text:
1573/2018. (XI. 15.) Korm. határozata a Közép-Duna menti térségben tervezett országos és helyi közúti, valamint vasúti felújítások és fejlesztések megvalósításáról.
1. A Kormány
1.1. egyetért a Közép-Duna menti térségben tervezett, az 1. mellékletben meghatározott országos és helyi közúti,
valamint vasúti felújítások és fejlesztések megvalósításával;
1.2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon az 1.  mellékletben
meghatározott, országos és helyi közúti, valamint vasúti felújítások és fejlesztések megvalósításához
szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
1.3. egyetért azzal, hogy az 1. melléklet A. pontjában meghatározott, országos közutak 2018–2019. évi felújításelőkészítési feladatainak, valamint a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak
finanszírozása érdekében szükséges, összesen 1 530 371 340 forint forrás biztosításra kerüljön az  alábbi,
költségvetési évek szerinti bontásban:
a) a 2018. évben 961 585 491 forint,
b) a 2019. évben 568 785 849 forint;
1.4. az  1.3.  pont a)  alpontja szerinti forrás biztosítása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert, valamint
az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjanak a 2018. évben 961 585 491 forint
biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban:
2018. évi Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 30. Közúthálózat felújítása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
1.5. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdése szerinti
jogkörében eljárva az  1.3.  pont b)  alpontja szerinti forrás biztosítása érdekében a  2019. évben
568 785 849 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: 2019. évi Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 94. Közép-Duna menti térségfejlesztési
feladatok jogcímcsoport terhére,
a) a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 30. Közúthálózat felújítása
jogcímcsoport javára 566 802 042 forint összegben,
b) a  kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és a  kincstári díjak forrásának biztosítása érdekében
a 2019. évi Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 1. Innovációs és
Technológiai Minisztérium igazgatása cím javára 1 983 807 forint összegben,
a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
 a paksi atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős
tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. január 15. 1.6. egyetért azzal, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter az  1.  melléklet A.  pontjában
meghatározott, országos közutak felújítás-előkészítési feladatainak megvalósítása érdekében támogatási
szerződést kössön a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
1.7. egyetért azzal, hogy az 1. melléklet B. és D. pontjában meghatározott, országos és helyi közutak 2018–2020. évi
fejlesztés-előkészítési feladatainak, valamint a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és
kincstári díjak finanszírozása érdekében összesen 4 184 394 300 forint forrás kerüljön biztosításra az alábbi,
költségvetési évek szerinti bontásban:
a) a 2018. évben 603 906 300 forint,
b) a 2019. évben 3 246 322 500 forint,
c) a 2020. évben 334 165 500 forint;
1.8. az  1.7.  pont a)  alpontja szerinti forrás biztosítása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert, valamint
az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjanak a  2018. évben
603 906 300 forint biztosításáról a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 28. Kiemelt közúti
projektek jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
1.9. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdése szerinti jogkörében eljárva az  1.7.  pont b)  alpontja szerinti forrás biztosítása
érdekében a 2019. évben 3 246 322 500 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  2019. évi Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
94. Közép-Duna menti térségfejlesztési feladatok jogcímcsoport terhére,
a) a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 28. Kiemelt közúti projektek
jogcímcsoport javára 3 235 000 000 forint összegben,
b) a  kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és a  kincstári díjak forrásának biztosítása érdekében
a 2019. évi Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 1. Innovációs és
Technológiai Minisztérium igazgatása cím javára 11 322 500 forint összegben,
a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
 a paksi atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős
tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. január 15. 1.10. felhívja a pénzügyminisztert és az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a 2020. évi központi
költségvetés Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet kiemelt közúti projektek finanszírozását
szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatára úgy tegyenek javaslatot, hogy az  tartalmazza az  1.7.  pont
c) alpontjában meghatározott forrást;
Felelős: pénzügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
1.11. egyetért azzal, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter az  1.  melléklet B. és D.  pontjában
meghatározott, országos és helyi közutak fejlesztési feladatainak előkészítése érdekében támogatási
szerződést kössön a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
1.12. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Kormány részére
a  Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások
összehangolásáról és azok 2022-ig történő megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat], valamint a  Magyarország rövid- és középtávú
közútfejlesztéseinek 2022-ig történő megvalósításához szükséges feltételek biztosításáról szóló 1505/2016.
(IX. 21.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat] módosítására az 1. melléklet
B. és D. pontjában meghatározott, országos és helyi közutak fejlesztésének előkészítési feladataival történő
kiegészítése érdekében;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: az 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat, valamint az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat soron
következő felülvizsgálatakor
1.13. egyetért azzal, hogy az  1.  melléklet C.  pontjában meghatározott vasútvonalak 2019–2020. évi felújítási és
fejlesztési feladatainak, valamint a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak
finanszírozása érdekében összesen 7 024 500 000 forint forrás kerüljön biztosításra az  alábbi, költségvetési
évek szerinti bontásban:
a) a 2019. évben 3 712 950 000 forint,
b) a 2020. évben 3 311 550 000 forint;
1.14. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdése szerinti jogkörében eljárva az  1.13.  pont a)  alpontja szerinti forrás biztosítása
érdekében a  2019. évben 3 712 950 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  2019. évi Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
94. Közép-Duna menti térségfejlesztési feladatok jogcímcsoport terhére,
a) a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 10. Vasúthálózat fejlesztése
jogcímcsoport javára 3 700 000 000 forint összegben,
b) a  kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és a  kincstári díjak forrásának biztosítása érdekében
a 2019. évi Kvtv. 1. melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 1. Innovációs és
Technológiai Minisztérium igazgatása cím javára 12 950 000 forint összegben,
a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
 a paksi atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős
tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. január 15. 1.15. felhívja a pénzügyminisztert, valamint az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a 2020. évi
központi költségvetés Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet vasúthálózatok fejlesztését szolgáló
fejezeti kezelésű előirányzatára úgy tegyenek javaslatot, hogy az  tartalmazza az  1.13.  pont b)  alpontjában
meghatározott forrást;
Felelős: pénzügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
1.16. az  Áht. 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy az  innovációért és
technológiáért felelős miniszter az  1.  melléklet C.  pontjában meghatározott vasútvonalak 2019–2020. évi
felújítási és fejlesztési feladatainak finanszírozása érdekében a  2019–2020. költségvetési évekre összesen
legfeljebb 7 000 000 000 forint összegben kötelezettséget vállaljon;
1.17. egyetért azzal, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter az  1.  melléklet C.  pontjában
meghatározott vasútvonalak felújítási és fejlesztési feladatainak megvalósítása érdekében támogatási
szerződést kössön a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
1.18. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy vizsgálja meg az M6 autópálya és a paksi
kikötők közötti közutak fejlesztésének előkészítésére irányuló projekt költségei európai uniós forrás terhére
történő finanszírozhatóságát, ennek részeként a  költségeknek az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív
Program terhére történő elszámolhatóságának lehetőségét és feltételeit, és e  vizsgálat alapján tegyen
a projekt finanszírozására vonatkozó javaslatot a Kormány részére;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő harminc napon belül
1.19. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy intézkedjen az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  § (2)  bekezdése szerinti – a  Kiemelt
közúti projektek fejezeti kezelésű előirányzaton keletkező – meghiúsult kötelezettségvállalás miatt
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradvány Központi Maradványelszámolási Alapba
történő befizetéséről.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
2. A  Magyarország vasúthálózat-fejlesztéseihez szükséges kötelezettségvállalásról szóló 1154/2018. (III. 27.)
Korm.  határozat [a továbbiakban: 1154/2018. (III. 27.) Korm. határozat] nyitó szövegrésze a  következő negyedik
francia bekezdéssel egészül ki:
(A Kormány tekintettel)
„– a  Közép-Duna menti térségben tervezett országos és helyi közúti, valamint vasúti felújítások és fejlesztések
megvalósításáról szóló 1573/2018. (XI. 15.) Korm. határozatra”
3. Az 1154/2018. (III. 27.) Korm. határozat
a) a) pontjában a „17 607 070 752 forint,” szövegrész helyébe a „21 307 070 752 forint,” szöveg,
b) b) pontjában a „3 442 000 000 forint.” szövegrész helyébe a „6 742 000 000 forint.” szöveg
lép.
4. Az M1 autópálya további helyreállításához és biztonságos üzemeltetéséhez szükséges feltételek biztosításáról szóló
1396/2018. (VIII. 30.) Korm. határozat 3. pontjában a „25 965 919 283 forintban” szövegrész helyébe a „29 362 677 179
forintban” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
73/2015. (I. 30.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Emri Ágnest 2015. január 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
77/2015. (III. 31.) Korm. rendelete Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség között Magyarország csatlakozásáról az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmányhoz és az erre vonatkozó szerződési feltételekről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad Magyarország Kormánya és az  Európai Űrügynökség között
Magyarország csatlakozásáról az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmányhoz és az erre vonatkozó szerződési
feltételekről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
Megállapodás Magyarország Kormánya és az Európai Űrügynökség között Magyarország
csatlakozásáról az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmányhoz és az erre vonatkozó szerződési
feltételekről
Magyarország Kormánya (a továbbiakban: „Magyarország”)
és
az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: „Ügynökség”), amelyet az  1975. május 30-án Párizsban aláírásra
megnyitott és 1980. október 30-án hatályba lépett Alapokmány (a továbbiakban: Alapokmány) hozott létre,
EMLÉKEZTETVE a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Európai Űrügynökség közötti, az  Európai Együttműködő
Államok Programban való részvételről szóló Megállapodásra, amelyet 2003. április 7. napján írtak alá, és amely
2003. november 5. napján lépett hatályba, és először 2008. október 31. napján, másodszor 2013. október 17.
napján hosszabbítottak meg, és amely Magyarországnak az  ESA Alapokmányhoz történő csatlakozásáról szóló
megállapodás hatályba lépéséig, de legkésőbb 2015. november 5. napjáig marad hatályban,
MEGJEGYEZVE, hogy az  Alapokmány XXII.  cikke értelmében az  Ügynökség Tanácsának valamennyi tagállam
egyhangú döntését követően bármely állam csatlakozhat az Alapokmányhoz,
FIGYELEMBE VÉVE, hogy Magyarország kérelmezte, hogy az  Ügynökség teljes jogú tagjává váljék, az  Ügynökség
Tanácsa pedig Magyarország csatlakozása mellett foglalt állást,
ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy ez a csatlakozás hozzájárul az Alapokmányban kitűzött célok eléréséhez,
TEKINTETTEL az Alapokmány II., XIII.4. és XXII. cikkeire,
EMLÉKEZTETVE az Európai Űrügynökséget létrehozó Alapokmány részes államai és az Európai Űrügynökség között,
a minősített információk védelméről és cseréjéről szóló, 2003. június 20. napján hatályba lépett Megállapodásra,
EMLÉKEZTETVE egyes európai Kormányok Nyilatkozatára az  Ariane, Vega és Szojuz hordozórakétáknak a  Guyanai
Űrközpontból történő hasznosításáról, amelyet 2007. március 30. napján véglegesítettek, és amely 2020 végéig
marad hatályban,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. Cikk
A jelen Megállapodás célja, hogy megállapítsa Magyarországnak az Alapokmányhoz történő csatlakozása feltételeit,
amelyek teljesítésével Magyarország az Ügynökség tagjává és az Alapokmány részes államává válik.
2. Cikk
 1. A XXI.1.  cikkének megfelelően az  Alapokmány azon a  napon válik Magyarország vonatkozásában hatályossá,
amikor Magyarország a  csatlakozási okiratot letétbe helyezi a  Francia Köztársaság Kormányánál. Magyarország
minden szükséges lépést köteles megtenni annak érdekében, hogy ez 2015. november 5. napja előtt megtörténjék.
Ha a letétbe helyezésre a fenti határidőre nem kerül sor, úgy a jelen Megállapodás kikötései és feltételei bármely fél
kérésére újratárgyalhatók.
2. A csatlakozás időpontjától kezdődően az  Alapokmány feltételei és az  Ügynökség Tanácsa által hozott valamennyi
intézkedés Magyarországra nézve kötelező erővel bír és alkalmazandó. Magyarország a többi tagállammal azonos
helyzetbe kerül az  Ügynökség Tanácsa vagy az  attól származó delegálás alapján bármely alárendelt testület
által hozott döntések, rendeletek, határozatok és bármely más intézkedések, valamint az  Ügynökség által kötött
Megállapodások tekintetében. Következésképpen Magyarország aláveti magát az  ezekből következő elveknek
és szabályzatoknak, valamint, amikor csak szükséges, megteszi a  megfelelő intézkedéseket ezek teljes körű
végrehajtása érdekében.
3. Magyarország éves hozzájárulásának összegét a kötelező tevékenységek tekintetében, a Csatlakozási Megállapodás
hatályba lépésének évére vonatkozóan az  Ügynökség tagállamaira alkalmazandó szabályoknak megfelelően
állapítják meg. Az  összeg értelemszerűen időarányosan csökken a  Csatlakozási Megállapodás hatályba lépésének
napját figyelembe véve, tudomásul véve, hogy ezen hozzájárulás 45%-át a  jelen Megállapodás 6.  cikkében
hivatkozott intézkedések végrehajtásának előkészítésére használja fel.
4. Magyarország köteles megtenni minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy saját jogszabályai és
egyéb szabályozása megfeleljen az  Ügynökség Alapokmányához történő csatlakozás következtében biztosítandó
jogoknak és kötelezettségeknek. Magyarország mindenekelőtt megtesz minden megfelelő intézkedést annak
érdekében, hogy biztosítsa az Ügynökséget megillető adómentességeket, különös tekintettel az általános forgalmi
adó (ÁFA) alóli mentességre.
3. Cikk
Az Alapokmány XIII.4.a cikkével összhangban Magyarország 3,5 millió euró összegű, egyszeri hozzájárulást
(„belépési díjat”) fizet be, a  2014. év gazdasági mutatóinak megfelelően. Ezt a  befizetési kötelezettségét
Magyarország a 2016., 2017. és 2018. években, három egyenlő részletben köteles teljesíteni.
4. Cikk
Az Alapokmány Magyarországra nézve történő hatályba lépésének időpontjában az  Európai Űrügynökség és
Magyarország között megkötött, a  preambulumban hivatkozott, az  Európai Együttműködő Államok Terve (PECS)
programban való részvételről szóló Megállapodás hatályát veszti.
5. Cikk
Az Ügynökség szerződéseinek földrajzi eloszlása céljára és az  Alapokmány V.  mellékletének megfelelően
a visszatérítési együtthatót az Ügynökségnél hatályban lévő, és minden tagállamra érvényes módszert alkalmazva
kell kiszámítani, kivéve a teljes visszatérítési együttható alsó határát és az Ügynökség, az Alapokmány V.1.a cikkében
meghatározott kötelező programjaira és tevékenységeire (a továbbiakban: az  Ügynökség kötelező tevékenysége)
vonatkozó visszatérítési együtthatót, amelyekre a 6. cikkben hivatkozott intézkedéseket kell alkalmazni.
6. Cikk
A 2016. január 1. napjától számított 6 évig tartó felzárkóztatási időszakban az alábbi intézkedéseket kell alkalmazni:
1. A fent említett felzárkóztatási időszakban Magyarországnak az  Ügynökség kötelező tevékenységeihez fizetett
teljes hozzájárulásának 45%-át, az  Ügynökség szabályzataival és eljárásrendjével összhangban, az  Ügynökség
azon tevékenységek finanszírozására használja, amelyek célja, hogy Magyarország ipari, szolgáltatói, tudományos
közössége és más szereplői megismerjék az  Ügynökség elvárásait, különös tekintettel a  kötelező tevékenységek
területére. Az  így létrehozott pénzügyi keret a  jelen Megállapodás hatályba lépését követő évben a  fent említett
hozzájárulás 70 százaléka, majd az ezt követő években a felzárkóztatási időszak végéig rendre az összeg 60, 50, 45,
30 és 15 százaléka.
2. Az Ügynökség minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy az Ügynökségnek a tagállamokra vonatkozó
szabályzataival és eljárásrendjével összhangban, Magyarországnak az  Ügynökség kötelező tevékenységeihez
történő hozzájárulása maximális visszatérítési mértéke, illetve a  fenti 1. bekezdésben hivatkozott összeg közötti
különbséget arra használja fel, hogy szerződéseket kössön az  Ügynökség kötelező tevékenységi területén.
Az  Ügynökség végső célja, hogy a  felzárkóztatási időszak végére a  teljes visszatérítési együttható elérje az  összes
tagállamra vonatkozó szintet. A  felzárkóztatási időszak végén azonban további visszatérítés nem követelhető
a kötelező tevékenységekre számított visszatérítési együttható alapján.
3. A fenti intézkedések végrehajtása céljából a  Felek a  felzárkóztatási időszak időtartamára munkacsoportot hoznak
létre. A  munkacsoport Magyarország és az  ESA képviselőiből áll, társelnökeit ezen képviselők közül a  két fél
külön-külön jelöli.
A munkacsoport feladata, hogy a  fent említett intézkedések végrehajtására vonatkozó javaslatokat tegyen
az  ESA Főigazgatójának és Magyarország Kormányának. Ez  a  munkacsoport mindenekelőtt Magyarország ipari
lehetőségeinek első közös felmérése alapján felkészíti és alkalmassá teszi a magyar ipari, szolgáltatói, tudományos
közösségét és más szereplőit, hogy megfeleljenek az  Ügynökség szabályzatainak, különös tekintettel a  kötelező
tevékenységek területére.
4. Magyarország kötelező tevékenységekre vonatkozó földrajzi visszatérítési statisztikáját a  felzárkóztatási időszak
végén kell lezárni. A felzárkóztatási időszak végét követő első naptól kezdődően Magyarország teljes visszatérítési
együtthatóját az  Ügynökségnél hatályban lévő, és minden tagállamra érvényes módszert alkalmazva kell
kiszámítani. Következésképpen, a  felzárkóztatási időszak vége előtt végrehajtott befizetéseket és az  addig
megkötött, a  kötelező tevékenységekre vonatkozó szerződéseket nem lehet figyelembe venni Magyarországnak
a felzárkóztatási időszak vége utáni időszakra vonatkozó visszatérítési együtthatójának kiszámításakor.
7. Cikk
 1. A jelen Megállapodást Magyarország belső jogrendjének megfelelően kell jóváhagyni.
 2. A jelen Megállapodás azon a  napon lép hatályba, amelyen Magyarország a  csatlakozási okiratot a  Francia
Köztársaság Kormányánál letétbe helyezte. Készült Budapesten, 2015. február 24-én,
két eredeti példányban magyar, angol, francia és német nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya részéről Az Európai Űrügynökség részéről” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 7. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  2.  § és a  3.  § hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az  Európai Együttműködő Államok Terve (PECS)
programban való részvételről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 224/2003. (XII. 13.) Korm. rendelet, a Magyar
Köztársaság Kormánya és az  Európai Űrügynökség közötti, az  Európai Együttműködő Államok Terve (PECS)
programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló
243/2008. (X. 8.) Korm. rendelet és a  Magyarország Kormánya és az  Európai Űrügynökség közötti, az  Európai
Együttműködő Államok Terve (PECS) programban való részvételről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló
megállapodás kihirdetéséről szóló 367/2013. (X. 22.) Korm. rendelet.
(4) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(5) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az űrkutatásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1732/2013. (X. 11.) Korm. határozata a DAOP-5.2.1/D-12-k-2013-0001 azonosító számú („A Bajai Sugovica magasparti szakaszának megtámasztása, az épített és természeti környezet védelme” című) kiemelt projekt támogatása növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  DAOP-5.2.1/D-12-k-2013-0001 azonosító számú, „A Bajai Sugovica magasparti
szakaszának megtámasztása, az  épített és természeti környezet védelme” című kiemelt projekt elszámolható
közkiadásának legfeljebb 323 685 414 forinttal történő megnövelését,
2. hozzájárul ahhoz, hogy az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosítása iránti intézkedéseket
a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága megtegye.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: a támogatási feltételek teljesítését követően azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
90/2018. (IV. 25.) Korm. rendelete a Szeged-Csanádi Egyházmegye beruházásaival összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 3.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § (2) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 6. § és a 8. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés 21. és 22. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés 21. és 22. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság véleményének kikérésével,
a 7.  § és a  9.  § tekintetében a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (1a)  bekezdés a), b), c), d) és
e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1a) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljáró Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság véleményének kikérésével,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Szeged-Csanádi Egyházmegye
beruházásai keretében
a) a Szeged, belterület 25866/6, 25866/7, 25867, 25868, 25910, 25886/32, 25886/33 és 25886/34 helyrajzi számú
ingatlanokon katolikus általános iskola és gimnázium létesítésére,
b) a Szeged, belterület 3852 helyrajzi számú ingatlanon a  Szegedi Tudományegyetem Vántus István Gyakorló
Zeneművészeti Szakközépiskola új épületben történő elhelyezésére,
c) a Szeged, belterület 3737/3 helyrajzi számú ingatlanon a  Szegedi Tudományegyetem Apáthy Kollégiuma
helyén új épület építésére
irányuló beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: Beruházások) kapcsolatos, az  1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a Beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó közműcsatlakozási és -fejlesztési munkákra vonatkoznak.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Csongrád Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) A Kormány a Beruházásokkal összefüggő építészeti-műszaki dokumentációnak a településrendezési és az építészetiműszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja szerinti véleményezésre
a központi építészeti-műszaki tervtanácsot jelöli ki.
(2) A Beruházásokkal összefüggésben
a) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, valamint
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
6. § A kiemelt nemzeti emlékhely használatának rendjéről szóló 119/2014. (IV. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.)
1. § 1. pontjában az „1. mellékletében” szövegrész helyébe a „2. melléklet I. pontjában” szöveg lép.
7. § A kiemelt nemzeti emlékhely és településkép-védelmi környezetének településkép védelméről és egyes kapcsolódó
kormányrendeletek módosításáról szóló 19/2018. (II. 14.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R2.) 3.  § 10.  pontjában
a „kerületi építési” szövegrész helyébe a „helyi építési” szöveg lép.
8. § Hatályát veszti az R1. 14/A. § (6) bekezdése.
9. § Hatályát veszti az R2.
a) 46. § (1) bekezdésében és 48. § (1) bekezdésében a „kiemelt nemzeti emlékhelyen álló ingatlanon tervezett
örökségvédelmi célú” szövegrész,
b) 1. mellékletében foglalt táblázat 3. sora.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidő-beosztás szerinti pihenőnapon végzett munkáért járó bérpótlék mértéke, abban az
esetben, ha a munkavállaló nem kap másik pihenőnapot, ne lehessen alacsonyabb a személyi alapbér száz százalékánál?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
A kérdés egyértelműségének vizsgálatakor az Országos Választási Bizottságnak határozata meghozatala során
figyelemmel kell lennie arra is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – a hatályban lévő
jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles
(jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH
2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés egyértelműsége annak tükrében
dönthető el, hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
(a továbbiakban: Mt.) 147. § (3) bekezdésében foglaltak szerint „A munkaidő-beosztás szerinti pihenőnapon
(pihenőidőben) végzett munka esetén a pótlék mértéke száz százalék. A pótlék mértéke ötven százalék, ha
a munkavállaló másik pihenőnapot (pihenőidőt) kap.”
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés a hatályos jogi szabályozással megegyező szabályozás kialakítását célozza.
A kérdés az átlagos választópolgárnak azt sugallja, hogy „igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet
megváltoztatására szavaz. Valójában azonban a kérdésre adott „igen” válasszal a mai jogi szabályozást erősítenék
meg, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Fentiek értelmében nem lehet országos népszavazást tartani és a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Mt. 147. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1727/2013. (X. 11.) Korm. határozata az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeiben foglalkoztatottak 2013. kompenzációjának finanszírozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
5.  §  (1)  bekezdése szerinti céltartaléknak a  központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2013.  évi
kompenzációja finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 4000,0   millió  forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 52. Egyházi fenntartású intézményekben foglalkoztatottak 2013. évi bérkompenzációja
alcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet X.  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24.  Céltartalékok cím,
2. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2009. (VII. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Sárospatak
Város Képviselő-testületének a gyermekvédelmi támogatásokról szóló 4/2000. (II. 28.) rendelete 6/A. §-a alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Észak-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján kezdeményezte Sárospatak Város Képviselő-testületének
a gyermekvédelmi támogatásokról szóló 4/2000. (II. 28.)
rendeletének (a továbbiakban: Gyr.) – a 16/2008. (V. 30.)
számú rendelettel kiegészített – 6/A. §-a alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését, miután törvényességi észrevételét a képviselő-testület nem fogadta
el. Az indítványozó álláspontja szerint Gyr. 6/A. §-a az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti, mivel a képviselő-testület a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben (a továbbiakban:
Gyvt.) kapott felhatalmazáson túlterjeszkedve, illetőleg
felhatalmazás nélkül állapította meg a gyermekvédelmi támogatás megvonásának eseteit. A képviselő-testület hatásköre a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás megállapítására terjed ki, ezt az ellátást kiegészítheti, más pénzbeli
támogatást állapíthat meg és a támogatást természetbeni
ellátás formájában is nyújthatja. A törvényben meghatározott jogosultsági feltételek fennállása esetén a jegyző, illetőleg a képviselő-testület – az indítványozó szerint – köteles a gyermekvédelmi támogatásokat megállapítani és folyósítani további feltételek nélkül a rászoruló gyermek részére. A Gyr. kiegészítésével tehát a képviselő-testület túlterjeszkedett a Gyvt.-ben kapott felhatalmazáson, ami ekként törvénysértő és alkotmányellenes.
Az indítványozó megjegyezte, hogy a rendelkezésére
álló iratok tanúsága szerint a képviselő-testület „már
a Gyr. elfogadásakor is nyilvánvalóan tisztában volt azzal,
hogy jogszabálysértő helyi rendeletet alkot”. Álláspontja
szerint „semmilyen körülmények között nem fogadható el
(...) azon helyi jogalkotási szemlélet, amely a Gyvt. rendelkezéseitől tudatosan eltérő, azoknak tudatosan ellenszegülő helyi szabályozás létjogosultságát azzal a célkitűzéssel
kívánja alátámasztani, (...) hogy ily módon jelezzék, a jelenlegi törvényi szabályozás (...) megváltoztatásának
szükségességét”. „Az önkormányzatnak (...) úgy kell szabályoznia, hogy azok a rászoruló gyermekek és családjuk,
akik az adott élethelyzetben segítségre szorulnak, ellátatlanul ne maradjanak”. Mindez a sérelmezett szabályozás
„csorbítja az Alkotmány 67. §-ában rögzített alapvető
gyermek jogokat is”.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről
arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek
adandó nevelést megválasszák.
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével
kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.”
2. A Gyr. érintett rendelkezései:
„6/A. §. Meg kell vonni a gyermekvédelmi támogatáso
kat azoktól a szülőktől, akik a gyermekeiket nem járatják
iskolába, illetve az iskolai életmódra felkészítő kötelező
óvodai foglalkozásra, és ezzel a gyerek nevelését, értelmi,
erkölcsi fejlődését veszélyeztetik.”
III. Az indítvány megalapozott. 1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi
önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely
nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. §-ának (1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület
a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
A Gyvt. a gyermekvédelmi támogatások tekintetében
kizárólag arra hatalmazta fel a települési önkormányzatok
képviselő-testületeit, hogy rendeletben szabályozzák
a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás mértékét [21. §
(1) bekezdés], a hatáskörükbe tartozó ellátást kiegészíthetik és más pénzbeli támogatásokat is megállapíthatnak
[18. § (2) bekezdés], továbbá megállapítják a hatáskörükbe tartozó ellátásoknál az igazolás és a nyilatkozat tartalmát, a benyújtás részletes szabályait, az elbírálás részletes
szempontjait, a jövedelemszámításnál irányadó időszakot
[131. § (1) bekezdés]. A többi pénzbeli és természetbeni
ellátás (így például a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény, a kiegészítő gyermekvédelmi támogatás és az óvodáztatási támogatás) vonatkozásában a Gyvt. nem tartalmaz felhatalmazást helyi jogalkotásra.
2. A Gyr. támadott rendelkezésében a képviselő-testület a gyermekvédelmi támogatások megvonásának eseteit
állapította meg. Az Alkotmánybíróság megállapította:
a Gyvt. nem adott felhatalmazást arra, hogy az önkormányzatok a gyermekvédelmi támogatás megvonását, annak feltételeit szabályozzák. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az ilyen tartalmú önkormányzati rendeleti
szabályozás ellentétes a Gyvt. előírásaival, így a Gyr. érintett 6/A. §-a az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti. Az
Alkotmánybíróság ezért az alkotmányellenesnek nyilvánított Gyr. rendelkezését megsemmisítette [lásd 7/1999.
(IV. 28.) AB határozat, ABH 1999, 379.; 56/2002.
(XI. 28.) AB határozat, ABH 2002, 648.].
Mivel az Alkotmánybíróság Gyr. 6/A. §-a alkotmányellenességét az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének sérelme miatt megállapította, a további vizsgálatot az eddigi
gyakorlatát követve [31/1991. (VI. 5.) AB határozat, ABH
1991, 133, 136.; 27/1993. (IV. 29.) AB határozat, ABH
1993, 444, 451.; 44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH
1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH
1996, 37, 44.; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997,
361, 364.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000,
193, 200.; 21/2001. (VI. 21.) AB határozat, ABH 2001,
231, 236.] mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
11/2010. (III. 26.) IRM utasítása a fogvatartottak öngyilkossági kísérletei megelőzésének és kezelésének módszereiről.
A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 3. § (2) bekezdés b) pontja, a jogalkotásról szóló 1987. évi
XI. törvény 49. § (1) bekezdése, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § e), g) és n) pontjai alapján az alábbi utasítást adom ki:
I. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium irányítása alá tartozó, előzetes letartóztatást,
ideiglenes kényszergyógykezelést, őrizetet, idegenrendészeti ügyekben foganatosított őrizetet, kényszergyógykezelést, szabadságvesztés büntetést, valamint elzárást végrehajtó szervekre (a továbbiakban együtt:
fogva tartást végrehajtó szervek), továbbá a törvény, illetőleg törvény alapján kiadott hatósági határozat alapján a
szabad mozgáshoz és tartózkodási hely szabad megválasztásához való jogában korlátozott személyre
(a továbbiakban: fogvatartott). 2. A fogva tartást végrehajtó szervek vezetői a rendkívüli eseménynek minősülő öngyilkossági kísérletekről és a
befejezett öngyilkosságokról jelentést készítenek. A jelentés tartalmazza az öngyilkossági kísérlet vagy öngyilkosság
körülményeit, valamint az azokkal közvetlenül összefüggésbe hozható – a fogva tartás végrehajtása során tudomására
jutott – megelőző eseményeket, folyamatokat. A fogva tartást végrehajtó szervek vezetői ismertetik a jelentésben
foglaltakat az illetékes állománnyal, illetve a tapasztalatokat – a helyi sajátosságoknak megfelelő gyakorlat és
megelőző intézkedések hatékonyságának növelése érdekében – elemzik. 3. Fokozott körültekintéssel kell eljárni azon fogvatartottak esetében, akiknél hirtelen hangulatromlás, a kommunikáció
beszűkülése tapasztalható, vagy öngyilkossági szándékot hangoztatnak, továbbá, akik a fogva tartást végrehajtó szerv
tudomása szerint korábban pszichiátriai kezelés alatt álltak, vagy öngyilkossági kísérletet követtek el, illetve a fogva
tartásuk során hirtelen vagy tartósan konfliktus-, valamint családi krízishelyzetbe kerülnek.
4. A fogvatartottakkal közvetlenül foglalkozó személyi állomány figyelmét fel kell hívni a veszélyeztető körülményekre,
pontosan meghatározva feladataikat az öngyilkossági cselekmények megelőzésében, a krízisre utaló jelek
felismerésében és a szükséges intézkedések foganatosításában. 5. A fogvatartottakkal közvetlenül foglalkozó személyi állomány részére rendszeresen – és szükség szerint soron kívül is –
eligazítást kell tartani a megelőzéssel és ellátással kapcsolatos feladatok ismertetése érdekében.
6. A fogva tartást szolgáló helyiségek ellenőrzését az előírt gyakoriságnál sűrűbben is végre kell hajtani, annak
érdekében, hogy azok időpontja ne legyen kiszámítható. 7. A személyi állomány tagjai kötelesek minden intézkedést megtenni a fogva tartást szolgáló helyiségen belüli
agresszió megakadályozására. 8. A veszélyeztetett fogvatartott esetében – lehetőség szerint – kerülni kell az egyszemélyes elhelyezést, az izolált
programokat, és mérlegelni szükséges a fegyelmi vagy biztonsági elkülönítést. Ha egyszemélyes elhelyezésre kerül
sor, fokozott ellenőrzést kell végezni. A veszélyeztetett fogvatartott szállítása, előállítása, illetve munkáltatása,
foglalkoztatása ideje alatt gondoskodni kell felügyeletéről. II. A büntetés-végrehajtási szervekre vonatkozó speciális szabályok
9. A befogadás során az érintett szakterületeknek dokumentálni kell a fogvatartott öngyilkosságra irányuló előzményi
adatait. Kiemelt figyelmet kell fordítani a 3. pontban meghatározottakon kívül a fiatalkorúakra, az értelmi
fogyatékosokra, a pszichés problémákkal jelentkezőkre, az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltekre, valamint a
különleges biztonságú körleten elhelyezettekre. 10. A fogvatartott részére biztosítani kell a hasznos és célszerű napi elfoglaltságot (lehetőleg munkavégzést), illetve a
szabadidő hasznos eltöltését. 11. Ügyelni kell arra, hogy a fogvatartottak számára szervezett megelőző, felvilágosító programokon elhangzottak ne
szolgáljanak az önkárosító és az élet kioltására irányuló cselekmények mintájául.
12. A veszélyeztetett fogvatartottakkal történő foglalkozások során pszichiáter, pszichológus, illetve lelkész
közreműködését kell igénybe venni, valamint civil szervezetek segítségét lehet kérni.
13. Amennyiben az öngyilkossági kísérletet elkövető fogvatartott öngyilkossági szándékáról nem mond le, sürgősségi
ellátását követően – ha elmeállapotának vagy szervi-idegrendszeri megbetegedésének kivizsgálása céljából indokolt
– orvosi beutalóval az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetbe, az elzárás intézkedés hatálya alatt állókat a
területileg illetékes szakintézménybe kell utalni. 14. Az elkövetett öngyilkossági kísérletet, annak okát, eszközét a fogvatartott adatairól vezetett számítógépes
nyilvántartás többletinformációi között rögzíteni kell. III. A rendőrségre vonatkozó speciális szabályok
15. Ha az ellenőrzések során a fogva tartást végrehajtó állomány a fogvatartottnál pszichés problémát észlel,
haladéktalanul biztosítani kell részére szakorvos vagy pszichológus által nyújtott ellátást.
16. A fogvatartott lelki problémáinak kezeléséhez igény esetén lelkész közreműködését is biztosítani kell.
17. A befogadást végzőknek figyelemmel kell lenniük a fogvatartott által tanúsított önkárosítási szándék kiszűrésére, és
meg kell tenniük a megelőzéssel kapcsolatos intézkedéseket. 18. Az elkülönítetten elhelyezett fogvatartott ellenőrzésénél kiemelt figyelmet kell fordítani az esetlegesen bekövetkezett
hangulat-, viselkedés- és magatartásváltozásokra. 19. A fogvatartott által jelzett bármilyen probléma esetén a fogva tartást végrehajtó állomány megállapítja, hogy a
fogvatartott által elmondottak a tényleges problémát tükrözik-e. 20. A szolgálat ellátásának sérelme nélkül a fogva tartást végrehajtó szervek vezetői pszichológiai tanácsadáson,
intézkedés-lélektani, konfliktuskezelési és kommunikációs készségfejlesztési tréningeken és pszichológiai témájú
képzéseken való részvétel biztosításával gondoskodnak a fogva tartást végrehajtó állomány egészségügyi és pszichés
stabilitásának megőrzéséről, intézkedőképességének fejlesztéséről. IV. Az idegenrendészeti ügyekben foganatosított őrizetre vonatkozó speciális szabályok
21. Az őrzött szállások vezetői kiemelt feladatként kezelik az egészségügyi és pszichológiai szolgálattal történő
együttműködést, folyamatosan keresik azokat a módszereket, amelyek segítségével – közös fellépéssel – az
öngyilkossági cselekmények kiszűrhetők és megakadályozhatók. 22. Az idegenrendészeti ügyekben foganatosított őrizet során fogvatartott mentálhigiénés ellátása érdekében az őrzött
szállás vezetője felveszi a kapcsolatot az illetékességi területén lelki segítségnyújtást ellátó szervezetekkel, és
kezdeményezi az együttműködés formáinak – a vonatkozó belépési, adatkezelési, kapcsolattartási szabályok
figyelembevételével – együttműködési megállapodásban történő rögzítését. 23. Az őrzött szállások vezetői – figyelemmel a 22. pontra – használják ki azokat a lehetőségeket, amelyeket a nem
kormányzati szervekkel, valamint az egyházi szervezetekkel való együttműködés biztosít a fogvatartottakkal való
foglalkozás és a felmerülő konfliktusok kezelése terén. 24. Az őrzött szállás fogva tartást végrehajtó állományának kiemelt figyelemmel és érzékenységgel kell követnie az
esetleges öngyilkossági cselekményeket megelőző, kiváltó jelenségeket, és törekednie kell az azonosításukra. Ennek
során különös figyelmet kell fordítani a leginkább neuralgikus problémákra – például az elhúzódó idegrendészeti vagy
menedékjogi ügyintézésre –, az éhségsztrájkok és a látható pszichés zavarok kezelésének biztosítására.
25. Ha az őrzött szállás fogva tartást végrehajtó állománya az őrzött szálláson fogvatartottakkal szemben fellép, akkor
köteles – az őrzésbiztonságot nem veszélyeztető módon – figyelembe venni a különböző faji, vallási, nemzetiségi,
politikai hovatartozású vagy eltérő hitvallású személyekkel kapcsolatos sajátosságokat, valamint nem alkalmazhat
hátrányos megkülönböztetést. E személyek közös befogadását, elhelyezését, valamint a közös részvételükkel
szervezett vagy engedélyezett eseményeket a fokozott biztonsági kockázatra tekintettel kiemelt körültekintéssel kell
kezelni. 26. Az idegenrendészeti ügyekben foganatosított őrizet során fogvatartottakkal való megfelelő bánásmód biztosítása és
a megelőzés hatékonyságának fokozása érdekében, az őrzött szállás vezetői gondoskodnak a fogva tartást végrehajtó
állomány interkulturális (a fogvatartottakra jellemző) ismeretének folyamatos bővítéséről, valamint kulturális
érzékenységének fejlesztéséről. 27. Az Országos Rendőr-főkapitányság pszichológiai szakirányító szerve által kidolgozott szakmai protokoll alapján
történik az őrzött szállás fogva tartást végrehajtó állományának pszichológiai szempontú felkészítése a fogvatartottak
öngyilkossági cselekményei megelőzése érdekében végzendő pszichológiai prevenciós és krízisintervenciós
tevékenységre, illetve a már bekövetkezett esemény kezelésére. 28. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Budapest, 2010. március 22. Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
42/2016. (XI. 14.) MNB rendelete megújított 2000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank megújított 2000 forintos címletű bankjegyet bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2016. november 15.
2. § (1) A fehér színű bankjegypapírra nyomtatott bankjegy hossza 154 mm, szélessége 70 mm.
 (2) A papír anyagában a bankjegy rövidebb oldalával párhuzamosan futó biztonsági szál található, amelyen az „MNB”
felirat és a „2000” értékjelzés olvasható. 3. § (1) A  bankjegy előoldala többszínű, a  nagyváradi vár stilizált alaprajzát megjelenítő, az  oldal széléig kifutó
alapnyomattal és barna színű képnyomattal készült, amelynek összhatása barna. Az  alapnyomat a  bal oldalon
található vízjelmező alatt és fölött sötétbarna, a szövegtükör körül világosbarna, a bankjegy jobb oldalán barna és
sárga színhatású. A vízjelmező mellett jobbra 1 mm átmérőjű sárga színű körök láthatók. Az alapnyomat jobb felső
részén a barna és zöld színű illeszkedőjel előoldali eleme található.
(2) A vízjelmezőben Bethlen Gábor arcképét ábrázoló árnyalatos vízjelkép látható, amelynek része a vízjel-portré alatt
vízszintesen elhelyezkedő „2000” értékjelzés. A  vízjelmező fölött a  „2000” értékjelzés olvasható, amelynek színe
barna. A  bankjegy bal alsó sarkában a  címlet tapintással történő felismerhetőségét elősegítő három elemből álló
jelzés található, amelynek színe barna.
(3) A szövegtükörben, egymás alatti vízszintes sorokban a „KÉTEZER FORINT” felirat, Dr. Matolcsy György, Dr. Gerhardt
Ferenc, Nagy Márton és Dr. Windisch László névaláírása, a  „BUDAPEST 2016” felirat, a  bankjegyhamisításért
való büntetőjogi felelősségre vonatkozó, az  „A BANKJEGYHAMISÍTÁST A  TÖRVÉNY BÜNTETI!” záradék, valamint
a „MAGYAR NEMZETI BANK” felirat olvasható. Az évszám és a névaláírások változhatnak.
(4) A  szövegtükörben, középen egy optikailag változó tulajdonságú festékkel (OVI) nyomtatott tulipán motívum
látható, amely a  rátekintés szögétől függően arany vagy zöld színű. A  tulipán motívumtól balra – díszítő
motívumokkal körülvéve – Magyarország címerének ábrázolása látható. A szövegtükör képnyomati elemeinek színe
barna és zöld.
(5) A képnyomat jobb oldali részén Bethlen Gábor arcképének ábrázolása látható, az arcképtől balra fent a „BETHLEN
GÁBOR” felirat, jobbra lent a „2000” értékjelzés olvasható. E képnyomat elemeinek színe barna.
(6) A  bankjegy sorszáma a  bal oldalon, a  vízjelmező alatt vízszintesen, valamint a  jobb oldalon, az  arckép mellett
függőlegesen olvasható. A fekete színű sorszám két betűből és hét számjegyből áll.
(7) A  vízjelmezőtől balra, a  bankjegy rövidebb oldalával párhuzamos hologram hatású fémcsík található. A  fémcsík
tagolt formájú elemeiben Bethlen Gábor portréjának tükörképe, a  vízszintesen elhelyezett „2000” értékjelzés,
valamint Magyarország címerének ábrázolása látható.
(8) A bankjegy előoldalának képét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A  bankjegy hátoldala többszínű, az  oldal széléig kifutó alapnyomattal és barna színű képnyomattal készült,
amelynek összhatása barna. Az  alapnyomat részeként a  bankjegy alsó és felső szélén barna sáv látható,
az  alapnyomat többi része barnássárga színhatású. A  vízjelmező mellett balra 1 mm átmérőjű sárga színű körök
láthatók. Az alapnyomat bal felső részén a barna és zöld színű illeszkedőjel hátoldali eleme található.
(2) A bankjegy felső szélével párhuzamos sávban a mikroírással nyomtatott „MNB” és „2000 FORINT” felirat ismétlődik,
valamint a  nagyobb betűkkel nyomtatott „KÉTEZER FORINT” és „MNB” felirat olvasható. A  vízjel alatti sávban
a mikroírással nyomtatott „MNB” és „2000 FORINT” felirat ismétlődik, és a nagyobb számjegyekkel nyomtatott „2000”
értékjelzés olvasható.
(3) A  képnyomat fő motívuma a  Madarász Viktor „Bethlen Gábor tudósai között” című festménye alapján készült
metszet. Az  alapnyomatban a  nikolsburgi békeszerződés szövegének részlete jelenik meg. A  metszet jobb alsó
sarkában Bethlen Gábor ezüst tallérja látható, amelyben a  rátekintés szögétől függően egy „H” betű jelenik meg.
A metszet fölött a „BETHLEN GÁBOR TUDÓSAI KÖZÖTT” felirat, a felirattól jobbra a „2000” értékjelzés olvasható.
(4) A bankjegy hátoldalának képét a 2. melléklet tartalmazza.
5. § A bankjegy grafikai terve Pálinkás György grafikusművész munkája.
6. § Ez a rendelet 2016. november 15-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1795/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár létesítésének előkészítése során kitermelt faanyag szociális célú hasznosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon a  határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár létesítésének
előkészítése, építése során kitermelt faanyag szociális célú tűzifaként történő hasznosításáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. felkéri a belügyminisztert, hogy a faanyag szociális célú tűzifaként történő hasznosítása érdekében a Magyarország
és Horvátország közötti határszakasz területén érintett járások települési önkormányzatai (a  továbbiakban:
érintett települési önkormányzatok) számára pályázati úton történő ingyenes átengedéséről gondoskodjon, azzal
a kötelezettséggel, hogy a szociális tűzifa céljára juttatott faanyagot kizárólag a települési önkormányzat területén
élő és a szociálisan rászoruló személyek részére ingyenesen köteles továbbadni;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy
a) a szociálisan rászoruló személyek közül előnyben kell részesíteni
aa) azt, aki a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény szerinti aktív korúak
ellátására, időskorúak járadékára, adósságkezelési támogatáshoz kapcsolódó adósságcsökkentési
támogatásra, vagy – tekintet nélkül annak természetbeni vagy pénzbeli formában történő
nyújtására – lakásfenntartási támogatásra jogosult,
ab) a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvényben szabályozott halmozottan
hátrányos helyzetű gyermeket nevelő családot,
b) háztartásonként legfeljebb 5 m3 tűzifa biztosítására kerülhet sor;
 4. elrendeli, hogy a belügyminiszter gondoskodjon a faanyag 2. pont szerinti pályázati rendszer keretében, a 3. pont
szerinti követelményeket magában foglaló előírásokkal, az  érintett települési önkormányzatok részére történő
átadásáról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1337/2011. (X. 14.) Korm. határozata a Pesti Vigadó nagyrekonstrukciójának részbeni folytatásához szükséges előirányzat-maradványok átcsoportosításról.
A Kormány a) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 24/B. § (6) bekezdésében biztosított
jogkörében a központi költségvetési szervek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2010. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról szóló 1216/2011. (VI. 28.) Korm. határozatban
visszahagyott, de további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt maradványból a Pesti
Vigadó rekonstrukciójának folytatásához 220 millió forintnak a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló
CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési tv.) 1. melléklet XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezeten belüli
felhasználását engedélyezi, valamint b) a felhasználással összefüggésben az Áht. 27. § (1) bekezdése alapján a költségvetési tv. 1. melléklet XX. Nemzeti
Erőforrás Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Erőforrás Minisztérium igazgatása cím terhére, a költségvetési tv.
1. melléklet XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Beruházás alcím,
4. Kulturális beruházások jogcímcsoport javára 220 millió forintot átcsoportosít az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2032/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a „Budapesti Központi Szennyvíztisztító Telep és a kapcsolódó szennyvízgyűjtő rendszerek” című projekt (CCI szám: 2004HU16CPE001) végső kifizetési feltételeinek teljesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a „Budapesti Központi Szennyvíztisztító Telep és a kapcsolódó szennyvízgyűjtő rendszerek” című projekt
(CCI szám: 2004HU16CPE001) végső kifizetési feltételeinek teljesítéséről szóló beszámolót,
 2. felkéri Budapest Főváros Önkormányzatát, hogy az 1. pontban megjelölt projekthez kapcsolódóan a KEOP-7.9.0/12
azonosító számú, „Stratégiai tervezés és projekt előkészítés a  2014–2020 tervezési időszakra” című pályázati
felhívásra a „Budapesti szennyvíziszapok kezelése és hasznosítása” című projekt előkészítése céljából pályázatot
nyújtson be.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. X. törvény a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya
között a  diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok
vásárlásáról
Magyarország Kormánya (a továbbiakban: Magyar Fél) és a Kínai Népköztársaság Kormánya (a továbbiakban: Kínai
Fél) (együttesen: a  Felek) annak szükségességétől vezérelve, hogy Magyarországnak a  Kínai Népköztársaságban
és a  Kínai Népköztársaságnak Magyarországon diplomáciai célú ingatlanvásárlással megfelelő diplomáciai
jelenlétet biztosítsanak, valamint emlékeztetve a Felek között 2003. december 8-án létrejött diplomáciai ingatlanok
vásárlásáról szóló jegyzékváltásra, baráti tárgyalások útján az  alábbi Egyetértési Megállapodás megkötéséről
határoztak:
1. cikk
A Kínai Fél egyetértésével a  Magyar Fél adásvételi szerződéssel megszerzi a  pekingi, Chaoyang kerület,
Dongzhimenwai Dajie 10. szám alatti, 2 662.1 m2-es beépített területű, 9 184.22 m2 alapterületű telket, valamint
a rajta álló magyar nagykövetségi épületként funkcionáló hivatali épületet, továbbá megszerzi az ehhez kapcsolódó
jogokat, összhangban a kínai jogszabályokkal és rendelkezésekkel.
2. cikk
A Magyar Fél egyetértésével a Kínai Fél adásvételi szerződéssel megszerzi a budapesti VI. kerületi Benczúr utca 19.
szám alatti (helyrajzi szám: 29708), 3 446 m2 területű épületet és 2 287 m2 földterületű telket, továbbá megszerzi
az ehhez kapcsolódó jogokat, összhangban a magyar jogszabályokkal és rendelkezésekkel.
3. cikk
1. A  Felek a  kölcsönösség elve alapján megteszik a  szükséges intézkedéseket, hogy jelen Egyetértési
Megállapodásban szereplő ingatlanok tulajdonjogának átruházásához szükséges szerződéseket közjegyzői
okiratba foglalják, és hatályos jogszabályaiknak és rendelkezéseiknek megfelelően azokat végrehajtják,
továbbá a tulajdonjog átruházás ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséről kölcsönösen gondoskodnak.
2. A  Felek kijelentik, hogy a  3.1.  pontban említett az  ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapjául szolgáló
magánjogi szerződések közjegyző előtti aláírására Budapesten, illetve Pekingben párhuzamosan, azonos
időben kerül sor a  Felek meghatalmazott képviselőik által jelen Egyetértési Megállapodás hatálybalépése
után.
4. cikk
A Felek a  diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. évi bécsi szerződés 23.  cikkének megfelelően kölcsönösen
mentesítik egymást az  ingatlanok tulajdonjogának megszerzésével és bejegyzésével kapcsolatos adó- és
illetékfizetési kötelezettségek teljesítése alól. Kölcsönösen felmentik továbbá egymást az  ingatlanok használatából
eredő, a Felek belső jogában előírt minden adó és díj megfizetése alól is.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. június 20-i ülésnapján fogadta el.
5. cikk
A Felek együttműködnek és kölcsönösen segítik egymást a  jelen Egyetértési Megállapodás teljesítésével
kapcsolatos minden lényeges kérdésben. A  vitákat, amelyek az  Egyetértési Megállapodás értelmezése vagy
teljesítése körül kialakulhatnak, a Felek diplomáciai úton tisztázzák és rendezik.
6. cikk
Jelen Egyetértési Megállapodás a  Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utóbbi értesítés
kézhezvételétől számított 30. napon lép hatályba, amelyben a Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról,
hogy a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárásaik befejeződtek.
Készült Budapesten, 2017. év november hó 28. napján magyar, kínai és angol nyelven, 1-1 példányban, mindhárom
szöveg egyaránt hiteles. Bármilyen eltérés esetén az angol szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 6. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
93/2018. (III. 1.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Anthony Mukwita rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Zambiai Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2018. február 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
467/2016. (XII. 23.) Korm. rendelete a szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások kezeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 75.  § (1)  bekezdés
d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 9.  § (9)  bekezdése szerinti befizetési kötelezettséggel érintett megtakarítás összege
a  központi költségvetési szerveknek a  Kvtv.-ben meghatározott, munkaadókat terhelő járulékok és szociális
hozzájárulási adó kiemelt előirányzatából a  2017. évi elemi költségvetés 01 űrlap 01–06 és a  18 sorban szereplő,
eredeti előirányzatként tervezett szociális hozzájárulási adónak a  központi hivatalok és a  költségvetési szervi
formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatához kapcsolódó befizetési kötelezettségről
szóló 431/2016. (XII. 15.) Korm. rendelet szerinti befizetési kötelezettséggel csökkentett összege 11/12-ed részének
az 5/27-ed része.
2. § A Kvtv. 9. § (9) bekezdése szerint befizetési kötelezettséggel érintett
a) megtakarítás összegének 1/11-ed részét – ezer forintra kerekítve – a  nem a  Kormány irányítása vagy
felügyelete alá tartozó központi költségvetési szervek a  Magyar Államkincstár „Szociális hozzájárulási adó
csökkentéséből származó megtakarítás” megnevezésű, 10032000-01033986-00000000 számú számlájára
fizetik be,
b) megtakarítás összegét a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó központi költségvetési szervek
további intézkedésig nem használhatják fel, illetve – a központi hivatalok és a költségvetési szervi formában
működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1312/2016.
(VI. 13.) Korm. határozat végrehajtása érdekében történő átcsoportosítást kivéve – nem csoportosíthatják át.
3. § (1) A  fejezetet irányító szerv a  tárgy hónap utolsó munkanapjáig tájékoztatja az  államháztartásért felelős minisztert
– költségvetési szervenkénti bontásban, az államháztartásért felelős miniszter által kért formában – a 2. § a) pontja
szerinti befizetés összegéről vagy a 2. § b) pontja szerint fel nem használható összegről.
(2) A  feladatok intézmények közötti átadás-átvétele esetén a  befizetési kötelezettséggel érintett megtakarítást
az átadás-átvételi dokumentumban nevesítve szerepeltetni kell.
4. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1416/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a „Gépjármű Beszerzési Program” keretében, a katonai terepjáró gépjárművek hosszú távú biztosításához szükséges kötelezettségvállaláshoz történő előzetes hozzájárulásról.
A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a  speciális katonai terepjáró gépjárművek, valamint a  kapcsolódó szolgáltatások
beszerzése a  2003-ban elindult „Gépjármű Beszerzési Program” (a  továbbiakban: GBP) folytatásaként
a 2018–2026 közötti időszakban egy új GBP keretében folytatódjon;
b) az  a)  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi, hogy az  állam nevében
a  honvédelemért felelős miniszter a  központi költségvetés XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetének
az érintett beszerzéssel kapcsolatos kiadásait tartalmazó költségvetési kiadási előirányzatai terhére 5 milliárd
forintot meghaladó összegre, több költségvetési év előirányzatait érintően kötelezettséget vállaljon azzal,
hogy a kiadás mértéke a 2018–2026 időszakban nem haladhatja meg a 60,18 milliárd forintot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2017. (II. 1.) Korm. rendelete az európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15a. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni a 2014–2020 programozási időszakban
a) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (a továbbiakban: ERFA),
b) az Európai Szociális Alapból,
c) a Kohéziós Alapból,
d) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból,
e) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból,
f ) az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből,
g) a Leginkább Rászoruló Személyeket Támogató Európai Segítségnyújtási Alapból és
h) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből
származó források terhére létrejött támogatási jogviszonyokban további kötelezettségek vállalására, továbbá
a  felhasználásban, a  lebonyolításban és az  ellenőrzésben részt vevő szervezetekre, a  támogatást igénylőkre és
a támogatásban részesülőkre.
(2) E rendeletet nem kell alkalmazni az ERFA-ból származó, az Európai Területi Együttműködés programjaiból nyújtandó
támogatásokra.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. éves fejlesztési keret: a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 272/2014.
(XI. 5.) Korm. rendelet] 41. § (1) bekezdése szerinti dokumentum,
2. támogatási szerződés: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 54. pontja szerinti szerződés,
3. támogatói okirat: a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 55. pontja szerinti okirat.
3. § (1) Ha a  támogatási szerződés megkötését vagy a  támogatói okirat kiadását követően felmerült, a  272/2014. (XI. 5.)
Korm. rendelet 87. § (1) bekezdés c) pontja szerinti költségnövekmény
a) nem éri el szolgáltatás és árubeszerzés esetén a  támogatási szerződésben vagy támogatói okiratban
szereplő eredeti támogatási összeg 10%-át, építési beruházás, építési vagy szolgáltatási koncesszió esetén
a  támogatási szerződésben vagy támogatói okiratban szereplő eredeti támogatási összeg 15%-át, akkor
az irányító hatóságnak kell alátámasztania a költségnövekmény piaci árnak megfelelését,
b) eléri az a) pont szerinti mértéket, vagy ha a projekt eredeti támogatása meghaladja az egymilliárd forintot,
akkor a költségnövekmény megítélése vonatkozásában igazságügyi szakértő bevonása szükséges.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben, ha a  költségnövekmény által az  adott prioritás kötelezettségvállalása
az eredeti keretösszeg 110%-át
a) nem haladja meg, akkor a  költségnövekmény finanszírozása európai uniós forrás terhére történik, és
az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter,
b) meghaladja, akkor a  költségnövekmény finanszírozása hazai költségvetési forrás terhére történik, és
az államháztartásért felelős miniszter
gondoskodik az igazságügyi szakértő megbízásáról.
4. § Ha a  támogatási szerződés vagy támogatói okirat több projektelemet foglal magában, a  meghatározó értékű
projektelem tárgya szerint kell a 3. § szerinti költségnövekményt minősíteni.
5. § Ha a  költségnövekmény mértéke elérné a  támogatási szerződésben vagy támogatói okiratban szereplő eredeti
támogatási összeg 30%-át, a költségnövekmény nem támogatható.
6. § Ha a költségnövekmény az éves fejlesztési keret elfogadását követően, de a támogatási döntés meghozatala előtt
merül fel, a  projekt éves fejlesztési keretben szereplő indikatív támogatási keretének módosítása vonatkozásában
a 3–5. §-t megfelelően alkalmazni kell.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokban
is alkalmazni kell.
9. § Hatályát veszti a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 87/A. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2014. (III. 7.) NGM utasításhoz 1. § A Szabályzat 1. § (2) bekezdés t) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A minisztérium alapadatai a következők:) „t) alaptevékenysége: 011120 Kormányzati igazgatási tevékenység.” 2. § A Szabályzat 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(1) A minisztérium önálló szervezeti egységei: a miniszteri kabinet, az állami vezetői titkárság (a továbbiakban: titkárság) és a főosztály.” 3. § A Szabályzat 4. § (2) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A miniszter mint a minisztérium vezetője különösen) „f ) részt vesz – a Kormány által meghatározott rendben – a Kormány és kabinetjei, valamint a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság munkájában,” 4. § A Szabályzat 4. § (2) bekezdése a következő o) ponttal egészül ki: (A miniszter mint a minisztérium vezetője különösen) „o) rendelkezik a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap (a továbbiakban: KTIA) felett.” 5. § A Szabályzat 7. §-a a következő (6a) ponttal egészül ki: „(6a) A minisztert a közigazgatási államtitkár helyettesíti a 4. függelék I. táblázatában nevesített, az általa irányított, felügyelt háttérintézmény vezetője vonatkozásában a Ksztv. 2. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint a Nemzeti Adóés Vámhivatalról szóló 2010. CXXII. utasítás (a továbbiakban: NAV tv.) 10. § (1) bekezdésében foglalt jogkörébe tartozó, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. CXCIX. utasítás (Kttv.), valamint a NAV tv. szerinti szabadság megállapítás és kiadás munkáltatói jogának gyakorlásában.” 5/A. § A Szabályzat 7. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(2) A minisztert akadályoztatása esetén a Kormány és a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság ülésén a parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkár helyettesíti. A parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkár A nemzeti fejlesztési miniszter 8/2014. (III. 7.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 2014. fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 13. pontja szerinti jogkörömben eljárva a következők szerint
rendelkezem:
1. § A XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti és központi kezelésű előirányzatok
(a továbbiakban: fejezeti és központi kezelésű előirányzatok) cél szerinti, hatékony és jogszerű felhasználásáért,
a rendelkezési jogosultságok betartásáért, feladataik ellátásáért, valamint ezek ellenőrzéséért – különösen az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdése alapján kiadott rendeletben és az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdése alapján kiadott miniszteri
utasításban foglaltakra tekintettel – az 1. mellékletben kijelölt szakmai kezelők vezetői, a szakmai felügyeletet
gyakorló helyettes államtitkárok, valamint a felügyeletet gyakorló felsővezetők a felelősek.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok gyakorlásáról szóló 22/2013. (VI. 12.)
NFM utasítás [a továbbiakban: 22/2013. (VI. 12.) NFM utasítás]
a) 2. § (3) bekezdésében az „a melléklet szerinti” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet
2014. évi fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló miniszteri utasítás
szerint kijelölt” szöveg,
b) 2. § (5) és (7) bekezdésében az „a melléklet” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet
2014. évi fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről szóló miniszteri utasítás”
szöveg
lép.
 (3) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerződésein kívüli, egyéb fizetési kötelezettségei keletkezésének eljárási
szabályairól és nyilvántartásáról szóló 42/2013. (XII. 21.) NFM utasítás 3. §-ában az „a fejezetet irányító szerv és annak
vezetője hatáskörébe utalt egyes jogok gyakorlásáról” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet 2014. évi fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről” szöveg lép.
(4) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos kockázatkezelésről és folyamatba épített, előzetes,
utólagos és vezetői ellenőrzésről szóló 31/2013. (IX. 20.) NFM utasítás 6. § (3) bekezdésében az „a fejezetet irányító szerv
és annak vezetője hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet 2014. évi fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről” szöveg lép.
(5) Hatályát veszti a 22/2013. (VI. 12.) NFM utasítás 5. alcíme és 1. melléklete.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
149/2014. (XII. 12.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Seychelle Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Seychelle Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2016. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Rakonczai Ilonát 2016. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. január 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2015. (XI. 30.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal honlapjai és az intranet működtetéséről, karbantartásáról, valamint az elektronikus közzététel rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, az információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 35.  § (3)  bekezdése alapján, a  Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80.  § 7., 8. és
13.  pontjában foglalt tárgykörben – a  közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az  egységes közadatkereső rendszerre,
valamint a  központi jegyzék adattartalmára, az  adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.)
Korm. rendelet és a közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.)
IHM rendelet rendelkezéseire figyelemmel – a  Gazdasági Versenyhivatal honlapjai és az  intranet működtetésének és
karbantartásának szabályait, valamint az elektronikus közzététel rendjét az alábbiak szerint állapítom meg:
1. A Hivatal honlapjai 1. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) honlapját (a továbbiakban: GVH honlap) a http://www.gvh.hu
elérési címen működteti.
(2) Az elnök döntése alapján a Hivatal a GVH honlapon kívül további honlapot is működtethet (a továbbiakban: tematikus
honlap).
(3) A Hivatal működteti az OECD-GVH Budapesti Versenyügyi Regionális Oktatási Központ honlapját (a továbbiakban:
ROK honlap) a http://www.oecdgvh.org elérési címen. A ROK honlap működtetésével kapcsolatos, a jelen utasításban
nem szabályozott kérdéseket a Nemzetközi Iroda (a továbbiakban: NKI) ügyrendjében szabályozza.
2. § (1) A GVH honlap, a tematikus honlapok és a ROK honlap (a továbbiakban együtt: honlap) felelős kiadója az elnök.
 (2) A honlapon való közzététel jogszabályban vagy normatív utasításban foglalt kötelezettségen, illetve az elnök vagy
a főtitkár egyedi döntésén alapul.
 (3) A GVH honlap és a tematikus honlapok felelős szerkesztője a főtitkár, a ROK honlap felelős szerkesztője az NKI vezetője.
3. § (1) A honlapok működtetéséhez szükséges feltételeket a Hivatal saját szerverein biztosítja.
 (2) A honlapok fejlesztését és technikai üzemeltetését az  Informatikai és Iratirányítási Iroda (a továbbiakban: III), vagy
– erre irányuló szerződés alapján, a szerződésben meghatározott feladatok tekintetében – külső megbízott látja el.
 (3) Az  III feladata a  honlapok tervezésének, fejlesztésének és kivitelezésének koordinálása, hozzáférhetővé tétele,
a  kapcsolattartás és a  szabályozás szakmai tartalmának meghatározása, a  domain-adminisztrációs ügyintézés,
valamint a kapcsolódó feladatok végrehajtása.
2. Tartalomszolgáltatás 4. § (1) A  honlapon közzétenni kívánt tartalmat annak a  szervezeti egységnek kell a  közzététel érdekében rendelkezésre
bocsátania, amelynek ez  normatív vagy egyedi utasítás alapján, illetve a  belső hálózaton valamennyi munkatárs
számára hozzáférhető módon közzétett, menüstruktúra szerinti feladatmegosztást tartalmazó táblázat
(a továbbiakban: feladatmegosztási táblázat) vagy – a törvényen alapuló elektronikus közzétételi kötelezettség alá
eső tartalom esetében az 1. melléklet – szerint a feladatkörébe tartozik (a továbbiakban: tartalomfelelős). Ez a feladat
kiterjed a  közzétételi kötelezettség fennállásának és tartalmának nyomon követésére, valamint a  feladatkörébe
tartozó közzétett tartalom folyamatos figyelemmel kísérésére és frissítésére is.
(2) A közzétételi kötelezettség teljesítését lehetővé tévő tartalom rendelkezésre bocsátásáért és frissítéséért, a tartalom
teljességéért, pontosságáért és naprakészségéért a  tartalomfelelős szervezeti egység vezetője felelős,
a  tartalomszolgáltatással összefüggő feladatokat az  általa munkaköri leírásban vagy egyedileg kijelölt munkatárs
látja el.
3. Tartalomszerkesztés 5. § (1) A  honlapon való közzététellel és a  honlap szerkesztésével összefüggő technikai feladatokat – ideértve a  honlap
szerkezeti elrendezésének megfelelő menürendszer kialakítását és kezelését, valamint a  tartalomfelelős
kezdeményezésére, az  általa meghatározottak szerint a  tartalom archiválásának technikai megvalósítását is –
a tartalomszerkesztő látja el.
(2) A  tartalomszerkesztési feladatokat az  erre a  célra szolgáló egyedi alkalmazás (DOKK-rendszer) segítségével kell
végezni, amelyhez a tartalomszerkesztő rendelkezik hozzáféréssel.
6. § (1) A GVH honlap és tematikus honlapok tartalomszerkesztője a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport
(a továbbiakban: VKCS) és az III erre kijelölt munkatársa a feladatmegosztási táblázat szerint.
(2) A ROK honlap tartalomszerkesztője az NKI kijelölt munkatársa.
4. A honlap tartalmának és szerkezeti elrendezésének meghatározása
7. § (1) A  GVH honlap és a  tematikus honlapok szerkezeti elrendezését, működését, a  menük és almenük struktúráját
az  arculati követelményekkel összhangban a  VKCS vezetője határozza meg. A  tartalomfelelős javaslatot tehet
a VKCS vezetője számára a szerkezeti elrendezéssel kapcsolatban.
(2) A ROK honlap szerkezeti elrendezését az NKI vezetője határozza meg.
 (3) A honlapok szerkezeti elrendezését, valamint a kapcsolódó tartalomszerkesztő és tartalomfelelős szervezeti egység
megjelölését a feladatmegosztási táblázat tartalmazza. 8. § (1) Ha a  tartalom rendelkezésre bocsátása során a  tartalomfelelős nem jelöli meg, hogy a  tartalmat a  honlap mely
szerkezeti egységében javasolja közzétenni, a  közzététel helyéről a  tartalomszerkesztő megkeresése alapján
a VKCS vezetője dönt.
(2) Ha a VKCS vezetője valamely tartalom közzétételének helyével nem ért egyet, a tartalomfelelőssel való egyeztetés
alapján dönt a közzététel helyéről.
5. A tartalom rendelkezésre bocsátása és közzététele 9. § (1) A tartalomfelelős úgy bocsátja a tartalomszerkesztő rendelkezésére a közzétenni kért tartalmat, hogy azt a közzétételre
alkalmas formátumban, szerkesztett és az  arculati követelményeknek megfelelő – rendelkezésre álló
dokumentumminta esetén e minta szerinti – formában elmenti a belső hálózaton erre a célra kialakított mappában
(T:\Web\Iroda\Publikálásra váró tartalmak), és erről a  honlapszerkesztok@gvh.hu e-mail címre küldött e-mailben
értesíti a tartalomszerkesztőt. Az értesítésben a tartalomfelelős jelzi
a) az új tartalom vagy frissítés hálózati mappában való elhelyezésének tényét,
b) a tartalom címét,
c) a honlap szerkezeti elrendezéséhez igazodva a menüstruktúrán belül azt a helyet, ahol a tartalmat közzétenni
javasolja,
d) az  érintett tartalom elérési címének megjelölésével vagy egyéb egyértelműen beazonosítható módon azt,
ha a közzététel folytán szükségessé válik más közzétett tartalom módosítása vagy archiválása,
e) azt az időpontot (határidő esetén azt a legkésőbbi időpontot), amikor a tartalmat közzé kell tenni,
f ) törvényen alapuló elektronikus közzétételi kötelezettség alá eső, jogszabályban meghatározottak szerint
közzéteendő tartalom esetén az  e  tényre való utalást, megjelölve a  közzétételi egységet a  jogszabályban
meghatározottak szerint.
(2) A  közzétenni kért tartalmat a  közzétételre megjelölt időpont előtt legalább egy munkanappal rendelkezésre kell
bocsátani, vagy kivételes esetben, ha ez  nem lehetséges, a  várható közzétételi feladatról tájékoztatni kell
a tartalomszerkesztőt olyan módon, hogy fel tudjon készülni a tartalom soron kívüli közzétételére. Ha a közzététel
a tartalom vagy a módosítás terjedelme miatt várhatóan egy munkanapon belül nem teljesíthető, a tartalomszerkesztő
tájékoztatja a tartalomfelelőst, és szükség esetén egyeztetnek a közzététel időpontjáról.
(3) Ha a tartalom közzététele jóváhagyástól vagy más feltételtől függ, vagy a meghatározott időpontban közzéteendő
tartalom bármilyen okból nem áll rendelkezésre, akkor ezt a tartalomfelelős jelzi a tartalomszerkesztőnek. A közzététel
határidőben való teljesítése érdekében a tartalomfelelős szükség esetén előzetesen egyeztet a tartalomszerkesztővel,
tájékoztatva őt a  tartalom várható mennyiségéről, formátumáról és arról, hogy azt előreláthatólag mikor tudja
a közzététel érdekében rendelkezésre bocsátani.
10. § (1) A  tartalomszerkesztő a  tartalomfelelős által rendelkezésre bocsátott, közzétételre váró tartalmat – a  jelentéktelen
technikai, formai módosításokat kivéve – nem módosíthatja.
(2) A tartalomszerkesztő csak formai szempontból megfelelően szerkesztett tartalmat tesz közzé. Ha a tartalomfelelős
által rendelkezésre bocsátott, közzétételre váró tartalom szerkesztési vagy formai szempontból nem megfelelő,
a  tartalomszerkesztő a  közzétételt elhalasztja, és a  hibák, hiányosságok megjelölésével erről tájékoztatja
a tartalomfelelőst. A közzétételre váró tartalom formázásával, dokumentumszerkesztésével kapcsolatos feladatokat
a tartalomfelelősnek kell elvégeznie a tartalomszerkesztő által megjelölteknek megfelelően.
11. § (1) A  tartalomszerkesztő a  tartalmat annak közzétételét követően áthelyezi a  belső hálózaton erre a  célra kialakított
mappába (T:\Web\Iroda\Publikált tartalom).
(2) Ha a  tartalom közzététele az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII.  törvény alapján kötelező, az  III kijelölt munkatársa továbbítja a központi elektronikus jegyzék számára a  leíró
adatokat, és teljesíti az  elektronikus közzétételi kötelezettség teljesítésével összefüggő egyéb adatszolgáltatási
kötelezettséget.
12. § (1) A honlap tartalmának változásairól a tartalomszerkesztő a belső hálózat adatainak segítségével nyilvántartást vezet.
 (2) A  VKCS vezetője a  GVH honlap tartalmának rendszeres felülvizsgálata körében legalább évente megkeresi
a  feladatmegosztási táblázatban megjelölt tartalomfelelős szervezeti egységek vezetőjét, és megfelelő határidő
megjelölésével felkéri őket a feladatkörükbe tartozó közzétett tartalmak felülvizsgálatára, az esetlegesen szükségessé
vált új tartalmak előállítására vagy frissítések elvégzésére, valamint az  archiválandó vagy eltávolítandó tartalmak
megjelölésére. Az e bekezdés szerinti rendszeres felülvizsgálati kötelezettség nem érinti a tartalomfelelős 4. §-ban
meghatározott feladatait és felelősségét.
(3) A  VKCS vezetője évente átfogó jelentést készít az  elnök részére a  törvényen alapuló elektronikus közzétételi
kötelezettség teljesítéséről.
6. Idegen nyelvű tartalom 13. § (1) A  GVH honlapon egyes tartalmak angol nyelven is elérhetők. A  ROK honlap angol nyelvű, egyes tartalmak orosz
nyelven is elérhetők.
(2) A GVH honlapon angol nyelvre az elnök vagy az NKI vezetőjének döntése alapján a nemzetközi érdeklődésre számot
tartó, magyar nyelven a honlapon már elérhető tartalmat kell lefordítani. Valamely tartalom angol nyelvű közzétételére
a Versenytanács tagja a Versenytanács elnökének egyetértésével javaslatot tehet.
(3) A honlap idegen nyelvű tartalmának fordításáért és a fordítás nyelvi helyességéért az NKI felelős. A fordítás elkészítésére
vagy megrendelésére az NKI számára megfelelő határidőt kell biztosítani.
7. Intranet 14. § (1) A  Hivatal számítógépes hálózatán működő, a  hivatali belső tájékoztatást és a  normatív utasítások kihirdetését
szolgáló, a Hivatal szervezeti és működési szabályzatában meghatározott intranet felelős szerkesztője a főtitkár.
(2) Az intraneten közzétett tartalom helyességéért, naprakészségéért és teljességéért való felelősségre a tartalomfelelősre
vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) Az  intraneten való közzététellel összefüggő technikai feladatokat – ideértve a  közzétételt, a  hozzáférhetőség
biztosítását és az archiválást is – az III látja el.
8. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A tartalomfelelősök a hatálybalépést követő 90 napon belül felülvizsgálják a GVH honlapon közzétett, feladatkörükbe
tartozó tartalmakat. A  szükség szerint előállított vagy frissített tartalmakat e  határidőn belül a  tartalomszerkesztő
rendelkezésére bocsátják az ezen utasításban meghatározottak szerint.
(3) A vezetékes és a mobiltelefonok használatáról, valamint a mobilinternet használatról szóló 11/Eln./2011. [10/2011.
(XI. 10.) GVH] utasítás 4. §-ában a „valamint az irodavezető” szövegrész helyébe az „az irodavezető, valamint a főtitkár
által meghatározott számban a Felderítő Iroda és az Informatikai és Iratirányítási Iroda” szöveg lép.
(4) A Gazdasági Versenyhivatal informatikai rendszerhasználati és biztonsági szabályzatáról szóló 11/2015. (V. 12.) GVH
[11/2015. (V. 22.) GVH] utasítás 22. § (1) bekezdésében a „notebook-ot biztosít a Felderítő Iroda részére” szövegrész
helyébe a „notebook-ot biztosít a  Felderítő Iroda részére, valamint eseti felhasználásra felderítési céllal tabletet
biztosít” szöveg, 22. § (2) bekezdésében a „notebook-ot esetileg” szövegrész helyébe a „notebook-ot vagy tabletet
esetileg” szöveg, a „notebook átvételét” szövegrész helyébe a „notebook vagy tablet átvételét” szöveg lép.
(5) Hatályát veszti
a) a Hivatal honlapjának karbantartásáról szóló 3/Eln./2002. számú belső utasítás és
b) a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének, valamint a közérdekű adatok elektronikus
közzétételének rendjéről szóló 4/Eln./2013. [4/2013. (III. 29.) GVH] utasítás 10.  §-át megelőző alcím címe,
10. és 11. §-a, továbbá 1. melléklete.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
33/2007. (XI. 9.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Cseh Köztársaság Kormánya közötti, Budapesten, 2005. június 21-én aláírt Kulturális, Oktatási, Tudományos, Sport- és Ifjúsági Egyezmény kihirdetéséről szóló 183/2007. (VII. 13.) Korm. rendelet 2–3. §-a hatálybalépéséről.
A 183/2007. (VII. 13.) Korm. rendelettel a Magyar
Közlöny 2007. július 13-i számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Cseh Köztársaság Kormánya
közötti, Budapesten, 2005. június 21-én aláírt Kulturális,
Oktatási, Tudományos, Sport- és Ifjúsági Együttműködésről szóló Egyezmény 17. cikke szerint az Egyezmény
mindkét Fél államában jóváhagyásra szorul, és a jóváhagyás megtörténtéről szóló diplomáciai jegyzékváltás
napján lép hatályba azzal a megkötéssel, hogy a Felek a
hatálybalépés napjának a későbbi jegyzék átvételének időpontját tekintik.
Az Egyezmény 17. cikke szerinti jóváhagyás megtörténtéről szóló diplomáciai jegyzékváltásra 2007. augusztus 2-án került sor.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 183/2007.
(VII. 13.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és a Cseh
Köztársaság Kormánya közötti, Budapesten, 2005. június
21-én aláírt Kulturális, Oktatási, Tudományos, Sport- és
Ifjúsági Egyezmény kihirdetéséről szóló 183/2007.
(VII. 13.) Korm. rendelet 2–3. §-a 2007. augusztus 2-án,
azaz kettőezer-hét augusztus másodikán hatályba léptek.
Dr. Göncz Kinga s. k.,


text:
1217/2016. (IV. 29.) Korm. határozata a terrorellenes intézkedések megvalósításához szükséges költségvetési többletforrások biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 9. Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat cím javára a szolgáltatói kapacitások növelése és technikai fejlesztés érdekében 2016. évre
a) egyszeri jelleggel 10 429,0 millió forint,
b) beépülő jelleggel 614,5 millió forint
biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2017. évi központi költségvetés
tervezése során az 1. pontban meghatározott feladattal összefüggő 693,5 millió forint fedezetét biztosítsa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezés során
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 7500,0 millió forint biztosításáról az  Egységes
Digitális Rádiótávközlő Rendszer (EDR) fejlesztésével kapcsolatos költségek fedezete érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
4. Terrorelhárítási Központ cím javára a képességfejlesztési igényeinek biztosítása érdekében 2016. évre
a) egyszeri jelleggel 13 593,4 millió forint,
b) beépülő jelleggel 2105,2 millió forint
biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2017. évi központi költségvetés
tervezése során a 4. pontban meghatározott feladattal összefüggő 2796,8 millió forint fedezetét biztosítsa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezés során
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
10. Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ cím javára a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző
Központ létrehozása érdekében 2016. évre
a) egyszeri jelleggel 70,0 millió forint,
b) beépülő jelleggel 680,1 millió forint
biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával a  2017. évi központi költségvetés
tervezése során a 6. pontban meghatározott feladattal összefüggő 680,1 millió forint fedezetét biztosítsa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezés során
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 2. Magyar Honvédség cím javára 11 929,9 millió forint biztosításáról a képességfejlesztési igények fedezete
érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 9. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 3. Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat cím javára 8861,0 millió forint biztosításáról a  képességfejlesztési
igények fedezete érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 10. egyetért azzal, hogy a  terrorellenes intézkedések megvalósításához szükséges beszerzések lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2014. (IX. 15.) MNB rendelete a „Somogyvár-Kupavár” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Somogyvár-Kupavár nemzeti emlékhely tiszteletére – „Somogyvár-Kupavár”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. szeptember 29. 2. § (1) Az emlékérme 90% réz és 10% cink ötvözetéből készült, súlya 18,4 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben a Somogyváron feltárt, griffmadarat formázó kő dombormű ábrázolása
látható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban a  „FORINT” felirat, fölötte
vízszintesen a „2000” értékjelzés olvasható. Az emlékérme szélén, bal oldalon, középen a „BP.” verdejel, jobb oldalon,
középen a „2014” verési évszám olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, középen a  somogyvári Kupavár-hegyre épült Szent Egyed-bazilika és bencés apátság
alaprajzának ábrázolása látható, háttérben a rekonstruált kerengő-részlettel. Az emlékérme szélén, felső köriratban
a „SOMOGYVÁR-KUPAVÁR”, alsó köriratban a „NEMZETI EMLÉKHELY” felirat olvasható. Az  alsó és a  felső köriratot
bal oldalon, középen a  nemzeti emlékhelyek emblémájának ábrázolása, jobb oldalon, középen Tóth Zoltán
tervezőművész mesterjegye választja el. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, bronzpatinázott kivitelben.
4. § Ez a rendelet 2014. szeptember 29-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
189/2014. (V. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Orosz Juditot
2014. május 15. napjától 2017. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök