text:
386/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete az egészségbiztosítási szervekről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, valamint
a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A.  § (1)  bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában egészségbiztosítási szerv
a) a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a továbbiakban: NEAK),
b) az  egészségbiztosítási pénztári feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a  továbbiakban:
kormányhivatal),
c) a  kormányhivatalnak az  egészségbiztosítási pénztári feladatkörében eljáró, megyeszékhelyen működő
járási hivatala, illetve a fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatala XIII. Kerületi Hivatala (a továbbiakban
együtt: járási hivatal) és
d) az  egészségbiztosítási pénztári feladatkörében eljáró Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság
(a továbbiakban: ONYF) Központja.
2. § (1) A  NEAK az  egészségbiztosításért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó, központi
hivatalként működő központi költségvetési szerv.
(2) A NEAK az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 6/B. § (3) bekezdése alapján az Egészségbiztosítási Alap
(a továbbiakban: E. Alap) kezelésére kijelölt szerv.
(3) A NEAK költségvetését az E. Alapban kell meghatározni.
3. § (1) A NEAK-ot főigazgató vezeti. A főigazgató felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.
 (2) A  főigazgatót a  NEAK szervezeti és működési szabályzatában meghatározott főigazgató-helyettesek helyettesítik
azzal, hogy a  NEAK szervezeti és működési szabályzata egyidejűleg több főigazgató-helyettest is kijelölhet
a  helyettesítésre a  hozzájuk tartozó szakterületek figyelembevételével. A  főigazgató-helyetteseket a  miniszter
nevezi ki és menti fel, az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
(3) A  NEAK – az  (1) és (2)  bekezdés alá nem tartozó – foglalkoztatottai felett a  munkáltatói jogokat a  főigazgató
gyakorolja.
(4) A NEAK gazdálkodásával és üzemeltetésével kapcsolatos feladatok ellátásáról a miniszter által vezetett minisztérium
gondoskodik.
4. § (1) A NEAK a hatáskörébe tartozó feladatokat az ország egész területére kiterjedő illetékességgel látja el.
 (2) A  kormányhivatal illetékessége – Budapest Főváros Kormányhivatala illetékessége kivételével – megegyezik
a megyei kormányhivatal illetékességével.
 (3) Budapest Főváros Kormányhivatala illetékessége egészségbiztosítási pénztári feladatkörében Budapest főváros és
Pest megye területére terjed ki.
 (4) A járási hivatal illetékessége – az (5) bekezdés szerinti kivétellel – a megye egész területére kiterjed.
 (5) Budapest Főváros Kormányhivatala egészségbiztosítási feladatkörében eljáró XIII. Kerületi Hivatala illetékessége
Budapest főváros és Pest megye területére terjed ki.
5. § A járási hivatal által az  egészségbiztosítási pénztári ügyekben hozott hatósági döntésekkel szembeni fellebbezést
Budapest Főváros Kormányhivatala bírálja el.
6. § (1) A  kormányhivatal és a  járási hivatal egészségbiztosítást érintő feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9. § f )–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és
szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket a miniszter gyakorolja.
(2) A  NEAK közreműködik a  miniszternek a  kormányhivatal, valamint a  járási hivatal (1)  bekezdés szerinti szakmai
irányításával kapcsolatos feladatai ellátásában.
7. § (1) A NEAK ellátja a jogszabályokban meghatározott feladatait, ennek keretében
a) szerződést köt és szakmai szempontból ellenőrzi azok teljesülését
aa) az egészségügyi szolgáltatások finanszírozására,
ab) gyógyszer, gyógyászati segédeszköz kiszolgáltatására, gyógyászati ellátás nyújtására és az  ehhez
kapcsolódó ártámogatás elszámolására, folyósítására,
ac) a  nem finanszírozott egészségügyi szolgáltató orvosával gyógyszer, gyógyászati segédeszköz,
gyógyászati ellátás támogatással történő rendelésére,
ad) az  orvossal gyógyszer, gyógyászati segédeszköz saját maga vagy a  Polgári Törvénykönyv szerinti
hozzátartozója részére (pro família) támogatással történő rendelésére,
ae) az egészségügyi szolgáltatóval egészségügyi szakellátás igénybevételéhez szükséges beutalásra,
b) az  E. Alap kezelésének keretében végzi a  finanszírozással és ártámogatás elszámolással kapcsolatos
feladatokat,
c) vezeti a  társadalombiztosítási támogatásban részesülő gyógyszerekről, gyógyászati segédeszközökről,
gyógyászati ellátásokról szóló egységes nyilvántartást,
d) ellátja a  speciális finanszírozású gyógyszerek és orvostechnikai eszközök (tételes elszámolás alá eső
hatóanyagok, egyszer-használatos eszközök és implantátumok, valamint különkeretes támogatási technikájú
gyógyszerek) természetben történő biztosításával kapcsolatos, jogszabályban foglalt feladatokat, ennek
keretében közbeszerzési eljárást folytat le és szerződést köt, továbbá a nem természetben biztosított, tételes
elszámolás alá eső hatóanyagokra, egyszer-használatos eszközökre és implantátumokra az  elszámolásra
jogosult intézmények részére pénzügyi keretet biztosít, illetve a még országosan nem elterjedt nagy értékű
eljárásokra, beavatkozásokra országos keretszámot, szolgáltatónként keretösszeget állapít meg,
e) vezeti az egészségbiztosítási nyilvántartásokat, így különösen
ea) Társadalombiztosítási Azonosító Jellel (a  továbbiakban: TAJ) rendelkező személyek azonosító
adatainak nyilvántartását, ideértve a  TAJ igazolásával és a  hatósági igazolványok kiadásával
kapcsolatos adatokat is,
eb) a  bejelentett személyek jogviszonyadatainak nyilvántartását, ideértve az  egészségügyi
szolgáltatásra való jogosultsággal és annak igazolásával kapcsolatos adatokat is,
ec) közreműködik az  egészségbiztosítás jogosulti nyilvántartásának vezetésével, a  nyilvántartás
folyamatos monitorozásával kapcsolatos feladatok szakmai irányításában a  kormányhivatalok
vonatkozásában, illetve közreműködik ezen szervek fölötti törvényességi, szakszerűségi és
hatékonysági ellenőrzésben a közhiteles jogviszony-nyilvántartás biztosítása érdekében,
f ) TAJ-t képez,
g) irányítja, működteti és fejleszti az  egészségbiztosítás feladatainak ellátásához szükséges informatikai
rendszereket, gondoskodik a  statisztikai adatok gyűjtéséről, valamint azok továbbításáról, továbbá ellátja
az egészségügyi ágazati központi informatikai tevékenységet,
h) lefolytatja a  gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásával, a  gyógyászati
ellátások, az egészségügyi technológiák befogadásával kapcsolatos eljárásokat,
i) lefolytatja a jogszabályokban előírt egyedi engedélyezési, illetve méltányossági eljárásokat,
j) részt vesz az egészségbiztosítást érintő folyamatok elemzésében és értékelésében, valamint a rövid-, közép
és hosszútávú fejlesztési koncepciók kidolgozásában,
k) feladatkörében közreműködik a  társadalombiztosítással kapcsolatos nemzetközi szerződések
előkészítésében, gondoskodik azok biztosítási kötelezettséggel és egészségbiztosítással kapcsolatos
rendelkezéseinek végrehajtásáról, kapcsolatot tart a  kijelölt illetékes teherviselővel, illetve szervekkel,
összekötő szervként és illetékes intézményként hajtja végre az  európai uniós tagságból adódó,
valamint az  európai közösségi rendeletek által előírt feladatokat, továbbá részt vesz az  uniós
szakbizottságok, a  nemzetközi szervezetek szakmai munkájában, ellátja a  hatáskörébe tartozó nemzetközi
kötelezettségvállalással összefüggő feladatokat,
l) véleményezi a  kötelező egészségbiztosítással kapcsolatos jogszabályok tervezetét, valamint javaslatot tesz
e jogszabályok módosítására, új jogszabály megalkotására,
m) vezeti az  országos várólista nyilvántartást és ellátja az  országos várólista nyilvántartással kapcsolatban
jogszabályban meghatározott feladatokat,
n) működteti és vezeti
na) az  implantátum beültetésével, kivételével és cseréjével kapcsolatos beavatkozáson átesett
érintettekre vonatkozó, az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a  továbbiakban: Eütv.)
101/C.  § (1)  bekezdése szerinti, az  egészségügyi szolgáltatói nyilvántartáshoz kapcsolódó
informatikai felületet, valamint az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes adatok
kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény (a  továbbiakban: Eüak.) 22/B.  §-a szerinti
központi implantátumregisztert,
nb) az Eüak. 16/B. §-a szerinti Nemzeti Csípő- és Térdízületi Endoprotézis Beültetés Regisztert,
o) meghatározza a  területi egészségügyi ellátás megszervezésének módszertanát, és irányítja a  területi
egészségügyi ellátás megszervezését,
p) részt vesz az egészségügyi szakellátási kapacitásokkal és ellátási területekkel kapcsolatos eljárásokban,
q) ellátja az  egészségüggyel, az  egészségügy finanszírozásával kapcsolatos fejlesztési, elemzési, értékelési,
kutatási, szakértői és szakmai támogatási feladatokat,
r) szakértőként eljár a Kormány által meghatározott szakkérdésekben,
s) jogszabályban foglalt feladatkörében statisztikai adatokat gyűjt és továbbít,
t) ellátja mindazon további feladatot, amelyet jogszabály vagy az alapító okirat a hatáskörébe utal.
(2) A  Kormány térségi egészségszervezésért felelős államigazgatási szervként a  NEAK-ot jelöli ki az  Eütv. 146.  §
(1)  bekezdése szerinti feladatok ellátására azzal, hogy ezt a  feladatot az  Állami Egészségügyi Ellátó Központtal
együttműködésben látja el.
(3) A kormányhivatal az egészségbiztosítási feladatai keretében ellátja
a) az  E. Alapnak a  feladatai ellátásához kapcsolódó előirányzatai tekintetében a  gazdálkodással és
az adatszolgáltatással kapcsolatos feladatokat,
b) a visszafizetési kötelezettséggel összefüggő eljárásokkal kapcsolatos feladatokat,
c) a foglalkoztató, valamint a kifizetőhely felügyeletével kapcsolatos feladatokat,
d) az egészségbiztosítási nyilvántartások vezetésével, így különösen
da) a TAJ-jal rendelkező személyek azonosító adatainak nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
db) a  bejelentett személyek jogviszonyadatainak nyilvántartásával, valamint az  egészségügyi
szolgáltatásra való jogosultsággal és annak igazolásával kapcsolatos feladatokat,
dc) az  egészségbiztosítás jogosulti nyilvántartásának vezetésével, a  nyilvántartás folyamatos
monitorozásával kapcsolatos feladatokat,
e) az egészségbiztosítási nyilvántartáshoz kapcsolódó adatkezelési, és adatszolgáltatási feladatokat,
f ) a miniszter felé az a)–e) pontban meghatározott feladatok, illetve a járási hivatal egészségbiztosítási feladatai
végrehajtása során észlelt jogalkalmazási problémák jelzését,
g) a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a  továbbiakban: Ebtv.)
VIII. fejezetében meghatározott megtérítési eljárásokkal kapcsolatban hatáskörébe utalt feladatokat,
h) az Ebtv. 35. § (5) bekezdése szerinti feladatot,
i) mindazon további feladatot, amelyet jogszabály vagy az alapító okirat a hatáskörébe utal.
(4) Budapest Főváros Kormányhivatala egészségbiztosítási feladatai keretében országos illetékességgel ellátja
a) az Ebtv. 70. § c) pontja szerinti feladatot, valamint
b) az Eütv. 207. § (2) bekezdése szerinti feladatot.
(5) A járási hivatal az egészségbiztosítási feladatai keretében ellátja
a) a  pénzbeli ellátásokkal, valamint a  baleseti táppénzzel, a  baleset üzemiségének elbírálásával, az  utazási
költségtérítéssel, a keresőképtelenség és keresőképesség felülvéleményezésével kapcsolatos feladatokat,
b) az  üzemi balesetből vagy foglalkozási megbetegedésből eredő egészségkárosodás miatt igénybe vett
gyógyszer, gyógyászati segédeszköz és gyógyászati ellátás térítési díjának utólagos megtérítésével
kapcsolatos feladatokat,
c) a közgyógyellátással kapcsolatban hatáskörébe utalt feladatokat,
d) a  TAJ-t igazoló hatósági igazolvány, a  nemzetközi egyezmények, illetve a  szociális biztonsági rendszerek
koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek szerinti formanyomtatvány, továbbá
az Európai Egészségbiztosítási Kártya kibocsátásával kapcsolatosan a hatáskörébe tartozó feladatokat,
e) az anyatej-elszámolások fogadásával, ellenőrzésével, feldolgozásával kapcsolatos feladatokat,
f ) elektronikus ügyintézéssel történő regisztrációval kapcsolatos feladatokat,
g) a TAJ számmal rendelkező, külföldön biztosított állampolgár bejelentésének fogadását és feldolgozását,
h) egészségügyi szolgáltatással kapcsolatos megállapodáskötéssel kapcsolatos feladatokat,
i) a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényben meghatározott bejelentési, nyilvántartási,
adatszolgáltatási kötelezettséget nem, vagy késedelmesen teljesítő természetes személy, foglalkoztató
bírságolásával kapcsolatos feladatokat,
j) a  hatósági bizonyítvány kiállítását a  családok otthonteremtési kedvezményének, illetve otthonteremtési
kamattámogatás igénybevételéhez,
k) a hatósági bizonyítvány kiállítását a fennálló tartozásról,
l) az a)–k) ponthoz kapcsolódó adatkezelési és adatszolgáltatási feladatokat,
m) mindazon további feladatot, amelyet jogszabály vagy az alapító okirat a hatáskörébe utal.
(6) A  NEAK, az  ONYF Központja és a  kormányhivatalok a  szakfeladataik költségtakarékos és hatékony ellátása
érdekében egymással elektronikus levélben is tarthatnak kapcsolatot.
(7) A  nemzetközi egyezmények, illetve a  szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról
szóló uniós rendeletek szerinti formanyomtatvány, továbbá az  Európai Egészségbiztosítási Kártya kibocsátásával
kapcsolatosan a járási hivatalok felügyeleti szerve a NEAK.
8. § (1) Az  E. Alap javára elszámolandó, a  kötelezett által nem teljesített befizetéseken alapuló követelések fejében
gazdasági társaságban való érdekeltséget megtestesítő részvény vagy üzletrész, ingatlan, egyéb vagyon
értékesítését és az  értékesítésig történő vagyonkezelést – a  működést közvetlenül szolgáló vagyonelemek
kivételével – megállapodás alapján kizárólag a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság végezheti.
(2) A Kormány egészségbiztosítási szervként – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a NEAK-ot jelöli ki.
 (3) A Kormány egészségbiztosítási szervként a járási hivatalt jelöli ki
a) a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 341. § c) pontjában,
b) az  egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény 5.  § (2)  bekezdés a)  pontjában és
(3) bekezdésében,
c) a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény 52. § (2) bekezdésében
foglalt feladatok ellátására.
(4) A Kormány egészségbiztosítási szervként a járási hivatalt és a kormányhivatalt jelöli ki
a) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 57/A. § (3) bekezdés
a) pontjában,
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 83/D. § h) pontjában,
c) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 21. § l) pontjában,
d) a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 47. § (2) bekezdésében,
e) a  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló
1996. évi XX. törvény
ea) 3. § e) pontjában,
eb) 20. § (2) bekezdés i) pontjában,
ec) 21. § (3) és (7) bekezdésében,
f ) a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 136.  § (3)  bekezdés
a) pontjában,
g) az Eüak.
ga) 3. § i) pontjában,
gb) 10. § (1) bekezdésében,
h) a  társadalombiztosítás ellátásaira és a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény
ha) 4. § r) pont 3. alpontjában,
hb) 42. § (1) és (3) bekezdésében,
hc) 44. § (4) bekezdésében,
hd) 44/A. § (7) és (8) bekezdésében,
he) 54. § (2) bekezdés a) pontjában,
i) az Eütv. 147. § (2) bekezdésében
foglalt feladatok ellátására.
(5) A  Kormány az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5.  § (1)  bekezdés h)  pontjában foglalt feladat ellátására
egészségbiztosítási szervként a NEAK-ot, a kormányhivatalt és a járási hivatalt jelöli ki.
9. § A Kormány az  Ebtv. 19/A.  §-a szerinti, a  NEAK által lefolytatott, egészségügyi technológiák egészségbiztosítási
finanszírozásba történő befogadásával kapcsolatos eljárásban szakhatóságként – az új eszközt nem igénylő orvosi
eljárás befogadására irányuló eljárás kivételével – az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézetet
jelöli ki abban a  tekintetben, hogy az  adott CE jelölés a  technológiához kapcsolódó orvostechnikai eszköz adott
indikációjára kiterjed-e.
10. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
11. § Hatályát veszti az egészségbiztosítási szervekről szóló 319/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet.
12. § (1) Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár elnevezése Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőre változik.
 (2) Az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár által beszerzett vények, nyomtatványok, illetve hatósági igazolványok
2016. december 31. napját követően is felhasználhatóak. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
50/2004. (V. 18.) OGY határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Felügyeleti Tanácsa elnökének megválasztásáról.
Az Országgyűlés a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 1999. évi CXXIV. törvény 9/B. §
(2) bekezdése alapján
Farkas Istvánt a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Felügyeleti
Tanácsa elnökévé 6 évre megválasztja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
22/2016. (IV. 5.) FM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában és (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. adatváltozás bejelentése: az  egységes kérelem módosítása, pontosítása, visszavonása, a  vis maior tényének
bejelentése, a  hasznosító személyében bekövetkező változás bejelentése és az  egyazon területen több
növénykultúra egymás utáni termesztésének bejelentése;
2. bejelentett tábla: az  ügyfél által az  egységes kérelemben bejelentett legkisebb, azonos hasznosítású,
összefüggő földterület, amelyet nem metsz kötelezettségvállalással érintett egybefüggő terület;
3. bezárt terület: azon földterület, amelyre
a) a  tárgyévet két évvel megelőző évben az  egységes kérelemben az  ügyfél bejelentett táblát nem
jelölt meg, vagy a  tárgyévet megelőző évi ellenőrzéseket követően az  adott bejelentett terület
tekintetében a hatóság támogatási jogosultsággal érintett területet nem állapított meg, és
b) a  tárgyévet megelőző évi egységes kérelemben az  ügyfél bejelentett táblát nem jelölt meg, vagy
a tárgyévi ellenőrzéseket követően az adott bejelentett terület tekintetében a hatóság támogatási
jogosultsággal érintett területet nem állapított meg;
4. egybeművelt terület: olyan, több ügyfél által azonos növénykultúra termesztésére használt, azonos
hasznosítású összefüggő földterület, amelyen belül az  egyes mezőgazdasági termelők által hasznosított
területek határai a helyszíni ellenőrzés során nem különíthetőek el;
5. egységes kérelem: az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 72.  cikk (1)  bekezdése alapján,
a  640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 11.  cikke szerint benyújtásra kerülő támogatási
kérelem;
6. előzetes ellenőrzés: a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 11. cikk (4) bekezdése szerinti ellenőrzés;
 7. fizikai blokk: a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 71/2015. (XI. 3.) FM rendelet
(a továbbiakban: MePAR rendelet) 1. § 5. pontjában meghatározott földterület;
 8. hasznosítás: a mezőgazdasági földterületen az adott támogatási jogcímre vonatkozó miniszteri rendeletben
előírt növénykultúra, növényfaj, növényfajta vagy azok keverékének termesztése, vagy a  mezőgazdasági
földterület pihentetése – figyelemmel az  egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési
támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához
szükséges feltételrendszer, az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008.
(IV. 24.) FVM rendelet (a  továbbiakban: HMKÁ rendelet) 1. számú mellékletében, továbbá az  éghajlat és
környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás igénybevételének
szabályairól, valamint a  szántóterület, az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával fedett földterület
növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.)
FM rendelet [a továbbiakban: 10/2015. (III. 13.) FM rendelet] 2.  §-ában foglalt követelményekre –, valamint
a 1307/2013. európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikk (2) bekezdés b) pontja szerinti hasznosítás;
9. hasznosító: az egységes kérelemben bejelentett terület vonatkozásában hasznosítást végző mezőgazdasági
termelő;
10. kamarai meghatalmazott: a  Magyar Agrár-Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a  továbbiakban:
NAK) munkavállalója, aki e  rendelet szerinti agrárigazgatási feladatai teljesítése kapcsán az  elektronikus
benyújtás és elektronikus kapcsolattartás választása esetén kizárólag technikai segítséget nyújtó személyként
jár el;
11. kölcsönös megfeleltetés: a  közvetlen mezőgazdasági támogatások, valamint az  egyes vidékfejlesztési
és borpiaci támogatások egységes feltételrendszere, amely a  kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó
ellenőrzések lefolytatásával, valamint a  jogkövetkezmények alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló
81/2009. (VII. 10.) FVM rendelet 1.  melléklete szerinti értékelési szempontok és a  HMKÁ rendelet 1. számú
melléklete szerinti előírások érvényesítése;
12. kötelezettségvállalással érintett egybefüggő terület: a  többéves kötelezettségvállalással érintett egyes
támogatások esetén a  MePAR rendeletben meghatározott Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer
(a  továbbiakban: MePAR) szerinti fizikai blokkon belüli, az  ügyfélhez köthető, térképileg egyértelműen
lehatárolt, összefüggő földterület;
13. Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer: az elektronikus közszolgáltatások nyújtását, illetve igénybevételét
támogató központi informatikai és kommunikációs rendszer;
14. KR dokumentum: az  ügyfél által ügyfélkapun benyújtott vagy az  ügyfél részére ügyfélkapun keresztül
továbbított dokumentum tartalmát, valamint az  elektronikus benyújtás vagy továbbítás adatait tartalmazó
elektronikus dokumentum, amelyet a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH)
az  ügyfél ügyfélkapuján található értesítési tárhelyre a  Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszeren
(a továbbiakban: KR) keresztül megküld;
15. mezőgazdasági parcella: az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67.  cikk (4)  bekezdés
a) pontja szerinti földterület, figyelemmel az adott támogatási jogcím sajátosságaira;
16. mezőgazdasági termelő: az  1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés
a) pontja szerinti természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki
vagy amely a mezőgazdasági tevékenységét az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk
(1) bekezdése szerinti területen folytatja;
17. módosítás: a támogatási igény növelésére irányuló adatváltozás bejelentése;
18. nem támogatható terület: a MePAR rendelet 1. § 10. pontja szerinti terület;
19. ökológiai jelentőségű terület: a MePAR rendelet 1. § 12. pontja szerinti terület;
20.  pontosítás: az egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó minden olyan adatváltozás bejelentése,
ami az egységes kérelemben megadott adatok valóságnak megfelelő kiigazítására irányul;
21. referenciaterület:
a) egy adott fizikai blokk,
b) egy adott fizikai blokk támogatható területe,
c) egy adott fizikai blokk nem támogatható területe,
d) az egybeművelt terület,
e) egyes, a  MePAR rendelet 1.  § 17.  pontja szerinti tematikus rétegek (a  továbbiakban: tematikus
fedvény) területe,
f ) MePAR-ban lehatárolt ökológiai jelentőségű terület;
22. referenciaterület mérete:
a) egy adott fizikai blokk mérete,
b) egy adott fizikai blokk támogatható területének mérete,
c) egy adott fizikai blokk nem támogatható területének mérete,
d) az egybeművelt terület helyszíni ellenőrzése során mért területének mérete,
e) a tematikus fedvények területének mérete,
f ) MePAR-ban lehatárolt ökológiai jelentőségű terület mérete;
23. támogatható terület: az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikk (2)–(6) bekezdésében
meghatározott, a támogatás szempontjából valamennyi feltételnek megfelelő földterület;
24. tárgyév: azon naptári év, amelynek vonatkozásában a  mezőgazdasági termelő az  egységes kérelmet
benyújtja;
25. termesztő berendezés: az  1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés
f ) pontjában meghatározott szántóterületen lévő üvegház, illetve rögzített vagy mobil fedél;
26. terménycsoport: a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikk (1) bekezdése és 22. cikk
(1) bekezdése szerint megkülönböztetett területek;
27. vélelmezett örökös: a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: eljárási
törvény) 45. § (9) bekezdésében meghatározott azon személy, aki az e rendelet szerinti eljárást megindítja, és
a hagyatéki eljárás jogerőslezárásáig eljárási cselekményeket végez;
28. termőképes terület: azon mezőgazdasági parcella, ahol a  növényegyedek legalább 50%-a terméshozásra
képes.
2. § (1) E rendelet hatálya a következő támogatásokra terjed ki:
a) a  Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az  Európai Unió által társfinanszírozott mezőgazdasági területek
erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 132/2004. (IX. 11.) FVM
rendelet szerinti támogatás,
b) az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint
az  ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
5/2015. (II. 19.) FM rendelet szerinti egységes területalapú támogatás,
c) a termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól szóló 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
[a továbbiakban: 9/2015. (III. 13.) FM rendelet] III. fejezete szerinti támogatások,
d) a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatás,
e) a fiatal mezőgazdasági termelők támogatásáról szóló 11/2015. (III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 11/2015.
(III. 13.) FM rendelet] szerinti támogatás,
f ) a mezőgazdasági kistermelői támogatásról szóló 16/2015. (IV. 9.) FM rendelet szerinti támogatás,
g) a  dohány szerkezetátalakítási nemzeti programról és az  azzal összefüggésben igényelhető csekély összegű
támogatások feltételeinek megállapításáról szóló 53/2015. (IX. 14.) FM rendelet szerinti támogatás.
 (2) A  9/2015. (III. 13.) FM rendelet alapján igényelhető támogatások vonatkozásában e  rendeletet kizárólag a  9/2015.
(III. 13.) FM rendeletben eltérően nem szabályozott tárgykörökben kell alkalmazni.
 (3) Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott egyes támogatások 2016. évi igénybevételével
kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 9/2016. (IV. 5.) MvM rendelet (a  továbbiakban: MvM rendelet)
hatálya alá tartozó támogatások megállapítására irányuló eljárásokban e rendeletet kizárólag az MvM rendeletben
meghatározott tárgykörökben kell alkalmazni.
(4) A  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi
CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.) alapján az egységes kérelemben
a) kell eleget tennie
aa) az  Mkk tv. 6.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti kockázatközösségben tag mezőgazdasági termelőnek,
valamint
ab) az  Mkk tv. 16.  § (1)  bekezdése szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához nyújtott
támogatást igénylő mezőgazdasági termelőnek
az Mkk tv. 18. § (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatási kötelezettségének;
b) tehet nyilatkozatot az Mkk tv. 6. § (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági termelő a kockázatközösségben való
részvételre irányló önkéntes kötelezettségvállalásáról.
 (5) A  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti mezőgazdasági termelő a  kárenyhítő juttatás igénybevételéhez szükséges
referenciahozam kiszámításához az  egységes kérelemben nyilatkozatot tehet a  tárgyévet megelőző négy év
vonatkozásában az Mkk tv. 18. § (3) bekezdésében meghatározottakról.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti nyilatkozat kizárólag azon év vagy évek vonatkozásában tehető meg, amelyre vagy
amelyekre vonatkozóan az  ügyfél valamely korábbi évben nem szolgáltatott az  egységes kérelmében,
az  elektronikusan benyújtott kárenyhítő juttatás iránti kérelmében vagy az  elektronikusan benyújtott biztosítási
szerződés területösszesítő mellékletében hozamadatot. Az  ügyfél által a  korábbi egységes kérelemben és
az (5) bekezdés szerinti nyilatkozatban megadott adat a nyilatkozat megtételét követően nem módosítható.
(7) Az  (1)  bekezdésben meghatározott támogatásokra vonatkozó igényléseken kívül az  egységes kérelemben kell
bejelentenie az  összes, a  hasznosításában lévő mezőgazdasági területet a  3.  § (2)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően azon ügyfélnek, aki
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1308/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet) 46.  cikke szerinti, a  szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott
támogatást kérelmez, és rendelkezik mezőgazdasági területtel, vagy
b) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46.  cikke szerinti, a  szőlőültetvények
szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott támogatásban részesül a  támogatási döntés jogerőre
emelkedésétől számított három évig.
2. Az egységes kérelem tartalma 3. § (1) Az  egységes kérelemnek tartalmaznia kell az  ügyfél támogatási, illetve kifizetési igényét a  2.  § (1)  bekezdésében
meghatározott támogatások vonatkozásában, azzal, hogy a  2.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti támogatás esetén
a miniszteri rendeletben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettséget kell teljesíteni. Az ügyfélnek az egységes
kérelemben meg kell jelölnie, hogy mely támogatási jogcímre vonatkozik az igénylése, ki kell töltenie az igényléshez
kapcsolódó mezőket, és meg kell adnia a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges adatokat.
(2) Az  egységes kérelemben a  809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 14.  cikk (1)  bekezdés d)  pontjában
meghatározott területadatokat az  ügyfélnek a  MePAR szerinti fizikai blokk alfanumerikus, továbbá a  bejelentett
tábla numerikus és grafikus azonosításával, valamint a  bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok
megjelölésével kell megadnia.
4. § (1) Az  ügyfél az  egységes kérelemben köteles megjelölni az  általa hasznosított összes támogatható és nem
támogatható mezőgazdasági területet az 1. § 2. pontjában meghatározott területi lehatárolás szerint – függetlenül
attól, hogy az  adott területre igényel-e támogatást –, a  bejelentett táblák hasznosítására vonatkozó adatok
megadásával. A bejelentési kötelezettség az egyes támogatási jogcímekre vonatkozóan meghatározott, minimális
támogatható méretet el nem érő mezőgazdasági táblára is vonatkozik. Amennyiben az ügyfél egyetlen bejelentett
tábla kapcsán sem igényel támogatást, ezt köteles az egységes kérelemben jelezni.
(2) A  bejelentett táblát a  grafikus azonosításkor – a  MePAR rendelet 4.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti adatokat
felhasználva – úgy kell megadni, hogy
a) az ne metssze a fizikai blokk és a  támogatható terület határát, kivéve, ha az ügyfél a grafikus azonosítással
egyidejűleg a MePAR rendelet 8. § (1) bekezdése szerinti változásvezetési kérelmet nyújt be,
b) a tábla beazonosítása érdekében az a valósághű elhelyezkedést kövesse, és
c) a  tábla grafikusan megadott területének nagysága, valamint az  adott tábla numerikusan megadott
területértéke legfeljebb 5% arányban vagy 0,25 hektár mértékben térjen el.
(3) Ha a  2.  § (1)  bekezdésében meghatározottminiszteri rendelet másként nem rendelkezik, az  igénybe vehető
támogatások alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehetők figyelembe az alábbi területek:
a) repülőtér,
b) az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2. § 15. pontja szerinti műtárgy,
c) a  vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre
vonatkozó általános szabályokról szóló 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet 2. § 4. pontja szerinti árvízvédelmi
mű, valamint
d) az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.)
FVM rendelet (a továbbiakban: Inyvhr.) 50. § (7) bekezdés a) pontja szerinti, a honvédelemért felelős miniszter
által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: HM) vagyonkezelésében lévő „Állami terület 1.” megnevezésű,
művelés alól kivett terület, vagy az  Inyvhr. 50.  § (8)  bekezdés szerinti, a  „honvédelmi célra feleslegessé
nyilvánított terület” megnevezésű, művelés alól kivett terület, kivéve a  földhasználati szerződés alapján
hasznosított területek, amelyeknek mezőgazdasági hasznosítása – a HM nyilvántartása szerint – fizikailag is
biztosított.
(4) Az  ügyfélnek az  egységes kérelemben meg kell jelölnie azokat a  bejelentett táblákat, amelyeken öntözési
tevékenységet kíván végezni, illetve termesztő berendezés alatt kíván termeszteni.
5. § (1) Az ügyfélnek a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 14. § (6) bekezdésében foglaltak szerint – a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
14. § (8) bekezdésében foglalt kivétellel – az egységes kérelméhez kell csatolnia a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 14. §
(5) bekezdése szerinti dokumentumok másolatát.
(2) A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16. §-a szerinti, cukorrépa termesztés támogatását igénylő
a) azon cukorrépa-termelőnek, aki közvetlenül termel cukorrépát,
aa) a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szállítási szerződés másolatát és
ab) a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16. § (1) bekezdés b) pontja szerinti szállítási jog igazolását szolgáló
dokumentum másolatát;
b) azon cukorrépa-termelőnek, aki cukorrépa integrátoron keresztül termel cukorrépát,
ba) a cukorrépa integrátorral kötött termeltetési szerződés másolatát, és
bb) amennyiben az  igénylő nem rendelkezik önálló szállítási joggal, a  cukorrépa integrátor által a  tag
nevére szóló, a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 16.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltakról kiállított
igazolás másolatát
az egységes kérelméhez kell csatolnia.
 (3) A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 19. §-a szerinti, gyümölcstermesztés támogatását igénylő ügyfélnek a 9/2015. (III. 13.)
FM rendelet 19. § (1) bekezdés d) pontja szerinti nyilatkozatot az egységes kérelemben kell megtennie.
 (4) A  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 21.  §-a szerinti, többéves szálas fehérjetakarmány-növények termesztésének
támogatását igénylő ügyfélnek az  egységes kérelemben kell megjelölnie az  első vetés évét és az  első vetéssel
érintett terület nagyságát, továbbá ha a  tárgyévben a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 21.  § (3)  bekezdése szerinti
felülvetés valósul meg, a felülvetés tényét és a felülvetéssel érintett terület nagyságát.
(5) Az  ügyfél az  egységes kérelemben köteles megjelölni, hogy az  adott táblán termesztett növénykultúra – vagy
az  egymás után termesztett növénykultúrák esetében mely növénykultúra – vonatkozásában igényli a  9/2015.
(III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást.
6. § (1) A  10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek – a  10/2015. (III. 13.) FM rendelet 8.  §
(4)–(7)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel – az  egységes kérelemben kell mezőgazdasági parcellánként
feltüntetnie
a) a vetőmagkeverékek vetésének tényét,
b) a  két vagy több növénykultúra külön sorokban történő vetésével megvalósuló vegyes növénytermesztés
tényét, valamint
c) a  tanúsító szervezet által tanúsított, a  mezőgazdasági termékek és élelmiszerek ökológiai gazdálkodási
követelmények szerinti tanúsításáról, előállításáról, forgalmazásáról, jelöléséről és ellenőrzésének
eljárásrendjéről szóló 34/2013. (V. 14.) VM rendelet szerinti ökológiai hasznosítás tényét.
(2) A  10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek az  egységes kérelem mellékleteként kell
benyújtania a környezeti szempontból érzékeny gyepterület feltörésére vonatkozó hatósági engedély másolatát, ha
környezeti szempontból érzékeny gyepterületet feltört vagy a tárgyévben feltörni szándékozik.
(3) A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17. cikk (5) bekezdése alapján a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti
támogatást igénylő ügyfélnek az egységes kérelemben kell feltüntetnie az ökológiai jelentőségű terület
a) 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdése szerinti típusát,
b) grafikusan megjelölt elhelyezkedését, valamint
c) kiterjedését a  10/2015. (III. 13.) FM rendelet 5.  mellékletében foglalt fizikai kiterjedésre vonatkozó
előírásoknak megfelelően.
 (4) Az ügyfélnek a bejelentett táblák vonatkozásában az egységes kérelemben kell megneveznie az egyazon területen
tárgyévben termesztett vagy termeszteni kívánt valamennyi növénykultúrát, valamint meghatároznia a tárgyévben
több egymás után termesztett növénykultúrával érintett földterület nagyságát, azok fizikai elhelyezkedésének
térképen történő megjelölésével. Ha az ügyfél az egységes kérelemben a tárgyévben egyazon területen másodvetés
termesztését is bejelenti, akkor az  első és minden további növénykultúra tekintetében is be kell jelenteni a  vetés
és a  betakarítás megvalósulásának időpontját. Az  egységes kérelem benyújtása után vetett növénykultúrák
megvalósult vetési időpontját a 20. § szerint kell bejelenteni.
7. § (1) Annak az ügyfélnek, amely a 11/2015. (III. 13.) FM rendeletben meghatározott támogatást jogi személyként igényli
(a  továbbiakban: jogi személy igénylő), az  egységes kérelemben kell nyilatkoznia a  11/2015. (III. 13.) FM rendelet
1.  § 4.  pontja szerinti tényleges és hosszú távú ellenőrzést megvalósító fiatal mezőgazdasági termelő nevéről
és ügyfél-azonosítójáról, valamint az  egységes kérelemhez kell csatolnia a  tényleges és hosszú távú ellenőrzést
biztosító szavazati arányt igazoló dokumentum másolatát, ha az a (2) bekezdés szerint csatolt létesítő okirat alapján
nem állapítható meg.
(2) A jogi személy igénylőnek az egységes kérelemhez csatolnia kell a – személye szerinti társasági formára vonatkozó,
a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben (a  továbbiakban: Ptk.) meghatározott, módosításokkal
egységes szerkezetbe foglalt – létesítő okiratának másolatát.
(3) Ha a (2) bekezdés alapján megállapítható, hogy a tényleges és hosszú távú ellenőrzést a jogi személy igénylő felett
több – köztük legalább egy, a  11/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági
termelőnek minősülő – mezőgazdasági termelő együttesen gyakorolja, a jogi személy igénylőnek nyilatkoznia kell
a) a  jogi személy feletti tényleges és hosszú távú ellenőrzést az  (1)  bekezdés szerint megnevezett fiatal
mezőgazdasági termelővel együttesen gyakorló valamennyi más mezőgazdasági termelő (a  továbbiakban:
más mezőgazdasági termelő) nevéről és ügyfél-azonosítójáról,
b) a  más mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú ellenőrzést biztosító szavazati arányáról az  ezt
igazoló dokumentum másolatát csatolva, továbbá egyidejűleg csatolva mindazon, a  (2)  bekezdés szerinti
létesítő okirat másolatát is, amely igazolja, hogy a  más mezőgazdasági termelő tényleges és hosszú távú
ellenőrzést gyakorol olyan jogi személy vagy jogi személyek felett, amely vagy amelyek a  mezőgazdasági
termelők részére nyújtandó közvetlen támogatás igénybevételére vonatkozó szabályokról szóló 8/2015.
(III. 13.) FM rendelet [a továbbiakban: 8/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján közvetlen támogatásra jogosult
mezőgazdasági termelőnek minősül vagy minősülnek, valamint
c) a  más mezőgazdasági termelő – 8/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti – közvetlen támogatásra való
jogosultságának fennállásáról.
(4) Ha a jogi személy igénylő más jogi személy ellenőrzése alatt áll, – az (1)–(3) bekezdésben meghatározottak mellett –
a) a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 3. § a) pontja szerinti uralmi szerződés másolatát, vagy
b) a 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 3. § b) pontja szerinti ellenőrzés esetén az ellenőrzést gyakorló társaságnak
az  adott társasági formára a  Ptk.-ban meghatározott, módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt létesítő
okirata másolatát
is csatolnia kell az egységes kérelemhez.
 (5) Az  igénylő szövetkezet vezető tisztségviselője a  mezőgazdasági termeléssel összefüggő személyes közreműködés
tényleges megvalósulását az  ezt igazoló okirat másolatának az  egységes kérelemhez történő csatolásával köteles
igazolni.
(6) Az  ügyfélnek az  egységes kérelemben kell nyilatkoznia azon jogi személy nevéről, ügyfél-azonosítójáról, továbbá
a  tényleges és hosszú távú ellenőrzés megkezdésének időpontjáról, amelyben a  fiatal mezőgazdasági termelő
a mezőgazdasági tevékenységét a 11/2015 (III. 13.) FM rendelet 4. § (3) bekezdése szerint megkezdte.
8. § Az állandó sport- és rekreációs területet, ingatlanvállalatot, repülőteret, vasúttársaságot, illetve vízművet üzemeltető
ügyfélnek az  egységes kérelemben kell nyilatkoznia ezen – a  8/2015. (III. 13.) FM rendelet 1.  § 1., 11., 12., és
13. pontjában meghatározott – tevékenysége folytatásáról.
9. § Az Mkk tv. szerinti kockázatközösségi tag és a  mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához támogatást igénylő
mezőgazdasági termelő az  egységes kérelemben köteles nyilatkozni a  bejelentett ültetvények és a  többéves
hasznosítású területek termőképességéről.
3. Az egységes kérelem benyújtásának szabályai 10. § (1) Az  ügyfél az  egységes kérelmét 2016. május 17-éig elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül köteles benyújtani
az MVH honlapján keresztül elérhető elektronikus űrlapkitöltő felületen (a  továbbiakban: elektronikus űrlapkitöltő
felület). Az  egységes kérelem elektronikus benyújtásával egyidejűleg annak egyes mellékleteit – ha a  2.  §
(1)  bekezdésében meghatározott miniszteri rendelet vagy e  rendelet annak csatolását előírja – és a  mellékletekre
vonatkozó adatváltozás bejelentését elektronikus úton kell benyújtani az MVH-hoz.
(2) Az egységes kérelemre vonatkozó, módosításnak nem minősülő adatváltozás bejelentése 2016. május 17-éig a 16. §
(2)  bekezdése szerint alkalmazandó jogkövetkezmény nélkül tehető. Módosításnak nem minősülő adatváltozás
bejelentése esetén az  egységes kérelem benyújtása időpontjának az  utolsó adatváltozás bejelentésének napja
minősül.
(3) Az  elektronikus úton, ügyfélkapus azonosítással történő benyújtási kötelezettség az  (1)  bekezdésben foglaltakon
kívül kiterjed az adatváltozás bejelentésére – a hasznosító személyében bekövetkező változás kivételével – és a 23. §
(4) bekezdés a) pontja szerinti adategyeztetés (a továbbiakban: adategyeztetés) során tett nyilatkozat megtételére
is.
(4) Ha az  ügyfél földhasználatának jogszerűsége vonatkozásában kétség merül fel, az  MVH az  eljárási törvény 44.  §-a
szerint jár el.
(5) Az eljárási törvény 52. § (6) bekezdése szerinti, az ügyfélre nézve terhelő megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyvre
vonatkozó észrevétel a 2. § (1) bekezdés b)–f ) pontjában meghatározott támogatások és a kölcsönös megfeleltetés
vonatkozásában kizárólag elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül nyújtható be.
(6) A késedelmesen vagy nem elektronikus úton benyújtott, az (1) bekezdés szerinti mellékletek, a (2) és (3) bekezdés
szerinti bejelentés, a (3) bekezdés szerinti nyilatkozat és az (5) bekezdés szerinti észrevétel a döntés meghozatalánál
nem vehető figyelembe.
11. § (1) Ha az  egységes kérelemre indult eljárásban az  ügyfél helyett és nevében meghatalmazottja jár el, akkor
a  meghatalmazott saját ügyfélkapuját használja az  eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez. Az  eljárási
cselekmény meghatalmazott általi elektronikus elvégzéséhez a meghatalmazottnak az MVH által vezetett Egységes
Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben (a  továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer) „kérelemre
nyilvántartásba vett” besorolású ügyfélként ügyfél-azonosítóval kell rendelkeznie, továbbá a  meghatalmazást
személyesen, postai vagy elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül be kell nyújtania az MVH részére.
(2) A  meghatalmazást az  MVH által rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell benyújtani, amely
tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott ügyfélazonosítóját,
c) a meghatalmazás időbeli hatályára vonatkozó adatokat,
d) azon támogatási jogcímeket és intézkedéseket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed,
e) az ügyfél nyilatkozatát az iratok kézbesítésére vonatkozóan, továbbá
f ) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) Az  MVH kizárólag a  (2)  bekezdés szerinti, hiánytalan adattartalmú meghatalmazást veszi nyilvántartásba, hiányos
meghatalmazás esetén az MVH a meghatalmazást érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(4) A  meghatalmazott által a  saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazást – a  (9)  bekezdésben foglaltak
kivételével – a meghatalmazásban szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően legalább öt nappal postai
úton vagy személyesen is be kell nyújtani az MVH-hoz. A meghatalmazást az MVH a papír alapú beérkezését követő
három napon belül – a  képviseleti jogosultság ellenőrzését követően – nyilvántartásba veszi, és erről döntést
hoz. A  (9)  bekezdésben foglaltak kivételével a  meghatalmazott csak a  postai úton vagy személyesen benyújtott
meghatalmazás MVH általi nyilvántartásba vételét követően végezhet eljárási cselekményt.
(5) A  meghatalmazó által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazás a  (4)  bekezdésben foglaltaktól
eltérően a meghatalmazás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik az MVH-val szemben.
(6) A  meghatalmazás módosítására a  meghatalmazás benyújtására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Több
meghatalmazott esetén az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti, azonban az  elektronikus
űrlapkitöltő felületen eljárási cselekményt egyidejűleg csak egy meghatalmazott végezhet.
(7) A meghatalmazás visszavonása az erre a célra rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon nyújtható
be az  MVH-hoz. A  meghatalmazás meghatalmazott általi visszavonása esetén a  bejelentéshez csatolni kell annak
igazolását, hogy a  meghatalmazott a  meghatalmazás visszavonásáról értesítette a  meghatalmazót. Az  igazolás
hiányában a meghatalmazás visszavonása az MVH irányában nem hatályos.
(8) A  meghatalmazott által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott, a  meghatalmazás visszavonására irányuló
nyilatkozatot az  elektronikus benyújtást követő öt napon belül postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani
az MVH-hoz. A meghatalmazás meghatalmazott általi egyoldalú megszüntetése esetén a papír alapú bejelentéshez
csatolni kell a  (7)  bekezdés szerinti igazolást. A  postai úton vagy személyesen történő benyújtás és az  igazolás
hiányában a meghatalmazás megszüntetése az MVH-val szemben nem hatályos.
(9) Ha a  meghatalmazott mellett az  ügyfél is rendelkezik ügyfélkapus hozzáféréssel, akkor a  meghatalmazott által
ügyfélkapun benyújtott meghatalmazást, illetve annak módosítását vagy megszüntetését a  meghatalmazó
elektronikusan, ügyfélkapun keresztül jóváhagyhatja. A  meghatalmazó által jóváhagyott elektronikus
meghatalmazást, módosítást vagy megszüntetést papír alapon nem kell benyújtani az  MVH részére,
az  a  meghatalmazó általi jóváhagyás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik az  MVH-val
szemben. Ha a meghatalmazó általi elektronikus jóváhagyás nem történik meg, akkor a meghatalmazást postai úton
vagy személyesen is be kell nyújtani az MVH részére a (4) bekezdésben foglaltak szerint.
(10) Ha az ügyfélnek több meghatalmazottja van, az MVH az iratokat az ügyfél által az  iratok átvételére írásban kijelölt
meghatalmazottnak kézbesíti, ilyen kijelölés hiányában az MVH az iratot – az ügyfél egyidejű értesítésével – az adott
jogcímre utoljára kijelölt hatályos képviseleti joggal rendelkező meghatalmazottnak kézbesíti.
12. § (1) Ha az elektronikus űrlapkitöltő felületen történő támogatási és kifizetési kérelembenyújtással kapcsolatos valamely
eljárási cselekményt kamarai meghatalmazott végez, a  kamarai meghatalmazott – a  képviseleti jogosultságának
a (2) bekezdés szerinti igazolását követően – e cselekmények elvégzésére saját ügyfélkapuját használja.
(2) Az eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez a kamarai meghatalmazottnak „kérelemre nyilvántartásba vett”
besorolású ügyfélként ügyfél-azonosítóval kell rendelkeznie az  ügyfél-nyilvántartási rendszerben, és az  eljárására
vonatkozó kamarai meghatalmazást az  erre a  célra rendszeresített elektronikus űrlapon, elektronikus úton,
ügyfélkapun keresztül be kell nyújtania az MVH-hoz.
(3) A  kamarai meghatalmazott a  saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott kamarai meghatalmazást az  elektronikus
benyújtást követő nyolc napon belül papír alapon, postai úton vagy személyesen is köteles benyújtani
az  MVH-hoz. Az  ügyfél és a  kamarai meghatalmazott aláírásával ellátott papír alapú kamarai meghatalmazást
mindkét fél köteles megőrizni. Az  elektronikusan benyújtott kamarai meghatalmazás papír alapú benyújtásáig
a  kamarai meghatalmazott az  ügyfél helyett és nevében eljárhat, de amennyiben a  kamarai meghatalmazott
a  meghatalmazást a  jelen bekezdés szerinti határidőn belül nem nyújtja be az  MVH-hoz, a  meghatalmazott által
elvégzett eljárási cselekmények nem hatályosak. A  kamarai meghatalmazott meghatalmazása az  elektronikus
benyújtás időpontjától hatályos. A kamarai meghatalmazást az ügyfél a kamarai meghatalmazott általi elektronikus
benyújtást követő nyolc napon belül jóváhagyhatja elektronikusan is, ha rendelkezik ügyfélkapu-hozzáféréssel.
Ebben az esetben a kamarai meghatalmazást nem kell papír alapon benyújtani.
(4) A kamarai meghatalmazás benyújtására a 11. § (5) bekezdése nem alkalmazható.
 (5) A kamarai meghatalmazás benyújtására, a kamarai meghatalmazott eljárására és a  több kamarai meghatalmazott
igénybevételének esetére, valamint a kamarai meghatalmazás megszüntetésére – jelen §-ban foglalt eltérésekkel –
a  11.  §-ban foglaltak az  irányadók. A  kamarai meghatalmazás módosítására a  kamarai meghatalmazás
benyújtásának szabályait kell alkalmazni.
(6) A kamarai meghatalmazás megszűnik a kamarai meghatalmazott NAK-nál fennálló munkaviszonya megszűnésének
időpontjában. A  kamarai meghatalmazottnak a  tartós távollétéről vagy munkaviszonyának megszűnéséről
– a  távollét időtartamának vagy a  megszűnés időpontjának pontos megjelölésével – az  MVH-t és az  ügyfelet
egyidejűleg értesítenie kell. A  kamarai meghatalmazott tartós távolléte esetén – ha az  ügyfél ehhez a  kamarai
meghatalmazásban hozzájárult – a NAK helyettesítő kamarai meghatalmazottat jelöl ki.
(7) A 2016. március 31-e előtt vissza nem vont kamarai meghatalmazást az MVH 2016. március 31-ével visszavontnak
tekinti.
13. § (1) Ha az ügyfél halála miatt vélelmezett örökös kíván eljárni, a vélelmezett örökösnek az eljárási cselekmény elvégzését
megelőzően, személyesen vagy postai úton, az  MVH által rendszeresített nyomtatványon be kell nyújtania
a vélelmezett örökösként való eljárásra irányuló kérelmét az MVH-hoz.
(2) Az  egységes kérelmet, az  adatváltozás bejelentését, az  adategyeztetés során tett nyilatkozatot és a  10.  §
(5)  bekezdése szerinti észrevételt benyújtani kívánó vélelmezett örökösnek „kérelemre nyilvántartásba vett”
besorolású ügyfélként rendelkeznie kell ügyfél-azonosítóval. Ennek érdekében legkésőbb az  (1)  bekezdés szerinti
kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmeznie kell az  ügyfél-nyilvántartási rendszerbe történő nyilvántartásba
vételét.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell az elhalálozást igazoló okirat (halotti anyakönyvi kivonat), továbbá
a  házastársi minőséget igazoló vagy a  törvényes öröklési rend szerinti örökösi minőséget megalapozó okirat
(házassági anyakönyvi kivonat vagy születési anyakönyvi kivonat) másolatát.
(4) Az (1) bekezdés abban az esetben is alkalmazandó, ha az ügyfél halála az egységes kérelem benyújtását követően
következett be.
14. § (1) Az  egységes kérelemre indult eljárást érintő vis maior bejelentést az  elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén
alkalmazandó egyes szabályokról és a  vis maiorral összefüggő egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló
94/2015. (XII. 23.) FM rendeletben foglaltaknak megfelelően kellmegtenni.
(2) Az  egységes kérelemmel egyidejűleg benyújtott, a  MePAR rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti változásvezetési
kérelmet, valamint az ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott adatokra vonatkozó adatváltozás bejelentését
elektronikus úton kell benyújtani.
15. § (1) Az egységes kérelem, az adatváltozás bejelentése, az adategyeztetés során tett nyilatkozat és a 10. § (5) bekezdése
szerinti ügyféli észrevétel (a továbbiakban együtt: beadvány) MVH általi elektronikus fogadásának tényét az ezeket
tartalmazó KR dokumentumnak a benyújtó ügyfél vagy meghatalmazott ügyfélkapus értesítési tárhelyére történő
feltöltése jelenti, beérkezésének időpontját pedig KR dokumentum igazolja. A  beadvány beérkezéséről az  MVH
elektronikus úton értesíti az ügyfelet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél-azonosító adatokat,
b) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát,
c) a beadvány beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc),
d) a beadvány érkeztetési számát, valamint
e) a beadvány mellékleteként elektronikusan csatolt dokumentumok darabszámát.
(3) Az egységes kérelem benyújtásáról szóló igazolást az MVH az ügyfél írásbeli kérelmére harminc napon belül papír
alapon is kiállítja és megküldi az ügyfél részére.
(4) A (3) bekezdés szerinti igazolás az egységes kérelemben foglaltaknak megfelelően tartalmazza:
a) az ügyfél-azonosító adatokat,
b) a bejelentett táblák adatait az alábbiak szerint:
ba) a fizikai blokk azonosító számát,
bb) a bejelentett tábla sorszámát,
bc) a hasznosítás típusát,
bd) a bejelentett terület nagyságát,
c) a bejelentett támogatási jogcímeket,
d) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát,
e) az egységes kérelem benyújtásának időpontját,
f ) a támogatás vonatkozásában kérelmezett állategyed azonosító számát, valamint
g) a támogatás vonatkozásában kérelmezett állatlétszámot.
4. Az egységes kérelem késedelmes benyújtása 16. § (1) Az egységes kérelem 2016. május 17-e után – a  (2) bekezdésben foglalt jogkövetkezménnyel – 2016. június 11-ig
nyújtható be, amely benyújtási határidő jogvesztő.
(2) A 2016. május 17-e után, de 2016. június 11-ig benyújtott egységes kérelem esetében az MVH a támogatási összeget
munkanaponként egy százalékkal csökkenti az igényelt támogatás vonatkozásában.
5. Adatváltozás bejelentése 17. § (1) Az  egységes kérelemben megadott adatokra vonatkozó adatváltozás – a  10.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően – 2016. május 17-e után jelenthető be.
(2) Az  adatváltozás bejelentéséhez kapcsolódóan a  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott miniszteri rendeletekben
foglalt jogkövetkezményeket kell alkalmazni.
(3) Ha az  egységes kérelemben bejelentett terület hasznosítása vonatkozásában az  egységes kérelem benyújtását
követően a  hasznosító személye megváltozik, arról a  terület új hasznosítója a  változás bekövetkezésétől
számított tizenöt napon belül bejelentést köteles tenni az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett
nyomtatványon, amely tartalmazza
a) a kérelmet benyújtó és az új hasznosító adatait,
b) az új hasznosító nyilatkozatát a hasznosítás feltételeinek ismeretére vonatkozóan, valamint
c) a hasznosító személyének változásával érintett földterületek numerikus adatait.
(4) Az  új hasznosító (3)  bekezdés b)  pontja szerinti nyilatkozatának ki kell terjednie arra, hogy a  benyújtott egységes
kérelemben megjelölt támogatási jogcímek vonatkozásában a  támogatási feltételeket megismerte, és azok
betartását vállalja.
(5) A  hasznosító személyében bekövetkezett, teljes üzem átruházással járó változásokra a  809/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 8. cikkében foglaltakat kell alkalmazni.
(6) Az  egységes kérelemben igényelt támogatás a  hasznosító személyének változásától függetlenül az  egységes
kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre.
(7) A  hasznosító személyében bekövetkezett változásra vonatkozó, e  rendelet szerinti rendelkezéseket abban
az esetben kell alkalmazni, ha a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendelet eltérően nem rendelkezik.
6. Az egységes kérelem módosítása 18. § (1) A 2016. május 17-éig benyújtott egységes kérelem a mezőgazdasági parcellák vonatkozásában 2016. május 31-éig
jogkövetkezmény nélkül módosítható.
(2) A módosítás 2016. május 31-ét követően – az érintett mezőgazdasági parcella tényleges hasznosítására vonatkozó
támogatási összeg munkanaponkénti egy százalékos csökkentése mellett – 2016. június 11-ig nyújtható be.
7. Az előzetes ellenőrzés 19. § (1) Az  előzetes ellenőrzés kiterjed a  bejelentett táblák, ökológiai jelentőségű területek, valamint az  egységes
kérelemben igényelt támogatások tekintetében a 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott miniszteri rendeletekben
előírt kötelező mellékletek csatolása tényének vizsgálatára. A  vizsgálat nem terjed ki a  mellékletek tartalmának
vizsgálatára.
(2) Amennyiben az  MVH az  egységes kérelmek előzetes ellenőrzése során megállapítja, hogy a  bejelentett táblák,
ökológiai jelentőségű területek valószínűsíthetően meg nem felelés miatti eljárás lefolytatása lenne indokolt,
vagy megállapításra kerül, hogy a  kötelező melléklet nem került csatolásra, úgy erről a  megállapításáról a  10.  §
(1) bekezdésében meghatározott határnapot követő 26 napon belül értesíti az ügyfelet.
(3) Az  ügyfél a  tárgyévi egységes kérelmét az  (1)  bekezdés szerinti megállapításoknak megfelelően a  10.  §
(2)  bekezdésében meghatározott határnapot követő 35 napon belül jogkövetkezmények nélkül módosíthatja,
valamint egyéb adatváltozást jelenthet be.
(4) Amennyiben a  (3)  bekezdés szerinti határidőt az  ügyfél elmulasztja, az  MVH az  ügyfél által később benyújtott,
az  érintett területre vonatkozó adatváltozás bejelentése tekintetében a  809/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet 3., illetve 15. cikke, valamint a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 15. cikke szerint jár
el.
8. A másodvetés és az ökológiai jelentőségű másodvetés bejelentése
20. § (1) Másodvetés bejelentése során az  ügyfélnek a  másodvetéssel érintett terület nagyságának, a  másodvetett növény
megnevezésének, valamint a  másodvetés tervezett vetési és betakarítása időpontjának bejelentése mellett
a másodvetés fizikai elhelyezkedését is jelölnie kell az egységes kérelemben az egységes kérelem benyújtására előírt
határidőn belül.
(2) Az  ügyfélnek az  általa bejelentett táblán megvalósított másodvetés, ökológiai jelentőségű másodvetés és
zöldtrágyázás céljából elvetett másodvetés tényleges vetését és esetleges betakarítását vagy beforgatását
– a vetést, betakarítást, beforgatást követő tizenöt napon belül – külön be kell jelentenie az MVH-hoz az elektronikus
űrlapkitöltő felületen azzal, hogy az  esetleges betakarítást vagy beforgatást a  betakarítást, beforgatást megelőző
öt napon belül is külön be kell jelentenie az  MVH-hoz az  elektronikus űrlapkitöltő felületen. Egy másodvetésre
vonatkozó tényleges vetési és betakarítási, beforgatási időpontokat külön-külön kell bejelenteni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti határidő elmulasztása esetén az  egységes kérelemben bejelentett, tervezett másodvetés
nem kerül figyelembevételre az egyes támogatások vonatkozásában.
9. Hiánypótlás 21. § A 3.  § alapján az  egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az  egységes kérelem adatainak
igazolására szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok hiánypótlás tárgyát nem képezhetik.
10. Adminisztratív és helyszíni ellenőrzés 22. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés c)–f )  pontjában meghatározott támogatás a  8/2015. (III. 13.) FM rendelet 3.  § (1)  bekezdése
szerinti, kizárt mezőgazdasági termelő részére nem nyújtható.
(2) Az  ügyfél földhasználati jogosultságát az  MVH az  eljárási törvény 22.  § (2)  bekezdésében szabályozottaknak
megfelelően, a  44.  § (7)  bekezdése szerinti dokumentumok alapján vizsgálhatja. A  jogszerű földhasználattal nem
igazolt területek után az ügyfél nem jogosult támogatásra, ezen területeket jogosulatlanul igényelt területként kell
figyelembe venni.
(3) Az  eljárási törvény 44.  § (7)  bekezdésében felsorolt, jogszerű földhasználat igazolásaként elfogadható okiratok
közül – amennyiben a  jogszerű földhasználat igazolása földhasználati szerződéssel történik – az  MVH kizárólag
azt fogadja el, amely a  megkötése időpontjában hatályos jogszabályok alapján érvényes földhasználati, vagy föld
hasznosítására irányuló jogcímnek minősül.
23. § (1) Az egységes kérelemben foglaltak, valamint a támogatási feltételek adminisztratív és helyszíni ellenőrzésére
a) a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben,
b) a HMKÁ rendeletben,
c) a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet III. címében, valamint
d) a 2. § (1) bekezdésében meghatározott miniszteri rendeletekben
foglaltak szerint kerül sor a 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti grafikus azonosítással egyidejűleg kezdeményezett
változásvezetési kérelem feldolgozása során megállapítottak figyelembevételével.
(2) Ha az  adott referenciaterületre benyújtott támogatási kérelmekben szereplő igénylések, illetve az  (1)  bekezdés
alapján végzett ellenőrzések által lefedett terület összesen nagyobb, mint a  referenciaterület mértéke, akkor
túligénylés kerül megállapításra.
(3) Ha a  túligénylés nem haladja meg a  referenciaterület méretének a  809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
38. cikk (4) bekezdése szerinti mérési tűréshatárokkal (a  továbbiakban: mérési tűréshatár) számolt területét, akkor
az  MVH a  túligénylés arányában a  referenciaterület méretéig csökkenti a  referenciaterületen belüli támogatási
igénylésekben megjelölt területeket.
(4) Ha a túligénylés meghaladja a mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet, akkor az MVH
a) adategyeztetést rendel el, és felhívja az  érintett ügyfeleket a  kérelemben megadott adatok valóságnak
megfelelő helyesbítésére, vagy
b) a (9) bekezdés b) pontja szerint jár el.
(5) Ha a  túligénylés vizsgálata során az  MVH megállapítja, hogy az  adott referenciaterületen egyetlen ügyfél
érintett, akkor a  referenciaterületet meghaladó terület jogosulatlan igénylésnek számít, és az  MVH a  támogatási
igénylésekben megjelölt területet csökkenti a referenciaterület mértékéig.
(6) A  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti felhívásban meg kell jelölni az  érintett referenciaterületre egységes kérelmet
benyújtó ügyfelet és a kérelmében foglaltaknak megfelelően a bejelentett táblára vonatkozó adatokat.
(7) A  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti felhívásban megjelölt határidőt elmulasztó ügyfél adategyeztetéssel érintett
referencia területre benyújtott támogatási kérelmében szereplő igénylések földhasználati jogszerűségének
kivizsgálása érdekében – tekintettel arra, hogy ezen területek esetében a  földhasználat jogszerűsége az  eljárási
törvény 44. § (5) bekezdése alapján kétségesnek tekintendő – az eljárási törvény 44. § (6) bekezdése alapján az MVH
felhívására köteles földhasználata jogszerűségét igazolni.
(8) Ha a  (4)  bekezdés a)  pontja szerinti felhívásban foglalt határidőt a  kérelmet benyújtó ügyfél elmulasztotta, és
a  (7)  bekezdés szerint lefolytatott jogszerű földhasználatra vonatkozó vizsgálat eredménye alapján továbbra is
fennáll a túligénylés, akkor a túligényléssel érintett összes, jogszerű földhasználatra vonatkozó vizsgálattal korábban
nem érintett ügyfél az MVH felszólítására köteles földhasználata jogszerűségét igazolni.
(9) Ha a  (4)  bekezdés a)  pontja alapján megállapított túligénylés az  ügyfelek által az  adategyeztetés során tett
nyilatkozatokat, valamint a  (7) és (8)  bekezdés szerinti jogszerű földhasználatra irányuló vizsgálatot követően
részben vagy egészben továbbra is fennáll, az MVH
a) a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meg nem haladó túligénylés esetén a  túligénylés
arányában a  referenciaterület méretéig arányosan csökkenti a  referenciaterületen belüli támogatási
igénylésekben megjelölt területeket, vagy
b) a  mérési tűréshatárral számolt referenciaterületet meghaladó túligénylés esetén adminisztratív, illetve
helyszíni ellenőrzést folytat le az érintett referenciaterület vonatkozásában.
(10) Ha az  adott referencia területre végzett helyszíni ellenőrzések által a  mérési tűréshatár figyelembevételével
meghatározott területek összege meghaladja a  referenciaterületet, abban az  esetben az  MVH a  referenciaterület
felett megállapított területet az  egyes táblákra megállapított területek arányában levonja a  referencia területen
belüli támogatási táblák megállapított területeiből.
(11) Ha adott referenciaterületen az  ügyfelek által a  4.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint bejelentett táblák grafikus
adatai egymással, valamint a  táblaszintű ökológiai jelentőségű terület grafikus adatai egymással minimum 50%
vagy minimum 0,8 hektár, a  táblával szomszédosan elhelyezkedő ökológiai jelentőségű terület esetén minimum
50% átfedést mutatnak, pontszerű ökológiai jelentőségű terület esetén 100% átfedést mutatnak, akkor az  MVH
az  érintett területek vonatkozásában egyeztetésre hívja fel az  ügyfeleket, felszólítva a  megadott grafikus tábla
adatok helyesbítésére. A helyesbítést az ügyfél ügyfélkapun keresztül elektronikus úton köteles megtenni.
(12) Ha a  (11)  bekezdésben megállapított, az  ott meghatározott mértéket elérő átfedés az  ügyfelek által benyújtott
helyesbítéseket követően továbbra is fennáll, az MVH adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzést folytat le az érintett
táblák vonatkozásában.
(13) A (11) bekezdés szerinti felhívás – kivéve az előzetes ellenőrzés esetén, illetve e rendelet vagy más jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában – a  809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti meg nem
felelésről való értesítésnek minősül. Ha a helyesbítés során a táblaterület pontosítása az eredeti igényléshez képest
csökkentéssel jár vagy a kérelem visszavonásra kerül, akkor a szankció mértéke az eredetileg igényelt táblaterület
vonatkozásában elvégzett adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés eredménye alapján kerül megállapításra.
24. § (1) Ha az MVH több egységes kérelem alapján többszörös igénylést állapít meg, akkor a 23. § (3)–(9) bekezdése szerint
jár el.
(2) Túligénylés vagy többszörös igénylés esetén az MVH azon ügyfél számára állapítja meg a támogatást, amely ügyfél
hitelt érdemlően bizonyítja, hogy az adott terület vonatkozásában jogszerű földhasználónak minősül. Ha a jogszerű
földhasználó ügyfél egyébként jogosult támogatás igénybevételére, részére az MVH a támogatást az adott terület
hasznosításához igazodva, azzal megegyezően állapítja meg.
(3) Ha a (2) bekezdés és a 23. § (3)–(9) bekezdése szerinti eljárás eredményeképpen sem szüntethető meg a túligénylés
vagy a  többszörös igénylés, akkor a  referenciaterületet meghaladó terület minden érintett kérelem esetében
jogosulatlan igénylésnek számít.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti terület – a  jogosulatlan igényléshez kapcsolódó jogkövetkezmények számítása
szempontjából – nem haladhatja meg az adott referenciaterületen kérelmezett terület 100%-át.
(5) A (3) bekezdés szerinti jogosulatlan igénylés mindaddig fennáll, amíg valamelyik érintett ügyfél a jogvita elbírálására
egyébként illetékes hatóság vagy bíróság jogerős határozatával nem igazolja jogosultságát, vagy az  érintett
ügyfelek együttesen nem helyesbítik a kérelmeiket. Ha bármelyik érintett ügyfél igazolja, hogy a jogvita elbírálására
eljárás indult, az érintett ügyfelek egységes kérelmei alapján indított, a jogosulatlan igényléssel érintett eljárásokat
az MVH a jogvita jogerős eldöntéséig felfüggeszti.
(6) Részben vagy egészben bezárt területre történő igénylés esetén az MVH az adott táblákat a jogszerű földhasználat
vizsgálatra vonatkozó kiválasztási eljárásában kockázati tényezőként veszi figyelembe.
25. § Amennyiben az  ügyfél nem tesz eleget az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 72.  cikk
(1)  bekezdésében írt valamennyi mezőgazdasági parcella bejelentésére vonatkozó kötelezettségének, és
az  egységes kérelmén bejelentett összes mezőgazdasági parcella területének, valamint az  általa bejelentett és be
nem jelentett mezőgazdasági parcellák területének összege közötti különbözet
a) meghaladja a  bejelentett területek 3%-át, de nem éri el a  10%-ot, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági
termelőnek fizetendő, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk (4) bekezdés b) pontja
szerinti területalapú közvetlen támogatások teljes összege 1%-kal,
b) a  bejelentett területek legalább 10%-a, de nem éri el a  20%-ot, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági
termelőnek fizetendő, az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk 4. bekezdés b) pontja
szerinti területalapú közvetlen támogatások teljes összege 2%-kal,
c) a  bejelentett területek legalább 20%-a, úgy az  adott évre a  mezőgazdasági termelőnek fizetendő,
az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67.  cikk 4. bekezdés b)  pontja szerinti közvetlen
területalapú támogatások teljes összege 3%-kal
kerül csökkentésre. 26. § (1) A  bejelentett tábla tekintetében a  helyszíni ellenőrzés során mértnél nagyobb terület bejelentését ellensúlyozza
az ugyanazon terménycsoportba tartozó egyéb tábla esetében a helyszíni ellenőrzés során mértnél kisebb terület
bejelentése (a továbbiakban: területkompenzációs mechanizmus).
(2) Az (1) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzésbe nem értendő bele az a mérés, amelynek eredményeként a bejelentett
tábla egybeművelt tábla részeként kerül megállapításra.
(3) A  területkompenzációs mechanizmusban azon támogatásra bejelentett tábla vehető figyelembe, amely
megállapított területe kizárólag az  (1) és (2)  bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzés eredményeként kerül
meghatározásra. A  megállapított terület meghatározásánál figyelembe kell venni a  640/2014/EU felhatalmazáson
alapuló bizottsági rendelet 18. cikkében foglaltakat.
(4) A  területkompenzációs mechanizmus a  2.  § (1)  bekezdés b)–f )  pontjában meghatározott támogatások esetében
alkalmazandó.
11. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai 27. § (1) Az  ügyfél vagy meghatalmazottja az  egységes kérelemre indult eljárásban – ideértve a  bírósági felülvizsgálat
és a  felügyeleti eljárás kivételével a  jogorvoslati eljárást is – az  MVH felé teljesítendő, az  e  rendeletben, valamint
az MVH döntésében meghatározott kötelezettségét, illetve jogosultságát az elektronikus kapcsolattartás választása
esetén esetén – az elektronikus űrlapkitöltő felületen – kizárólag elektronikus úton teljesítheti, illetve gyakorolhatja.
Jelen bekezdésben foglalt rendelkezés nem érinti az  elektronikus kapcsolattartás e  rendeletben előírt kötelező
eseteit, valamint a 11. § (4), (7) és (8) bekezdésében, valamint a 12. § (3) bekezdésében szabályozott papír alapon
történő benyújtási kötelezettséget.
(2) Az  ügyfél vagy meghatalmazottja az  elektronikus űrlapkitöltő felületen nyilatkozhat arról, hogy elektronikus
kapcsolattartást választ.
(3) Ha az  ügyfél vagy a  meghatalmazottja elektronikus kapcsolattartást választ, az  MVH az  eljárás során keletkezett
iratokat elektronikus úton közli az ügyféllel vagy annak meghatalmazottjával.
(4) Az  ügyfél vagy meghatalmazottja az  elektronikus kapcsolattartásra irányuló nyilatkozatát – az  elektronikus
űrlapkitöltő felületen keresztül vagy papír alapon megküldött nyilatkozatban – visszavonhatja.
(5) A  bejelentett kapcsolattartási forma megváltoztatása esetén az  MVH a  másik kapcsolattartási formára történő
áttérés ügyfél vagy meghatalmazottja általi bejelentését követő tíz napon belül keletkezett iratokat a  korábbi
kapcsolattartási formában is kézbesítheti.
(6) Az előzetes ellenőrzés vonatkozásában kötelező az elektronikus kapcsolattartás.
12. Kifizetés 28. § (1) Ha a  2.  § (1)  bekezdésben meghatározott miniszteri rendelet másképp nem rendelkezik, akkor a  támogatás
kifizetése tárgyév december 1. és tárgyévet követő év június 30. között az  ügyfélnek az  MVH által vezetett
ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott fizetési számlájára történő átutalással történik.
(2) Ha a 2. § (1) bekezdésben meghatározott miniszteri rendelet másként nem rendelkezik, a támogatás euróban kerül
megállapításra és forintban kerül kifizetésre. Az átváltásra az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
106. cikk (3) bekezdés első fordulata szerint meghatározott árfolyamot kell alkalmazni.
13. Záró rendelkezések 29. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
30. § Ez a rendelet
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek,
b) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek,
c) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X.  mellékletének módosításáról szóló, 2014. március 11-i
639/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek,
d) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer,
a  kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a  közvetlen kifizetésekre,
a  vidékfejlesztési támogatásokra és a  kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók
tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló
bizottsági rendeletnek,
e) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az  integrált igazgatási
és kontrollrendszer, a  vidékfejlesztési intézkedések és a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő
megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
50/2014. (XII. 31.) NGM rendelete az Elektronikus Közúti Áruforgalmi Ellenőrző Rendszer működéséről.
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 175.  § (32)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) az EKAER elektronikus felületén történő bejelentési, változás-bejelentési kötelezettség teljesítésére,
b) az EKAER szám megállapításának rendjére,
c) a kockázati biztosíték mértékének folyamatos meghatározásával kapcsolatos szabályokra,
d) a  pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény, befektetési vállalkozás által vállalt garanciaszerződéssel
kapcsolatos szabályokra. 2. § E rendelet alkalmazásában
1. átutalás: a fizető fél rendelkezése alapján végzett olyan pénzforgalmi szolgáltatás, amelynek során a fizető fél
fizetési számláját a kedvezményezett javára megterhelik,
2. banki munkanap: az a nap, amelyen az ügyfél pénzforgalmi szolgáltatója fizetési művelet teljesítése céljából
nyitva tart,
3. banki munkanap záró időpontja: a  pénzforgalmi szolgáltató által meghatározott azon időpont, ameddig
a fizetési megbízást befogadja,
4. EKAER elektronikus felület: a  3.  § (1) és (2)  bekezdésében megjelölt személyek által interneten keresztül
közvetlenül elérhető adatelérési felület, amelynek használatával
a) a közúti fuvarozással járó tevékenységet folytatni kívánó adózó törvényes képviselője vagy állandó
meghatalmazottja és az  általa adatbejelentésre vagy adatmódosításra feljogosított személyek
az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 22/E.  § (8)  bekezdésében
meghatározott adatok bejelentésére vonatkozó kötelezettségnek tesznek eleget,
b) a közúti fuvarozással járó tevékenységet folytatni kívánó adózó törvényes képviselője vagy állandó
meghatalmazottja saját tevékenysége kapcsán adatbejelentésre jogosíthat fel általa kijelölt
személyeket,
c) a közúti fuvarozással járó tevékenységet folytatni kívánó adózó törvényes képviselője vagy
állandó meghatalmazottja és az  általa erre feljogosított személyek a  rendelkezésre álló kockázati
biztosítékkal kapcsolatos adatokat az  5.  § (3)  bekezdésében meghatározott módon folyamatosan
nyomon követhetik,
5. fizetési megbízás: a fizető félnek vagy a kedvezményezettnek a saját pénzforgalmi szolgáltatója részére fizetési
művelet teljesítésére adott megbízása,
6. garantőr: az Európai Unió tagállamában, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
államban székhellyel rendelkező pénzügyi intézmény, pénzforgalmi intézmény, befektetési vállalkozás.
2. A bejelentés, változásbejelentés szabályai 3. § (1) Az Art. 22/E. §-a szerinti közúti fuvarozással járó tevékenységet folytatni kívánó adózó, törvényes képviselője vagy
állandó meghatalmazottja ügyfélkapun történő felhasználónév és jelszó igénylését követően az EKAER elektronikus
felületen jelenti be az  Art. 22/E.  § (8)  bekezdésében meghatározott adatokat, kivéve, ha az  Art. 22/E.  §-a alapján
mentesül a bejelentési kötelezettség alól.
(2) A  bejelentést az  adózó törvényes képviselője vagy állandó meghatalmazottja helyett teljesítheti az  a  személy is,
akinek részére az  adózó törvényes képviselője, vagy állandó meghatalmazottja az  Art. szabályai szerint az  EKAER
elektronikus felületen a bejelentéshez szükséges felhasználónevet és jelszót igényelt. Az adózó megjelölhet olyan
személyeket is, akik az adott EKAER számhoz kapcsolódóan kizárólag az Art. 11. számú melléklet I. alcím 4. pontja,
II. alcím 4. pontja, III. alcím 3. pontja szerinti adatok módosítására jogosultak, illetve kizárólag a 22/E. § (8) bekezdés
k) pontja szerinti adatot jelenthetik be vagy módosíthatják.
3. Az EKAER szám megállapításának rendje 4. § (1) Az  EKAER szám az  ugyanazon gépjárművel szállított rakományhoz kapcsolódik oly módon, hogy az  Art.
22/E.  §  (8)  bekezdésében és 11. számú mellékletében meghatározott adatok bejelentése alapján, azon
termékegységre kerül meghatározásra, melyet egy megrendelő (ha saját termék mozgatása történik, akkor a termék
tulajdonosa, bérmunka esetén az  átvevő) számára, egy gépjárművel szállítanak, belföldre irányuló szállítás esetén
egy adott átvételi helyre, a gépjármű ezen útvonalon történő egyszeri mozgása során. Amennyiben a termék fentiek
szerinti fuvarozása több gépjárművel történik (például gépjárművel és az  általa vontatott pótkocsival) ugyanazon
EKAER számhoz tartozóan valamennyi rendszámot rögzíteni kell. Egy termékegység több, vámtarifaszámmal
azonosított termékfajtát tartalmazhat.
(2) Az  adózó, törvényes képviselője vagy állandó meghatalmazottja, vagy az  általa kijelölt személyek által teljesített
bejelentés alapján az EKAER szám az EKAER elektronikus felületen megállapításra és tárolásra kerül.
(3) A  megrendelés meghiúsulása esetén az  EKAER számot – a  15 napos érvényességi ideje alatt – érvénytelenítheti
az adózó törvényes képviselője vagy állandó meghatalmazottja, valamint az általa erre a 3. § (2) bekezdése szerint
kijelölt személy.
4. A kockázati biztosíték kezelése, mértékének meghatározása 5. § (1) Az  Art. 11. számú melléklet IV. alcíme alapján kockázati biztosíték nyújtására köteles adózó az  Art.
22/E. § (5) bekezdése szerinti biztosíték nyújtási kötelezettségét az elkülönített letéti számlára történő befizetéssel
vagy garancia benyújtásával teljesíti.
(2) Az adózó az Art. 11. számú melléklet IV. alcím 4. pontja alapján akkor kötelezett több jogcímen biztosíték nyújtására,
amennyiben az  Art. 11. számú melléklet I. alcíme és III. alcíme szerinti tevékenységet is folytat, ebben az  esetben
az  EKAER elektronikus felület meghatározza, hogy mely tevékenységi kör tekintetében magasabb a  bejelentést
megelőző 60 napban (ideértve a bejelentés napját is) teljesített bejelentések alapján nyújtandó biztosíték összege.
(3) Az  állami adóhatóság nyilvántartásba veszi a  6.  § (3)  bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő garanciát, illetve
az elkülönített letéti számlára megfizetett biztosítékot. A letétbe helyezett összeg és a garancia kiegészíti egymást,
az elkülönített letéti számlára megfizetett összegnek és a garanciaszerződésben szereplő összegnek együttesen el
kell érnie az Art. 11. számú melléklete IV. fejezet 3–4. pontjában meghatározott mértéket.
(4) Amennyiben az adózó a biztosíték összegét az elkülönített letéti számlára történő átutalással teljesíti, úgy a banki
munkanap záró időpontjáig benyújtott fizetési megbízásban szereplő összeget a  fizetési megbízás teljesítése
esetén az  állami adó- és vámhatóság legkésőbb a  következő banki munkanapon figyelembe veszi. Amennyiben
az adózó a fizetési megbízáson a megbízás banki munkanapjától eltérő időpontot jelöl meg teljesítési dátumként,
úgy a  fizetési megbízás teljesítése esetén a  fizetési megbízásban szereplő összeget az  állami adó- és vámhatóság
a megjelölt napot követő banki munkanapon veszi figyelembe.
(5) A  rendelkezésre álló kockázati biztosíték mértékét az  adózó, az  adózó törvényes képviselője vagy állandó
meghatalmazottja, valamint az  adatbejelentési jogosultsággal rendelkező személy folyamatosan figyelemmel
kísérheti az  EKAER elektronikus felületen. Az  elektronikus felületen lekérdezhető a  biztosíték aktuális egyenlege,
a lekérdezés időpontját megelőző 60 nap (ideértve a lekérdezés napját is) alatt már bejelentett kockázatos termékek
adó nélküli értékének 15%-a, valamint e  két adat alapján – a  rendelkezésre álló biztosíték összeget figyelembe
véve  – a  biztosíték megemelése nélkül még bejelenthető kockázatos termék adó nélküli értékének 15%-a.
Amennyiben ezen összeget meghaladóan kíván kockázatos termékekkel kapcsolatban adatot bejelenteni az  erre
jogosult személy, a  biztosíték összegének kiegészítésére vonatkozó hibaüzenetet küld az  elektronikus felület, és
EKAER szám nem állapítható meg, így új bejelentés nem teljesíthető.
(6) Ha az  áru értékét eredetileg nem forintban határozták meg, a  bejelentésre kötelezett azt az  elektronikus
felületen forintban adja meg, a  forintra történő átszámítás a  tárgyévet megelőző év utolsó napján érvényes MNB
hivatalos devizaárfolyamon történik. Olyan külföldi pénznem esetében, amely nem szerepel az  MNB hivatalos
devizaárfolyam-lapján, az MNB által közzétett, euróban megadott árfolyamon kell forintra átszámítani.
(7) A  kockázati biztosíték akkor minősül megfizetettnek, mikor az  elkülönített letéti számlára befizetett összeget
jóváírták, illetve a  garanciaszerződést az  állami adóhatóság nyilvántartásba vette, de legkorábban a  garancia
érvényességének kezdetétől.
(8) Amennyiben az  állami adóhatóság az  Art. 11. számú melléklet IV. alcím 10.  pontja alapján az  adózó fennálló
adótartozására elszámolja a  biztosíték összegét vagy annak egy részét, az  elkülönített letéti számláról történő
átvezetésről értesíti az  adózót. A  garanciaszerződés alapján érvényesített lehívásról az  állami adóhatóság szintén
értesíti az adózót.
(9) A  kockázati biztosíték adótartozásra történő elszámolása esetén az  adótartozás megfizetésének napja
az adószámlán történő jóváírás napja.
5. A garancia formájában nyújtott kockázati biztosíték 6. § (1) Az  állami adóhatóság csak olyan garanciát fogad el, melynél a  garantőr a  garanciáról szóló okirat kiállításának
időpontjában
a) nem áll csőd-, felszámolási, kényszer-végelszámolási, valamint kényszertörlési eljárás alatt,
b) adószámát jogerősen nem függesztették fel,
c) tevékenységét felügyeleti szerve nem függesztette fel,
d) érvényes engedéllyel rendelkezik garancia vállalására.
(2) Az  (1)  bekezdés c)–d)  pontjában rögzített feltételek fennállását az  adózó a  garantőr által kiállított nyilatkozattal
igazolja.
(3) A garancia
a) meghatározott összegre szól, ezen összeg szerepel az okiraton,
b) meghatározott határnapig, de legalább 60 napig érvényes, az  okirat tartalmazza az  érvényesség kezdő és
végső időpontját,
c) eredeti garancia, és amelyben a  garantőr arra vállal kötelezettséget, hogy az  állami adóhatóság
igénybejelentése alapján, feltétel nélkül – a  banki forgalom szabályozására vonatkozó előírások szerint,
de legfeljebb 3 banki napon belül – az  igénybejelentésben megjelölt államháztartási számlá(k)ra megfizeti
a megbízója Art. 11. számú melléklet IV. alcím 10. pontja szerinti tartozását,
d) a fizetési igény bejelentésére az állami adóhatóságot kizárólagos kedvezményezettként jelöli meg,
e) az  érvényesség idején belül visszavonhatatlan vagy kizárólag az  állami adóhatóság jóváhagyásával
visszavonható,
f ) tartalmazza a garanciát nyújtó garantőr megnevezését, bankszámlaszámát, valamint a megbízó nevét, címét,
fizetési számlaszámát, adószámát.
 (4) Amennyiben a (3) bekezdés a) pontja szerinti összeg forinttól eltérő pénznemben megadott pénzügyi adat, forintra
történő átszámítása a  tárgyévet megelőző év utolsó napján érvényes MNB hivatalos devizaárfolyamon történik.
Olyan külföldi pénznem esetében, amely nem szerepel az  MNB hivatalos devizaárfolyam-lapján, az  MNB által
közzétett, euróban megadott árfolyamon kell forintra átszámítani.
(5) Nem fogadható el a  garancia, ha a  garanciát nyújtó hitelintézettel szemben a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 189. §-a szerinti kivételes intézkedésre kerül sor.
(6) A nem magyar nyelven kiállított garancia kizárólag hiteles magyar fordítással ellátva fogadható el.
 (7) Ha a garancia érvényességi ideje alatt a garantőr szervezet az (1) és (3) bekezdésben felsorolt feltételeknek már nem
tesz eleget, vagy az állami adóhatóság részben vagy egészben beváltotta a garanciát, az adózó új, a  feltételeknek
megfelelő garancia benyújtására, vagy az elkülönített letéti számlára történő befizetésre köteles.
(8) Amennyiben az  állami adóhatóság tudomást szerez a  garantőr szervezettel kapcsolatos feltételek hiányáról,
elektronikus úton értesíti az  adózót és egyidejűleg felszólítja arra, hogy 8 napon belül nyújtson be igazolást
arról, hogy a  feltételeknek megfelelő garantőrnél kezdeményezte a  garanciaszerződés megkötését, mely eljárás
folyamatban van, vagy 8 napon belül egészítse ki a  biztosíték összegét az  elkülönített letéti számlára történő
befizetéssel. A  felszólítás esetén annak kézbesítésétől számított 8 napig az  adózó jogosult az  EKAER elektronikus
felületen bejelentést teljesíteni a korábban nyilvántartásba vett biztosíték mértékéig.
(9) Amennyiben az  adózó nem teljesíti a  (8)  bekezdés szerinti felszólításban foglaltakat, úgy nem jogosult az  EKAER
elektronikus felületen bejelentést teljesíteni a kézbesítéstől számított 8. napot követően. Ha az adózó a  felszólítás
alapján benyújtja az  igazolást, de a  kézbesítéstől számított 60. napig nem veteti az  állami adóhatóságnál
nyilvántartásba az  új garanciaszerződést, vagy nem egészíti ki az  elkülönített letéti számlára történő befizetéssel
a  biztosíték összegét, a  felszólítás kézbesítésétől számított 60. napot követően EKAER szám nem állapítható meg
az adózó számára.
(10) Amennyiben az  Art. 11. számú melléklet IV. alcím 11.  pontja alapján a  biztosíték visszautalásának van helye,
az  utalást a  pénzforgalmi számlanyitásra kötelezett adózó esetén a  pénzforgalmi számlára, megszűnt adózó
(tevékenységét megszüntető egyéni vállalkozó) esetén a kérelemben megjelölt számlára vagy postai átvételi címre
teljesíti az állami adó- és vámhatóság.
6. Adatbiztonság és tájékoztatás 7. § (1) Amennyiben az EKAER elektronikus rendszerben üzemzavar történik, az állami adó- és vámhatóság az üzemzavarról
és az  üzemzavar elhárítását követően annak kezdő és megszűnési időpontjáról haladéktalanul közleményt tesz
közzé honlapján.
(2) Az  állami adóhatóság az  elektronikus rendszerének karbantartás miatti leállítását megelőzően, a  karbantartási
igény felmerülésével egyidejűleg tájékoztatást tesz közzé honlapján a  karbantartási célú üzemszünet várható
kezdeti időpontjáról és tervezett tartamáról, valamint a karbantartásban érintett, időszakosan elérhetetlenné váló
szolgáltatások köréről.
(3) Amennyiben az  EKAER elektronikus felület üzemzavar vagy karbantartás miatt, vagy az  internet-szolgáltatás
elégtelensége miatt nem érhető el, a  bejelentés elmulasztása miatt az  adózó nem szankcionálható és
a bejelentéseket az akadály megszűnését követő munkanapon kell teljesíteni.
7. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 4–5. alcím 2015. január 31-én lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1015/2015. (I. 22.) Korm. határozata a FINA 2021. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnoksággal összefüggésben a Magyar Úszó Szövetség elhelyezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság (a továbbiakban:
Világbajnokság) előkészítésében és megrendezésében közreműködő Magyar Úszó Szövetség elhelyezését méltó
módon, hosszú távon biztosítani kell;
2. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24. § (2) bekezdés e) pontjában foglaltak alapján dönt arról, hogy
a  Budapest XIII. kerület, 23800/7 helyrajzi számú, a  Budapest Főváros Önkormányzata és a  Magyar Állam közös
tulajdonában álló ingatlannak (a továbbiakban: ingatlan) a Magyar Állam tulajdonában álló tulajdoni hányada egy
részének vonatkozásában a Klubházra és az annak használatához elengedhetetlenül szükséges területre használati
megállapodás kerüljön megkötésre a Magyar Úszó Szövetséggel;
3. egyetért azzal, hogy az  ingatlan a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvt.)
11.  § (13)  bekezdésében foglaltak alapján, közfeladat ellátása érdekében ingyenesen, továbbá az  Nvt. 11.  §
(10)  bekezdésében foglaltak alapján határozott időtartamra, a  használati megállapodás hatálybalépésétől, de
legkorábban 2015. április 1-jétől 2021. december 31. napjáig kerüljön a  Magyar Úszó Szövetség használatába
a Világbajnokság szervezési és rendezési feladatai mint közfeladat ellátásának biztosítása érdekében;
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket a 2–3. pontban foglalt feladatok végrehajtására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2015. április 1.
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  ingatlannak az  1.  pontban
nevesített feladat végrehajtásához szükséges részei használati jogának biztosítása érdekében tájékoztassa
a  tulajdonostárs Budapest Főváros Önkormányzatát és egyeztessen Budapest Főváros Önkormányzatával
az önkormányzatot érintő tulajdoni hányad tekintetében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Nvt. 11. § (13) bekezdése és 11. § (17) bekezdés b) pontja alapján
gondoskodjon a  Magyar Úszó Szövetség e  határozattal érintett, Világbajnoksághoz kapcsolódó feladatainak
jogszabályi úton történő nevesítéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. április 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2017. (III. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Lévai
Juditot 2017. április 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök