text:
1/2013. (I. 8.) KIM rendelete a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági felsőoktatás vonatkozásában az évenként felvehető hallgatói létszám megállapításával és elosztásával kapcsolatos eljárás részletes szabályairól, a Nemzeti Közszolgálati Egyetemre történő felvétel különös feltételeiről, valamint a külföldi hallgatók Nemzeti Közszolgálati Egyetemre történő felvételének, jogállásának és tanulmányainak részletes szabályairól.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény
44. § (2) bekezdés a)–c) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró rendészetért felelős miniszterrel, valamint a honvédelemről
és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljáró honvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági felsőoktatásba felvehető
hallgatói létszám megállapítása 1. § A Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal (a továbbiakban: KIH) minden év június 30-ig felhívást tesz közzé honlapján
a kormánytisztviselőket vagy köztisztviselőket foglalkoztató szervek részére, hogy jelöljék meg beiskolázási igényeiket
a közigazgatási felsőoktatás szakjai tekintetében. A beiskolázási igényeket a tanévet megelőző év július 31-ig
elektronikus úton kell benyújtani a KIH részére a beiskolázandó személyek számának, továbbá a szak, a képzés szintje,
munkarendje és a finanszírozási forma megjelölésével. A KIH az igényeket szakok, a képzés szintje, munkarendje és
a finanszírozási forma szerint összesítve beiskolázási tervet készít, melyet augusztus 15-ig eljuttat az Egyetem részére.
2. § Az ágazat személyi utánpótlási igényei alapján
a) a rendészetért felelős miniszter a rendészeti felsőoktatás és külön a nemzetbiztonsági felsőoktatás polgári
területe, b) a honvédelemért felelős miniszter a katonai felsőoktatás és külön a nemzetbiztonsági felsőoktatás katonai
területe tekintetében beiskolázási tervet készít szak, szakirány képzés szintje, munkarendje és finanszírozási forma szerinti
bontásban, melyet augusztus 15-ig eljuttat az Egyetem részére.
3. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: Egyetem) az 1. és 2. § szerinti beiskolázási terveket közös javaslatba
foglalja. A javaslatban a tervezett létszámot képzési áganként és a finanszírozás módja szerinti bontásban kell
megjeleníteni. A javaslatot az Egyetem minden év augusztus 31-ig megküldi a felügyeletet gyakorló miniszterek
számára. 4. § A közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági képzési területen képzés folytatására jogosult felsőoktatási
intézmények – az Egyetem kivételével – minden év július 31-ig juttatják el a felügyeletet gyakorló miniszter számára
a képzés indítására vonatkozó szándékot és a tervezett létszámot tartalmazó kérelmüket szak, képzés szintje,
munkarendje és finanszírozási forma szerinti bontásban. 5. § A felügyeletet gyakorló miniszter a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai
felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: NKEtv.) 41. § (2) bekezdése szerinti
kormányhatározatban meghatározott létszám, valamint a 4. §-ban meghatározottak szerint beérkezett kérelmek
alapján az általa felügyelt felsőoktatás vonatkozásában szeptember 30-ig meghatározza a hallgatói létszámok
intézményenkénti és – az Egyetem kivételével – szakonkénti elosztását, megjelölve a képzés szintjét, munkarendjét
és a finanszírozási formát. Az Oktatási Hivatalt, és az érintett intézményeket a felügyeletet gyakorló miniszter
október 10-ig értesíti a felvehető hallgatói létszám megosztásáról.
6. § A felügyeletet gyakorló miniszter az 5. § szerinti döntését az államnak a közigazgatási, rendészeti, katonai és
nemzetbiztonsági szakterületen előre látható szakemberigénye figyelembevételével alkotja meg.
2. Az Egyetem rendészeti képzést folytató karára történő felvétel különös feltételei
7. § (1) Az Egyetem rendészeti képzést folytató karára történő felvétel – az NKEtv.-ben meghatározottakon kívüli – különös
feltétele: a) a magyarországi lakóhely, b) nyilatkozat, melyben a jelentkező hozzájárul ahhoz, hogy a tanulmányok megkezdéséhez szükséges
kifogástalan életvitelre vonatkozó ellenőrzést az illetékes szervek elvégezzék.
(2) Nappali munkarendben folyó alapképzés esetén további feltétel a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésének
vállalása a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó
fegyveres szervnél (a továbbiakban: fegyveres szerv), a biztonsági és a migrációs szakirány kivételével.
(3) A rendészeti igazgatás és a bűnügyi igazgatás szak levelező munkarendben folyó alapképzései esetén további feltétel
a fegyveres szervnél fennálló hivatásos szolgálati viszony, a biztonsági, és a migrációs szakirány kivételével.
8. § (1) A rendőrség hivatásos állományú tagja vonatkozásában bűnügyi nyomozó, gazdaságvédelmi nyomozó,
igazgatásrendészeti, határrendészeti, közlekedésrendészeti, illetve közrendvédelmi szakirány nappali munkarendben
folyó alapképzésre történő jelentkezés feltétele a rendőri, határőri szakképesítés megszerzését követő, legalább
három éves szakmai gyakorlat megléte és a beiskolázási jogkörrel rendelkező elöljáró támogató nyilatkozata.
(2) A bűnügyi hírszerző szakirányra csak a fegyveres szervek hivatásos állományában bűnügyi területen legalább három
éve dolgozó jelentkezhet. A jelentkezőnek rendelkeznie kell „C” típusú nemzetbiztonsági ellenőrzéssel, valamint az
állományilletékes parancsnok által kiadott támogató nyilatkozattal. (3) Büntetés-végrehajtási szakirány nappali munkarendben folyó alapképzésre csak a büntetés-végrehajtás hivatásos
állományában már legalább három éve szolgálatot teljesítő jelentkezhet. A jelentkezőnek a büntetés-végrehajtás
országos parancsnoka által kiadott támogató nyilatkozattal, továbbá alap-, vagy középfokú büntetés-végrehajtási
szaktanfolyami vizsgával, vagy a belügyminiszter irányítása alá tartozó egyes fegyveres szerveknél rendszeresített
hivatásos beosztásokról és a betöltésükhöz szükséges követelményekről szóló 65/2011. (XII. 30.) BM rendelet
(a továbbiakban: BM rendelet) 2. melléklet II. cím „Megjegyzés” alcímében felsorolt bizonyítvánnyal kell rendelkeznie.
(4) A katasztrófavédelem szak tűzvédelmi és mentésirányítási szakirány nappali munkarendben folyó alapképzésre csak
a hivatásos katasztrófavédelmi szervek hivatásos állományában legalább három éve szolgálatot teljesítő jelentkezhet.
A jelentkezés további feltétele, hogy a jelentkező rendelkezik tűzoltó szakképesítéssel, továbbá az állományilletékes
parancsnok által kiadott támogató nyilatkozattal. 9. § (1) Biztonsági szakirány levelező munkarendben folyó alapképzésre csak biztonsági őri vagy azzal egyenértékű Országos
Képzési Jegyzék szerinti szakképesítéssel rendelkező jelentkezhet. (2) Bűnügyi nyomozó, gazdaságvédelmi nyomozó, közlekedésrendészeti, igazgatásrendészeti, határrendészeti, valamint
közrendvédelmi szakirány levelező munkarendben folyó alapképzésre történő jelentkezés feltétele a rendőrséggel
fennálló hivatásos szolgálati viszony, rendészeti szakközépiskolai végzettség vagy rendészeti szakirányú képesítés,
továbbá legalább három éves szakmai gyakorlat. (3) Büntetés-végrehajtási szakirány levelező munkarendben folyó alapképzésre csak a büntetés-végrehajtás
állományában már legalább három éve szolgálatot teljesítő jelentkezhet. A jelentkezőnek alap- vagy középfokú
büntetés-végrehajtási szaktanfolyami vizsgával, vagy a BM rendelet 2. melléklet II. cím „Megjegyzés” alcímében
felsorolt bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. (4) Vám- és jövedéki igazgatási szakirány levelező munkarendben folyó alapképzésre az a NAV hivatásos állományában
legalább két éve szolgálatot teljesítő jelentkezhet, aki rendelkezik alapfokú szaktanfolyami, vagy az 1999–2007. között
szerzett vám- és pénzügyőri szaktanfolyami végzettséggel, továbbá tanulmányai folytatása érdekében vállalja, hogy
tanulmányi szerződést köt a NAV-val és rendelkezik vezetői támogató javaslattal.
(5) Pénzügyi nyomozó szakirány levelező munkarendben folyó alapképzésre az NAV hivatásos állományában legalább
két éve szolgálatot teljesítő jelentkezhet, aki szolgálati ideje legalább felét nyomozati szakterületen töltötte el, és
rendelkezik alapfokú szaktanfolyami, vagy az 1999–2007. között szerzett vám- és pénzügyőri szaktanfolyami
végzettséggel, továbbá tanulmányai folytatása érdekében vállalja, hogy tanulmányi szerződést köt a NAV-val és
rendelkezik vezetői támogató javaslattal. (6) Migrációs szakirány levelező munkarendben folyó alapképzésre jelentkezés feltétele a közigazgatási szervnél legalább
egy éve fennálló közszolgálati vagy kormányzati szolgálati jogviszony vagy migrációs ügyintéző Országos Képzési
Jegyzék szerinti szakképesítés. (7) A katasztrófavédelem szak tűzvédelmi és mentésirányítási szakirány levelező munkarendben folyó képzésre
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv hivatásos állományának tagja, valamint az önkormányzati és létesítményi
tűzoltóságok és az önkéntes tűzoltó egyesületek szaktevékenységet ellátó tagja jelentkezhet. A jelentkezés feltétele,
hogy a jelentkező rendelkezik tűzoltó szakképesítéssel és legalább három éves szakmai gyakorlattal.
(8) A katasztrófavédelem szak katasztrófavédelmi műveleti és iparbiztonsági szakirány levelező munkarendben folyó
közszolgálati ösztöndíjas képzéseire csak a hivatásos katasztrófavédelmi szerv állományából lehet jelentkezni.
10. § Rendészeti vezető mesterképzés esetén a jelentkezés feltétele fegyveres szervnél fennálló hivatásos szolgálati viszony
és a jelentkezéshez szükséges felsőfokú végzettség megszerzését követő, legalább két éves, fegyveres szervnél
szerzett szakmai gyakorlat. 3. Az Egyetem katonai képzést folytató karára történő felvétel különös feltételei
11. § (1) A katonai vezetői alapképzési szak nappali munkarendű, államilag támogatott képzésére a jelentkezési feltétel az
angol nyelvből tett államilag elismert vagy azzal egyenértékű B2 szintű (korábban középfokú) komplex (korábban
C típusú) nyelvvizsga. A szakra csak egészségügyi, pszichikai és fizikai alkalmassági vizsgálati „megfelelt” eredménnyel
lehet felvételt nyerni. A szemüveg (kontaktlencse) viselése, valamint a „korlátozottan alkalmas” minősítés kizáró ok.
(2) A katonai üzemeltetői és katonai logisztikai alapképzési szak nappali munkarendű, államilag támogatott képzésére
jelentkezési feltétel az angol nyelvből tett államilag elismert vagy azzal egyenértékű B2 szintű (korábban középfokú)
komplex (korábban C típusú) nyelvvizsga, és alkalmassági vizsga.
(3) A katonai vezetői, katonai üzemeltetői, katonai műveleti logisztikai mesterképzési szak nappali munkarendjére az
állomány azon tagja jelentkezhet, aki egyetemi végzettséghez kötött beosztásba tervezett, és a rendfokozatának
megfelelő előmeneteli bizottság rangsorolta, rendelkezik a munkáltatói jogkört gyakorló előzetes engedélyével,
továbbá angol nyelvből középfokú (B2) komplex (korábban C típusú) államilag elismert vagy azzal egyenértékű
nyelvvizsgával, valamint közigazgatási alapvizsgával rendelkezik. (4) Az Egyetem a honvédtiszti alapképzésre jelentkezővel az alkalmassági vizsgálat részeként pályaalkalmassági
orientációs beszélgetést folytat le, melynek keretében bizottság vizsgálja a felvételiző pálya iránti elkötelezettségét.
12. § Nemzetbiztonsági alap- és mesterképzési szakra – katonai vagy polgári nemzetbiztonsági területre – csak a polgári
vagy katonai nemzetbiztonsági szolgálatok, illetve a titkos információgyűjtésre törvényben felhatalmazott
szervezetek állományába tartozó olyan személy jelentkezhet, akit a beiskolázási jogkörrel rendelkező elöljáró vagy
vezető az előmeneteli tervek alapján támogat, továbbá aki kockázatot nem tartalmazó érvényes „C” típusú
nemzetbiztonsági ellenőrzéssel rendelkezik. 4. Az Egyetem közigazgatási képzést folytató karára történő felvétel különös feltételei
13. § A részidős (levelező munkarendű) közszolgálati ösztöndíjas igazgatásszervező képzésre a Kormányablakkal
összefüggő feladatokat ellátó személyek kiválasztásának és képzésének szabályairól szóló 148/2012. (VII. 6.)
Korm. rendelet 11. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott tanfolyamot megkezdett hallgatók jelentkezhetnek.
A hallgatói jogviszony létesítésének feltétele a tanfolyam elvégzését igazoló bizonyítvány megléte, és
a kormánytisztviselői vagy köztisztviselői jogviszony fennállása. 5. A külföldi hallgatók Egyetemre történő felvételének, jogállásának és tanulmányainak szabályai
14. § Külföldi hallgató honvédtiszti alap- és mesterképzésben kizárólag az érintett ország védelmi minisztériumával kötött
megállapodás alapján vehet részt. 15. § (1) A külföldi hallgatók honvédtiszti alap- és mesterképzésre történő beiskolázási feltételeit az Egyetem állítja össze,
amely tartalmazza a) a jelölhető szakokat, b) a szakonként felvehető hallgatók létszámát,
c) a képzés nyelvét, d) a felvétel követelményeit,
e) a megszerezhető képesítést és annak követelményeit, valamint
f) a finanszírozási formát. (2) A beiskolázás feltételeit a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) katonai diplomáciai kapcsolatok útján küldi
meg az érdeklődő országok védelmi minisztériumainak. 16. § A HM a képzésre igényt tartó fél védelmi minisztériumával megállapodik a honvédtiszti képzéssel kapcsolatos
kérdésekben, így különösen a) a beiskolázás feltételeiről, b) a szállás, étkezés, egészségügyi ellátás rendjéről,
c) a felek kártérítési kötelezettségeiről, d) a képzési költségekről,
e) a fizetendő tandíjról, f) a minősített adat védelméről,
g) a tanulmányok megszakításáról, a tanulmányi időszak (szemeszter) megismétléséről,
h) egyéb, a külföldi hallgató részére nyújtandó járandóságokról,
i) a fegyelmi eljárásnál követendő szabályokról, valamint j) a megszerzett oklevél elismerésének, illetve honosításának módjáról, figyelembe véve az érvényes két- és
többoldalú megállapodásokat. 17. § A honvédtiszti alap- és mesterképzésben részt vevő külföldi hallgató hallgatói jogviszonya a beiratkozás napjával
kezdődik és az oklevél (illetve bizonyítvány) átadásának vagy a tanulmányai végleges megszakításának napjával
szűnik meg. 18. § A HM tájékoztatja a küldő védelmi minisztériumot arról, hogy a Magyarországon honvédtiszti alap- és
mesterképzésben részt vevő külföldi állampolgárok a magyar joghatóság alá tartoznak, valamint ismertetést nyújt
a vonatkozó jogszabályokról és idegenrendészeti előírásokról. 6. Záró rendelkezések
19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
20. § E rendelet 1–6. §-át a 2013/2014-es tanév létszámainak megállapítása tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy az Egyetem és a közigazgatási, rendészeti, katonai és nemzetbiztonsági képzési területen képzés folytatására
jogosult felsőoktatási intézmények gondoskodnak arról, hogy a 4. § szerinti kérelmük 2013. január 16-ig eljusson
a felügyeletet gyakorló miniszter részére. A felügyeletet gyakorló miniszter az 5. § szerinti döntést 2013. január 23-ig
hozza meg és erről az Oktatási Hivatalt 2013. január 25-ig értesíti.
21. § Hatályát veszti a Rendőrtiszti Főiskolára évente felvehető hallgatók számáról és a felvétel különös feltételeiről szóló
5/1997. (I. 31.) BM rendelet. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1620/2016. (XI. 11.) Korm. határozata a Belügyminisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezéséhez kapcsolódó további intézkedésekről, valamint az elhelyezéssel összefüggő források biztosításáról.
1. A Kormány a Belügyminisztérium teljes személyi állományának budai Várnegyedben történő elhelyezése érdekében
1.1. egyetért az  állam tulajdonában álló, természetben a  Budapest I. kerület, Nándor utca 5–7. szám alatt
található, Budapest 6628 helyrajzi számú ingatlan (a  továbbiakban: Ingatlan) felújításával és átalakításával
(a továbbiakban: Beruházás);
1.2. egyetért azzal, hogy a Beruházás
a) építtetője a Belügyminisztérium,
b) lebonyolítója a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési
Zártkörűen Működő Részvénytársaság
 legyen;
1.3. felhívja a belügyminisztert, hogy az 1.1. és az 1.2. pont alapján gondoskodjon az Ingatlant érintő Beruházás
előkészítéséről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. december 31. 1.4. az  1.1.  pontban foglaltakkal összefüggésben felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
–  a belügyminiszter közreműködésével – intézkedjen az MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő
Részvénytársaság által az  Ingatlan felújítására és átalakítására kidolgoztatott tervek megvásárlása és
a Belügyminisztérium részére történő átadása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2016. december 31.
1.5. az  1.1.  pontban foglaltakkal összefüggésben felhívja a  belügyminisztert, hogy intézkedjen az  1.4.  pont
szerinti terveknek a Belügyminisztérium elhelyezési igényeinek megfelelő áttervezése érdekében;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. március 31.
1.6. az  1.1.  pontban foglaltakkal összefüggésben felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
–  a  nemzetgazdasági miniszter közreműködésével – intézkedjen az  Ingatlannak a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság vagyonkezelésébe adása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. március 31.
1.7. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Belügyminisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezéséhez kapcsolódó további
intézkedések finanszírozásához 60,0 millió forint egyszeri jellegű átcsoportosítását elszámolási, a  fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: az átcsoportosítás tekintetében a nemzetgazdasági miniszter
 az elszámolás és a visszatérítés tekintetében a belügyminiszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 az elszámolás és a visszatérítés tekintetében 2017. június 30.
1.8. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  részletes költség- és ütemterv alapján gondoskodjon a  Beruházás
megvalósításához szükséges költségvetési források Kormány részére történő bemutatásáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. április 30.
1.9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a b)  alpont szerinti ingatlanok állami tulajdonba kerülése esetén az  ingatlan-nyilvántartás szerint
Budapest 7139 helyrajzi számú (természetben a  Budapest I. kerület, Palota utcában elhelyezkedő)
ingatlan tulajdonjogának az állam javára történő megszerzése érdekében,
b) a Magyar Tudományos Akadémia felajánlása esetén a  Budapest I. kerület, Úri utca 47. szám alatti
(az  ingatlan-nyilvántartás szerint Budapest 6641/3 helyrajzi számú) és a  Budapest I. kerület,
Országház utca 26. szám alatti (az ingatlan-nyilvántartás szerint Budapest 6641/2 helyrajzi számú)
ingatlanok állami tulajdonba kerülése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az egyeztetések lefolytatása tekintetében azonnal
1.10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  martonvásári agrár-innovációs centrum (a  Magyar
Tudományos Akadémia Agrártudományi Kutatóközpont új kutatási tömbje) kialakításával és egyes
agrárturisztikai fejlesztések támogatásával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1963/2015. (XII. 23.)
Korm.  határozat 1.  pontjában foglaltak szerint – az  MNV Zrt. útján gondoskodjon az  ingatlan-nyilvántartás
szerint Budapest I. kerület, belterület 6641/1 helyrajzi szám alatti ingatlan független ingatlanforgalmi
szakértő által meghatározott forgalmi értéken, de legfeljebb 9400 millió forint értéken történő
megszerzéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a szerződéskötés tekintetében 2016. december 15.
 a birtokba adásra 2017. január 31.
1.11. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) az 1.4. és 1.10.  pont végrehajtása érdekében – a  nemzeti fejlesztési miniszter kezdeményezése
alapján – gondoskodjon a  szükséges forrás rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
b) a Budapest I. kerület, Kapisztrán tér Nemzeti Hauszmann-tervhez illeszkedő felújítása céljából
– a  belügyminiszter közreműködésével – gondoskodjon 1000 millió forint forrás rendelkezésre
állásáról a központi költségvetés IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: a Belügyminisztérium Budavárban történő elhelyezéséhez szükséges ingatlanok
közműcsatlakozást érintő közterületi munkáinak befejezését követő 30 napon belül
1.12. visszavonja
a) az Országos Villamos Teherelosztó épületének lebontásához szükséges intézkedésekről szóló
1294/2016. (VI. 13.) Korm. határozatot,
b) a Belügyminisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos intézkedésekről
szóló 1407/2016. (VII. 29.) Korm. határozat 5. és 6. pontját.
2. A  Belügyminisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos intézkedésekről szóló 1407/2016.
(VII. 29.) Korm. határozat a következő 1a. ponttal egészül ki:
(A Kormány)
„1a. egyetért az  1.  pont szerinti ingatlan-együttes átalakítása során – a  világörökségi hatástanulmány ajánlása
alapján – a  Budapest I. kerület, Országház u. 32. szám alatti épületszárny Budapest I. kerület, Kapisztrán tér felé
nyitott udvarának a kolostorépület stílusához igazodó új épületszárnnyal történő lezárásával;”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2006. (IV. 5.) KvVM rendelete a hulladéklerakással, valamint a hulladéklerakóval kapcsolatos egyes szabályokról és feltételekről.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 59. § (2) bekezdése aa) és
ad) pontjában kapott felhatalmazás alapján az érdekelt
miniszterekkel egyetértésben a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed:
a) Hgt. hatálya alá tartozó, lerakással ártalmatlanítható
hulladékra,
b) a hulladék lerakására, valamint a hulladéklerakó lé
tesítésével, üzemeltetésével, lezárásával és utógondozásával kapcsolatos tevékenységre, valamint ezek engedélyezésére,
c) a műszaki védelem nélkül létesített hulladéklerakó
felülvizsgálatára, üzemeltetésére, rekultivációjára.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki:
a) iszap (beleértve a szennyvíziszap külön jogszabály1
szerinti mezőgazdasági felhasználását, a kotrási műveletből származó iszapot és egyéb iszapokat) talajon történő
szétterítésére;
b) a tereprendezésre vagy építési célokra alkalmas inert
hulladéknak hulladéklerakóban történő hasznosítására;
c) a külön jogszabály2 szerinti nem veszélyes kotrási
iszap vízparti elhelyezésére, amennyiben az iszapot abból
a mederből emelték ki, amelynek parti sávjában elhelyezik, továbbá nem veszélyes iszap felszíni vízbe történő elhelyezésére;
d) az ásványi nyersanyag kutatása, kitermelése, tárolása és feldolgozása során keletkező, nem veszélyes hulladék elhelyezésére.
1 A szennyvizek és szennyvíziszapok mezőgazdasági felhasználásának
és kezelésének szabályairól szóló 50/2001. (IV. 3.) Korm. rendelet.
2 A hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet.
 A mellékletek megtalálhatók a Magyar Közlöny 2006/38. számában.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) lerakás: a hulladék ártalmatlanítása műszaki véde
lemmel és monitoring rendszerrel épített és üzemeltetett, a
földtani közeg felszínén vagy a földtani közegben kialakított hulladéklerakóban;
b) hulladéklerakó: sajátos építményfajta3, amely a hulladék lerakására szolgáló területet, valamint az azon lévő
építmények összességét jelenti;
c) csurgalékvíz: a lerakott hulladéktesten átszivárgó, illetve az ott keletkező minden olyan folyadék, amely a lerakóban marad vagy a környezetbe kerül;
d) hulladéklerakó-gáz: a lerakott hulladék biológiai,
kémiai bomlása során a hulladéklerakóban képződő gázkeverék;
e) üzemeltető: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki
(amely) a hulladéklerakó üzemeltetéséért, lezárásáért, utógondozásáért, rekultivációjáért felelős;
f) meglévő hulladéklerakó: az e rendelet hatálybalépését megelőzően létesített hulladéklerakó;
g) bezárás: a hulladék átvételi és lerakási tevékenységek megszüntetése;
h) lezárás: felső záró-réteg rendszer megvalósítása;
i) utógondozás: a hulladéklerakó részleges (egy részé
nek) vagy teljes lezárását követő olyan összetett tevékenység, amely magában foglalja a monitoring rendszer üzemeltetését, a csurgalékvíz és a hulladéklerakó-gáz kezelését, valamint a szükségessé váló karbantartási munkákat;
j) alapjellemzés: a hulladék alapvető jellemzőinek
meghatározása, azon adatok, információk összegyűjtése,
amelyek a hulladék biztonságos lerakásához szükségesek;
k) megfelelőségi vizsgálat: azonos termelési, hulladékkezelési technológiából származó, rendszeresen képződő
hulladék ellenőrzése az alapjellemzésben meghatározott
kritikus paraméterek mért értékeinek összevetésével és értékelésével;
l) eluátum: a laboratóriumi kioldási vizsgálatok során
keletkező oldat;
m) rekultiváció: az e jogszabály szerinti műszaki védelemnek nem megfelelően épített, bezárt hulladéklerakó
vagy hulladék elhelyezésére használt terület környezeti
veszélyességének csökkentése műszaki védelem utólagos
kiépítésével, tájba illesztésével, továbbá utógondozásával;
n) hulladéklerakó felszámolása: hulladéklerakóban
vagy hulladéklerakás céljára használt területen korábban
ártalmatlanítási céllal lerakott hulladék teljes felszedése és
kezelése a terület hasznosítása érdekében.
3 Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény.
A hulladéklerakó tervezése, létesítése, a hulladéklerakás
általános szabályai
3. § (1) Hulladéklerakó az Országos Hulladékgazdálkodási
Tervben, valamint a létesítés telephelye szerinti területi,
helyi hulladékgazdálkodási tervekben foglalt célokkal és
feladatokkal összhangban, az e rendelet 1. számú mellékletében felsorolt követelmények betartásával létesíthető és
üzemeltethető.
(2) A hulladéklerakó helyének kiválasztásánál, a külön
jogszabályokban megállapított terület- és településrendezési, természetvédelmi, kulturális örökségvédelmi, tájvédelmi, vízvédelmi, levegőtisztaság-védelmi feltételek
mellett, a következő szempontokat kell figyelembe venni
és mérlegelni:
a) a terület földtani és hidrogeológiai tulajdonságait,
b) a földtani közeg, különösen a termőföld védelmét,
c) a hulladéklerakó határának a lakó- és az üdülőterü
lettől, a vízi utaktól, a felszíni vizektől és a mezőgazdaságilag művelt területektől való távolságát.
(3) Hulladéklerakó nem létesíthető:
a) erózió-veszélyes területen,
b) a földtani közeg mozgása által veszélyeztetett terüle
ten,
c) a külön jogszabály4 szerint kiemelten érzékeny fel
szín alatti vízminőség-védelmi területen,
d) a külön jogszabályban5 rögzített előírás alapján a
mezőgazdasági művelésre alkalmas közepes vagy annál
jobb minőségű területen,
e) árvíz- és belvízveszélyes, továbbá ármentesítéssel
nem rendelkező területen,
f) a külön jogszabály6 szerinti természeti területen, védett és fokozottan védett természeti területen, valamint az
Európai Közösségi jelentőségű területen,
g) védetté nyilvánított régészeti lelőhelyen, műemléki
ingatlanon, műemléki környezetben és műemléki jelentőségű területen,
h) energiaszállító vezetékek védősávjában,
i) működő, illetve felhagyott mélyművelésű bánya fel
szakadási területén, ha a földtani közeg mozgása még nem
konszolidálódott, továbbá bányaművelésre, távlati művelés céljából kijelölt területen,
j) azon a földrengésveszélyes területen, ahol a földrengés várható erőssége az Európai Makroszeizmikus Skálán
(EMS)7 elérheti a VI. fokozatot,
4 A felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet.
5 A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény.
6 A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény.
7 Európa Tanács (CE), illetve az Európai Geodinamikai és Szeizmológiai
Központ (CEGS) ajánlása alapján. k) olyan területen, ahol nem teljesül az a feltétel, hogy a
felszín alatti víz maximális nyugalmi, illetve nyomás
szintje legalább 1,0 m-rel mélyebben van, mint a lerakó
szigetelőrendszerének fenékszintje,
l) a külön jogszabályban8 megállapított területen. (4) A hulladéklerakó telekhatára és összefüggő lakóterület, lakóépület, valamint más, védendő területek, létesítmények között a védőtávolságot az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség (a továbbiakban: a Felügyelőség) állapítja meg, amely – ha egyéb
jogszabály eltérően nem rendelkezik, akkor – nem lehet
kevesebb, mint:
a) veszélyes hulladék lerakására szolgáló
hulladéklerakó esetén: 1000 m,
b) nem veszélyes hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó esetén: 500 m,
c) inert hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó esetén: 300 m.
4. § (1) A lerakásra kerülő hulladék összetételétől, a helyszín természeti adottságaitól és a tervezett műszaki feltételektől függően a hulladéklerakó lehet:
a) inert hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó
(A kategória);
b) nem veszélyes hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó (B kategória),
ba) szervetlen, nem veszélyes hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó (B1b alkategória),
bb) vegyes összetételű (jelentős szerves és szervetlen
anyagtartalommal egyaránt rendelkező), nem veszélyes
hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó (B3 alkategória);
c) veszélyes hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó (C kategória).
(2) A hulladéklerakó (1) bekezdés szerint tervezett kategóriáját, nem veszélyes hulladék lerakására szolgáló hulladéklerakó esetén alkategóriáját a Felügyelőség a hulladéklerakó létesítésének engedélyezésekor, meglévő hulladéklerakó esetében a környezetvédelmi felülvizsgálat eredményétől függően határozatban állapítja meg.
(3) A hulladéklerakóban – a külön jogszabály9 figyelembevételével – a következő csoportokba tartozó hulladékok lerakása végezhető, ha a hulladék eleget tesz az e
rendelet 2. számú melléklet 2. pontjában felsorolt, az adott
hulladéklerakó-kategóriára megállapított átvételi követelményeknek:
a) A kategóriájú hulladéklerakóban kizárólag inert hulladék, 8 Az Országos Területrendezési Tervről szóló 2003. évi XXVI. törvény.
9 A hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet.
b) B1b alkategóriájú hulladéklerakóban
ba) szervetlen, nem veszélyes hulladék, beleértve
az A kategóriájú hulladéklerakóban lerakható
hulladékot is, bb) előkezelt, stabil, nem reakcióképes és nem veszélyes hulladékként kezelhető, eredetileg veszélyes hulladék,
B3 alkategóriájú hulladéklerakóban
bc) vegyesen gyűjtött települési szilárd hulladék,
bd) előkezelt szennyvíziszap,
be) egyéb nem veszélyes hulladék, beleértve a B1b
alkategóriájú hulladéklerakóban lerakható hulladékot is, c) C kategóriájú hulladéklerakóban veszélyes hulladék.
5. § (1) Lerakással kizárólag előkezelt hulladék ártalmatlanítható, kivéve az e rendelet 2. számú mellékletének
2.1.–1. táblázatában felsorolt inert hulladékot, valamint
azt a hulladékot, amelynek előkezelés nélkül történő lerakását – kezelési technológia hiányában – a Felügyelőség
engedélyezte.
(2) Tilos a hulladék keverése, hígítása abból a célból,
hogy az így nyert hulladék megfeleljen a hulladéklerakóban való ártalmatlanítás átvételi követelményeinek.
(3) Tilos hulladéklerakóban lerakni:
a) folyékony hulladékot;
b) nyomás alatt lévő gázt;
c) a lerakás körülményei között a Hgt. 2. számú mellék
lete szerinti:
ca) robbanásveszélyes (H1),
cb) oxidáló (H2),
cc) tűzveszélyes (H3-A és H3-B),
cd) maró, korrozív (H8),
ce) kórházi vagy más humán-egészségügyi, illetve ál
lat-egészségügyi intézményből származó fertőző (H9)
hulladékot; d) hulladékká vált gumiabroncsot, a kerékpár-gumiabroncsot és az 1400 mm külső átmérőnél nagyobb gumiabroncsot, továbbá 2006. július 1-je után tilos lerakni az aprított hulladék gumiabroncsot;
e) előkezelés nélküli szennyvíziszapot;
f) bármely hulladékot, amely nem felel meg az e rende
let 2. számú mellékletében meghatározott átvételi követelményeknek. 6. §
A hulladéklerakás díját az üzemeltetőnek úgy kell megállapítania, hogy az fedezze a hulladéklerakó létesítésének, üzembe helyezésének és üzemeltetésének teljes költ
ségét, továbbá a hulladéklerakó lezárásának és utógondozásának legalább 30 évig történő becsült költségét.
Hatósági hatáskörök, a hulladéklerakó
engedélyezése 7. § (1) Az e rendelet szerinti ügyekben az elsőfokú hatósági
hatáskört a Felügyelőség gyakorolja.
(2) A hulladéklerakó létesítésére vonatkozó engedély
iránti kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a kérelmező és az üzemeltető (ha az nem azonos a
kérelmezővel) nevét, címét és KSH azonosító kódját;
b) abban az esetben, ha a hulladéklerakó termőföld területén létesül, a földhivatalnak a termőföld más célú hasznosítását lehetővé tevő határozatát;
c) a hulladéklerakó helyének a Hgt. 22. § (4) bekezdése
szerinti kijelölésre vonatkozó dokumentumot;
d) a lerakásra kerülő hulladékfajtáknak, a hulladékok
jegyzékéről szóló külön jogszabály szerinti megnevezését,
kódszámát és tervezett összes mennyiségét;
e) a lerakás során alkalmazandó műszaki védelem és
technológia leírását, a környezetszennyezés megelőzésére
és csökkentésére alkalmazandó leghatékonyabb megoldások figyelembevételével;
f) a hulladéklerakó tervezett teljes kapacitását a tartalékterületek figyelembevételével, valamint a medencék kiépítésének tervezett térfogatát és ütemét;
g) a helyszín hidrogeológiai és geológiai leírását;
h) üzemeltetési tervet, az e rendelet 9. § (2) bekezdésé
ben meghatározott tartalommal;
i) települési hulladék lerakása esetén a biológiailag le
bomló szervesanyag-tartalom csökkentésére vonatkozó
tervet; j) rendkívüli esemény miatt a környezeti elemekben
bekövetkező szennyezés esetén a keletkező károk megelőzésére, elhárítására, illetőleg mérséklésére irányuló tevékenységre vonatkozó kárelhárítási tervet;
k) a hulladéklerakó biztonságát ellenőrző monitoring
rendszer kialakításának és működtetésének tervét;
l) a lezárással és az utógondozással kapcsolatos tervet;
m) a rendkívüli események által okozott szennyezés
felszámolására, továbbá a hulladéklerakó lezárására és
utógondozására szolgáló pénzügyi források bemutatását;
n) a hulladéklerakó létesítésére vonatkozó valamennyi
tervdokumentációt. (3) A hulladéklerakó üzembe helyezése előtt a Felügyelőség – az érintett szakhatóságok bevonásával – köteles ellenőrizni, hogy a hulladéklerakó kiépítettsége, felszereltsége, az ott foglalkoztatottak felkészültsége megfelel-e a
létesítési engedélyben előírt feltételeknek.
8. § A hulladéklerakó létesítésére vonatkozó engedélynek
tartalmaznia kell:
a) a hulladéklerakó kategóriáját;
b) a hulladéklerakó, illetve az egyes medencék befoga
dóképességét;
c) a hulladéklerakóban lerakható hulladék
ca) külön jogszabály szerinti megnevezését és kódszá
mát,
cb) összes mennyiségét, valamint szükség szerint az
egyes hulladékfajták maximálisan lerakható mennyiségét;
d) a hulladéklerakó üzemeltetési terv szerinti napi ka
pacitását;
e) a hulladéklerakó műszaki védelmi rendszerének, a
hulladéklerakó üzemeltetéséhez szükséges kiszolgáló
építményeknek és berendezéseknek a leírását;
f) a hulladék átvételére és a lerakás technológiájára vonatkozó követelményeket;
g) a hulladéklerakó monitoringjára vonatkozó követelményeket, beleértve a különböző mintákban vizsgálandó
összetevők körét is;
h) a lezárásra és utógondozásra vonatkozó feltételeket;
i) a hulladéklerakó üzemeltetésével kapcsolatos adat
szolgáltatási kötelezettségeket;
j) települési szilárd hulladék lerakása esetén a biológia
ilag lebomló szervesanyag-tartalom csökkentésére vonatkozó előírásokat. A hulladéklerakó üzemeltetése,
a hulladék átadása és átvétele
9. § (1) A hulladéklerakó üzemeltetését az üzemeltetési terv
szerint kell végezni.
(2) Az üzemeltetési tervnek tartalmaznia kell:
a) a hulladék átvételi szabályait és nyilvántartásának
rendjét;
b) a hulladéklerakás technológiai rendjét;
c) a hulladéklerakó-gáz, a csurgalékvíz, a kommunális
szennyvíz és a szennyvíziszap, valamint a csapadékvíz kezelésének rendjét;
d) a biztonsági létesítmények és intézkedések ellenőrzésének, valamint a környezeti monitoring rendszer üzemeltetésének és az észlelt adatok nyilvántartásának rendjét;
e) a hulladéklerakó üzemeltetéséhez szükséges létszámot és eszközöket.
(3) Az üzemeltetési tervhez csatolni kell a külön jogszabályok10 alapján elkészített kárelhárítási tervet, tűzvédelmi szabályzatot.
10 A vízminőségi kárelhárítással összefüggő üzemi tervek készítésének,
karbantartásának és korszerűsítésének szabályairól szóló 21/1999. (VII. 22.)
KHVM–KöM együttes rendelet, a tűzvédelmi szabályzat készítéséről szóló
30/1996. (XII. 6.) BM rendelet.
(4) Az üzemeltetőnek a hulladéklerakó működtetéséhez
a külön jogszabályban11 meghatározott szakképzettséggel
rendelkező környezetvédelmi megbízottat kell alkalmaznia, és biztosítania kell a hulladéklerakó dolgozói számára
a szakmai továbbképzést, oktatást.
10. § (1) A hulladék átvételi követelményeinek való megfelelés bizonyítása a lerakásra szánt hulladéknak a 2. számú
melléklet szerint végrehajtott
a) alapjellemzéséből,
b) megfelelőségi vizsgálatából,
c) helyszíni ellenőrző vizsgálatából áll.
(2) Az alapjellemzés, valamint a megfelelőségi vizsgálat elvégzéséről, továbbá azok eredményeinek jegyzőkönyvben történő rögzítéséről a termelő, amennyiben a
termelő nem ismert, a hulladék tulajdonosa, birtokosa
(együtt: a hulladék átadója) köteles gondoskodni. Az alapjellemzésben, megfelelőségi vizsgálatban rögzített adatok
helytállóságáért a hulladék átadója felelős, amit a jegyzőkönyv cégszerű aláírásával igazol. A jegyzőkönyv egy
példányát a hulladék átadója köteles a hulladék átvevőjének átadni, illetve – a 2. számú melléklet 1.1. pontjában
rögzített információk kivételével – a hulladék előkezelését
végző gazdálkodó szervezetnek átadni. A jegyzőkönyvet a
külön jogszabály12 szerinti nyilvántartás részeként kell kezelni.
(3) Az alapjellemzést – az e rendelet 2. számú mellékletében felsorolt kivételekkel és eltérésekkel – a lerakásra
szánt valamennyi hulladékfajtára el kell készíteni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti megfelelés bizonyításához
szükséges mintavételt és laboratóriumi vizsgálatokat erre
akkreditált laboratórium (a Nemzeti Akkreditáló Testület
– NAT – által jóváhagyott szabályozási és ellenőrzési háttérrendszerrel bíró laboratórium) az e rendelet 5. számú
mellékletében felsorolt módszerekkel végezheti.
(5) A hulladék átadója a hulladéknak a hulladéklerakón
való átvételét megelőzően – illetve ugyanazon típusú hulladék rendszeres átadása esetén a szerződéskötéskor – az
alapjellemzéssel, azt követően megfelelőségi vizsgálattal
igazolja az üzemeltető számára, hogy a hulladék az adott
hulladéklerakón átvehető.
(6) A hulladéklerakó üzemeltetője az engedélyében előírt feltételek mellett azt a hulladékot veheti át, amely megfelel az alapjellemzésnek, rendszeresen keletkező hulladék esetén a megfelelőségi vizsgálatnak.
11 A környezetvédelmi megbízott alkalmazási és képesítési feltételeiről
szóló 11/1996. (VII. 4.) KTM rendelet.
12 A hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelet.
(7) Több létesítményben rendszeresen keletkező hulladék esetében is átvehető a hulladék megfelelőségi vizsgálattal, ha a megfelelés jellemzésére használandó kritikus
paramétereknek az egyes létesítményekben keletkező hulladék esetében mért értékei – az ezekből számított átlagértékhez képest – legfeljebb ±20%-kal térnek el.
11. § (1) A hulladéklerakó üzemeltetője a telephelyének beléptető pontján és a lerakás helyén a 2. számú melléklet
1.3. pontja szerinti helyszíni ellenőrző vizsgálatot köteles
végezni annak megállapítása érdekében, hogy a lerakásra
szánt hulladék azonos-e az alapjellemzésben, megfelelőségi vizsgálatban, egyéb kísérő dokumentumban leírt hulladékkal.
(2) Ha az alapjellemzés, a megfelelőségi vizsgálat alapján, továbbá a helyszíni ellenőrző vizsgálat alapján a hulladék eleget tesz a hulladéklerakó átvételi követelményeinek, a hulladék az adott hulladéklerakóban lerakható. Ellenkező esetben a hulladék átvételét a hulladéklerakó üzemeltetőjének meg kell tagadnia.
(3) Az üzemeltető a hulladék átvételének megtagadását
– az indoklást alátámasztó adatokat, információkat, valamint a szükség szerint elvégzett mérések eredményeit is
tartalmazó – jegyzőkönyvben köteles rögzíteni, a jegyzőkönyv egy példányát a hulladék átadójának, valamint a
hulladéklerakó helye szerint illetékes Felügyelőségnek
megküldeni.
(4) Ha a hulladéklerakó üzemeltetője a hulladék átvételét a (2) bekezdés alapján megtagadja, a hulladék átadója
köteles a hulladékot a hulladék tulajdonságainak megfelelő hulladéklerakóba, illetve más hulladékkezelő létesítménybe vagy a saját telephelyére szállítani.
Nyilvántartás 12. § (1) Az üzemeltető köteles az általa átvett hulladékról a
külön jogszabályban13 meghatározott nyilvántartás részeként az alapjellemzés, valamint a megfelelőségi vizsgálat
jegyzőkönyvét megőrizni.
(2) Veszélyes hulladék átvétele esetén a hulladéklerakó
üzemeltetője köteles nyilvántartani a hulladéklerakón belül a lerakott hulladék pontos helyét.
13 A hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelet.
13. § (1) A hulladéklerakó üzemeltetője köteles ellenőrizni és
nyilvántartani az engedélyben és az üzemeltetési tervben
foglaltak betartását, továbbá köteles elvégezni az e rendelet 3. számú mellékletében előírt ellenőrzési és megfigyelési programot.
(2) A mintavételezéseket és a minták elemzését erre
akkreditált laboratórium végezheti.
(3) Az ellenőrzési és megfigyelési eljárások során észlelt környezetszennyezésről az üzemeltető köteles a Felügyelőséget 8 napon belül értesíteni.
A hulladéklerakó bezárása 14. § (1) Az üzemeltető a hulladéklerakó ideiglenes vagy
végleges bezárására irányuló döntését a hulladék átvételi
tevékenységének megszüntetését megelőző 30 nappal köteles bejelenteni a Felügyelőségnek.
(2) Az üzemeltető döntése alapján ideiglenesen bezárt
hulladéklerakó üzemeltetője a tevékenységét akkor folytathatja tovább, ha a Felügyelőség – helyszíni ellenőrzést
követően – a hulladéklerakó további működését jóváhagyta.
(3) Engedély nélkül vagy az engedélytől eltérően működtetett hulladéklerakó üzemeltetőjét a Felügyelőség a
hulladéklerakó bezárására kötelezi.
(4) A hulladéklerakó üzemeltetője a tevékenységét akkor folytathatja tovább, ha a (3) bekezdés szerinti bezárás
okait megszüntette, és ez alapján a Felügyelőség a hulladéklerakó további működését engedélyezte.
(5) Ha az üzemeltető a bezárás okait a (3) bekezdés
alapján kiadott határozat jogerőre emelkedésétől számított
1 éven belül nem szünteti meg, a Felügyelőség az üzemeltetőt a hulladéklerakó lezárására és utógondozására, illetve rekultivációjára kötelezi.
A hulladéklerakó lezárása, utógondozása,
rekultivációja 15. § (1) A hulladéklerakó egészének vagy egy részének lezárása a Felügyelőség engedélyével végezhető. Az engedély
iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a tevékenység felhagyására vonatkozóan külön jogszabályban előírt teljes körű környezeti felülvizsgálati dokumentációt,
b) a felülvizsgálat alapján a környezet védelme érdekében szükséges intézkedéseket,
c) a lezárásra és az utógondozásra vonatkozó tervdokumentációt.
(2) Ha a hulladéklerakó egészének vagy egy részének lezárására a Felügyelőség hivatalból indít eljárást, az üzemeltetőt az (1) bekezdésben előírtak teljesítésére is kötelezi.
(3) A hulladéklerakó lezárására a lerakott hulladék szervesanyag-tartalmától függően két ütemben kerülhet sor, ha
a hulladékban lévő szerves összetevők biológiai lebomlásának meggyorsítása és a hulladéktest stabilizálódása érdekében átmeneti felső záró-réteg rendszer alkalmazása
indokolt.
(4) A végleges felső záró-réteg rendszer kialakítására
akkor kerülhet sor, ha a stabilizálódási folyamat a hulladéktestben gyakorlatilag befejeződött.
(5) A hulladéklerakó lezárására vonatkozó határozatban
a Felügyelőség utógondozási időszakot határoz meg. A
Felügyelőség az utógondozási időszak meghatározásakor
figyelembe veszi azt az időtartamot, ameddig a hulladéklerakó még veszélyt jelenthet a környezetre.
(6) A lezárt hulladéklerakó karbantartásáért, megfigyeléséért és ellenőrzéséért az utógondozási időszakban az
üzemeltető felelős az e rendelet 3. számú mellékletében
foglaltak figyelembevételével.
(7) Az üzemeltető köteles az utógondozás időszakában
észlelt környezetszennyezésről a Felügyelőséget – az észleléstől számított 8 napon belül – értesíteni.
(8) A hulladéklerakó lezárásával és utógondozásával
kapcsolatos részletes előírásokat e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
16. § (1) A 19. § (4) bekezdése alapján bezárt hulladéklerakó,
valamint az e rendelet hatálybalépése előtt bezárt, de nem
rekultivált hulladéklerakó, illetve hulladék elhelyezésére
használt terület rekultivációja a Felügyelőség engedélyével végezhető. Az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia
kell:
a) a tevékenység felhagyására vonatkozóan külön jogszabályban előírt teljes körű környezeti felülvizsgálati dokumentációt,
b) a felülvizsgálat alapján a környezet védelme érdekében szükséges intézkedéseket,
c) a rekultivációra vonatkozó tervdokumentációt. (2) Ha a hulladéklerakó rekultivációjára a Felügyelőség
hivatalból indít eljárást, az üzemeltetőt vagy a terület tulajdonosát az (1) bekezdésben előírtak teljesítésére is kötelezi.
(3) A hulladéklerakó rekultivációjára a lerakott hulladék szervesanyag-tartalmától függően kettő ütemben kerülhet sor. Az első ütemben átmeneti felső záró-réteg rendszerrel kell lezárni a hulladéklerakót a hulladéktest bioló
giailag lebomló szerves összetevőinek biológiai stabilizálódásáig, de legfeljebb 10 évig.
(4) A végleges felső záró-réteg rendszer kialakítására a
(3) bekezdés szerinti időtartam leteltét követően kerülhet
sor.
(5) A hulladéklerakó rekultivációja esetén a Felügyelőség az e rendelet 3. számú mellékletének figyelembevételével utógondozási időszakot határoz meg. A Felügyelőség az utógondozási időszak meghatározásakor figyelembe veszi azt az időtartamot, ameddig a hulladéklerakó még
veszélyt jelenthet a környezetre.
(6) A rekultiváció időszakában a hulladéklerakó karbantartásáért, megfigyeléséért és ellenőrzéséért a Felügyelőség határozatában (engedélyben, illetve kötelezésben)
meghatározott üzemeltető vagy a terület tulajdonosa a felelős.
(7) A (6) bekezdés szerinti engedélyes vagy kötelezett
köteles az utógondozási időszakban észlelt környezetszennyezésről a Felügyelőséget – az észleléstől számított
8 napon belül – értesíteni.
(8) A hulladéklerakó rekultivációjával kapcsolatos részletes előírásokat e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
17. § Meglévő hulladéklerakó, illetve hulladék elhelyezésére
használt terület felszámolása a Felügyelőség engedélyével
végezhető. Az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia
kell az e rendelet 4. számú mellékletének 3. pontjában
meghatározott felszámolási tervet.
Jelentéskészítés és adatszolgáltatás 18. § (1) A hulladéklerakó üzemeltetése és utógondozása
alatt végzett ellenőrzésekről, megfigyelésekről, valamint a
gyűjtött vizsgálati eredményekről az üzemeltető az engedélyben előírt gyakorisággal, de legalább évenként egyszer összefoglaló jelentést készít az e rendelet 3. számú
mellékletében foglaltak szerint.
(2) Az üzemeltető köteles az (1) bekezdésben meghatározott összefoglaló jelentést legkésőbb a tárgyévet követő
év április 30-áig a Felügyelőségnek megküldeni.
Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a hulladéklerakás, valamint a hulladéklerakók lezárásának és
utógondozásának szabályairól és egyes feltételeiről szóló
22/2001. (X. 10.) KöM rendelet hatályát veszti.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor első fokon még el
nem bírált ügyekben e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Azt a hulladéklerakót, amely nem felel meg az e rendeletben előírtaknak, 2009. január 1-jéig be kell zárni.
(5) Ez a rendelet – a Hgt.-vel együtt – a hulladéklerakókról szóló 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvnek, valamint a hulladékok hulladéklerakóban történő
átvételének kritériumairól és eljárásairól az 1999/31/EK
irányelv 16. cikke, II. melléklete alapján című, 2002. december 19-i 2003/33/EK tanácsi határozatnak való megfelelést szolgálja.
Dr. Persányi Miklós s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
14/2010. (III. 19.) OKM rendelete az I. kategóriába sorolt zenekar és énekkar 2010. központi költségvetési támogatása igénybevételének rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 7. számú melléklete 2. a) és b) pontjában, továbbá
az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörben eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: 1. § A központi költségvetési támogatásból az egyes önkormányzati fenntartókat, illetve támogatókat megillető összeg
kiszámítása a fenntartói támogatás tekintetében a 2010. évi adatok alapján történik.
2. § (1) A helyi önkormányzatok (a továbbiakban: igénylő) igénybejelentés alapján részesülhetnek támogatásban.
(2) A támogatás az alábbi feladatokra használható fel:
1. személyi jellegű kifizetések, tiszteletdíjak (fellépő művészek, kisegítő zenészek díjazása, koncertszervezők
tiszteletdíja, külföldi fellépések napidíja, járulékai, a dolgozók minőségi munkájának ösztönző díjazása);
2. hangversenyszervezéssel, turnéval kapcsolatos költségek; 3. közvetítésekkel, hang- és képfelvételek készítésével, kiadásával kapcsolatos költségek;
4. hangszerek beszerzésével, kölcsönzésével, állagmegóvásával kapcsolatos költségek; 5. új zeneművek íratása, kottatár bővítése, állagmegóvása, kották digitalizálása;
6. próbaterem, hangversenyterem fejlesztése, állagmegóvása; 7. üzem-egészségügyi kiadások, a zenekari munka speciális terheléseivel kapcsolatos egészségkárosodások
megelőzésének költségei; 8. a munkavállalók szakmai képzésének, továbbképzésének költségei.
3. § (1) Az igénylő a támogatási igényt a Magyar Államkincstár területileg illetékes regionális igazgatóságához
(a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtja be 2010. március 24-ig. A határnap elmulasztása jogvesztő. Az e határnapon
postára adott támogatási igény tekintetében a mulasztás következményeit nem lehet alkalmazni. Az igénylést papír
alapon két példányban (egy eredeti és egy másolati példány) kell benyújtani és ezzel egyidejűleg elektronikus úton
továbbítani a muveszeti@okm.gov.hu címre. (2) Az igényléshez csatolni kell:
a) az illetékes hatóságnak a fenntartott vagy támogatott előadó-művészeti szervezet 2009. évi besorolásáról szóló
határozatának másolatát, b) az igénylő 2010. évi költségvetési rendeletének az önkormányzati hozzájárulás összegéről szóló kivonatát
előadó-művészeti szervezetenkénti bontásban, c) a költségvetési intézmények kivételével az igénylő és az előadó-művészeti szervezet között megkötött, a 2010.
évre vonatkozó támogatás összegét tartalmazó támogatási szerződés (közszolgáltatási szerződés) másolatát,
d) a 2009-ben elnyert támogatás felhasználásáról szóló, az előadó-művészeti szervezet helyi önkormányzathoz
benyújtott szakmai beszámolójának hitelesített másolatát, e) az előadó-művészeti szervezet nyilatkozatát arról, hogy a támogatás célja tekintetében adólevonási joggal
rendelkezik-e, és f) az előadó-művészeti szervezet tudomásulvételi nyilatkozatát arról, hogy a megnevezése, a költségvetésből
nyújtott támogatás célja, összege, a támogatott tevékenység megvalósítási helye nyilvánosságra hozható.
(3) Az igényléshez egy okiratba foglalva csatolni kell az igénylőnek az igénylés benyújtásától számított 30 napnál nem
régebbi írásbeli nyilatkozatát a) az igénylésben foglalt adatok, információk és dokumentumok teljeskörűségéről, valódiságáról és hitelességéről,
valamint arról, hogy az adott tárgyban támogatási igényt korábban, illetve egyidejűleg mikor és hol nyújtott be,
b) arról, hogy nem áll adósságrendezési eljárás alatt, rendelkezik-e lejárt esedékességű, meg nem fizetett
köztartozással, c) annak tudomásul vételéről, hogy lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozás esetén a köztartozás
megfizetéséig a támogatás nem illeti meg, az esedékes támogatás folyósítása felfüggesztésre, illetve
visszatartásra kerül, d) ahhoz történő hozzájárulásáról, hogy da) adószámát a kulturáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), a helyi önkormányzatokért felelős
miniszter és a Magyar Államkincstár felhasználja a lejárt köztartozások teljesítése, a köztartozás
bekövetkezése tényének és összegének megismeréséhez, és db) a Magyar Államkincstár által működtetett monitoring rendszerben nyilvántartott igénylői,
kedvezményezetti adataihoz – azok konstrukciós forrásainak költségvetésbeli elhelyezkedésétől
függetlenül – a jogszabályban meghatározott jogosultak, valamint a támogatás utalványozója, folyósítója,
az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a Pénzügyminisztérium és a csekély összegű
támogatások nyilvántartásában érintett szervek hozzáférjenek, e) arról, hogy megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 15. §-ában megfogalmazott követelményeinek, valamint az Áht. 15. § (11) bekezdése
szerint vizsgálandó jogi személy adatait rendelkezésre bocsátja, f) arról, hogy a támogatási igény szabályszerűségének és a költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű
felhasználásának jogszabályban meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul,
g) bejelentési kötelezettség teljesítésének vállalásáról arra nézve, ha a (4) bekezdés a), d) és g) pontjában
meghatározott bármely körülmény bekövetkezik, a támogatott tevékenység összköltsége a tervezetthez képest
csökken, a kedvezményezett adólevonási jogosultságában, valamint a saját vagy a kedvezményezett más
adataiban, vagy a támogatás egyéb feltételeiben változás követezik be, az igénylő a tudomására jutástól
számított 5 munkanapon belül köteles azt írásban bejelenteni a miniszternek,
h) annak tudomásul vételéről, hogy a költségvetésből nyújtott támogatás kedvezményezettjének megnevezése,
célja, összege nyilvánosságra hozható, i) arról, hogy támogatás elnyerése esetén a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendelet
34. §-a szerinti felhatalmazó levelet ad a Magyar Államkincstár részére az Áht. 64/D. § (11) bekezdése szerinti
beszedési megbízás benyújtására, j) arról, hogy az Áht. 64/B. § (1) bekezdése szerinti esetekben a miniszter által megállapított jogosulatlanul igénybe
vett támogatás összegét és annak kamatait az Áht.-ben foglaltak szerint visszafizeti,
k) annak tudomásul vételéről, hogy amennyiben a kedvezményezett a támogatás felhasználása során a fizetendő
általános forgalmi adóból rá áthárított vagy az általa megállapított adót levonta, vagy a keletkező adóterhet
másra áthárította, a levonásba helyezett, illetve áthárított adó összegét a támogatásból nem számolhatja el,
l) annak tudomásul vételéről, hogy a megnevezése, a költségvetésből nyújtott támogatás célja, összege,
a támogatott tevékenység megvalósítási helye nyilvánosságra hozható, és
m) a (4) bekezdés b) pontjában foglaltak vizsgálatához való hozzájárulásáról.
(4) Nem nyújtható támogatás azon igénylő részére, amely
a) a támogatás iránti igénybejelentésében valótlan, hamis vagy megtévesztő adatokat szolgáltat, ilyen nyilatkozatot
tesz, b) e rendelet kihirdetését megelőző 5 évben az államháztartás bármely alrendszeréből folyósított támogatást
a támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy egészben eltérő célra használta fel, vagy azzal nem
számolt el, c) nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő jogszabályi kötelezettségének,
d) adósságrendezési eljárás alatt áll, e) esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása van, az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program, a Halászati
Operatív Program, az Európai Unió által nyújtott agrárpiaci támogatások, az Európai Unió által nyújtott közvetlen
termelői támogatások, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény eljárási szabályai alapján biztosított költségvetésből nyújtott támogatások kivételével,
f) az e rendeletben meghatározott nyilatkozatokat nem teszi meg, dokumentumokat nem nyújtja be, vagy
a megtett nyilatkozatát visszavonja, g) nem felel meg az Áht. 15. §-ában meghatározott rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményének, vagy
h) nem tett eleget a mindenkori zárszámadás keretében történő elszámolási kötelezettségének.
(5) Az Igazgatóság az Áht. 64/B. § (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a támogatási igényt, és az eredeti példányt
legkésőbb április 6-ig véleményével együtt továbbítja a kultúráért felelős miniszternek.
(6) Az Igazgatóság az igénylő számára – ha annak az Áht.-ban meghatározott feltételei fennállnak – a hiányok pótlására
legfeljebb öt munkanapos határidőt adhat. Az Igazgatóság nem továbbítja a támogatási igényt a miniszter részére, ha
a támogatás igénylője a hiánypótlásnak nem tesz eleget, vagy azt nem megfelelően teljesíti, egyúttal erről értesíti
az igénylőt és a minisztert. 4. § (1) A támogatásban részesülő igénylőknek és a támogatások összegének jegyzékét a miniszter 2010. április 8-ig
utalványozás céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek, és ezzel egyidejűleg közzéteszi
a miniszter által vezetett minisztérium honlapján is. (2) A támogatást a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja két
részletben (2010. április 30-ig és július 31-ig) az igénylő költségvetési elszámolási számlájára.
5. § (1) Az igénylő gondoskodik a kapott támogatás felhasználásának elkülönített és naprakész nyilvántartásáról, a jogszabály
alapján ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatás
megadásáról, valamint az ellenőrzéshez szükséges dokumentumok rendelkezésre bocsátásáról.
(2) Az igénylő a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról 2010. december 31-i fordulónappal, a zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én feladattal terhelt
maradványával a tárgyévet követő év június 30-ig kell elszámolni. A kötelezettségvállalással nem terhelt maradványról
az igénylőnek a helyi önkormányzatokért felelős miniszternél le kell mondania és ezzel egyidejűleg tájékoztatnia kell
a kultúráért felelős minisztert is. A kimutatott adatok valódiságát az egyes önkormányzatoknál, illetve intézményeknél
megfelelő analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani. (3) A tárgyévet követő év június 30-ig fel nem használt támogatásról a támogatott köteles haladéktalanul lemondani és
visszafizetni a központi költségvetésbe, amelyről a kultúráért és a helyi önkormányzatokért felelős minisztert is értesíti.
(4) A támogatások felhasználását – az erre jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően – helyszíni ellenőrzés
keretében a miniszter is ellenőrizheti. (5) Ha az igénylő a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti, az eredeti
előirányzat és a ténylegesen teljesített saját támogatás után számított zenekari, énekkari működtetési támogatás
különbözetére nem jogosult, köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
(6) A támogatásnak az előadó-művészeti szervezet által levont vagy áthárított adóval érintett része visszafizetésére
a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazandók.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2011. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
17/2013. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítása a 2013. I. fél költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére – a
2013. I. félévi költségvetési beszámoló elkészítésének
rendjéről a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A 2013. évi I. félévi intézményi költségvetési beszámolókat, a fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó
2013. I. félévi költségvetési beszámolókat, és a HM költségvetési fejezet I. félévi költségvetési beszámolóját (a továbbiakban együtt: beszámolók) a szakutasításban foglaltak szerint kell összeállítani.
3. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szervezete
vonatkozásában a szakutasításban foglaltak végrehajtását
biztosítsa.
4. A beszámolók a számviteli szabályozásért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján közzétett költségvetési tervezésre
szolgáló 02.-22. és 98. számú űrlapokat, valamint a
24. Pénzforgalom egyeztetése című űrlapot tartalmazzák.
5. A beszámolók összeállításához szükséges Tájékoztatót, beszámoló garnitúrát, továbbá a beszámolók átadás-átvételének ütemtervét a HM Védelemgazdasági Hivatal
(a továbbiakban: HM VGH) elektronikus úton biztosítja.
6. A honvédelmi szervezetek a beszámolókat a Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által rendelkezésre bocsátott és a HM VGH által a MAKK11 szerveren
biztosított rögzítő és ellenőrző program felhasználásával
készítik el.
7. Az intézményi beszámolók honvédelmi szervezetnél
maradó irattári példányához – a főkönyvi és analitikus
egyezőség igazolása végett – minden esetben csatolni kell
a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat, valamint az annak alapját képező, a főkönyvvel
egyeztetett analitikus nyilvántartásokat is.
2. Az intézményi beszámolók összeállítása 8. A HM VGH által a honvédelmi szervezetek részére
készített intézményi beszámolók címlapján:
a) a kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói,
vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs
számát is fel kell tüntetni.
9. Az intézményi beszámolót a honvédelmi szervezetek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő
szabályairól szóló 346/2009. (XII.30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. § (2) bekezdésében és
17. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően kell aláírni.
10. A pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a készítő rendelkezésére bocsátott, az intézményi beszámolókat alátámasztó HM Költségvetés Gazdálkodási
Információs Rendszerben rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a valódiság elvének megfelelnek.
11. Az intézményi beszámolókat a készítő személy kivételével az aláírásra kötelezett személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók egyértelmű beazonosítása
érdekében a neveket olvashatóan – gépelve, vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell tüntetni.
12. Az intézményi beszámoló egyik példánya a HM
VGH-t, másik példánya a beszámolóban érintett honvédelmi szervezetet illeti meg, melyeket az általános ügyviteli
szabályok szerint nyilvántartásba vesznek.
13. Az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban:
MH EK):
a) csapat- és központi költségvetéséről külön-külön intézményi beszámolókat készít;
b) a nyilvántartási számmal ellátott intézményi beszámoló címlapján a „Kapcsolattartó, illetve felvilágosítást
nyújtó személy” nevét és telefonszámát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy
okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői
képesítésének regisztrációs számát rögzíti;
c) intézményi beszámolói a 9.-12. pontoknak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
14. A KNBSZ a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény előírásai szerint készít – megfelelő
minősítéssel ellátott – intézményi beszámolót egy példányban, és nem minősített, összevont formájú intézményi
beszámolót két példányban. Az intézményi beszámolók a
9–11. pontokban és a 13. pont b) alpontjában meghatározottaknak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre. Az
összevont formájú intézményi beszámolót a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól szóló 130/2011.
(VII. 18.) Korm. rendelet 7. § (8) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően készíti el, és egy példányát átadja
a HM VGH részére. A minősített intézményi beszámolót –
a beszámoló készítésére szolgáló programból kinyomtatott
ellenőrzési listával együtt – egyeztetés és felülvizsgálat
céljából bemutatja a HM VGH részére.
15. Az intézményi beszámolókban az átlagos statisztikai és a munkajogi létszám adatainak kitöltése:
a) az MH EK-nál és a KNBSZ-nél a HM VGH-val való
egyeztetés alapján,
b) a honvédelmi szervezetek részére a HM VGH által
készített beszámolók esetében központilag
történik.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolóinak
összeállítása 16. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló beszámolókat a HM VGH állítja össze.
4. A megszűnt szervezetek beszámolójának
összeállítása 17. A védelemgazdasági és központi logisztikai feladatokat ellátó szervezetek átalakításával összefüggő feladatokról szóló 30/2013. (V. 17.) HM utasítás szerint megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóit a Felszámoló
Bizottság vezetője mellett, a gazdasági vezető és a készítő
írja alá. A beszámolók a 10–12. pontoknak megfelelően
kerülnek hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
5. A HM költségvetési fejezet beszámolójának
összeállítása 18. A HM VGH a felülvizsgált intézményi beszámolókat, a megszűnt szervezetek beszámolóját, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokról összeállított beszámolókat a
Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés b) alpontjában meghatározottaknak megfelelően összesíti és – az államháztartás
szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm.
rendeletben meghatározott határideig – megküldi a Kincstár részére.
19. A 18. pont szerint összesített beszámolókat a Korm.
rendelet 17. § (3) bekezdésében meghatározott személyek
írják alá.
6. Záró rendelkezések 20. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba, és 2014. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
9/2016. (XI. 10.) MEKH rendelete a szomszédos nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték betáplálási-kiadási pontján a kapacitások felajánlásáról.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A.  § 10.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Az  e  rendeletben használt fogalmakat a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény és a  felhatalmazása alapján
kiadott jogszabályok, valamint a  földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat
szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a  715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet kiegészítéséről szóló 984/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 984/2013/EU bizottsági rendelet)
rendelkezései szerint kell értelmezni.
2. § A nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték kiadási pontjára a szállítási
rendszerüzemeltető a  havi megszakítható kapacitásokat az  adott hónap első naptári napját megelőző harmadik
munkanapon köteles lekötésre felajánlani.
3. § A  nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték kiadási pontjára
a szállítási rendszerüzemeltető a napon belüli megszakítható kapacitásokat a 984/2013/EU bizottsági rendeletben
meghatározott, a  napon belüli nem megszakítható kapacitásokra vonatkozó eljárásrendnek és aukciós naptárnak
megfelelően, azzal azonos időben, aukción keresztül köteles lekötésre felajánlani.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a szomszédos nem EU-tagállam földgázszállító rendszeréhez kapcsolódó határkeresztező gázvezeték
betáplálási-kiadási pontján a  havi megszakítható kapacitások felajánlási határidejéről szóló 10/2015. (XII. 7.)
MEKH rendelet.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
105/2014. (IX. 4.) ME határozata Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő ellenőrzésről szóló Megállapodást módosító Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján egyetértek a Magyarország Kormánya és Ukrajna
Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéséről szóló Megállapodás
módosítására vonatkozó nemzetközi megállapodás (a továbbiakban: módosító megállapodás) létrehozásával,
 1. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  módosító megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívom a  belügyminisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  módosító megállapodás létrehozását
követően a  módosító megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése alapján
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2016. (IV. 19.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/5833-2/2016. számú előterjesztésére – Ilijev Branislav (születési hely, idő:
Nagykikinda [Jugoszlávia], 1986. május 13.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. április 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2019. (II. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Viszlai Máriát
a 2019. február 1. napjától 2022. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. január 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
431/2017. (XI. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kalmár Jánost 2017. december 1.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
482/2018. (XI. 8.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–szerb politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztésében, valamint a  két ország közös
kormányzati csúcstalálkozóinak megvalósításában betöltött kimagasló szerepe elismeréseként
Rade Drobac, a Szerb Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. október 17.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1763/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a 2015. határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről.
1. A  Kormány a  határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000.
(XI. 14.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdése alapján engedélyezi az  1.  melléklet szerinti 2015. évi gyakorlatokhoz,
kiképzésekhez és egyéb katonai tevékenységekhez (a  továbbiakban együtt: gyakorlatok) kapcsolódó
csapatmozgásokat.
2. Az engedély a Magyar Honvédség gyakorlatokon való részvételének, a gyakorlatokon részt vevő külföldi fegyveres
erők országhatáron való átlépésének és az  ország területén történő átvonulásának, illetve átrepülésének
engedélyezését is jelenti, amennyiben az engedélyezés feltételei egyébként fennállnak.
3. Az 1. mellékletben megjelölt, a Magyar Honvédség állományába és külföldi fegyveres erőkhöz tartozó kontingensek
küldése, fogadása, illetve átvonulása – az adott gyakorlaton való részvételhez szükséges és indokolt mennyiségű –
saját rendszeresített gép- és harcjárműveikkel, híradó és kommunikációs eszközeikkel, fegyverzetükkel, lőszer és
robbanóanyag ellátmányukkal, felszerelésükkel és a szállításukhoz szükséges járművekkel történhet.
4. Ha az  egyes gyakorlatok jellege azt indokolja, az  engedély az  1.  mellékletben meghatározott időtartamokon
belül, a  résztvevők – a  vonatkozó összlétszám kereteit meg nem haladó – váltása érdekében történő, többszöri
határátlépésére is vonatkozik.
5. Ez a határozat 2015. január 1-jén lép hatályba.
 6. Hatályát veszti a  2014. évi határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezéséről szóló 1918/2013. (XII. 11.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1496/2014. (IX. 4.) Korm. határozata Hercegszántó Község Önkormányzata feladatainak támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli
a) a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  25. Hercegszántó Község
Önkormányzata feladatainak támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) Hercegszántó Község feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében 60,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi
önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 25. Hercegszántó Község feladatainak támogatása cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből Hercegszántó Község feladatainak biztonságos finanszírozása érdekében nyújtandó támogatás
felhasználásának és elszámolásának feltételeiről 2014. szeptember 26-ig támogatási megállapodást köt
Hercegszántó Község Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást – a  2.  pont szerinti megállapodás megkötését követően,
legkésőbb 2015. december 31-ig történő elszámolási kötelezettséggel – folyósítsa Hercegszántó Község
Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2004. (III. 24.) OM rendelete a 2004/2005. tanév rendjéről.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 94. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján — szakképzés tekintetében a szakképesítésért felelős
miniszterekkel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra való tekintet nélkül;
aa) az általános iskolákra,
ab) a szakiskolákra,
ac) a gimnáziumokra, a szakközépiskolákra (a továb
biakban együtt: középiskola) (a szakiskola és a középiskola
együtt: középfokú iskola),
ad) az alapfokú művészetoktatási intézményekre,
ae) a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményekre
[a továbbiakban az aa)—ae) pont alattiak együtt: iskola],
af) a diákotthonokra és kollégiumokra (a továbbiak
ban: kollégium),
ag) a többcélú intézményekre [a továbbiakban az a) pont alattiak együtt: nevelési-oktatási intézmény];
b) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre;
c) a pedagógusokra;
d) a nevelő és oktató munkát végző más szakemberekre
és a nem pedagógus-munkakört betöltőkre;
e) a tanulók és jelentkezők szüleire, gyámjára (a továb
biakban együtt: szülő). (2) E rendelet alkalmazásában:
a) gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézmény a fo
gyatékosság típusának megfelelően létrehozott általános
iskola, középiskola, szakiskola, speciális szakiskola, készségfejlesztő speciális szakiskola, előkészítő szakiskola, kollégium, illetve iskolai, kollégiumi tagozat, osztály, csoport,
b) többcélú intézmény az egységes iskola, az összetett
iskola, a közös igazgatású közoktatási intézmény és az
általános művelődési központ, ha iskolai vagy kollégiumi
feladatot lát el.
A tanév, a szorgalmi idő (tanítási év) 2. §
(1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a szorgalmi idő, tanítási év (a továbbiakban:
szorgalmi idő) keretei között kell megszervezni. Az első és
az utolsó tanítási nap által meghatározott időszak a szorgalmi idő. A szorgalmi idő áll rendelkezésre egy iskolai
évfolyam követelményeinek oktatásához, elsajátításához.
A szorgalmi idő első napja a tanév első napja.
(2) A 2004/2005. tanévben a szorgalmi idő első tanítási
napja 2004. szeptember 1. (szerda) és — ha e rendelet
másképp nem rendelkezik — utolsó tanítási napja 2005.
június 15. (szerda). A tényleges tanítási napok száma — ha
e rendelet másképp nem rendelkezik — száznyolcvanegy nap.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán az utolsó tanítási nap:
a) középiskolákban és a szakiskolákban — a b) pontban meghatározott kivétellel — 2005. május 6., a Belügyminisztérium fenntartásában lévő szakközépiskolákban
2005. május 27., a Honvédelmi Minisztérium fenntartásában lévő szakképző iskolákban 2005. június 10.,
b) kisebbségi nyelven oktató és a két tanítási nyelvű
középiskolákban 2005. május 5.,
c) szakiskolákban, szakközépiskolákban másfél éves
képzésben tanulók részére 2005. január 18.
(4) Az alapfokú művészetoktatási intézményekben és a
felnőttoktatásban a szorgalmi idő első és utolsó napját
— a szorgalmi idő első és utolsó hetének keretében —
az igazgató határozza meg.
(5) A szakközépiskola és a szakiskola a szakképzési
évfolyamon a szorgalmi időt február első hetében is megkezdheti, amennyiben a 7/1993. (XII. 30.) MüM rendelet,
illetőleg a 37/2003. (XII. 27.) OM rendelet mellékleteként
kiadott Országos Képzési Jegyzékről szóló rendelkezés
(a továbbiakban: OKJ) a képzési időt nem teljes évfolyamban határozza meg, vagy egyéb ok miatt az iskola a szakképző évfolyamot keresztféléves oktatás keretében kívánja
megszervezni. A szorgalmi idő első és utolsó napját az
iskola igazgatója állapítja meg.
(6) Az iskola igazgatója határozza meg a szorgalmi idő
első és utolsó napját, ha a sajátos nevelési igényű tanuló az
évfolyam követelményeit egy szorgalmi időnél hosszabb
idő alatt teljesíti.
(7) A szorgalmi idő első féléve 2005. január 21-ig tart.
Az iskolák 2005. január 28-ig értesítik a tanulókat, illetőleg
a kiskorú tanulók szüleit az első félévben elért tanulmányi
eredményekről. A (4)—(6) bekezdésben meghatározott
esetben az első félév utolsó napját az igazgató állapítja
meg. Az értesítést ettől a naptól számított hét napon belül
kell megküldeni.
(8) Az első és a második félév (a szorgalmi idő utolsó
napja) lezárását követő tizenöt napon belül az iskoláknak
nevelőtestületi értekezleten el kell végezni a pedagógiai
munka elemzését, értékelését, hatékonyságának vizsgálatát. A nevelőtestületi értekezletről készített jegyzőkönyvet
meg kell küldeni — tájékoztatás céljából — az iskolaszéknek és a fenntartónak.
(9) Iskolai megemlékezést kell tartani
a) minden iskolában az aradi vértanúk (október 6.)
emléknapja, b) középiskolákban és szakiskolákban a kommunista
diktatúrák áldozatainak (február 25.) emléknapja, valamint a holokauszt áldozatainak (április 16.) emléknapja
alkalmából.
Tanítási szünet a szorgalmi időben, a tanítás nélküli
munkanapok
3. § A szorgalmi idő alatt a nevelőtestület a tanév helyi
rendjében meghatározott pedagógiai célra öt munkanapot
— tanítás nélküli munkanapként — használhat fel, amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról a nevelőtestület véleményének kikérésével az iskolai diákönkormányzat jogosult dönteni.
4. § (1) Az őszi szünet időpontja: 2004. november 2—5.
A szünet előtti utolsó tanítási nap október 29. (péntek), a
szünet utáni első tanítási nap november 8. (hétfő).
(2) A téli szünet 2004. december 20-tól 2004. december
31-ig tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap 2004. december 18. (szombat), a szünet utáni első tanítási nap 2005.
január 3. (hétfő).
(3) A tavaszi szünet 2005. március 24-től március 29-ig
tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap március 23. (szerda), a szünet utáni első tanítási nap március 30. (szerda).
(4) Az iskola az (1)—(3) bekezdésben meghatározott
szünetek mellett — a szorgalmi idő kezdő és befejező
napjának változatlanul hagyásával — más időpontban is
adhat a tanulóknak szünetet, illetőleg a szünetek kezdő és
befejező napját módosíthatja, ha a — közoktatásról szóló
törvény 52. §-ának (16) bekezdésében meghatározottak
megtartásával — heti pihenőnapon tartott tanítási nappal — ehhez a szükséges feltételeket megteremti.
(5) A nemzeti és etnikai kisebbségi oktatásban részt
vevő iskolák az (1)—(2) bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek, illetve a (4) bekezdésben meghatározottak szerint a tanulók részére szünetet adhatnak, ha
azt a nemzetiségi hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az e §-ban szabályozott szünetek napjain, ha azok
munkanapra esnek, az iskolának — szükség esetén — gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
A vizsgák rendje 5. § (1) A középiskolai érettségi vizsgákat, a szakközépiskolai és a szakiskolai szakmai vizsgákat e rendelet 1. számú
mellékletében foglaltak szerint kell megtartani.
(2) Az alapfokú művészetoktatási intézményekben a
szorgalmi idő utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját az iskola igazgatója határozza meg.
A felvételi eljárás és a beiratkozás 6. §
A tanköteles tanulók általános iskolába történő beíratásának, a középfokú iskolába történő felvételi eljárásának
és beiratkozásának rendjét külön jogszabály, a középfokú
iskolai felvételi eljárás lebonyolításának ütemezését e rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
A tanulmányi versenyek 7. § (1) E rendelet 2. számú melléklete tartalmazza azoknak
a tanulmányi versenyeknek a jegyzékét, amelyeket az
Oktatási Minisztérium hirdet meg az iskolák részére,
illetve amelyeket pályáztatás nélkül anyagilag és/vagy szakmailag támogat.
(2) Az iskola a munkatervében határozza meg azokat a
tanulmányi versenyeket, amelyekre felkészíti a tanulókat.
(3) Az iskola a jegyzékben nem szereplő tanulmányi
versenyre történő felkészítést akkor építheti be a munkatervébe, ha azzal az iskolaszék, iskolaszék hiányában az
iskolai szülői szervezet és az iskolai diákönkormányzat
egyetért.
(4) A szakképzés tanulmányi versenyei tekintetében az
(1) és (3) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a szakképesítésért felelős miniszter az
általa kiírt szakmai tanulmányi versenyre vonatkozó felhívást közvetlenül küldi meg az Oktatási Közlöny részére
közzététel céljából.
Hatályba léptető rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A 2003/2004. tanév rendjéről szóló 12/2003. (V. 23.)
OM rendelet — a 7. § (4)—(5) bekezdésében foglaltak
kivételével — 2004. augusztus 31. napján hatályát veszti.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
444/2015. (XI. 2.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Nagy László rendőr ezredest 2015. október 23-ai hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. október 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1429/2018. (IX. 11.) Korm. határozata a Rába Futómű Gyártó és Kereskedelmi Kft.-vel összefüggésben a GINOP-6.1.5-17 azonosító számú („Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a Rába Futómű Gyártó és Kereskedelmi Kft. a GINOP-6.1.5-17 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása
nagyvállalatok munkavállalói számára” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a „Munkavállalók képzése a Rába Futómű Kft.-nél” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
477/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Jancsi
Zoltán rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
abu-dhabi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
314/2011. (XII. 13.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Négyesi József mérnök dandártábornok szolgálati viszonyát 2011. november 30-ai hatállyal megszüntetem és
2011. december 1-jei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. november 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1813/2018. (XII. 23.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2018.  évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1832/2013. (XI. 15.) Korm. határozata az Árpád-ház Programról és kapcsolódó fejlesztési projektjeiről (2013–2038).
A Kormány
 1. egyetért a  székesfehérvári nemzeti emlékhely, mint kiemelkedően fontos örökségünk ápolására, megóvására és
bemutatására szolgáló Árpád-ház Program (a továbbiakban: program) koncepciójának alábbi tartalmával:
1.1. tudományos kutatási alprogramok:
a) topográfiai alprogram,
b) régészeti feltárási alprogram,
c) antropológiai alprogram,
d) muzeológiai alprogram,
e) történeti és művészettörténeti alprogram,
f ) egyházrégészeti és -történeti alprogram,
g) kortárs művészeti alprogram,
h) restaurálási alprogram,
i) tudományos kutatási, konferencia és publikációs alprogram,
j) kiállítási, ismeretterjesztő publikációs és a nyilvánosság bevonását szolgáló események alprogramja,
k) a székesfehérvári helyszínekkel kapcsolatos kutatások és kiadványok alprogramja;
1.2. fejlesztési alprogramok:
a) kiemelt komplex fejlesztési alprogram,
b) topográfiai kutatáson alapuló kulturális és nemzetpolitikai szempontból jelentős Kárpát-medencei
helyreállítási és bemutatási alprogram;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  program megvalósítása érdekében működő
irányító testület (a  továbbiakban: Irányító Testület) létrehozásáról a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter, valamint a program megvalósításában érintett más szervek bevonásával és
együttműködésének kezdeményezésével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  Irányító
Testület által kidolgozott program alapján készítsen előterjesztést, bemutatva a  program elemeit, ütemezését és
a megvalósítás forrásait;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. március 31.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy Székesfehérvár
Megyei Jogú Város Önkormányzatával együttműködve dolgozza ki a  program fejlesztési alprogramját képező,
a  székesfehérvári királyi koronázó- és temetkezési templom romterületéhez kapcsolódó látogatóközpont
megvalósítására irányuló projekt javaslatot, majd a szükséges források, valamint azok ütemezésének bemutatásával
készítsen előterjesztést a Kormány számára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. március 31.
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  Irányító
Testület közreműködésével készítsen előterjesztést a  székesfehérvári királyi koronázó- és temetkezési templom,
valamint az azt befogadó koronázó város eredeti kulturális örökségi értékeit őrző és bemutató múzeum-könyvtárarchívum épületegyüttese fejlesztési projektjének megvalósítására vonatkozóan;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. november 30.
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  4.  pont szerinti látogatóközpont engedélyes terveinek
aktualizálása érdekében szükséges 10,0 millió forint biztosítása céljából kössön támogatási szerződést
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzatával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 30.
7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a program megvalósításának előrehaladásáról minden év december
31-ig jelentésben tájékoztassa a Kormányt;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatosan, első alkalommal 2013. december 31.
8. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, valamint a belügyminisztert, hogy az Irányító Testület közreműködésével
a  felmerülő feladatokra és azok pénzbeli ütemezésére is kiterjedően készítsen előterjesztést a  Kormány számára
a székesfehérvári királyi koronázó- és temetkezési templom eredeti helyszínen – 2022-re, az Aranybulla kiadásának
800. évfordulójára, illetve 2038-ra, Szent István király halálának 1000. évfordulójára – történő bemutatásának,
újjáépítésének lehetőségéről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: 2014. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2019. (II. 21.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/825/3/2018. számú előterjesztésére – Ilies Eric Victor
(születési hely, idő: Reus [Spanyolország], 2003. május 1.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. február 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
68/2008. (IX. 29.) ME határozata miniszterelnöki határozat visszavonásáról.
Gyur csány Fe renc s. k.,
mi nisz ter el nök