text:
16/2016. (V. 12.) BM rendelete a közcélú ivóvízművek, valamint a közcélú szennyvízelvezető és -tisztító művek üzemeltetése során teljesítendő vízügyi és vízvédelmi szakmai követelményekről, vizsgálatok köréről, valamint adatszolgáltatás tartalmáról.
A vízgazdálkodásról szóló 1995.  évi LVII.  törvény 45.  § (8)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 29.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  rendelet hatálya a  közcélú ivóvízművek és közcélú szennyvízelvezető, -tisztító művek (a  továbbiakban együtt:
víziközművek) üzemeltetőjével, mint víziközmű-szolgáltatóval – ideértve a  víziközművek üzemeltetéséhez
kapcsolódó részfeladatot kiszervezett tevékenységként ellátó szervezeteket is – szemben a  vízjogi engedélyezés
és a  vízügyi felügyelet során támasztott szakmai követelményekre, a  területi vízügyi igazgatási szerv részére
teljesítendő adatszolgáltatás tartalmára, valamint az  üzemeltetés során elvégzendő vízügyi és vízvédelmi
vizsgálatok körére terjed ki.
(2) Több vízügyi hatóság illetékességi területén elhelyezkedő regionális víziközmű-rendszer esetén az  üzemeltetési
követelmények teljesítésének ellenőrzését a víziközmű-szolgáltató székhelye szerint illetékes vízügyi hatóság végzi.
(3) Az  üzemeltetőnek gondoskodnia kell olyan szervezett munkarendről, ügyeleti, készenléti szolgálatról, amely
a  folyamatos, megbízható szolgáltatáson túl lehetővé teszi, hogy hiba felmerülése esetén azonnal be tudjon
avatkozni az  üzemi és környezeti károk elhárítása vagy mérséklése, továbbá a  szolgáltatás mielőbbi helyreállítása
érdekében.
(4) A víziközművek üzemeltetéséért felelős szakmai vezetők képesítési követelményeit az 1. melléklet határozza meg.
 (5) A  víziközmű üzemeltetésével kapcsolatos munkakörökben csak a  munkaköri, illetve higiénés alkalmasság
vizsgálatáról szóló miniszteri rendelet alapján alkalmasnak minősített személyek foglalkoztathatók, átmeneti
helyzetben vagy üzemeltető váltás esetén is.
2. § E rendelet alkalmazásában
 1. üzemeltető: a) víziközműre vonatkozóan a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a  továbbiakban:
MEKH) engedélyével rendelkező gazdasági társaság, amelynek az  állam, illetve a  helyi
önkormányzat az üzemeltetés gyakorlásának időleges jogát koncessziós szerződés, vagyonkezelési
szerződés vagy bérleti-üzemeltetési szerződés keretében átengedi,
b) víziközműre vonatkozóan a MEKH által közérdekből üzemeltetésre kijelölt gazdasági társaság, és
c) új víziközmű üzembe helyezése során a  víziközmű ideiglenes üzemeltetését végző gazdasági
társaság;
 2. víziközmű: a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény (a továbbiakban: Vksztv.) 2. § 20. pontja
szerinti közcélú vízilétesítmény;
 3. közcélú ivóvízmű: a település közüzemi ivóvízellátását szolgáló víziközmű;
 4. közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű: a  település közüzemi szennyvízelvezetését és tisztítását
–  egyesített rendszer esetén a  csapadékvíz-elvezetést is – szolgáló víziközmű, ideértve azok tartozékait
(a  szennyvízelvezető hálózat, az  átemelők és szennyvíztisztító művek, a  tisztított szennyvíz elvezetését és
hasznosítását, a szennyvíziszap kezelését és hasznosítását szolgáló műtárgyak, valamint az elzáró szerkezetek
és torkolati művek) is;
5. igénybe vett vízbázis: vízkivételi művek által hasznosított, felszíni vagy felszín alatti – azonos vízkészlettípushoz tartozó – térrész és az onnan kitermelhető vízkészlet a vízbeszerző vízilétesítményekkel együtt;
6. üzemeltetési szabályzat: az  üzemeltető által működtetett víziközművek összességének üzemeltetésére
vonatkozó műszaki előírás;
7. üzemeltetési utasítás: egy adott vízilétesítmény üzemeltetésére vonatkozó műszaki előírás;
 8. vízkivételi mű: a  felszíni vagy a  felszín alatti víz igénybevételére, termelésére szolgáló vízilétesítmény, amely
lehet
a) felszíni vízkivételi mű: a  felszíni víz kitermelésére szolgáló vízilétesítmény (völgyzárógátas, aknás,
szívófejes, szűrőgátas vízkivétel),
b) felszín alatti vízkivételi mű: a felszín alatti víz kitermelésére szolgáló vízilétesítmény (ásott-, fúrt-, vagy
csápos kút, forrásfoglalás, galéria, vízakna, szivornya);
 9. védett felszín alatti vízbázisra telepített vízkivételi mű: az  a  vízkivételi mű, amelyen keresztül az  igénybe vett
vízkészletből kitermelt vízben mért trícium koncentráció kisebb, mint 0,06 Bq/l (0,5 TU);
10. nem védett felszín alatti vízbázisra telepített vízkivételi mű: minden talaj-, karszt- és partiszűrésű vízkészletet
igénybe vevő felszín alatti vízkivételi mű, továbbá azon a  rétegvízkészletet igénybe vevő vízkivételi mű,
amelyből kitermelt vízben mért trícium koncentráció nagyobb, mint 0,06 Bq/l (0,5 TU);
11. alapállapot vizsgálat: felszíni, illetve felszín alatti vízkivételi műveknél a vízkivételi mű védettségétől függően
változó részletességű vízminőségi vizsgálat;
12. rendszeres alapvizsgálat: vízkivételi műveknél a 2. melléklet szerinti (A) és (B) jelű komponenskörre kiterjedő
vízminőségi vizsgálat;
13. ellenőrző vizsgálat: vízkivételi műveknél a  2.  melléklet szerinti (E) és (B) jelű komponenskörre kiterjedő
vízminőségi vizsgálat;
14. sűrítő bakteriológiai vizsgálat: vízkivételi műveknél a  2.  melléklet szerinti (B) jelű komponenskörre kiterjedő
vízminőségi vizsgálat;
15. nyersvíz gyűjtővezeték: kútcsoport kútjai által kitermelt vizet összegyűjtő és továbbító vízszállító vezeték;
16. ivóvízbiztonsági terv: az  ivóvíz minőségi követelményeiről és az  ellenőrzés rendjéről szóló
kormányrendeletben előírt ivóvízbiztonsági terv;
17. vízkivételi mű ideiglenes üzemen kívül helyezése: a vízkivételi mű kivonása a víziközmű-szolgáltatásból tizenöt
naptári napot meghaladó, hat hónapot el nem érő időtartamra;
18. vízkivételi mű üzemen kívül helyezése: a  vízkivételi mű kivonása a  víziközmű-szolgáltatásból hat hónapot
elérő, vagy azt meghaladó időtartamra, mely időszakban a vízkivételi művet a szennyeződésektől és emberi
behatásoktól védett módon kell lezárni;
19. részletes vizsgálati terv: a  biztonságos közüzemi ivóvízellátás érdekében a  vizsgálandó ivóvízvételi helyeket,
komponenseket és a vizsgálatokat tartalmazó vizsgálati terv.
2. A közcélú ivóvízművekre vonatkozó szakmai követelmények és az ezzel összefüggő adatszolgáltatás
3. § (1) Közcélú ivóvízmű üzemeltetése körébe tartozó tevékenységek különösen
a) a víztermelés, a vízbázisvédelem, a vízkezelés, az ivóvíz-szolgáltatás, a fenntartás;
b) a  karbantartás (mely magában foglalja többek között a  javítást és a  hibaelhárítást), az  ügyelet, illetve
a készenlét;
c) a  közüzemi ivóvíz-szolgáltatással kapcsolatos egyéb tevékenység, így különösen: a  közszolgáltatás
igénybevételével járó – a  Vksztv.-ben és a  víziközmű-szolgáltatásról szóló törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló kormányrendeletben (a  továbbiakban: Vhr.) meghatározott – feltételek vizsgálata,
a  vízkorlátozási terv kidolgozása, fogyasztásmérő leolvasása és a  Vhr.-ben meghatározott esetekben
hitelesíttetése, a víziközmű-szolgáltatási díj számlázása és beszedése;
d) a közcélú ivóvízmű üzemeltetéssel összefüggő nyilvántartás és adatszolgáltatás;
e) az ivóvíz minőségének rendszeres vizsgálata;
f ) a  létfontosságú vízgazdálkodási rendszerelemek és vízilétesítmények azonosításáról, kijelöléséről és
védelméről szóló kormányrendelet alapján kijelölt létfontosságú rendszerelem védelmével kapcsolatos
feladatok ellátása.
(2) A  közcélú ivóvízmű szakszerű és biztonságos üzemeltetésével kapcsolatos műszaki, technológiai, vízgazdálkodási,
vízvédelmi, biztonságtechnikai, közegészségügyi, környezet- és természetvédelmi előírásokat, továbbá az  egyes
tevékenységek gyakorlásának személyi feltételeit – a jogszabályi rendelkezések figyelembevételével – üzemeltetési
szabályzatban kell meghatározni.
(3) Az üzemeltetési szabályzatot és az üzemeltetési utasítást a közcélú ivóvízmű üzemeltetője készíti el.
(4) Új közcélú ivóvízmű esetén az  üzemeltetési szabályzatot a  vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló
kormányrendelet szerinti vízjogi üzemeltetési engedélyezési eljárás keretében az  illetékes vízügyi hatóság hagyja
jóvá.
(5) Az üzemeltetési szabályzat tartalmazza különösen
a) az üzemeltetésre;
b) a technológiai folyamatokra;
c) az időszakos ellenőrzésekre és vizsgálatokra, az üzemi adatok rögzítésére és értékelésére;
d) a vízbázisvédelmi feladatok ellátására;
e) az ár- és belvízvédelmi feladatok ellátására;
f ) a hatóság által előírt környezetvédelmi feladatok ellátására;
g) a személyi feltételekre;
h) az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozó más jogszabályok előírásai
érvényesítését;
i) a vízkivételi mű védettség szerinti kategorizálását, illetve annak változását
szolgáló szabályokat.
(6) Az  (5)  bekezdés c)  pontjában említett vizsgálatok szabályozása a  víznyerés helyén, a  vízkezelési technológia
különböző pontjain, az  ivóvíz-törzshálózatra táplálás helyén, valamint a  víziközmű-rendszer jellemző ivóvízvételi
helyein
a) a vizsgálatok gyakorisága;
b) a vizsgálandó fizikai, kémiai és bakteriológiai összetevők;
c) a vizsgálandó minták száma
meghatározására terjed ki.
4. § (1) A közcélú ivóvízmű üzemeltetője hozzáférhető helyen tartja és ellenőrzésnél bemutatja
a) a  műtárgyakra és berendezésekre vonatkozó dokumentációkat, kezelési, karbantartási utasításokat, és
amennyiben rendelkezésre áll, a magyar nyelvű gépkönyveket;
b) munkavédelmi és érintésvédelmi bizonylatokat;
c) műszaki átadás-átvételi jegyzőkönyveket;
d) a geodéziai felméréseket, hidrológiai, hidrogeológiai adatokat, észleléseket rögzítő dokumentumokat;
e) az  igénybe vett vízkészletre vonatkozó, valamint a  termelt és a szolgáltatott víz mennyiségét és minőségét
rögzítő adatokat;
f ) az alkalmazott technológiák leírását, a használt vegyszerek alkalmazhatóságának bizonylatát;
g) a  közcélú ivóvízmű vízjogi üzemeltetési engedélyét és – amennyiben a  kötelezően előírt –
a környezetvédelmi engedélyt;
h) az üzemeltetési szabályzatot;
i) az ivóvízbiztonsági tervet.
(2) A  közcélú ivóvízmű üzemeltetője az  arra kijelölt személynek hozzáférést biztosít az  e-közmű rendszerből
rendelkezésre álló közművek egységes hálózati térképeihez.
(3) A közcélú ivóvízmű üzemeltetőjének az (1) és (2) bekezdésekben foglaltakat figyelembe véve üzemeltetési utasítást
kell készítenie.
5. § (1) A  közcélú ivóvízmű üzemeltetője – figyelemmel a  Vksztv. 1.  § (1)  bekezdés c)  pontjában és a  Vksztv. 15.  §
(2) bekezdésében foglaltakra, az ellátásért felelős bevonásával – gondoskodik arról, hogy a víz termelését, kezelését,
szállítását szolgáló építmények, műtárgyak, gépészeti, elektromos, irányítástechnikai berendezések, ivóvízminőségellenőrző műszerek rendeltetésszerűen és szakszerűen működjenek, a  vízbázis vizét és a  már kitermelt vizet
szennyeződés ne érje, valamint, hogy a  Vhr. 1.  § 38.  pontja szerinti szolgáltatott ivóvíz minősége megfeleljen
a közegészségügyi előírásoknak, az ivóvíz minőségű vízre vonatkozó jogszabályokban előírt fizikai, kémiai, biológiai,
bakteriológiai követelményeknek, figyelemmel a Vhr. 57. § (1) és (1a) bekezdésére.
(2) Ha a  vízminőség nem felel meg az  (1)  bekezdésben megjelölt követelményeknek, akkor a  közcélú ivóvízmű
üzemeltetője a  Vhr. 82.  §-a alapján, az  ivóvíz minőségi követelményeiről és az  ellenőrzés rendjéről szóló
kormányrendelet figyelembevételével jár el.
(3) Ha az  ivóvízminőség változása műszaki hibát valószínűsít, akkor azt haladéktalanul meg kell állapítani, az  érintett
egység üzemeltetését le kell állítani és egyidejűleg a hibaelhárítást meg kell kezdeni.
(4) A  hiba elhárítása után csak akkor szabad a  közcélú ivóvízművet (annak érintett egységét) üzembe helyezni, ha
a  vízjogi üzemeltetési engedélyben, az  üzemeltetési szabályzatban és az  ivóvízbiztonsági tervben meghatározott
feltételek maradéktalanul teljesülnek. Ha az  ivóvíz kémiai, bakteriológiai, illetve egyéb szennyezettsége
valószínűsíthető, az  1000 m3/nap mennyiségnél kisebb kapacitású és 5000 főnél kevesebb állandó népességet
ellátó közcélú ivóvízművek esetén az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi feladatkörében
eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala, az  ennél nagyobb, illetve egy járás határán átnyúló közcélú ivóvízművek
esetén a  népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: illetékes
népegészségügyi szerv) az  újbóli üzembe helyezés feltételéül szabja a  vízminőség-ellenőrző vizsgálatok kedvező
eredményét.
6. § (1) A  közcélú ivóvízmű üzemeltetője köteles az  igénybe vett vízbázisból kitermelhető vizet és az  általa termelt,
illetve hálózatba juttatott ivóvíz fizikai, kémiai, bakteriológiai (szükség szerint biológiai, toxikológiai) minőségét
rendszeresen ellenőrizni vagy ellenőriztetni. Az  ellenőrzés – az  ivóvíz folyamatos fertőtlenítése esetén – kiterjed
a  fertőtlenítés hatásosságának, az  aktív fertőtlenítőszer és a  fertőtlenítési melléktermékek koncentrációjának
mérésére is.
(2) A  közcélú ivóvízmű üzemeltetője köteles a  víz minőségét valamennyi üzemelő és ideiglenesen üzemen kívül
helyezett vízkivételi műnél, és a  vízkezelési technológia során is ellenőrizni. A  vizsgálatok gyakoriságát és
tartalmát (így például az  összetevők, komponensek körét) az  üzemeltetési szabályzatban, az  üzemeltetési
utasításban vagy az  ivóvízbiztonsági tervben rögzíteni kell a  dokumentum funkciójának és jellegének megfelelő
részletességgel. A  vizsgálati adatokat nyilván kell tartani, és az  Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program
adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló kormányrendelet szerinti adatszolgáltatást évente a  területi vízügyi
igazgatási szerv felé –  a  vízgazdálkodási feladatokkal összefüggő alapadatokról szóló kormányrendeletben
foglaltak figyelembevételével – a tárgyévet követő év március 31-ig meg kell küldeni. A területi vízügyi igazgatási
szerv, mint adatellenőrző és adatérvényesítő szervezet a  tárgyévet követő második év március 31-ig megküldi
az érvényesített adatokat a vízgazdálkodásért felelős miniszter számára.
7. § (1) A  vízkezelés során végzendő vizsgálatokra vonatkozó, az  üzemeltetési szabályzatban és ivóvízbiztonsági tervben
rögzítendő vizsgálati tervnek alkalmasnak kell lennie a  technológia irányításához és ellenőrzéséhez szükséges
adatok szolgáltatására és rögzítésére. A vizsgálati tervet az illetékes népegészségügyi szervvel jóvá kell hagyatni.
(2) A közcélú ivóvízmű üzemeltetője köteles a vízkivételi műnél
a) az  (5) és (6)  bekezdés figyelembevételével első alapállapot-vizsgálatot, majd legalább 6 évenként
a (7) és (8) bekezdés figyelembevételével ismételt alapállapot-vizsgálatot,
b) évente rendszeres alapvizsgálatot,
c) a (9) bekezdés szerinti gyakorisággal ellenőrző vizsgálatot, valamint
d) a (10) bekezdés szerinti gyakorisággal sűrítő bakteriológiai vizsgálatot végezni,
és a  vizsgálati eredményeket a  tárgyévet követő év március 31-ig – a  vízgazdálkodási feladatokkal összefüggő
alapadatokról szóló kormányrendeletben foglaltak figyelembevételével – az illetékes vízügyi hatósághoz eljuttatni.
(3) Az  illetékes vízügyi hatóság a  (2)  bekezdés szerinti vizsgálati eredményeket a  tárgyévet követő év április 30-ig
továbbítja a területi vízügyi igazgatóságnak.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás elmaradása, illetve valótlan adatközlés gyanúja esetén a  6.  §
(3) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(5) Felszín alatti vízkivételi művel rendelkező vízbázis esetén az  első alapállapot-vizsgálatot – a  trícium vizsgálattal
együtt – a 17. § szerint kell elvégezni.
(6) A trícium vizsgálatokat 6 évente meg kell ismételni, a trícium vizsgálat megismétlése alól kivételt képez a vízbázisok,
a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről szóló kormányrendelet szerinti
nem védett vízbázis.
(7) Az  ismételt alapállapot-vizsgálatokat csak azoknál a  vízkivételi műveknél szükséges elvégezni, melyeket
a  hatáskörrel rendelkező hatóságok és a  területi vízügyi igazgatási szerv bevonásával az  illetékes vízügyi hatóság
a (8) bekezdésben előírtak figyelembevételével erre kijelöl.
(8) Több felszín alatti vízkivételi művel rendelkező vízbázis esetén a  kijelölt felszín alatti vízkivételi művek körének
legalább a következőket kell magában foglalnia:
a) a legnagyobb víztermeléssel jellemzett;
b) a legnagyobb vízutánpótlódás irányába eső szélső;
c) a védettség szempontjából leginkább veszélyeztetett;
d) a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet, a  felszín alatti vizek vizsgálatának egyes
szabályairól, és a  felszíni vizek megfigyelésének és állapotértékelésének egyes szabályairól szóló miniszteri
rendeletek szerint kialakított és a  vízgyűjtő-gazdálkodási tervben meghatározott monitoring programban
szereplő
vízkivételi mű.
 (9) Az ellenőrző vizsgálatok gyakorisága nem lehet kevesebb, mint
a) folyóvízből történő vízkivétel esetén naponta egy;
b) a Balatonból történő vízkivétel esetében hetente két, víztározók esetében hetente egy;
c) nem védett felszín alatti vízbázisra telepített vízkivételi mű esetében a  rendszeres alapvizsgálatot követő
félévben egy;
d) a  gáztalanításon és fertőtlenítésen kívüli vízkezelés esetében, továbbá az  5000 m3/napnál nagyobb
kapacitású ivóvízműveknél a hálózati betáplálási pontokon havonta egy ellenőrző vizsgálat.
 (10) Az ellenőrző vizsgálatok közötti időszakok bakteriológiai vizsgálatát az alábbi rend szerint kell elvégezni
a) nem védett vízbázisra telepített felszín alatti vízkivételi (művel) művekkel rendelkező 5000 m3/nap
összkapacitás alatti ivóvízműveknél a nyersvíz főgyűjtővezetéken, az ennél nagyobb kapacitású ivóvízműveknél
az egyes kútcsoportok nyersvíz gyűjtővezetékein legalább negyedévente;
b) védett vízbázisra telepített felszín alatti vízkivételi (művel) művekkel rendelkező 5000 m3/nap összkapacitás
alatti ivóvízműveknél a  nyersvíz főgyűjtővezetéken, az  ennél nagyobb kapacitású ivóvízműveknél az  egyes
kútcsoportok nyersvíz gyűjtővezetékein legalább félévente;
c) 100–5000 m3/nap kapacitású ivóvízműveknél, ha a  gáztalanításon és fertőtlenítésen kívül egyéb vízkezelés
is történik, valamint az 5000 m3/napnál nagyobb kapacitású ivóvízműveknél a hálózati betáplálási pontokon
legalább havonta;
d) 100 m3/nap összkapacitást el nem érő ivóvízművek esetén a hálózati betáplálási ponton negyedévente
el kell végezni.
(11) Az  ellenőrző és bakteriológiai vizsgálatok során a  vizsgálatot soron kívül meg kell ismételni, ha az  eredmények
eltérnek a korábbi vizsgálatok alapján várható értékektől. Az eltérés okát vizsgálni kell.
8. § (1) A  közcélú ivóvízmű üzemeltetőjének ivóvízbiztonsági tervben nem szereplő esetkör bekövetkezésekor
haladéktalanul fel kell tárnia az észlelt problémát és el kell készítenie a további biztonságos ivóvízellátást biztosító
részletes vizsgálati tervet
a) ha az ivóvízvételi helyen, a felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendelet és a felszíni vizek minősége
védelméről szóló kormányrendelet szerinti vizsgálatok adatai vagy egyéb helyről származó információk
alapján várható a vízkivételi műnél nem vizsgált jellemző megjelenése;
b) ha a  vízkivételi műnél, továbbá bármely, az  ivóvízmű üzemeltetésével kapcsolatos vízminőségi vizsgálat
(így például a  figyelőkutak vizsgálata, a  vízutánpótlódás területén lévő szennyezés, illetve valószínűsíthető
szennyezettség) alapján várható a  felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazásának
szabályairól, valamint a  földtani közeg és a  felszín alatti víz szennyezéssel szembeni védelméhez szükséges
határértékekről és a  szennyezések méréséről szóló miniszteri rendeletek szerinti vízszennyező anyag
megjelenése vagy szennyezettségi határértéket megközelítő, illetve meghaladó koncentrációja a  kitermelt
vízben.
(2) A részletes vizsgálati tervnek tartalmaznia kell a vizsgálandó ivóvízvételi helyeket, komponenseket és a vizsgálatok
gyakoriságát. A  részletes vizsgálati tervet az  üzemeltetési szabályzathoz annak módosításával és a  szükséges
intézkedések kezdeményezésével kell csatolni. A  részletes vizsgálati tervet az  ivóvízmű ivóvízbiztonsági terv
felülvizsgálatakor figyelembe kell venni.
(3) Védett vízbázisra telepített felszín alatti vízkivételi mű esetében az alapállapot-vizsgálat keretében
a) a 2. melléklet szerinti (A) és (K) jelű komponenseket;
b) amennyiben a fenol index értéke 10 μg/l-nél nagyobb, akkor a 2. melléklet szerinti (F) jelű komponenseket is;
c) amennyiben a  mért AOX érték 20 μg/l-nél nagyobb, akkor a  2.  melléklet szerinti (PCB) és (HS) jelű
komponenseket is;
d) amennyiben a  mért TPH (összes alifás szénhidrogén) paraméter kontroll vizsgálattal megerősítve nagyobb,
mint 20 μg/l, akkor a 2. melléklet szerinti (SM) jelű komponenskört is
mérni kell.
(4) A  felszíni és a  nem védett vízbázisra telepített felszín alatti vízkivételi művek esetében az  alapállapot-vizsgálatot
a (2) bekezdésben foglaltakon kívül ki kell terjeszteni a 2. melléklet szerinti (P) jelű komponensekre is.
(5) Kutakból történő vízkivételnél a mintavételi jegyzőkönyvhöz csatolni kell a 3. mellékletben foglalt (M) jelű adatlap
szerinti adatokat.
(6) A  7.  § (2)  bekezdése szerint elvégzett vizsgálatok dokumentálása mellett az  adatszolgáltatás az  eredeti
laboratóriumi vizsgálati eredményeknek a  területi vízügyi igazgatási szerv által biztosított elektronikus adattáblák
kitöltésével, elektronikus laboratóriumi vizsgálati lap, vagy a  papíron rendelkezésre álló eredeti laboratóriumi
vizsgálati lap digitalizált másolatának csatolásával és a  területi vízügyi igazgatási szerv számára határidőben
történő megküldésével történik. Az  adatszolgáltató közcélú ivóvízmű üzemeltető felelős a  szolgáltatott adatok
valódiságáért. A területi vízügyi igazgatási szerv, illetve az illetékes vízügyi hatóság az adatellenőrzéskor az eredeti
iratok helyszíni szemle során történő bemutatását előírja.
(7) A  felszín alatti vizet termelő ivóvízmű üzemeltetője köteles a  kitermelt víz mennyiségét, kutankénti üzemi
vízhozamát és üzemi víz(nyomás)szintjét, nyugalmi víz(nyomás)szintjét és a  termelt víz hőmérsékletét legalább
havi gyakorisággal mérni, és az adatokat a tárgyévet követő év március 31-ig az Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló kormányrendelet szerinti adatszolgáltatást a  területi vízügyi
igazgatási szervhez eljuttatni.
(8) A figyelőkút, valamint az ideiglenesen üzemen kívül helyezett és üzemen kívüli vízkivételi mű esetében az illetékes
vízügyi hatóság által előírt gyakorisággal, de legalább évente egy alkalommal a nyugalmi víz(nyomás) szintmérést is
el kell végezni.
9. § (1) A felhasználó által bejelentett, a szolgáltatott ivóvíz minőségével kapcsolatos kifogás esetén – ha a kifogás oka még
nem ismert – az  ellenőrzést haladéktalanul el kell végezni, és amennyiben a  kifogás alapos, az  5.  §-ban foglaltak
szerint kell eljárni.
(2) A közüzemi ivóvízellátáshoz szükséges üzemviteli laboratóriumi vizsgálatokról a közcélú ivóvízmű üzemeltető saját
maga vagy kiszervezés keretében megbízott, vizsgálati jogosultsággal rendelkező laboratórium útján gondoskodik.
(3) E  rendeletben előírt vízminőség-ellenőrzést szolgáló ivóvízvizsgálatok végzésére csak az  ivóvíz minőségi
követelményeiről és az  ellenőrzés rendjéről szóló kormányrendelet szerint alkalmasnak elfogadott akkreditált
laboratórium jogosult.
(4) Üzemviteli vizsgálatok elvégzéséhez fenntartott saját, nem akkreditált üzemviteli laboratórium esetén a vizsgálatok
tárgyi feltételeinek biztosításáról, így legalább két laboratóriumi helyiség kialakításáról, az  előírt műszerek,
felszerelések meglétéről, a vizsgálatot végző személyek számára a vonatkozó műszaki előírások hozzáférhetőségéről
a közcélú ivóvízmű üzemeltetőnek gondoskodnia kell.
(5) A  szolgáltatott ivóvíz minőségének elbírálásához szükséges vizsgálati programmal kapcsolatos esetleges vitában
az illetékes népegészségügyi szerv álláspontja az irányadó.
(6) Saját, nem akkreditált üzemviteli laboratórium esetén a  közcélú ivóvízmű üzemeltetőnek a  laboratóriumi munka
megbízhatóságának ellenőrzésére olyan belső vizsgálati rendszert kell működtetnie, amely alkalmas a  vizsgálati
minták azonosítására, a  vizsgálati módszerek belső ellenőrzésére, az  eszközök és műszerek karbantartásának,
továbbá a vizsgálati eredményeknek az ellenőrzésére és nyilvántartására. A rendszer működtetéséért a laboratórium
vezetője a felelős.
3. Közcélú szennyvízelvezető, -tisztító művekre vonatkozó szakmai követelmények és az ezzel
összefüggő adatszolgáltatás
10. § (1) Közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetése körébe tartozó tevékenységek különösen
a) a szennyvízelvezetés, a szennyvíztisztítás, a tisztított szennyvíz elvezetése, majd elhelyezése vagy kibocsátása,
a keletkező szennyvíziszapok kezelése, hasznosítása, elhelyezése és további kezelésre vagy ártalmatlanításra
történő átadása;
b) a tisztított szennyvíz mennyiségének és minőségének mérése, a karbantartás (mely magában foglalja többek
között a javítást és a hibaelhárítást), az ügyelet, illetve készenlét;
c) a  közüzemi szennyvízelvezetéssel és -tisztítással kapcsolatos egyéb tevékenység, így különösen:
a  közszolgáltatás igénybevételével járó – a Vksztv.-ben és a Vhr.-ben meghatározott – feltételek vizsgálata,
a víziközmű-szolgáltatási díj számlázása és beszedése;
d) a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító műbe bebocsátott szennyvíz és a  szennyvíztisztító műből kibocsátott
tisztított szennyvíz szennyezőanyag tartalmának rendszeres vizsgálata;
e) az üzemeltetéssel összefüggő nyilvántartás és adatszolgáltatás; f ) a  létfontosságú vízgazdálkodási rendszerelemek és vízilétesítmények azonosításáról, kijelöléséről és
védelméről szóló kormányrendelet alapján kijelölt létfontosságú rendszerelem védelmével kapcsolatos
feladatok ellátása.
(2) A  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű szakszerű és biztonságos üzemeltetésével kapcsolatos műszaki,
technológiai, vízgazdálkodási, biztonságtechnikai, közegészségügyi, ár- és belvízvédelmi, víz-, környezet- és
természetvédelmi előírásokat, továbbá az  egyes tevékenységek gyakorlásának személyi feltételeit – a  jogszabályi
rendelkezések figyelembevételével – üzemeltetési szabályzatban kell meghatározni.
(3) Az  üzemeltetési szabályzatot és az  üzemeltetési utasítást a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője
készíti el.
(4) Új közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű esetén az  üzemeltetési szabályzatot a  vízgazdálkodási hatósági jogkör
gyakorlásáról szóló kormányrendelet szerinti vízjogi üzemeltetési engedélyezési eljárás keretében az  illetékes
vízügyi hatóság hagyja jóvá.
(5) Az üzemeltetési szabályzat tartalmazza különösen:
a) az üzemeltetésre,
b) a technológiai folyamatokra,
c) az időszakos ellenőrzésekre és vizsgálatokra, az üzemi adatok rögzítésére és értékelésére,
d) az ár- és belvízvédelmi feladatok ellátására,
e) a hatóság által előírt víz- és környezetvédelmi feladatok ellátására,
f ) a személyi feltételekre,
g) az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozó más jogszabályok előírásai
érvényesítését
szolgáló szabályokat. (6) Az  (5)  bekezdés c)  pontjában említett vizsgálatok szabályozása a  víziközmű-rendszerhez csatlakozó szennyvízbekötővezetékeknél, a  szennyvíz-törzshálózaton, a  szennyvíztisztítási technológia különböző pontjain,
a  szennyvíztisztító telepről elvezetett tisztított szennyvíz meghatározott mintavételi pontjain, a  nem
közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz ürítési pontján, valamint a  technológiai folyamat meghatározott
iszap-mintavételi pontjain:
a) a vizsgálatok gyakorisága,
b) a vizsgálandó fizikai, kémiai és biológiai összetevők,
c) a vizsgálandó minták száma
meghatározására terjed ki.
11. § (1) A közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője hozzáférhető helyen tartja és az ellenőrzésnél bemutatja
a) a  műtárgyakra és berendezésekre vonatkozó dokumentációkat, kezelési, karbantartási utasításokat,
a gépkönyveket;
b) munkavédelmi és érintésvédelmi bizonylatokat;
c) műszaki átadás-átvételi jegyzőkönyveket;
d) a geodéziai felméréseket, a közművek egyeztetett hálózati térképeit;
e) a  beérkező szennyvíz, illetve a  tisztított szennyvíz mennyiségét és minőségét, valamint a  keletkezett
szennyvíziszap mennyiségét és meghatározott minőségi paramétereit is rögzítő vizsgálati adatokat;
f ) az alkalmazott technológiák leírását, a használt vegyszerek alkalmazhatóságának bizonylatát;
g) a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű hatósági engedélyeit, vízjogi üzemeltetési engedélyét és
– amennyiben az kötelezően előírt – a környezetvédelmi engedélyt;
h) az üzemeltetési szabályzatot;
i) kárelhárítási és havária tervet;
j) a  szennyezéscsökkentési ütemtervet (ha a  közcélú szennyvízelvezető és -tisztító mű üzemeltetője, vagy
a létesítmény tulajdonosa szennyezéscsökkentési terv készítésére kötelezett);
k) az önellenőrzési tervet.
(2) A  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetőjének az  (1)  bekezdésben foglaltakat figyelembe véve
üzemeltetési utasítást kell készíteni.
12. § (1) A közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását
szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló kormányrendeletben előírtak,
valamint a  vízjogi üzemeltetési engedélyben foglaltaknak megfelelően gondoskodik a  közcélú szennyvízelvezető
műbe bebocsátott szennyvíz – egyesített rendszer esetén a szennyvíz és a csapadékvíz – elvezetéséről, megfelelő
tisztításáról és ártalommentes elhelyezéséről.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok ellátása során a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltető
gondoskodik annak ellenőrzéséről, hogy a  közcélú szennyvízelvezető műbe csak a  felszíni vizek minősége
védelmének szabályairól szóló kormányrendeletben előírt, olyan összetételű – szükség szerint előtisztított –
szennyvizet vezessenek be, amelynek tisztítására a  mű kialakított, engedélyezett tisztítás-technológiai eljárása
rendeltetésszerű működés mellett alkalmas, állagára nem káros, és az ott dolgozók egészségét, testi épségét nem
veszélyezteti.
(3) A közcélú szennyvízelvezető, -tisztító művet úgy kell üzemeltetni, hogy kiépítési jellemzőinek megfelelő mértékben
alkalmas legyen a közművel, illetve nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz fogadására, és az egyedi zárt
szennyvíztárolóból származó szennyvíz előírt mértékű tisztítására, elégítse ki a vízgazdálkodási, biztonságtechnikai,
víz-, környezet- és természetvédelmi követelményeket.
(4) A közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője köteles a keletkező szennyvíziszapot a szennyvízelvezető és
-tisztító mű vízjogi üzemeltetési vagy fennmaradási engedélyében előírtaknak megfelelően kezelni, és hasznosítani
vagy elhelyezni.
(5) A  keletkező szennyvíziszap, rácsszemét és homok üzemszerű eltávolításánál a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító
mű üzemeltetője gondoskodik arról, hogy a  kezelés és a  szállítás a  környezeti elemekben csak a  határértékeknek
megfelelő környezetterhelést eredményezzen.
(6) A közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetését szolgáló berendezések, műszerek, informatikai rendszerek
folyamatos működéséről és fenntartásáról a közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője gondoskodik.
13. § (1) A  közcélú szennyvízelvezető mű működésében keletkezett hibák elhárítása során, illetve a  karbantartási vagy
fejlesztési munkák alatt a szennyvíz továbbvezetéséről folyamatosan gondoskodni kell.
(2) A közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetésével összefüggő, a környezetet károsító, vagy annak közvetlen
veszélyével járó üzemzavart a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltető haladéktalanul bejelenti
az  illetékes környezetvédelmi hatóságnak, az  ellátásért felelősnek, a  víziközmű tulajdonosának, az  illetékes
vízügyi hatóságnak és a területi vízügyi igazgatási szervnek. Ha a közcélú szennyvízelvezető, -tisztító műből kijutó
szennyezés emberi egészséget veszélyeztet, a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője, az  illetékes
népegészségügyi szervet, természetvédelmi védelem alatt álló terület veszélyeztetése esetén az  illetékes
természetvédelmi hatóságot is értesíti.
(3) Hibaelhárítás, karbantartás után a közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű, illetve annak valamennyi érintett egysége
a  hatósági engedélyekben, illetve más rendelkezésekben meghatározott műszaki feltételek megléte esetén
helyezhető ismételten üzembe.
14. § (1) A  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító műbe bebocsátott, a  tisztítás alatt álló, valamint a  tisztított szennyvíz
és a  szennyvíziszap fizikai, kémiai, biológiai, bakteriológiai, szükség szerinti toxikológiai vizsgálatát a  közcélú
szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője végzi vagy végezteti az önellenőrzési tervnek megfelelően.
(2) A  vizsgálat kiterjed a  közcélú szennyvízelvezető műbe bebocsátott szennyvíz minőségére, a  közcélú
szennyvízelvezető, -tisztító mű megjelölt pontjain történő mintavételekre, a  közcélú szennyvíztisztító műtárgyak
hatásfokvizsgálatával járó minőség-ellenőrzésre, továbbá az  újrafelhasználásra kerülő tisztított szennyvíz és
a szennyvíziszap mennyiségi, valamint fizikai, kémiai és biológiai vizsgálatára is.
(3) Mezőgazdasági felhasználásra csak olyan tisztított szennyvíz és kezelt szennyvíziszap adható át, amelynek minősége
megfelel a  szennyvizek és szennyvíziszapok mezőgazdasági felhasználásának és kezelésének szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározott minőségi követelményeknek, és rendelkezik talajvédelmi hatósági engedéllyel,
vagy forgalomba hozatali és felhasználási engedéllyel.
(4) A  közüzemi szennyvízelvezetés-szolgáltatáshoz szükséges hatóság által előírt laboratóriumi vizsgálatokról
a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltető saját maga vagy kiszervezés keretében megbízott, vizsgálati
jogosultsággal rendelkező akkreditált laboratórium útján gondoskodik.
(5) Belső ellenőrzés elvégzéséhez fenntartott saját, nem akkreditált üzemviteli laboratórium esetén a vizsgálatok tárgyi
feltételeinek biztosításáról, így legalább két laboratóriumi helyiség kialakításáról, az  előírt műszerek, felszerelések
meglétéről, a  vizsgálatot végző személyek számára a  vonatkozó műszaki előírások hozzáférhetőségéről a  közcélú
szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetőnek gondoskodnia kell.
(6) Saját, nem akkreditált üzemviteli laboratórium esetén a  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetőnek
a  laboratóriumi munka megbízhatóságának ellenőrzésére olyan belső vizsgálati rendszert kell működtetnie,
amely alkalmas a  vizsgálati minták azonosítására, a  vizsgálati módszerek belső ellenőrzésére, az  eszközök és
műszerek karbantartásának, továbbá a  vizsgálati eredményeknek az  ellenőrzésére és nyilvántartására. A  rendszer
működtetéséért a laboratórium vezetője a felelős.
(7) A  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltető az  elvezetett vagy a  tisztított szennyvíz minőségében
bekövetkezett hátrányos változás észlelésekor az  okok felderítése és a  minőségromlás megszüntetése érdekében
köteles haladéktalanul intézkedni az  illetékes vízügyi hatóság és a  területi vízügyi igazgatási szerv egyidejű
tájékoztatása mellett, szükség esetén közigazgatási hatósági eljárást kezdeményezni.
15. § (1) A  lakosegyenértékben (a  továbbiakban: LE) kifejezett terhelést az  év folyamán a  telepre belépő maximális
heti terhelés alapján – ide nem értve a  szélsőséges időjárási esemény következtében előálló üzemállapotot –
meghatározott átlagos terhelésből kell kiszámítani. Egyesített rendszerek esetében a  terheléseket a  hatósági
engedély szerint kell figyelembe venni.
(2) A  szennyvízvizsgálatok szempontjából a  közcélú szennyvíztisztító telepre befolyó- és a  telepről elfolyó tisztított
szennyvíz minőségénél az 5 napos biokémiai oxigénigény (BOI5) paramétert kéthetente vizsgálni kell.
(3) A  közcélú szennyvízelvezető, -tisztító mű üzemeltetője köteles a  szennyvíz-törzshálózat és a  szennyvíztisztítási
technológia kijelölt pontjain a  szennyvizet, a  szennyvíztisztító telepről elvezetett meghatározott mintavételi
pontokon a  tisztított szennyvizet, valamint meghatározott mintavételi pontokon a  technológiai folyamat során
keletkező szennyvíziszapot ellenőrizni. A  vizsgálatok gyakoriságát és tartalmát (így például az  összetevők,
komponensek körét) az  üzemeltetési szabályzatban, az  önellenőrzési tervben és az  üzemeltetési utasításban
egyaránt rögzíteni kell a dokumentum funkciójának és jellegének megfelelő részletességgel.
(4) A (3) bekezdésben részletezett adatokat:
a) a  használt- és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri
rendeletben előírt adatszolgáltatást az abban foglalt határidőre az illetékes vízügyi hatóság részére,
b) az  Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló kormányrendelet
szerinti adatszolgáltatást a területi vízügyi igazgatási szerv részére
meg kell küldeni.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontjában foglalt adatokat a  vízgazdálkodási feladatokkal összefüggő alapadatokról szóló
kormányrendeletben foglaltak figyelembevételével évente a  tárgyévet követő év március 31-ig a  területi vízügyi
igazgatási szerv felé meg kell küldeni. A  területi vízügyi igazgatási szerv, mint adatellenőrző és adatérvényesítő
szervezet a  tárgyévet követő második év március 31-ig megküldi az  érvényesített adatokat a  vízgazdálkodásért
felelős miniszter számára.
4. Záró és átmeneti rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
 (2) A rendelet 1. § (4) bekezdése és 1. melléklete 2016. július 1-jén lép hatályba.
17. § (1) A  felszín alatti vízkivételi művek első alapállapot-vizsgálatát a  vízjogi üzemeltetési engedély felülvizsgálata
keretében a (2) bekezdésben foglalt időpontban kell elvégezni, amelynek teljesítését az üzemeltetési szabályzatban
is rögzíteni kell.
(2) Felszín alatti vízkivételi művel rendelkező vízbázis esetén:
a) amennyiben a  vízkivételi mű üzemel, vagy ideiglenesen üzemen kívül helyezett és a  vízjogi üzemeltetési
engedélye 2002. április 25-ét követően nem került felülvizsgálatra, 2018. december 31-ig;
b) amennyiben a  vízkivételi mű jelen rendelet hatálybalépését megelőző időpontban került üzemen kívül
helyezésre és a vízbázisnál nem végezték el az első alapállapot-vizsgálatot, az újbóli üzembe helyezés előtt;
c) amennyiben a  vízkivételi mű nem rendelkezik jogerős vízjogi üzemeltetési engedéllyel vagy az  engedély
hatálya lejárt, és egyben a  vízbázisnál nem végezték el az  első alapállapot-vizsgálatot, az  üzemvitel
megkezdésének, fenntartásának feltételeként;
d) amennyiben a  vízkivételi mű a  jelen rendelet hatálybalépését követő időpontban kerül első alkalommal
üzembe helyezésre, az üzembe helyezéstől számított két naptári éven belül
kell az első alapállapot-vizsgálatot elvégezni. 18. § (1) Meglévő víziközmű üzemeltetője az  üzemeltetési szabályzatot jóváhagyásra 2018. december 31-ig terjeszti be
az illetékes vízügyi hatósághoz.
(2) A  meglévő és az  új víziközmű üzemeltetője az  üzemeltetési szabályzatot a  jóváhagyást követően 5 évente
december 31-ig felülvizsgálja, és módosítása esetén azt 30 napon belül jóváhagyásra beterjeszti az illetékes vízügyi
hatóságnak.
19. § Ez a rendelet
a) a települési szennyvíztisztításról szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv 2. cikk (6) bekezdésének,
10. cikkének, 15. cikkének és I. számú mellékletének;
b) a  91/271/EGK tanácsi irányelvnek az  I.  mellékletében meghatározott egyes követelményekre tekintettel
történő módosításáról szóló, 1998. február 27-i 98/15/EK bizottsági irányelvnek;
c) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelvnek;
d) a  vízpolitika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
e) a  lakosság egészségének az  emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni
védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló, 2013. október 22-i 2013/51/Euratom tanácsi
irányelvnek;
f ) a  91/271/EGK tanácsi irányelv végrehajtását célzó nemzeti programokról szóló jelentéstétel
formanyomtatványairól szóló, 2014. június 26-i 2014/431/EU bizottsági végrehajtási határozatnak;
g) az  emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 98/83/EK tanácsi irányelv II. és III.  mellékletének
módosításáról szóló, 2015. október 6-i 2015/1787/EU bizottsági irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 20. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
21. § (1) A (2)  bekezdésben foglalt kivétellel hatályát veszti a  víziközművek üzemeltetéséről szóló 21/2002. (IV. 25.)
KöViM rendelet.
(2) A víziközművek üzemeltetéséről szóló 21/2002. (IV. 25.) KöViM rendelet 1.  § (3)  bekezdése és 1. számú melléklete
2016. július 1-jén veszti hatályát.
(3) E rendelet 1. melléklet B1 és B2 táblázataiban foglaltakat a rendelet hatálybalépését követő vezetői kinevezéseknél
kell alkalmazni.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
317/2013. (VIII. 28.) Korm. rendelete a közszolgáltató kiválasztásáról és a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződésről.
A Kormány a  hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény 88.  § (1)  bekezdés 18.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A felhívás, illetve a dokumentáció tartalma 1. § (1) A  települési önkormányzat a  helyi hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződés megkötésére irányuló
közbeszerzési eljárást megindító felhívást, vagy többszakaszos eljárás esetén az  ajánlattételi felhívást
(a  továbbiakban együtt: felhívás), illetve dokumentációt úgy készíti el, hogy az  a  hulladékról szóló 2012.  évi
CLXXXV.  törvénnyel (a  továbbiakban: Ht.), az  Országos Hulladékgazdálkodási Tervvel (a  továbbiakban: OHT),
a területi hulladékgazdálkodási tervekkel, az Országos Megelőzési Programmal (a továbbiakban: OMP) és a területi
megelőzési programokkal, valamint a  Ht. 35.  §-ának végrehajtására megalkotott települési önkormányzati
rendelettel összhangban legyen.
(2) A  felhívásban – többszakaszos eljárás esetén legkésőbb az  ajánlattételi felhívásban –, illetve a  dokumentációban
a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvényben (a továbbiakban: Kbt.) meghatározottakkal összhangban meg
kell határozni:
a) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatásba (a  továbbiakban: közszolgáltatás) bevont terület települési,
földrajzi és közlekedési jellemzőit;
b) a közszolgáltatással érintett terület lakosságának számát az  utolsó lezárt és elérhető, Központi Statisztikai
Hivatal által közölt adatokkal;
c) a közszolgáltatás megkezdésének tervezett időpontját és a közszolgáltatás ellátásának tervezett időtartamát;
d) a települési önkormányzati rendelet szerinti helyi szabályozás főbb jellemzőit;
e) a közszolgáltatás körébe tartozó hulladék várható mennyiségét, fajtáját és összetételét;
f ) az elkülönített hulladékgyűjtésbe bevonható települések vagy lakosok számát;
g) az OHT-ben és a  területi hulladékgazdálkodási tervben, továbbá az  OMP-ben és a  területi megelőzési
programban megfogalmazott célokat és követelményeket;
h) a települési önkormányzat, illetve önkormányzati társulás tulajdonában lévő hulladékgazdálkodási
létesítményeket, amelyeket a  közszolgáltatás körébe tartozó hulladékgazdálkodási feladatok elvégzésére
a  települési önkormányzat kijelölt, vagy a  települési önkormányzat közigazgatási területéhez legközelebb
lévő, és a  közszolgáltatás körébe tartozó hulladékgazdálkodási feladat elvégzéséhez szükséges
hulladékgazdálkodási létesítményt;
i) a h)  pont szerinti hulladékgazdálkodási létesítmények közbeszerzési eljárás megkezdésének időpontjában
fennálló műszaki állapotát, technológiai tulajdonságait, és a  rendelkezésre álló kezelési technológiák
kapacitását, az alkalmazott kezelési módszereket, valamint
j) a települési önkormányzat, illetve önkormányzati társulás tulajdonában lévő járműveket, gépeket,
berendezéseket és eszközöket, amelyeket a  közszolgáltatás körébe tartozó hulladékgazdálkodási feladatok
elvégzésére a  települési önkormányzat kijelölt, vagy a közszolgáltatás körébe tartozó hulladékgazdálkodási
feladatok elvégzéséhez szükséges – és az  ajánlattevő által biztosítandó – járműveket, gépeket,
berendezéseket és eszközöket;
k) a j) pont szerinti – az ajánlatkérő által biztosított – járművek, gépek, berendezések és eszközök közbeszerzési
eljárás megkezdésének időpontjában fennálló, és a  közszolgáltatás teljesítése szempontjából lényeges
műszaki és technológiai tulajdonságait.
(3) A felhívásnak, illetve a dokumentációnak tartalmaznia kell a közszolgáltatás regionális fejlesztésére vonatkozó célok
és tervek bemutatását, figyelemmel a közszolgáltatás helyi sajátosságaira, igényeire.
(4) A  felhívásban, illetve a  dokumentációban az  ajánlattevő részére elő kell írni arra vonatkozó nyilatkozattételikötelezettséget, hogy az ajánlattevő nyertessége esetén a közszolgáltatáson kívül végzett gazdasági tevékenysége
nem veszélyezteti a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződésben vállalt kötelezettségeinek teljesítését.
(5) A  felhívásban az  ajánlatkérő előírja, hogy a  közös ajánlattevők jelöljék meg maguk közül azt a  szervezetet vagy
személyt, amelyet – nyertességük esetén – az ajánlatkérő közszolgáltatónak minősít.
2. Az ajánlat 2. § (1) Az ajánlatnak
a) a közszolgáltatás ellátásának módjára és szervezésére;
b) a közszolgáltatás teljesítéséhez rendelkezésre álló eszközökre, berendezésekre, technológiára, műszaki
felszereltségre, létesítményekre;
c) a közszolgáltatás minőségének biztosítása érdekében tett módszerekre, intézkedésekre, illetve vizsgálati
eszközök alkalmazására;
d) a közegészségügyi, környezetvédelmi és hulladékgazdálkodási szempontból jelentős intézkedéseknek
a bemutatására;
e) az elkülönített hulladékgyűjtésre;
f ) a közszolgáltatás és a  településen végzett más hulladékgazdálkodási tevékenységek kapcsolatának,
összhangjának alakítására;
g) a közszolgáltatással összefüggő fejlesztések elvégzésére;
h) a közszolgáltatás körébe tartozó tevékenységek belső ellenőrzésének rendjére;
i) a fogyasztói érdekek érvényesülésének és védelmének biztosítékaira és módszereire;
j) a közszolgáltatás körébe tartozó hulladékgazdálkodási feladatok finanszírozásának módjára;
k) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj beszedésének módjára, valamint
l) az ügyfélszolgálati, tájékoztatási, nyilvántartási, adatkezelési és adatszolgáltatási rendszer működtetésére
vonatkozó szakmai ajánlatot kell tartalmaznia.
(2) A szakmai ajánlatot adatokkal és leírásokkal kell alátámasztani.
 (3) Az ajánlatban meg kell jelölni a közszolgáltatás azon részét, amelyre vonatkozólag az ajánlattevő vagy a részvételre
jelentkező harmadik személlyel kíván szerződést kötni.
 (4) Az  ajánlatkérő nem kérhet olyan körülményekre vonatkozó szakmai ajánlatot, amelyet a  közbeszerzési eljárásban
az alkalmasság körében vizsgál.
 (5) Az alkalmassági követelményekre vonatkozó vizsgálatnak legalább az (1) bekezdés b)–e) pontjában meghatározott
feltételekre kell kiterjednie, a  közbeszerzési eljárásokban az  alkalmasság és a  kizáró okok igazolásának, valamint
a  közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 310/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 15.  §
(3) bekezdésében meghatározottakkal összhangban.
3. § A nyertes ajánlattevőnek legkésőbb a  közszolgáltatási szerződés hatálybalépésekor a  következő feltételekkel kell
rendelkeznie:
a) a közszolgáltatás ellátásához szükséges hatósági engedéllyel rendelkező és megfelelő műszaki állapotban
levő járművekkel, gépekkel, berendezésekkel és eszközökkel, valamint olyan – tulajdonában, kezelésében
vagy bérleményében levő – telephellyel, amely alkalmas a közszolgáltatás végzéséhez szükséges járművek,
gépek, berendezések és eszközök tárolására, tisztítására, fertőtlenítésére és műszaki ellenőrzésére;
b) olyan felszerelésekkel és eszközökkel, amelyek a közszolgáltatás keretében ellátni szándékozott tevékenység
gyakorlása során esetlegesen bekövetkező környezeti károk azonnali beavatkozást igénylő elhárításához
szükségesek;
c) a közszolgáltatás ellátásához szükséges létszámú – és a  vonatkozó jogszabályok előírásainak megfelelően
képzett – szakemberrel;
d) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási engedéllyel és az  Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség
(a továbbiakban: OHÜ) által kiállított minősítő okirattal.
3. A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződés 4. § (1) A  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződés a  Ht. 34.  § (5)  bekezdésében foglaltakon túlmenően
a következőket tartalmazza:
a) a közszolgáltatás minőségi ismérveit, az OHÜ által meghatározott minősítési osztályt;
b) a közszolgáltatás finanszírozásának elveit és módszereit;
c) a települési önkormányzatnak a  közszolgáltatás finanszírozásában vállalt kötelezettsége teljesítésére
vonatkozó feltételeket és biztosítékokat, ha a  települési önkormányzat a  közszolgáltatás finanszírozásában
kötelezettséget vállal;
d) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj beszedésére vonatkozó módszer leírását; valamint
e) azokat a  feltételeket, amelyek mellett a  közszolgáltató a  közszolgáltatás teljesítésére alvállalkozót vehet
igénybe, figyelemmel a Kbt. 128. §-ában foglaltakra is.
 (2) A hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződésben a közszolgáltató kötelességeként meg kell határozni:
a) a közszolgáltatás folyamatos és teljes körű ellátását;
b) a közszolgáltatás meghatározott rendszer, módszer és gyakoriság szerinti teljesítését, ideértve az évenkénti
lomtalanítás és az elkülönített gyűjtés teljesítését is, ha a települési önkormányzat rendelete ezt előírja;
c) az OHÜ által meghatározott minősítési osztály szerinti követelmények biztosítását, és a  minősítő okirat
hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződés hatályosságának ideje alatti folyamatos meglétét;
d) a közszolgáltatás teljesítéséhez szükséges mennyiségű és minőségű jármű, gép, eszköz, berendezés
biztosítását, valamint a szükséges létszámú és képzettségű szakember alkalmazását;
e) a közszolgáltatás folyamatos, biztonságos ellátásához szükséges fejlesztések és karbantartások elvégzését;
f ) a közszolgáltatás körébe tartozó hulladék kezelésére meghatározott helyek és létesítmények igénybevételét;
g) a nyilvántartási rendszer működtetését és a  közszolgáltatás teljesítésével összefüggő adatszolgáltatás
rendszeres teljesítését;
h) a fogyasztók számára könnyen hozzáférhető ügyfélszolgálat és tájékoztatási rendszer működtetését;
i) a nyilvántartási, adatkezelési és adatszolgáltatási rendszer létrehozásához és folyamatos működtetéséhez
szükséges feltételeket; valamint
j) a fogyasztói kifogások és észrevételek elintézési rendjének megállapítását.
(3) A  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződésben a  települési önkormányzat kötelességeként meg kell
határozni:
a) a közszolgáltatás hatékony és folyamatos ellátásához a  közszolgáltató számára szükséges információk
szolgáltatását, a Ht. 35. § g) pontjában foglaltakra tekintettel;
b) a közszolgáltatás körébe nem tartozó hulladékgazdálkodási tevékenységek közszolgáltatással történő
összehangolásának elősegítését;
c) a közszolgáltatásnak a településen végzett más közszolgáltatásokkal való összehangolásának elősegítését;
d) a települési igények kielégítésére alkalmas hulladék gyűjtésére, szállítására, kezelésére szolgáló helyek és
létesítmények meghatározását; valamint
e) a közszolgáltató kizárólagos közszolgáltatási jogának biztosítását az  önkormányzati tulajdonban lévő
hulladékgazdálkodási létesítmények vonatkozásában.
5. § (1) Ha a  közbeszerzési eljárás lefolytatását a  Kbt. nem írja elő, a  közszolgáltatási szerződésnek az  Európai Unió
működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával
megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való
alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: 2012/21/EU bizottsági
határozat) előírásainak kell megfelelnie.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti közszolgáltatási szerződésben meghatározott – a  4.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti  –
finanszírozás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, azaz a  közszolgáltatás ellátásával kapcsolatban felmerült költségek és az  ezzel összefüggésben
keletkezett bevételek – ideértve a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díjat – különbségét. A  4.  § (1)  bekezdés
c) pontja szerinti finanszírozás mértékét a 2012/21/EU bizottsági határozat 5. cikke szerint kell megállapítani.
(3) Ha a kedvezményezett a 4. § (1) bekezdés c) pontja szerinti finanszírozással együtt a 2012/21/EU bizottsági határozat
5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó finanszírozásban részesül, a  túlkompenzációt
a  közszolgáltatási szerződésben meghatározott határidőn belül visszafizeti. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(4) A  kedvezményezett a  támogatásról olyan elkülönített elszámolást vezet, amelyből a  (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetők.
4. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) E rendelet szabályait a rendelet hatálybalépését követően megkezdett közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
 (3) Az  5.  § az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott
állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat hatálya alá
tartozó támogatást tartalmaz.
7. § A felhívásban, illetve a  dokumentációban az  1.  § (2)  bekezdés g)  pontjában foglaltak meghatározásától abban
az  esetben lehet eltekinteni, ha az  OHT és az  OMP elfogadásáról a  Kormány határozatot még nem hozott, vagy
a  területi hulladékgazdálkodási terveket és a  területi megelőzési programokat a  környezetvédelemért felelős
miniszter még nem hagyta jóvá.
8. § Hatályát veszti a  hulladékkezelési közszolgáltató kiválasztásáról és a  közszolgáltatási szerződésről szóló
224/2004. (VII. 22.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
143/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Hegyi Gyulát kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté. Budapest, 2009. szeptember 10.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1575/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a HUNGARORING Sport Zártkörűen Működő Részvénytársaság Stratégiai Fejlesztési Programjának megvalósításához szükséges forrásjuttatásról.
A Kormány
 1. egyetért a  HUNGARORING Sport Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Társaság) Stratégiai
Fejlesztési Programja (a továbbiakban: Fejlesztési Program) kidolgozásának szükségességével;
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Fejlesztési Program és a  kiviteli tervek elkészítése, valamint
a kapcsolódó beruházások első ütemének Társaság által történő megvalósítása érdekében, kizárólag e felhasználási
célokhoz kötötten 5,0 milliárd forint tőkejuttatást biztosítson a Társaság részére a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Központi
kezelésű előirányzatok cím, 3. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 4. Tőkeemelések
jogcímcsoport terhére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy intézkedjen a Fejlesztési Program, valamint a kiviteli tervek Társaság
általi elkészítéséről – a  2.  pont szerinti tőkeemelés terhére – legfeljebb 1,6 milliárd forint összeg erejéig, és
a  Fejlesztési Program alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  kiviteli tervek elfogadása, valamint
a beruházások megvalósításához szükséges költségvetési források biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2009. (X. 30.) ÖM rendelete az önkormányzati hivatalok egységes irattári tervének kiadásáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 35. §-ának (6) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) és d) pontjaiban foglalt feladatkörömben eljárva, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának d) pontjában foglalt feladatkörében eljáró oktatási és kulturális miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § Az önkormányzati hivatalok egységes irattári tervét e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § E rendelet hatálya a megyei önkormányzati hivatalokra, a Fővárosi Közgyűlés hivatalára, a polgármesteri hivatalokra,
a körjegyzőségekre, valamint a társult képviselő-testületek közös hivatalaira terjed ki.
3. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a helyi önkormányzatok egységes irattári tervének kiadásáról szóló 12/2006. (XII. 18.) ÖTM rendelet.
(3) A (2) bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését
követő második napon hatályát veszti. Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1/2011. (I. 11.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szuverén Jeruzsálemi, Rodoszi és Máltai Szent János Katonai és Ispotályos Rend közötti Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. CXL. törvény 2–3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi CXL. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. december 7-i, 184. számában kihirdetett, 2010. november 3-án
aláírt, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szuverén Jeruzsálemi, Rodoszi és Máltai Szent János Katonai és Ispotályos
Rend közötti Együttműködési Megállapodás 11. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a Szerződő Felek diplomáciai úton
értesítették egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások befejeződtek.”
A Magyar Köztársaság Kormánya által küldött értesítés kelte: 2010. december 2.
A Szuverén Jeruzsálemi, Rodoszi és Máltai Szent János Katonai és Ispotályos Rend által küldött értesítés kelte: 2010.
december 10. Az Együttműködési Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2011. január 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi CXL. törvény 4. § (2) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Szuverén Jeruzsálemi, Rodoszi és Máltai Szent János Katonai és Ispotályos Rend közötti
Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. évi CXL. törvény 2–3. §-ai 2011. január 1-jén, azaz
kétezer-tizenegy január elsején lép hatályba. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
20/2019. (IV. 4.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti hidak üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 268/2018. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 268/2018. (XII. 20.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2018. december 20-i 206. számában kihirdetett,
a  Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti hidak
üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 12. Cikk
(1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a későbbi, diplomáciai úton kapott értesítés kézhezvételétől számított harminc (30) nap
elteltével lép hatályba, melyben a Szerződő Felek értesítik egymást, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi eljárásaik befejeződtek.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. március 8.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2019. április 7.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 268/2018. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti hidak
üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 268/2018. (XII. 20.)
Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a 2019. április 7-én, azaz kettőezertizenkilenc április hetedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
96/2011. (V. 2.) KE határozata vezérőrnagyi kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, az Információs Hivatalt irányító külügyminiszter
előterjesztésére Zala Mihály ezredest 2011. április 15-ei hatállyal vezérőrnaggyá kinevezem.
Budapest, 2011. április 12. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
434/2016. (XII. 15.) Korm. rendelete az EDF International S.A.S.-nek az EDF DÉMÁSZ Zártkörűen Működő Részvénytársaságban fennálló részesedése ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
24/A.  §-a alapján az  EDF DÉMÁSZ Zártkörűen Működő Részvénytársaságban (székhely: 6720 Szeged, Klauzál
tér 9., cégjegyzékszám: 06-10-000056) fennálló 100%-os tulajdoni részesedésnek az  ENKSZ Első Nemzeti
Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság által az EDF International S.A.S.-től történő megszerzését
–  tekintettel a  villamosenergia-közszolgáltatási tevékenységet végezni kívánó, piaci alapokon megszervezett,
hosszú távon fenntartható módon működő és az  ellátás biztonságát fokozó nemzeti közműszolgáltatási rendszer
megszervezésére – közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
132/2009. (IX. 29.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyetteseinek kinevezéséről és a Versenytanács elnöki teendőinek ellátásával való megbízásról.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 35. § (2) bekezdése
alapján, a miniszterelnök elő ter jesz tésére 2009. szeptember 26-ai hatállyal, hatévi időtartamra kinevezem dr. Gadó
Gábort és dr. Wallacher Lajost a Gazdasági Versenyhivatal elnökhelyettesévé, egyben megbízom dr. Gadó Gábort
a Versenytanács elnöki teendőinek ellátásával.
Budapest, 2009. szeptember 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2010. (II. 5.) PM utasítása a Vám- és Pénzügyőrségnél választható természetbeni juttatások fajtáiról, mértékéről, a természetbeni juttatások kifizetésének rendjéről és módjáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 116/A. § (6) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományú tagjainak választható természetbeni juttatásairól
(a továbbiakban: cafeteria) az alábbiak szerint rendelkezem: 1. § Jelen utasítás hatálya a Vám- és Pénzügyőrség hivatásos szolgálati viszonyban álló tagjaira (a továbbiakban:
pénzügyőr) terjed ki. 2. § (1) A cafeteriarendszerbe tartozó juttatások időarányos részére jogosultak:
a) Új belépők, kilépők: amennyiben a pénzügyőr jogviszonya tárgyév közben kezdődik vagy szűnik meg, úgy a
jogviszonyban töltött idő arányában jogosult juttatásra, új belépés esetén a belépő részére járó keretösszeg
megállapításától számított 5 munkanapon belül kerül sor a nyilatkozat kitöltésére.
b) A más szervtől áthelyezetteket a cafeteriajuttatás szempontjából új belépőként kell kezelni, akik csak a Vám- és
Pénzügyőrséghez történő belépés napjától, időarányosan jogosultak a cafeteriajuttatásra.
c) Nem jogosult cafeteriajuttatásra a pénzügyőr az alábbi időtartamokra:
1. tartós külszolgálat idejére, 2. nemzeti szakértőként való foglalkoztatásának idejére,
3. azon időtartamra, melyre a hivatásos állomány tagja illetményre vagy távolléti díjra nem jogosult, feltéve, hogy
a távollét időtartama meghaladja a harminc napot. (2) Kilépéskor visszafizetési kötelezettség terheli a pénzügyőrt, ha részére már kifizetésre került az időarányosnál
magasabb összegű juttatás. Jogviszony megszűnése esetén az utolsó munkában töltött napig jár a juttatás.
Amennyiben a pénzügyőr a juttatási keret időarányos részénél kevesebbet vett igénybe, úgy részére a különbözet a
3. § (1) bekezdés a), b) vagy g) pontjában meghatározott juttatás nyújtásával kerül elszámolásra.
(3) Amennyiben a pénzügyőr nem szerzett jogosultságot a cafeteria teljes összegére, úgy juttatása részarányos
összegének megállapítására akkor kerülhet sor, ha az (1) bekezdés c) pontjában rögzített a kizárási tényező már nem áll
fenn. Az érintettnek a nyilatkozatát a részére járó keretösszeg megállapításától számított 5 munkanapon belül kell
megtennie. Amennyiben a kizárási tényező a cafeteria teljes keretének kiadását követően merül fel, úgy az érintettnek
a nyilatkozatát módosítani kell, a túlfizetés összegét pedig vissza kell fizetnie.
3. § (1) A pénzügyőr a következő természetbeni juttatások közül választhat:
a) önkéntes nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás, b) önkéntes egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás,
c) képzési támogatás, d) internethasználati díj hozzájárulás, e) üdülési támogatás, hozzájárulás (üdülési csekk formájában),
f) helyi közlekedési bérlet térítése, g) melegétkezési utalvány,
h) iskolakezdési támogatás. (2) A választható elemek közül a (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott hozzájárulás a pénztártag dolgozó
pénztári számlájára havonta történő átutalással, a c), d) és f) pontban meghatározott juttatás számla ellenében történő
utólagos elszámolással, az e), g) és h) pontban meghatározott juttatások utalvány formájában kerülnek biztosításra.
(3) Az egyes elemek maximálisan igényelhető összege nem haladhatja meg a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény 70. § (2) és (5) bekezdésében meghatározott mértéket.
(4) Amennyiben az egyes juttatási elemek igénybevételéhez a jogszabály feltételeket határoz meg, azoknak a pénzügyőr
által történő teljesítési kötelezettsége az utasításban foglaltakon felül fennáll.
4. § (1) A pénzügyőr választási lehetősége az utasítás 3. §-ában felsorolt elemekre vonatkozik, melyekből többféle juttatás
kombinációja is választható. A választás az adott időszakra végleges, a módosításra különösen indokolt esetben, egy
alkalommal van lehetőség. Nyugdíj- vagy egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás esetén a módosítás nem
lehetséges. Amennyiben a pénzügyőr választását módosítja, a módosítás során nem igényelhet nyugdíj- vagy
egészségbiztosítási hozzájárulást. (2) A cafeteriarendszer keretében választott juttatásokra vonatkozóan 2010. január 31-ig kell nyilatkozni.
(3) A nyilatkozatokat a Vám- és Pénzügyőrségnél erre rendszeresített program használatával, elektronikus úton kell
kitölteni és a kinyomtatott és aláírt papír alapú nyilatkozat példányát a Gazdasági Központnak kell leadni, az
előzetesen közzétett időpontig. (4) Az év közben jogviszonyt létesítők esetén a nyilatkozatot a 2. §-ban meghatározott időn belül kell megtenni.
(5) Amennyiben a nyilatkozat kitöltését a pénzügyőr a megadott határidőig önhibájából elmulasztja, a cafeteriarendszer
keretében juttatásra nem jogosult. 5. § A 2010. évben a választható juttatási rendszer elemeinek kifizetésére 270 000 Ft/fő/év összegben kerülhet sor.
A keretösszeg magában foglalja az egyes juttatásokhoz kapcsolódó, a Vám- és Pénzügyőrséget terhelő közterheket is.
6. § Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2010. január 28. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
352/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
jelentős, a szóló gordonkaművek magas művészi igényű interpretációján túl a vonós kamarazenét is népszerűsítő
művészi pályája, valamint a felsőfokú zenei képzésben végzett példás oktatói munkája elismeréseként
Ádám Károly gordonkaművész, a Debreceni Egyetem Zeneművészeti Karának nyugalmazott főiskolai tanára részére,
klasszikus értékeken alapuló, lelkiismeretes és elhivatott tanári munkája, valamint Dunaújváros kulturális életét
meghatározó szervező tevékenysége elismeréseként
Apáti-Nagy Andrásné, a  Dunaújvárosi Kereskedelmi és Vendéglátóipari Szakközép- és Szakiskola egyik alapítója,
magyar-történelem szakos tanára részére,
példaadó, a  magyar- és világirodalom ismeretét és szeretetét örökítő tanári életműve, a  pápai, zirci és veszprémi
irodalmi színpadok működtetése, valamint sokrétű kulturális szervezőmunkája elismeréseként
Csudai Bertalan nyugalmazott iskolaigazgató, középiskolai tanár részére,
kiváló, a  drámapedagógia terén is jelentős tanári munkája, valamint a  magyar kultúra ápolását és a  külhoni
magyarság identitásának megőrzését szolgáló sokrétű tevékenysége elismeréseként
Debreczeni Tiborné Kósa Vilma nyugalmazott magyar-történelem szakos tanár részére,
a magyar néptánc és a fafaragás területén egyaránt kivételes előadó- és alkotóművészi életműve elismeréseként
Erdélyi Tibor Erkel Ferenc-díjas táncművész, koreográfus, fafaragó művész, a népművészet mestere, a Magyar Állami
Népi Együttes örökös tagja részére,
kiemelkedő tudományos pályája, a  növénykórtan elméleti és gyakorlati területein elért jelentős kutatási
eredményei, valamint értékes egyetemi oktatói munkája elismeréseként
dr. Érsek Tibor, a  mezőgazdasági tudomány doktora, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Mezőgazdaság- és
Élelmiszertudományi Kar Növénytermesztési Intézete Növényvédelmi Intézeti Tanszékének professor emeritusa
részére,
értékmentő, a magyar tudományos életet szolgáló történészi, levéltárosi munkája elismeréseként
dr. Fazekas István, a Magyar Országos Levéltár Bécsi Magyar Levéltári Kirendeltségének volt főlevéltárosa, az Eötvös
Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Történeti Intézetének egyetemi docense részére,
a szervezet magyarországi irodájának működtetésében végzett magas színvonalú szakmai és vezetői munkája
elismeréseként
Fixl Renáta, a Hanns-Seidel Alapítvány irodavezetője részére,
a hazai energiaellátás biztonsága szempontjából meghatározó szénhidrogén-ellátás és -tárolás terén, illetve
a bányászat érdekérvényesítéséért végzett kimagasló szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Fritsch László, a Magyar Földgáztároló Zrt. elnök-vezérigazgatója részére,
a hazai horgásztársadalom és a  horgászszervezetek érdekében végzett több évtizedes, kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Fűrész György, a Magyar Országos Horgász Szövetség nyugalmazott ügyvezető elnöke részére,
olimpiai és világsikereket hozó kajakedzői munkája, valamint a  hazai utánpótlás-nevelés kiemelt jelentőségű
intézményének irányítójaként végzett magas szintű szakmai tevékenysége elismeréseként
Hazsik Endre Tivadar magyar bajnok kajakozó, kajak-kenu szakedző, testnevelő tanár, a  Központi Sport- és Ifjúsági
Egyesület ügyvezető elnöke részére,
sokrétű szakmai és jelentős kamarai tisztségviselői munkája, valamint társadalmi közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Hegedűs László, a Budapesti Ügyvédi Kamara elnökhelyettese részére,
a lézerek orvosi és biológiai alkalmazása terén végzett, egyedülállóan innovatív kutató- és oktatómunkája, valamint
az országos és egyetemi szintű tudományos testületekben végzett sokrétű társadalmi tevékenysége elismeréseként
dr. Hopp Béla, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és
Informatikai Kar Fizikus Tanszékcsoportja Optikai és Kvantumelektronikai Tanszékének tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
az emberek gyógyítását szolgáló, elhivatott és különösen a  sportegészségügy területén kiváló, több mint fél
évszázados szakmai munkája elismeréseként
dr. Horváth Lajos nyugalmazott szemészorvos, örökös tiszteletbeli sportorvos részére,
kiemelkedő kutatási eredményei, valamint nemzetközi szinten is jelentős szaktanácsadói és sokrétű egyetemi
oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Hős Csaba, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Hidrodinamikai Rendszerek Tanszékének
egyetemi docense részére,
nemzetközileg is elismert tudományos munkája, különösen az  intenzív művelésre alkalmas alanyok nemesítése és
honosítása terén elért kiváló eredményei, jelentős egyetemi oktatói és vezetői munkája, valamint a  kínai–magyar
műszaki tudományos együttműködés fejlődését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Hrotkó Károly, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Corvinus Egyetem Kertészettudományi
Karának volt dékánja, egyetemi tanár részére,
a magyar közművelődésben végzett több évtizedes példaértékű szakmai és vezetői munkája, valamint jelentős
közösségépítő és oktatói tevékenysége elismeréseként
Imre Károly, a  Nemzeti Művelődési Intézet Bács-Kiskun Megyei Irodájának nyugalmazott területi koordinátora
részére,
sok évtizedes kiemelkedően innovatív kutatói pályája, valamint a  posztgraduális képzésben végzett eredményes
oktatómunkája elismeréseként
dr. Juhász Gábor, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Természettudományi Kar Biológiai Intézete Proteomikai Csoportjának tudományos tanácsadója részére,
az almagyümölcsűek érésbiológiájának elismert szakértőjeként végzett öt évtizedes kimagasló kutató és fejlesztő
munkája elismeréseként
dr. Kállay Tamás, a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ Gyümölcstermesztési Kutatóintézetének
nyugalmazott tudományos főmunkatársa részére,
Monoszló község és a  környező települések helytörténetét kutató és közösségszervező tevékenysége
elismeréseként
Kerkápoly Piroska helytörténet-kutató, nyugalmazott postai alkalmazott részére,
sokoldalú művészi életútja során zenekari és kamaramuzsikusként, illetve a  historikus előadói irányzat jeles
képviselőjeként világszerte elért sikerei, valamint a  magyar hegedűművész-képzésben végzett elhivatott
oktatómunkája elismeréseként
Kertész István hegedűművész, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Vonós Tanszékének egyetemi tanára részére,
emlékezetes versenyzői pályafutása, valamint rendkívül eredményes edzői munkája és példaadó életútja
elismeréseként
Kiss Ferenc Európa- és magyar bajnok birkózó, edző részére,
a magyar erdőgazdálkodás korszerűsítése terén, valamint a  közép- és felsőfokú erdészeti és vadászati gyakorlati
oktatásban nyújtott több évtizedes kiemelkedő munkája elismeréseként
Kiss József, a soproni Tanulmányi Erdőgazdaság Zrt. vezérigazgató-helyettese részére,
hivatása iránti példamutató elkötelezettséggel végzett munkája, valamint az  általa vezetett osztály
megbecsültségében is megmutatkozó kiváló eredményei elismeréseként
dr. Kovács Antal, a  Kemenesaljai Egyesített Kórház Szülészet-nőgyógyászati Osztályának részlegvezető főorvosa
részére,
a foglalkoztatás-, bér-, ösztönzéspolitika és a  humánerőforrás-fejlesztés területén elért eredményei, valamint
az általa vezetett főosztály élén végzett kimagaslóan eredményes szakmai tevékenysége elismeréseként
Kovács Tamás, a Honvédelmi Minisztérium Humánpolitikai Főosztályának főosztályvezetője részére,
a magyar zenekultúra dániai megismertetése terén végzett elkötelezett munkája, valamint a magyar–dán kulturális
kapcsolatok fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Krisztina Nørbæk orgonista és egyházkarnagy részére,
a Kárpát-medencei magyarság kulturális összetartozását és az  erdélyi magyar képzőművészek anyaországi
megismertetését szolgáló elkötelezett munkája elismeréseként
Kulcsár Edit, az Erdély Művészetéért Alapítvány ügyvezetője, a Vármegye Galéria vezetője részére,
sokrétű, nemzetközi szinten is elismert tudományos kutatói pályája, a  jövő tudósainak képzését szolgáló jelentős
egyetemi oktatómunkája, valamint aktív tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Kullmann László, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara Hidrodinamikai
Rendszerek Tanszékének címzetes egyetemi tanára részére,
kivételesen magas színvonalú tudományos és oktatói munkája, a  dél-alföldi régió gazdaságának fejlesztése terén,
valamint országos és nemzetközi szakmai testületekben folytatott aktív közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Lengyel Imre, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Kara
Közgazdaságtani és Gazdaságfejlesztési Intézetének vezetője, egyetemi tanár részére,
országos és helyi szinten is kimagasló, különösen az  óvodapedagógia, valamint a  játék- és szabadidő-szervezés
területén egyedülálló szakmai munkája, továbbá közösségszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Molnár Katalin, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Benedek Elek Pedagógiai Kara Társadalom-, Szociális és
Kommunikációtudományok Intézetének intézetigazgatója, a Szociálpedagógia Tanszék egyetemi docense részére,
a funkcionálanalízis és az  operátorelmélet területén elért, világszerte nagyra becsült tudományos eredményei,
valamint jelentős oktató és tehetséggondozó, továbbá tudomány- és oktatásszervezési tevékenysége
elismeréseként
dr. Molnár Lajos, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és
Technológiai Kar Matematikai Intézete Analízis Tanszékének egyetemi tanára részére,
nemzetközileg is elismert, kiemelkedő kutatási eredményei, valamint iskolateremtő, a  kultúrdiplomácia
tudományszakként való kidolgozását is magába foglaló egyetemi oktatói munkája, továbbá jelentős
tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr. N. Szabó József, a  Nyíregyházi Főiskola Társadalom- és Kultúratudományi Intézete Nemzetközi Kapcsolatok
Intézeti Tanszékének professor emeritusa részére,
sokrétű, kiemelkedő alkotóművészi pályája, valamint jelentős művészeti közéleti tevékenysége elismeréseként
Nagy András grafikusművész, könyvtervező részére,
példaértékű, több mint öt évtizedes zenepedagógusi életútja, valamint Szentes város közművelődését és az egyházi
zene népszerűsítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Nagy János orgonaművész, karnagy, a Szentesi Lajtha László Alapfokú Művészeti Iskola címzetes igazgatója részére,
a hazai vállalatirányítás területén végzett kimagasló színvonalú munkája, valamint az  egészséges életmód
népszerűsítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Nagy Miklós, a Béres Gyógyszertár Zrt. gazdasági igazgatója részére,
az alapfokú zeneoktatás megújítása és folyamatos fejlesztése, illetve a  művészetoktatás kialakítása érdekében
hat évtizede végzett rendkívül szerteágazó szakmai munkája, kimagasló és tevékeny intézmény- valamint
zenekarvezetői, közművelődési és szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
Nemes László, a  Magyar Zeneiskolák és Művészeti Iskolák Szövetségének alapítója és tiszteletbeli elnöke,
a  Budafok-Tétény Budapest XXII. kerületi Nádasdy Kálmán Művészeti Iskola alapítója és címzetes igazgatója,
a Budafoki Dohnányi Ernő Szimfonikus Zenekar alapító karnagya és volt igazgatója részére,
a klímaváltozás vízgazdálkodási hatásainak nemzetközileg elismert szakértőjeként négy évtizeden át folytatott
kiváló szakmai-tudományos munkája, valamint a  kutatói utánpótlás-nevelést szolgáló sokrétű oktatói, publikációs
és oktatásszervezési tevékenysége elismeréseként
dr. Nováky Béla, a  Magyar Tudományos Akadémia–Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Vízgazdálkodási Kutatócsoportjának nyugalmazott tudományos főmunkatársa részére,
páratlanul sokoldalú és eredményes sportolói pályafutása, a nemzetközi és hazai sportközvélemény elismerését is
kiváltó játékvezetői, ellenőri és sportvezetői tevékenysége elismeréseként
Palotai Károly olimpiai és magyar bajnok labdarúgó, nemzetközi labdarúgó-játékvezető, sportvezető részére,
a növénytudomány és a  növényvédelem területén elért kiemelkedően innovatív kutatási eredményei, valamint
jelentős oktatói és tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Reisinger Péter, a Nyugat-magyarországi Egyetem Mezőgazdaság- és Élelmiszertudományi Kar Növénytermesztési
Intézete Növényvédelmi Intézeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
a magyar nemzeti kultúrát egyedülálló módon gazdagító, különösen a  szakrális szobrászat terén kiemelkedő
művészi életműve elismeréseként
Rieger Tibor szobrászművész részére,
a magyar hispanisztika nemzetközileg is elismert szaktekintélyeként a  spanyol nyelvű irodalmak és
művelődéstörténet területén végzett kutatói, műfordítói pályája, valamint jelentős oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Scholz László, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Spanyol Nyelvi és Irodalmi
Tanszékének egyetemi tanára részére,
az összehasonlító politológia területén elért, nemzetközileg is elismert tudományos eredményei, világszerte jelentős
oktatói munkája, valamint szerteágazó, a határon túli magyarság és a hátrányos helyzetű diákok iránti felelősséggel
átitatott közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Simon János, a Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum tudományos tanácsadója, a Kodolányi János
Főiskola Nemzetközi Tanulmányok és Történelem Intézeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
a XVI–XVII. századi magyar–török együttélés korának történeti, művelődéstörténeti emlékeit feltáró kutatásai és
a témában elért jelentős eredményei, valamint értékes publikációs tevékenysége elismeréseként
Sudár Balázs, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Történettudományi
Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
sokoldalú, a  Kárpát-medencei magyarság összetartozását erősítő, kulturális értékeit népszerűsítő előadó-művészi
pályája elismeréseként
dr. Szabó András előadóművész részére,
jelentős oktatói pályafutása, kiemelkedően eredményes intézetvezetői, valamint szerteágazó oktatásszervezői és
tudományfejlesztői tevékenysége elismeréseként
dr. Szabolcs Éva, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kara Neveléstudományi
Intézetének egyetemi tanára részére,
nemzetközileg is elismert tudományos eredményei, valamint az egyetemi oktatás, kutatás és a gyógyszeripar közötti
kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szabóné dr. Révész Piroska, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem
Gyógyszerésztudományi Kara Gyógyszertechnológiai Intézetének vezetője, egyetemi tanár részére,
a forgácsolási folyamat kísérleti és elméleti vizsgálata terén elért eredményei, valamint jelentős oktatói,
kutatásszervezői és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Szalay Tibor, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépészmérnöki Kara Gyártástudomány és
-technológia Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
kiemelkedő művészi életműve, valamint kiváló, a  vizuális nevelést meghatározó művészetpedagógusi munkája
elismeréseként
Szappanos István festőművész, a Kecskeméti Főiskola Tanítóképző Főiskolai Karának nyugalmazott főiskolai tanára
részére,
a szőlőfajták patogénmentesítése terén több évtizede végzett eredményes kutatásfejlesztési tevékenysége
elismeréseként
dr. Szegedi Ernő, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ Szőlészeti
és Borászati Kutatóintézete Kecskeméti Kutatóállomásának tudományos tanácsadója részére,
a XV–XVII. századi magyar irodalom- és művelődéstörténet területén végzett kiemelkedő tudományos
kutatómunkája, valamint jelentős egyetemi oktatói és publikációs tevékenysége elismeréseként
Szentmártoni Szabó Géza irodalomtörténész, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karának
egyetemi oktatója részére,
az ókori irodalom kutatása, valamint magyar nyelvre történő fordítása és népszerűsítése érdekében végzett
meghatározó jelentőségű tudományos és oktatói életműve, továbbá sokrétű publikációs tevékenysége
elismeréseként
dr. Szepessy Tibor, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karának nyugalmazott professzora
részére,
a földrajztudomány neves szakértőjeként elért, a  hazai terület- és vidékfejlesztést szolgáló, nemzetközi szinten is
jelentős kutatási és fejlesztési eredményei, valamint kiemelkedő szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Szörényiné dr. Kukorelli Irén, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpontja Regionális Kutatások Intézetének tudományos
tanácsadója, a Széchenyi István Egyetem egyetemi tanára részére,
a hazai bányászat területén végzett elkötelezett, magas színvonalú szakmai, illetve vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Tamaga Ferenc, a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökhelyettese részére,
nemzetközi és hazai szinten is kiemelkedő tudományos eredményei, valamint sikeres oktatói és oktatásfejlesztői
munkája elismeréseként
dr. Tamás János, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem Agrártudományi Központ
Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és Környezetgazdálkodási Kara Víz- és Környezetgazdálkodási Intézetének
vezetője, egyetemi tanár részére,
a szerves kémiai szerkezetkutatások terén elért, nemzetközi szinten is kiemelkedő eredményei, valamint jelentős
tudományos és oktatói pályája elismeréseként
dr. Tóth Gábor, a  kémiai tudomány doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem nyugalmazott
egyetemi tanára, a Semmelweis Egyetem és a Szegedi Tudományegyetem címzetes egyetemi tanára részére,
a modern szervetlen kémia területén elért jelentős, nemzetközi szinten is elismert kutatási eredményei, kimagasló
oktatói munkája, valamint példaértékű tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Tóth Imre, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai
Kar Kémiai Intézete Szervetlen és Analitikai Kémiai Tanszékének egyetemi tanára részére,
az egyes tudományterületeket ötvöző, főként a  globalizáció hatásait, illetve a  fenntarthatóság és a  megújuló
erőforrások kérdéskörét vizsgáló, nemzetközileg is elismert kutatásai, valamint elkötelezett oktatói és
tananyagfejlesztői tevékenysége elismeréseként
dr. Tóthné dr. Szita Klára, a Miskolci Egyetem egyetemi tanára részére,
a magyarországi és határon túli magyar zsidóság összefogását szolgáló jelentős közéleti, kulturális és humanitárius
tevékenysége, valamint a Váci Zsidó Hitközség újjászervezőjeként és vezetőjeként végzett munkája elismeréseként
Turai János, a Váci Zsidó Hitközség elnöke részére,
a hazai oktatáselméletet gazdagító és nemzetközi viszonylatban is jelentős tudományos kutatói munkája, valamint
műhelyteremtő egyetemi oktatói és példamutató vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Vámos Ágnes, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kara Neveléstudományi
Intézetének egyetemi tanára részére,
elkötelezett településvezetői munkája, valamint a Balatonfüred-Csopaki borvidék fejlődése érdekében végzett aktív
közéleti tevékenysége elismeréseként
Varga Zoltán, Zánka község alpolgármestere részére,
a magyar orientalisztika, azon belül a  turkológia területén kiemelkedő, nemzetközileg is elismert tudományos
pályája, valamint a  magyar–török, illetve magyar–iráni kapcsolatok ápolását szolgáló diplomáciai tevékenysége
elismeréseként
Vásáry István, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kar Orientalisztikai Intézete Török Filológiai Tanszékének professor emeritusa részére,
a könyvtártudomány területén nyújtott kiemelkedő tudományos és oktatómunkája, a  könyvtári
információszolgáltatás terén elért szakmai eredményei, valamint példaértékű vezetői és szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Virágos Márta, a Debreceni Egyetem Egyetemi és Nemzeti Könyvtárának főigazgató-helyettese részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; a haza védelme, a  nemzet biztonsága érdekében végzett kiemelkedően eredményes szakmai és vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Béres János vezérőrnagy, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgató-helyettese részére,
a nemzet szolgálatában végzett kimagasló, példamutató szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Farkas Ferenc József ezredes, a  Magyar Honvédség Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központjának
parancsnoka részére,
az igazgatásrendészet területén végzett közel három évtizedes, kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
dr. Fülöp Zoltán rendőr alezredes, a  Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Rendészeti Igazgatósága
Igazgatásrendészeti Osztályának vezetője részére,
a főváros tűzvédelme és az egységes katasztrófavédelem érdekében végzett több évtizedes kiváló szakmai munkája
elismeréseként
Géczi Béla tűzoltó ezredes, a  Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság Közép-pesti Katasztrófavédelmi
Kirendeltségének vezetője részére,
a hadtudomány szakterületén elért jelentős eredményei, valamint kimagaslóan sikeres intézményvezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Kovács Vilmos ezredes, a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum parancsnoka részére,
a rendvédelem területén végzett közel két évtizedes kiemelkedő szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Lakatos Tibor rendőr ezredes, az  Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatósága Közrendvédelmi
Főosztályának vezetője részére,
a bűncselekmények megelőzése terén végzett kiváló szakmai és eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
Rausz István rendőr alezredes, a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság Tapolcai Rendőrkapitányságának vezetője
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök