type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2010. (III. 19.) NFGM utasítása a szellemi tevékenység szerződéssel, számla ellenében történő igénybevételének rendjéről.
A szellemi tevékenység, számla ellenében történő igénybevétele feltételeinek szabályozása érdekében, az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (Áht.) 98. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következők szerint rendelkezem:
I. Az utasítás hatálya Az utasítás hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Igazgatása, valamint az NFGM közvetlen
irányítása alá tartozó költségvetési szervek által a dologi kiadások előirányzata terhére megrendelőként vagy
megbízóként történő vállalkozási, illetve megbízási szerződés (a továbbiakban együtt: szerződés) megkötésére,
valamint a kifizetések feltételeire. II. Közös szabályok 1. Nem köthető szerződés az NFGM Igazgatása megbízó/megrendelő részére olyan informatikai alapszolgáltatások
nyújtására, illetve a költségvetési szerv üzemeltetésére, vagyongazdálkodásával kapcsolatos feladatokra, amelyek
ellátása a Központi Szolgáltatási Főigazgatóságról szóló 272/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet alapján a Központi
Szolgáltatási Főigazgatóság feladata. 2. Azon költségvetési szervnél, amelynél a foglalkoztatás közszolgálati jogviszony keretében történik, nem köthető
szerződés közhatalmi, irányítási, ellenőrzési és felügyeleti hatáskör gyakorlásával közvetlenül összefüggő, valamint
ügyviteli (így különösen adminisztratív, adatrögzítési) feladatok ellátására a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 1. §-ának (9) bekezdése alapján. 3. Saját dolgozónak szerződéssel díjazás a munkaköri leírásában rögzített feladatra nem fizethető.
4. A szerződő fél köteles – a szerződés részét képező – titoktartási és – szükség esetén – összeférhetetlenségi
nyilatkozatot tenni. 5. A szerződésekben az Állami Számvevőszék, illetve a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzési jogosultságát a
költségvetési pénzeszközök tekintetében ki kell kötni. 6. A visszterhes szerződések esetében:
a) a szerződés ellenértékének kifizetése történhet egy összegben a szerződés időtartamának megszűnésekor, illetve
részteljesítés esetén lehetőség van részletekben történő fizetésre is, és
b) a kifizetés minden esetben a költségvetési szerv nevére kiállított számla ellenében történik, amelynek
kiegyenlítése akkor engedélyezhető, amennyiben a szerződésben foglaltak teljesítésének az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 76. §-a szerinti szakmai teljesítés igazolása
megtörtént. III. Szerződéskötések szabályai 1. A költségvetési szerv, a felelősség átruházása nélkül, az alaptevékenységét részben vásárolt szolgáltatással is
elláthatja. 2. A szerződéskötés feltétele, hogy: a) azt jogszabály nem zárja ki, továbbá
b) a szerződés megkötése jogszabályban, a költségvetési szerv alapító okiratában, illetve a szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott szakmai alap- és kiegészítő feladatai ellátásához feltétlenül szükséges és
c) kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában az adott feladat elvégzéséhez megfelelő szakértelemmel,
szakképzettséggel és gyakorlattal, vagy egyéb megfelelő sajátos szakmai adottságokkal, képességekkel
rendelkező személyt nem foglalkoztat, vagy az alaptevékenység részeként felmerülő, a szerződés tárgyát képező
szolgáltatás egyedi, időszakos vagy időben rendszertelenül ellátandó feladat.
3. Szerződés megkötésére különösen az alábbi tevékenységek tekintetében kerülhet sor:
a) jogi képviselet, tanácsadás, b) a költségvetési szerv alaptevékenysége ellátásához szükséges tanácsadói tevékenység, ideértve a szellemi
tulajdonvédelmi tanácsadást is, c) szakértői tevékenység, d) kutatási tevékenység,
e) oktatási és vizsgáztatási tevékenység, tananyag, illetve jegyzet elkészítése,
f) lektorálás, g) informatikai rendszer üzemeltetése, h) személyi tolmácsolás,
i) fordítás, j) a kodifikációhoz kapcsolódó hatásvizsgálat, tanulmányok elkészítése,
k) rendszerszervezés, l) a költségvetési szerv vagyongazdálkodása körében a beruházással, a vagyon használatával, hasznosításával,
védelmével kapcsolatos feladatok, m) PR és kommunikációs tevékenység, kiadványszerkesztés,
n) szakmai előadások, oktatások, rendezvények szervezése, megtartása. IV.
Számviteli szabályok A III. fejezet 3. pontjában felsorolt tevékenységeket az éves elemi költségvetés tervezésekor, valamint a pénzügyi
teljesítésüket követően a számviteli nyilvántartásban az alábbiak szerint kell feltüntetni:
a) szellemi tevékenység kiadás során: a)–f) alpontok, b) kommunikáció kiadás során: g) alpont,
c) egyéb üzemeltetési fenntartások kiadás során: h)–i) alpontok,
d) vásárolt közszolgáltatások kiadás során: j)–l) alpontok, e) reklám és propaganda kiadások során: m) alpont,
f) egyéb dologi kiadások során: n) alpont. V.
Záró rendelkezések 1. A szerződések kötelező tartalmi elemeinek, engedélyeztetésének, nyilvántartásának, közzétételének, az
érvényesítésre, utalványozásra és ellenjegyzésre vonatkozó szabályozásokat, valamint a munkafolyamatba épített
ellenőrzés eljárási rendjét a költségvetési szerv belső szabályozásában kell rögzíteni.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, egyúttal hatályát veszti a szellemi tevékenység szerződéssel,
számla ellenében történő igénybevételének rendjéről szóló 17/2008. (X. 2.) NFGM utasítás.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
2019. XXII. törvény a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a végzettségek, a képesítések és a tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya
között a  végzettségek, a  képesítések és a  tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és orosz nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény
Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a végzettségek, a képesítések
és a tudományos fokozatok kölcsönös elismeréséről
Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya (a továbbiakban: a Felek)
törekedve az oktatás és a  tudomány terén a kapcsolatok fejlesztésére Magyarország és az Oroszországi Föderáció
között,
a Magyarországon és az  Oroszországi Föderációban szerzett végzettségek, képesítések és tudományos fokozatok
kölcsönös elismerésének megkönnyítését szorgalmazva,
a felsőoktatási képesítéseknek az  európai régióban történő elismeréséről szóló, 1997. április 11-én, Lisszabonban
aláírt egyezmény (a továbbiakban: Lisszaboni Egyezmény) rendelkezéseire támaszkodva,
figyelembe véve, hogy mindkét Fél állama a bolognai folyamat keretében az Európai Felsőoktatási Térségbe tartozik,
kiindulva a Magyar Köztársaság Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti, a kultúra, a tudomány és
az oktatás területén folyó együttműködésről szóló, Moszkvában, 1993. szeptember 20-án aláírt egyezményből,
figyelembe véve, hogy a  munkaerőpiacra való belépés és különösen a  Magyarországon szabályozott szakmákhoz
való hozzáférés feltételeit, valamint a  szakmai tevékenység folytatását a  Felek államainak vonatkozó jogszabályai
szabályozzák, továbbá tekintettel Magyarországnak az Európai Unióban való tagságára,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk 1. A jelen Egyezménynek az a célja, hogy a Magyarországon és az Oroszországi Föderációban szerzett végzettségek,
képesítések és tudományos fokozatok kölcsönös elismerésével megkönnyítse a  Felek államai jogszabályainak
megfelelően a továbbtanulást és a szakmai tevékenység folytatását a Felek államaiban.
2. A jelen Egyezmény azokra a  végzettségekre és képesítésekre terjed ki, amelyeket Magyarországon államilag
elismert képzésen folytatott tanulmányok eredményeként szereztek, illetve amelyeket oktatási és tudományos
intézményekben szereztek az  Oroszországi Föderációban akkreditációval rendelkező tanulmányi programokon,
valamint azokra a tudományos fokozatokra, amelyeket a Felek jogszabályai által előírt módon szereztek.
3. A jelen Egyezmény a jelen Egyezményben tárgyalt azon végzettségekre, képesítésekre és tudományos fokozatokra
is kiterjed, amelyeket a jelen Egyezmény hatálybalépése előtt szereztek meg a Felek államai oktatási és tudományos
intézményeiben.
2. cikk 1. A Felek a Magyarországon szerzett, érettségi bizonyítvánnyal tanúsított érettségi végzettséget és szakmai érettségi
végzettséget, valamint az  Oroszországi Föderációban szerzett, Attyesztat o szrednyem obscsem obrazovanyii
okirattal vagy Gyiplom o szrednyem professzionalnom obrazovanyii okirattal tanúsított általános középfokú
végzettséget és szakmai középfokú végzettséget összevethetőnek ismerik el.
A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 19-i ülésnapján fogadta el.
2. A jelen cikk 1.  pontjában meghatározott végzettséggel rendelkező személyek jogosultak Magyarországon
felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben és osztatlan mesterképzésben, az  Oroszországi Föderációban pedig
középfokú szakképzési és felsőoktatási (bakalavriat és szpecialityet) tanulmányi programokon való továbbtanulásra
jelentkezni.
3. A jelen cikk 1.  pontjában meghatározott szakmai érettségi végzettség és szakmai középfokú végzettség a  Felek
államai jogszabályainak megfelelően jogosítja fel birtokosát szakmai tevékenység folytatására Magyarországon,
illetve az Oroszországi Föderációban.
3. cikk A Felek a  tanulmányok folytatásáról vagy a  résztanulmányokról szóló igazolással tanúsított, részlegesen elvégzett
tanulmányi programokat elismerik azzal a  céllal, hogy a  megfelelő dokumentumok birtokosai jelentkezhessenek
Magyarország és az  Oroszországi Föderáció oktatási és tudományos intézményeinek tanulmányi programjain
való továbbtanulásra az  elvégzett tanulmányaik tartalmának figyelembevételével, a  Felek államai jogszabályainak
megfelelően.
4. cikk 1. A Felek a  Magyarországon szerzett, alapfokozatot tanúsító oklevéllel és főiskolai végzettséget tanúsító oklevéllel
tanúsított felsőfokú végzettséget és az Oroszországi Föderációban szerzett, bakalavr oklevéllel tanúsított felsőfokú
végzettséget összevethetőnek ismerik el.
2. A jelen cikk 1. pontjában meghatározott felsőfokú végzettséggel rendelkező személyek jogosultak Magyarországon
mesterképzésben és szakirányú továbbképzésben, az Oroszországi Föderációban pedig felsőoktatási (magisztratura)
tanulmányi programokon való továbbtanulásra jelentkezni.
3. A jelen cikk 1. pontjában meghatározott felsőfokú végzettség a Felek államai jogszabályainak megfelelően jogosítja
fel birtokosát szakmai tevékenység folytatására Magyarországon, illetve az Oroszországi Föderációban.
5. cikk 1. A Felek a Magyarországon szerzett, mesterfokozatot tanúsító oklevéllel és egyetemi végzettséget tanúsító oklevéllel
tanúsított felsőfokú végzettséget és az  Oroszországi Föderációban szerzett, szpecialiszt oklevéllel vagy magisztr
oklevéllel tanúsított felsőfokú végzettséget összevethetőnek ismerik el.
2. A jelen cikk 1. pontjában meghatározott felsőfokú végzettséggel rendelkező személyek jogosultak Magyarországon
doktori képzésben és szakirányú továbbképzésben, az  Oroszországi Föderációban pedig felsőoktatási tanulmányi
programokon: az  aszpirantura (adjunktura) keretében tudományos-pedagógiai szakemberek képzésére irányuló
tanulmányi programokon, az  orgyinatura, valamint az  asszisztentura-sztazsirovka tanulmányi programokon való
továbbtanulásra jelentkezni.
3. A jelen cikk 1. pontjában meghatározott felsőfokú végzettség a Felek államai jogszabályainak megfelelően jogosítja
fel birtokosát szakmai tevékenység folytatására az Magyarországon, illetve az Oroszországi Föderációban.
6. cikk 1. A Felek a Magyarországon szerzett tudomány(ok) kandidátusa, a Doctor of Philosophy (PhD) és a Doctor of Liberal
Arts (DLA) tudományos fokozatot és az  Oroszországi Föderációban szerzett, a  tudományos minősítés állami
rendszere szerinti tudományok kandidátusa tudományos fokozatot összevethetőnek ismerik el.
2. A Felek a Magyarországon szerzett tudomány(ok) doktora tudományos fokozatot és az Oroszországi Föderációban
szerzett, a  tudományos minősítés állami rendszere szerinti tudományok doktora tudományos fokozatot
összevethetőnek ismerik el.
3. A jelen cikk 1. és 2. pontjában meghatározott tudományos fokozatok a Felek államai jogszabályainak megfelelően
jogosítják fel birtokosukat szakmai tevékenység folytatására Magyarországon, illetve az Oroszországi Föderációban.
7. cikk A végzettségek, képesítések és tudományos fokozatok jelen Egyezmény szerinti elismerése nem mentesíti
birtokosukat azon követelmények teljesítésének a  kötelezettsége alól, amelyeket az  oktatási és tudományos
intézményekbe való felvételnél és a  szakmai tevékenység folytatásához a  Felek államainak jogszabályai
támasztanak.
8. cikk 1. A jelen Egyezmény rendelkezéseinek végrehajtása érdekében a  Felek tájékoztatják egymást a  Felek államainak
oktatási rendszeréről és a  jelen Egyezmény szerinti végzettségek és képesítések megszerzésének, valamint
a tudományos fokozatok odaítélésének feltételeiről.
2. A jelen cikk 1. pontjában meghatározott információt a Felek államainak a Lisszaboni Egyezmény IX.2. cikke szerinti
nemzeti információs központjai nyújtják.
9. cikk 1. A Felek az  oktatás és tudomány terén irányítást végző szerveiken keresztül szakértői bizottság felállítását
kezdeményezhetik abban az  esetben, ha a  jelen Egyezmény értelmezése kapcsán felmerülő kérdések megoldása
kiegészítő ajánlások kidolgozását teszi szükségessé.
2. A szakértői bizottság mindkét Fél részéről legfeljebb négy-négy szakértőből állhat. A Felek szakértői bizottságbeli
képviselőiről írásos formában, diplomáciai úton kell tájékoztatást adni.
10. cikk A Felek írásbeli megállapodása esetén a jelen Egyezmény bármikor módosítható és kiegészíthető.
11. cikk A jelen Egyezmény értelmezését és alkalmazását érintő valamennyi vitát a  Felek egymással való konzultációk és
tárgyalások útján oldják meg.
12. cikk 1. A jelen Egyezmény határozatlan időre szól és a  hatálybalépéséhez szükséges, államon belüli eljárások Felek által
történt lefolytatásáról szóló, diplomáciai úton megküldött, utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének időpontjától
számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
2. Mindkét Félnek jogában áll a  jelen Egyezmény hatályát megszüntetni, diplomáciai úton megküldve az erről szóló
írásbeli értesítést a másik Félnek. Az Egyezmény az értesítés másik Fél által történt kézhezvétele után 12 hónappal
veszti hatályát.
3. A jelen Egyezmény hatályának megszűnése nem érinti a  végzettségek, képesítések és tudományos fokozatok
elismeréséről az Egyezmény hatályvesztésének időpontja előtt meghozott döntéseket.
4. A jelen Egyezmény rendelkezései vonatkozni fognak azokra a  végzettségekre, képesítésekre és tudományos
fokozatokra is, amelyeket olyan személyek szereztek, akik a  jelen Egyezmény hatályvesztése előtt kezdték meg
tanulmányaikat Magyarország, illetve az  Oroszországi Föderáció oktatási és tudományos intézményeiben,
vagy nyújtottak be tudományos fokozat megvédésére irányuló disszertációt, a  Felek hatályos jogszabályainak
megfelelően.
13. cikk A jelen Egyezmény hatálybalépésének napjától Magyarország és az  Oroszországi Föderáció viszonylatában
hatályát veszti a Magyar Népköztársaságban és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségében kiállított, iskolai
végzettséget, valamint tudományos fokozatot tanúsító okiratok egyenértékűségének kölcsönös elismeréséről szóló,
Moszkvában 1974. évi október hó 11. napján aláírt megállapodás.
A jelen Egyezményt aláírták 2018. november 22-én, Budapesten, két példányban, magyar és orosz nyelven, mindkét
szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Az Oroszországi Föderáció
 Kormánya részéről Kormánya részéről”
За Правительство За Правительство
 Венгрии Российской Федерации” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 12. cikk 1. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1148/2012. (V. 15.) Korm. határozata az Európai Szociális Kartában vállalt kötelezettségek végrehajtásáról készült hetedik Nemzeti jelentés jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az Európai Szociális Kartában vállalt kötelezettségek végrehajtásáról készült hetedik Nemzeti jelentést;
2. felhatalmazza az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Nemzeti jelentést az Európa Tanács Főtitkárához juttassa el.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján – a Miniszterelnöki
Kormányiroda közigazgatási államtitkára javaslatára –
dr. Bartal Tamást, a Miniszterelnöki Kormányiroda helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. június 8-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2013. (XI. 22.) VM utasítása az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: Főfelügyelőség)
szervezetét és működésének rendjét meghatározó Szervezeti és Működési Szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat)
jelen utasítás mellékleteként adom ki.
(2) Az ügyintézés részletes szabályait, valamint a Főfelügyelőség vezetőit segítő munkaértekezletek – a főosztályvezetői
értekezlet, a hivatali munkaértekezlet és a szervezeti egységek munkaértekezletei működésének, valamint a szakértői,
hatósági, a  kommunikációs tevékenységgel és a  jogalkalmazással összefüggő szakmai egyeztetések – szabályait
külön főigazgatói utasítás (Ügyrend) állapítja meg.
(3) A munkáltatói jogok gyakorlásának részletes szabályait – főigazgatói utasítással közzétett – Közszolgálati Szabályzat
állapítja meg.
(4) A Szabályzatban nem szabályozott szervezeti, valamint közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos esetekben a 2010. évi
XLIII. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.), a munka
törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), valamint az  ezekhez kapcsolódó jogszabályok
rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az  utasítás hatálybalépésével egyidejűleg az  Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Főfelügyelőség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2008. (K.V.Ért.8.) KvVM utasítás hatályát veszti.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1845/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködési egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Ghánai Köztársaság Kormánya közötti oktatási együttműködési egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja az Egyezmény kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli az Egyezmény szövegének
végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2010. (X. 8.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság felállításáról szóló 81/2010. (IX. 15.)
OGY határozat 3. és 4. pontja alapján az Országgyűlés az eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket
választja meg:
A határozatot az Országgyűlés a 2010. október 4-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2010. október 4-i ülésnapján fogadta el.
Elnök: dr. Cser-Palkovics András (Fidesz)
Alelnök: Mesterházy Attila (MSZP)
Tagjai: Pálffy István (KDNP)
Pörzse Sándor (Jobbik)
Karácsony Gergely (LMP) 2. E határozat elfogadásakor lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
59/2019. (VI. 14.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 234.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkárának javaslatára
dr. Láng Géza Károlyt a Miniszterelnöki Kormányiroda helyettes államtitkárává
– 2019. június 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
379/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gurzó Mihályt
a 2019. szeptember 1. napjától 2022. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1171/2009. (X. 16.) Korm. határozata a Hosszú Távú Fejlesztések Rangsoráról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a hosszú távú kötelezettségek vállalásáról szóló 24/2007. (II. 28.) Korm. rendelet 2. §-a
szerinti rangsor elemei a következők:
Projekt
Becsült maximum éves díj
(millió Ft) Üzemeltetési időszak
1. M4-es autóút Budapest–Cegléd közötti szakasza 9 000 2012–2032
2. M44-es gyorsforgalmi út Tiszakürt–Kondoros
közötti szakasza
13 528 2012–2040 3. M60-as autópályává fejleszthető gyorsforgalmi út
Pécs déli csomópont–Szentlőrinc közötti szakasza
3 491 2013–2038 4. Új Erkel Színház létrehozása 3 113 2013–2037
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. A Hosszú Távú Fejlesztések Rangsorának első három eleméről szóló 1085/2008. (XII. 20.) Korm. határozat hatályát
veszti. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2014. (IX. 26.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a diplomata, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. XXVIII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2014. évi XXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. július 8-i, 92. számában kihirdetett, Magyarország Kormánya
és Kuvait Állam Kormánya között a diplomata, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás 11. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Megállapodás a Feleknek a hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelményeik teljesítéséről szóló írásbeli,
diplomáciai úton küldött értesítései közül az utolsónak a kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép
hatályba.”
Az értesítés kézhezvételének napja: 2014. augusztus 7.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. szeptember 5.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi XXVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a diplomata, szolgálati és speciális útlevéllel rendelkező
állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi XXVIII. törvény 2. és 3. §-ai
2014. szeptember 5-én, azaz kettőezer-tizennégy szeptember ötödikén hatályba léptek.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
122/2013. (IX. 24.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben – az  emberi
erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Tomori Pál Főiskolán
dr. Meszlényi Rózsa főiskolai tanárt
– a 2013. október 15-étől 2018. október 14-éig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2007. (III. 20.) KE határozata.  kitüntetés adományozásáról (kivonatos közlés) Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyarországi labdarúgás érdekében végzett tevékenysége, sportpályafutása elismeréseként
Ilovszky Rudolf nyugalmazott edzőnek, szövetségi kapitánynak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
KÖZÉPKERESZTJE
(polgári tagozat); sportmenedzseri munkája, a hazai roma kisebbség érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Mezei István sportmenedzsernek, az Európai Cigány
Labdarúgó Szövetség elnökének,
a mozgássérült gyermekek életminőségének javítása érdekében végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
Nádas Pálnak, a Mozgásjavító Általános Iskola, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézet és Diákotthon
igazgatójának,
a kézilabda sportban végzett közel öt évtizedes sportolói és edzői tevékenysége elismeréseként
Vass Sándornak, a Magyar Kézilabda Szövetség szakmai alelnökének
a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
KEH ügyszám: VII-2/1040/2007. A Köztársasági Elnök
45/2007. (III. 20.) KE
határozata
kitüntetés adományozásáról (kivonatos közlés) Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök
előterjesztésére
sportpályafutása elismeréseként, valamint a latin-amerikai magyar sportéletben játszott kimagasló szerepéért
Szabó Éva Juditnak, az Argentin Sportlövész Szövetség
alelnökének
a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
LOVAGKERESZTJE (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
KEH ügyszám: VII-2/1093/2007. A Köztársasági Elnök
59/2007. (III. 20.) KE
határozata
kitüntetés adományozásáról (kivonatos közlés) Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint
a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján az önkormányzati és területfejlesztési miniszter előterjesztésére
Karger Kocsis Lászlónak, az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Sport Szakállamtitkársága
szakmai főtanácsadójának
a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST
ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
KEH ügyszám: VII-2/1071/2007. A Kormány határozatai A Kormány
1005/2007. (II. 6.) Korm.
határozata
a Nemzet Sportolója Cím adományozásáról A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény
62. §-ának (1) bekezdése alapján – figyelemmel a Nemzet
Sportolója Címről szóló 40/2004. (III. 12.) Korm. rendelet
5. §-ában foglaltakra –
Földi Imre súlyemelő részére a NEMZET SPORTOLÓJA CÍMET
és az azzal járó életjáradékot adományozza. A Kormány
1010/2007. (III. 13.) Korm.
határozata
a sportlétesítmények fejlesztési és működtetési rendszerének átalakításáról szóló
1055/2004. (VI. 8.) Korm. határozat 1. b) és c) pontjai
végrehajtását szolgáló kormányhatározatok
módosításáról 1. A Gyöngyösi Sport- és Rendezvénycsarnok PPP
konstrukció keretében történő megvalósításáról, illetve
a „Sporttal a közösségekért” program keretében megvalósuló további hasonló projektekhez kapcsolódó eljárásrendről szóló 2039/2005. (III. 23.) Korm. határozat
(a továbbiakban: H1.) 4. a) pontjában, valamint a DélDunántúli 1. Tanuszoda Projekt és a Kozármislenyi Tornaterem Projekt PPP konstrukció keretében történő megvalósításáról, illetve a „Tanuszodát minden kistérségben”
és „Korszerű tornatermet mindenhol” program keretében
megvalósuló további projektekhez kapcsolódó eljárásrendről szóló 2146/2005. (VII. 15.) Korm. határozat
(a továbbiakban: H2.) 2., 4. a), 6. és 8. a) pontjában
a „2022. december 31-ig” szövegrész helyébe a „2023. december 31-ig” szöveg lép.
2. A H1. 6. pontjában és a H2. 10. pontjában a
„2007–2023.” szövegrész helyébe a „2007–2024.” szöveg lép.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A Kormány
2012/2007. (I. 30.) Korm. határozata
az UEFA EURO 2012 Labdarúgó Európa-bajnokság
döntő fordulójának a Magyar Labdarúgó Szövetség
és a Horvát Labdarúgó Szövetség általi közös
megrendezésére benyújtott pályázat második
fordulójában az UEFA részéről igényelt
25. számú garanciavállaló nyilatkozathoz szükséges
állami szerepvállalásról A Kormány 1. felhatalmazza az önkormányzati és területfejlesztési
minisztert, hogy a 2012. évi UEFA EURO 2012 Labdarúgó Európa-bajnokság döntő fordulójának Magyarország
és Horvátország általi közös megrendezésére benyújtott
pályázat második fordulójában az UEFA részéről a mérkőzések nyilvános rendezvényeken való megtekintésével
összefüggően a pályázathoz kapcsolódóan igényelt – a
sportról szóló 2004. évi I. törvény 50. §-a (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott garanciavállalást tartalmazó – nyilatkozatot a melléklet szerinti tartalommal, illetőleg az ahhoz kapcsolódó, az UEFÁ-nak a garanciavállalással egyidejűleg eljuttatandó értelmező közleménnyel
együtt a Kormány nevében aláírja;
Felelős: önkormányzati és területfejlesztési miniszter Határidő: azonnal 2. felhívja az önkormányzati és területfejlesztési minisztert, valamint az igazságügyi és rendészeti minisztert,
hogy az 1. pont szerinti garanciavállaló nyilatkozatban
meghatározott kötelezettségvállalás teljesítéséhez kapcsolódó jogszabály-előkészítési feladatok szükségességét
– az UEFA EURO 2012 Labdarúgó Európa-bajnokság
döntő fordulójának megrendezésére vonatkozó jog elnyerése esetén – vizsgálja meg és az ennek eredményeként
esetlegesen szükségessé váló jogszabályalkotásra vonatkozó kormány-előterjesztést nyújtsa be a Kormánynak.
Felelős: önkormányzati és területfejlesztési miniszter
igazságügyi és rendészeti miniszter
Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke
Határidő: 2008. december 31. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
65/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az adózás rendjéről szóló 2003.
évi XCII. törvény 14. § i) pontja „és az e törvényben meghatározott értékhatár feletti kifizetés e törvényben megha
tározott módon való teljesítése” szövegrészének valamint
a 172. § (20) bekezdésnek az alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó az egyes adó- és járuléktörvények módosításáról szóló 2008. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 90. §-ával módosított, az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 14. §
(1) bekezdés i) pontjának „és az e törvényben meghatározott
értékhatár feletti kifizetés e törvényben meghatározott módon való teljesítése” szövegrésze alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól. Indítványozta továbbá a Módtv. 133. § (3) bekezdésével módosított Art. 172. § (20) bekezdés alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését is.
Az indítványozó az Art. támadott rendelkezéseit az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével (jogállamiság „alapelve”)
azért tekintette ellentétesnek, mert szerinte „azok kiszámíthatatlanná teszik a jogalkotói akaratot, és ezzel súlyosan sértik a jogbiztonság követelményét”. Álláspontja szerint a kifogásolt törvényi rendelkezések sértik továbbá az
Alkotmány 9. § (2) bekezdésében foglalt gazdasági verseny szabadságát is, mivel a kis- és középvállalkozásokat
aránytalanul hátrányos helyzetbe hozzák.
Az indítványozó arra is hivatkozott, hogy az Art. 14. §
(1) bekezdés i) pontjának vitatott szövegrésze ellentétes az
Art. 4. § (1) bekezdésében foglalt – a törvény tárgyi hatályát
rögzítő – rendelkezésekkel. Érvelése szerint az Art. 4. §
(1) bekezdés alapján a törvény hatálya csak az „adózással
kapcsolatos eljárási ügy” lehet, ezzel szemben az Art. 14. §
(1) bekezdés i) pontjának kifogásolt szövegrésze „valamennyi, így nemcsak adózással kapcsolatos kifizetésre kívánja kiterjeszteni a meghatározott fizetési módot”. Az indítványozó szerint ez az „utólagosan bevezetendő” rendelkezés jogellenes, sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését.
Az indítványozó kifejtette, hogy a jogállamiság elvét
sérti az a „jogkoherencia zavar” is, amely abból következik, hogy az Art. nem határozza meg pontosan, hogy az
adózónak „mit kell értenie” a támadott törvényi rendelkezés kifogásolt szövegrészében szereplő rendelkezés alatt.
Az Art. 172. § (20) bekezdését az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével több okból is ellentétesnek találta az indítványozó.
Egyrészt azt kifogásolta, hogy a támadott rendelkezés
nem határozza meg sem az ügylet, sem a folyamatos ügylet
fogalmát. Másrészt hiányolta, hogy a kifogásolt törvényi
rendelkezés utolsó mondatában a törvényalkotó nem rögzítette, hogy maximum milyen időszakra lehet összeszámítani a folyamatosnak minősülő kifizetéseket, így nincs
meghatározva az adóhatóság által kiszabható mulasztási
bírság felső határa.
Végül sérelmezte, hogy a törvényalkotó nem határozta
meg azt, hogy kinek történik a bankjegy (érme) átadása,
továbbá nem szabályozta azt az esetet sem, ha az adózók
az egymással szemben fennálló követeléseiket beszámítják.
Az Art. 172. § (20) bekezdésében foglalt törvényi szabályozás az indítványozó szerint sérti az Alkotmány 9. §
(2) bekezdésében foglalt gazdasági verseny szabadságát
is.
Véleménye szerint a készpénzfizetés korlátozását célzó
vitatott szabályozás jelentős versenyhátrányt eredményez
a kis- és középvállalkozásoknak, a törvényalkotó adminisztratív intézkedése és az ezt kikényszerítő mulasztási
bírság pedig a gazdasági verseny „kirívó” mértékű torzítását eredményezheti.
2. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálása során
észlelte, hogy a Módtv. indítványban megjelölt, Art.-t módosító rendelkezései az indítvány előterjesztésekor még
nem voltak hatályosak, az említett módosító törvényi rendelkezések 2009. február 1-jén léptek hatályba.
A Módtv. említett rendelkezései – a fenti időponttal –
inkorporálódtak az Art.-be, az indítványozó az indítvány
benyújtását követően inkorporálódott törvényi rendelkezések utólagos absztrakt normakontroll keretében történő
elbírálását kérte.
Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. §
b) pontjában foglalt utólagos absztrakt normakontroll hatáskörében eljárva – fő szabályként – az indítvány elbírálásának időpontjában, hatályban lévő jogszabályi rendelkezések alkotmányosságát bírálja el.
Hatályát vesztett jogszabályi rendelkezés csak a konkrét normakontroll eseteiben, akkor képezheti alkotmánybírósági eljárás tárgyát, ha annak alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés, vagyis az eljárás az Abtv. 38. §-ában szabályozott bírói kezdeményezés, vagy a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján folyik. (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.; 570/B/2005. AB határozat,
ABH 2007, 2737.)
Az Alkotmánybíróság – irányadó gyakorlata szerint –
nem a módosító rendelkezéseket hatályba léptető, hanem a
módosított rendelkezéseket magába foglaló (inkorporáló)
jogszabály rendelkezéseit vizsgálja. [174/B/1999. AB határozat, ABH 2005, 870, 871.; 8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.; 51/2004. (XII. 8.) AB határozat,
ABH 2004, 679, 683.; 28/2005. (VII. 14.) AB határozat,
ABH 2005, 290, 297.]
Az Alkotmánybíróság – a fent hivatkozott gyakorlatának megfelelően – a jelen ügyben is az indítvány elbírálásának időpontjában hatályban lévő, az Art. rendelkezései
közé inkorporálódott törvényi rendelkezéseket bírálta el.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az Art. 172. § (20) bekezdését az indítvány benyújtását követően – 2009. március 13-i hatállyal – hatályon kívül helyezte az egyes, a vállalkozásokat korlátozó törvényi
rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. évi
V. törvény 1. §-a.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította továbbá, hogy az Art. 14. § (1) bekezdés i) pontjának indítvánnyal támadott szövegrészét, az indítvány benyújtását
követően – 2009. július 9-i hatállyal – hatályon kívül helyezte a közteherviselés rendszerének átalakítását célzó
törvénymódosításokról szóló 2009. évi LXXVII. törvény
193. § (2) bekezdés a) pontja.
Tekintettel arra, hogy az Art. 172. § (20) bekezdését és
az Art. 14. § (1) bekezdése i) pontjának kifogásolt szövegrészét támadó indítvány nem bírói kezdeményezés és nem
alkotmányjogi panasz, az Alkotmánybíróság az említett
törvényi rendelkezések alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (a továbbiakban:
Ügyrend; ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján –
megszüntette.
Budapest, 2009. szeptember 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelete az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről.
A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 75. § (1) és (3) bekezdéseiben kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a miniszterre, az államtitkárra, a közigazgatási államtitkárra, a helyettes államtitkárra
(a továbbiakban együtt: állami vezető), a kormánybiztosra, a miniszteri biztosra, a miniszterelnöki biztosra, a miniszteri
kabinetet vezető kabinetfőnökre, a Ksztv. 33. § (3) bekezdésében meghatározott személyre, a Kormány által felügyelt,
a Kormány vagy a Kormány tagja irányítása alá tartozó államigazgatási szervnél foglalkoztatott vezetői megbízással
rendelkező köztisztviselőre, a politikai főtanácsadóra és a politikai tanácsadóra terjed ki.
(2) E rendeletben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell a Ksztv. 71. § (10)–(12) bekezdésében, valamint 73. § (7) és
(8) bekezdésében foglaltak alapján államtitkári vagy helyettes államtitkári illetményre, illetve juttatásokra jogosultak
juttatásaira is.
A juttatásokra vonatkozó közös szabályok 2. § (1) Az állami vezető juttatásokra való jogosultsága az állami vezetői megbízatás időtartamára és a Ksztv. 13. §
(1) bekezdésében meghatározott időtartamra áll fenn.
(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó, állami vezetői szolgálati jogviszonnyal nem rendelkező személyek juttatásokra való
jogosultsága – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – megbízatásuk teljes időtartamára áll fenn.
(3) A juttatások költségvetési fedezetét – ha törvény, kormányrendelet vagy e rendelet eltérően nem rendelkezik – annak
a szervezetnek a költségvetéséből kell biztosítani, amelyben a jogosult a tisztségéből (megbízatásából) adódó
feladatait teljesíti (a továbbiakban: munkáltató).
(4) A külföldi kiküldetéssel kapcsolatos kiadásokat a miniszterelnök esetében a Külügyminisztérium költségvetésében kell
biztosítani és elszámolni.
3. § (1) Az e rendelet szerinti juttatások igénybevételére vonatkozó jogosultságot az állami vezetők esetében a Ksztv. 7. §
(5) bekezdése szerinti igazolvány, a kormánybiztos esetében a miniszterelnök által kiadott igazolvány, a többi jogosult
esetében a közigazgatás összehangolásáért felelős miniszter által kiállított igazolás igazolja.
(2) Az állami vezető állami vezetői igazolványának felmutatásával a közigazgatás valamennyi szervéhez, továbbá
az államhatalmi szervekhez és a közintézményekhez beléphet. Az állami vezető rendvédelmi szerv, vagy a Magyar
Honvédség működésére szolgáló területre a feladatkörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be.
Hivatali lakás használata, lakásfenntartási térítés 4. § (1) A miniszter és az államtitkár részére hivatali lakás használatát lehet biztosítani, ha – a vele közös háztartásban élő
házastársa (élettársa) lakásviszonyait is figyelembe véve – Budapesten vagy közvetlen vonzáskörzetében megfelelő
lakással nem rendelkezik.
(2) A megfelelőség szempontjából a lakás szobaszámát, alapterületét, komfortfokozatát és műszaki állapotát,
az együttlakók számát, valamint az állami vezetői tisztség, illetőleg egyéb megbízatás ellátásával összefüggő sajátos
biztonsági és egyéb követelményeket kell figyelembe venni.
(3) Hivatali lakásként egy személy beköltözése esetén kettő, egyéb esetben az együttlakó személyek számának
megfelelő, de legkevesebb három lakószobával rendelkező, legalább komfortos, a műszaki, fenntartási, üzemeltetési
és a biztonsági követelmények szempontjából állami vezetői lakásnak, illetőleg a jogosult feladatkörének ellátására
alkalmas budapesti vagy Budapest közvetlen vonzáskörzetében lévő lakást kell biztosítani.
(4) A juttatás igénybevételére jogosultat terhelik a lakáshasználattal összefüggésben felmerülő karbantartási és kisebb
javítási költségek, az energiaszolgáltatási és közüzemi díjak, valamint a távbeszélő szolgáltatások díjai. A lakbért és
a jogosultat a bérlettel kapcsolatban terhelő külön szolgáltatások díját a munkáltató biztosítja.
(5) A hivatali lakáshasználat e rendeletben foglaltak szerinti juttatásáról – a közigazgatási és igazságügyi miniszternek
a jogosultság fennállására vonatkozó igazolása alapján, védett személyek esetében a rend őrség illetékes szervével
együttműködve – a munkáltató gondoskodik.
(6) A hivatali lakás használata iránti igényt a közigazgatási és igazságügyi miniszternél kell írásban bejelenteni, aki
gondoskodik az igényjogosultság feltételeinek ellenőrzéséről.
5. § (1) A lakásnak az állami vezetői tevékenység, illetőleg a jogosult feladatkörének ellátásához szükséges technikai
eszközökkel való felszereléséről, ezek karbantartásáról és javításáról – az érintett szervek megállapodása szerint –
a munkáltató, illetőleg a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság gondoskodik.
(2) Ha az épület karbantartásával, felújításával, helyreállításával, átalakításával, bővítésével kapcsolatos munkák csak
a bentlakók átmeneti kiköltöztetése esetén végezhetők el, továbbá, ha a lakásbérleti jogviszony az igényjogosultság
fennállása alatt a jogosult érdekkörén kívülálló okból szűnik meg, részére a 4. §-ban írt feltételeknek megfelelő másik
lakást kell biztosítani.
(3) A védett személy lakásának technikai védelmére külön jogszabály rendelkezései az irányadók.
(4) A jogosult a lakásellátás keretében használt lakást nem cserélheti el.
(5) A hivatali lakással való ellátás keretében használt lakás a jogosult részére nem idegeníthető el, a lakásra vonatkozó
tartási szerződéshez hozzájárulás nem adható, illetőleg a jogosult halála esetén a bérleti jogviszony nem folytatható.
(6) A lakásellátás keretében létrejövő lakásbérleti jogviszonyra egyebekben a lakások és helyiségek bérletére, valamint
az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló törvény rendelkezései megfelelően irányadók.
6. § (1) Ha a 4. § szerinti, hivatali lakás használatára jogosult állami vezető hivatali lakásra nem tart igényt, kérelmére
lakásfenntartási térítést kell fizetni.
(2) A lakásfenntartási térítés iránti kérelmet a közigazgatási és igazságügyi miniszternél kell írásban előterjeszteni, aki
gondoskodik az igényjogosultság feltételeinek ellenőrzéséről.
(3) A lakásfenntartási térítés havi összege a budapesti (vonzáskörzeti) lakásmegoldással összefüggésben felmerült,
számlával igazolt lakbérnek megfelelő összeg, legfeljebb azonban a köztisztviselői illetményalap hatszorosa.
A lakásfenntartási térítés egy összegben, havonta utólag, a tárgyhót követő hónap 15. napjáig esedékes.
A külföldön tartózkodással kapcsolatos juttatások 7. § (1) Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő állami vezetőt, kabinetfőnököt, valamint az állami vezetői szolgálati
jogviszonyban nem álló kormánybiztost és a Ksztv. 33. § (3) bekezdésében meghatározott személyt külföldi
tartózkodása idejére költségtérítés, valamint az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának összegéről és kifizetéséről
 szóló kormányrendelet szerinti napidíj illeti meg.
(2) A költségtérítés magában foglalja
a) a szállásköltséget,
b) a kiküldetés helyére történő kiutazási és hazautazási költségeket, valamint az utas- és poggyászbiztosítást,
c) a kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek számviteli bizonylatnak megfelelő
okmánnyal vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt összegének megtérítését.
(3) A kiküldött a számlával igazolt szállásköltség megtérítésére jogosult, amennyiben a feladatát a külföldre érkezés
napján nem tudja befejezni, illetőleg a feladata befejezése napján hazautazni nem tud. Ha a kiküldött a külföldi
tartózkodása alatt térítésmentes elszállásolásban részesül, szállásköltség-térítésre nem tarthat igényt.
(4) A szállás, illetőleg a szálloda kategóriáját a kiküldő szerv vezetője által – belső szabályzatban – meghatározott
szempontok alapján kell megválasztani. A küldöttség tagjai számára indokolt esetben a küldöttség vezetőjét
megillető szállodában történő elhelyezés is biztosítható.
(5) A közszolgálati jogviszonyban álló, e rendelet hatálya alá tartozó személyt a köztisztviselőkre vonatkozó szabályok
szerint illeti meg költségtérítés.
Utazással kapcsolatos juttatások 8. § (1) Ha a külföldre utazás repülőgéppel történik,
a) a Kormány tagja részére első osztálynak,
b) az e rendelet hatálya alá tartozó más személyek részére Európán belüli utazásnál „turista”, a négy óra repülési időt
meghaladó tengerentúli utazásnál, illetőleg más hosszú távú járatoknál magasabb komfortosztálynak megfelelő
árú repülőjegy vásárolható.
(2) Vonattal történő utazás esetén az állami vezető, a kormánybiztos, a miniszteri biztos és a Ksztv. 33. § (3) bekezdésében
meghatározott személy első osztályt vehet igénybe.
(3) Az állami vezető, a kabinetfőnök és a kormánybiztos külföldre utazás és külföldről történő hazautazás esetén, illetőleg
külföldi állami vezetők fogadása (kísérése) céljából jogosult a kormányváró-helyiségek használatára. Magáncélú
utazás esetén a kormányváró használatára vonatkozó jogosultság a Kormány tagját illeti meg.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltaktól a miniszter (a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője) engedélyével el lehet térni,
amennyiben azt a protokolláris előírások és az ellátandó feladatok indokolják.
Személygépkocsi használata 9. § (1) A minisztert és az államtitkárt személyes gépkocsihasználat illeti meg. A személyes gépkocsihasználathoz számukra
gépkocsivezetőt kell biztosítani.
(2) A közigazgatási államtitkár, a helyettes államtitkár, a kabinetfőnök, a kormánybiztos, a kormányhivatalok
vezető-helyettesei, a központi hivatalok vezetői, a közigazgatási hivatalok vezetői és a külföldre akkreditált magyar
külképviselet-vezetők számára személyes gépkocsihasználat állapítható meg.
(3) A személyes gépkocsihasználat keretében biztosított személygépkocsi hivatalos és magáncélú utazásra egyaránt
igénybe vehető.
(4) A személyes gépkocsihasználatra jogosultnak gépjármű-vezetési pótlék nem fizethető.
(5) A személyes használat keretében biztosított személygépkocsi menetlevél vezetése nélkül, érvényes forgalmi
engedéllyel vehet részt a közúti forgalomban. 10. § (1) Személyes gépkocsihasználat címén a minisztert, az államtitkárt és a kormánybiztost egy, felső középkategóriájú
(8. kategória), a 9. § (2) bekezdésében meghatározott többi személyt egy, legfeljebb felső középkategóriájú
(7. kategória) személygépkocsi használata illeti meg.
(2) Amennyiben a rendelkezésre álló járműállomány nem teszi lehetővé az (1) bekezdésben meghatározott kategóriájú
gépkocsi biztosítását, ideiglenesen az (1) bekezdésben rögzítettől eltérő kategóriájú gépkocsi is kiadható.
(3) A 9. § (2) bekezdésében meghatározott személyek gépkocsi használatának részletes szabályait a közigazgatási
személyzetpolitikáért felelős miniszter utasításban állapítja meg.
(4) A személygépkocsi kategóriákra a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet
feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet felhatalmazása alapján kiadott 1/2004. (MK 108.)
MeHVM tájékoztató az irányadó.
Rádiótelefon és az internet használata 11. § A minisztériumot vezető, a kormányhivatalt felügyelő vagy a központi hivatalt irányító miniszter, továbbá a Kormány
által közvetlenül felügyelt kormányhivatal vezetője – a közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértését követően –
belső szabályzatban állapítja meg a vezetése, felügyelete vagy irányítása alá tartozó szerv állományába tartozó
személyek számára biztosított rádiótelefon- és internet-használati jogosultság részletes szabályait.
A Kormány központi üdülőjének használata 12. § (1) Az állami vezető, a kabinetfőnök, a kormánybiztos, a miniszteri biztos, a Kormány általános hatáskörű államigazgatási
szervének vezetője és a Ksztv. 33. § (3) bekezdésében meghatározott személy jogosult a Kormány központi üdülőjének
(a továbbiakban: üdülő) használatára.
(2) A közigazgatási és igazságügyi miniszter az (1) bekezdésben fel nem sorolt személy számára is engedélyezheti
az üdülő használatát.
(3) Az üdülőt az igényjogosulttal együtt üdülő házastársa (élettársa), gyermeke, gyermekének házastársa, továbbá szülője
és unokája is igénybe veheti.
(4) Az igényjogosult a saját és hozzátartozója üdülésével összefüggésben térítési díjat fizet.
(5) A térítési díj a szállás- és étkezési költséget, valamint az üdülési szolgáltatások díját foglalja magában.
13. § A miniszterelnök az e rendelet szerinti juttatásokat a rendelet hatálya alá tartozó személy részére, a rendelet keretei
között megállapított feltételek szerint, egyéni elbírálás alapján, egyedileg is engedélyezheti.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
a) az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről
 szóló 136/2006. (VII. 26.) Korm. rendelet, valamint
b) az állami vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről
 szóló 136/2006. (VII. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló 174/2006. (VIII. 11.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
354/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a munkabiztonsági szakértői tevékenységről.
A Kormány a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (2) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A munkabiztonsági szakértői tevékenység folytatását az 1. számú mellékletben felsorolt szakterületeken az Országos
Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség (a továb biak ban: OMMF), valamint a Magyar Mérnöki Kamara
(a továb biak ban: MMK) területi mérnöki kamarái (a továb biak ban együtt: engedélyező szerv) engedélyezi.
2. § (1) A kérelmező az engedély iránti kérelmet a lakóhelye szerint ille té kes területi mérnöki kamaránál (a továb biak ban:
területi mérnöki kamara) nyújtja be
a) az 1. számú melléklet 1–22. pontjában foglalt szakterületeken, valamint
b) az 1. számú melléklet 23–25. pontjában foglalt szakterületeken kizárólag akkor, ha a kérelmező a felsőoktatási
alapképzés műszaki, természettudományi vagy agrár szakán szerzett végzettséggel rendelkezik.
(2) A kérelmező, amennyiben az (1) bekezdés b) pontjában nem említett felsőfokú végzettséggel rendelkezik,
az engedély iránti kérelmét az OMMF-hez nyújtja be az 1. számú melléklet 23–25. pontjában foglalt szakterületeken.
3. § (1) Az engedély iránti kérelmet
a) a 2. § (1) bekezdésében foglaltak esetén a 3. számú melléklet,
b) a 2. § (2) bekezdésében foglaltak esetén a 2. számú melléklet
szerinti adattartalommal, az engedélyező szerv által rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell
benyújtani.
(2) A kérelmezőnek a választott szakterületen felsőfokú végzettséggel és felsőfokú munkavédelmi (munkabiztonsági)
szakképzettséggel, és legalább 5 éves munkabiztonsági gyakorlattal kell rendelkeznie.
(3) Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) a szakirányú felsőfokú végzettséget igazoló oklevél (bizonyítvány) másolatát, külföldi felsőoktatási intézmény
által kiállított oklevél esetén annak magyar fordítását, valamint a honosításáról szóló iratot,
b) a szakmai gyakorlat részletes leírását,
c) a szakmai gyakorlatot, így különösen a foglalkoztatási jogviszony vagy vállalkozói tevékenység igazolását,
továbbá
d) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(4) Amennyiben a kérelmező a felsőfokú végzettségével kapcsolatos adatokat nem igazolja, az engedélyező szerv
megkereséssel fordul az adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz.
4. § A szakértői engedélyt vissza kell vonni, ha
a) az engedélyező szerv a szakértői tevékenység gyakorlásával összefüggő hatósági ellenőrzés során megállapítja,
hogy az engedély kiadásának feltételei az engedély kiadásának időpontjában nem álltak fenn, illetve a szakértői
tevékenység gyakorlása során nem állnak fenn,
b) a szakértő a tevékenységét az engedélyében foglaltaktól eltérően vagy az e rendeletben előírt rendelkezések
megsértésével folytatja, és a jogsértést az engedélyező szerv felszólítására sem szünteti meg.
5. § (1) Az engedélyező szerv a munkabiztonsági szakértői tevékenység végzésére jogosult személyekről nyilvántartást vezet,
amely tartalmazza a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
törvény ben (a továb biak ban: Szolgtv.) meghatározott adatokon túlmenően az engedély kiadásának napját,
a szakértői tevékenység szüneteltetésének tényét és időtartamát, valamint a kérelmező hozzájárulása esetén
a kérelmező kérelemben megadott egyéb személyes és a végzettségére vonatkozó adatait.
(2) Az engedélyező szerv – a kérelmező hozzájárulása alapján – közzéteszi a szolgáltatóknak a Szolgtv.-ben
meghatározott adatain túl a szolgáltatás szüneteltetésének tényét és időtartamát.
(3) A munkabiztonsági szakértő köteles a nyilvántartott adatokban bekövetkezett változást az engedélyező szervnek
haladéktalanul bejelenteni.
6. § A szakértő az engedélyező szervnél kérheti szakértői tevékenységének szüneteltetését a kezdőnap és az időtartam
megjelölésével. Visszamenőleges szüneteltetésnek nincs helye.
7. § Az engedélyező szerv a munkabiztonsági szakértőt a nyilvántartásból törli, ha
a) a szakértői tevékenység végzésére jogosító engedélyt visszavonja,
b) a törlést a munkabiztonsági szakértő kéri,
c) a szakértő elhunyt.
8. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit – a (4) bekezdés kivételével – a hatálybalépését köve tően
indult ügyekben kell alkalmazni.
(2) A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM
rendelet alapján kiadott, az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos szakértői engedély az abban
meghatározott időpontig hatályos. Az engedély hatályának leteltét köve tően a munkabiztonsági szakértői
tevékenység folytatására csak új engedély alapján kerülhet sor. Az engedélyező szerv a korábban hatályos engedély
lejártával a munkabiztonsági szakértőt – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – törli a nyilvántartásból.
(3) Az a munkabiztonsági szakértő, aki az 1. számú melléklet 1–22. pontjában foglalt szakterületeken 2009. december 31.
napján az OMMF nyilvántartásában szerepel, és nem rendelkezik a 2. § (1) bekezdésében meghatározott
végzettséggel, engedélyének lejártával ezen szakterületnek megfelelő újabb engedély iránti kérelmet terjeszthet elő
a lakóhelye szerint ille té kes területi mérnöki kamaránál, ha az igazságügyért felelős miniszter 2006. január 1-jét
megelőzően az igazságügyi szakértői névjegyzékbe külön jogszabály alapján az 1. számú melléklet 1–22. pontjában
foglalt szakterületeknek megfelelő igazságügyi szakértői szakterületek valamelyikére felvette.
(4) Az e rendelet hatálybalépése előtt a szakértői engedély meghosszabbítása iránt benyújtott és el nem bírált kérelmet
e rendelet rendelkezései szerint kell elbírálni azzal, hogy az engedély a korábbi engedély lejártát követő naptól
kezdődő hatállyal adható ki.
(5) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 27-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
156/2017. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy István
Andrást 2017. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
386/2019. (IX. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Acsádi Tímeát
2019. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
88/2019. (VIII. 23.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Dél-afrikai Köztársaság Kormánya között a Közös Együttműködési Bizottság létrehozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország Kormánya
és a  Dél-afrikai Köztársaság Kormánya között a  Közös Együttműködési Bizottság létrehozásáról szóló
Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  jóváhagyás fenntartásával
történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását
követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
260/2009. (XI. 25.) Korm. rendelete a guantanamoi fogolytáborban fogva tartott személy magyarországi befogadásáról szóló, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány felhatalmazást ad a guantanamoi fogolytáborban fogva tartott személy magyarországi befogadásáról
 szóló, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti megállapodás
(a továb biak ban: Megállapodás) kötelező hatályának jegyzékváltás útján történő elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
„Szóbeli jegyzék
Az Amerikai Egyesült Államok Nagykövetsége tiszteletét fejezi ki a Magyar Köztársaság Külügyminisztériumának, és
van szerencséje hivatkozni az Amerikai Egyesült Államok Kormánya (a továb biak ban: Amerikai Kormány) és a Magyar
Köztársaság Kormánya (a továb biak ban: Magyar Kormány) között 2009. szeptember 16-án Budapesten, a Védelmi
Minisztérium ellenőrzése alatt álló Guantanamo-öbölbeli fogolytáborból egy fogvatartott átszállítására vonatkozó
egyeztetésekre.
Az egyeztetések és az ezt követő megbeszélések eredményeként az Amerikai Kormány és a Magyar Kormány
az alábbiakban kifejtettek szerint állapodtak meg, amely a Magyar Kormány ezt megerősítő diplomáciai jegyzékét
köve tően megalapozza az amerikai Védelmi Minisztérium ellenőrzése alatt álló Guantanamo-öbölbeli fogolytáborból
egy fogvatartott befogadás céljából történő Magyarországra szállítását.
E megállapodás a következőkön alapul:
A demokrácia, a nemzetközi jog és emberi jogok közös értékeinek tiszteletben tartása;
Közös elkötelezettség a terrorizmus elleni harcnak a nemzetközi jogi kötelezettségekkel összhangban, különös
tekintettel a nemzetközi emberi jogokra, a menekült jogra és a humanitárius jogra, kivált a Kínzás, és egyéb Kegyetlen,
Embertelen vagy Megalázó Bánásmód elleni Egyezmény aláíróiként;
Az Amerikai Kormány Guantanamo-öbölbeli Haditengerészeti Bázison lévő fogolytáborok bezárására vonatkozó
döntésének teljes támogatása;
Az Amerikai Kormány egyes európai uniós tagállamokhoz intézett hivatalos kérése a szabadon engedett személyek
letelepedésében történő segítségnyújtásra vonatkozóan;
A fentiek alapján az Amerikai Kormány értelmezése szerint:
A Magyar Kormány vállalja, hogy befogad és letelepít egy korábbi fogva tartott személyt a Magyar Köztársaságban.
A Magyar Kormány e döntését az Amerikai Kormánytól kapott információk és a fogvatartottal – aki önkéntesen
hozzájárult a Magyar Köztársaságban történő letelepedéséhez – folytatott interjúk alapján hozta meg.
A Magyar Kormány elkötelezte magát a korábbi fogvatartott magyar társadalomba történő beilleszkedésének
figyelemmel kísérése és támogatása mellett. Ez magában foglalja, hogy humanitárius célból tartózkodási engedéllyel
látja el, biztosítva számára minden, a magyar jogszabályokban, különös tekintettel a harmadik országbeli
állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló, 2007. évi II. törvény ben foglalt jogot és kötelezettséget.
A Magyar Kormány kijelenti folyamatos elkötelezettségét aziránt, hogy a korábbi fogvatartottat nem adja ki vagy
szállítja át harmadik állam részére vagy bármely harmadik kormány ellenőrzésébe, kivéve amennyiben
az összhangban áll a nemzetközi joggal.
Az Amerikai Kormány értelmezése szerint, összhangban a két kormány közötti korábbi megbeszélésekkel, a Magyar
Kormány az alábbi intézkedéseket szándékozik megtenni:
Rendszeresen konzultál az Amerikai Kormánnyal a Magyarországon letelepedett átszállított személy státuszáról.
Tájékoztatja az Európai Unió tagállamait és a Schengeni Egyezmény társult országait a guantanamoi fogvatartottakkal
kapcsolatos információcseréről szóló, 2009. június 4-én elfogadott tanácsi következtetésekben kialakított
információ-megosztási mechanizmusnak meg fele lően.
Az Amerikai Kormány
beleegyezik, hogy megszervezi és lebonyolítja a korábbi fogvatartottnak egy előre egyeztetett magyarországi
helyszínre történő szállítását, és őt megfelelő személyazonosító okmányokkal látja el.
A jelen megállapodás célja, hogy a korábbi fogvatartott mielőbb önellátóvá váljon és beilleszkedjen a magyar
társadalomba. Ennek érdekében a Magyar Kormány a beilleszkedéshez támogatást nyújt, beleértve a lakhatáshoz,
munkakereséshez nyújtott támogatást, valamint a közegészségügyi ellátások és nyelvtanulás biztosítását. Az Amerikai
Kormány a beilleszkedés elősegítéséhez támogatást nyújt.
A jelen jegyzék és a Magyar Kormány ebben foglaltakat megerősítő jegyzéke két kormány közötti megállapodást hoz
létre. A jelen jegyzékváltás a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma megerősítő jegyzékének aláírása napján lép
hatályba.
Az Amerikai Egyesült Államok Budapesti Nagykövetsége megragadja az alkalmat, hogy a Magyar Köztársaság
Külügyminisztériumát ismételten őszinte nagyrabecsüléséről biztosítsa.”
„Szóbeli jegyzék
A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma tiszteletét fejezi ki az Amerikai Egyesült Államok Nagykövetségének, és
van szerencséje arról tájékoztatni a Nagykövetséget, hogy elismeri a kézhezvételt és egyetért a benne foglaltakkal
a Nagykövetség 2009-265. számú 2009. november 24-i, következő szövegű jegyzékének vonatkozásában:
„Az Amerikai Egyesült Államok Nagykövetsége tiszteletét fejezi ki a Magyar Köztársaság Külügyminisztériumának, és
van szerencséje hivatkozni az Amerikai Egyesült Államok Kormánya (a továb biak ban: Amerikai Kormány) és a Magyar
Köztársaság Kormánya (a továb biak ban: Magyar Kormány) között 2009. szeptember 16-án Budapesten, a Védelmi
Minisztérium ellenőrzése alatt álló Guantanamo-öbölbeli fogolytáborból egy fogvatartott átszállítására vonatkozó
egyeztetésekre.
Az egyeztetések és az ezt követő megbeszélések eredményeként az Amerikai Kormány és a Magyar Kormány
az alábbiakban kifejtettek szerint állapodtak meg, amely a Magyar Kormány ezt megerősítő diplomáciai jegyzékét
köve tően megalapozza az amerikai Védelmi Minisztérium ellenőrzése alatt álló Guantanamo-öbölbeli fogolytáborból
egy fogvatartott befogadás céljából történő Magyarországra szállítását.
E megállapodás a következőkön alapul:
A demokrácia, a nemzetközi jog és emberi jogok közös értékeinek tiszteletben tartása;
Közös elkötelezettség a terrorizmus elleni harcnak a nemzetközi jogi kötelezettségekkel összhangban, különös
tekintettel a nemzetközi emberi jogokra, a menekült jogra és a humanitárius jogra, kivált a Kínzás, és egyéb Kegyetlen,
Embertelen vagy Megalázó Bánásmód elleni Egyezmény aláíróiként;
Az Amerikai Kormány Guantanamo-öbölbeli Haditengerészeti Bázison lévő fogolytáborok bezárására vonatkozó
döntésének teljes támogatása;
Az Amerikai Kormány egyes európai uniós tagállamokhoz intézett hivatalos kérése a szabadon engedett személyek
letelepedésében történő segítségnyújtásra vonatkozóan.
A fentiek alapján az Amerikai Kormány értelmezése szerint:
A Magyar Kormány vállalja, hogy befogad és letelepít egy korábbi fogvatartott személyt a Magyar Köztársaságban.
A Magyar Kormány e döntését az Amerikai Kormánytól kapott információk és a fogvatartottal – aki önkéntesen
hozzájárult a Magyar Köztársaságban történő letelepedéséhez – folytatott interjúk alapján hozta meg.
A Magyar Kormány elkötelezte magát a korábbi fogvatartott magyar társadalomba történő beilleszkedésének
figyelemmel kísérése és támogatása mellett. Ez magában foglalja, hogy humanitárius célból tartózkodási engedéllyel
látja el, biztosítva számára minden, a magyar jogszabályokban, különös tekintettel a harmadik országbeli
állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló, 2007. évi II. törvény ben foglalt jogot és kötelezettséget.
A Magyar Kormány kijelenti folyamatos elkötelezettségét aziránt, hogy a korábbi fogvatartottat nem adja ki vagy
szállítja át harmadik állam részére vagy bármely harmadik kormány ellenőrzésébe, kivéve amennyiben
az összhangban áll a nemzetközi joggal.
Az Amerikai Kormány értelmezése szerint, összhangban a két kormány közötti korábbi megbeszélésekkel, a Magyar
Kormány az alábbi intézkedéseket szándékozik megtenni:
Rendszeresen konzultál az Amerikai Kormánnyal a Magyarországon letelepedett átszállított személy státuszáról.
Tájékoztatja az Európai Unió tagállamait és a Schengeni Egyezmény társult országait a guantanamoi fogvatartottakkal
kapcsolatos információcseréről szóló, 2009. június 4-én elfogadott tanácsi következtetésekben kialakított
információmegosztási mechanizmusnak meg fele lően.
Az Amerikai Kormány
beleegyezik, hogy megszervezi és lebonyolítja a korábbi fogvatartottnak egy előre egyeztetett magyarországi
helyszínre történő szállítását, és őt megfelelő személyazonosító okmányokkal látja el.
A jelen megállapodás célja, hogy a korábbi fogvatartott mielőbb önellátóvá váljon és beilleszkedjen a magyar
társadalomba. Ennek érdekében a Magyar Kormány a beilleszkedéshez támogatást nyújt, beleértve a lakhatáshoz,
munkakereséshez nyújtott támogatást, valamint a közegészségügyi ellátások és nyelvtanulás biztosítását. Az Amerikai
Kormány a beilleszkedés elősegítéséhez támogatást nyújt.
A jelen jegyzék és a Magyar Kormány ebben foglaltakat megerősítő jegyzéke a két kormány közötti megállapodást
hozza létre. A jelen jegyzékváltás a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma megerősítő jegyzékének aláírása napján
lép hatályba.
Az Amerikai Egyesült Államok Budapesti Nagykövetsége megragadja az alkalmat, hogy a Magyar Köztársaság
Külügyminisztériumát ismételten őszinte nagyrabecsüléséről biztosítsa.”
A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma megragadja az alkalmat, hogy az Amerikai Egyesült Államok
Nagykövetségét ismételten őszinte nagyrabecsüléséről biztosítsa.”
4. § (1) E rendelet a kihirdetésével egyidejűleg lép hatályba.
(2) E rendelet végrehajtásáról a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter, az idegenrendészetért és
menekültügyért felelős miniszter, a honvédelemért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter
gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2010. (I. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 11-én megtartott ülésén – a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. LXXVII. törvény (a továb biak ban: Nek. tv.) 61. § (2) bekezdése által alkalmazni rendelt, az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-ában, valamint a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az M. M. által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepel:
„A nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény – a továb biak ban: kisebbségi törvény – 61. §
2. bekezdésének értelmében alulírott magyar állampolgárok kijelentjük, hogy a magyarországi bunyevác kisebbséghez
tartozunk és a kisebbségi törvény ben foglalt feltételeknek megfelelünk. Kérjük a Tisztelt Országgyűlést, hogy a kisebbségi
törvény alapján a bunyevác népcsoportot ismerjék el nemzeti kisebbségként, és a hivatkozott törvény 61. § 1. bekezdésében
a „Magyarországon honos népcsoportok” felsorolását, a bunyevác kisebbségi népcsoporttal egészítse ki.”
A Nek. tv. rendelkezései szerint abban az esetben, ha a törvény ben felsorolt kisebbségeken kívül további kisebbség
kíván bizonyságot tenni arról, hogy megfelel a Nek tv.-ben foglalt feltételeknek, népi kezdeményezésre vonatkozó
aláírásgyűjtő ívet kell benyújtania az Országos Választási Bizottság elnökének. A kezdeményezés elbírálása során
az országos népszavazásra és népi kezdeményezésre vonatkozó törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvény ben meghatározott formai, valamint
a népi kezdeményezésre feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért
a hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat a Nek. tv. 61. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131/A. § b) pontján,
a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
3/2014. (VIII. 1.) FM utasítása a Földművelésügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdésére – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) jelen utasítás Mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a Minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnökséget. 3. § (1) A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás miatt
bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását.
(2) A  módosítás elmulasztása esetén a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik
a megfelelő módosítás érvényesüléséről és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a Vidékfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2014. (II. 21.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
8/2018. (III. 29.) MvM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások 2018. igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a), h) és j) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet alkalmazásában egységes kérelem az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 72.  cikk
(1)  bekezdése alapján, a  640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 11.  cikke szerint benyújtásra
kerülő kifizetési kérelem az elektronikusan és papír alapon benyújtott kérelemrészekkel együtt.
(2) E  rendelet alkalmazása során az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi költségvetésből
finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló 22/2016. (IV. 5.)
FM rendelet (a továbbiakban: egységes kérelemről szóló FM rendelet) 1. §-ában meghatározott rendelkezéseket is
alkalmazni kell.
2. § (1) E  rendelet hatálya az  alábbi, az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (a  továbbiakban: EMVA)
finanszírozott 2007–2013 programozási időszak támogatásaira terjed ki:
1. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás,
2. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  erdészeti potenciál helyreállítására nyújtandó
támogatások igénybevételének részletes szabályairól szóló 32/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján igénybe
vehető támogatás,
3. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet [a továbbiakban: 61/2009. (V. 14.)
FVM rendelet] alapján igénybe vehető támogatás,
4. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet [a továbbiakban: 124/2009. (IX. 24.)
FVM rendelet] alapján igénybe vehető támogatás.
(2) E  rendelet hatálya kiterjed továbbá az  EMVA-ból finanszírozott, a  2014–2020 programozási időszakban
a Vidékfejlesztési Program keretében meghirdetett, alábbi kódszámú és megnevezésű intézkedésekre:
 1. VP4-10.1.1-15 Agrár-környezetgazdálkodási kifizetés,
 2. VP4-11.1.1-11.2.1-15 Ökológiai gazdálkodásra történő áttérés, ökológiai gazdálkodás fenntartása,
 3. VP5-8.1.1-16 Erdősítés támogatása,
 4. VP4-4.4.1-16 Élőhelyfejlesztési célú nem termelő beruházások,
 5. VP4-4.4.2.2-16 Vízvédelmi célú nem termelő beruházások: vízvédelmi és vizes élőhely létrehozása, fejlesztése,
 6. VP4-10.2.1.1.-15 A  védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták genetikai állományának
in situ megőrzése,
 7. VP3-14.1.1.-16 A tejágazat szerkezetátalakítását kísérő állatjóléti támogatás,
 8. VP-4-10.1.1.2.-16 Agrár-környezetgazdálkodási kifizetés,
 9. VP4-10.2.1.2-17 Védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták genetikai állományának ex situ
vagy in vitro megőrzése, továbbá a genetikai beszűkülést megelőző tanácsadói tevékenységek támogatása,
10. VP5-8.4.1-15 Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása,
11. VP4-12.1.1-16 Natura 2000 mezőgazdasági területeknek nyújtott kompenzációs kifizetések,
12. VP4-12.2.1-16 Natura 2000 erdőterületeknek nyújtott kompenzációs kifizetések,
13. VP4-13.2.1-16 Kompenzációs kifizetések természeti hátránnyal érintett területeken,
14. VP3-17.1.1-16 Mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás,
15. VP4-15.1.1-17 Erdő-környezetvédelmi kifizetések,
16. VP5-8.2.1-16 Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása,
17. VP5-8.3.1-17 Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok megelőzése,
18. VP5-8.5.1-17 Az  erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó
beruházások.
 (3) Az egységes kérelemben kell bejelenteni az (1) és (2) bekezdésben felsorolt jogcímekre és intézkedésekre vonatkozó
igényléseket.
 (4) Az egységes kérelem az (1) bekezdésben meghatározott jogcímek esetében kifizetési kérelemnek minősül.
 (5) Az  egységes kérelem a  (2)  bekezdés 1–9., valamint 15–18.  pontja esetében kifizetési kérelemnek, a  10–14.  pontja
esetében támogatási és egyben kifizetési kérelemnek minősül.
 (6) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jogcímek alapján igényelhető támogatások tekintetében e  rendeletet
kizárólag az  (1) bekezdésben meghatározott, egyes jogcímekre vonatkozó miniszteri rendeletekben eltérően nem
szabályozott tárgykörökben kell alkalmazni.
3. § (1) Az  egységes kérelem tartalmára az  egységes kérelemről szóló FM rendelet szabályait kell alkalmazni azzal, hogy
a  bejelentett táblát az  egységes kérelemről szóló FM rendelet 4.  § (2)  bekezdése szerinti grafikus azonosításkor
úgy kell megadni, hogy az ne metssze a 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet, valamint a 2. § (2) bekezdés 1., 2., 4., 5. és
8. pontja szerinti intézkedések esetén a kötelezettségvállalással érintett egybefüggő területek határát sem.
(2) A  124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet vonatkozásában az  ügyfélnek a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről
szóló 71/2015. (XI. 3.) FM rendelet (a továbbiakban: MePAR rendelet) szerinti fizikai blokk numerikus azonosításával,
valamint az erdőrészlet azonosító megjelölésével kell megadnia a területadatokat. Az erdőállományok kézimunkaigényes ápolási célprogram részterületen történő megvalósítása esetén az  ügyfélnek a  MePAR rendelet
szerinti fizikai blokk numerikus, továbbá az  erdőrészlet numerikus és grafikus azonosításával kell megadnia
a területadatokat.
(3) A  2.  § (1)  bekezdés 1., 2. és 4.  pontja szerinti jogcímek esetén a  124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet vonatkozásában
kizárólag az  erdőállományok kézimunka-igényes ápolási célprogram részterületen történő megvalósítása esetén,
az  ügyfélnek a  rendelkezésére álló, a  koordináták pontosságát alátámasztó mérési jegyzőkönyvnek megfelelő
adatok feltüntetésével kell megadnia a területadatokat.
(4) A  2.  § (2)  bekezdés 1. és 8.  pontja szerinti intézkedések esetén az  agrotechnikai műveletekkel kapcsolatos
bejelentést elektronikus úton, az  egységes kérelem erre szolgáló elektronikus felületén kell megadni
az intézkedésekre vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.
4. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogcímek esetében az  egységes kérelem benyújtásának szabályaira
az egységes kérelemről szóló FM rendelet előírásait kell alkalmazni azzal, hogy
a) az  egységes kérelemről szóló FM rendelet 10.  § (5)  bekezdése szerinti, az  ügyfélre nézve terhelő
megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre vonatkozó észrevétel a 2. § (1) bekezdés 1., 2. és 3. pontja szerinti
jogcímek esetében kizárólag az elektronikus űrlapkitöltő felületen nyújtható be,
b) az  egységes kérelem mellékleteit és a  mellékletekre vonatkozó adatváltozást a  2.  § (1)  bekezdés 1., 2. és
4. pontja szerinti jogcímek esetén az ügyfélnek az elektronikus űrlapkitöltő felületen kell benyújtania.
(2) A  2.  § (2)  bekezdésében felsorolt intézkedések tekintetében az  egységes kérelemről szóló FM rendelet 1., 3., 4.
pontja és 10–27. §-a alkalmazandó.
5. § (1) A 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogcímek esetében a kifizetésekre az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007.
(IV. 17.) FVM rendelet, valamint a 2. § (1) bekezdésében felsorolt miniszteri rendeletek rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  2.  § (2)  bekezdésében meghatározott intézkedésekkel kapcsolatos kifizetések tekintetében a  2014–2020
programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről
szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet, valamint a 2. § (2) bekezdésében felsorolt kódszámú felhívások rendelkezései
irányadók.
6. § Az egységes kérelemről szóló FM rendelet előírásait kell alkalmazni
a) az egységes kérelem késedelmes benyújtására,
b) az egységes kérelem módosítására,
c) a hiánypótlásra,
d) az adatváltozás bejelentésére,
e) a másodvetés, zöldtrágyázás bejelentésére,
f ) az előzetes ellenőrzésre,
g) az adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre, valamint
h) – a 4. § (1) bekezdésében foglalt eltérésekkel – az elektronikus kapcsolattartás szabályaira.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
b) az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra
vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az  1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek a  források és a  források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról,
valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek a  2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról
szóló, 2013. december 17-i 1310/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
c) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer,
a  kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a  közvetlen kifizetésekre,
a  vidékfejlesztési támogatásokra és a  kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók
tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló
bizottsági rendeletnek,
d) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási
és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő
megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 9. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás
igénybevételének részletes szabályairól szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet 12.  §-a az  alábbi (8)  bekezdéssel
egészül ki:
„(8) Kötelezett személyében bekövetkező változás esetén a  támogatásra jogosult helyébe lépő kötelezettséget
átvevő, illetve a  jogutód az  első kifizetési kérelemben köteles nyilatkozni a  kötelezettségátvállalás, illetve
a  jogutódlás kérelmezésének évére vonatkozóan a  2.  § 18.  pontja szerinti jövedelméről és a  4. számú melléklet
alapján igazolható mezőgazdasági bevételéről.”
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
81/2017. (VIII. 14.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a védelmi ipari minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződés létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a  védelmi ipari minősített adatok
cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződés (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki;
 5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  szerződés létrehozását követően a  szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
95/2010. (X. 15.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa elnökének és tagjainak megválasztásáról.
1. A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 33. és 34. §-a alapján az Országgyűlés
Szalai Annamáriát
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa elnökévé,
dr. Auer Jánost,
dr. Kollarik Tamást,
dr. Koltay Andrást,
dr. Vass Ágnest
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjává
megválasztja. 2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
38/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon, hogy
az 1. § c) pontjában foglalt – a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi szerződésbe
ütközésének vizsgálata iránti – eljárást bármely magyar választópolgár is kezdeményezhesse?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
A kérdés megfogalmazása azért nem egyértelmű, mert az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény hatályos
szabályozása értelmében az Alkotmánybíróság eljárását bizonyos esetekben bárki kezdeményezheti és a törvény
módosításával tulajdonképpen egyidejűleg szűkítené és tágítaná a kezdeményezők körét a magyar választópolgár
kifejezéssel. A választópolgár számára így a kérdés megtévesztő, mivel annak megfogalmazásából nem derül ki
a módosítás célja.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, az 1989. évi XXXII. törvényen,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1014/2018. (II. 2.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli az  Újpalotai Református Missziói Egyházközség templomának megépítésével felmerülő
költségek finanszírozása érdekében a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti
általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi
célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára 58 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2007. (HK 4.) HM határozata a Magyar Honvédség 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2007. március 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1950. április 15.
2.2A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred.
Rövidített megnevezése: MH 12. Arrabona lé. rak. e.
3.3A költségvetési szerv székhelye: 9027 Győr-Likócs, Laktanya utca 1.
Postacíme: 9002 Győr, Pf. 316. 4.4A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétadandár, 9027 Győr-Likócs, Laktanya utca 1.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751427 Fő véderők tevékenysége. 7.8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású szervezet. Állománya az MH
költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított létszámkeretbe
tartozik. 8.9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 28. pont.
7 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 45/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9.10 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnok közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 10.11 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842152 Nemzetközi oktatási együttműködés; 842204 Haderő kiképzése, felkészítése;
842205 Haderő (hazai) tevékenysége; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvíz esetén).
13. 14 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.15 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: parancsnok;
b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.16 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.17 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.18 A katonai szervezet vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred
parancsnoka 2007. március 1-jét követő 60 napon belül elkészíti, és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar
főnökhöz. 18.19 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter