text:
36/2011. (HK 9.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség gazdálkodásának racionalizálásával és kiadásai csökkentésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-a, 101. § (4)–(5) bekezdései,
valamint 110. § (2) bekezdése alapján, figyelemmel az államháztartási egyensúly megőrzéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1025/2011. (II. 11.) Kormányhatározat, a
honvédelmi szervezetek gazdálkodását racionalizáló és kiadásait csökkentő intézkedésekről szóló 24/2011. (III. 2.)
HM utasítás, valamint a honvédelmi szervezetek gazdálkodásának racionalizálásához és kiadásainak csökkentéséhez kapcsolódó egyes létszám-gazdálkodási feladatokról
szóló 33/2011. (III. 25.) HM utasítás rendelkezéseire az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a HM Tábori Lelkészi Szolgálatra, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: szervezetek) terjed ki.
2. Feladatok 2. A honvédelmi szervezetek gazdálkodását racionalizáló és kiadásait csökkentő intézkedésekről szóló
24/2011. (III. 2.) HM utasítás (a továbbiakban Ut.) 2. §
a) pontjában, valamint a honvédelmi szervezetek gazdálkodásának racionalizálásához és kiadásainak csökkentéséhez kapcsolódó egyes létszám-gazdálkodási feladatokról
szóló 33/2011. (III. 25.) HM utasítás 2. § (1)–(2) bekezdéseiben foglaltak végrehajtása érdekében a HM Humánpolitikai Főosztály, valamint a HVK Személyzeti Csoportfőnökség – a szervezetek jelen intézkedés 1. mellékletét képező táblázat szerinti adatszolgáltatása alapján – kimutatást készít a szervezeteknél található 2011. március 3-án
feltöltetlen beosztásokban és munkakörökben, valamint az
azok körében a jelen intézkedés hatálybalépéséig bekövetkezett változásokról. A kimutatást a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM
VGHÁT) és a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HVKF) útján kell felterjeszteni a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) részére, a jelen intézkedés hatálybalépésétől számított 15. napig.
3. Az Ut. 2. § c) pontjában foglaltakra tekintettel a szervezetek vezetői, parancsnokai (ideértve a HM-szervek vezetőit is)(a továbbiakban: vezetők) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény túlmunkára vonatkozó rendelkezéseire, valamint a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 94-95. §-aira figyelemmel, a munkaszervezés optimalizálásával törekedjenek
arra, hogy a túlmunkát végzők, illetve a túlszolgálatot teljesítők ellentételezése – a szervezet működőképességének
fenntartása mellett – pihenőidő biztosításával történjen.
4. A vezetők a működési kiadások vonatkozásában a jelen intézkedés hatálybalépésétől számított 15. napig felülvizsgálják a hatályos szerződéseket és folyamatban lévő
kötelezettségvállalásokat, különös tekintettel a szerződésmódosítási feltételekre, a módosítások várható következményeire. A felülvizsgálat a következő területeket érinti:
a) ajándéktárgyak, emléktárgyak, reklám- és propagandaanyagok beszerzése; b) nyomdai költségek;
c) szakkönyvek beszerzése;
d) szakképzési kiadások;
e) sajtótermékek beszerzése;
f) reprezentációs és rendezvényi kiadások.
5. Az intézkedés 4. pontja alapján végzett felülvizsgálat
eredményéről, továbbá a kiadások csökkentésével kapcsolatos javaslataikról
a) a szervezetek – az MH katonai szervezetei kivételével – a HM VGHÁT és a HVKF útján,
b) az MH katonai szervezetei az MH ÖHP, a HM
VGHÁT, valamint a HVKF útján
jelentést terjesztenek fel a HM KÁT részére a felülvizsgálat elvégzésére rendelkezésre álló határidő lejártától
számított 8. napig.
6. A HM-szervek (a Miniszteri kabinet, a főosztályok, a
csoportfőnökségek, a Miniszteri kabinetbe nem tartozó titkárságok, valamint a Vezérkari Iroda) vezetői a szervezeti
egység részére jóváhagyott, 2011. évi intézményi költségvetési előirányzatok felhasználásáról minden negyedévet
követő hónap 20. napjáig jelentést terjesztenek fel a HM
VGHÁT útján a HM KÁT részére. A jelentésnek tartalmaznia kell a – HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal
HM I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúrájával egyeztetett – előirányzatok időarányos felhasználását, a kötelezettségvállalások mértékét,
valamint a további szabad (kötelezettségvállalással nem
terhelt) keretek felhasználásának várható ütemezését,
részletes indokolással.
7. A kiképzési rendezvények költségcsökkentése, valamint a rendelkezésre álló források hatékonyabb felhasználása érdekében
a) a 2011. évi gyakorlatokat, kiképzési rendezvényeket
lehetőség szerint fűtési szezonon kívül, a helyőrségi gyakorló- és lőtereken, azok maximális kapacitásának kihasználásával, többfokozatúan, komplex módon, térben és időben összevontan, összehangoltan kell tervezni és végrehajtani;
b) az általános katonai kiképzés, a szakkiképzés, a parancsnokok és törzsek felkészítése során – a készenléti és
készültségi szolgálatok, a missziós felkészítések, az alapkiképzés a tanintézeti képzés, a gép- és harcjármű-vezetői,
a helikopter- és repülővezetői, és az ejtőernyős kiképzések
kivételével – a gép- és harcjármű-mozgást, üzemanyagot
nem igénylő tárgykörök oktatási kérdéseit dolgozzák fel,
illetve a fő hangsúlyt, a gyalogos harcrendben végrehajtandó feladatokra, az üzemanyag-felhasználást nem igénylő gép- és harcjármű-karbantartási, technikai kiszolgálási
feladatokra összpontosítsák.
8. A továbbképzési kiadások csökkentése érdekében a
továbbképzéseket, szakmai felkészítéseket belső erőforrások igénybevétele útján,
a) a szakmai anyagok, illetve vezetői döntések írásos tájékoztatók, illetve elektronikus úton terjesztett körlevelek
formájában történő megküldésével;
b) az a) pontban foglalt módon nem megoldható esetekben a szervezet hivatali helyiségében, előadótermében tartott szóbeli tájékoztatás, feladatszabás formájában
kell végrehajtani.
9. A 2011. évre tervezett továbbképzések, szakmai felkészítések végrehajtását az érintett szervezetek vezetői a
8. pont b) alpontjában foglalt rendelkezés fokozott figyelembevételével szervezzék meg.
10. A honvédségi gépjárművek szolgálati igénybevételének szigorítása keretében
a) kerülni kell az indokolatlan berendeléseket;
b) a gépjárműmozgások korlátozása érdekében fősza
bályként napi menetleveleket kell kiadni. Többnapos kiküldetéshez, a napi működéshez, készültségi feladatok ellátásához szükséges gépjárművek esetében, illetve ha nem
azonos a gépjármű üzemeltetéséért felelős, valamint az azt
használó szervezet, kiadható heti menetlevél. Ennél
hosszabb érvényességi idejű menetlevél csak különösen
indokolt esetben adható ki;
c) a szolgálati feladatok végrehajtása során biztosítani
kell a gépjárművek jogszerű használatát, gazdaságos (takarékos) igénybevételét és az üzemeltetési előírások maradéktalan betartását, amelyekért az adott igénybevételi csoport vezetője a felelős;
d) az üzemanyag-takarékosság érdekében az azonos,
valamint a köztes célállomású anyag és személyszállításokat optimalizálni kell, melynek érdekében törekedni kell a
kapcsolt szállítások alkalmazására.
11. Az energiafelhasználás korlátozása területén:
a) a takarékosság érdekében a használatban lévő helyi
ségek fűtése során a munkavédelmi és a munka-egészség
tani jogszabályokban a helyiségekre előírt hőmérsékletet
kell biztosítani, kerülni kell a jogszabályokban meghatározottakon felüli magasabb hőmérséklet biztosítását;
b) a takarékosság érdekében a használaton kívüli helyiségek energiafogyasztását (hő-, villamosenergia) mellőzni
kell;
c) a személyi állomány részére el kell rendelni a használaton kívüli elektronikai berendezések munkaidő után kikapcsolását és azok ellenőrzését.
12. A papírfelhasználás korlátozása érdekében:
a) a nem hivatalos, illetve tájékoztató jellegű levelezés
során előtérbe kell helyezni az elektronikus levelező rendszer, az elektronikus dokumentumtár és dokumentum
megosztás (fájlszerver) alkalmazásának lehetőségeit;
b) meg kell szüntetni a felesleges nyomtatásokat;
c) a tervezeteket lehetőség szerint elektronikusan kell
köröztetni, a feladatindító levél kiadmányozott példányának faxolásával vagy szkennelésével;
d) a kiadmányozott, nyilvántartásba vett irattári példány
mellett a címzettek részére a véleményezéseket lehetőség
szerint elektronikusan kell megküldeni.
13. A HM-en és az MH-n kívülre történő levelezés során továbbra is csak hiteles, kiadmányozott, nyilvántartásba vett iratokat küldhetők ki.
14. A kábeltelevíziós szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadások csökkentése érdekében felül kell vizsgálni a kábeltelevíziós szolgáltatásokat, ezen belül módosítani kell a
szerződéseket, korlátozni kell az előfizetői helyek számát
úgy, hogy azzal költségcsökkenés legyen elérhető.
15. A távközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadások
csökkentése érdekében:
a) a szolgálati mobiltelefonokkal rendelkezők körét az
alábbiak szerint felül kell vizsgálni:
aa) A kvótagazdák a szolgálati rádiótelefon ellátásra vonatkozó valamennyi igényüket 2011. május 31-ig HVK
Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség csoportfőnöke útján felterjesztik a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat szabályairól szóló 23/2011.
(III. 2.) HM utasítás 14.§-a szerinti vezetők részére.
ab) A kvótagazdák az igények összeállításánál törekedjenek a szervezet által használható SIM kártyák darabszámának minimalizálására, illetve a takarékossági szempontok fokozott szem előtt tartására.
ac) Az aa) alpont szerinti igénylésekben táblázatos formában, szervezeti bontásban és fontossági sorrendben kell
felsorolni az ellátandó személyek nevét, rendfokozatát és
beosztását (vagy a feladat, szolgálat megnevezését), valamint az egyéb, külön költséggel járó szolgáltatásokra (így
különösen az adatátvitelre, MMS-re, emeltdíjas SMS-re)
vonatkozó igényt, a jogosultsági kategóriát és a keretösszeget. Megjegyzés rovatban kell feltüntetni, ha az érintett személy ellátása valamely speciális feladat alapján in
dokolt, vagy ha az ellátás szükségességét egyéb rendelkezés határozza meg.
ad) A felterjesztett igénylések elbírálása során kerülnek
meghatározásra a szervezetek új kvótái. A továbbiakban
az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) részére közvetlenül megküldött igények alapján történő mobiltelefon és SIM kártya kiutalások végrehajtása csak a jóváhagyott igények alapján engedélyezett kvótán belül lehetséges.
ae) Az átadás-átvételi jegyzőkönyveket az engedélyek
tartalmára tekintettel kell előkészíteni és 2011. július 30-ig
aláírni.
b) A szervezetek vezetői, a kvóták meghatározását követően kvótán felüli, illetve külön költséggel járó egyéb –
különösen az adatátviteli– szolgáltatásokra vonatkozó igényeket csak rendkívül indokolt esetben terjeszthetnek fel.
c) Az MH kormányzati célú elkülönült hírközlő hálózatában működő vezetékes, asztali telefonokról kezdeményezett közcélú hívások csökkentése érdekében az alábbiakat kell végrehajtani:
ca) az MH távközlő hálózatából díjköteles szolgáltatások csak szolgálati célú kapcsolattartásra vehetők igénybe;
cb) a szervezetek szolgálati célú információk továbbítására elsősorban az MH távközlő hálózata által biztosított
külön forgalmi díjfizetéstől mentes szolgáltatásokat kötelesek igénybe venni;
cc) a felhasználók az MH szervezetén belüli kapcsolattartásra az MH távhívó hálózatát kötelesek használni. A
külső szervezetek irányába történő hívásokat, amennyiben
rendelkeznek az MH távközlő hálózatához közvetlen kapcsolattal, elsődlegesen a csatlakoztatott irányokra meghatározott irányválasztó (előtét számok) tárcsázásával (BM
07, EDR 03, NATO NCN 06), kötelesek kezdeményezni;
cd) a polgári távközlő hálózat felé irányuló forgalmi díjköteles belföldi, illetve nemzetközi távhívó szolgáltatás
csak abban az esetben vehető igénybe, amennyiben az előző bekezdésekben leírt feltételek nem biztosítottak;
ce) az MH TD minden szervezet részére állítsa össze a
szervezet felhasználóihoz rendelt díjköteles szolgáltatások
igénybevételére jogosult távbeszélő mellékállomások listáját (szervezet, név, beosztás, hívószám, jogosultsági kategória), amelyet jelen intézkedés hatálybalépését követő
15. munkanapig küldjön meg a felhasználó szervezetek részére;
cf) a szervezetek vezetői az MH TD által megküldött
lista alapján vizsgálják felül a részükre kiutalt díjköteles
szolgáltatás igénybevételére jogosult mellékállomásokat,
és kategóriamódosítással 20%-al csökkentsék ezen díjköteles szolgáltatás igénybevételére jogosult mellékállomások darabszámát. A díjköteles szolgáltatási körből kivonásra kerülő mellékállomások hívószámait a lista kézhezvételét követő 15 napon belül küldjék meg az MH TD részére, az MH TD pedig a beérkezett adatok alapján hajtsa
végre a távbeszélő mellékállomások jogosultságainak
csökkentését;
cg) a cf) alpont szerinti csökkentést követően díjköteles
távbeszélő szolgáltatás igénybevételére vonatkozó új igények csak a honvédelmi szervezeten belül, a felhasználók
részére biztosított szolgáltatások belső átcsoportosításával
kezdeményezhetőek;
ch) az MH TD havi rendszerességgel készítsen díjelemzést a felhasználó szervezetek által generált forgalmi költségekről, valamint a 2010. év bázisán rögzített éves keretösszeg időarányos felhasználásáról. A forgalmi költségekről szóló tájékoztatást a tárgyhót követő hónap 15-ig (első
alkalommal 2010-re vonatkozó tájékoztatással együtt)
küldje meg a szervezetek részére. A forgalmi költségekről
szóló tájékoztatás külön térjen ki az átlagos havi forgalmi
költségeket jelentősen, mintegy 100%-ban túllépő felhasználókra;
ci) a felhasználó szervezet vezetője köteles intézkedéseket foganatosítani a kimagasló forgalmi költségeket generáló felhasználók költségeinek csökkentésére, valamint
arra, hogy a szervezete által generált 2011. évi forgalmi
költség összességében legalább 20%-al kerüljön csökkentésre a 2010. évi forgalmi költségekhez képest;
d) az MH távbeszélő rendszerében a vezetékes díjköteles távbeszélő szolgáltatásokat érintő konfigurálásokat kizárólag az MH TD jogosult végrehajtani. Az MH TD a
HVK HIICSF részére havonta, szervezeti bontásban készítsen összesített kimutatást a díjköteles szolgáltatást
igénybevevő felhasználókról, a forgalmi költségek időarányos felhasználásáról és a végrehajtott módosításokról.
16. A laktanyai elhelyezéssel kapcsolatos karbantartási, hibajavítási munkálatokat az egyes elhelyezési feladatokról szóló 11/2003. (HK 5.) HM utasításban, valamint a
HM vagyonkezelésű ingatlanok külső szolgáltatóval történő működtetésével összefüggő egyes feladatok szabályozásáról szóló 22/2002. HM IKH-MH ÖLTP együttes intézkedésben foglaltak szerint, a takarékossági szempontok
figyelembevételével kell elvégezni.
17. A káresetek számának csökkentése érdekében fokozottan kell ügyelni a Magyar Állam tulajdonába és a HM
vagyonkezelésébe tartozó vagyonelemek rendeltetésszerű
használatára.
18. A vezetőket a jogszabályok és belső rendelkezések,
a jelen intézkedésben foglalt takarékossági és gazdálkodás-racionalizálási szempontok szervezeti szintű betartásáért és betartatásáért fegyelmi felelősség terheli.
19. A vezetők a jelen intézkedésben foglalt feladatok
szervezeten belüli, gyakorlati végrehajtására intézkedést
adhatnak ki.
20. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba
és 2011. december 31-én hatályát veszti. Az intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Honvédség katonai szervezetei 2011. évi gazdálkodásának
végrehajtását szigorító és kiadásait csökkentő intézkedésekről szóló 119/2011. (HK 5.) HVKF intézkedés (a továbbiakban: HVKF intézkedés) A HVKF intézkedés hatálya alá tartozó szervezetek vezetői jelen intézkedés hatálybalépését követően felülvizsgálják a HVKF intézkedés
alapján általuk kiadott intézkedéseket, parancsokat, és
amennyiben indokolt, intézkednek azok módosítására.
A kiadott intézkedések és parancsok jelen intézkedéssel
összhangban álló rendelkezéseinek hatályát ezen intézkedés hatálybalépése nem érinti.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
51/2016. (II. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–azerbajdzsáni kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett munkája, illetve Magyarország számára is
kiemelkedő jelentőségű jószolgálati és kulturális tevékenysége, különösen a Vakok Batthyány László Római Katolikus
Gyermekotthonának, Óvodájának és Általános Iskolájának rekonstrukciója és bővítése során nyújtott önzetlen
támogatása elismeréseként
Mehriban Arif Kizi Aliyeva, a Heydar Aliyev Alapítvány elnöke, az UNESCO jószolgálati nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2016. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
473/2018. (X. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Kazár Tímea
Zsuzsannát a 2018. november 1. napjától 2021. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2015. (X. 21.) BM utasítása a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében részt vevő, a belügyminiszter irányítása alatt álló szervek részére felajánlott adományok elfogadásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Ezen utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre, a terrorizmust elhárító
szervre, a büntetés-végrehajtási szervezetre, a hivatásos katasztrófavédelmi szervre, a menekültügyi és
idegenrendészeti szervre.
2. Ezen utasítást a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet elrendelése esetén – a válsághelyzettel érintett
területeken, annak fennállása alatt –, a válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatokat ellátó állomány részére
felajánlott adományok elfogadására kell alkalmazni.
3. Az adomány elfogadásáról vagy visszautasításáról a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet területén illetékes,
a) a válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatokat ellátó állomány ellátásáért felelős vezető,
b) a megyei rendőrfőkapitány vagy
c) az általuk kijelölt személy
(a továbbiakban együtt: elfogadó) dönt.
4. Az elfogadó feladatai az adomány elfogadása esetén:
a) gondoskodik az adomány átadás-átvételi jegyzék felvétele mellett az adomány átvételéről,
b) a nem magánszemélyt nyilatkoztatja, hogy az adományozó az adomány után az áfakötelezettségét teljesítette,
c) heti rendszerességgel tájékoztatást ad a Magyar Rendvédelmi Kar (a továbbiakban: MRK) elnökének az átvett
adományokról,
d) élelmiszer esetén felméri – a rendelkezésre álló eszközeivel –, hogy az adomány emberi fogyasztásra alkalmas-e,
e) gondoskodik az adomány megfelelő tárolásáról, felhasználásáról.
5. Pénzadomány felajánlása esetén az elfogadó tájékoztatja az adományozót, hogy pénzadomány elfogadása postai
csekken történő befizetés vagy az 1. mellékletben megjelölt, a Magyar Államkincstárnál vezetett számlaszámra
történő átutalás esetén lehetséges, és – postai csekken történő befizetés esetén – átadja az adományozónak a szerv
bevételi számlájára szóló postai befizetési csekket.
6. Élelmiszer-adomány esetén az elfogadó haladéktalanul gondoskodik annak megfelelő tárolásáról, kezeléséről, illetve
felhasználásáról.
7. Ha az élelmiszer-adomány tárolása a Magyar Honvédség szervezeténél célszerű vagy szükséges, az elfogadó
az elfogadást megelőzően a Magyar Honvédség közreműködő szervezetének élelmezési ellátásáért felelős vezetőjétől
nyilatkozatot kér a tárolás feltételeinek fennállásáról.
8. Az MRK elnöke havonta javaslatot tesz az elfogadónak az addig fel nem használt adományok felhasználására.
9. Ezen utasítás alapján nem fogadható el adományként készpénz, 100 000 Ft-nál nagyobb értékű adomány, vagy
ha az adományozó az adomány átadásáért ellenszolgáltatást vár.
10. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet területén illetékes megyei rendőrfőkapitány az általános rendőrségi
feladatok ellátására létrehozott szerv honlapján és a helyben szokásos módon közzéteszi azon helyek címét, ahol
az  adományok átadhatóak (a továbbiakban: átvevőhely). A megyei rendőrfőkapitány az átvevőhelyek kijelölését
megelőzően egyeztet a válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatokat ellátó szervek vezetőivel vagy az állomány
ellátásáért felelős vezetőivel, hogy hol indokolt átvevőhely kijelölése.
11. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1149/2014. (III. 18.) Korm. határozata a Székelyföldi Labdarúgó Akadémia működésének támogatásához szükséges rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Székelyföldi Labdarúgó Akadémia működésének támogatásához 100,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi
központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím
javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2014. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2006. (XII. 13.) PM–ÖTM együttes rendelete a helyi önkormányzatokat 2005. évben megillető normatív állami hozzájárulásokról, normatív, kötött felhasználású támogatásokról, személyi jövedelemadóról, a bérkiadások kiegészítő támogatásáról, a települési önkormányzatok jövedelemdifferenciálódását mérsékelő kiegészítésről, illetve beszámításról, valamint az államháztartási tartalékról szóló 4/2005. (I. 28.) PM–BM együttes rendelet végrehajtásáról.
A Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2006. évi XCIX. törvény 7. § (1)–(2), (4),
(6), (7)–(10) bekezdéseiben kapott felhatalmazás alapján,
valamint figyelemmel a (11), (17) és (18) bekezdésekre, a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) ponja szerint, és az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározottak szerint a következőket rendeljük el:
1. § A helyi önkormányzatokat 2005. évben megillető normatív állami hozzájárulásokról, normatív, kötött felhasználású támogatásokról, személyi jövedelemadóról, a bérkiadások kiegészítő támogatásáról, a települési önkormányzatok jövedelemdifferenciálódását mérséklő kiegészítésről, illetve beszámításról, valamint az államháztartási tartalékról szóló 4/2005. (I. 28.) PM–BM együttes rendelet 1. és 2. számú melléklete alapján a helyi önkormányzatok feladatainak ellátásához nyújtott normatív állami
hozzájárulások, a normatív, kötött felhasználású támogatások önkormányzatonként és jogcímenként részletezett
elszámolását az 1. számú melléklet tartalmazza.
2. § A normatív állami hozzájárulások, a normatív kötött
felhasználású támogatások elszámolása alapján megállapított jogtalanul igénybe vett összeg, valamint a jövedelemdifferenciálódást mérséklő kiegészítés törvényben
meghatározott mértékét meghaladó támogatás után teljesítendő önkormányzati kamatfizetési kötelezettségeket a
2. és 3. számú melléklet tartalmazza.
A rendelet mellékletekkel teljes szövegét a Magyar Közlöny 2006. évi
153. számának II. kötete CD-n tartalmazza, melyet az érintett előfizetők (helyi önkormányzatok, minisztériumok stb.) kérés nélkül megkapnak, más előfizetőknek – kérés esetén – megküldjük (telefon: 266-9290/237 és 238 mellék; fax: 338-4746; postacím: 1394 Budapest 62, Pf. 357).
3. § Az Állami Számvevőszék által feltárt, a helyi önkormányzatok részéről a 2004. évben jogosulatlanul igénybe
vett, valamint az őket többletként megillető normatív állami hozzájárulások és normatív, kötött felhasználású támogatások önkormányzatonként részletezett összegeit a 4. és
5. számú melléklet tartalmazza.
4. § A központosított előirányzatok, az egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése és az önkormányzatok által
szervezett közcélú foglalkoztatás támogatásának,
valamint a színházi támogatások önkormányzatonkénti
elszámolását – figyelemmel az Állami Számvevőszék
megállapításaira – a 6. és 7. számú melléklet tartalmazza.
5. § A jövedelemkülönbség mérséklés számítása során valorizált iparűzési adóbevételüket csökkentő önkormányzatok teljes körű elszámolását az Állami Számvevőszék
vizsgálata alapján a 8. számú melléklet tartalmazza.
6. § Az önkormányzatok jövedelemdifferenciálódás mérséklés elszámolásában – a beruházások után visszaigényelhető összegekre vonatkozóan – az Állami Számvevőszék által megállapított visszafizetési kötelezettségeket
a 9. számú melléklet tartalmazza.
7. § A megyei önkormányzatok által fenntartott intézményekben ellátottak után járó személyi jövedelemadó
kiegészítés elszámolásában az Állami Számvevőszék által
feltárt eltéréseket a 10. számú melléklet tartalmazza.
8. § A 2004. december 31-én feladattal terhelt normatív,
kötött felhasználású támogatások és a központosított előirányzatok fel nem használt összegeinek elszámolását
– figyelemmel az Állami Számvevőszék megállapításaira – a 11., 12. és 13. számú melléklet tartalmazza.
9. § A 2005. évi beszámoló alapján az önhibájukon kívül
hátrányos helyzetben lévő helyi önkormányzatok támogatásának elszámolását a 14. számú melléklet tartalmazza.
10. § Az Állami Számvevőszék által 2005. évben feltárt, a helyi önkormányzatok részéről jogtalanul igénybe vett címzett és céltámogatások visszafizetési kötelezettségeinek
önkormányzatok szerinti részletezését a 15. és 16. számú
melléklet tartalmazza.
11. § Az Állami Számvevőszék által 2005. évben feltárt, a helyi önkormányzatok részéről jogtalanul lekötött címzett és
céltámogatási előirányzatok lemondási kötelezettségeinek
önkormányzatok szerinti részletezését a 17. és 18. számú
melléklet tartalmazza.
12. § Az Állami Számvevőszék által 2005. évben feltárt, a helyi önkormányzatok részéről jogtalanul lekötött területi
kiegyenlítést szolgáló támogatási előirányzat lemondási
kötelezettségének önkormányzat szerinti részletezését
a 19. számú melléklet tartalmazza.
13. § A Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2006. évi XCIX. törvény 7. § (17) bekezdése alapján a települési önkormányzatokat megillető
összegekről készült táblázatot a 20. számú melléklet tartalmazza.
14. § Az Állami Számvevőszék vizsgálata alapján megállapított út- és szennyvízcsatorna beruházásokhoz 2002–2005.
években jogtalanul igénybe vett közműfejlesztési támogatás önkormányzatok szerinti részletezését a 21. számú
melléklet tartalmazza.
15. § Az 1000 forinton aluli összegek nem képezik visszafizetési kötelezettség tárgyát.
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Veres János s. k., Dr. Lamperth Mónika s. k.,
pénzügyminiszter önkormányzati és területfejlesztési


text:
2082/2017. (XII. 28.) Korm. határozata Csokvaomány Község Önkormányzata támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Csokvaomány Község Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) felújítsa a  település
közkonyháját és fejlessze úthálózatát;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének az 54. Csokvaomány
Község Önkormányzata konyha korszerűsítésének és útfelújítási feladatainak támogatása címmel történő
kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az Önkormányzat 1. pontban meghatározott fejlesztési
feladatai megvalósítása érdekében elrendeli 150 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím
terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 54. Csokvaomány Község Önkormányzata
konyha korszerűsítésének és útfelújítási feladatainak támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2017. december 31.
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként,
a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján
az Önkormányzat részére 150 000 000 forint költségvetési támogatást nyújtson;
5. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 4. pont szerinti támogatást a támogatói okirat kiadását követően folyósítsa
az Önkormányzat számára;
6. egyetért azzal, hogy ha a  4.  pont szerinti költségvetési támogatás az  érintett települési önkormányzat számára
a  2017. évben nem vagy nem teljes összegben kerül folyósításra, a  2018. évben a  IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezetben azonos néven létrehozott címekre, alcímekre e határozatot kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2003. (II. 26.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló eljárásban meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Országgyűlés
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet idézett elő azzal, hogy a büntetőeljárásról szóló 1973. évi
I. törvény 386. § (1) bekezdése nem rendelkezik a pénzbüntetés, a pénzmellékbüntetés és a bűnügyi költség címén
befizetett összeg visszatérítése esetén járó törvényes kamat
megfizetésének kötelezettségéről.
Az Alkotmánybíróság felhívja az Országgyűlést, hogy
jogalkotói feladatát 2003. december 31-ig teljesítse.
2. Az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásról szóló
1973. évi I. törvény 386. § (1) bekezdése módosítására irányuló kérelmet visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény
(a továbbiakban: Be.) 386. § (1) bekezdése arról rendelkezik, hogy a pénzbüntetés, a pénzmellékbüntetés és a bűnügyi költség címén befizetett összeget vissza kell téríteni,
ha a megbüntetett személyt rendkívüli jogorvoslat folytán
felmentették, illetőleg reá nézve a rendkívüli jogorvoslat
folytán hozott határozat egyáltalán nem, vagy alacsonyabb
mértékben tartalmaz ilyen kötelezést.
Az indítványozó a Be. 386. § (1) bekezdését a hiányosságai miatt sérelmezte, mivel a pénzbüntetés visszatérítésekor csak a befizetett pénzösszeg jár vissza, az állam nem
köteles megtéríteni sem a kamatokat, sem pedig az egyéb
veszteségeket. Az indítványozó szerint a Be. 386. § (1) bekezdése az Alkotmány két rendelkezését érinti: az állampolgár sérthetetlensége megszegésének tilalmát és a diszkrimináció tilalmát.
Az indítványozó szerint a sérthetetlenség megszegése
tilalmába ütközik az, ,,ha az állampolgárt törvénysértő és
megalapozatlan jogerős büntetőítélettel sújtják, majd,
miután az ítélet a Legfelsőbb Bíróság felülvizsgálata eredményeként ex tunc semmissé válik, az állampolgárt nem
hozza olyan helyzetbe, mintha őt el sem ítélték volna.’’
A rendelkezés egyben diszkriminatív is, mert a pénzbüntetésre ítélt személy anyagi hátrányba kerül azzal szemben,
akit nem ért ilyen jogtalanság, így pénzével szabadon rendelkezhetett.
2. Az Alkotmánybíróság az eljárásában a következő
jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe.
2.1. Az Alkotmány:
,,8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sért
hetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelezettsége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.’’
,,13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.’’
,,70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.’’
2.2. A Be. 386. § (1) bekezdésének a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvényt módosító 2001. évi
CXXI. törvény 82. §-a (6) bekezdésével megállapított,
2002. április 1-jétől hatályos szövege:
,,A pénzbüntetés, a pénzmellékbüntetés, bűnügyi költség címén befizetett összeget a terheltnek vissza kell téríteni, ha perújítás, felülvizsgálat vagy törvényesség érdekében emelt jogorvoslat folytán felmentették, illetőleg az
ennek folytán hozott határozat ilyen kötelezést nem, vagy
alacsonyabb mértékben tartalmaz.’’
[A Be. 386. § (1) bekezdésének az indítvány benyújtásakor hatályos szövege:
,,A pénzbüntetés, bűnügyi költség, vagyoni előny és elkobzás alá eső érték címén befizetett összeget a terheltnek
vissza kell téríteni, ha perújítás vagy felülvizsgálat folytán
felmentették, illetőleg az ennek folytán hozott határozat
ilyen kötelezést nem, vagy alacsonyabb mértékben tartalmaz.’’]
A Be. 386. § (2) bekezdésének a büntetőeljárásról szóló
törvényt módosító 1994. évi XCII. törvény 28. §-ával megállapított (2) bekezdése és (3) bekezdésének ugyanezen
rendelkezéssel beiktatott szövege:
,,(2) Vagyonelkobzás és elkobzás esetén az (1) bekezdés
akként irányadó, hogy az elkobzott dolgot természetben
kell visszaadni, ha pedig ez nem lehetséges, a vagyonelkobzáskor, illetve az elkobzáskor megállapított forgalmi
értéket alapul véve, annak a visszatérítés időpontjáig eltelt
időre számított mindenkori törvényes kamatával növelt
összegét kell visszatéríteni.
(3) A visszatérítési eljárást a kártalanítási eljárásra
vonatkozó szabályok szerint kell lefolytatni, a 385. §
(1) bekezdése azonban nem alkalmazható.’’
II. Az indítvány az alábbiak szerint megalapozott:
1. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a Be. 386. §
(1) bekezdése nincs az alkotmányosság szempontjából
értékelhető összefüggésben az Alkotmány 8. § (1) bekezdésében megfogalmazott azzal a tétellel, hogy az állam
elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, azok tiszteletben tartása és védelme az állam
elsőrendű kötelezettsége.
Ugyancsak nem állapítható meg, hogy a pénzbüntetés
visszatérítésére vonatkozó szabály sérti az Alkotmánynak
a hátrányos diszkrimináció tilalmát megfogalmazó
70/A. §-át. A diszkrimináció tilalma tekintetében kialakult
következetes alkotmánybírósági gyakorlatnak a jelen ügyben releváns eleme, hogy alkotmányellenes megkülönböztetés csak akkor állapítható meg, ha összehasonlítható
helyzetben lévő személyek között tesz a jogalkotó olyan
különbséget, mely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal az
egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti
[61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 283.;
3/2002. (I. 30.) AB határozat, ABK 2002. január, 16, 18.;
1320/B/1996. AB határozat, ABK 2002. április, 184, 186.].
A Be. 386. § (1) bekezdése valamennyi olyan személy
esetében érvényesül, akit a bíróság jogerősen pénzbüntetésre ítélt. A visszatérítés alkotmánysértően diszkriminatív
voltának megítélése szempontjából a pénzbüntetésre ítélt
és a pénzbüntetésre nem ítélt személyek nem alkotnak
összehasonlítható csoportot.
2. Az ügy elbírálása során az Alkotmánybíróság arra a
következtetésre jutott, hogy a jogi szabályozásnak az indítványban jelzett hiányosságai az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való alapjog sérelmével
járó alkotmányellenes helyzetet idéztek elő.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 49. § (1) bekezdése szerint
— hivatalból vagy indítvány alapján — mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására kerül
sor akkor, ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta, és ezzel
alkotmányellenességet idézett elő. A jogalkotó szerv jogszabály-alkotási kötelezettsége konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is fennáll, ha az alkotmányos alapjogok
érvényesüléséhez szükséges jogszabályi garanciák hiányoznak, illetve, ha a hiányos szabályozás alapvető jog érvényesítését veszélyezteti. [22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH
1990, 83, 86.; 37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992,
227, 232.; 22/1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, 108,
112—113.; 31/1997. (V. 16.) AB határozat, ABH 1997, 154,
155.] Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség nemcsak akkor állapítható meg, ha az adott tárgykörre vonatkozóan semmilyen szabály nincs, hanem akkor is, ha adott
szabályozási koncepción belül az Alkotmányból levezethető tartalmú jogszabályi rendelkezés hiányzik [2/2000.
(II. 25.) AB határozat, ABH 2000, 25, 33.].
3. Az Alkotmánybíróság több határozatában is foglalkozott a visszatérítés jogintézményével, annak anyagi jogi
és eljárási jogi kérdéseivel [66/1991. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1991, 342.; 23/1995. (IV. 5.) AB határozat, ABH
1995, 115.; 754/B/1995. AB határozat, ABH 1999, 513.;
936/D/1997. AB határozat, ABH 1999, 615.]. E határozatok a visszatérítést a tulajdonhoz való alkotmányos alapjoggal összefüggésben is értékelték.
Az alkotmányi tulajdonvédelemnek [legutóbb összegezve: 33/2002. (VII. 4.) AB határozat, ABK 2002. júniusjúlius, 275, 279—280.; 481/B/1999. AB határozat, ABK
2002. június—július, 372, 374.] az Alkotmánybíróság gyakorlatában kialakított egyik fontos eleme, hogy a tulajdonhoz való jog mint alapjog [7/1991. (II. 28.) AB határozat,
ABH 1991, 22, 25.] közjogi eszközökkel történő korlátozásának arányosságához szükséges lehet a kártalanítás
[64/1993. (XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373, 382.].
A visszatérítés intézményével összefüggésben az Alkotmánybíróság már a 66/1991. (XII. 21.) AB határozatban
megállapította: a tulajdonhoz való alapjog büntetőjogi szabályokkal történő korlátozása esetén nemcsak az alaptalanul megváltoztatott tulajdonjogi, illetőleg vagyoni helyzet
helyreállítására kell szabályokat alkotni, hanem — ha a
helyreállítás nem lehetséges — a sérelem elfogadható mérvű kiküszöböléséről is jogi szabályozással kell gondoskodni (ABH 1991, 342, 348—349.).
A 754/B/1995. AB határozatban az Alkotmánybíróság a
Be. 386. §-ának a büntetőeljárásról szóló törvényt
módosító 1994. évi XCII. törvény 28. §-ával megállapított
(2) bekezdése tekintetében foglalt állást. Az Alkotmánybíróság szerint megfelel a sérelem arányos, elfogadható
mérvű kiküszöbölése elvének, így nem alkotmányellenes
az a szabályozás, amely az elkobzott, de már meg nem lévő
dolog esetében az elkobzás időpontjában megállapított
forgalmi értéket veszi alapul, és ezt növeli a visszatérítés
időpontjáig eltelt időre számított — az általános árszínvonal változását is kifejező — mindenkori törvényes kamatával (ABH 1999, 513, 516.).
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a rendkívüli
jogorvoslat eredményeképp alaptalannak bizonyult pénzbüntetés összegével megegyező összegnek az állam részéről történő visszafizetése nem biztosítja a tulajdonban okozott sérelem arányos, elfogadható mérvű kiküszöbölését.
Ez a követelmény csak akkor érvényesülhet, ha az állam a
jogerős bírósági határozatban megállapított, ám utóbb a
rendkívüli jogorvoslat eredményeképp visszatérítendő
pénzösszegnek legalább a visszatérítés napjáig járó, a mindenkori törvényes kamatával megemelt összegét fizeti
vissza.
A Be. 386. § (1) bekezdésében a törvényes kamat előírásának hiánya a tulajdonhoz való jog sérelmét jelenti.
Ez azonban nem csupán a főbüntetésként kiszabott pénzbüntetésre, hanem a visszatérítendő pénzmellékbüntetésre és a bűnügyi költségre is érvényes megállapítás. Ezért az
Alkotmánybíróság az Abtv. 49. § (1) bekezdése alapján
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapított meg, és az Országgyűlést felszólította, hogy a rendelkező részben meghatározott határidőig tegyen eleget jogalkotási kötelezettségének.
5. Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. 1. §-ában meghatározott hatásköre nem terjed ki a jogszabály megváltoztatására. Ezért a Be. 386. § (1) bekezdésének módosítására
irányuló indítványt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló 3/2001. (XII. 3. )
Tü. határozat 29. § b) pontja alapján visszautasította.
Az Alkotmánybíróság az ügy jelentőségére tekintettel
elrendelte határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
Dr. Németh János s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
10/2012. (HK 7.) HM VGHÁT s z a k utasítása a Magyarország határain kívüli válságkezelőés béketámogató műveletekben résztvevők és nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyarország határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar
Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.)
HM utasítás előírásaira – a Magyarország határain kívüli
válságkezelő- és béketámogató műveletekben résztvevő
katonai szervezetek és egyéni beosztást betöltők pénzügyi
biztosítása végrehajtásának részletes szabályairól a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH), a Honvédelmi
Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodá
sának rendjéről szóló HM utasításban meghatározott sajátosan gazdálkodó szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti elemeire, az MH katonai szervek pénzügyi referatúráira, Magyarország határain kívüli válságkezelő- és béketámogató műveletekben résztvevő katonai szervezetek
(a továbbiakban: kontingensek) pénzügyi szakállományára terjed ki.
2. A válságkezelő- és béketámogató műveletek pénzügyi és számviteli biztosítása a jóváhagyott Ideiglenes Állománytábla, vagy Állományjegyzék, a Hadrendi alárendeltség, valamint a pénzügyi utaltsági rend figyelembevételével kerül megtervezésre és végrehajtásra.
3. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) alárendeltségében szolgálatot teljesítő
kontingensek, egyéni beosztást betöltő személyek és a
nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi és számviteli biztosítását a HM KPH Nemzetközi Igazgatóság (a továbbiakban: NKI) Nemzetközi
Válságkezelő és Békeműveleteket Támogató Osztály
(a továbbiakban: NVBTO) végzi, együttműködésben az
MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred (a továbbiakban: MH 64. BSZJ LE) – mint a logisztikai biztosításért felelős szervezet – Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúrával (a továbbiakban: GTPER), valamint a kontingensek pénzügyi szakállományával (a továbbiakban: pénzügyi részleg).
4. A kontingensek gazdálkodási tevékenységének pénzügyi és számviteli biztosítását a Magyar Honvédségre vonatkozó rendelkezések, különösen a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának
rendjéről, valamint a honvédelmi szervezetek számláiról
és a pénzkezelési szabályokról szóló HM utasításokban
kapott felhatalmazás alapján kiadott, a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló HM KPH szakutasítás (a továbbiakban: pénzforgalomról szóló HM KPH
szakutasítás) alapján kell megszervezni és végrehajtani.
Az előzőekben felsorolt utasításokban és szakutasításban
nem szabályozott területeket illetően a jelen szakutasításban foglaltakat kell alkalmazni.
5. Az NVBTO folyamatosan részt vesz a békeműveleti
koncepciók és feladatok kidolgozásában, javaslatokat tesz
a kontingensek megalakításával kapcsolatos pénzügyi feladatokra és kidolgozza azok pénzügyi és számviteli belső
szabályozóját.
2. Kiválasztás, felkészítés 6. A kontingensek pénzügyi szakbeosztásainak feltöltésére – az MH ÖHP felkérése alapján – a HM KPH tesz javaslatot. A HM KPH által kiírt pályáztatás során a jelentkezők közül elsősorban a pénzügyi szakállományból történik a kiválasztás. A pénzügyi szakállomány leterheltsége
függvényében más beosztásban lévő, megfelelő szakmai
képesítéssel rendelkező jelentkezők is – azok vezetőinek
előzetes egyetértésével – kijelölésre, kiválasztásra kerül
hetnek. A válságkezelő- és béketámogató műveletekben
résztvevő pénzügyi szakállomány kiválasztására a beérkezett pályázatok alapján az NKI tesz javaslatot a HM KPH
főigazgatója részére.
7. A kontingensekbe kijelölt pénzügyi állomány szakmai felkészítéséért, valamint a béketámogató műveletek
pénzügyi és számviteli biztosításával kapcsolatos feladatok koordinálásáért az NKI igazgatója a felelős. A pénzügyi beosztásra kijelölt és valutapénztárosi végzettséggel
nem rendelkező állomány a HM KPH által központilag kerül beiskolázásra a tanfolyamra.
8. Az MH ÖHP igénye szerint, az általa a felkészítésre
kijelölt katonai szervezetnél a kontingens teljes személyi
állománya részére az NVBTO egy alkalommal a deviza- és
forint járandóságokról ismertető foglalkozást vezet le.
9. A kijelölt személy pénzügyi szakmai felkészítésének
megszervezése, végrehajtása az NVBTO feladata. Az
NVBTO kaposvári bázisán a béketámogató műveletekbe
felajánlott kontingensek felkészítésének időszakában speciális szakkiképzést hajt végre. Az adott kontingens pénzügyi beosztásába tervezett személyek pénzügyi szakkiképzését úgy kell megtervezni, végrehajtani, hogy azon
– igény esetén – a kontingensben pénzügyi beosztásban
korábban szolgálatot teljesített személy, vagy személyek
is részt vehessenek.
10. A kiképzés vagy felkészítés időtartamára a kijelölt
személyt – a munkaköréből fakadó feladatok alóli mentesítéssel – az állományilletékes parancsnok, vezető vezényli.
3. Jelentések, kapcsolattartás 11. A kontingensek pénzügyi szakállományával – szakmai munkájuk segítése és a megfelelő információáramlás
érdekében – az NVBTO folyamatos kapcsolatot tart.
12. A kontingensek pénzügyi részlegei a 7. melléklet
szerinti heti jelentést készítenek. A jelentést az NKI igazgatója részére az NVBTO útján kell felterjeszteni. Az
NVBTO hetente értékeli a kontingensek jelentéseit, a jelzett problémákat a HM KPH érintett szakterületi vezetői
részére továbbítja, megoldásukra javaslatot készít elő, a
felvetett problémákat a szakterületi vezetőktől kapott válaszok alapján, saját hatáskörében, a lehető legrövidebb időn
belül megválaszolja. Az NVBTO heti jelentések által nyert
tapasztalatokról – szükség esetén – eseti feljegyzést készít
az NKI igazgatója részére.
13. A kontingensek pénzügyi részlegeitől az NKI egyidejű tájékoztatása mellett a HM KPH igazgatóságai az illetékességi körükbe tartozó kérdésekben eseti jelentést
kérhetnek be. Az eseti jelentés szempontjainak megfogalmazása során kerülni kell a heti jelentésben is jelentett
szempontok ismétlődését.
14. A külszolgálatra vezényelt állományt érintő kártérítéssel kapcsolatos feladatokat a HM KPH Pénzügyi és Ellenőrzési Igazgatóság Jogi és Kártérítési Osztálya (a to
vábbiakban: JKO) intézi. Kártérítési esemény bekövetkezése esetén a kontingensek pénzügyi részlege jogosult a
JKO-val a kapcsolatot közvetlenül felvenni és a szükséges
intézkedéseket annak szakmai felügyelete mellett megtenni.
4. A költségvetés tervezése, jóváhagyása
és módosítása 15. A válságkezelő- és béketámogató műveletek hosszú
távú stratégiai, valamint a rövid távú erőforrás tervei a miniszter által meghatározott rend alapján kerülnek kidolgozásra. Az erőforrás tervek összeállítása során a pénzügyi
jellegű költségvetési előirányzatok tervezése a keretgazda
szervezetekkel együttműködve az NVBTO feladata.
16. A válságkezelő- és béketámogató műveletek költségvetési előirányzati kereteit, valamint az alcímtartalékba
bevont vagy visszatartott kereteket az NKI Nemzetközi
Együttműködési Osztály (a továbbiakban: NEO) tartja
nyilván. A keretekkel kapcsolatos műveleteket a NEO
végzi.
17. A válságkezelő- és béketámogató műveletek adott
évre vonatkozó elemi költségvetési tervének összeállítása,
valamint a pénzügyi jellegű költségvetési előirányzatok
megtervezése az intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának miniszter által
meghatározott rend alapján, a keretgazda szervezetekkel
együttműködve, az NVBTO feladata. A költségvetési előirányzatok tervezéséhez a kontingensek pénzügyi szolgálatai adatokat szolgáltatnak, különösen:
a) a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatottak létszáma, foglalkoztatásuk tervezett,
engedélyezett időtartama, megbízási díjuk összege,
b) külföldön felmerülő hatósági díjak, illetékek, bankköltségek kiadásai
tekintetében.
18. A jóváhagyott költségvetési előirányzatok kiadását
a költségviselő szervezetek felé az NVBTO készíti elő.
19. A jóváhagyott költségvetési előirányzatokból – a
nem külszolgálattal összefüggő járandóságok (a továbbiakban: hazai járandóságok) kivételével – mind a hazai,
mind a külföldön valutában, devizában felmerülő kiadásokat biztosítani kell.
20. A válságkezelő- és béketámogató műveletek költségvetési előirányzatainak évközi és évvégi módosítását a
honvédelmi szervezetek saját hatáskörű előirányzat-módosításának rendjéről szóló HM utasítás alapján, az azt
meghaladó hatáskörben a HM KPH útján kell kezdeményezni. Az NVBTO a keretgazda szervezettel együttműködve készíti elő az évközi- és évvégi módosításokat és
kezdeményezi azok jóváhagyatását, valamint a jóváhagyást követően az előirányzatok kiadását. A NEO nyilvántartja a keretekben történő változásokat.
21. A kontingensek gazdálkodása során befolyó nemzetközi bevételek előirányzatosításával kapcsolatos fel
adatokat – függetlenül attól, hogy annak analitikus nyilvántartását a kontingens pénzügyi részlege vagy az
NVBTO végzi – az intézményi bevételekkel kapcsolatos
feladatokról szóló HM utasítás alapján az NVBTO hajtja
végre együttműködésben a NEO-val.
22. A kontingensek megszüntetése, valamint új kontingensek létrehozása esetén a pénzügyi szakfeladatok – a
HM KPH bedolgozása alapján – MH ÖHP intézkedésben
kerülnek meghatározásra.
5. Finanszírozás, könyvviteli feladatok végrehajtása 23. A kontingens pénzforgalmának biztosítása érdekében – amennyiben a műveleti terület biztonsági és pénzintézeti infrastruktúrájának helyzete megengedi – a pénzforgalomról szóló HM KPH szakutasításban foglaltak szerint,
a HM KPH főigazgató engedélye alapján, helyi bankban
devizaszámlát nyithat. A devizaszámla megnyitása előtt a
biztonsági kockázatok megítélése érdekében a művelet
irányításáért felelős parancsnokság és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) véleményét ki kell kérni. A devizaszámláról kell biztosítani a műveleti területen végrehajtott beszerzések, igénybe vett
szolgáltatások kiegyenlítését, valamint a valutapénztár
készpénzzel történő feltöltését.
24. A műveleti területen bankszámlával nem rendelkező, béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezet részére a gazdálkodáshoz és a devizajárandóságok kifizetéséhez szükséges pénzeszközöket a megkötött Technikai Megállapodás (a továbbiakban: TA) szerinti
átutalással az együttműködő szövetséges nemzet útján,
vagy készpénzben kell biztosítani. A valuta – országhatáron belüli, a műveleti területre történő kiszállítást végző
szervezet telephelyére történő – szállítását a pénzszállítások kísérésének biztosításáról szóló HM utasításban foglaltak figyelembevételével kell végrehajtani.
25. A TA alapján más szervezet bankszámlájára történő
finanszírozás esetén az átutalt ellátást a bankszámláról egy
összegben kell felvenni, azon az MH pénzeszközei csak
ideiglenes jelleggel – a finanszírozás végrehajtásáig – kezelhetőek.
26. A kontingens a napi működési kiadásainak biztosítására, a devizajárandóságok kifizetésére valutapénztárt
működtet. A valutapénztár működésére a pénzforgalomról
szóló HM KPH szakutasítás vonatkozó szabályait kell alkalmazni. Azoknál a kontingenseknél, ahol a pénzügyi
tiszt és a pénzkezelő személye azonos, a HM KPH főigazgatója külön engedélyt ad ki az egyszemélyes pénzkezelésre.
27. A készpénzkészlet felső határa valutanemenként,
valutában kerül megállapításra a pénzforgalomról szóló
HM KPH szakutasítás szerint. A készpénzkészlet forintérték meghatározásakor, a biztonsági, őrzésvédelmi feltételek kialakítása során a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) érvé
nyes vállalati árfolyamát kell alkalmazni. A vállalati árfolyamok változásait, valamint a tárgyhó 15-én érvényes
hivatalos MNB árfolyamokat az NVBTO a kontingensek
részére minden hónap 20-ig megküldi.
28. A kontingens gazdálkodásához szükséges költségvetési támogatás – a kontingens adatszolgáltatása alapján – az MH 64. BSZJ LE Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett előirányzat-felhasználási
keretszámlájáról, devizaszámláiról kerül biztosításra.
A kontingens a tárgyhavi támogatási igényt az igényelt devizanemben a tárgyhónapot megelőző hónap 17-ig küldi
meg az NVBTO részére.
29. A pénzügyi részleg a devizaszámlához és a valutapénztárhoz kapcsolódó gazdasági eseményekről pénzforgalmi naponként analitikus nyilvántartást vezet.
30. A pénzügyi részleg a devizaszámla és a valutapénztár pénzforgalmát alátámasztó bizonylatokról – a könyvviteli feladatok végrehajtása érdekében – a Honvédelmi Minisztérium Fejezet Egységes Számviteli Politika (a továbbiakban: Számviteli politika) mintatára szerinti „Összesítő
bizonylatot” készít és azt az NVBTO részére hetente telefaxon, vagy elektronikus úton továbbítja. A könyvelési bizonylatok, így különösen: számlák és a kapcsolódó utalványozási záradékok, kiadási és bevételi pénztárbizonylatok,
eszközutalványok, napi pénztárjelentések eredeti példányát az Összesítő bizonylatokkal együtt havonta, vagy a
helyi postajárat gyakoriságának függvényében – de legalább negyedévente – az NVBTO részére meg kell küldeni. Az okmányok teljes körű továbbításáért a kontingens
pénzügyi részlege a felelős. A megküldés előtt a könyvelési bizonylatokról hiteles másolatot kell készíteni, mely a
későbbiekben a könyvelés alapokmánya lesz a műveleti
területen.
31. A könyvelési adatok HM KGIR rendszerben történő
rögzítését – a 30. pont szerinti, telefaxon vagy elektronikus úton megküldött Összesítő bizonylatok alapján – az
NVBTO végzi. Az NVBTO a kontingensek részére, az általuk igényelt adattartalommal a könyvelési adatokról
szóló főkönyvi kivonatot küld.
6. A jóváhagyott előirányzatok felhasználása,
nyilvántartása és elszámolása
32. A kontingensek működésének biztosításához szükséges beszerzések – beleértve a műveleti beszerzéseket
is – a szükséges engedélyezési és ellenjegyzési eljárásokat
követően hajthatóak végre. Az ellenjegyzési feladatokat a
kötelezettségvállalások ellenjegyzéséről és bejelentésének
rendjéről szóló HM utasításban foglalt ellenjegyzési okmányok alkalmazásával kell végrehajtani.
33. A műveleti beszerzésekre vonatkozó előírásokat
kell alkalmazni a műveleti területen végrehajtott pénzügyi
jellegű beszerzések, így különsen: reprezentáció, illeték
kiadások, repülőjegy beszerzés esetében is.
34. A költségvetési előirányzatok nyilvántartását az
MH ÖHP által kiadott intézkedés szerint kell végrehajtani.
A külföldi fizetőeszközben teljesített kifizetések esetén a
forint összeg meghatározását a Számviteli politika értékelési szabályzata II./2./c.) pontja szerinti árfolyamon kell
meghatározni.
35. A kontingens pénzügyi beszámolási és egyéb jelentési kötelezettségeinek az MH 64. BSZJ LE tesz eleget.
A beszámolók és időközi mérlegjelentések összeállítását
az évente kiadásra kerülő HM VGHÁT szakutasításban
foglaltak alapján kell végrehajtani.
36. A kontingensek pénzügyi részlegeinek – a 35. pontban meghatározottakon túl – az adott időszakra vonatkozó
mérlegjelentések, beszámolók elkészíthetősége érdekében
az alábbi feladatokat kell végrehajtaniuk:
a) az adott negyedév gazdasági eseményeiről készített
Összesítő bizonylatok, a pénzforgalommal kapcsolatban
vezetett analitikus nyilvántartások – függő, átfutó és kiegyenlítő kiadások és bevételek – megküldése az NVBTO
részére a tárgynegyedévet követő hó 5-ig,
b) a tárgynegyedév utolsó napján fennálló vevői követelések és szállítói kötelezettségek (3. melléklet) megállapítása és megküldésére az NVBTO részére a tárgynegyedévet követő hó 5-ig,
c) a pénzeszközökről készített leltározási okmányok
megküldése az NVBTO részére tárgyévet követő év január
20-ig,
d) a megelőző gazdasági év gazdálkodásának értékelése, az éves szöveges beszámoló jelentésének megküldése
az NVBTO részére a tárgyévet követő év február 20-ig.
37. Az NVBTO az időszaki mérlegjelentések, beszámolók elkészítéséhez további adatszolgáltatásokat is bekérhet.
38. A HM KPH Költségvetési, Számviteli és Ellenjegyzési Igazgatóság (a továbbiakban: KSZEI) Számviteli
Osztálya (a továbbiakban: SZVO) az intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről kiadott miniszteri körlevélben meghatározott ellátó katonai szervezetek időközi mérlegjelentéseiben és számszaki beszámolóiban szerepelteti a békeműveletek biztosítására jóváhagyott tárgyévi költségvetésének teljes körű elszámolását.
7. Egységszintű és szakági nyilvántartó rendszer
alkalmazása 39. A vagyonelemek nyilvántartásánál az eszközök
honvédelmi szervezeteknél történő számítógépes analitikus nyilvántartásáról szóló HM KPSZH szakutasításban
foglaltak szerint kell eljárni úgy, hogy a kontingensek az
eszközprogram szakági részét alkalmazzák, az egységszintű nyilvántartást pedig az MH 64. BSZJ LE GTPER
vezeti.
8. Követelésekkel kapcsolatos feladatok
végrehajtása 40. A kontingensek gazdálkodása során keletkezett bevételek nyilvántartását a kontingensek pénzügyi részlegének és az NVBTO-nak kell végrehajtania.
a) Az MFO szervezettel megkötött nemzetközi szerződésen alapuló követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása az MFO Magyar Kontingens esetében:
aa) Az MFO Magyar Kontingens esetében az MFO
szervezettel megkötött nemzetközi szerződésen alapuló
követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása, kezelése
az MH 64. BSZJ LE Kincstárnál vezetett USD alapú devizaszámláján kerül végrehajtásra. A nemzetközi szerződéssel kapcsolatos bevételhez kapcsolódó analitikus nyilvántartást – a kontingens adatszolgáltatása alapján – az
NVBTO vezeti, melyről a kontingens pénzügyi részlegét
negyedévente tájékoztatja.
ab) Az adott időszakra, periódusra vonatkozó bevételek
megállapítása, analitikus nyilvántartás vezetése az MFO
szervezettel megkötött nemzetközi szerződés szerinti elszámolási periódusonként (01.16.–04.15.; 04.16.–07.15.;
07.16.–10.15.; 10.16.–01.15.) kerül végrehajtásra.
ac) A kontingens pénzügyi részlege a periódusra vonatkozó elszámolási javaslatát a várható bevételek figyelembevételével, valamint a következő periódusra tervezett
költségtérítési igényét (költségtérítési előlegét) a periódus
záró hónapjának utolsó napjáig megküldi az NVBTO részére, mely legalább az alábbi adatokat tartalmazza:
aca) vezényelt személy neve, rendfokozata, azonosító
száma; acb) vezénylésének kezdete;
acc) az adott periódusban a kontingens állományában
eltöltött naptári napok száma;
acd) az adott személy esetében az igényelt költségtérítés
összege a tárgyperiódusban.
ad) Az elszámolási javaslathoz – költségtérítési előleg
igényhez – szöveges magyarázatot is szükséges készíteni,
az alábbiak figyelembevételével:
ada) az MFO szervezettől és a Belügyminisztériumtól
visszaigénylésre kerülő költségtérítés összege elkülönítetten, USD-ben;
adb) az adott periódusban végrehajtott állományváltások adatai és repatriálások adatai;
adc) a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) állományába tartozó személyek ellátásának adatai: beosztás
átadás-átvételének időtartama és az érintett személyek
száma, átadás-átvétel összesített naptári napjainak a száma
és az erre az időszakra számított költségtérítési igény
összege USD-ben.
ae) Az elszámolási javaslat adatait az NVBTO felülvizsgálja, megállapítja és nyilvántartásba veszi az MFO
szervezet, és a BM felé fennálló követelésállomány összegét, majd az elszámolási javaslatot megküldi az MFO Magyar Kontingens részére.
af) A BM felé fennálló USD követelésállományt az
adott periódus utolsó napján érvényes MNB Ft/USD árfolyamon kell forintra átszámítani.
b) Az ENSZ-szel megkötött nemzetközi szerződésen
alapuló követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása az
UNFICYP Magyar Kontingens esetében:
ba) Az UNFICYP Magyar Kontingens esetében az
ENSZ-szel megkötött nemzetközi szerződésen alapuló követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása, kezelése az
MH 64. BSZJ LE Kincstárnál vezetett USD alapú devizaszámláján kerül végrehajtásra. A nemzetközi szerződéssel
kapcsolatos bevételhez kapcsolódó analitikus nyilvántartást – a kontingens adatszolgáltatása alapján – az NVBTO
vezeti, melyről a kontingens pénzügyi részlegét negyedévente tájékoztatja.
bb) Az analitikus nyilvántartás vezetése érdekében a
kontingens havonta, a tárgyhónapot követő hónap 15-ig
elszámolási javaslatot küld az NVBTO részére, mely legalább az alábbi adatokat tartalmazza:
bba) havi átlaglétszám;
bbb) alaptérítés, speciális beosztást betöltők utáni térí
tés és az egyéb térítés összege;
bbc) havi térítés összesen az átlaglétszám alapján.
bc) Az elszámolási javaslat adatait az NVBTO felül
vizsgálja, megállapítja és nyilvántartásba veszi az ENSZszel szemben fennálló követelésállomány összegét, majd
az elszámolási javaslatot megküldi az NKI, valamint tájékoztatásul az UNFICYP Magyar Kontingens részére.
c) Az ISAF feladattal kapcsolatban megkötött két- vagy
többoldalú nemzetközi szerződéseken, egyezményeken
(a továbbiakban: nemzetközi szerződések) alapuló követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása:
ca) Az ISAF feladattal kapcsolatban megkötött nemzetközi szerződéseken alapuló követelésállomány pénzforgalmi nyilvántartása, kezelése az MH 64. BSZJ LE Kincstárnál vezetett devizaszámláin kerül végrehajtásra. A nemzetközi szerződéssel kapcsolatos bevételhez kapcsolódó
analitikus nyilvántartást – a kontingens adatszolgáltatása
alapján – az NVBTO vezeti;
cb) A kontingens a nemzetközi szerződések alapján
végrehajtja a – STANAG 2034-es okmányok és a kapcsolódó kimutatások, a magyar adó- és számviteli szabályok
szerinti számlák – kiállítását;
cc) A kiállított számlák eredeti, első számú példányait,
valamint azok másodpéldányait havonta, a tárgyhónapot
követő hónap 15-ig megküldi az NVBTO részére;
cd) Az NVBTO az okmányok alapján nyilvántartásba
veszi a követelésállományt és az eredeti okmányokat – a
vevők részére történő továbbítás végett – megküldi az NKI
részére.
9. Hazai pénzügyi járandóságok 41. A kontingensbe vezényelt állomány pénzügyi-személyi gyűjtőit – a KNBSZ állományának kivételével – a
vezénylést követő hónap 15-ig az állományilletékes katonai szervezet pénzügyi referatúrájának le kell zárnia és
megküldeni az NVBTO részére. A vezénylés megszüntetését követően – tárgyhónapot követő hónap 15-ig – a
pénzügyi gyűjtők zárását és továbbítását az állományilletékes katonai szervezetek részére az NVBTO hajtja végre.
42. Az NVBTO kontingensenként ideiglenes fizetési
jegyzéket létesít, melyre a kontingensbe vezényelt állományt a külszolgálat megkezdésének napjától a vezénylés
megszűnését követő hónap 15-ig az állományilletékes alakulat pénzügyi referatúrája áthelyezi. Az ideiglenes fizetési jegyzékek adatait úgy kell beállítani, hogy a hazai járandóságok az állományilletékes katonai szervezet költségvetését és létszámát terheljék.
43. A kontingensbe vezényelt állomány hazai járandóságainak folyósítása, szükség esetén a személyi állomány
nyilatkozatainak rögzítése az NVBTO feladása alapján, a
pénzbeni juttatások folyósításának rendjéről szóló HM
KPÜ-HM SZEF együttes intézkedésben meghatározottak
szerint történik.
44. A vezénylés időtartama alatt az NVBTO – az állományilletékes katonai szervezetek által megküldött parancskivonatok alapján – ellenőrzi a számfejtett, folyósított juttatások helyességét. Jogalap nélküli kifizetések,
visszatartások esetén az NVBTO az állományilletékes alakulat pénzügyi referatúrájánál írásban kezdeményezi a
járandóságok visszavonását, vagy azok folyósítását.
45. A vezénylés ideje alatt az illetményekkel kapcsolatos változás-visszaigazolások és egyéb pénzügyi okmányok megküldése a kontingens részére az NVBTO feladata. A vezényeltek pénzügyi áthelyezéséig az állományilletékes alakulat pénzügyi referatúrája a változás-visszaigazolásokat és egyéb pénzügyi okmányokat a kontingensekhez történő kijuttatás céljából az NVBTO részére küldi
meg.
46. Az NVBTO a járandóságok szabályoknak megfelelő megállapítása érdekében az állományilletékes alakulatok személyügyi szerveivel együttműködik. A vezényelt
állomány hazai járandóságaira vonatkozó illetmény-besorolási jogkör a külszolgálat időtartama alatt az állományilletékes katonai szervezetnél marad.
47. A kontingens személyi állománya után felszámítandó pénzügyi kereteket (illetményelőleg, segély) az állományilletékes katonai szervezetnél kell képezni. A vezényelt állomány pénzügyi keretek terhére folyósítható juttatás iránti, így különösen illetményelőleg, segély kérelmét
az állományilletékes katonai szervezet parancsnoka részére kell felterjeszteni.
48. Az esetenként megállapított és bankszámlára kiutalandó járandóságokkal kapcsolatos ügyintézéséért az
NVBTO a felelős. Az NVBTO köteles az igényléshez
szükséges nyomtatványokat a kontingens részére kijuttatni. Amennyiben a járandóság megállapítása az állományilletékes katonai szervezet parancsnokának hatáskörébe tartozik, a kontingensben kitöltött igényléseket az NVBTO
útján az állományilletékes katonai szervezetekhez kell
megküldeni. A parancsnoki engedélyt követően az okmányokat az NVBTO részére kell megküldeni. A juttatás feladása a HM KGIR rendszerben az NVBTO feladata.
10. Külföldi pénznemben folyósított járandóságok 49. A Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő
és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) III. és IV. fejezétenek hatálya alá tartozó személyek
devizajárandóságainak számfejtését, folyósítását az alábbi
feladatmegosztásban kell végrehajtani:
a) a devizaellátmány mértékét, összegét meghatározó
parancsok feldolgozását, gyűjtőzését a kontingens pénzügyi részlege és az NVBTO is végrehajtja;
b) a devizaellátmány tárgyhavi, időarányos összegének
megállapítását – beleértve az átutalással és a készpénzben
kifizetendő devizaellátmány külföldi fizetőeszközbeni
összegének meghatározását – az NVBTO végzi a HM
KGIR rendszer alkalmazásával;
c) a tárgyhónapra megállapított devizaellátmány kifizetése ca) készpénzben: a műveleti területen a kontingens
pénzügyi részlegének feladata az e) pont szerinti adatszolgáltatás alapján,
cb) a jogosult által megadott devizaszámlára történő
utalással: az NVBTO feladata a HM KPH Illetményszámfejtő, Adó- és Járulékelszámoló Igazgatóság (a továbbiakban: IAJI) részére megküldött utalási fájllal;
d) a kontingens pénzügyi részlege a kontingens személyi állományának devizaellátmányát érintően bankszámlára történő utalást nem hajthat végre;
e) a kontingensek pénzügyi részlege a havi devizaellátmány összegének megállapításához az 1. melléklet
1. pontja szerinti adatszolgáltatást teljesít az NVBTO részére;
f) az NVBTO a tárgy hónapra megállapított devizaellátmány összegéről, a kontingensek által a e) pont szerinti
adatszolgáltatás feldolgozásáról és a tárgyhavi devizaellátás során jelentkező problémákról – esetlegesen előforduló
devizaellátmány túlfizetés vagy visszatartás, a HM KGIR
rendszer zárása miatt fel nem dolgozott okmányok – az
1. melléklet 2. pontja szerinti adatszolgáltatást teljesít a
kontingensek pénzügyi részlege részére.
50. A devizaellátmány megállapítását, kifizetését kizárólag a Rendelet szerint elkészített és a HM KPH Pénzügyi
és Ellenjegyzési Igazgatóság által ellenjegyzett devizaellátmány besorolási parancs, vezénylési parancs alapján lehet végrehajtani. Devizaellátmány besorolási parancs hiányában devizaellátást végrehajtani, devizaellátmányt folyósítani nem lehet.
51. Azon személyek részére, akik olyan béketámogató
műveletben teljesítenek tartós külföldi szolgálatot, amelyben önálló pénzügyi részleggel rendelkező kontingens
nem vesz részt, földrajzi távolságból vagy műveleti okokból adódóan ellátásuk kontingens által nem biztosítható,
az NVBTO a vezénylés megkezdése előtt honi területen a
vezénylés időtartamára – a havi készpénzfelvételeket kiváltandó – devizaellátmány-előleget fizet ki.
52. A devizaellátmány-számfejtés rendszere, folyamata
magában foglalja: a) a 2. melléklet szerinti „Megbízás devizaellátmány átutalására” okmányon (a továbbiakban: Megbízás okmány)
feltüntetett adatok – devizaszámla szám, devizaellátmányelőleg, havi készpénzbeli devizaellátmány kifizetés – HM
KGIR rendszerben történő feldolgozását, rögzítését;
b) külszolgálatra történő vezénylési parancsok, határozatok adatainak tételes egyeztetését a HM KGIR rendszerben – a Rendelet szerint arra jogosult szervezet személyügyi szerve által – rögzített adatokkal, információkkal;
c) a kontingensek pénzügyi részlege által az 1. melléklet
1. pontja szerinti adatszolgáltatások adatainak feldolgozását, egyeztetését az arra jogosult szervezet által kiadott parancsokkal, határozatokkal, valamint a HM KGIR rendszerben rögzített adatokkal;
d) a kiadmányozott vezénylési – devizaellátmány besorolási – parancsban, határozatban megállapított besorolás
szerinti alap-devizaellátmány, devizaellátmány kiegészítés, vezetői devizaellátmány-pótlék tárgyhónapra járó,
időarányos összegének megállapítását;
e) a tárgyhónapban átutalással és készpénzbeli kifizetéssel teljesítendő devizaellátmány összegének megállapítását;
f) a HM KGIR rendszerben a feldolgozások végrehajtását, az átutalás kezdeményezését az IAJI-nál.
53. A Rendelet szerinti devizaellátások kifizetésére a
Rendelet szerinti határidőkig, a HM KGIR rendszer alkalmazásával, a devizaszámlára átutalandó devizaellátmány
tekintetében a hóközi kifizetésekre vonatkozó határidők
– IAJI által kiadott havi zárási időpontok – betartásával
kell intézkedni. A kifizetett nettó devizaellátás bruttósítását a hóvégi számfejtésekkel egyidőben hajtja végre az
IAJI.
54. A havi devizaellátás végrehajtása érdekében – a HM
KGIR rendszeren – a következő feldolgozásokat – a felsorolás sorrendjében – kell eszközölni: „Teszt számfejtés”,
„Éles számfejtés”, „Teszt utalás”, „Éles utalás”.
55. Az átutalás – „Éles utalás” – kezdeményezése a HM
KGIR rendszerből kinyomtatott és az NVBTO vezetője által „A táblázat szerinti devizaellátmány éles számfejtés
végrehajtható, utalásra adható!” záradékkal ellátott „Teszt
számfejtési” kimutatás alapján hajtható végre. Az „Éles
utalás” feldolgozás eredményeként előállított utalási file
számát, az utalásra kerülő devizaellátás összegét a kifizetés pénznemében, az átutalásban érintett személyek számát, a devizaellátás beazonosításához szükséges megjegyzést a IAJI részére outlook üzenetben kell megküldeni. Az
üzenethez csatolni kell az utalási kimutatást.
56. Az 54. pont szerinti feldolgozások során elkészített
kimutatásokat, az 1. és 2. melléklet szerinti adatszolgálta
tásokat, a IAJI részére megküldött és kinyomtatott outlook
üzeneteket, valamint az IAJI által megküldött utalási jegyzéket kontingensenként, külön iktatólapon kell irattározni.
11. A Rendelet hatálya alá nem tartozó személyek
ellátása
57. A Rendelet hatálya alá nem tartozó személyek – különösen a BM állományába tartozó személyek, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatottak – járandóságainak megállapítását az alábbi feladatmegosztásban kell végrehajtani:
a) a devizaellátmány mértékét, összegét meghatározó
okmányok, így különösen: BM vezénylési parancsok,
megbízási szerződések feldolgozását, gyűjtőzését a kontingens pénzügyi részlege és az NVBTO is végrehajtja;
b) a devizaellátmány tárgyhavi, időarányos összegének
megállapítását – beleértve az átutalással és a készpénzben
kifizetendő devizaellátmány külföldi pénznembeni összegének meghatározását – a kontingens pénzügyi részlege
végzi;
c) a tárgyhónapra számfejtett devizaellátmány kifizetését készpénzben – műveleti területen – a kontingens pénzügyi részlege, a jogosult devizaszámlájára történő utalással – a HM KGIR FIN alrendszer alkalmazásával – az
NVBTO végzi. A kontingensek pénzügyi részlege bankszámlára történő utalást a devizaellátmány vonatkozásában nem hajthat végre;
d) a kontingensek pénzügyi részlege a havi devizaellátmány összegének megállapításáról, az átutalással kifizetendő ellátás összegéről az 1. melléklet 1.5. pontja szerint
teljesít adatszolgáltatást az NVBTO részére;
e) az NVBTO az adatszolgáltatás és az érintett személy
nyilatkozata alapján végrehajtja a kifizetett devizaellátás
adó- és járulék-elszámolási feladatait, valamint tájékoztatja az illetékes társszervezetet a BM állomány részére
kifizetett devizaellátásról.
58. A 57. pont d) alpontja szerint megküldött kimutatások alapján az NVBTO az MH 64. BSZJ LE belső szabályzata alapján engedélyezteti, majd azt követően végrehajtja
a devizaellátások kifizetését a HM KGIR FIN alrendszeren keresztül.
12. Az ellátására vonatkozó közös szabályok 59. A személyi állomány részére devizaellátás – devizaellátmány, megbízási díj – átutalást kizárólag a külföldi
szolgálatra történő vezénylést megelőzően, a 2. melléklet
szerinti Megbízás okmányon tett nyilatkozata alapján, az
ott feltüntetett bankszámlára lehet teljesíteni. A Megbízás
okmány hiányában deviza-átutalást teljesíteni nem lehet.
A Megbízás okmányok eredeti példányait – a KNBSZ és a
BM állománya kivételével – az NVBTO-nak a 41. pont
szerint megküldött pénzügyi személyügyi gyűjtőbe kell
lefűzni, azonban a kontingensek pénzügyi részlegeinek
másolati példánnyal rendelkezniük kell.
60. A személyi állomány által kitöltött Megbízás okmányok összegyűjtését, adatainak ellenőrzését a kontingensek kiutazó pénzügyi részlegei, vagy a kontingens állományából kijelölt személy hajtja végre. Az ellenőrzött Megbízás okmányokat és az azok alapján elkészített adatbázist
az NVBTO-nak kell átadni, megküldeni a kiutazást, vezénylést legalább 15 nappal megelőzően.
61. A Rendelet szerinti devizaellátmány-előlegek jogosultak részére történő kifizetését, valamint annak visszatérítésére vonatkozó intézkedést az alábbi eljárási rendben
kell végrehajtani:
a) a Rendelet 47. § (2) bekezdése szerinti devizaellátmány-előleget – legfeljebb 500 EUR – a 2. melléklet szerinti Megbízás okmány kitöltésével kell igényelni a kontingens pénzügyi részlegétől, az 51. pont hatálya alá tartozók esetében az NVBTO-tól. A kifizetett devizaellátmány-előleg levonására – a Rendelet szerinti havi devizaellátásból – az NVBTO a kontingens pénzügyi részlege által a 49. e) pont szerinti elkészített adatszolgáltatás alapján
intézkedik;
b) a Rendelet 33. § (3) bekezdése szerint vezényeltek részére a Rendelet 37/A. § (7) bekezdés szerinti utazási előleget – legfeljebb 2.000 EUR – a 4. melléklet szerinti formában kell az NVBTO-tól igényelni. A kérelem alapján az
NVBTO – amennyiben a kifizetés és annak megtérítése,
visszafizetése belföldön végrehajtható – kifizeti az igényelt előleg összegét és meghatározza a visszafizetés módját, vagy a kontingens irányába intézkedik annak kifizetésére és megtérítésére;
c) a Rendelet 1. § (2) bekezdés szerinti vezényelt katonai megfigyelők részére a 27.§. szerinti utazási előleget –
legfeljebb 2.000 EUR – az 5. melléklet szerinti formában
kell az NVBTO-tól igényelni;
d) az a) pont szerinti devizaellátmány-előleget a 2. melléklet szerinti formában, annak 6. pontjának kitöltésével –
a teljes vezénylés szerinti hónapok számának figyelembevételével – kell az NVBTO-tól igényelni. A kifizetett devizaellátmány-előleg összegéről az NVBTO a kontingensek
pénzügyi részlegét tájékoztatja, és az előleg levonására
– az első havi devizaellátásból – intézkedik.
62. A devizaellátást érintő jogalap nélküli kifizetések
kezelését – fizetési felszólítás kiállítása, befizetés figyelemmel kísérése, átutalása az IAJI részére – az NVBTO
hajtja végre. A nyilvántartott devizaellátmány túlfizetéseket, azok rendezését naptári negyedévenként a negyedévet
követő hónap 15-ig az NVBTO a kontingens részére – tájékoztatásul – megküldeni.
63. A fizetési felszólítás tartalmazza:
a) az érintett személy nevét, rendfokozatát, levelezési
címét, adóazonosító jelét, személyügyi törzsszámát;
b) a jogalap nélkül kifizetett devizaellátmány nettó
összegét;
c) a túlfizetés mely havi devizaellátmányt és milyen
összegben, valutanemben érintette; d) a túlfizetés megállapításának alapjául szolgáló parancs, határozat számát;
e) a jogalap nélküli kifizetés visszakövetelésére rendelkezésre álló – a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény által biztosított – elévülési időre és paragrafusra történő hivatkozást;
f) a visszatérítésre rendelkezésre álló időintervallumot
és annak módját – banki átutalás, készpénzes befizetés –
mértékét, részletfizetés esetén annak összegét és ütemezését;
g) banki átutalással történő fizetés esetén a MH 64.
BSZJ LE devizaszámlájának adatait;
h) felhívást a fizetési felszólítás nyilvántartási számára
történő hivatkozásra az átutalás kezdeményezésekor.
64. A devizaellátmányokat érintő jogalap nélküli kifizetések vonatkozásában az NVBTO analitikus nyilvántartást
vezet, mely tartalmazza a túlfizetésekre, valamint annak
rendezésére, aktuális helyzetére vonatkozó adatokat.
65. A devizaellátmány túlfizetések átutalással történő
rendezése esetén a túlfizetés visszautalását az eredetileg
kiutalt összeggel azonos devizanemben az MH 64. BSZJ
LE Kincstárnál vezetett számlájára kell teljesíteni.
66. A visszatérített túlfizetés forint összegét – előzetes
tájékoztatását követően – az NVBTO az IAJI részére átutalja. Az IAJI részére megküldendő előzetes tájékoztatásnak tartalmaznia kell:
a) a túlfizetésben érintett személy nevét, rendfokozatát,
személyügyi törzsszámát;
b) a visszatérített devizaellátmány összegét külföldi
pénznemben, a túlfizetésben érintett hónapot;
c) a jóváíró bankkivonat számát, dátumát;
d) a HM KPH IAJI részére átutalandó forint összeget, az
alkalmazott árfolyamot. 13. Ellenőrzési feladatok,
egyéb adatszolgáltatások végrehajtása
67. A pénzeszközök kezelésével, felhasználásával, elszámolásával összefüggő feladatokra kiterjedő belső ellenőrzési feladatokat a munka- és ellenőrzési tervekben
kell rögzíteni, mind a kontingensnél, mind az NVBTO-nál.
A belső ellenőrzés végrehajtása során a HM fejezet közgazdasági, pénzügyi és számviteli szakellenőrzésének
rendjéről szóló HM KPH szakutasítás előírásai szerint kell
eljárni.
68. Az ellenőrzési feladatokat úgy kell megszervezni,
hogy a jelen intézkedés szerinti megosztott feladatok, tevékenységek teljes körűen ellenőrzésre kerüljenek. Az
NVBTO a kontingensek gazdálkodási feladataival összefüggő pénzforgalmi okmányok, kifizetések, analitikus
nyilvántartások ellenőrzésével kapcsolatos megállapításait a kontingens pénzügyi részlege részére megküldi.
69. A természetbeni juttatások adózásával kapcsolatos
feladatokat a kontingensek adatszolgáltatásai alapján a ter
mészetbeni juttatások utáni munkáltatót terhelő adók és járulékok megfizetéséhez és bevallásához szükséges adatszolgáltatásokról szóló HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés szerint, az MH 64. BSZJ LE GTPER teljesíti az IAJI
részére. A kontingensek pénzügyi részlegei a hivatkozott
intézkedés 1–3. számú melléklete szerinti adatszolgáltatást minden hónap 5-ig, a 4. melléklet szerinti adatszolgáltatást minden év január 3-ig küldik meg a GTPER részére.
70. A 69. pont szerinti adatszolgáltatásokhoz kapcsolódó analitikus kimutatásokat a kontingens pénzügyi részlegénél kell tárolni.
14. A pénzügyi beosztások átadás-átvétele 71. A kontingens személyi állományának váltásakor
műveleti területen a pénzügyi részlegvezetői beosztás átadás-átvételét a váltási időpontok és a lehetőségek figyelembe vételével legalább 5 munkanap időtartamban kell
végrehajtani. A váltócsoportokba történő besorolást úgy
kell összeállítani, hogy a beosztások átadás-átvételét személyesen lehessen végrehajtani. Kivételes esetben,
amennyiben a váltás gyorsított ütemben kerül lebonyolításra, a pénzügyi beosztások átadás-átvétele más módon is
végrehajtható, így különösen: a váltandó pénztáros átadja
a pénztárt a váltandó pénzügyi tisztnek, a váltandó pénzügyi tiszt adja át a pénztárt a váltó pénztárosnak, vagy
pénzügyi tisztnek. Pénzügyi beosztás átadás-átvételét a
pénztár tételes átadás-átvétele nélkül végrehajtani nem
lehet.
72. A valutapénztár átadás-átvételét az MH Szolgálati
Szabályzata 4. mellékletében előírt módon a pénzforgalomról szóló HM KPH szakutasításban meghatározottak
szerint kell végrehajtani. A pénztáros 5 napot meghaladó
tartós távolléte, vagy a munkavégzésében tartós akadályoztatása esetében is a hivatkozott szakutasítás szerint
kell eljárni.
73. A pénzügyi vezetői beosztás átadás-átvételkor – a
fordulónap szerinti állapotnak megfelelően – a jegyzőkönyvben rögzíteni kell minimálisan az alábbi feladatok
állapotát, amelyhez az NVBTO szükség esetén információt biztosít:
a) a kontingens részére biztosított költségvetési előirányzatok felhasználásának helyzetét;
b) a pénzügyi vezető külszolgálata alatti időszak gazdálkodásának szöveges értékelését;
c) a hatályos szerződések felsorolását;
d) az állomány deviza és egyéb járandóságai ellátottsá
gának helyzetét;
e) a valutapénztár készpénzkészletét, egyezőségét, a de
vizabankszámla egyezőségét az utolsó számlakivonattal, a
szigorú számadásköteles okmányok meglétét;
f) a gazdálkodással kapcsolatos okmányoknak az
NVBTO felé továbbításának helyzetét, így különösen:
összesítő bizonylatok, eredeti pénzforgalmi okmányok,
kiállított számlák;
g) a nyilvántartott követelések és kötelezettségek állományát, helyzetét;
h) a pénzforgalommal kapcsolatban vezetett analitikus
nyilvántartások, így különösen függő-, átfutó, kiegyenlítő
kiadásokról vezetett analitikus kimutatások egyenlegét, a
kapcsolódó gazdasági események felsorolását;
i) a reprezentációs keretek felhasználásának helyzetét;
j) a pénzügyi részleg munkakörülményeinek helyzetét,
a pénzügytechnikai eszközök általános állapotát, azokkal
történő ellátottságot és a szakterület adott körülmények
közötti legfontosabb kérdéseit;
k) az átadó pénzügyi vezető által végrehajtott belső
pénzügyi szakellenőrzések összegzett megállapításait,
l) a folyamatban lévő feladatokat, kiemelten a személyi
állomány devizaellátásával, a költségvetési előirányzatok
biztosításával, valamint az ellenőrzésekkel kapcsolatos
feladatokat.
74. A kontingens pénzügyi részlege az átadás-átvételről
készült jegyzőkönyv egy példányát, valamint az átadó
pénzügyi tiszt által 67. pont alapján elkészített belső ellenőrzési jelentést az NKI részére az átvételt követően megküldi.
15. Tapasztalatok feldolgozása 75. A missziós felkészítés és kiképzés, ezen belül is a
pénzügyi szakkiképzés gördülékenyebbé tétele, hatékonyságának fokozása valamint a missziós állomány pénzügyi
ellátása színvonalának emelése érdekében szükséges a
misszióban részt vett és részt vevő pénzügyi tisztek, altisztek szakmai, missziós tapasztalatainak összegyűjtése,
feldolgozása és értékelése.
76. Fentiek érdekében, az átadó pénzügyi állománynak
a misszió befejezését követő 10 napon belül a 6. mellékletben szereplő kérdőívet ki kell tölteni és az NKI-ra el kell
juttatni. A beérkezett kérdőívek és a 7. sz. mellélet szerinti
heti jelentés feldolgozása során, a HM KPH nemzetközi
igazgatójának javaslata alapján a HM KPH főigazgatója
dönt egy adott témakör vagy probléma MH Tapasztalat
Feldolgozó Rendszerbe (a továbbiakban: MH TAFE) történő beillesztéséről. A kérdőív kitöltése során törekedni
kell a válaszok világos, egyértelmű és teljes körű megfogalmazására, megválaszolására.
77. A válaszok visszaérkezésének nyilvánvaló módja
miatt – e-mail, fax – a válaszadó anonimitását garantálni
nem lehet, ezért – az NVBTO végrehajtásért felelős ügyintézőin kívül – azokba csak a főigazgató és helyettese tekinthet bele. A NVBTO a kérdőíveket bizalmasan kezeli,
azokról egy általános, anonim összefoglaló jelentést készít
a főigazgató részére. A tapasztalatok a válaszadó adatainak feltüntetése nélkül kerülnek feldolgozásra.
78. Mivel a kérdőív és az abban szereplő vélemény nem
tekinthető az adott misszió hivatalos kiadmányának, ez
egy szakmai felmérés, ezért azt a kiadmányozásra jogosult
elöljáróval sem láttamoztatni, sem jóváhagyatni nem kell.
79. Az NVBTO osztályvezetője évente értékelje az
összegyűlt információkat, ezek alapján tegyen javaslatot a
missziós pénzügyi szakkiképzés oktatási és kiképzési okmányainak kidolgozására, aktualizálására.
16. Záró rendelkezések 80. Ez a szakutasítás az aláírást követő 8. napon lép hatályba.
81. Hatályát veszti a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekben résztvevők pénzügyi biztosításáról szóló 17/2009. HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés, a külföldön történt gyógykezelés,
egészségügyi ellátás költségei elszámolásának eljárási
rendjéről szóló 165/2007. (HK 9.) HM KPÜ-HM FLÜ
együttes intézkedés, a Magyar Köztársaság Észak-atlanti
Szerződés Szervezete mellett működő képviseletének Védelempolitikai Részlege, Katonai Képviselő Hivatala és Katonai Képviseletei, valamint az EBESZ katonai képviselet
könyvvitelének adatfeldolgozási rendjével kapcsolatos
részletes feladatokról szóló 47/2000. HM KPSZH főigazgatói intézkedés, az egyes külföldön szolgálatot teljesítő
személyek vendéglátási és reprezentációs kereteinek kezeléséről, felhasználásáról és a kiadások elszámolásáról
szóló 52/2002. (HK 24.) HM KPSZH főigazgatói intézkedés, az egyes külföldön szolgálatot teljesítő személyek
vendéglátási és reprezentációs kereteinek kezeléséről, a
kiadások tervezéséről és elszámolásáról szóló 19/2006.
(HK 8.) HM KPSZH főigazgatói intézkedés.
Márki Gábor s. k.,
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
80/2012. (VII. 4.) ME határozata főiskolai rektor felmentéséről és főiskolai rektorok megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörömben – az emberi erőforrások
miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskolán
dr. Orosz András Lóránt egyetemi tanárt – lemondására tekintettel – a rektori megbízatása alól 2012. június 30-ai
hatállyal felmentem, és
dr. Várnai Sándor Jakab egyetemi tanárt – a 2012. július 1-jétől 2016. június 30-áig terjedő időtartamra – a rektori
teendők ellátásával megbízom;
az Apor Vilmos Katolikus Főiskolán
Fülöpné dr. Erdő Mária főiskolai tanárt – a 2012. július 31-étől 2017. július 31-éig terjedő időtartamra –,
a Dunaújvárosi Főiskolán
dr. András István főiskolai tanárt – a 2012. július 1-jétől 2017. június 30-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom;
a Gábor Dénes Főiskolán
dr. Zárda Sarolta főiskolai tanárt – a 2012. július 1-jétől 2015. június 30-áig terjedő időtartamra –,
a Wekerle Sándor Üzleti Főiskolán
dr. Borbély Attila egyetemi tanárt – a 2012. október 1-jétől 2016. szeptember 30-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1083/2003. (VIII. 15.) Korm. határozata a Deák Ferenc Ösztöndíj létrehozásáról.
A Kormány 1. Deák Ferenc születésének (1802. október 17.)
200. évfordulójának megemlékezés-sorozatához kapcsolódóan létrehozza a Deák Ferenc Ösztöndíjat, és felkéri az
oktatási minisztert, hogy gondoskodjon az egy tanéves időtartamra (10 hónapra) szóló Deák Ferenc Ösztöndíj évente egy alkalommal, pályázati rendszerben történő odaítéléséről;
Felelős: oktatási miniszter
Határidő: azonnal 2. felkéri az oktatási minisztert, hogy a 2003/2004. tanévtől — e tanévben novembertől kezdődően — biztosítsa
10 nyertes pályázó részére az ösztöndíjat. Ennek összege a
2003/2004-es tanévben (10 hónapra) 1,6 millió forint.
Az ösztöndíj járulékköteles.
Felelős: oktatási miniszter
Határidő: azonnal 3. Az ösztöndíj éves forrásának fedezetét a mindenkori
költségvetési törvényben meg kell tervezni.
Felelős: oktatási miniszter
Határidő: folyamatos Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2003. (I. 16.) HM rendelete a Honvédelmi Minisztérium fejezetéhez tartozó szervezetek állománya élelmezési pénznormáinak megállapításáról.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
287. §-ának f) pontjában, a hadköteles katonák szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIV. törvény 146. §-a (2) bekezdésének d) pontjában, valamint a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és
hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény
50. §-ának b) pontjában kapott felhatalmazás alapján
— figyelemmel a hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák térítésmentes és kedvezményes természetbeni ellátásáról szóló 2/1998. (II. 4.) HM rendeletre — a személyi
állomány élelmezési ellátási színvonalának megőrzése érdekében a Honvédelmi Minisztérium fejezetéhez tartozók
élelmezési alap- és pótnormáit a következők szerint állapítom meg:
1. § A rendelet hatálya a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM), a HM hivatalai és háttérintézményei, a katonai oktatási intézmények, a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) élelmezési pénznormáival gazdálkodó szervezeteire terjed ki.
2. § Az élelmezési alapnormák és pótnormák áfával növelt
bruttó értéke:
a) I. számú élelmezési norma 700 Ft/fő/nap
(sorállomány)
b) II. számú élelmezési norma 850 Ft/fő/nap
(eje. állomány)
c) III. számú élelmezési norma 1400 Ft/fő/nap
(hajózó áll.)
d) IV. számú élelmezési norma 605 Ft/fő/nap
(kórházi beteg)
e) V/a. számú élelmezési norma 717 Ft/fő/nap
(szanat. beutalt)
f) VI. számú élelmezési norma 790 Ft/fő/nap
(gyakorlat)
g) start élelmezési pótnorma 493 Ft/fő/nap
(hajózó áll.)
h) pótnorma fizikai igénybevételkor, gyakorlaton, éjszakai munkavégzéskor 151 Ft/fő/nap
i) konyha, étkezde felszerelési norma 20 Ft/fő/nap (étkező állomány)
j) tisztítószer norma 9 Ft/fő/nap
(étkező állomány) k) tisztálkodószer norma 100 Ft/fő/hó
(sorállomány)
l) tisztálkodószer norma fokozott
szennyeződés esetén 563 Ft/fő/hó
m) repülő-műszaki élelmezési
 támogatás 15 000 Ft/fő/hó n) multivitamin tabletta norma
(IX. 01.—IV. 30.) 13 Ft/fő/nap
o) 1. számú védőital 90 Ft/fő/nap p) 2. számú védőital 30 Ft/fő/nap
q) 3. számú védőital 50 Ft/fő/nap 3. §
(1) A tiszti, összevont (üzemi) étkezdében — a hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák térítésmentes és
kedvezményes természetbeni ellátásáról szóló 2/1998.
(II. 4.) HM rendeletben meghatározott igényjogosultak
részére — egy adag ebéd nyersanyag bruttó költsége
280 Ft/fő/ebéd. A térítési díj egységesen 280 Ft + 60 Ft
(összesen 340 Ft). A reggeli és vacsora térítési díja megegyezik a NORMAFÜZET-ben előírt I. számú élelmezési
norma nyersanyag értékének bruttó összegével. Az egységes térítési díjtól eltérni nem lehet.
(2) Élelmezési vállalkozási tevékenység folytatására
nem jogosult honvédelmi szervezettel azonos objektumban vagy annak közvetlen közelében működő, a honvédelmi feladatok végrehajtásában közreműködő vagy annak
érdekében tevékenykedő gazdasági társaságok és költségvetési szervek alkalmazottai által — az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 6/2000. (HK 3.) HM
utasítás 3. § (1) bekezdés b) pont második francia bekezdés alapján előírt — munkahelyi étkezés térítési díját az
I. számú élelmezési norma nyersanyagértéke és az adott
honvédelmi szervezet egyéb közvetlen és közvetett költséghányada, valamint a hatályos áfakulcs szorzata alapján
kell megállapítani (önköltség számítási szabályzat szerint).
4. § (1) Az alap- és pótnormák megállapításából adódó feladatokról, valamint a résznormák megoszlásáról a normák
kézhez fizetésének szabályairól az MH összhaderőnemi
logisztikai támogató parancsnok NORMAFÜZET-ben
intézkedik. (2) A honvédkórházak és az MH rehabilitációs intézetek
élelmezési normájából csak a kórházban, rehabilitációs
intézetben ápolt betegek természetbeni élelmezési ellátását lehet támogatni. A kórházi, rehabilitációs betegosztályonként szükséges differenciált (diétás) napi élelmezési
pénznormát — a jóváhagyott élelmezési norma összegén
belül — a kórház, rehabilitációs intézet vezetője állapítja
meg. A HM és az MH igényjogosult állománya normál
(nem diétás) étkeztetésére a jóváhagyott norma szerinti
havi átlagos pénzilletmény tervezése és felhasználása kötelező, az élelmezési norma szerint jóváhagyott költségvetési
előirányzatot kiemelten kell kezelni, az nem csoportosítható át.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján
lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium fejezetéhez tartozó szervezetek állománya élelmezési pénznormáinak megállapításáról szóló
15/2002. (III. 29.) HM rendelet.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2/2015. (VII. 31.) ONYF utasítása a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 10/2012. (IV. 27.) ONYF utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a  Nyugdíjfolyósító Igazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 10/2012. (IV. 27.)
ONYF utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy az abban foglaltakat az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 19/2015. (VI. 8.) EMMI utasítás hatálybalépésének napjától
kell alkalmazni.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
634/2010. (X. 1.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. szeptember 27-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. augusztus 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy jogerős ítélet nélkül legfeljebb 1 évig tarthasson az elő zetes fogvatartás?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban:
Be.) szabályozza az elő zetes letartóztatás feltételrendszerét. A Be. 129–136. §-aiban részletezi azokat a garanciális
szabályokat, amelyek a terhelt elő zetes letartóztatásának elrendelése, meghosszabbítása, illetve megszüntetése
tekintetében alkalmazandók. A Be. jelenleg is szigorú feltételeket állapít meg arra vonatkozóan, hogy az elő zetes
letartóztatás időtartama mely esetekben haladhatja meg az egy évet [pl. Be. 132. § (2)–(3) bekezdés].
Az Alkotmánybíróság a 36/1999. (IX. 8.) számú határozatában kifejtette, hogy „Az állami büntető igény érvényesítése
érdekében a társadalom védelme, a közérdek szempontjából alkotmányosan is szükséges és indokolt annak lehetővé
tétele, hogy az állam a bűncselekmény alapos gyanújával terhelt személyt szabadságától időlegesen megfossza
a büntetőjogi felelősségre vonás meghiúsításának megakadályozása érdekében. A személyi szabadság ilyen
korlátozásának alkotmányos lehetőségét közvetve az Alkotmány 55. § (2) bekezdése is kifejezésre juttatja az elő zetes
letartóztatás tárgyában történő bírói döntés garanciáinak megfogalmazásával”.
Az Alkotmánybíróság a fenti határozaton túl több döntésében is kifejtette, hogy „az államnak, illetve az állam
szerveinek az Alkotmány rendelkezéseiből levezethető joga és egyben kötelezettsége van az állami büntető hatalom
gyakorlására, a büntető igény érvényesítésére”, mely kötelezettség a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 50. §-ában foglalt rendelkezésekből következik.
A kérdésben tartott eredményes népszavazás következményeként megalkotandó szabályozás szerint a bíró
mérlegelésétől függetlenül egy évet követően megszűnne a terhelt elő zetes letartóztatása. Tekintettel arra, hogy
az elő zetes letartóztatás intézménye a büntető igény hatékony érvényesítését, a büntetőeljárás sikerének biztosítását
és a büntetés esetleges végrehajthatóságát célzó intézkedés, az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint
a népszavazási kezdeményezésben foglalt esetben nem lenne biztosított az, hogy az állam teljesítse a büntető
hatalom gyakorlására vonatkozó alkotmányos jogát és kötelezettségét.
Fentiekre tekintettel a kérdésben tartott eredményes népszavazás alkotmányellenes eljárásra kötelezné
az Országgyűlést, így a kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel
az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, 50. §-án, 55. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
290/2012. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére Ráczné dr. Gohér Angyalkát 2012. december 27-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök