisztjelölt kérelmére az  NKE a  kollégium szabad kapacitásának függvényében
kollégiumi elhelyezést biztosít a tisztjelölt részére, a tisztjelölt által az NKE részére megfizetett térítés ellenében.
(3) A  szakaszparancsnoki vagy rajparancsnoki feladatok ellátására kijelölt tisztjelölt a  (2)  bekezdésben foglaltaktól
eltérően a  képzés második tanévétől is térítésmentesen jogosult a  kollégiumi elhelyezésre. A  térítési díjnak
megfelelő összeget a rendvédelmi szerv előirányzat-átadással biztosítja az NKE részére.
(4) A  tisztjelölt az  (1)–(3)  bekezdés szerinti kollégiumi elhelyezésre a  képzési időszak valamennyi naptári napján
jogosult.
(5) A (2) bekezdés szerinti kollégiumi elhelyezés térítési díját az NKE állapítja meg.
17. § Ha a tisztjelölt a szakmai gyakorlatát a lakóhelyén vagy tartózkodási helyén kívüli olyan településen tölti, ahonnan
a mindennapi hazautazása nem megoldható, részére a rendvédelmi szerv a szakmai gyakorlat idejére térítésmentes
elhelyezést biztosít.
6. Élelmezés 18. § (1) A tisztjelölt részére a kötelező kollégiumi elhelyezés időszakára térítésmentesen napi háromszori étkezés – reggeli,
ebéd, vacsora – jár természetbeni ellátásként.
(2) A  képzés második tanévétől a  tisztjelölt a  szorgalmi időszak munkanapjain térítésmentes ebéd igénybevételére
jogosult természetbeni ellátásként.
(3) Ha a 16. § (2) vagy (3) bekezdése szerint a tisztjelölt kollégiumi elhelyezésben részesül, részére a (2) bekezdés szerinti
térítésmentes ebéd valamennyi naptári napon jár. Ebben az esetben a tisztjelölt részére, kérelmére az NKE térítési díj
ellenében reggelit és vacsorát biztosíthat.
(4) A legalább hat óra időtartamban ügyeleti szolgálatot ellátó tisztjelölt részére a szolgálat ideje alatt az (1) bekezdés
szerinti természetbeni ellátás jár.
19. § (1) A  szakmai gyakorlat időtartama alatt a  tisztjelölt térítésmentes ebéd igénybevételére jogosult természetbeni
ellátásként, amelyet részére a rendvédelmi szerv biztosít.
(2) A  tisztjelölt részére a  12.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetekben az  indokolt élelmezést természetbeni
ellátásként a rendvédelmi szerv biztosítja.
20. § (1) A  tisztjelölt részére térítésmentesen nyújtott élelmezéssel kapcsolatos költségeket – a  rendvédelmi szerv által
közvetlenül, természetben biztosított élelmezés költségeinek kivételével – a  rendvédelmi szerv előirányzatátadással biztosítja az  NKE részére. A  térítésmentes élelmezés költségeinek kiszámítására vonatkozó
rendelkezéseket az NKE és a rendvédelmi szerv közötti megállapodás tartalmazza.
(2) A térítés ellenében megállapított élelmezés esetén a tisztjelölt a térítési díjat közvetlenül a természetbeni élelmezési
szolgáltatást biztosító részére fizeti meg.
21. § A  tisztjelölt kötelékben és különleges jogrendi helyzetekben történő alkalmazása esetén az  élelmezési norma
mértékére és az élelmezés szabályaira a rendvédelmi szerv előírásait kell alkalmazni.
7. Ruházati ellátás 22. § (1) A tisztjelölt a rendészeti alapfelkészítés kezdetekor a 2. melléklet 1. pontjában szereplő egyenruházati termékekre
jogosult. A  véglegesítését követően a  tisztjelölt kiegészítésként a  2.  melléklet 2.  pontja szerinti egyenruházati
termékekre, valamint a 2. melléklet 3. pontja szerinti termékek cseréjére jogosult.
(2) A tisztjelölt véglegesítésekor a 3. melléklet szerinti sportruházati ellátásra jogosult.
 (3) A  tisztjelöltek ruházatának ellenőrzése érdekében a  rendvédelmi szerv évente egy alkalommal, legkésőbb
április 15.  napjáig ruházati szemlét tart, amely alapján a  rendvédelmi szerv meghatározhatja a  pótlásra kerülő
termékek körét. A ruházati szemléről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a szemle lefolytatását és
eredményét.
(4) A tisztjelölt ruházati ellátását a rendvédelmi szerv természetben biztosítja.
 (5) Az egyenruházati és sportruházati termékek karbantartását a tisztjelölt maga végzi.
 (6) A  tisztjelölteknek a  tisztjelölti jogviszony megszűnésekor – a  (7) bekezdésben foglalt kivétellel, függetlenül annak
okától – az e rendelet alapján biztosított egyenruházati és sportruházati termékekkel – a névkitűzők, sapkák, ingek,
blúzok, pólók, lábbelik, kesztyűk és zoknik kivételével – el kell számolnia. A visszavételezett termék a rendvédelmi
szerv tulajdonát képezi, mely megfelelő higiéniai tisztítást követően felhasználható a  következő évfolyamok
tisztjelöltjeinek ruházati ellátására.
(7) A  tisztjelölti állomány elhunyt tagjának ruházati termékeire és felszerelési cikkeire a  tisztjelölti időtartamára való
tekintet nélkül az öröklési jog szabályai az irányadóak.
23. § (1) A tisztjelölt tisztjelölti rendfokozati jelzést, valamint karjelvényt visel.
 (2) A  tisztjelölti rendfokozati jelzés a  tisztjelölttel ösztöndíjszerződést kötő rendvédelmi szerv rendfokozati jelzésének
színével azonos színű, az évfolyamnak megfelelő arany sávokkal megjelenített évfolyamjelzés.
24. § A  22.  § (6)  bekezdésétől eltérően a  tisztjelölt hivatásos állományba történő kinevezésekor a  tisztjelölti jogviszony
alatt részére kiadott egyenruházati és sportruházati termékek – ha a  termék a  hivatásos állomány tagjaként őt
megillető ruházati ellátási normában szerepel – az  alapfelszerelésének részét képezik. A  hivatásos állomány
tagjaként őt megillető ruházati ellátási normában nem szereplő termékekkel a  22.  § (6)  bekezdése szerint kell
elszámolnia.
8. Tanszertámogatás 25. § (1) A  tisztjelölt a  képzéshez szükséges tanszerek megvásárlása érdekében tanszertámogatásra jogosult, amelynek
mértéke képzési félévenként a  rendvédelmi illetményalap 25%-a. A  tanszertámogatást a  rendvédelmi szerv
biztosítja.
(2) A  tanszertámogatást tankönyvre, írószerre vagy tanszerre lehet felhasználni. A  felhasználást a  tisztjelölt
a rendvédelmi szerv felé a rendvédelmi szerv nevére kiállított számlával igazolni köteles.
(3) A  tanszertámogatást a  rendvédelmi szerv a  szemeszter első hónapjában folyósítja, annak összegének
felhasználásával a tisztjelölt a folyósítástól számított hatvan napon belül számol el.
26. § A  25.  §-ban foglalt pénzbeli juttatáson felül a  tisztjelölt részére tanszertámogatásként a  rendvédelmi szerv
a  tanulmányai végzéséhez korszerű számítástechnikai eszközök: egy db laptop és egy db pendrive használatát
biztosítja.
9. Költségtérítések 27. § (1) A tisztjelöltet az ösztöndíj és az e rendelet szerinti járandóságok fizetési számlára történő átutalására tekintettel évi
bruttó 4000 forint összegű bankszámla-hozzájárulás illeti meg.
(2) A  tisztjelölti jogviszony év közben történő létesítése és megszűnése esetén a  tisztjelölti jogviszony fennállásának
időszakára, valamint a  tisztjelölti jogviszony szünetelése esetén a  szüneteléssel nem érintett időszakra
a bankszámla-hozzájárulás időarányosan jár.
(3) A  bankszámla-hozzájárulást a  rendvédelmi szerv biztosítja, azt legkésőbb a  november havi járandóságok
kifizetésével egyidejűleg folyósítja.
28. § A  tisztjelöltet a  12.  § (1)  bekezdése szerinti, a  rendvédelmi szervnél teljesített szolgálat során felmerült, igazolt
költségei után költségtérítés illeti meg. A  felmerült költséget a  tisztjelölt a  rendvédelmi szerv nevére kiállított
számlával köteles igazolni.
10. Szociális juttatások 29. § (1) A tisztjelölt a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos és közalkalmazotti állománya részére
adható szociális támogatásról és a  kegyeleti gondoskodással kapcsolatos egyes feladatokról szóló BM rendelet
szerinti
a) szociális segélyre,
b) születési segélyre,
c) beiskolázási segélyre,
d) temetési segélyre, valamint
e) kegyeleti gondoskodásra
(a továbbiakban együtt: szociális juttatás), az  ott meghatározott feltételek szerint jogosult, a  (2) és (3)  bekezdés
szerinti eltérésekkel.
(2) A  tisztjelölt szociális segély iránti kérelméről az  országos parancsnok dönt. A  szociális támogatás mértéke nem
haladhatja meg a rendvédelmi illetményalap 250%-ának megfelelő összeget.
(3) A  tisztjelölt temetési segély iránti kérelméről az  országos parancsnok dönt. A  temetési segély mértéke nem
haladhatja meg a rendvédelmi illetményalap 150%-ának megfelelő összeget.
11. A tisztjelölti jogviszony szünetelése 30. § (1) Ha a tisztjelölt hallgatói jogviszonya a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 45. §-a alapján szünetel,
a  hallgatói jogviszony szüneteléséről, valamint a  hallgatói jogviszony szünetelésének megszűnéséről a  tisztjelölt
– legkésőbb a szünetelés kezdő napjától vagy a szünetelés megszűnésétől számított öt munkanapon belül – köteles
írásban tájékoztatni a központi szakszolgálatot.
(2) Ha a  tisztjelölt hallgatói jogviszonyának szünetelésével egyidejűleg a  tisztjelölti jogviszonyának szüneteltetésére
nem kerül sor, őt ezen időtartam alatt a  13.  § (1)  bekezdése szerint kijelölt szerv hetente legfeljebb tizenkét óra
időtartamban szolgálati feladatokkal láthatja el, amellyel a  tisztjelöltnek a  hallgatói jogviszony szünetelésének
időtartama alatt is a  tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztásban történő szolgálatteljesítésre való
felkészülését segíti elő.
(3) A  hallgatói jogviszony szüneteltetése esetén, ha azzal egyidejűleg a  tisztjelölti jogviszony szüneteltetésére nem
kerül sor, a tisztjelölt köteles a ruházatát, felszerelését viselésre alkalmas állapotban tartani és megőrizni.
31. § (1) A  Hszt. 286.  § (7)  bekezdése szerinti, a  tisztjelölti jogviszony szünetelésére irányuló kérelmet az  országos
parancsnokhoz címezve, a központi szakszolgálat részére kell benyújtani.
(2) A  kérelemben meg kell jelölni azt a  különös méltánylást érdemlő egyéni érdeket, amelyre hivatkozva a  tisztjelölt
kéri a  tisztjelölti jogviszony szünetelését. A  kérelem országos parancsnokhoz történő felterjesztéséről a  központi
szakszolgálat intézkedik.
(3) Az  országos parancsnok a  szünetelésről munkáltatói intézkedésben dönt. A  munkáltatói intézkedést a  központi
szakszolgálat kézbesíti a tisztjelölt részére, egyidejűleg a tisztjelölti jogviszony szünetelésének tényéről tájékoztatja
a tanulmányi osztályt.
(4) A  Hszt. 73–75.  §-a szerinti szünetelés mellett a  tisztjelölti jogviszony Hszt. 286.  § (7)  bekezdése alapján történő
szünetelése esetén is alkalmazni kell a Hszt. 76. §-át.
(5) A  tisztjelölti jogviszony szüneteltetése esetén a  tisztjelölt a  ruházatát, felszerelését tiszta állapotban, továbbá
a  tanszertámogatásként használatra átadott számítástechnikai eszközöket köteles a  központi szakszolgálat által
megjelölt helyen és időben leadni. A  leadásra kerülő ruházati és felszerelési cikkek, valamint számítástechnikai
eszközök a tisztjelölti jogviszony szüneteltetésének időtartamára megőrzésre kerülnek.
12. A tisztjelölti jogviszony megszüntetésének eljárási rendje 32. § (1) A tisztjelölti jogviszonynak a rendvédelmi szerv által, a Hszt. 285. § (5) bekezdése alapján a próbaidő alatt azonnali
hatállyal, vagy a Hszt. 286. § (3) bekezdése alapján egyoldalú jognyilatkozattal történő megszüntetését az országos
parancsnok által a  központi szakszolgálat személyi állományából kijelölt személy személyzeti megbeszélés
keretében közli a tisztjelölttel, továbbá átadja az erről szóló munkáltatói intézkedést.
(2) A tisztjelölti jogviszony (1) bekezdés szerinti megszüntetése érdekében a központi szakszolgálat a megszüntetéshez
vezető körülménynek a rendvédelmi szerv tudomására jutását követően haladéktalanul intézkedik.
(3) A személyzeti megbeszélésen tisztázni kell a tisztjelölti jogviszonnyal összefüggő valamennyi kérdést. A személyzeti
megbeszélésről feljegyzést kell készíteni, amelyből egy példányt a  tisztjelöltnek át kell adni, egy példányt pedig
a személyi anyag részeként kell kezelni.
33. § (1) A tisztjelölti jogviszonynak a tisztjelölt által, a Hszt. 285. § (5) bekezdése alapján a próbaidő alatt azonnali hatállyal,
vagy a 286. § (2) bekezdése alapján egyoldalú jognyilatkozattal történő megszüntetésére irányuló jognyilatkozatot
a tisztjelölt az országos parancsnoknak címezve, a központi szakszolgálatnak nyújtja be írásban.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jognyilatkozatban meg kell jelölni a  tisztjelölti jogviszony megszűnésének kérelmezett
napját. A próbaidő alatt történő megszüntetés esetén a jogviszony megszűnésének napja megegyezik a jognyilatkozatban
megjelölt nappal. Egyéb esetekben a  központi szakszolgálat megvizsgálja a  Hszt. 286.  § (2)  bekezdése szerinti
megállapodás lehetőségét és a  tisztjelölt kérelmének támogatása esetén az országos parancsnoknak a  jogviszony
megszűnésének napját megállapító munkáltatói intézkedését döntésre előkészíti.
(3) A tisztjelölti jogviszony megszüntetésének tényéről a központi szakszolgálat a tanulmányi osztályt tájékoztatja.
 (4) Ha a  tisztjelölt egyoldalú jognyilatkozatával történő megszüntetés esetén munkáltatói intézkedés meghozatalára
kerül sor, a munkáltatói intézkedést a központi szakszolgálat közli a tisztjelölttel.
34. § (1) A tisztjelölti jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetését a tisztjelölt írásban kezdeményezi az országos
parancsnoknak címzett, a  központi szakszolgálathoz benyújtott kérelemben. A  kérelemben meg kell jelölni
a tisztjelölti jogviszony megszüntetésére irányuló kezdeményezés okát.
(2) A kérelemről a központi szakszolgálat a javaslatával együtt soron kívül tájékoztatja az országos parancsnokot.
 (3) Ha az  országos parancsnok a  közös megegyezést jóváhagyja, a  központi szakszolgálat intézkedik az  erről szóló
megállapodás elkészítéséről és aláíratásáról. (4) A  tisztjelölti jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetéséről szóló megállapodásnak a  Hszt. 83.  §
(2) bekezdésében foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a tisztjelöltet esetlegesen terhelő megtérítési kötelezettség kiszámításának módját, a megtérítendő összeget
és a megtérítés módját,
b) a  tisztjelölt tájékoztatását a  tisztjelölti jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetésének
a jogkövetkezményeiről, a Hszt. 286. § (2) és (6) bekezdésében foglaltakra figyelemmel,
c) a tisztjelölti jogviszony megszüntetéséig a szolgálati feladatok ellátásának rendjét, valamint
d) a tisztjelölt részére biztosított járandóságokkal történő elszámolás rendjét.
35. § A  tisztjelölti jogviszonynak a  Hszt. 286.  § (4)  bekezdése alapján, a  törvény erejénél fogva történő megszűnése
esetén a  tisztjelölti jogviszony megszűnésének tényéről az  országos parancsnok munkáltatói intézkedést ad
ki. A  munkáltatói intézkedés csak a  megszűnés jogcímét és az  arra okot adó körülmény bekövetkeztének napját,
továbbá – ha van – a megtérítési kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza.
36. § (1) A Hszt. 286. § (6) bekezdése alapján a tisztjelölti jogviszonynak a tisztjelöltnek felróható okból történő megszűnése
esetén a  fizetési kötelezettség várható összegéről és jogcíméről a  tisztjelöltet írásban tájékoztatni kell. Ha
a tisztjelölti jogviszony megszüntetéséről munkáltatói intézkedés rendelkezik, ezt a tájékoztatást a megszüntetésről
kiadott munkáltatói intézkedés tartalmazza. A  tisztjelölt a  fizetési kötelezettséget vagy annak mértékét
az intézkedés ellen benyújtott szolgálati panaszban vitathatja.
(2) A központi szakszolgálat a tisztjelölt részére legkésőbb a tisztjelölti jogviszonynak az általános munkarend szerinti
utolsó munkanapjáig, azonnali hatályú megszüntetés esetén az  attól számított három munkanapon belül a  38.  §
szerinti adatok alapján részletes írásbeli elszámolást ad, amelyből a  kiszámítás helyessége, valamint a  képzés
költségeinek összege ellenőrizhető.
(3) A Hszt. 286. § (6) bekezdésében foglaltak alkalmazásában a képzés költségeinek minősül:
a) a tanulmányok idejére folyósított ösztöndíj összege,
b) a kötelező kollégiumi elhelyezés költségei,
c) az élelmezés költségei,
d) a tanszertámogatás költségei,
e) a természetben vissza nem szolgáltatott ruházat és felszerelés vonatkozásában a 40. § (4) bekezdése alapján
megállapított összeg,
f ) a jogszabály alapján biztosított egyéb költségek.
(4) Az  élelmezési költségek megállapításánál az  együttműködési megállapodás szerinti élelmezési norma szerinti
összeget kell figyelembe venni.
(5) A  tanszertámogatásként természetben juttatott korszerű számítástechnikai eszközökkel a  tisztjelölt elsősorban
természetben köteles elszámolni. Ha ennek akadálya van, akkor a képzés költségeként a korszerű számítástechnikai
eszköz elszámoláskori értékét köteles megtéríteni.
(6) A tisztjelölt részére megállapított szociális juttatásokat a tisztjelöltnek nem kell megtérítenie.
 (7) A képzés költségeinek megtérítésére az országos parancsnok szólítja fel írásban a tisztjelöltet.
 (8) A képzés megtérítendő költségeit – mint követelést – a tisztjelölti viszonyról szóló igazoláson is fel kell tüntetni, ha
a megtérítésre az igazolás kiállításának napjáig nem került sor.
37. § (1) A tisztjelölt kérelmére a fizetési kötelezettség teljesítésére részletfizetés engedélyezhető. Ha a tisztjelölti jogviszony
időtartama
a) két év vagy annál rövidebb volt, legfeljebb 6 havi részletfizetés,
b) a két évet meghaladta, legfeljebb tizenkét havi részletfizetés
engedélyezhető.
(2) A részletfizetésre irányuló kérelmet a 36. § (7) bekezdése szerinti írásbeli felszólítás kézhezvételétől számított tizenöt
napon belül az országos parancsnoknak címezve, a központi szakszolgálathoz kell benyújtani.
(3) A  részletfizetésre irányuló kérelem országos parancsnokhoz történő felterjesztéséről a  központi szakszolgálat
intézkedik. Az országos parancsnok döntéséről a központi szakszolgálat tájékoztatja az érintettet.
38. § (1) A  gazdasági szerv a  megtérítési kötelezettség összegének megállapíthatósága érdekében a  képzés költségeinek
minősülő pénzbeli juttatások értékéről vezetett adatokat minden tanulmányi félév végén összesíti, és a  központi
szakszolgálat útján a tisztjelölttel dokumentált módon közli.
(2) A gazdasági szerv az  (1) bekezdés szerinti adatokat a  tisztjelölti jogviszony megszűnését követően a  rendvédelmi
szervnél történő szolgálatteljesítésre az  ösztöndíjszerződésben vállalt időtartam utolsó napjáig megőrzi. Ha
a  tisztjelölt a  Hszt. 285.  § (3)  bekezdése alapján a  munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró hozzájárulásával ezt
a  kötelezettségét másik rendvédelmi szervnél teljesíti, úgy ezen adatok átadásra kerülnek a  másik rendvédelmi
szervnek.
39. § (1) A  tisztjelölti jogviszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor a  központi szakszolgálat intézkedik annak
érdekében, hogy a  tisztjelölti szolgálattal járó feladatok átadására és a  leszerelés végrehajtására legkésőbb
a  tisztjelölti jogviszonynak az  általános munkarend szerinti munkanapra eső utolsó napján, azonnali hatályú
megszüntetés esetén az attól számított öt munkanapon belül sor kerüljön.
(2) Ha a  tisztjelölt akadályoztatása miatt vagy közreműködésének hiányában a  leszerelés végrehajtása elmarad,
a  központi szakszolgálat a  tisztjelölti jogviszony megszűnését követő tíz napon belül intézkedik annak
megállapítására, hogy a tisztjelölt esetlegesen mely – elszámolási kötelezettséggel kiadott – vagyontárgyakkal nem
számolt el.
40. § (1) A  leszerelés végrehajtása során a  tisztjelölt – a 22. § (6) bekezdésében és a 24. §-ban foglaltakra is figyelemmel –
elszámol a részére átadott ruházati termékekkel és felszerelési tárgyakkal.
(2) Leszereléskor a  gazdasági szerv bevonja a  kiadott fegyverzeti, vegyvédelmi, a  hivatásos állomány tagja részére
át nem adható ruházati és egyéb felszerelési tárgyakat, valamint a  tanszertámogatásként a  tisztjelölt részére
használatra átadott számítástechnikai eszközöket.
(3) A tisztjelölti jogviszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor a tisztjelölti rendfokozati jelzés is bevonásra kerül,
bevonása a ruházat (2) bekezdés szerinti bevonásával együtt történik.
(4) Az  a  tisztjelölt, aki a  leadásra kötelezett ruházati termékekkel és felszereléssel nem tud elszámolni, vagy azok
állapota a további feladatellátásra alkalmatlan, ezek tárgyévi forintértékének 50%-át köteles megtéríteni.
41. § A tisztjelölti jogviszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor a központi szakszolgálat
a) gondoskodik a  szükséges okmányok, a  Hszt. 99.  § (1)  bekezdése szerinti igazolás, a  leszerelési lap
előkészítéséről, és azoknak az  utolsó munkában töltött napon az  érintettnek történő átadásáról, valamint
az intézkedésre jogosult szervekhez továbbításáról,
b) intézkedik a  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai
szolgálati igazolványának rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről szóló
14/2012. (III. 30.) BM rendelet 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti feladat elvégzéséről,
c) intézkedik a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szervek szolgálati jelvényeinek
rendszeresítésével, valamint az ilyen szerveknél szolgálati jogviszonyban álló személyek szolgálati jelvénnyel
történő ellátásának rendjével összefüggő szabályokról szóló 32/2015. (VI. 16.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti feladat elvégzéséről.
13. Záró rendelkezések 42. § Ez a rendelet 2016. július 1-jén lép hatályba.
43. § (1) A belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek és hivatásos állományú tagjainak kártérítési felelősségéről
szóló 23/1997. (III. 19.) BM rendelet (a továbbiakban: R1.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1.  § (1) E  rendelet hatálya a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 1. § (1) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott
rendvédelmi feladatokat ellátó szervekre és hivatásos állományuk tagjaira terjed ki.
(2) E  rendelet rendelkezéseit a  II/A. Fejezetben meghatározott eltérésekkel a  tisztjelölt által a  rendvédelmi
feladatokat ellátó szervnek, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv által a  tisztjelöltnek okozott kár
vonatkozásában a tisztjelöltre is megfelelően alkalmazni kell, azzal, hogy a tisztjelölti állomány vonatkozásában
a) állományilletékes parancsnokon a kártérítési eljárás első fokon történő elbírálására jogosult személyt,
b) hivatásos állomány tagján a tisztjelöltet,
c) szolgálati viszonyon a tisztjelölti szolgálati jogviszonyt
kell érteni.”
(2) Az R1. a következő II/A. Fejezettel egészül ki:
„II/A. FEJEZET
A TISZTJELÖLTI ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS RENDELKEZÉSEK
43/A. § (1) A kártérítési eljárás elbírálására első fokon az országos parancsnok erre kijelölt szervezetszerű helyettese,
másodfokon az országos parancsnok jogosult.
(2) A  7.  § (1)  bekezdésében meghatározott képviselő fogalmába az  ott meghatározottakon túl az  eljárás alá vont
személy által meghatalmazott kari hallgatói önkormányzatot is érteni kell.
(3) A  11.  § (1a)  bekezdése szerint a  kártérítési eljárás elbírálására jogosult a  bizonyítási eszközök beszerzése
érdekében a Nemzeti Közszolgálati Egyetem felé is megkereséssel élhet.
(4) A tisztjelöltek vonatkozásában a 14/A. § nem alkalmazható.
(5) A tisztjelöltek vonatkozásában a Hszt. 229. § (1)–(3) bekezdésében szereplő alapilletményen a tisztjelölt egy havi
ösztöndíját kell érteni.”
44. § (1) A  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai Fegyelmi Szabályzatáról szóló
11/2006. (III. 14.) BM rendelet (a továbbiakban: R2.) 1. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E  rendelet I., II. és IV. Részét az  V. Részben meghatározott eltérésekkel a  rendvédelmi szerv tisztjelölti
állományára is megfelelően alkalmazni kell.”
(2) Az R2. a következő V. Résszel egészül ki:
„V. RÉSZ
A TISZTJELÖLTI ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS RENDELKEZÉSEK
48/A. § (1) E rendelet rendelkezéseinek alkalmazása során a rendvédelmi szerv tisztjelölti állománya vonatkozásában
hivatásos állomány tagján a  tisztjelöltet, az  állományilletékes parancsnokon eltérő rendelkezés hiányában
az országos parancsnokot kell érteni.
(2) A rendvédelmi szerv tisztjelöltjeire nem alkalmazható a 2. § (2) bekezdése, az 5. és 6. §, a 7. § (2) és (3) bekezdése,
a 12. §, a 34. § (2)–(7) bekezdése, a 36. § (5)–(7) bekezdése, valamint a 37. §.
48/B.  § (1) A  4.  §-tól eltérően a  Tv. 289.  § (1)  bekezdésében meghatározott fegyelemsértés esetén a  fegyelmi
jogkört – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – első fokon a Tv. 287. § (1) bekezdése szerinti szolgálati
hely, a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat vezetője által erre kijelölt
helyettese gyakorolja, másodfokon a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendvédelmi
Tagozat vezetője jár el, azzal, hogy a fenyítés kiszabásához az országos parancsnok egyetértése szükséges.
(2) Ha a  tisztjelölt a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek tisztjelöltjeiről
és a  tisztjelölti szolgálati jogviszonyról szóló 20/2016. (VI. 9.) BM rendelet 12.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerint
a  rendvédelmi szervnél teljesít szolgálatot, fegyelemsértés esetén – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel  –
a  fegyelmi jogkört első fokon az  országos parancsnok erre kijelölt szervezetszerű helyettese gyakorolja,
másodfokon az  országos parancsnok jár el, azzal, hogy a  fenyítés kiszabásához a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat vezetőjének egyetértése szükséges.
(3) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 55. § (2) bekezdés e) pontja szerinti
fegyelmi büntetést első fokon a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat
vezetője, másodfokon a  dékán szabhat ki, azzal, hogy a  kizárás fenyítés kiszabásához az  országos parancsnok
egyetértése szükséges.
48/C. § (1) A 15. § (1) bekezdésében meghatározott képviselő fogalmába az ott meghatározottakon túl az eljárás alá
vont meghatalmazása alapján a fegyelmi eljárásban a tisztjelölt képviseletében eljáró kari hallgatói önkormányzatot
is érteni kell.
(2) A  17.  § (2)  bekezdésétől eltérően tisztjelölt esetében a  fegyelemsértés súlyára tekintettel a  beosztásból
felfüggesztésnek akkor van helye, ha a  kialakult joggyakorlat alapján előreláthatólag a  fegyelmi felelősség
megállapítása esetén kizárás fenyítés kiszabása várható.
(3) A  36.  § (3)  bekezdésétől eltérően szabálysértés fegyelmi jogkörben történő elbírálásánál a  tisztjelölt esetében
nem alkalmazható pénzbírság helyett elsősorban az Nftv. 55. § (2) bekezdés c) pontja szerinti fenyítést kell kiszabni.
A 36. § (3a) bekezdését a tisztjelöltek vonatkozásában akként kell alkalmazni, hogy az ott meghatározott feltételek
esetében az Nftv. 55. § (2) bekezdés c) pontja szerinti fenyítés alapján történő csökkentés vagy megvonás együttes
összege lehetőség szerint megegyezzen a helyszíni bírság összegével.”
45. § A  belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és
öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati-, fegyverzeti-, kényszerítőeszköz
és világítástechnikai felszereléséről szóló 14/2016. (V. 10.) BM rendelet 1. § (1) bekezdés g) pontjában a „hallgatóira”
szövegrész helyébe a „hallgatóira – a tisztjelölti állomány kivételével –” szöveg lép.
46. § (1) A  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati igazolványának
rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről szóló 14/2012. (III. 30.) BM rendelet
(a továbbiakban: R3.) 1. §-a a következő f ) ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában)
„f ) tisztjelölt: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
törvény szerinti tisztjelölt.”
(2) Az R3. 2. §-a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A  tisztjelölt szolgálati igazolványa – az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv tisztjelöltje
esetén – a  fegyverviselésre való jogosultságot, valamint azt igazolja, hogy a  tisztjelölt önálló intézkedésre nem
jogosult.”
(3) Az R3. 2. § (5) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
18. § (3) bekezdésében meghatározottak mellett a szolgálati igazolvány tartalmazza]
„h) a  tisztjelölt esetében a  tisztjelölti szolgálati jogviszonyra utalást, továbbá a  „rendőrség tisztjelöltje” vagy
a „katasztrófavédelem tisztjelöltje” feliratot.”
(4) Az R3. 7. § (1) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(A helyi személyügyi szerv)
„f ) azon tisztjelölttől, akinek a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló törvényben meghatározottak szerint szünetel a tisztjelölti szolgálati jogviszonya – a szünetelés
idejére – a szünetelést megelőző utolsó munkanapon”
(visszavonja).
(5) Az R3. 7. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hivatásos állományból felfüggesztett és a szolgálati jogviszonyát szüneteltető hivatásos állományú, valamint
a  tisztjelölti szolgálati jogviszonyát szüneteltető tisztjelölt visszavont szolgálati igazolványát a  helyi személyügyi
szerv a visszavonás idejére elhelyezi az érintett személyi anyagában. A felfüggesztés, illetve a szolgálati jogviszony
szünetelésének megszüntetését követő első munkanapon a  helyi személyügyi szerv visszaadja a  visszavont
szolgálati igazolványt a hivatásos állományúnak, vagy ha a 3. § (3) bekezdésben meghatározott, a visszavonás ideje
alatt bekövetkezett ok miatt a szolgálati igazolvány cseréje válik szükségessé, gondoskodik a cseréről.”
(6) Az R3. a 4. melléklet szerinti 8. melléklettel egészül ki.
 (7) Az R3.
a) 2. § (6) bekezdésében az „1–7. melléklet” szövegrész helyébe az „1–8. melléklet”,
b) 3.  § (2)  bekezdésében és a  7.  § (1)  bekezdés a)  pontjában a  „szolgálati viszony” szövegrész helyébe
a „szolgálati viszony vagy a tisztjelölti szolgálati viszony”,
c) 3.  § (4)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában az „állományúak esetében” szövegrész helyébe az „állományúak,
valamint az általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv tisztjelöltje esetében”,
d) 6. § (2) és (3) bekezdésében a „hivatásos állomány tagja” szövegrész helyébe a „hivatásos állomány tagja és
a tisztjelölt”
szöveg lép. (8) Hatályát veszti az R3. 2. § (5) bekezdés f ) pontjában és 7. § (1) bekezdés d) pontjában a „valamint” szövegrész.
47. § A belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél a hivatásos szolgálati beosztásokról
és a  betöltésükhöz szükséges követelményekről szóló 30/2015. (VI. 16.) BM rendelet 8.  melléklete az  5.  melléklet
szerint módosul.
48. § (1) A  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szervek szolgálati jelvényeinek rendszeresítésével, valamint
az  ilyen szerveknél szolgálati jogviszonyban álló személyek szolgálati jelvénnyel történő ellátásának rendjével
összefüggő szabályokról szóló 32/2015. (VI. 16.) BM rendelet a következő 9/A. §-sal egészül ki:
„9/A.  § (1) A  rendvédelmi szerv tisztjelöltjét a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel az  1–9.  §-ban foglalt
szabályok szerint kell ellátni szolgálati jelvénnyel, azzal, hogy ahol a rendelkezések
a) hivatásos állomány tagjáról rendelkeznek, azon tisztjelöltet,
b) hivatásos szolgálati jogviszonyról rendelkeznek, azon a tisztjelölti szolgálati jogviszonyt,
c) a  helyi személyügyi szerven a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
tisztjelöltjeiről és a tisztjelölti szolgálati jogviszonyról szóló rendelet szerinti központi szakszolgálatot
kell érteni.
(2) A  tisztjelöltet a  2.  § (2)  bekezdésében foglaltaktól eltérően a  tisztjelölti szolgálati jogviszonyban történő
véglegesítését követően kell szolgálati jelvénnyel ellátni.
(3) A tisztjelöltek szolgálati jelvényének leírását a 6. melléklet tartalmazza.”
(2) A  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szervek szolgálati jelvényeinek rendszeresítésével, valamint
az  ilyen szerveknél szolgálati jogviszonyban álló személyek szolgálati jelvénnyel történő ellátásának rendjével
összefüggő szabályokról szóló 32/2015. (VI. 16.) BM rendelet a 6. melléklet szerinti 6. melléklettel egészül ki.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
38/2014. (IX. 4.) NFM rendelete a Magyar Turizmus Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Turizmus Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összessége gyakorlójának 2018. december 31-ig a Nemzetgazdasági Minisztériumot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
33/2011. (IV. 7.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján – dr. Stumpf István
alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 395/2010. (V. 19.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be az Országos
Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„KEZDEMÉNYEZZÜK, HOGY DECEMBER 10. AZ EMBERI JOGOK NAPJA MUNKASZÜNETI NAP LEGYEN.”.
Az OVB a 395/2010. (V. 19.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő
ívének hitelesítését megtagadta. Az OVB határozatát azzal indokolta, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-a alapján a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell
tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt kérdést, ezzel szemben az adott kérdés megfogalmazása megtévesztő a
választópolgárok számára, hiszen azt a látszatot kelti, mintha az aláírással népszavazási kezdeményezést
támogatnának. Az Alkotmány 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés
a hatáskörébe tartozó kérdést napirendjére tűzze. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 125. §
(3) bekezdése meghatározza a munkaszüneti napokat, a népi kezdeményezés azonban ezeken túl további
munkaszüneti napok törvénybe iktatását kívánná meg a jogalkotótól, azaz a kezdeményezés konkrét jogalkotásra
irányul, nem pedig napirendre tűzésre. 2. Az indítványozó – aki nem azonos a kérdés kezdeményezőjével – a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 77. § (1) bekezdése, valamint 130. § (1) bekezdése alapján kifogást nyújtott be az
Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. A kifogással
érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg; a kifogás 2010. június 3-án,
a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez. A kifogást tevő szerint a kérdés megfelel az Nsztv. 17. §-ának. Szerinte a hatályos jogszabályok nem teszik kötelezővé,
hogy a kérdésben szerepeljen „az Országgyűlés tárgyalja meg” vagy hasonló tartalmú szövegrész, így a kérdést
hitelesíteni kellett volna. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a
népszavazásra, vagy a népi kezdeményezésre szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el
[63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.].
2. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. április 5. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
46/2011. (III. 4.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
Szombati Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar
Köztársaság washingtoni nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2010. december 3.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1244/2017. (IV. 28.) Korm. határozata az EFOP-3.6.1-16-2016-00022 azonosító számú („Debrecen Venture Catapult Program” című), egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  EFOP-3.6.1-16-2016-00022 azonosító számú, „Debrecen Venture Catapult Program” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat (a továbbiakban: projektjavaslat) 1.  melléklet szerinti
támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslat támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. CLVII. törvény a Magyar Művészeti Akadémia működésével kapcsolatos egyes kérdésekről.
1. § (1) Az Országgyűlés az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján úgy rendelkezik, hogy
a) a magas színvonalú művészi alkotómunka közösségi feltételeinek megteremtése érdekében az  állam
tulajdonában álló, Budapest V. kerület, Vigadó tér 2. szám alatti ingatlan (hrsz.: 24429/1) 2014. március 1-jétől
térítésmentesen kerüljön a Magyar Művészeti Akadémia tulajdonába,
b) a kulturális értékek védelme és gyarapítása, a művészeti és a történeti hagyományok megőrzése érdekében
az  állam tulajdonában álló, Budapest XIV. kerület, Dózsa György út 37. szám alatti ingatlan (Műcsarnok)
2014. január 1-jétől térítésmentesen kerüljön a Magyar Művészeti Akadémia tulajdonába, valamint
c) a Magyar Művészeti Akadémia által létrehozni tervezett Kutatóintézet által végzendő tevékenységekhez
kapcsolódó feladatok ellátása, valamint további szakmapolitikai célok megvalósítása érdekében az  állam
tulajdonában álló, Budapest XII. kerület, Budakeszi út 38. szám alatti ingatlan (hrsz.: 10868) 2013.
november 1-jétől térítésmentesen kerüljön a Magyar Művészeti Akadémia tulajdonába.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti ingatlan esetében a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) az  ingyenes tulajdonba adást megelőzően – a  tulajdonostársak,
a  vagyonkezelők és az  érintett hatóságok közreműködése mellett – gondoskodik a  telekalakítási és egyéb
hatósági eljárások kezdeményezéséről, valamint az (1) bekezdés a), b) és c) pontja szerinti ingatlanok tekintetében
a tulajdonváltozások ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződések elkészítéséről.
(3) A szerződéseket az állam nevében a miniszterelnök írja alá.
2. § (1) Az  1.  § alapján ingyenesen tulajdonba adott ingatlanokon e  törvény erejénél fogva elidegenítési és terhelési
tilalom áll fenn. Az  elidegenítési és terhelési tilalomnak az  átruházó javára szóló ingatlan-nyilvántartásba történő
feljegyzését a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg az MNV Zrt. kérelmezi.
(2) Az 1. § alapján ingyenesen tulajdonba adott ingatlanok tekintetében nem kell alkalmazni a nemzeti vagyonról szóló
2011. évi CXCVI. törvény 13. § (4) bekezdés b) pontjában foglaltakat.
(3) A „Pesti Vigadó” névhasználatának kizárólagos joga a Magyar Művészeti Akadémiát illeti meg. A névhasználatra más
természetes vagy jogi személy kizárólag a tulajdonos előzetes hozzájárulásával jogosult.
3. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza a Magyar Művészeti Akadémia Titkárságának az 1. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti ingatlannak a Magyar Művészeti Akadémia tulajdonába kerülésének napjával történő
kijelölését a KMOP-3.1.1./C-09-2009-0020. számú, „Galéria és panorámaterasz létrehozása Budapest több ütemben
kialakítandó legrangosabb kulturális palotájában, a  Pesti Vigadó épületében” elnevezésű projekt fenntartási
kötelezettségének ellátására.
4. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény 2.  mellékletének III. Nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősülő műemlékek és műemlékegyüttesek című táblázat
30. sora, az 56. sorának „Dózsa György út 37.” és „Műcsarnok” szövegrésze.
6. § A 2.  § (1) és (2)  bekezdése, valamint az  5.  § az  Alaptörvény 38.  cikk (1) és (2)  bekezdése alapján sarkalatosnak
minősül.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1719/2016. (XII. 6.) Korm. határozata Magyarország kilépéséről a Nyílt Kormányzati Együttműködés (Open Government Partnership) elnevezésű nemzetközi kezdeményezésből.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kilépjen a  Nyílt Kormányzati Együttműködés (angol megnevezéssel Open
Government Partnership) elnevezésű nemzetközi együttműködésből;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kilépésről szóló szándéknyilatkozatot küldje meg a  Nyílt
Kormányzati Együttműködés Irányító Bizottságának;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. visszavonja a  Magyarország csatlakozásáról a  Nyílt Kormányzati Együttműködés (Open Government Partnership)
elnevezésű nemzetközi kezdeményezéshez szóló 1227/2012. (VII. 6.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1400/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a nemzetközi rendezvény megrendezéséhez szükséges támogatás és pénzügyi feltételek biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Európai Bizottság ICT Proposers’ Day elnevezésű rendezvény (a továbbiakban: Rendezvény), valamint
a kapcsolódó V4 szakmai konferencia 2017 őszén, budapesti helyszínnel történő megszervezésével;
 2. az  1.  pontban meghatározott feladat ellátása érdekében egyetért a  Rendezvény megrendezésével, és felhívja
a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Rendezvény és a  kapcsolódó V4 konferencia szakmai
programjának kidolgozásáról és a szervezés lebonyolításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. november 30.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Rendezvény és a  V4 konferencia megrendezése során felmerülő
költségek biztosítása érdekében az  események megvalósításához, illetve a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illeték és kincstári díjak finanszírozásához szükséges 563,4 millió forint összegű forrás rendelkezésre
állásáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet, XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 10. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2017. (II. 8.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során befogadó nemzeti támogatás biztosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. CLI. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi CLI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. december 15-i 203. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Erők Európai
Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása
során befogadó nemzeti támogatás biztosításáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 9. szakasz
9.1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás Magyarország Kormányának a  jelen Megállapodás hatálybalépéshez szükséges belső jogi
eljárások befejezéséről szóló értesítése kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép hatályba és mindaddig
hatályban marad, amíg valamelyik Részes Fél fel nem mondja, amit hat hónappal előbb írásban kell az összes többi
Részes Fél tudomására hoznia.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2017. január 9.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. február 8.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi CLI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Erők Európai
Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása
során befogadó nemzeti támogatás biztosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. évi CLI. törvény
2–3. §-ai 2017. február 8-án, azaz kettőezer-tizenhét február nyolcadikán lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
24/2011. (III. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Dunapataj Nagyközség Képviselő-testületének a köztisztaságról,
a közterületek használatának rendjéről és a települési szilárd valamint folyékony hulladékkal kapcsolatos
közszolgáltatásokról szóló 11/2004. (IV. 29.) Ök. sz. rendelete 2. számú mellékletének a Közterületi árusítás napi díja cím
4.) pontja alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó Dunapataj Nagyközség Képviselő-testületének a köztisztaságról, a közterületek használatának
rendjéről és a települési szilárd, valamint folyékony hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásokról szóló 11/2004.
(IV. 29.) Ök. sz. rendelete (a továbbiakban: Ör.) 2. számú mellékletének a Közterületi árusítás napi díja cím alatt
a 4.) pontban megállapított, a mozgóbolti tevékenység napi díjtétele alkotmányellenességének megállapítását és
e rendelkezés megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó, egy országos hálózattal rendelkező, mozgóbolti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet
indítványában kifejtette, hogy a támadott rendelkezéssel az önkormányzat „indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozza
a mozgóbolti tevékenységet végző piaci szereplőket a többi kereskedőhöz képest”. A mozgóbolt tekintetében
megállapított napi 8000 Ft-os díj ugyanis többszöröse a helyhez kötött közterületi árusítás (1 db személygépkocsi +
utánfutó + 4m2) esetében fizetendő napi 1000 Ft-os, vagy a mozgóárusításra általában meghatározott napi 750 Ft-os
díjnak. Az indítványozó ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében deklarált gazdasági verseny szabadságának és
a 70/A. § (1) bekezdésében foglalt diszkrimináció tilalmának megsértése miatt kezdeményezte az Ör. említett
rendelkezése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó
az alkotmányellenesség alátámasztásaként hivatkozott az Alkotmánybíróság korábbi, hasonló tárgyban hozott
határozataiban megfogalmazott következetes álláspontjára is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezése: „2. sz. melléklet
a 11/2004. (IV. 29.) Ök. sz. rendelet 7. § (3) bekezdéséhez
Megnevezés Dunapataj Szelid
Közterületi árusítás napi díja
1. Helyhez kötött közterületi árusítás esetén
(1 db szgk. + utánfutó + 4 m2)
a) június 1-jétől augusztus 31-ig 1000 Ft 1000 Ft
b) szeptember 1-jétől május 31-ig 750 Ft –
Minden további megkezdett m2 + 120 Ft/m2
2. Mozgóárusítás napi díja 750 Ft 750 Ft
(kivétel: a rendelet 7. § (3) bek.)
3. Eladó gépjárművek árusítása: személyautó/nap 250 Ft –
       teherautó/nap 500 Ft –
4. Mozgóbolti tevékenység (árusítás) napi díja 8000 Ft 8000 Ft”
III. Az indítvány megalapozott.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést,
amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok, bármely
megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek.
Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog
tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz
 való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi körben viszont kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos
szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB
határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 197, 203. ].
Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés
tilos. A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő
méltóságú személyként) kell kezelnie és az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell
a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.]. A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az, hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre
tekintettel – ne különböztethetne, feltéve, hogy ezzel alkotmányos követelményeket nem sért. Az Alkotmánybíróság
szerint az állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége is —, hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek
között ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995. (XII. 15.) AB
határozat, ABH 1995, 369, 373–374.]. A diszkrimináció vizsgálatánál tehát az első eldöntendő kérdés, hogy az adott
szabályozás tekintetében állított megkülönböztetés egymással összehasonlítható alanyi körre vonatkozik-e [49/1991.
(IX. 27.) AB határozat, ABH 1991, 246, 249.; 432/B/1995. AB határozat, ABH 1995, 789, 792.]. Az Alkotmánybíróság
ebben az ügyben megállapította, hogy az adott szabályozás tekintetében a közterületi értékesítést végzők (a
kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 2. § 14. pontja) alkotnak homogén csoportot.
A közterület használatáért fizetendő díj, ahogyan azt az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta
„a közterület használatának ellenértéke. Ennek megfelelően a közterület-használat díjának alapvetően
a közterület-használat értékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága, a településen belüli elhelyezkedése,
a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A közterület-használók között a közterület-használati díj mértéke
tekintetében e tényezők alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető alkotmányellenesnek” [120/2009. (XI. 20.) AB
határozat, ABH 2009, 1275, 1278.].
A jelen ügyben az önkormányzat a közterület tényleges használatához képest jelentősen eltérő mértékben állapította
meg a közterületi értékesítés után fizetendő közterület-használati díjakat. A megközelítőleg hasonló nagyságú
területet elfoglaló ún. helyhez kötött közterületi árusítás napi díjának nyolcszorosát, a mozgóárusításra megállapított
napi díjnak pedig több mint tízszeresét kell a mozgóbolt esetében fizetni. Az Alkotmánybíróság korábban már azt is
hangsúlyozta, hogy a „közterület-használat díjának olyan szabályozása, amely a közterület-használat értékét
meghatározó tényezők azonossága esetén, a szolgáltatástól független, annak értékét nem befolyásoló szempontok
alapján kirívóan magas díjfizetési kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra és ezzel megkülönböztetést tesz
a közterületet használó vállalkozók között, önkényes, ezért alkotmányellenes” [38/1998. (IX. 23.) AB határozat, ABH
1998, 454, 456–457.]. Az Alkotmánybíróság a 21/2003. (IV. 18.) AB határozatban megerősítette, hogy alkotmányosan
nem indokolható az a szabályozás, amikor a közterület-használati díjat olyan szempontokra alapítják, amelyek
a közterület használatával nincsenek összefüggésben, s ezzel a díj mértéke tekintetében nem releváns szempont
alapján, önkényesen, ésszerű indok nélkül tesznek megkülönböztetést a közterületet azonos feltételek mellett
használó kereskedelmi, vendéglátó-ipari közterület-használók között (ABH 2003, 784, 789.).
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 2. számú mellékletének a Közterületi árusítás
napi díja cím alatt a 4.) pontban megállapított, a mozgóbolti tevékenység napi díjtétele indokolatlan különbséget
eredményez a közterületi értékesítést végzők között, ami így az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott
diszkrimináció tilalmát sérti, ezért azt megsemmisítette. Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. 2. számú melléklet 4.) pontja
alkotmányellenességét az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközése miatt megállapította, ezért az Alkotmány 9. §
(2) bekezdése állított sérelmének vizsgálatát az eddigi gyakorlatát követve [31/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH 1991,
133, 136.] mellőzte.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
460/2014. (XII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
Csedrekiné  dr.  Tóth  Boglárkát 2014. december 15. napjától 2017. december 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2014. december 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
79/2003. (IX. 11.) OGY határozata dr. Lázár János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Lázár János
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Hódmezővásárhelyi Városi Bíróság 5.B.162/2003/2/I. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
15/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Szilágyi
Mátyás rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
chisinaui nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1122/2006. (XII. 13.) Korm. határozata a kormányzati fejlesztéspolitika kistérségi szintű képviselőiről.
A Kormány a kistérségek fejlesztéspolitikában betöltött
szerepének erősítése, a fejlesztéspolitika integrációja, valamint a kormányprogramban és az Új Magyarország Fejlesztési Tervben foglaltak végrehajtása érdekében a következő határozatot hozza:
1. A Kormány egyetért a Kistérségi Fejlesztési és Program Iroda létrehozásával, amelynek feladata a Nemzeti
Fejlesztési Terv Tanácsadó Hálózat, a Vidékfejlesztési Tanácsadó Hálózat és az Önkormányzati és Térségi Koordinátor Hálózat (a továbbiakban: ÖTK Hálózat) munkájának
koordinációja. A koordináció tartalma az Új Magyarország Fejlesztési Terv (a továbbiakban: ÚMFT) és az Új
Magyarország Vidékfejlesztési és Stratégiai Terv
(a továbbiakban: ÚMVST) végrehajtásával összefüggő tevékenységek, valamint a Kormány területfejlesztési politikájának érvényesítése, és a hálózatok összehangolt működésének biztosítása.
Felelős: önkormányzati és területfejlesztési miniszter
fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter
Határidő: 2007. január 1. 2. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a 2007–2013 közötti időszakban az ÖTK Hálózat
aa) a Nemzeti Fejlesztési Tervhez (NFT I.) és az
ÚMFT-hez kapcsolódó feladatainak ellátása érdekében
évente 320 millió forint az ÚMFT Technikai Segítségnyújtás terhére,
ab) az ÚMVST-hez kapcsolódó feladatainak ellátása
érdekében évente 160 millió forint az ÚMVST Technikai
Segítségnyújtás terhére,
az érintett irányító hatóságok és az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium közötti szerződések alapján legyen biztosítva;
b) az ÖTK Hálózat finanszírozását az önkormányzatokkal és a területfejlesztéssel összefüggő feladatainak ellátása érdekében az Önkormányzati és Területfejlesztési
Minisztérium saját költségvetéséből egészíti ki.
Felelős: önkormányzati és területfejlesztési miniszter
fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter
pénzügyminiszter Határidő: folyamatos Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1382/2013. (VI. 27.) Korm. határozata a vízgazdálkodási tanácsokról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján, figyelemmel a  vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
5.  §-ára, a  vízgazdálkodás országos és részterületeit érintő vízgyűjtő gazdálkodási tervezésének szakmai és
tudományos megalapozottsága, valamint a  társadalmi részvétel biztosítása érdekében Területi Vízgazdálkodási
Tanácsot (a továbbiakban: TVT), Részvízgyűjtő Vízgazdálkodási Tanácsot (a továbbiakban: RVT) és Országos
Vízgazdálkodási Tanácsot (a továbbiakban: OVT) (a továbbiakban együtt: vízgazdálkodási tanács) hoz létre és
működtet.
2. A  vízgazdálkodási tanács a  Kormány véleményező, javaslattevő jogkörrel működő konzultatív testülete.
A vízgazdálkodási tanács a vízgazdálkodásért felelős miniszter részére feladatkörében véleményező, javaslattevő és
tanácsadó tevékenységet is ellát.
3. A vízgazdálkodási tanács vállalkozási tevékenységet nem folytathat.
 4. A TVT és az RVT elnevezését és székhelyét az 1. melléklet tartalmazza, az OVT székhelye Budapest.
I. A Területi Vízgazdálkodási Tanács 5. A  TVT működési területe megegyezik a  tervezési alegységre vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási terv készítésére
külön jogszabályban kijelölt Nemzeti Környezetügyi Intézet területi kirendeltsége működési területével.
6. A TVT legfeljebb 25 tagból áll, tagjai:
a) a  környezetvédelemért felelős miniszternek, a  vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszternek,
valamint a vízgazdálkodásért felelős miniszternek,
b) a működési terület szerinti vízügyi igazgatóságnak,
c) a Nemzeti Környezetügyi Intézet működési terület szerinti területi kirendeltségének,
d) az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek,
e) a működési terület szerinti nemzeti park igazgatóságnak, helyi jelentőségű védett természetvédelmi terület
esetén az illetékes jegyzőnek,
f ) a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervének, valamint földművelésügyi
igazgatóságának,
g) a működési területén lévő helyi önkormányzatoknak,
h) a megyei önkormányzatnak,
i) a Regionális Idegenforgalmi Bizottságnak,
j) az agrár-, az ipar-, valamint a mérnöki kamarának,
k) a vízgazdálkodási társulatoknak, valamint a közműves ivóvízellátást és szennyvízelvezetést végző gazdálkodó
szervezeteknek
a környezetvédelemért felelős miniszternek, valamint a vízgazdálkodásért felelős miniszternek a felkérésére kijelölt
képviselői.
7. Amennyiben a  TVT működési területén világörökségi terület található, a  TVT ülésein a  Forster Gyula Nemzeti
Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ képviselője állandó meghívottként, tanácskozási joggal vesz részt.
8. A TVT
a) a tevékenységét önállóan, a megyei közgyűléssel összehangoltan végzi;
b) elősegíti a  területi szintű vízgazdálkodás szakmai feladatainak egységes végrehajtását, valamint a  vízügyi
tervezés, a vízépítés és a szolgáltató tevékenység összehangolt működését;
c) a működési területén véleményezi
ca) a vízgazdálkodás-fejlesztési terveket,
cb) a vízkészlet-megosztási terveket,
cc) az ivóvízminőség-javító, a szennyvíztisztítási és szennyvízelvezetési programokat,
cd) a térség szempontjából jelentős helyi vízgazdálkodási beruházásokat, fejlesztéseket és programokat,
ce) a határvízi együttműködéssel kapcsolatos feladatokat,
cf ) a  működési területét érintő vízminőségi kárelhárítási terveket és tevékenységeket (különösen
az árvíz, belvíz, aszály),
cg) szakmai szempontból a pályázati úton támogatott önkormányzati beruházások megvalósíthatósági
tanulmányait; d) a működési területén javaslatot tesz
da) a jogszabályok felülvizsgálatára, módosítására,
db) a határvízi együttműködéssel kapcsolatos feladatok tekintetében prioritások megfogalmazására,
dc) a több TVT működési területét érintő vízgazdálkodási problémák kezelésére,
dd) Magyarország települési ivóvízminőség – javító, valamint szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási
programjának irányelvei alapján – a programok összehangolására.
 9. A TVT alakuló ülését a  Nemzeti Környezetügyi Intézet területi kirendeltségének vezetője hívja össze. A TVT tagjai
az alakuló ülésen a tagok többségének szavazatával maguk közül elnököt választanak.
 10. A TVT feladatai teljesítésének elősegítése érdekében állandó vagy eseti bizottságokat hozhat létre.
 11. A TVT a  vízgyűjtő-gazdálkodási tervezés során a  társadalmi részvétel biztosítása érdekében egy vagy – ha a  helyi
területi, társadalmi viszonyok indokolják – több vízgyűjtő-gazdálkodási tervezési bizottságot hoz létre, amely
17 tagból áll, tagjai:
a) a közigazgatás részéről
aa) a Nemzeti Környezetügyi Intézet működési terület szerinti kirendeltsége,
ab) a működési terület szerinti vízügyi igazgatóság,
ac) az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség,
ad) a működési terület szerinti nemzeti park igazgatóság,
ae) a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve,
af ) a fővárosi és megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága,
ag) a megyei önkormányzat, valamint
ah) a helyi önkormányzatok
által kijelölt 1-1 fő;
b) a működési területen tevékenységet folytató
ba) civil szervezetek,
bb) a vízgazdálkodásról szóló törvény szerinti vízhasználók,
bc) szakmai-tudományos szervezetek
által kijelölt 3-3 fő.
 12. A 10. pont szerinti bizottság az 1. pont szerinti szempontok érvényesítése érdekében állást foglal a TVT működési
területére eső tervezési alegységekre vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervről.
 13. A TVT elnöke a TVT működéséről tájékoztatja
a) a vízgazdálkodásért felelős minisztert a tárgyévet követő év március 31-ig,
b) a közvéleményt az üléseket követő 30 napon belül.
14. A TVT titkársági feladatait az azt létrehozó Nemzeti Környezetügyi Intézet területi kirendeltsége látja el.
II. A Részvízgyűjtő Vízgazdálkodási Tanács 15. Az RVT működési területe megegyezik a Duna közvetlen, a Tisza, a Dráva és a Balaton részvízgyűjtőjére vonatkozó
vízgyűjtő-gazdálkodási terv készítésére külön jogszabályban kijelölt Nemzeti Környezetügyi Intézet területi
kirendeltségének működési területével.
16. Az RVT tagja
a) a részvízgyűjtő területén működő TVT-k által kijelölt 1-1 fő,
b) a 10. pontban meghatározott, az RVT működési területén lévő államigazgatási szervek által kijelölt 6 fő,
c) a  működési területen tevékenységet folytató, részvízgyűjtő-gazdálkodással érintett civil szervezetek által
kijelölt 3 fő,
d) a  működési területen tevékenységet folytató, a  vízgazdálkodásról szóló törvény szerinti vízhasználók által
kijelölt 3 fő,
e) a működési területen tevékenységet folytató szakmai-tudományos szervezetek által kijelölt 3 fő.
17. Az  RVT tevékenységét önállóan, a  megyei önkormányzattal összehangoltan végzi, melynek keretében az  RVT
a működési területén
a) véleményezi a vizek jó állapotának eléréséhez szükséges intézkedések sorrendjét,
b) összehangolja a  részvízgyűjtő területén működő TVT-k között a  társadalmi szereplők részvételének
megszervezésével járó feladatok ellátását,
c) elősegíti az országos és a területi szintű vízgazdálkodási tanácsok közötti kapcsolattartást,
d) ellenőrzi a civil szervezetek és egyéb érdekeltek részéről érkezett észrevételek figyelembevételét,
e) az  1.  pont szerinti szempontok érvényesítése érdekében állást foglal a  részvízgyűjtő szintű vízgyűjtőgazdálkodási tervről.
18. Az  RVT alakuló ülését a  16.  pont szerinti Nemzeti Környezetügyi Intézet területi kirendeltségének vezetője hívja
össze. Az RVT tagjai az alakuló ülésen a tagok többségének szavazatával maguk közül elnököt választanak.
19. Az RVT titkársági feladatait az azt létrehozó Nemzeti Környezetügyi Intézet területi kirendeltsége látja el.
III. Az Országos Vízgazdálkodási Tanács 20. Az OVT a vízgyűjtő-gazdálkodási tervezéssel kapcsolatos feladatait országos szinten látja el.
 21. Az OVT tagjai
a) a vízgazdálkodásért felelős miniszter által kijelölt állami vezető,
b) a  részvízgyűjtő szintű vízgyűjtő-gazdálkodási terv készítésére külön jogszabályban kijelölt Nemzeti
Környezetügyi Intézet területi kirendeltségének képviselője,
c) a Nemzeti Környezetügyi Intézet képviselője,
d) az Országos Vízügyi Főigazgatóság képviselője,
e) az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség képviselője,
f ) a környezetvédelemért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
g) a természetvédelemért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
h) a vízgazdálkodásért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
i) a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
j) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
k) a területfejlesztésért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
l) a területrendezésért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
m) az agrárpolitikáért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
n) az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
o) a halgazdálkodásért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
p) az egészségügyért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
q) a közlekedésért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
r) energiapolitikáért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
s) az államháztartásért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
t) a világörökségért felelős miniszter e szakterületről kijelölt képviselője,
u) a  vízgazdálkodásért felelős miniszter által felkért civil szervezetek, gazdálkodó szervezetek, szakmai
tudományos szervezetek által delegált 5-5 fő.
 22. Az OVT feladatai a következők:
a) a  vízgyűjtő-gazdálkodási tervezés feladatairól a  nyilvánosság tájékoztatása, és ezen feladatok beépítése
a fejlesztési tervezésbe,
b) a vízgyűjtő-gazdálkodási terv tervezetének véleményezése, javaslattétel a terv kijavítására, kiegészítésére,
c) az  1.  pont szerinti szempontok érvényesítése érdekében állásfoglalás az  országos szintű vízgyűjtő
gazdálkodási tervről.
 23. Az OVT alakuló ülését a vízgazdálkodásért felelős miniszter által kijelölt állami vezető hívja össze.
 24. Az OVT elnöke a vízgazdálkodásért felelős miniszter által kijelölt állami vezető.
 25. Az OVT titkársági feladatait a vízgazdálkodásért felelős miniszter által vezetett minisztérium látja el.
IV. A vízgazdálkodási tanácsok működésének közös szabályai 26. A  vízgazdálkodási tanács e  kormányhatározat, a  környezetvédelemért felelős miniszter, valamint
a  vízgazdálkodásért felelős miniszter által jóváhagyott szervezeti és működési szabályzat és az  éves munkaterv
alapján működik.
27. A  vízgazdálkodási tanács az  üléseit szükség szerint, de évente legalább két alkalommal tartja. Az  ülést
a  vízgazdálkodási tanács elnöke vagy öt tagja hívhatja össze. A  meghívóhoz mellékelni kell mindazokat
a  dokumentumokat, amelyeknek ismerete a  tanácskozáshoz szükséges. A  vízgazdálkodási tanács elnöke
meghívhatja az  ülésre az  egyes napirendi pontok tárgyalásában érdekelt szervezetek képviselőit. A  szervezetek
meghívott képviselői az ülésen tanácskozási joggal vesznek részt.
28. A vízgazdálkodási tanács határozatképes, ha az ülésen a tagok több mint fele részt vesz. A szervezeti és működési
szabályzat az  egyes ügytípusok tekintetében a  határozatképességhez ennél magasabb részvételi arányt is
meghatározhat. A  vízgazdálkodási tanács a  döntéseit a  jelenlévők több mint felének a  szavazatával hozza meg.
Szavazategyenlőség esetén a  vízgazdálkodási tanács elnökének a  szavazata dönt. Az  ülésről jegyzőkönyv készül,
melyet az állandó tagoknak és a meghívott résztvevőknek az ülést követő 15 napon belül meg kell küldeni.
29. A  vízgazdálkodási tanács a  feladatkörébe tartozó ügyekben az  arra hatáskörrel rendelkező illetékes szervnek,
szervezetnek javaslatokat tehet, amelyek figyelembevételéről az  érintett szervek, szervezetek vezetőitől
tájékoztatást kérhet.
30. A vízgazdálkodási tanács tagja a vízgazdálkodási tanács tevékenységéről az általa képviselt szervnek, szervezetnek
évente legalább egy alkalommal beszámol.
31. A  vízgazdálkodási tanács működésének pénzügyi fedezetét a  titkársági feladatokat ellátó szervezet költségvetése
biztosítja.
32. A  vízgazdálkodási tanács szervezetével és működésével kapcsolatos részletes szabályokat a  tagok által az  alakuló
ülésen elfogadott szervezeti és működési szabályzat tartalmazza.
33. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök