text:
1036/2015. (II. 2.) Korm. határozata az ENSZ EGB Határvízi Egyezmény Részes Felei 2015. 7. Konferenciájának magyarországi megrendezéséről és a szükséges források biztosításáról.
1. A Kormány megerősíti elkötelezettségét, az ENSZ EGB Határvízi Egyezmény Részes Felei 2015. évi 7. Konferenciája
(a továbbiakban: Konferencia) magyarországi megrendezésére és az Egyezmény három éves elnökségi feladatainak
ellátására.
2. A Kormány felhívja
a) a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Konferencia és kísérő rendezvényei rendezési és logisztikai
feladatainak végrehajtásáról, valamint felhatalmazza az  ENSZ EGB-vel kötendő, a  szervezés feltételeit
tartalmazó együttműködési megállapodás aláírására;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos
b) a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy feladat- és hatáskörében eljárva segítse elő a  Konferencia sikeres
megrendezését, különös tekintettel a  vízummentességgel kapcsolatos ügyintézésre és a  Konferencia
diplomáciai előkészítésére;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
c) a  belügyminisztert, hogy állami feladatai keretében, az  irányítása alatt álló szervezetek bevonásával, tegye
meg a  szükséges intézkedéseket a  Konferencia helyszíne és résztvevői fizikai, illetve műveleti/operatív
biztonságának biztosítása, beléptetési rendszerének kialakítása és működtetése érdekében. A  külföldi
védett személyek esetében e tevékenységét viszonossági alapon, a Külgazdasági és Külügyminisztériummal
koordinálva végzi;
Felelős: belügyminiszter, külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
d) az  emberi erőforrások miniszterét, hogy állami feladatai keretében, az  irányítása alatt álló szervezetek
és intézmények bevonásával, illetve a  Honvédelmi Minisztériummal, valamint a  Magyar Honvédség
Egészségügyi Központtal egyeztetve, tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Konferencia résztvevőinek
esetlegesen szükségessé váló, megfelelő egészségügyi ellátása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere, honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
e) a belügyminisztert, hogy gondoskodjon a Konferencia folyamán átvételre kerülő, három éves elnökség elnöki
posztjára történő jelölésről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
f ) a belügyminisztert, hogy készítsen jelentést a Konferencia megrendezéséről.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. január 31.
3. A Kormány egyetért azzal, hogy a Konferencia magyarországi megrendezésének finanszírozására 115,0 millió forint
összegben kerüljön sor és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  forrás rendelkezésre állásáról
gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2015. (IX. 11.) BM utasítása a migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos feladatokat koordináló központi operatív törzs felállításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. A Központi Operatív Törzs 1. § A  migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos feladatok összehangolt végrehajtásának támogatása érdekében
2015.  szeptember 14-én 8 órakor megalakul a  feladatok végrehajtását koordináló központi operatív munkaszerv,
a Központi Operatív Törzs.
2. § A Központi Operatív Törzset – a belügyminiszter irányítása mellett – az országos rendőrfőkapitány által az Országos
Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) hivatásos állományából kijelölt vezető beosztást betöltő személy
(a továbbiakban: Parancsnok) vezeti.
3. § A Központi Operatív Törzs 24 órás folyamatos munkarendben működik.
4. § A  Központi Operatív Törzs a  folyamatos működése alatt a  Belügyminisztérium bázisán a  Katasztrófavédelmi
Koordinációs Tárcaközi Bizottság Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központja részére kialakított és felszerelt,
folyamatosan működőképes állapotban tartott létesítményben működik.
5. § A Központi Operatív Törzs folyamatos működése alatt
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv állományából, az országos rendőrfőkapitány által,
b) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal állományából a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója
által,
c) a büntetés-végrehajtási szervezet állományából a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka által,
d) az Alkotmányvédelmi Hivatal állományából az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója által,
e) a Terrorelhárítási Központ állományából a Terrorelhárítási Központ főigazgatója által,
f ) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság állományából a  Belügyminisztérium
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója által
kijelölt szakemberekből álló állománnyal működik.
6. § Az  5.  § c)–f )  pontjában meghatározott szervek állománya vonatkozásában a  Parancsnok dönthet úgy, hogy
a folyamatos, 24 órás munkarendtől eltérő munkarendben látja el feladatait.
7. § A Parancsnok a Központi Operatív Törzs működésében történő részvételre felkérheti
1. a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatóját,
2. a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatóját,
3. a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ főigazgatóját,
4. a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának elnökét,
5. a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. vezető tisztségviselőjét,
6. a honvédelmi minisztert,
7. a Miniszterelnökséget vezető minisztert,
8. az igazságügyi minisztert,
9. a külgazdasági és külügyminisztert,
10. a nemzetgazdasági minisztert,
11. az emberi erőforrások miniszterét,
12. a nemzeti fejlesztési minisztert,
13. a Honvéd Vezérkar főnökét,
14. az Országos Mentőszolgálat főigazgatóját,
15. az országos tisztifőorvost,
16. a legfőbb ügyészt,
17. az Országos Bírósági Hivatal elnökét,
18. a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökét,
19. a Nemzeti Közlekedési Hatóság elnökét,
20. a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság vezető tisztségviselőjét,
21. az Országos Meteorológiai Szolgálat elnökét,
22. a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. vezető tisztségviselőjét,
23. a Magyar Közút Nonprofit Zrt. vezető tisztségviselőjét,
24. a BKK Budapesti Közlekedési Központ Zrt. vezető tisztségviselőjét,
25. a Volán Egyesülés vezető tisztségviselőjét,
26. bármely más közigazgatási szerv vezetőjét vagy gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselőjét,
27. a válsághelyzet kezelésében részt vevő humanitárius, karitatív szervezet vezetőjét.
8. § A 7. § 1–5. pontjában megjelölt vezető kötelezően, a 7. § 6–27. pontjában megjelölt vezető a közreműködés vállalása
esetén a  felkérést követően a  vezetése, irányítása alatt álló szervezet állományából kijelöli azon szakembereket,
akik az 5. § szerinti állandó állomány mellett a Központi Operatív Törzs működésében szükség szerint
a) 24 órás folyamatos munkarendben,
b) időszakos jelleggel, a Parancsnok által meghatározott munkarendben vagy
c) az erre irányuló riasztás esetén
részt vesznek, és a kijelölt szakemberek személyéről és telefonos elérhetőségéről a Parancsnokot tájékoztatja.
9. § A Központi Operatív Törzs adminisztratív feladatait az ORFK hivatali szervezete látja el.
10. § A Központi Operatív Törzs működésének részletes szabályait a Parancsnok által belső szabályzatban kiadott ügyrend
állapítja meg.
11. § A Központi Operatív Törzs folyamatos működése során szakmai javaslattevő, valamint a feladatok végrehajtásának
összehangolásában részt vevő szervként működik, ennek során
a) végzi a  szükséges operatív döntések előkészítését, javaslatot tesz a  döntések végrehajtására, figyelemmel
kíséri a döntések végrehajtását,
b) részt vesz a  migrációs helyzet vagy – elrendelése esetén – a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet
kezelésébe bevont erők és a közreműködő szervezetek tevékenységének összehangolásában,
c) a Parancsnok útján tájékoztatja a belügyminisztert a kialakult helyzetről, a megtett intézkedésekről, a bevont
erőkről és eszközökről, valamint a migrációs helyzet vagy – elrendelése esetén – a tömeges bevándorlás okozta
válsághelyzet kezelésével kapcsolatos további javaslatokról,
d) elemzi és értékeli a kialakult helyzetet, a központi és területi szintű intézkedések bevezetésével kapcsolatos
információkat.
12. § A  Parancsnok tevékenységét vezetőhelyettesek támogatják. A  vezetőhelyetteseket az  országos rendőrfőkapitány
jelöli ki az  ORFK vezető beosztást betöltő állományából. A  vezetőhelyettesek a  Parancsnok helyettesítése során
általános helyettesítési jogkörrel járnak el.
13. § A Központi Operatív Törzs munkáját úgy kell megszervezni, hogy a  folyamatos munkarendben történő működése
során a Parancsnok és a vezetőhelyettesek közül legalább egy személy mindig szolgálatban legyen.
14. § A Parancsnok vagy szolgálatban lévő helyettese naponta kétszer: 8 órakor és 18 órakor jelentést tesz a belügyminiszter
részére a megelőző jelentést követő időszakra vonatkozó,
a) a válsághelyzettel kapcsolatos statisztikai adatokról,
b) a válsághelyzet kezelését érintő lényeges körülményekről, eseményekről, változásokról,
c) a bekövetkezett rendkívüli eseményekről,
d) az esetlegesen felsővezetői döntést igénylő kérdésekről, valamint
e) a belügyminiszter által meghatározott további adatokról.
15. § A 8. § alapján kijelölt szakemberek szükség esetén történő riasztásáról a Központi Operatív Törzs az ORFK Főügyeletén
keresztül intézkedik.
16. § A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság Nemzeti Veszélyhelyzet-kezelési Központja részére kialakított
létesítmény területére az 5. és 8. § alapján részvételre kijelölt állomány mobiltelefonját az abban tárolt elérhetőségi
adatok felhasználhatósága érdekében beviheti, telefonálásra, üzenetküldésre, internetes adatforgalom elérésére
azonban nem használhatja, telefonálásra csak a létesítményben működő vezetékes telefont használhatja.
17. § A Központi Operatív Törzs tevékenységében részt vevő személyi állomány élelmezéséhez, pihentetéséhez szükséges
feltételekről, valamint a Központi Operatív Törzs működtetéséhez szükséges technikai berendezésekről, rendszerekről
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság gondoskodik.
2. Egyéb, a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel kapcsolatos munkaszervezési intézkedések
18. § A  Belügyminisztériumban működő államtitkár, helyettes államtitkár, valamint önálló szervezeti egység vezetője,
továbbá a belügyminiszter irányítása alatt álló szerv vezetője részére az utasítás hatálybalépését követő 30 napos
időszakban – foglalkoztatási jogviszonyától függően – a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
(a továbbiakban: Kttv.) 101–102. §-a vagy a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 143–146. §-a alapján járó alap- és pótszabadság
nem kerülhet engedélyezésre. Az utasítás hatálybalépésekor már megkezdett szabadságról történő visszarendelésre
csak akkor kell intézkedni, ha a vezető helyettesítése nem biztosított.
19. § A  18.  §-ban meghatározott személy általános helyettesítésére jogosult részére az  utasítás hatálybalépését követő
30 napos időszakban – foglalkoztatási jogviszonyától függően – a Kttv. 101–102. §-a vagy a Hszt. 143–146. §-a alapján
járó alap- és pótszabadság azon napokra nem kerülhet engedélyezésre, amikor a 18. §-ban meghatározott személy
– a  rá irányadó foglalkoztatási jogviszonyra irányuló szabályozás szerint – egyéb, alap- és pótszabadságon kívüli
jogcímen szabadságon tartózkodik, vagy munkavégzési, szolgálatteljesítési kötelezettsége alól mentesül
(így  különösen ha betegszabadságot, egészségügyi szabadságot vesz igénybe, vagy keresőképtelenség, közeli
hozzátartozója halála miatt a munkavégzési kötelezettség alól mentesül).
20. § A belügyminiszter irányítása alatt álló szerv vezetője köteles biztosítani, hogy az általa vezetett szervezet, továbbá
az  irányítása, felügyelete alatt álló szervezeti egységek vonatkozásában a  munkanapokon – folyamatos működési
rendben működő szervezeti egységek esetében a  naptári napokon – a  szervezetet, szervezeti egységet vezető
személy vagy általános helyettesei legalább egyikének munkavégzése, szolgálatteljesítése biztosított legyen.
21. § A  belügyminiszter irányítása alatt álló szerv vezetője köteles biztosítani, hogy a  foglalkoztatási jogviszonyokat
szabályozó jogszabályokban szereplő munkaszervezési intézkedések – így különösen készenlét, ügyelet, túlmunka
vagy túlszolgálat elrendelése, ideiglenes munkaköri feladatokkal való ellátás – révén a migrációs helyzettel kapcsolatos
feladatok végrehajtása érdekében szükséges állomány rendelkezésre álljon.
22. § A Belügyminisztérium és a belügyminiszter irányítása alatt álló szervek állománya részére az utasítás hatálybalépését
követő 30 napon belül alap- vagy pótszabadság igénybevétele csak különösen indokolt esetben engedélyezhető.
Az  állomány a  munkában, szolgálatban töltött napokon a  munkaidő lejártakor köteles tájékozódni, hogy
a munkavégzést befejezheti-e, vagy a rendes munkaidőn túli túlmunka, túlszolgálat elrendelésére kerül sor.
3. Záró rendelkezések 23. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
24. § A Központi Operatív Törzs ügyrendjét a hatálybalépéstől számított 3 napon belül el kell fogadni. Az ügyrend tervezetét
a Parancsnok dolgozza ki.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
134/2013. (XI. 4.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti egészségügyi együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti egészségügyi együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét és a  külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően
a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2015. (VI. 4.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Modori László Károlynak, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői munkakörbe történt
áthelyezésére tekintettel
– 2015. május 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1610/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 2. prioritása keretében megvalósuló további ivóvízminőség-javító és szennyvízkezelési projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1.  mellékletben foglalt táblázat A–C és H oszlopában meghatározott projektek (a  továbbiakban:
projektek) támogatásának a táblázat E oszlopa szerinti növeléséhez,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Stratégiai Kabinet részére a  projektek 1.  pont
és 1.  melléklet szerint megnövelt támogatásának a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves
fejlesztési keretében (a továbbiakban: éves fejlesztési keret) történő átvezetésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítására vonatkozó javaslat megtételével
egyidejűleg Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1605/2016. (XI. 8.) Korm. határozata az Országos Széchényi Könyvtár informatikai fejlesztéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az Országos Széchényi Könyvtár informatikai rendszerének stabilizálása és fejlesztése céljából kidolgozott
informatikai fejlesztési tervvel, és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kormányzati Informatikai
Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: KIFÜ) útján intézkedjen az informatikai terv megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti informatikai fejlesztési terv végrehajtása céljából
gondoskodjon:
a) az  üzemmenet folyamatosságának fenntartása érdekében szükséges, azonnali beavatkozást igénylő
feladatok ellátásának finanszírozása céljából – a 2016. évi költségvetés vonatkozásában – 100,0 millió forint
forrás biztosításáról a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím, továbbá 620,0 millió forint forrás biztosításáról
a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) az azonnali beavatkozást nem igénylő, az 1. pontban meghatározott informatikai fejlesztési terv ütemezett
végrehajtása érdekében a  2017. évi költségvetés vonatkozásában 225,0 millió forint forrás biztosításáról
a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím, továbbá
3430,0 millió forint biztosításáról a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évi központi költségvetés végrehajtása során
c) az azonnali beavatkozást nem igénylő, az 1. pontban meghatározott informatikai fejlesztési terv ütemezett
végrehajtása érdekében – a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által meghatározott felhasználási ütemezéshez
igazodva – a 2018. évi költségvetés vonatkozásában 420,0 millió forint biztosításáról a központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím, továbbá 2714,0 millió forint
a  XVII.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti informatikai fejlesztési terv végrehajtása
eredményeként létrejövő informatikai rendszer – KIFÜ által történő – folyamatos működtetése, fenntartása
érdekében gondoskodjon:
a) a  létrejövő informatikai rendszer üzemeltetésének finanszírozása céljából a  2017. évi költségvetés
vonatkozásában 750,0 millió forint biztosításáról a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím, továbbá 359,8 millió forint biztosításáról a  XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. február 28.
b) a  létrejövő informatikai rendszer üzemeltetésének finanszírozása céljából a  2018. évtől beépülő jelleggel
750,0 millió forint biztosításáról a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím, továbbá 626,6 millió forint biztosításáról a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2018. évtől az évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával, készítsen
jelentést a  Kormány részére az  1.  pontban meghatározottak előrehaladásáról és végrehajtásáról első alkalommal
2017. november 30-ig, majd ezt követően 2019. június 30-ig.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: első alkalommal: 2017. november 30.
 ezt követően: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
133/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bus Szilveszter rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet a Magyar Köztársaság jakartai nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar Köztársaságnak
Kelet-Timorban, a Fülöp-szigeteki Köztársaságban és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségénél (ASEAN, Association of
Southeast-Asian Nations) való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett megbízom a Magyar Köztársaságnak
Malajziában való képviseletével. Budapest, 2009. szeptember 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
40/2011. (V. 12.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára dr. Locsmándi Bélát a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. május 9-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1430/2011. (XII. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégiáról, valamint végrehajtásának a 2012–2014. évekre szóló kormányzati intézkedési tervéről.
A Kormány – összhangban az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó Nemzeti Reform Program szegénység csökkentését szolgáló
céljaival és intézkedéseivel, valamint a Kormány és az Országos Roma Önkormányzat között létrejött keretmegállapodásban foglalt
célokkal és az ezek megvalósítását szolgáló, a Kormány és az ORÖ között kötött keretmegállapodásban foglalt számszerűsíthető
célkitűzések elérése érdekében kidolgozott részletes intézkedési tervről szóló 1338/2011. (X. 14.) Korm. határozatban foglalt
intézkedési tervvel – a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégiában foglalt célkitűzések megvalósítása, és a stratégiában
megfogalmazott felzárkózás-politikai elvek érvényesítése érdekében: 1. Felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Kormány által elfogadott Nemzeti Társadalmi Felzárkózási
Stratégiát az általa vezetett minisztérium honlapján tegye közzé.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal 2. Elfogadta a kormányhatározat mellékletét képező, a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégia végrehajtásának a
2012–2014. évekre szóló kormányzati intézkedési tervét és elrendeli annak végrehajtását.
3. Felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégiát kétévente, első
alkalommal 2014-ben vizsgálja felül, továbbá a 4. pontban foglaltak szerint elkészített tájékoztatók alapján 2012-től
kezdődően évente készítsen jelentést a Kormány számára az intézkedési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: évente május 31.
4. Felhívja az érintett minisztereket, hogy az intézkedési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról 2012-től kezdődően
évente készítsenek tájékoztatót a közigazgatási és igazságügyi miniszternek.
Felelős: érintett miniszterek Határidő: évente március 15. 5. Felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Nemzeti Társadalmi Felzárkózási Stratégiában foglalt célok,
valamint az intézkedési tervben foglalt feladatok megvalósulásának és hatásainak nyomon követése érdekében
monitoring rendszert alakítson ki. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. május 31. 6. Felkéri az Országos Roma Önkormányzatot, hogy működjön közre az 5. pontban meghatározott feladatok
végrehajtása érdekében. 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. Hatályát veszti a) a Roma Integráció Évtizede Program Stratégiai Tervhez kapcsolódó, a 2008–2009. évekre szóló kormányzati
intézkedési tervről szóló 1105/2007. (XII. 27.) Korm. határozat, valamint
b) a „Legyen jobb a gyermekeknek!” Nemzeti Stratégiáról, 2007–2032 szóló 47/2007. (V. 31.) OGY határozat
végrehajtásával kapcsolatos kormányzati feladatokról (2007–2010.) szóló 1092/2007. (XI. 29.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2011. (I. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
Csutora Zsoltot kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság bakui
nagykövetségének vezetésével. Budapest, 2010. október 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
151/2013. (XII. 30.) ME határozata a Magyar–Egyesült Arab Emírségeki Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozati elnökének kinevezéséről.
1. A  kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. a)  pontja szerinti jogkörömben eljárva a  nemzetgazdasági miniszter és a  külügyminiszter
együttes előterjesztése alapján
szijjártó pétert – a Magyar–Egyesült Arab Emírségeki Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2013. (XII. 31.) BM utasítása a Belügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontjában
foglaltaknak megfelelően a  Belügyminisztérium iratkezelési rendszeréről és irattári tervéről – a  Magyar Nemzeti Levéltár és
a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – kiadom az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya a Belügyminisztérium hivatali szervezeteire (a továbbiakban: hivatali egységek) terjed ki.
2. A Belügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az utasítás melléklete szerint határozom meg.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Belügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról szóló 1/2011. (I. 20.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
15/2003. (II. 25.) KE határozata dr. Varga Koritár Pál rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Varga Koritár Pál
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei
elismerése mellett — felmentem a Magyar Köztársaság
madridi nagykövetségének vezetésére, valamint a Magyar
Köztársaság Andorrai Hercegségben való képviseletére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
381/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete az Integrált Jogvédelmi Szolgálatról.
A Kormány az  egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény 247.  § (1)  bekezdés k)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az egészségügyért, a szociál- és nyugdíjpolitikáért, valamint a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter
által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) önálló szervezeti egységeként Integrált Jogvédelmi
Szolgálat (a  továbbiakban: Szolgálat) működik. A  Szolgálat a  beteg-, ellátott-, gyermekjogokkal kapcsolatos
állampolgári jogok integrált érvényesítésének érdekében működik.
(2) A Szolgálatot a jogvédelmi biztos vezeti. A Szolgálatot megillető jogosítványokat a jogvédelmi biztos gyakorolja.
 (3) A  jogvédelmi biztost az  egészségügyért, a  szociál- és nyugdíjpolitikáért, valamint a  gyermekek és az  ifjúság
védelméért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) nevezi ki és menti fel, gyakorolja felette a  munkáltatói
jogokat. A jogvédelmi biztos működése során a minisztérium szervezetében a miniszternek tartozik felelősséggel.
(4) A  Szolgálat működését, szervezeti felépítését, belső és külső kapcsolatrendszerét a  minisztérium Szervezeti és
Működési Szabályzata és a Szolgálat ügyrendje határozza meg. A Szolgálat ügyrendjét a  jogvédelmi biztos készíti
elő és a miniszter hagyja jóvá.
(5) A Szolgálat éves költségvetése a minisztérium igazgatási költségvetésén belül, elkülönítetten kerül megállapításra.
2. § (1) A Szolgálat látja el
a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 30. § (1) bekezdése szerinti szervezet
feladatait,
b) a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Szt.) 94/K.  §
(3) bekezdése szerinti szervezet feladatait,
c) a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény (a  továbbiakban: Gyvt.)
11/A. § (4) bekezdése szerinti szervezet feladatait,
d) a  betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselők (a  továbbiakban együtt: jogvédelmi képviselők)
nyilvántartásával (a továbbiakban: nyilvántartás) kapcsolatos feladatokat.
 (2) A Szolgálat hivatalból jár el, ha tudomására jut olyan tény, körülmény, intézkedés vagy mulasztás, amely súlyos és
a beteg-, ellátott-, illetve gyermekjogokat érintő jelentős jogsérelmet okozhat.
 (3) Ha az ügy nem tartozik a Szolgálat hatáskörébe, erről a panaszost értesíteni kell. Az értesítés tartalmazza az ügyben
hatáskörrel rendelkező szerv megnevezését is.
 (4) A (2) és (3) bekezdés szerinti eljárás esetén a Szolgálat tájékoztatást kérhet, javaslatot tehet intézkedés megtételére,
illetve az adott üggyel kapcsolatos jogszabály tartalmára vonatkozóan, valamint az eljárásban részt vevő más szerv
részére ajánlást fogalmazhat meg.
(5) Az  ajánlásban érintett szerv a  Szolgálat által meghatározott határidőn belül, de legkésőbb harminc napon belül
tájékoztatja a Szolgálatot az ajánlással kapcsolatos észrevételeiről.
2. Az integrált jogvédelmi képviseletre és a jogvédelmi képviselőre vonatkozó szabályok
3. § A Szolgálat az integrált jogvédelmi képviselettel kapcsolatos feladatkörében
a) gondoskodik a  betegek, ellátottak és gyermekek törvényben meghatározott jogainak érvényesüléséről,
védelméről,
b) ellátja a jogvédelmi képviselők foglalkoztatásával összefüggő feladatokat, működteti a jogvédelmi képviselők
hálózatát, irányítja, szervezi és ellenőrzi a jogvédelmi képviselők szakmai munkáját,
c) közzéteszi a  jogvédelmi képviselő elérhetőségét, a  szolgáltatónál, illetve a  területi irodában meghatározott
fogadóórájának beosztását,
d) az  egészségügyi szolgáltatásokat, a  személyes gondoskodást nyújtó szociális alapszolgáltatást,
a  gyermekjóléti alapellátást, a  szakosított szociális ellátást biztosító intézményi elhelyezést, továbbá
a gyermekvédelmi gondoskodást (a továbbiakban együtt: szolgáltatás) igénybevevők, törvényes képviselőik,
valamint a  szolgáltatást nyújtók számára tájékoztatást ad a  beteg-, az  ellátott- és gyermekjogokkal
összefüggő kérdésekben,
e) képzési és továbbképzési feladatokat lát el a  beteg-, ellátott-, gyermeki jogok érvényesülése, valamint
a  jogvédelmi képviselők munkájához kapcsolódóan, továbbá kidolgozza, és szükség szerint felülvizsgálja
a jogvédelmi képviselői tanfolyam és a kötelező továbbképzés tananyagát és vizsgakövetelményeit,
f ) ellátja a 17. § szerinti, az integrált jogvédelemmel kapcsolatos módszertani feladatokat,
g) a  tárgyévet követő év március 15-ig a  miniszternek benyújtja a  Szolgálat tevékenységéről szóló éves
beszámolót, amit jóváhagyása esetén március 31-ig közzétesz. 3. A jogvédelmi képviselő jogállásának szabályai
4. § (1) Az  egészségügyről szóló törvényben, a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvényben, valamint
a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvényben rögzített jogvédelmi képviselői feladatokat
a minisztériummal munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy láthat el.
(2) Jogvédelmi képviselő – törvényben meghatározott feltételeken túl – az a (3) bekezdésben meghatározott felsőfokú
végzettséggel rendelkező személy lehet,
a) aki legalább három éves, a (7) bekezdés szerinti szakmai gyakorlattal rendelkezik,
b) aki az 5. §-ban meghatározott tanfolyam elvégzését követően sikeres vizsgát tett, és
c) akivel szemben nem áll fenn kizáró ok.
(3) Jogvédelmi képviselő lehet jogász, általános orvos, pszichológus, szociális munkás, gyógypedagógus, teológus,
kommunikációs szakon szerzett szakképzettségű, továbbá az  okleveles közgazdász végzettséggel rendelkező
személy.
(4) Betegjogi képviselő lehet a  (3)  bekezdésben meghatározottakon kívül fogorvos, gyógyszerész, egyetemi szintű
okleveles ápoló, főiskolai szintű diplomás ápoló, egészségügyi intézetvezető vagy szakoktató, védőnő, valamint
egyéb, az egészségügyi felsőoktatásban szakképzettséget szerzett személy.
(5) Ellátottjogi képviselő lehet a  (3)  bekezdésben meghatározottakon kívül szociológus, szociálpolitikus, szociális
szervező, szociálpedagógus, hittantanár, hittanár, bölcsész, andragógus, államigazgatási és szociális igazgatási
felsőoktatásban szerzett szakképzettségű, egészségügyi felsőoktatásban szerzett szakképzettségű személy.
(6) Gyermekjogi képviselő lehet a  (3)  bekezdésben meghatározottakon kívül pedagógus, gyermek- és ifjúságvédelmi
szakokleveles vagy jogi szakokleveles családvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező védőnő, pszichopedagógus,
bölcsész, szociológus, szociálpolitikus, szociálpedagógus, szociális szervező szakképzettségű személy, hittantanár és
hittanár, továbbá az államigazgatási és szociális igazgatási felsőoktatásban szakképzettséget szerzett személy.
(7) A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában szakmai gyakorlaton
a) a  betegjogi képviselő esetében az  egészségügyi szolgáltatások szervezésében és nyújtásában,
az  egészségügyi igazgatási területen, az  egészségügy területén működő egyházi jogi személynél, civil
szervezetnél, alapítványnál, közalapítványnál, közhasznú társaságnál, egyéni vagy társas vállalkozásnál, illetve
az ellátottjogi vagy gyermekjogi képviselőként végzett tevékenységet,
b) az  ellátottjogi képviselő esetében a  szociális szolgáltatások szervezésében és nyújtásában, a  szociális
igazgatási területen, a szociális területen működő egyházi jogi személynél, civil szervezetnél, alapítványnál,
közalapítványnál, közhasznú társaságnál, egyéni vagy társas vállalkozásnál, illetve a  betegjogi vagy
gyermekjogi képviselőként végzett tevékenységet,
c) a  gyermekjogi képviselő esetében a  gyermekjóléti alapellátási és gyermekvédelmi szakellátási, illetőleg
a  gyermekvédelmi vagy gyámügyi igazgatási területen, a  gyermekvédelem területén működő egyházi jogi
személynél, civil szervezetnél, alapítványnál, közalapítványnál, közhasznú társaságnál, egyéni vagy társas
vállalkozásnál, illetve a betegjogi vagy ellátottjogi képviselőként végzett tevékenységet
kell érteni.
 (8) Ügyvéd – az ügyvédekről szóló törvény szerint az ügyvédi tevékenységét szüneteltető ügyvéden kívül – nem lehet
jogvédelmi képviselő. 5. § (1) A jogvédelmi képviselő foglalkoztatásának feltétele a legalább 120 órás jogvédelmi képviselői tanfolyam elvégzése,
és ezt követően a vizsga eredményes letétele. A tanfolyamot a Szolgálat szervezi.
(2) A  jogvédelmi képviselői tanfolyamon részt vevők a  tanfolyam sikeres elvégzéséről a  tanfolyamot szervező által
kiadott tanúsítványt kapnak. A  tanúsítványban szereplő tanfolyami képzettség megnevezése a  szakterülettől
függően: betegjogi képviselő, ellátottjogi képviselő vagy gyermekjogi képviselő.
(3) A  jogvédelmi képviselői tanfolyamra történő jelentkezésről és elvégzésének feltételeiről a  Szolgálat évente
közleményt tesz közzé a minisztérium hivatalos lapjában és a honlapon.
(4) A  tanfolyam elvégzése alól – kinevezésében, illetve munkaszerződésben meghatározott próbaidő tartamáig  –
mentesülhet az a személy, aki a munkavégzésre irányuló jogviszonya kezdetekor az (1) bekezdés szerinti tanfolyam
elvégzését vállalja és a vizsgát a próbaidő leteltéig sikeresen teljesíti.
(5) A  jogvédelmi képviselő évente legalább egyszer továbbképzésen vesz részt, melynek időtartama legalább
tizennégy óra. A továbbképzést a Szolgálat végzi, amely a jogvédelmi képviselő számára térítésmentes.
(6) A nyilvántartásban szereplő – a minisztériummal jogviszonyban nem álló jogvédelmi képviselő részére a Szolgálat –
legalább évi hat óra továbbképzést biztosít.
(7) Az  e  rendelet szerinti jogvédelmi képviselői tanfolyam szakmai követelményeit és a  követelmények teljesítéséhez
szükséges ismereteket az 1. melléklet tartalmazza.
4. A jogvédelmi képviselő összeférhetetlenségére vonatkozó szabályok 6. § (1) A jogvédelmi képviselő képviselői tevékenysége alatt, és e tevékenység megszűnésétől számított egy éven belül
a) azt az  egészségügyi szolgáltatót, azt a  személyes gondoskodást nyújtó alap- és szakosított ellátást
biztosító intézményt és azt a  gyermekvédelmi gondoskodást biztosító intézményt (a  továbbiakban együtt:
szolgáltató), ahol képviselői tevékenységet fejtett ki, hatóság vagy egyéb szervezet előtt, illetve permegelőző
eljárásban nem képviselheti, részükre jogi szolgáltatást nem nyújthat, és tőlük ügyvédi megbízást nem
fogadhat el,
b) azoktól a  személyektől, illetve törvényes képviselőjüktől, akiknek ügyével jogvédelmi képviselőként
foglalkozott, ügyvédi megbízást nem fogadhat el.
(2) A  jogvédelmi képviselő nem láthat el jogvédelmi képviselői feladatokat annál a  szolgáltatónál, amelynek
felelősségét – egyéb feladatkörében eljárva, vagy általános ellenőrzési, felügyeleti jogkör gyakorlása során – egy
éven belül vizsgálta, illetve amelynek működését egy éven belül ellenőrizte.
(3) A jogvédelmi képviselő nem járhat el olyan ügyben,
a) amelyben ő vagy közeli hozzátartozója érdekelt vagy ellenérdekű fél,
b) amely azt a szolgáltatót érinti, amellyel
ba) munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, valamint amelyben más,
szakképző intézmény oktatójaként szakmai gyakorlatot szervez, irányít, vagy
bb) a  jogvédelmi képviselői tevékenységét megelőző egy éven belül munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állt,
c) amelyben tőle egyéb ok miatt elfogulatlan eljárás nem várható.
 (4) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott kizáró okok bármelyikének fennállását a  jogvédelmi képviselő
haladéktalanul köteles a Szolgálatnak bejelenteni. 5. A jogvédelmi képviselő feladatellátására vonatkozó szabályok
7. § (1) A  jogvédelmi képviselő feladatellátása során a  betegek, az  ellátottak és a  gyermekek jogainak érvényesítésével
összefüggésben felmerült és a részére megfogalmazott panaszok kezelése során elsődlegesen a beteg, az ellátott,
a  gyermek jogait és érdekeit képviselve, az  érintett és a  szolgáltató közötti megegyezés létrehozására törekszik,
amely – ha a panasz megalapozott –,
a) a  jog gyakorlásának nem megfelelő biztosításakor a  jogszabályokban megfogalmazott követelményeknek
a  szolgáltató részéről – a  szolgáltatás vagy a  jog gyakorlásának jellegére figyelemmel – annak megfelelő
biztosítását,
b) valamely jog gyakorlásának elmaradása vagy a  jog gyakorlásához kapcsolódó szolgáltatás nyújtásának
elmulasztásakor annak haladéktalan teljesítését,
c) az  ellátott vagy a  gyermek jogai gyakorlásának súlyos megsértésekor másik, megfelelő ellátást nyújtó
szolgáltatóhoz történő áthelyezés kezdeményezését
eredményezi.
 (2) Feladat- és hatáskörének gyakorlása során a jogvédelmi képviselő
a) együttműködik a szolgáltatást nyújtókkal, azok fenntartóival és a szolgáltatást igénybe vevőkkel,
b) a  Szolgálat ügyrendjében meghatározott rendszerességgel és időpontban fogadóórát tart a  Szolgálat által
működtetett területi irodákban,
c) a megkereséseket, valamint eljárását és intézkedéseit dokumentálja,
d) eljárásáról és annak eredményéről írásban tájékoztatja a jogosultat, illetve a panaszost, a szolgáltatót, szükség
esetén a fenntartót,
e) munkájáról, eljárásának tapasztalatairól, valamint a  jogok gyakorlásával és a  szolgáltatásnyújtással
kapcsolatos tapasztalatairól – a Szolgálat által meghatározott formában – évente beszámolót készít.
(3) A betegjogi képviselő az Eütv.-ben meghatározott feladatainak ellátása során
a) a  beteg számára az  egészségügyi dokumentáció kezelésével kapcsolatos jogairól az  érintett szolgáltatónál
alkalmazott gyakorlatra figyelemmel nyújt tájékoztatást,
b) az érintett szolgáltatónál alkalmazott gyakorlat figyelembevételével tájékoztatja a beteget a megtett panasz
tartalmáról, folyamatosan tájékoztatást nyújt a beteg részére, továbbá az eljárási cselekmények helyzetéről,
a válasz tartalmáról és az azzal szembeni esetleges jogorvoslat, vagy további eljárások kezdeményezésének
lehetőségéről,
c) az  egészségügyi dolgozók tájékoztatását az  egészségügyi szolgáltató vezetőjének előzetes tájékoztatása
mellett végzi,
d) az Eütv. 30. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, az érintett betegek jogainak védelme
érdekében figyelemmel kíséri különösen a  fizikai és infokommunikációs akadálymentesítés helyzetét
az  érintett szolgáltatónál, az  érintett betegekkel kapcsolatosan meghatározott és indokolt speciális
követelmények alkalmazásával összefüggő szolgáltatói gyakorlatot, szükség esetén kezdeményezi az érintett
betegek speciális jogvédelmével összefüggő szervezet bevonását konkrét, egyedi jogok gyakorlásával
összefüggő módszerek, technikák alkalmazása érdekében.
(4) Az ellátottjogi képviselő az Szt.-ben meghatározott feladatainak ellátása során
a) az általános tájékoztatási kötelezettségen túlmenően további tájékoztatást nyújt az ellátott részére az érintett
szolgáltatónál alkalmazott gyakorlatról,
b) tájékoztatja az  ellátottat, törvényes képviselőjét, hogy panaszát mely személy vagy szerv részére
továbbíthatja, továbbá a  kialakult konfliktus rendezése érdekében az  érintettek bevonásával egyeztetést
tarthat,
c) folyamatosan tájékoztatást nyújt az  ellátott, valamint a  törvényes képviselője részére a  meghatalmazás
alapján megtett intézkedésekről, eljárási cselekményekről, a  kivizsgálás aktuális helyzetéről, a  lehetséges
jogorvoslati, illetve egyéb panasztételi lehetőségekről,
d) tájékoztatást kérhet a  szolgáltató képviselőjétől az  ellátással összefüggésben alkalmazott gyakorlatról,
tájékozódik arról, hogy a  szakmai feladatok ellátása megfelel-e a  jogszabályokban meghatározott
feltételeknek,
e) tájékoztatást kérhet az  alkalmazott korlátozó intézkedések okairól, előzményeiről, és szükség esetén
javaslatot tehet a korlátozó intézkedéssel összefüggő szolgáltatói gyakorlat szakmai tartalmára vonatkozóan.
(5) A gyermekjogi képviselő a Gyvt.-ben meghatározott feladatainak ellátása során
a) tájékoztatást nyújt a  gyermek részére – figyelembe véve korát, érettségét, a  felmerült panasz jellegét,
súlyát – a panaszával kapcsolatos ismeretekről, segíti, hogy mely személy vagy szerv részére fogalmazhatja
meg panaszát, személyesen keresi meg az intézmény vezetőjét vagy az érdekképviseleti fórum képviselőjét
a  panasz megválaszolása érdekében, valamint – a  hatáskörébe tartozó feladatok tekintetében  –
az érdekképviseleti fórum megkeresésére haladéktalanul felveszi a kapcsolatot a gyermekkel,
b) a megfelelő szolgáltatásnyújtáshoz való hozzájutás segítésében lehetőség szerint személyes részvétel mellett
fogalmazza meg észrevételeit, megjegyzéseit,
c) a  fővárosi és megyei kormányhivatal gyermekvédelmi és gyámügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi
kerületi) hivatala kirendelésében foglaltak figyelembevételével személyesen képviseli a  gyermeket,
megismeri az  eljárás során keletkezett dokumentáció tartalmát és folyamatosan figyelemmel kíséri
a gyermek jogainak az eljárás során történő érvényesítését,
d) a  gyermekvédelmi bírság kiszabására irányuló javaslattétele során figyelembe veszi a  jogsértés jellegét,
súlyát, az  érintettek létszámának nagyságát a  szolgáltatás jellegének arányában, javaslatát megfelelően
indokolja.
8. § (1) A szolgáltató gondoskodik arról, hogy a jogvédelmi képviselő
a) neve, elérhetősége, fogadóóráinak helye és időpontja a  szolgáltató területén jól látható helyen
kifüggesztésre kerüljön, továbbá, ha a szolgáltató honlapot üzemeltet, azon közzétételre kerüljön,
b) a szolgáltató területére beléphessen, munkáját zavartalanul végezhesse,
c) látogatása során a  szolgáltató területén belül könnyen megközelíthető és négyszemközti beszélgetés
lefolytatására alkalmas helyiség álljon rendelkezésre,
d) a vonatkozó iratokba, dokumentációba – a szolgáltató munkaidejét is figyelembe véve – betekinthessen,
e) a helyszínen tájékozódhasson, az alkalmazottakhoz és a szolgáltatást igénybe vevőkhöz kérdést intézhessen,
velük megbeszélést, egyeztetést kezdeményezhessen és folytathasson,
f ) értesüljön az érdekképviseleti fórum ülésének időpontjáról, ha a szolgáltatónál működik ilyen fórum.
(2) A szolgáltató köteles együttműködni a jogvédelmi képviselővel.
 (3) Az  egészségügyi szolgáltató vezetője a  betegjogi képviselőtől, a  szociális szolgáltató vezetője az  ellátottjogi
képviselőtől, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmény vezetője a gyermekjogi képviselőtől érkező,
a) panasz kivizsgálására irányuló megkeresésre harminc napon – gyermekjogi észrevétel esetében tizenöt
napon – belül, ha a  panasz kivizsgálásához, orvoslásához más szerv, hatóság megkeresése szükséges,
hatvan napon – gyermekjogi észrevétel esetében harminc napon – belül érdemben válaszol,
b) a szolgáltató működésével kapcsolatos észrevételre tizenöt napon belül érdemben válaszol,
c) a  szolgáltatást igénybe vevővel kapcsolatos dokumentáció megtekintésére, illetve a  dokumentációról való
másolat készítésére vonatkozó megkeresést, ha a  dokumentáció helyben rendelkezésre áll azonnal, egyéb
esetben öt munkanapon belül teljesíti.
6. A betegjogi képviselőkre vonatkozó külön szabályok 9. § (1) A  betegjogi képviselő a  Szolgálat által meghatározott időtartamban fogadóórát tart a  száz ágyasnál
nagyobb kapacitású fekvőbeteg-szakellátást nyújtó szolgáltatóknál. Ha a  betegjogi képviselő feladatának
ellátásához szükséges, a  panaszok kezelésének, illetve a  jogok gyakorlásának figyelemmel kísérése érdekében
intézménylátogatást végez.
(2) A betegjogi képviselő szükség szerint ismerteti a panaszossal és az egészségügyi szolgáltatóval a panasz tárgyában,
a betegjogi képviselő közvetítésével történő egyezségkötés lehetőségét, illetve tájékoztatja a  feleket a  jogszabály
szerinti egészségügyi közvetítői eljárásról, és az abban való részvételhez segítséget nyújthat.
(3) A  betegjogi képviselő működési területén kapcsolatot tart az  egészségügyi szolgáltatást nyújtókkal és
fenntartóikkal, a  térségi egészségszervezési központokkal, az  országos tisztifőorvosi feladatokat ellátó szervvel,
a  népegészségügyi és egészségbiztosítási pénztári feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatallal,
Magyar Igazságügyi Szakértői Kamarával, az  ellátási területét illetően az  egészségügyi közvetítői névjegyzéken
szereplőkkel, egyházi jogi személyekkel és az  egészségügy területén működő civil szervezetekkel és
köztestületekkel.
7. Az ellátottjogi képviselőre vonatkozó külön szabályok 10. § (1) Az ellátottak jogérvényesítésének elősegítése érdekében az ellátottjogi képviselő
a) évente legalább egy alkalommal részt vesz az  ellátási területén lévő tartós bentlakásos szociális
intézményben rendezett érdekképviseleti fórum ülésén, ahol tájékoztatja az  ellátottakat a  jogaikról, azok
érvényesítésének módjáról, az  ellátottjogi képviselő elérhetőségéről és a  segítő szervezetekről, továbbá
válaszol az ellátottak kérdéseire;
b) a Szolgálat által meghatározott időtartamban fogadóórát tart a bentlakásos szociális intézményben;
c) működési területén kapcsolatot tart a  megyei (fővárosi) módszertani intézménnyel, valamint a  szociális
hatósággal;
d) szükség szerint, az  intézmény működésének zavarása nélkül közvetlenül felkeresheti az  ellátottakat
a lakószobákban;
e) felveszi a kapcsolatot az intézményben működő ellátotti önkormányzattal.
(2) Ha az  intézmény vezetője az  Szt. 94/G.  § (3)  bekezdésében foglaltak alapján korlátozó intézkedés alkalmazásáról
értesíti, az  ellátottjogi képviselő tájékozódik az  ügyben, megvizsgálja a  korlátozás szükségességét és az  eljárás
jogszerűségét. A korlátozó intézkedés jogszerűségének vizsgálatáról az ellátottjogi képviselő dokumentációt vezet
és éves beszámolójában összegzi a korlátozó intézkedésekkel kapcsolatos tapasztalatait.
8. A gyermekjogi képviselőre vonatkozó külön szabályok 11. § A gyermekjogi képviselő működési területén kapcsolatot tart
a) a  gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző személyekkel, illetve szervezetek
vezetőivel,
b) a közoktatási intézmény vezetőivel, gyermek- és ifjúságvédelmi felelőseivel, a diákönkormányzat működését
segítő tanárral, valamint a tanuló tájékoztató, tanácsadó szolgálat munkatársával,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatal gyámügyi szakügyintézőjével,
d) a  fővárosi és megyei kormányhivatal gyámügyi igazgatási feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi)
hivatalának vezetőjével. 12. § Az ideiglenes hatállyal elhelyezett, a  nevelésbe vett gyermekek jogérvényesítésének elősegítése érdekében
a gyermekjogi képviselő
a) vizsgálja a  gyermek elhelyezésének megfelelőségét a  Gyvt.-ben szabályozott fokozatosság
figyelembevételével,
b) a gyermekotthonban vagy a nevelőszülőnél elhelyezett gyermekek számára elérhetővé teszi telefon-, e-mail,
illetve elektronikus felületű elérhetőségét,
c) évente legalább egy alkalommal részt vesz a  gyermekotthonban működő gyermek-önkormányzat ülésén,
vagy ennek hiányában az intézményben elhelyezett valamennyi gyermek részvételével megtartott fórumon,
ahol tájékoztatja a gyermekeket a jogaikról, azok érvényesítésének módjáról, a segítő szervezetekről,
d) a  Szolgálat által meghatározott időtartamban fogadóórát tart az  otthont nyújtó ellátást biztosító
intézményekben.
9. A jogvédelmi képviselők nyilvántartásával kapcsolatos feladatok 13. § (1) A nyilvántartás szakterületei:
a) betegjogi képviselők,
b) ellátottjogi képviselők,
c) gyermekjogi képviselők
nyilvántartása.
(2) A nyilvántartásba vételt a jogvédelmi képviselő a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásával kezdeményezi.
A nyilvántartásba vétel iránti kérelem adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
14. § (1) A  Szolgálat nyilvántartásba veszi azt a  kérelmezőt, aki megfelel a  jogvédelmi képviselői tevékenység ellátására
vonatkozó feltételeknek.
(2) A  nyilvántartásba vételhez szükséges feltételek teljesülése esetén a  jogvédelmi képviselő a  nyilvántartás több
szakterületén is nyilvántartásba vehető.
(3) A jogvédelmi képviselő a feltételek teljesülését a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolt okiratokkal igazolja.
A kérelemhez mellékelni kell
a) a szakképesítési feltételeknek való megfelelést tanúsító okiratok másolatát, külföldi felsőoktatási intézmény
által kiállított oklevél esetén annak hiteles magyar fordítását, az elismerésről, valamint a honosításáról szóló
iratot,
b) a szakmai gyakorlat meglétét igazoló dokumentumot és
c) a jogvédelmi képviselői tanfolyam elvégzését igazoló tanúsítványt.
(4) A  jogvédelmi képviselő a  nyilvántartásba vétel iránti kérelmében hozzájárul adatainak nyilvántartásban való,
a vonatkozó törvények és e rendelet szerinti kezeléséhez.
15. § (1) A Szolgálat a nyilvántartást a 3. melléklet szerinti adattartalommal vezeti.
 (2) A  Szolgálat gondoskodik arról, hogy a  minisztériummal munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesítő jogvédelmi
képviselő nyilvántartási igazolványt (a továbbiakban: igazolvány) kapjon.
 (3) Az igazolvány a személyazonosító igazolvánnyal együtt érvényes. Az igazolvány tartalmazza a jogvédelmi képviselő
nevét, a jogvédelmi képviselő elnevezést és a szakterületet (betegjogi képviselő, ellátottjogi képviselő, gyermekjogi
képviselő), valamint a jogvédelmi képviselet ellátásához szükséges elérhetőségeket (telefonszám, e-mail cím).
(4) Az elveszett, megrongálódott vagy megsemmisült igazolvány pótlásáról, illetve cseréjéről a Szolgálat gondoskodik.
(5) A  jogvédelmi képviselő a  nyilvántartott adataiban bekövetkezett változást köteles harminc napon belül
a  Szolgálatnak bejelenteni, amely a  változást a  nyilvántartáson átvezeti, és szükség szerint gondoskodik
a  (2)  bekezdés szerinti igazolvány újbóli kiadásáról. A  változás kérelemre történő átvezetése esetén a  kérelemhez
mellékelni kell a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben
meghatározottak kivételével az adatváltozást igazoló eredeti okiratot vagy annak hiteles másolatát.
16. § (1) A jogvédelmi képviselőt a nyilvántartásból törölni kell
a) a jogvédelmi képviselő kérelmére,
b) a jogvédelmi képviselő halála esetén,
c) ha a képviselő nem felel meg a nyilvántartásba vétel feltételeinek.
(2) A  nyilvántartásból történő törlés esetén, vagy ennek hiányában is, ha a  képviselőnek a  minisztériummal fennálló
munkavégzésre irányuló jogviszonya megszűnik, a Szolgálat a kiállított igazolványt érvényteleníti.
(3) Az igazolvány érvénytelenségének tényét hivatalos lapban közzé kell tenni.
10. A Szolgálat módszertani feladatai 17. § A Szolgálat
a) ajánlásokat dolgoz ki a  beteg-, az  ellátott- és a  gyermekjogok védelmével, e  jogok érvényesítésével,
az  egységes jogértelmezéssel és joggyakorlattal kapcsolatban, különös figyelemmel az  alternatív
vitarendezés, a perelkerülés és a mediáció területére,
b) az egészségügyi, szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szakterület integrált jogvédelmének elősegítése
érdekében összegzi a  jogvédelmi képviselők működésének gyakorlati tapasztalatait, rendszerszintű
javaslatokat tesz és módszertani útmutatókat dolgoz ki, szakmai műhelyt és továbbképzési programot
szervez, valamint
c) képzési programot dolgoz ki és képzést tart a betegek, ellátottak, gyermekek jogainak, jogtudatosításának,
továbbá a betegbiztonság érvényesülése érdekében.
11. A Szolgálat dokumentációs feladatai 18. § A Szolgálat őrzi a  jogvédelmi képviselők lezárt ügyeinek irattárba helyezett dokumentációját, és rendelkezik azok
archiválásáról, továbbá gondoskodik arról, hogy a  kezelésében lévő, illetve általa feldolgozott dokumentáció
olvashatósága a törvényben előírtak szerint fennmaradjon.
12. A Szolgálat nemzetközi és európai uniós tevékenységei
19. § (1) A Szolgálat feladat- és hatáskörében eljárva ellátja a két- és többoldalú kormányközi nemzetközi kapcsolatokból és
az európai uniós tagságból eredő feladatokat, együttműködve az illetékes magyar szervekkel.
(2) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény szerinti határon átnyúló egészségügyi ellátáshoz való jogok
érvényesítése érdekében a Szolgálat tájékoztatást nyújt a betegek és az egészségügyi szakemberek számára
a) a  határon átnyúló egészségügyi ellátás igénybevételével kapcsolatos jogaikról és jogosultságaikról,
a  panasztételi eljárásokról és jogorvoslati mechanizmusokról, valamint a  vitarendezésre szolgáló jogi és
közigazgatási lehetőségekről, beleértve a határon átnyúló egészségügyi ellátásokból eredő károk esetét is,
b) a  magyar egészségügyi szolgáltatókról, egy adott szolgáltató szolgáltatásnyújtáshoz való jogáról vagy
működésének korlátozásáról,
c) a  Magyarországon érvényes minőségi és biztonsági előírásokról és iránymutatásokról, beleértve
a  felügyeletre vonatkozó rendelkezéseket, az  egészségügyi szolgáltatók értékelését és a  fogyatékkal élők
számára akadálymentesített kórházakról szóló tájékoztatást,
d) a más tagállamban levő nemzeti kapcsolattartó pont vagy pontok elérhetőségéről,
e) az  egy adott tagállamban kiállított, de más tagállamban kiváltott orvosi rendelvényeken feltüntetendő
elemekről.
 (3) A  Szolgálat a  (2)  bekezdésben írt jogkörében eljárva együttműködik más nemzeti kapcsolattartó pontokkal,
az  Európai Bizottsággal, betegszervezetekkel, egészségügyi szolgáltatókkal és egészségbiztosítókkal, az  európai
uniós szabályokkal összhangban.
(4) A  Szolgálat a  (2)  bekezdésben meghatározott feladatainak az  ellátása érdekében – a  fogyatékkal élők számára
akadálymentesen is elérhető – tájékoztató honlapot működtet és adattartalmának frissítéséről szükség szerint, de
legalább harminc naponta gondoskodik.
(5) A  Szolgálat közreműködik a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvény szerinti határon átnyúló
egészségügyi ellátásokkal kapcsolatos számlák tartalmára vonatkozó megkeresések kezelésében.
20. § A Szolgálat tartja fent a TÁMOP 5.5.7. „Betegjogi, ellátottjogi, gyermekjogi hálózat és civil jogvédő munka fejlesztése”
kiemelt projekt keretében kifejlesztett szolgáltatásokat.
21. § A Szolgálat koordinálja a Semmelweis Garancia Védjeggyel kapcsolatos feladatokat.
13. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
23. § Hatályát veszti az  Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központról szóló 214/2012.
(VII. 30.) Korm. rendelet.
24. § Ez a rendelet
a) a  határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i
2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
b) a  más tagállamban kiállított orvosi rendelvények elismerésének megkönnyítésére irányuló intézkedésekről
szóló, 2012. december 20-i 2012/52/EU bizottsági végrehajtási irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2008. (VII. 3.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény 30/B. § (1) bekezdése alapján – az önkormányzati
és a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter együttes javaslatára –
dr. Bíró Károlynak,
Bozsolik Róbertnek,
dr. Kálmán Zsuzsannának,
dr. Kardos Józsefnek,
dr. Kovács Tamásnénak,
Lehner Máriának,
Molnár Juliannának,
dr. Mózes Ervinnek,
Nagyné dr. Szabó Juditnak,
dr. Németh Ferencnek,
dr. Oláh Tibornénak,
Oleárné dr. Kádas Mariannának,
dr. Simai Zoltánnak,
Szurok Sándornénak,
Tarjányi Lászlónénak,
dr. Váliné Antal Máriának,
Vidó Györgynek
címzetes főjegyzői címet adományozok. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1173/2011. (V. 26.) Korm. határozata a Magyar Állam tulajdonában lévő 1016 Budapest, Bérc u. 13–15. szám alatti ingatlanrésznek a Magyar Atlanti Tanács részére történő bérbeadásáról.
1. Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24. § (2) bekezdés e) pontja alapján a Kormány úgy dönt, hogy
a Magyar Állam tulajdonában lévő Budapest, I. kerület 5320/2 hrsz. alatt felvett, természetben 1016 Budapest, Bérc u.
13–15. szám alatt található ingatlan 227. számú irodahelyiségét (37 nm nagyságú ingatlanrészt) a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. versenyeztetés mellőzésével 5 éves határozott időtartamra adhatja bérbe a Magyar Atlanti Tanács
részére.
2. Az 1. pontban meghatározott bérleti jogviszony létrehozására meg kell tenni a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a kormányhatározat közzétételét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1166/2011. (V. 26.) Korm. határozata a Kormány hivatalos tájékoztatási honlapjáról.
1. A Kormány dönt a kormányzati online kommunikációval kapcsolatos fejlesztések összehangolásáról, valamint arról,
hogy a Magyar Köztársaság Kormányának hivatalos webes kommunikációs eszköze a www.kormany.hu
kormányportál.
2. A közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: Miniszter) az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 5. §
e) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva felel a www.kormany.hu kormányportál és egyéb, a jövőben
létrehozandó kommunikációs célú kormányzati honlapok egységes szerkesztésének, arculatának és folyamatosan
frissített tartalmának kialakításáért, valamint az aktualitásukat vesztett tartalmak archiválásáért és hozzáférhetővé
tételéért.
3. A Kormány egyetért azzal, hogy a Miniszter a 2. pontban meghatározott feladatkörében eljárva a Kormány irányítása
alatt álló szervek webes tájékoztatási célú tevékenységével kapcsolatban:
a) dönt a minisztériumokkal történt egyeztetést követően a kormányzaton belül kezdeményezett új webes
kommunikációs eszközök (ilyenek különösen a weboldalak, portálok és internetes naplók) indításáról;
b) irányítja az egységes kormányzati honlaprendszer kialakítását;
c) koordinálja a fejlesztéseket, és biztosítja a fejlesztések közti összhangot;
d) meghatározza a stratégiai kormányzati kommunikációs online fejlesztési célokat;
e) ellenőrzi a tájékoztatási célokat szolgáló webes kommunikációs eszközök használatát;
f) elősegíti technikai segítségnyújtással, szerver-kapacitás, illetve szükség esetén domain-név rendelkezésre
bocsátásával a kormányzati szervek webes megjelenését. 4. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, hogy a Miniszter feladatának ellátáshoz szükséges, a 3. pontban
foglaltak végrehajtása érdekében kért adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a Miniszter rendelkezésére és
a megfogalmazott célok elérése érdekében működjenek együtt a Miniszterrel.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2049/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2018. (IV. 27.) KKB határozata a 2018 tavaszán várható ár- és belvízi helyzetről, valamint a kölcsönös vízügyi segítségnyújtás szabályozásáról szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a  jelen határozat mellékletét képező,
a 2018 tavaszán várható ár- és belvízi helyzetről, valamint a kölcsönös vízügyi segítségnyújtás szabályozásáról szóló
előterjesztést megtárgyalta és az abban foglaltakat elfogadja.
2. A  KKB felkéri az  Országos Vízügyi Főigazgatóság főigazgatóját, hogy a  határvízi együttműködésben résztvevő
szomszédos országok vízkárelhárítási tevékenysége keretében felmerülő kölcsönös segítségnyújtási igényeket
a vízügyi igazgatási szervek, a kétoldalú szakmai kapcsolataik keretében közvetlenül biztosítsák.
Felelős: Országos Vízügyi Főigazgatóság Határidő: folyamatos 3. A KKB felhívja a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait
ellátó szervezet vezetőjét, hogy a  KKB Ügyrend 36.  pont j)  alpontjának megfelelően gondoskodjon a  határozat
Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
311/2015. (X. 28.) Korm. rendelete a Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete létrehozásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete jogállása 1. § A  Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete (a  továbbiakban: Intézet) a  kormányzati társadalmi kapcsolatok
összehangolásáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv.
2. § (1) Az Intézetet főigazgató vezeti. A főigazgató megbízatása 5 évre szól.
 (2) A  főigazgatót munkájában egy főigazgató-helyettes segíti. A  főigazgató-helyettest 5 évre a  miniszter nevezi ki és
menti fel. A főigazgató-helyettes felett az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
 (3) Az  Intézet alkalmazottainak jogviszonyára a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
rendelkezései az irányadók. 3. § Az Intézet gazdasági szervezettel rendelkezik.
2. Az Intézet feladatai 4. § (1) Az Intézet kutató-, fejlesztő-, szellemi központként a kormányzat, a felsőoktatási és egyéb kutató intézetek, valamint
a vállalatok közötti együttműködés hatékonyságának javítása, valamint egyes állami tervezési és döntés-előkészítési
feladatok ellátása céljából
a) hozzájárul a nemzetközi interdiszciplináris kutatásokhoz való felzárkózást elősegítő kutatások szervezéséhez
és megvalósításához a társadalomtudományok, a bölcsészet, a művészetek, valamint a hozzájuk kapcsolódó
műszaki és természettudományok terén, különös tekintettel a társadalmi újítás, a fenntarthatóság, a technikai
innováció, közép-európai regionális kutatások szempontjából kulcsfontosságú tématerületek átfogó
elemzésével,
b) az a) pontban meghatározott tudományágakban elemzéseket és javaslatokat dolgoz ki a Kormány számára,
c) gondoskodik a  nyugat-pannon régió irodalmának kutatását és bemutatását végző, valamint összeurópai
művészeti kezdeményezésekben részt vállaló Pannon Irodalom és Művészetek Háza működtetéséről,
d) a „Kreatív város – fenntartható vidék” kutatás feladatai keretében
da) a „Kreatív város – fenntartható vidék” kutatás (KRAFT) mint a kreatív integratív fejlesztési koncepciót
adaptálja Magyarország más határrégióira, valamint
db) nyomon kíséri a da) alpontban meghatározott fejlesztések eredményeként jelentkező változásokat,
valamint értékeli azok hatásait,
e) az alkalmazott adattudományi kutatások feladatai keretében
ea) nyílt adat- és közösségi informatika kutatást,
eb) a digitális bölcsészet, kulturális örökség és fenntarthatóság kutatást
végez, valamint
f ) gondoskodik a  Hankiss Elemér bibliográfia összegyűjtéséről és a  Hankiss Elemér életműve által érintett
tudományterületeken kutatást végző Hankiss Elemér Kutatói Archívum működtetéséről,
g) az a)–f ) pontokban foglalt feladatai ellátásán túl a Kormány által meghatározott egyéb kutatási témakörbe
tartozó feladatokat végez,
h) kiadói feladatokat lát el a  kidolgozott kutatási eredmények, elemzések nyilvánosságra hozatala és
népszerűsítése érdekében, valamint
i) online folyóirat adatbázisokat épít ki a kutatási munka támogatása céljából.
(2) Az Intézet tevékenységét nemzeti és nemzetközi működési körben látja el.
 (3) Az  Intézet főigazgatója a  feladatkörében meghatározott célból, feladatkörében eljárva – személyes adatnak
és magántitoknak minősülő adatokat kivéve – az  állami szervektől, szervezetektől adatokat, információkat,
elemzéseket kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba – a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően –
betekinthet, azokról másolatot kérhet.
3. Záró rendelkezés 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1519/2019. (IX. 4.) Korm. határozata a Nemzeti Szabadidős – Egészség Sportpark Program keretében megvalósuló egyes beruházásokhoz szükséges fedezet biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Szabadidős – Egészség Sportpark Program II. ütemének folytatásával és az  annak
keretében előkészített 70 sportparkberuházás programszerű kormányzati magasépítési beruházásként történő
megvalósításával;
2. az 1. pont szerinti beruházások megvalósítása érdekében – a Beruházási Ügynökség által vállalható kötelezettségek
felső korlátjáról szóló 1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat 1.  pontja szerinti kötelezettségvállalási keret terhére –
a Beruházási Ügynökség által vállalható kötelezettség összegét 1 175 799 677 forintban határozza meg;
3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1 350 942 993 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1251/2016. (V. 30.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1119/2015. (III. 6.) Korm. határozata a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány megállapítja a  Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési
keretét az 1. melléklet szerint.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2004. (III. 12.) Korm. rendelete a Nemzet Sportolója Címről.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban:
Stv.) 79. §-a (1) bekezdésének e) pontjában, valamint a
62. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a
Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A ,,Nemzet Sportolója’’ cím (a továbbiakban: Cím)
az Stv. 62. §-ának (1) bekezdésében meghatározott sportoló részére adományozható.
(2) A Címet egyidejűleg 12 személy viselheti. (3) A Cím egyéni, vagy csapatsportágban nyújtott sportteljesítmény alapján is adományozható.
(4) A Cím posztumusz nem adományozható. 2. §
(1) A Cím adományozására először 2004. május 6-a, a
Magyar Sport Napja alkalmából kerül sor.
(2) A Cím adományozására vonatkozó javaslatokat
a) az országos sportági szakszövetségek,
b) az országos sportági szövetségek,
c) a fogyatékosok országos sportszövetségei,
d) a sport területén működő társadalmi szervezetek,
továbbá bármely természetes személy,
e) a Magyar Edzők Társasága
(a továbbiakban együtt: jelölő szervezetek), — a rendelet
mellékletében meghatározott jelölő lap kitöltésével —
2004. március 31-ig küldhetik meg a gyermek-, ifjúsági és
sportminiszternek (a továbbiakban: miniszter).
(3) Egy jelölő szervezet több személyt jelölhet. A javasolt személyek listáját alfabetikus sorrendben kell összeállítani. A (2) bekezdés a)—c) pontjaiban meghatározott
szervezet csak saját sportágából jelölhet sportolót.
(4) A beérkezett javaslatok elbírálását és a jelöltek listájának összeállítását a miniszter végzi, egyeztetve az alábbi szervezetek egy-egy állásfoglalásra jogosult képviselőjével:
a) Magyar Olimpiai Bizottság,
b) Magyar Paralimpiai Bizottság,
c) Nemzeti Sportszövetség,
d) Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetsége,
e) Sportegyesületek Országos Szövetsége,
f) Magyar Sportújságírók Szövetsége.
(5) Ha a jelölt a (4) bekezdés a)—f) pontjaiban meghatározott valamelyik szervezetnek a tagja, az érintett szervezet képviselője nem vehet részt a jelöltre vonatkozó
javaslat elbírálásában.
3. § A Cím elnyerésére javasoltak névsorát a miniszter a
Kormány elé terjeszti.
4. § (1) Az adományozottat a Cím adományozásáról szóló
okirat, valamint havonta bruttó 500 000 Ft járadék
illeti meg. A járadék az általános szabályok szerint adóköteles.
(2) Az adományozott a járadékra az adományozást követő hónap első napjától — első alkalommal 2004. július
1-jétől — jogosult.
(3) A Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) a járadékot — külön kérelem nélkül — a jogosultság kezdő időpontjától havonta, minden
hónap 20. napjáig folyósítja.
(4) A járadék fedezetét és a folyósítás költségeit a minisztérium éves költségvetésében tervezni kell.
(5) A járadék folyósítása — az adományozott választása
szerint — hitelintézeti átutalással vagy postai utalványozással történik.
5. § A jelölő szervezetek, továbbá a Cím birtokosai az adományozott halálától számított 60 napon belül — a 2. §
(3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően — új javaslatot juttatnak el a miniszternek, aki a javaslatokat azok
beérkezését követő 30 napon belül — a 2. § (4) bekezdésében meghatározott eljárási rendnek megfelelően — elbírálja. Az adományozás rendjére a továbbiakban a 3. és
4. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
6. § Az adományozottak névsorát a Magyar Közlönyben kell
közzétenni.
7. § Ez a rendelet 2004. március 13-án lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1004/2013. (I. 10.) Korm. határozata a közszolgálati életpálya bevezetésének előkészítésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány a közszolgálati életpálya kialakítása érdekében a következő határozatot hozza:
1. A Kormány elrendeli, hogy a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban és a minisztérium által irányított
államigazgatási szerveknél (ide értve a fővárosi és megyei kormányhivatalokat is), illetve a Belügyminisztériumban
és a Honvédelmi Minisztériumban, valamint e két minisztérium által irányított szerveknél a vezetői munkakörök
elemzését és értékelését el kell végezni. A munkakör-elemzéseket és értékeléseket a közigazgatási és igazságügyi
miniszter által kiadott módszertan alapján és az általa meghatározott rendben kell elvégezni.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2013. május 31. 2. Az 1. pontban meghatározott szervi körben el kell végezni valamennyi munkakörben a munkakör-elemzéseket
és értékeléseket. Ki kell alakítani a munkaköri katasztert, amelynek során meg kell határozni a munkakörcsaládokat és
a hozzájuk tartozó karrier-utakat, továbbá a részmunkaidős foglalkoztatással, a rugalmas munkaidőben betölthető
elemzett, értékelt munkakörök jegyzékét.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2013. október 31. 3. Az 1. és 2. pontban meghatározott feladatok végrehajtásának ellenőrzésére, valamint a munkaköri kataszter/jegyzék
jóváhagyására monitoring bizottságot kell létrehozni. A monitoring bizottságba az érintett szervek 1-1 tagot
delegálnak, a bizottság vezetőjét a közigazgatási és igazságügyi miniszter jelöli ki.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter
belügyminiszter
4. Előterjesztést kell készíteni a Kormány számára az 1. és 2. pontban foglalt feladatok elvégzéséről, a további
javaslatokról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
727/B/2002. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. LXXX. törvény 29. § (1) bekezdése „de legalább a minimálbér alapulvételével” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja, az Alkotmány 20. § (2) bekezdése, illetve 70/A. § (1)–(2) bekezdése tekintetében visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az indítványt egyebekben
visszautasítja. I n d o k o l á s
I. 1. Az indítványozó a társadalombiztosítás ellátásaira és
a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 29. § (1) bekezdése – az indítvány benyújtásakor hatályos – „de legalább a tárgyhónapot megelőző hónap első napján érvényes minimálbérnek megfelelő összeg
után” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Álláspontja szerint a kifogásolt rendelkezés ellentétes
az Alkotmány 20. § (2), 70/A. § (1)–(2) bekezdéseivel, valamint 70/I. §-ával. A támadott rendelkezés szerint ha a
vállalkozói kivét összege a minimálbér összegét nem éri
el, a társadalombiztosítási járulékot akkor is a minimálbér
után kell megfizetni. Az indítványozó szerint abban az
esetben, ha az egyéni vállalkozó jövedelme a minimálbért
nem éri el, a fenti járulékfizetési kötelezettség teljesítése
lehetetlen, és „ha egyszer a jövedelemnek nincsen minimuma (márpedig nincsen), akkor a kötelezettségnek sem
lehet minimuma”. Ezért szerinte a támadott rendelkezés
sérti a közteherviselés elvét, hiszen ez a (járulékfizetési)
kötelezettség jövedelmi és vagyoni viszonyra tekintettel
áll fenn. Az indítványozó szerint a támadott rendelkezés
összeegyeztethetetlen az Alkotmány azon rendelkezésével
is, mely szerint az országgyűlési képviselők a köz érdekében tevékenykednek.
2. Az indítványozó további beadványaiban – a Tbj.
megjelölt rendelkezésén túl – a Tbj. 16. § (1) bekezdés
r) pontjának, 18. § (1) bekezdés c) pontjának, 19. § (6) bekezdésének, 29. § (7) bekezdésének, 30. § (1) bekezdés
„úgy, hogy ezeknek alapja – a 29. § (6) bekezdése szerinti
egyéni vállalkozó kivételével – éves szinten legalább elérje a minimálbér naptári évre számított összegét” szövegrészének, 34. § (3) bekezdésének, 39. § (2) bekezdésének, az
egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Eho. tv.) 6. § (2) bekezdés „az Szja
szerinti egyéni vállalkozót” szövegrészének és 11. §
(1) bekezdés „az egyéni vállalkozó a tárgynegyedévet követő hónap” szövegrészének, valamint a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról,
valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi
LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 195/1997. (XI. 5.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 2. § (2) bekezdés
„valamint 39. §-ának (2) bekezdése” szövegrészének,
9. §-ának, 12. §-ának, valamint 22. § (9) bekezdésének alkotmányossági vizsgálatát is kérte.
3. Az indítványozó kérte végül, hogy a minimálbér alapulvételével járulékfizetésre kötelezett adóalanyok javára
büntetőkamat fizetést írjon elő az Alkotmánybíróság.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az indítványozó által hivatkozott alkotmányi rendelkezések: „20. § (2) Az országgyűlési képviselők tevékenységüket a köz érdekében végzik.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.”
„70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. A Tbj. vizsgált rendelkezése:
„29. § (1) A biztosított egyéni vállalkozó a 19. § (1) be
kezdésében meghatározott mértékű társadalombiztosítási
járulékot az Szja tv. 16. § (4) bekezdésében meghatározott
vállalkozói kivét, de havi átlagban legalább a tevékenységre jellemző kereset után fizeti meg. Átalányadózó esetén az átalányban megállapított jövedelem, de havi átlagban legalább a tevékenységre jellemző kereset után kell a
társadalombiztosítási járulékot megfizetni. Ha a vállalkozói kivét, illetve az átalányban megállapított jövedelem
nem éri el a tevékenységre jellemző keresetet, az egyéni
vállalkozó az Art. 31. § (2) bekezdésében meghatározott
bevallásban – a tényleges járulékalapot képező jövedelem
feltüntetésével – bejelentést tehet arról, hogy a társadalombiztosítási járulékot a tényleges járulékalapot képező
jövedelem, de legalább a minimálbér alapulvételével fizeti
meg.”
III. Az indítvány részben érdemi elbírálásra alkalmatlan,
részben nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság először a Tbj. 29. § (1) bekezdésének megjelölt szövegrészével kapcsolatos indítványi
kérelmet vizsgálta meg.
1.1. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította, hogy a Tbj. 29. § (1) bekezdését a közteherviselés rendszerének átalakítását célzó törvénymódosításokról szóló
2009. évi LXXVII. törvény 118. § (1) bekezdése 2010. január 1-jei hatállyal módosította, azonban a hatályos szabályozás az indítványozó által sérelmezett járulékalap-meghatározási módot az indítvány benyújtásakor hatályos szabályozáshoz hasonlóan tartalmazza, azaz az egyéni vállalkozó a társadalombiztosítási járulékot legalább a minimálbér alapulvételével fizeti meg akkor is, ha a vállalkozói kivét a tevékenységre jellemző keresetet nem éri el.
Mivel az Alkotmánybíróság – főszabály szerint – hatályos jogszabályok alkotmányosságát vizsgálja, és az indítványozó által kifogásolt járulékalap megállapítási mód lényegét tekintve változatlanul része a hatályos szabályozásnak, ezért a jelen ügyben az eljárást a Tbj. hatályos 29. §
(1) bekezdésére folytatta le.
1.2. Az Alkotmánybíróság mind a járulékalap meghatározása, mind a járulék mértéke tekintetében számos döntést hozott a különböző járulékfizetési kötelezettséget előíró rendelkezések alkotmányosságáról. Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben irányadónak tekintette az 54/1995.
(IX. 15.) AB határozatot (ABH 1995, 245.), amely a kiegészítő tevékenységet folytató vállalkozók járulékalapjának
törvényi meghatározását és ennek az Alkotmánnyal való
összhangját elemezte, valamint a 73/1995. (XII. 15.) AB
határozatot (ABH 1995, 358-368.), amelyben az Alkotmánybíróság a tárgyév január 1-jén érvényes minimális
bérösszeg járulékalappá tételével kapcsolatos alkotmányossági problémákról döntött, illetve a 34/1997. (VI. 11.)
AB határozatban foglaltakat.
Az 54/1995. (IX. 15.) AB határozat szerint „[m]iután a
munkaviszonyból vagy az azzal egy tekintet alá eső más
jogviszonyból származó jövedelem a tárgyév első napján
érvényes minimális bér összegét a vonatkozó jogszabályi
rendelkezések alapján el kell hogy érje, alkotmányosan
nem kifogásolható a jogalkotónak az a szabályozási technikája, amely a főfoglalkozású vállalkozók stb. tekintetében is a járulékfizetés alapját legalább a tárgyév első nap
ján érvényes minimális bér összegében állapítja meg. A főfoglalkozású vállalkozók stb. ugyanis az ehhez a járulékalaphoz kapcsolódó járulékfizetéssel egyfelől teljes társadalombiztosítást nyernek, másfelől a járulékalapként minimálisan elfogadott összeg az ő alapjövedelmüket, azaz –
elvileg – teljes megélhetési forrásukat jelenti. A társadalombiztosítás részbeni biztosítási elemével – és ennek
folytán a vonatkozó alkotmányi rendelkezésekkel – teljesen összhangban áll az, hogy a jogalkotó a megélhetést
biztosító főfoglalkozású vállalkozói jogviszonyok tekintetében egy minimális jövedelemszinthez – mégpedig a
munkaviszonyban állók minimális bérszintjéhez – kapcsolja a teljes társadalombiztosítási szolgáltatást.” (ABH
1995, 245, 248–249.)
A 73/1995. (XII. 15.) AB határozatban az Alkotmánybíróság – többek között – a társadalombiztosításról szóló
1975. évi II. törvény (a továbbiakban: T.) 103/D. § (2) bekezdését vizsgálta, mely a Tbj. indítványozó által támadott
29. § (1) bekezdésével lényegében azonos rendelkezéseket
tartalmazott. E határozatban az Alkotmánybíróság a fenti
rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására
irányuló indítványokat elutasította. (ABH 1995, 358.) Az
Alkotmánybíróság a 34/1997. (VI. 11.) AB határozatban
ugyancsak vizsgálta a T. minimálbér járulékalapkénti
meghatározására vonatkozó rendelkezése alkotmányosságát, és nem találta alkotmányellenesnek. E határozatában
az Alkotmánybíróság megerősítette a korábbi határozataiban foglaltakat, amikor kimondta, hogy „az a szabályozás,
amely a vállalkozók, társas vállalkozások tagjai tekintetében a társadalombiztosítási (ideértve az egészségbiztosítási továbbá nyugdíj) járulékfizetés alapját legalább a
tárgyév első napján érvényes minimális bér összegében állapítja meg, önmagában nem alkotmányellenes. […]
A hivatkozott alkotmánybírósági határozatok szerint a
társadalombiztosítás részbeni biztosítási elemével – és ennek folytán a vonatkozó alkotmányi rendelkezésekkel –
teljesen összhangban áll az, hogy a jogalkotó a vállalkozói
(társas vállalkozói) jogviszonyok tekintetében egy minimális jövedelemszinthez – mégpedig a munkaviszonyban
vagy az azzal azonos elbírálás alá eső más jogviszonyban
állók minimális bérszintjéhez – igazítja a teljes társadalombiztosítási szolgáltatást.” (ABH 1997, 174, 194–195.)
Követve ismertetett gyakorlatát, az Alkotmánybíróság –
a társadalombiztosítási rendszer biztosítási jellegére is tekintettel – jelen esetben sem találta alkotmányellenesnek a
Tbj. 29. § (1) bekezdését, ezért az indítványt ebben a részében elutasította.
2. Ezt követően megvizsgálta az Alkotmánybíróság azt
is, hogy sérti-e a Tbj. 29. § (1) bekezdés vizsgált szövegrésze az Alkotmány 20. § (2) bekezdését, illetve 70/A. §
(1)–(2) bekezdését.
2.1. Az Alkotmánybíróság korábbi döntéseiben meghatározta az érdemi elbírálásra alkalmas indítványok mini
mális tartalmi és formai kellékeit. Eszerint az indítványnak
meg kell felelnie az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdésében megfogalmazott követelményeknek: pontosan
meg kell jelölni a támadott rendelkezést, az Alkotmány
megfelelő rendelkezését, a kérelem alapjául szolgáló okot,
vagyis azt, hogy az Alkotmány egyes rendelkezéseit a vitatott jogszabály miért és mennyiben sérti. Az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia a vitatott rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére [összefoglalóan: pl. 31/2007. (V. 30.) AB
határozat, ABH 2007, 368, 381–382.].
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (1) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság eljárására irányuló
indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia, és meg
kell jelölnie a kérelem alapjául szolgáló okot [Abtv. 22. §
(2) bekezdés]. A (2) bekezdés szerint pedig az (1) bekezdésnek megfelelően az indítványnak tartalmaznia kell a
vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabály sért, valamint az Abtv.-nek és egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit, amelyekből az indítványozó jogosultsága és az
Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint nem elegendő
az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni: az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes
felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály
miért és mennyiben sérti (részletesen pl. 440/1993. AB
végzés, ABH 1993, 910–911.; 472/B/2000. AB határozat,
ABH 2001 1655.; 574/B/2000. AB végzés, ABH 2001,
1658.).
2.2. A fent ismertetetteket figyelembe véve az indítvány
ebben a részében nem felel meg az Abtv.-ben és az Ügyrendben foglalt követelményeknek, mivel az indítványozó
nem indokolta, hogy a kifogásolt jogszabály miért és
mennyiben sérti az Alkotmány 20. § (2) bekezdését és
70/A. § (1)–(2) bekezdését, a kérelem a Tbj. 29. § (1) bekezdése kifogásolt szövegrésze és az Alkotmány hivatkozott rendelkezései közötti kapcsolatra vonatkozó alkotmányossági szempontú érvelést nem tartalmaz.
Az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlata szerint – érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja azokat az indítványokat, amelyek nem felelnek meg az Abtv. által támasztott
követelményeknek, így az indítványt ebben a részében az
Ügyrend 29. § d) pontja alapján visszautasította.
3. Az indítványozó kérte a Tbj., az Eho. tv., valamint a
Vhr. az I. pont 2. alpontjában felsorolt rendelkezéseinek
alkotmányossági vizsgálatát is.
Ezzel az indítványrésszel összefüggésben az Alkotmánybíróság utal a III. pont 2.1. alpontjában megfogalma
zottakra: a kérelem ebben a részében nem felel meg az
Abtv.-ben és az Ügyrendben foglalt követelményeknek: az
indítványozó a jogszabályi rendelkezések felsorolásán túl
nem jelölte meg, hogy a támadott rendelkezések mely alkotmányi rendelkezéssel és milyen indokok alapján ellentétesek. Az indítványnak a Tbj. 29. § (1) bekezdés vizsgált
szövegrésze alkotmányellenessége indokolásaként felhozott érvek e rendelkezésekre nem vonatkoztathatók, alkotmányjogilag nem értelmezhetők, így érdemi elbírálásra
sem alkalmasak. Minderre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt – az Ügyrend 29. § d) pontja alapján –
ebben a részében is visszautasította.
4. Az indítványozó kérte, hogy a minimálbér alapulvételével járulékfizetésre kötelezett adóalanyok javára büntetőkamat fizetést írjon elő az Alkotmánybíróság. Ezzel a
kérelemmel összefüggésben az Alkotmánybíróság megállapította az alábbiakat.
Az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe az Abtv.
1. §-ának megfelelően – főszabály szerint – a jogszabályok
(és az állami irányítás egyébe jogi eszközeinek) alkotmányossági vizsgálata tartozik.
Az Ügyrend 29. § b) pontja szerint az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy
az eljárásra nincs az Alkotmánybíróságnak hatásköre. Erre
tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében is visszautasította.
Budapest, 2010. március 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
34/2015. (IX. 24.) MNB rendelete a „Vizsolyi Biblia” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Biblia első teljes magyar nyelvű fordítása elkészítésének 425. évfordulója alkalmából –
„Vizsolyi Biblia” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. szeptember 26. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%), nikkel (4%) és cink (21%) ötvözetéből készült, súlya 2,7 gramm, átmérője 20 mm, széle
sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  vizsolyi református templom ábrázolása látható. Az  ábrázolás felett,
jobbra, negyed köriratban a  „MAGYARORSZÁG”, az  ábrázolás alatti két vízszintes sorban a  „2000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat, az  ábrázolástól balra, két vízszintes sorban a „2015” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben, négyszögletű keretben „V” betűt formáló iniciálé ábrázolása látható.
A kereten kívül, bal oldalon, a peremmel párhuzamosan a „425 ÉVES”, fent az „A VIZSOLYI”, jobb oldalon, a peremmel
párhuzamosan a „BIBLIA”, lent, az „1590–2015” felirat olvasható. Az emlékérme alsó szélén, középen Horváth Andrea
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. szeptember 26-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
22/2017. (V. 24.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontjában
foglaltaknak megfelelően, valamint a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII.  29.) Korm. rendelet előírásainak figyelembevételével – figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára –, az Emberi Erőforrások Minisztériuma iratkezelési tevékenységéről és irattári tervéről – a Magyar Nemzeti
Levéltár és a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya az Emberi Erőforrások Minisztériumára terjed ki.
2. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az utasítás 1. melléklete szerint határozom meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 37/2016. (VIII. 8.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere