type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
53/2017. (VI. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya, valamint a Botswanai Köztársaság Kormánya, az Ugandai Köztársaság Kormánya, a Gaboni Köztársaság Kormánya, a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormánya, São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság Kormánya és a Szenegáli Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú oktatási és kulturális együttműködési egyezmények létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya, valamint a  Botswanai Köztársaság Kormánya, az  Ugandai Köztársaság
Kormánya, a Gaboni Köztársaság Kormánya, a Kongói Demokratikus Köztársaság Kormánya, São Tomé és Príncipe
Demokratikus Köztársaság Kormánya és a  Szenegáli Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú oktatási és kulturális
együttműködési egyezmények (a továbbiakban: Egyezmények) létrehozásával;
2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmények létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmények létrehozását követően az  Egyezmények szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2013. (X. 29.) NFM rendelete az átvételi kötelezettség alá eső villamos energiának az átviteli rendszerirányító által történő szétosztásáról és a szétosztás során alkalmazható árak meghatározásának módjáról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. átadási profil: a  kereskedelmi szabályzatban meghatározott jellemzőkkel rendelkező teljesítmény-idősor,
amelyet a  Befogadó alkalmaz a  közötte és az  átvételre kötelezett mérlegkör felelősök közötti szállítások
meghatározása során;
2. átvételre kötelezett mérlegkör felelős: a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a  továbbiakban:
VET) 13. §-ával összhangban olyan mérlegkör felelős, akinek a mérlegkörében felhasználó tag lehet;
3. havi termelési menetrend: az  Értékesítő által a  Befogadó részére előzetesen megadott, az  Értékesítőnek
a hónap minden napjára vonatkozó tervezett termelési adatait tartalmazó menetrend;
4. KÁT: a  megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia kötelező
átvétele a  VET, valamint a  megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos
energia, valamint a  kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló
kormányrendelet alapján létrehozott eljárásrend szerint;
5. KÁT átadási menetrend: a  Befogadó által az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős részére meghatározott,
a kötelezően átveendő villamos energia mennyiségét tartalmazó kereskedelmi menetrend;
6. KÁT egységár: az  átvételre kötelezett mérlegkör felelősök részére szétosztott, átvételi kötelezettség alá eső
villamos energia adott hónapra megállapított elszámolási egységára;
7. KÁT mérlegkör: a VET 10. § (4) bekezdése alapján a Befogadó által az átvételi kötelezettség alá eső villamos
energia elszámolására létrehozott és működtetett mérlegkör, amelynek mérlegkör felelőse a Befogadó;
8. KÁT szétosztási aránytényező: az  átvételi kötelezettség alá eső villamos energia átvételére vonatkozó,
az átvételre kötelezett mérlegkör felelősre meghatározott részesedési mérték;
9. kereskedelmi menetrend: a  kereskedelmi szabályzatban meghatározott jellemzőkkel rendelkező menetrend,
amely két magyarországi bejegyzésű mérlegkör közötti szállítás elszámolására szolgál;
10. korrekciós kamat: a  tervezett és a  tény fogyasztási adat közötti eltérés után számított, az  adott havi KÁT
átadási menetrend meghatározásának napján érvényes jegybanki alapkamat az eltérés minden napjára;
11. összesített KÁT termelés: a  havi termelési menetrendek alapján meghatározott összesített
villamosenergia-mennyiség;
12. szervezett villamosenergia-piaci ajánlati menetrend: az  Értékesítők adott időszaki, kereskedelmi szabályzat
szerinti elszámolási mérési időintervallumra vonatkozó menetrendjeiből számított órás menetrendjei
és a  KÁT átadási menetrendek különbsége alapján meghatározott, a  Befogadó által a  szervezett
villamosenergia-piacon adott időszak vonatkozásában értékesíteni tervezett villamos energia benyújtott
menetrendje;
13. technikai költség: a szervezett villamosenergia-piacon történő értékesítés költségei;
14. tervezett fogyasztási adat: az átvételre kötelezett mérlegkör felelős által megadott, a mérlegkörére vonatkozó,
a következő hónapra prognosztizált fogyasztási adat, amely a VET 13. §-a szerinti mennyiségeket és a hálózati
engedélyesek hálózati veszteségét nem tartalmazza;
15. tény fogyasztási adat: az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős mérlegkörének a  kereskedelmi szabályzat
szerint, az  átviteli rendszerirányítónál a  kiegyenlítő energia elszámolásához rendelkezésre álló összesített
fogyasztási adata az adott hónapban, amely a VET 13. §-a szerinti mennyiségeket és a hálózati engedélyesek
hálózati veszteségét nem tartalmazza.
(2) Az  (1)  bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a  VET, valamint annak felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályok rendelkezései szerint kell értelmezni.
2. Az Értékesítő menetrendadási és adatszolgáltatási kötelezettségei 2. § (1) Az  Értékesítő köteles minden naptári hónap 7. munkanapjáig villamosenergia-termelési tervet adni a  Befogadó
részére a következő hónapot követő 12 hónapról havi és zónaidőnkénti bontásban.
(2) Amennyiben az Értékesítő az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségét határidőre nem teljesíti, a Befogadó
a villamosenergia-termelési tervet a korábbi időszakok statisztikai elemzésén alapuló adatokkal pótolja.
(3) Az Értékesítő köteles minden naptári hónap 7. munkanapjáig a Befogadó részére a következő hónapra vonatkozó
havi termelési menetrendet adni.
(4) Az Értékesítő jogosult a havi termelési menetrend adott részeinek módosítása céljából
a) minden naptári hónap 8. munkanapjától minden nap 10.00 óráig a  következő hónap végéig terjedő
időszakra vonatkozóan bármely következő napra napi,
b) a  bejelentés napján a  kereskedelmi szabályzatban meghatározott feltételek szerint a  bejelentés napjának
hátralévő részéről napon belüli
termelési menetrendet adni a Befogadó részére.
(5) A Befogadó minden hónap 8. munkanapjáig megállapítja az Értékesítőkre vonatkozó előző havi mérési-elszámolási
tényadatokat, majd kiszámítja a  megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt
villamos energia, valamint a  kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló
kormányrendeletben meghatározott szabályozási pótdíj és módosítási pótdíj értékeket.
3. Az átvételre kötelezett mérlegkör felelős menetrendadási és adatszolgáltatási kötelezettségei
3. § (1) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős köteles minden naptári hónap 8. munkanapjáig a  Befogadó részére
bejelenteni a tervezett fogyasztási adatát.
(2) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős köteles minden év november első munkanapjáig a  Befogadó részére
bejelenteni havi bontásban a következő naptári évre vonatkozó fogyasztási tervadatait.
(3) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős a  tervezett fogyasztási adatok meghatározásakor a  mérlegkörében lévő
összes elszámolási ponthoz tartozó összes felhasználási célú vételezést köteles figyelembe venni a VET 13. §-ának
megfelelően. Felhasználói vételezésként kell figyelembe venni a  villamos energia magánvezetéken csatlakozó
vételezők részére történő továbbadását is.
(4) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős a  kötelező átvételi kötelezettsége megszűnéséről legkésőbb
a kötelezettség megszűnését megelőző naptári hónap 8. napjáig köteles tájékoztatni a Befogadót.
(5) Amennyiben az átvételre kötelezett mérlegkör felelős a  (4) bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettségének nem
tesz eleget, a következő hónapban azt a villamosenergia-mennyiséget kell átvennie, amelyet a Befogadó e rendelet
szerinti szabályok szerint kioszt rá.
4. A Befogadó kötelezettségei 4. § (1) A  Befogadó az  átvételre kötelezett mérlegkör felelősök 3.  § (1)  bekezdésben meghatározott adatszolgáltatása
alapján összesíti a tervezett fogyasztási adatokat (a továbbiakban: összesített tervezett fogyasztási adat).
(2) Amennyiben az átvételre kötelezett mérlegkör felelős tény fogyasztási adata eltér a tervezett fogyasztási adatától,
a  Befogadó a  soron következő allokáció során az  5.  § (1)  bekezdése szerinti KÁT szétosztási aránytényezőt ezen
eltérés hatásának megfelelően korrigálja, és korrekciós kamatot számol el. A  korrekciót úgy kell végrehajtani,
hogy minden egyes átvételre kötelezett mérlegkör felelős a  tény fogyasztási adata szerinti aránytényező alapján
kiszámított terhet viselje.
(3) A  Befogadó a  korrekcióról minden hónap 10. munkanapjáig tájékoztatja a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalt (a továbbiakban: Hivatal) és az átvételre kötelezett mérlegkör felelősöket az őket érintő
adatok tekintetében.
(4) A  Befogadó a  (2)  bekezdés szerinti korrekció helyett korrekciós hozzájárulást számol el, amennyiben az  átvételre
kötelezett mérlegkör felelős a 3. § (1) bekezdés szerinti tervezett fogyasztási adatok meghatározása során valamely
hónapra nulla tervezett fogyasztási adatot ad meg. A korrekciós hozzájárulást úgy kell meghatározni, hogy minden
egyes átvételre kötelezett mérlegkör felelős a tény fogyasztási adata szerinti aránytényező alapján kiszámított terhet
viselje.
(5) A  korrekció és a  korrekciós hozzájárulás meghatározása során előjelhelyesen figyelembe kell venni az  átviteli
rendszerirányító által, a  rendszerszintű szabályozásba bevont felhasználóra vagy felhasználói csoportra adott
utasítás fogyasztási mennyiségét.
(6) A korrekció és a korrekciós hozzájárulás kiszámításának részletes szabályait a kereskedelmi szabályzat tartalmazza.
5. § (1) A Befogadó a tárgyhót követő hónapra irányadó KÁT szétosztási aránytényezőt minden egyes átvételre kötelezett
mérlegkör felelős esetében
a) a 3. § (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján megadott tervezett fogyasztási adatok alapján,
b) a  tárgyhót követő hónap 4.  § (1)  bekezdés szerinti összesített tervezett fogyasztási adatok arányában,
valamint
c) a 4. § (2) bekezdésben meghatározott korrekció figyelembevételével
állapítja meg.
(2) A  Befogadó az  (1)  bekezdés szerinti számítások során a  tervezett fogyasztási adatok helyett a  legutolsó tény
fogyasztási adatot veszi figyelembe azon átvételre kötelezett mérlegkör felelős esetében, aki a tervezett fogyasztási
adatát a  Befogadó részére nem a  3.  § (1)  bekezdés szerinti határidőre vagy nem a  kereskedelmi szabályzatban
meghatározottak szerint adja meg.
(3) A  Befogadó az  átvételre kötelezett mérlegkör felelősökre vonatkozó szétosztási aránytényezőket minden naptári
hónap 10. munkanapjáig a honlapján közzéteszi.
6. § (1) A  Befogadó a  kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint állapítja meg a  következő havi összesített
KÁT átadási menetrend mennyiségi értékét. A  megállapított mennyiségi értéknek alacsonyabbnak kell lennie
az Értékesítők által megadott havi menetrendek alapján meghatározott villamos energia mennyiségek összegénél.
(2) A Befogadó az összesített KÁT átadási menetrend mennyiségi értéke és a szétosztási aránytényezők alapján tervezi
az egyes átvételre kötelezett mérlegkör felelősök következő havi, átadási profil szerinti KÁT átadási menetrendjeit.
(3) A Befogadó az átvételre kötelezett mérlegkör felelős által kötelezően átveendő havi villamos energia mennyiséget
az  átvételre kötelezett mérlegkör felelősre vonatkozó, 5.  § (1)  bekezdés alapján meghatározott szétosztási
aránytényező és az összesített KÁT átadási menetrend mennyiségi értékének szorzataként állapítja meg.
(4) A  Befogadó minden naptári hónap 10. munkanapjáig meghatározza, és az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős
részére a Befogadó üzletszabályzata szerinti formában megadja a havi KÁT átadási menetrendet.
7. § (1) A Befogadó köteles minden naptári hónap 10. munkanapjáig honlapján nyilvánosságra hozni:
a) a következő naptári hónapra érvényes összesített KÁT átadási menetrend mennyiségi értékét,
b) a KÁT egységárat, és
c) a  kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint a  KÁT egységár kiszámítása során felhasznált, a  8.  §
(2) bekezdésben felsorolt adatokat.
 (2) A Befogadó az (1) bekezdés szerinti adatok honlapon történő elérhetőségét 5 évig köteles biztosítani.
 (3) A Befogadó köteles minden naptári hónap 17. munkanapjáig közzétenni:
a) az  Értékesítőknek a  következő hónapot követő 12 hónapra várható, összesített termelését havi és
zónaidőnkénti bontásban, valamint
b) a következő hónapot követő 12 hónapra várható, összesített KÁT átadási menetrend mennyiségi értékeit.
 (4) A  Befogadó köteles minden naptári napon honlapján nyilvánosságra hozni az  általa az  előző napon a  szervezett
villamosenergia-piacon ténylegesen értékesített villamos energia mennyiségét órás bontásban.
5. A KÁT egységár meghatározása 8. § (1) A KÁT egységár meghatározása során a Befogadó figyelembe veszi az Értékesítőkkel, a szervezett villamosenergiapiaccal és az  átvételre kötelezett mérlegkör felelősökkel való, a  KÁT átvétellel kapcsolatos elszámolásait, a  KÁT
mérlegkör kiegyenlítéséhez kapcsolódó kiadásait, az  előző hónap KÁT mérlegkör működtetéséhez kötődő
pénzforgalmi szaldóját. A  KÁT egységára a  tárgyhó minden, a  kereskedelmi szabályzat szerinti elszámolási mérési
időintervallumára azonos érték.
(2) A KÁT egységár meghatározása során a Befogadó a következő tételeket köteles figyelembe venni:
a) az  Értékesítő tervezett havi termelése zónaidőnkénti bontásban, és a  megújuló energiaforrásból vagy
hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a  kapcsoltan termelt villamos energia
kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló kormányrendeletben meghatározott, az  Értékesítőre vonatkozó
hatósági ár szorzatainak összegét;
b) az  Értékesítő előző havi termelési menetrendje szerint tervezett termelés és az  Értékesítő előző havi tény
termelésének a  különbözete zónaidőnkénti bontásban és az  adott Értékesítőre vonatkozó hatósági ár
szorzatainak az összege, valamint a korábbi 12 hónapos termelési időszak jelen pont szerint meghatározott
összegeinek még figyelembe nem vett módosulásai, azzal, hogy amennyiben a  módosulásra bírósági vagy
hatósági határozatban foglalt kötelezés ad okot, úgy a  módosulást, függetlenül attól, hogy mely termelési
időszakot érinti, legkésőbb a  határozat jogerőre emelkedésétől számított 6. hónap végéig lehet csak
figyelembe venni;
c) a  KÁT mérlegkör kiegyenlítése során előző hónapban igénybe vett szabályozási energia költsége, valamint
a  korábbi 12 hónapos termelési időszak szabályozási energia költségeinek még figyelembe nem vett
módosulásai – azzal, hogy amennyiben a  módosulásra bírósági vagy hatósági határozatban foglalt
kötelezés ad okot, úgy a  módosulást függetlenül attól, hogy mely termelési időszakot érinti, legkésőbb
a határozat jogerőre emelkedésétől számított 6. hónap végéig lehet csak figyelembe venni – csökkentve azt
az Értékesítőktől befolyt szabályozási pótdíjak és módosítási pótdíjak, valamint a  jogosulatlanul értékesített
villamos energia után fizetett visszatérítések összegével;
d) a KÁT mérlegkör pénzforgalmának likviditását biztosító pénzügyi jellegű bevételeket és költségeket;
e) a  KÁT mérlegkör működtetésének, a  KÁT mérlegkör-felelősi feladatok elvégzésének a  Hivatal által elismert
indokolt költségeit;
f ) csökkentő tételként a  szervezett villamosenergia-piacon történő, következő havi tervezett értékesítésből
származó összeget;
g) növelő tételként a  szervezett villamosenergia-piacon történő értékesítéssel összefüggő, következő havi
tervezett értékesítésből adódó technikai költségek összegét;
h) a  szervezett villamosenergia-piacon történő, előző havi tervezett és tényleges értékesítésből származó
összegek különbözetét, valamint a  szervezett villamosenergia-piacon történő értékesítéshez kapcsolódó
előző havi tervezett és tény technikai költségek összegének különbözetét, azzal, hogy a  Befogadó
a  szervezett villamosenergia-piaci tény értékesítést a  konverziós ügyletek megkötésekor elért tényleges
árfolyamon jogosult beszámítani, a Befogadó üzletszabályzatában meghatározott módon;
i) a 4. § (4) bekezdése szerinti korrekciós hozzájárulást;
j) a 10. § (5) bekezdése szerinti megnövelt menetrendekből származó többletbevételt a Befogadónál.
6. A menetrendkezelés és a szervezett villamosenergia-piacon történő villamosenergia-értékesítés
9. § (1) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős, valamint a  Befogadó köteles minden naptári napra vonatkozóan
a  napi KÁT átadási menetrendeket a  kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint bejelenteni az  átviteli
rendszerirányítónak.
(2) Az átviteli rendszerirányító a kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint módosítja az átvételre kötelezett
mérlegkör felelős által megadott menetrendet, ha a Befogadó mérlegkörének és az átvételre kötelezett mérlegkör
felelős mérlegkörének egymáshoz viszonyított (1) bekezdés szerinti menetrendje eltérő.
10. § (1) A  Befogadó az  átvételre kötelezett mérlegkör felelősökre szét nem osztott villamos energiát a  szervezett
villamosenergia-piacon értékesíti.
(2) A  Befogadó az  Értékesítők adott napra érvényes menetrendjei és a  KÁT átadási menetrend alapján megállapítja
a KÁT szervezett villamosenergia-piaci ajánlati menetrendjét.
(3) A  Befogadó – a  KÁT mérlegkör költségei csökkentése érdekében – jogosult limitárat meghatározni arra az  esetre,
ha a kötelező átvétel alá eső villamos energia szervezett villamosenergia-piacon történő értékesítéséből származó
hátrány meghaladná az értékesítésből származó előnyöket. A limitár mértékét a kereskedelmi szabályzat határozza
meg.
(4) A  KÁT hatálya alá tartozó villamos energia szervezett villamosenergia-piacon történő értékesítésének részletes
szabályait a kereskedelmi szabályzat tartalmazza.
(5) Amennyiben a  szervezett villamosenergia-piacon történő kereskedés felfüggesztésre kerül, a  Befogadó jogosult
a  felfüggesztés időszakára vonatkozóan a  7.  § (4)  bekezdés szerint megállapított tervezett havi KÁT átadási
menetrend és a napi KÁT átadási menetrendek mennyiségi értékét a szervezett villamosenergia-piacon értékesíteni
tervezett mennyiség értékével megnövelni.
7. A számlázási és fizetési kötelezettségek teljesítésének szabályai
11. § (1) A  Befogadó az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős részére havonta egy számlát állít ki az  átadott villamos
energiáról, amelynek értékét a 4. § és a 8. § figyelembevételével határozza meg.
(2) A Befogadó vagy az átvételre kötelezett mérlegkör felelős a Befogadó által meghatározott korrekciós hozzájárulásra
havonta egy számviteli bizonylatot állít ki, amennyiben a  4.  § (2)  bekezdés szerinti korrekció az  adott átvételre
kötelezett mérlegkör felelős tekintetében nem érvényesíthető.
(3) A Befogadó jogosult az adott hónapra az átadott villamos energiára vonatkozó számláját a teljesítést követő hónap
első munkanapján az átvételre kötelezett mérlegkör felelős részére benyújtani.
(4) A számlázás során a számla kiállítására jogosult köteles a számláját, számviteli bizonylatát a kötelezett részére úgy
benyújtani, hogy azt a kötelezett a számlában, számviteli bizonylatban feltüntetett esedékesség időpontját legalább
4 munkanappal megelőzően kézhez vehesse.
(5) A számla szerinti ellenérték megfizetésére kötelezett a számlával, a számviteli bizonylattal kapcsolatban kifogással
élhet a  jogosult felé a  számla vagy számviteli bizonylat kézhezvételétől számított három munkanapon belül.
A számlára, számviteli bizonylatra vonatkozó kifogás esetén a nem vitatott részek esedékessége nem változik.
(6) A  fizetési kötelezettségek késedelmes teljesítése esetén a  késedelembe eső fél a  késedelembe esés napjától
a kifizetés napjáig terjedő időszakra késedelmi kamatot köteles fizetni a másik fél részére.
8. Az átvételre kötelezett mérlegkör felelős felelőssége a KÁT allokálás folyamata során, a mérlegköri
szerződés
12. § (1) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős felel a  mérlegköre tekintetében a  3.  § (1)  bekezdés szerinti adatok
összegyűjtéséért, összesítéséért, azoknak a  Befogadó felé történő továbbításáért, az  allokált villamos energia
átvételéért, továbbá a kiszámlázott díj megfizetéséért.
(2) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős a  mérlegkör tagjaival a  mérlegkör tagsági szerződésük, vagy azzal
egyenértékű megállapodásuk alapján, szerződéses megállapodásuk szerint számol el.
(3) A  Befogadó és az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős közötti jogviszonyt a  Befogadó és az  átvételre kötelezett
mérlegkör felelős között létrejött mérlegköri szerződés tartalmazza. A  mérlegköri szerződés a  Befogadó
üzletszabályzatának részét képezi.
(4) Az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős a  Befogadó részére a  mérlegköri szerződésben meghatározottak szerint
pénzügyi biztosítékot nyújt. A pénzügyi biztosítékot a Befogadó jogosult az átvételre kötelezett mérlegkör felelős
lejárt fizetési kötelezettsége kielégítése céljából lehívni.
(5) A  Befogadó és az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős a  mérlegkör felelősi jogviszony megszűnésekor köteles
a  mérlegköri szerződés szerint elszámolni. Ezen elszámolás során a  Befogadó jogosult az  átvételi kötelezettség
megszűnését megelőző időszak vonatkozásában meghatározni és érvényesíteni a  4.  § (4)  bekezdés szerinti
korrekciós hozzájárulást.
9. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A
1. 2. § (1)–(3) bekezdése,
 2. 3. § (1) és (4)–(5) bekezdése,
 3. 4. § (1)–(2), (4) és (6) bekezdése,
 4. 5. §,
 5. 6. §,
 6. 7. § (1)–(3) bekezdése,
 7. 8. §,
8. 12. §,
 9. 14. §,
10. 15. § (1) bekezdése
2013. december 1-jén lép hatályba.
(3) A
1. 9–10. §,
2. 15. § (2) bekezdése
2013. december 31-én lép hatályba.
(4) A
1. 2. § (4) bekezdése,
2. 7. § (4) bekezdése,
3. 15. § (3) bekezdése
2014. január 1-jén lép hatályba.
(5) A
1. 2. § (5) bekezdése,
2. 4. § (3) és (5) bekezdése,
3. 11. §,
4. 15. § (4) bekezdése
2014. február 1-jén lép hatályba.
14. § (1) E  rendeletet kell alkalmazni a  Befogadó és az  átvételre kötelezett mérlegkör felelős közötti jogviszonyban,
abban az  esetben is, ha köztük e  rendelet hatálybalépését megelőzően létrejött mérlegköri szerződés megfelelő
módosítására nem kerül sor.
(2) A  2013. december 31-ig átvett villamos energia, valamint a  2013. decemberi tervezési pótdíj vonatkozásában
a 2013. december 31-ig átvételre kötelezettek kötelesek 2014. január 31-ig a VET, az átvételi kötelezettség alá eső
villamos energiának az átviteli rendszerirányító által történő szétosztásáról és a szétosztás során alkalmazható árak
meghatározásának módjáról szóló 109/2007. (XII. 23.) GKM rendelet (a  továbbiakban: GKM rendelet), valamint
a kereskedelmi szabályzat rendelkezéseinek megfelelően a Befogadóval elszámolni.
15. § (1) Hatályát veszti a GKM rendelet
1. 2. § (1) és (2) bekezdése,
2. 2. § (4) bekezdése,
3. 3. § (3)–(4a) bekezdése,
4. 4–6. §-a,
5. 11. §-a.
(2) Hatályát veszti a GKM rendelet 7. §-a.
 (3) Hatályát veszti a GKM rendelet 2. § (3) bekezdése.
 (4) Hatályát veszti a GKM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
493/2015. (XII. 30.) Korm. rendelete a Miskolc Megyei Jogú Város keleti iparterület megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 3.  § (3)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja – a  kisajátítási eljárás
kivételével – azokat a  közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Miskolc Megyei Jogú Város közigazgatási
területén lévő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti, az  1.  melléklet szerinti helyrajzi számú földrészleteken, illetve
az  ezekből a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósításra kerülő iparterület és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések
megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek az (1) bekezdés szerinti beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye,
c) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2014. (V. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. május 7. napjától az új Kormány
megalakulásáig terjedő időtartamra Hegedüs Istvánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a köznevelés tankönyvellátása és a pedagóguskézikönyv-ellátása megszervezésének
elősegítése, e körben különösen
a) közreműködés
aa) a tankönyvfejlesztési terv elkészítésében és a miniszter által jóváhagyott tankönyvfejlesztési terv
végrehajtásában,
ab) az állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szervnél az e tevékenységéhez szükséges
szervezeti struktúra és szakmai feltételek kialakításában,
ac) az állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szerv és könyvtárellátó tevékenységének
összehangolásában,
b) javaslattétel
ba) a tankönyvellátási szerződés jogszabályban nem szabályozott további tartalmi elemeire,
bb) az állami tankönyvellátás rendjére vonatkozó szabályozás továbbfejlesztésére.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a köznevelésért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2014. (I. 17.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1550/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a Rómer Flóris Terv megvalósítását elősegítő bíráló bizottságról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján a Rómer Flóris Terv megvalósításának elősegítésére, a pályázati
forrásokról történő célszerű és megalapozott döntéshozatal érdekében bíráló bizottságot (a  továbbiakban:
Bizottság) hoz létre.
2. A Bizottság elnöke a Miniszterelnökség kulturális örökségvédelméért felelős helyettes államtitkára.
 3. A Bizottság további tagja
a) a miniszterelnök általános helyettese által,
b) a Miniszterelnökséget vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter) által
ba) kulturális örökségvédelemért való felelőssége körében,
bb) a nemzetpolitikáért való felelőssége körében,
c) a külgazdasági és külügyminiszter által,
d) a Teleki László Alapítvány elnöke által,
e) a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ elnöke által
delegált egy-egy tag.
4. A Bizottság elvégzi a  Rómer Flóris Terv keretében beérkező kérelmek, kezdeményezések szakmai bírálatát és
javaslatot tesz a miniszternek a források felosztására.
5. A miniszter a Rómer Flóris Terv forrásainak elosztásáról a Bizottság javaslatainak figyelembevételével dönt.
 6. A Bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik.
 7. A Bizottság tagjai tevékenységükért díjazásban nem részesülnek.
 8. A Bizottság működésének részletes szabályait a Bizottság által elfogadott ügyrend határozza meg.
 9. A Bizottság működésével kapcsolatos szervezési és adminisztratív feladatokat a  Miniszterelnökség megállapodás
alapján a Teleki László Alapítvány útján látja el.
 10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1013/2008. (III. 5.) Korm. határozata az Új Tulajdonosi Program Szakmai és Társadalmi Tanácsáról.
1. A Kormány annak érdekében, hogy az Új Tulajdonosi Program (a továbbiakban: Program) a lehető legmagasabb szintű szakmaisággal, illetve a társadalmi szervezetek véleményének figyelembevételével kerüljön kidolgozásra, a központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 25. § (1) bekezdése alapján létrehozza az Új Tulajdonosi Program Szakmai és Társadalmi
Tanácsát (a továbbiakban: Tanács).
2. A Tanács jelentésben tájékoztatja a Kormányt a
Program részletes tartalmának meghatározására, a Program megvalósításával összefüggő szabályozás tartalmára,
illetve az ahhoz szükséges egyes intézkedésekre vonatkozó javaslatairól.
3. A Tanács elnökét és más tagjait, valamint állandó
meghívottjait a miniszterelnök kéri fel.
4. A Tanács tagjai és ülésének állandó meghívottjai – a
jogszabályok megtartásával – jogosultak a Tanács munkájával összefüggő, illetve a Tanács munkájához szükséges
valamennyi dokumentumba betekinteni.
5. A Tanács megbízatása 2008. április 30-ig szól.
6. A Tanács munkájának feltételeit a Miniszterelnöki
Hivatal biztosítja.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2008. május 1-jén hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
213/2010. (VIII. 4.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi
CXXXIX. törvény 100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
a Kaposvári Tudományegyetemen,
dr. Szávai Ferenc egyetemi tanárt
2010. augusztus 1-jétől 2014. június 30-áig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2010. július 27.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2019. (IV. 10.) BM utasítása a határforgalom ellenőrzésének a végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) szóló,
2016. március 9-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (2a) bekezdése alapján az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) ezen utasításban foglaltakra
figyelemmel hajtja végre a határforgalom ellenőrzését.
2. § A rendőrség célzott határforgalom-ellenőrzést végez az alábbi, schengeni külső magyar–szerb határátkelőhelyek
kilépő-belépő, valamit magyar–horvát és magyar–román határátkelőhelyek belépő oldalán:
1. magyar–szerb határszakasz:
1.1. Röszke–Horgoš (Horgos) (közút)
1.2. Röszke–Horgoš (autópálya)
1.3. Tompa–Kelebija (közút)
2. magyar–horvát határszakasz:
2.1. Letenye II–Goričan (autópálya)
2.2. Udvar–Duboševica (közút)
3. magyar–román határszakasz:
3.1. Ártánd–Borș (közút)
3.2. Csanádpalota–Nagylak (Nădlac) (autópálya)
3.3. Csengersima–Petea (közút)
3.4. Kiszombor–Cenad (közút)
3.5. Nagylak–Nădlac (közút)
3.6. Vállaj–Urziceni (közút)
3. § A rendőrség a célzott határforgalom-ellenőrzést 2019. április 12-e és 2019. május 5-e, valamint 2019. június 14-e és
2019. szeptember 15-e között a határforgalom intenzitásához igazodva végzi.
4. § Ez az utasítás 2019. április 11-én lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1034/2019. (II. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Hauszmann Program megvalósításáról és a végrehajtásához szükséges 2019. , 2020. és 2021. forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budai Várnegyed védelme, megőrzése, méltó bemutatása továbbra is kiemelt feladat,
amelynek érdekében a  Budai Palotanegyed átfogó rekonstrukciója szükséges a  Budai Várnegyed reprezentatív,
kormányzati elhelyezési, kulturális és turisztikai funkcióinak erősítése céljából;
2. egyetért az  1.  pontban foglalt célok megvalósításával, és ezek végrehajtása érdekében a  Nemzeti Hauszmann
Program keretében az alábbi beruházások támogatásához kapcsolódóan
a) a teljes Budai Palotanegyedet érintő fejlesztések megvalósítás érdekében 10 210 000 000 forint,
b) a Csikós udvart és a Nyugati kertet érintő fejlesztések megvalósítása érdekében 13 830 000 000 forint,
c) a Budavári Palota fejlesztéseinek megvalósítása érdekében 4 040 000 000 forint,
d) a Budai Palotanegyed épületeinek újjáépítése érdekében 3 400 000 000 forint,
e) a Várkertek fejlesztése és a déli várszoknya ütemezett helyreállítása érdekében 1 900 000 000 forint,
f ) a „Halászó fiú” és a  „Mátyás kút” elnevezésű szökőkutak helyreállítását érintő fejlesztések megvalósulása
érdekében 900 000 000 forint,
g) a Budapest I. kerület, Táncsics utca 9. szám alatti ingatlant érintő rövid és középtávú fejlesztések
megvalósítása érdekében 850 000 000 forint,
h) a Budapest XI. kerület, Talpas utcai telephelyet érintő fejlesztések megvalósítása érdekében 900 000 000 forint
forrás biztosításával;
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pontban meghatározott beruházásokhoz 2019. évben
szükséges 10 670 000 000 forint és a  kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díj
megfizetéséhez szükséges 37 345 000 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 75. Nemzeti Hauszmann Terv jogcímcsoport javára a következő ütemezésben:
a) 2019. február 28-ig 2 669 310 000 forint,
b) 2019. április 15-ig 5 117 850 000 forint,
c) 2019. július 1-ig 2 920 185 000 forint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a)–c) alpont szerinti ütemezés szerint
4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon a 2. pont
szerinti beruházások megvalósításához – a  kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt –
a) a 2020. évben szükséges 11 199 060 000 forint,
b) a 2021. évben szükséges 14 249 700 000 forint
forrás biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. és a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 5. visszavonja a Belügyminisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezéséhez kapcsolódó további intézkedésekről,
valamint az  elhelyezéssel összefüggő források biztosításáról szóló 1620/2016. (XI. 11.) Korm. határozat 1.1–1.6. és
1.8. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1310/2012. (VIII. 23.) Korm. határozata az egyes beruházási projektek kapcsán felmerülő régészeti feltárási költségek megállapításáról.
A Kormány 1. a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 23/E. § (2) bekezdése alapján
a 76. számú főút Hévíz elkerülő szakaszának beruházási projektje kapcsán a teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző
feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése szerinti összegnél 44 millió forinttal magasabb értékben
állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai állapotromlásának elkerülése érdekében;
2. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján a 71. számú főút Keszthely elkerülő szakaszának beruházási projektje kapcsán
a teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése szerinti
összegnél 25,7 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai
állapotromlásának elkerülése érdekében; 3. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján a Záhony különleges gazdasági övezet infrastruktúra-fejlesztés III. ütem (Komoró
és Tiszabezdéd elkerülő út) beruházási projekt kapcsán a teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és
az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése szerinti összegnél 32,2 millió forinttal magasabb értékben állapítja
meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai állapotromlásának elkerülése érdekében;
4. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján a 68. főút Marcali elkerülő szakaszának beruházási projektje kapcsán a teljes
régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése szerinti összegnél
42,2 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai állapotromlásának
elkerülése érdekében; 5. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján az M43 autópálya Makó és Csanádpalota közötti szakaszának beruházási projektje
kapcsán a teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése
szerinti összegnél 957,3 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai
állapotromlásának elkerülése érdekében; 6. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján a 62. főút Seregélyes elkerülő szakaszának beruházási projektje kapcsán a teljes
régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése szerinti összegnél
361,3 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai állapotromlásának
elkerülése érdekében; 7. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján az M85–M86 Csorna elkerülő szakaszának I. ütem beruházási projektje kapcsán
a teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése szerinti
összegnél 78,6 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai
állapotromlásának elkerülése érdekében; 8. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján a 85. számú főút Győr–Enese közötti szakaszának (távlati M85) beruházási
projektje kapcsán a teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv.
23/E. § (1) bekezdése szerinti összegnél 58,8 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti
lelőhelyek fizikai állapotromlásának elkerülése érdekében; 9. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján az M85 gyorsforgalmi út Enese–Csorna közötti szakaszának beruházási projektje
kapcsán a teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése
szerinti összegnél 375,8 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai
állapotromlásának elkerülése érdekében; 10. a Kötv. 23/E. § (2) bekezdése alapján a 26. számú főút Sajószentpéter elkerülő I. ütem beruházási projektje kapcsán a
teljes régészeti próbafeltárás, a megelőző feltárás és az elfedés költségeit a Kötv. 23/E. § (1) bekezdése szerinti
összegnél 18,1 millió forinttal magasabb értékben állapítja meg az érintett régészeti lelőhelyek fizikai
állapotromlásának elkerülése érdekében; 11. az 1–10. pontokban hozott döntése végrehajtása érdekében, az ott meghatározott költségek fedezetének biztosítása
kapcsán egyetért azzal, hogy a beruházásokhoz kapcsolódó további régészeti feladatok finanszírozása az érintett
projektek Közlekedési Operatív Program forrásainak terhére történjen; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 12. felhívja az érintett minisztereket, hogy feladatkörükbe tartozóan tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy az 1–10. pontokban meghatározott beruházások régészeti többletforrásainak felhasználásához
kapcsolódó hatósági eljárások lefolytatásra és a régészeti feltárási szerződések megkötésre, illetve módosításra
kerüljenek 2012. augusztus 31-ig. Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
88/2006. (XII. 28.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 58. §-ának b) pontja alapján megállapítom, hogy
Haraszthy Lászlónak, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szakállamtitkárának e megbízatása
2006. december 29-i hatállyal – lemondásával – megszűnik.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
277/2015. (VI. 16.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 36. § (4) bekezdése és 53. § h) pontja alapján – a belügyminiszter
javaslatára  – megállapítom, hogy Benkovics Zoltán tűzoltó dandártábornok hivatásos szolgálati viszonya
2015. május 2-ai hatállyal megszűnt.
Budapest, 2015. június 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
250/2013. (V. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Zaza
Kandelaki rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Georgia magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
299/2015. (X. 15.) Korm. rendelete a Dispomedicor Zrt. Tiszafüred területén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Tiszafüred város közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 1437/53, 1444 és 1468 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezen
földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő gyógyszergyár, kutatólabor, csomagolóüzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális
fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez, üzembe
helyezéséhez, üzemeltetéséhez és működtetéséhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
333/2012. (XII. 22.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Szakmányné dr. Hably Lillát, a Magyar Természettudományi Múzeum
tárigazgatóját, osztályvezetőjét 2012. november 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2012. november 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2016. (II. 18.) IM utasítása az Igazságügyi Minisztérium Közbeszerzési Szabályzatáról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdése, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. §
(5) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés
b)  pontja alapján, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára az  Igazságügyi
Minisztérium közbeszerzéseinek szabályairól az alábbiak szerint rendelkezem:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Jelen utasítás szabályozza az  Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) közbeszerzési eljárásai
előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a  Minisztérium nevében eljáró és
a  közbeszerzési eljárásba bevont személyek, valamint szervezetek felelősségi körét és a  közbeszerzési eljárások
dokumentálási és adatszolgáltatási rendjét.
2. § (1) Az utasítás hatálya a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerinti közbeszerzésekre
terjed ki.
(2) Amennyiben a  tervezett közbeszerzés speciális jellege vagy egyéb lényeges körülmény indokolja, a közbeszerzési
eljárás – a közigazgatási államtitkár döntése alapján – a Kbt. 27. § (2) bekezdésére tekintettel egyedi eljárásrendben is
lefolytatható.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában az utasítást az európai uniós források felhasználására is megfelelően alkalmazni kell.
 (4) Az utasítás hatálya nem terjed ki a minősített adatot, illetve az alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő,
valamint a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzésekre.
 (5) Az utasítás által nem szabályozott kérdésekben az Igazságügyi Minisztérium Gazdálkodási Keretszabályzatáról szóló
2/2015. (II. 27.) IM utasítást kell alkalmazni. 2. Fogalmak
3. § Az utasítás alkalmazásában
1. bírálóbizottság: az ajánlatoknak a Kbt. szerinti elbírálására és értékelésére, valamint a jelen utasításban előírt
feladatok ellátására létrehozott, a  Kbt. 27.  § (3)  bekezdésének megfelelően közbeszerzés tárgya szerinti
szakmai, közbeszerzési, jogi és pénzügyi szakértelemmel együttesen rendelkező legalább háromtagú
– lehetőség szerint páratlan létszámú – bizottság, amelynek egy pénzügyi szakértelemmel rendelkező tagját
a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály vezetője, egy jogi és közbeszerzési szakértelemmel rendelkező tagját
a  Jogi Szolgáltatási Főosztály (a továbbiakban: JSZF) vezetője, további tagjait a  döntéshozó jelöli ki.
A  bírálóbizottság elnöke a  bírálóbizottság közbeszerzés tárgya szerinti szakmai szakértelemmel rendelkező
tagja vagy a döntéshozó által felhatalmazott személy;
2. döntéshozó: az eljárás előkészítésének kezdeményezését jóváhagyó, kötelezettségvállalásra jogosult vezető;
3. kezdeményező irat: a közbeszerzés szükségességét bemutató, a szakterület vezetője és a felettes vezető által
aláírt feljegyzés, valamint a  közbeszerzés kezdeményezésére rendszeresített, a  kötelezettségvállaló által
jóváhagyott, jelen utasításban meghatározott mellékleteket tartalmazó nyomtatvány együttese;
4. munkacsoport: a közbeszerzési eljárásban közreműködő személyek összessége, tagjai:
a) a szakterület vezetője;
b) a bírálóbizottság tagjai;
c) a JSZF vezetője és a JSZF vezetője által a munkacsoport titkárának kijelölt személy;
d) a döntéshozó által a munkacsoportba delegált egyéb személy(ek), szervezet(ek);
e) a Kbt. vagy külön jogszabály által meghatározott személy(ek), szervezet(ek), így különösen a felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó. II. Fejezet
A közbeszerzések tervezése, adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettségek teljesítése
4. § (1) A tárgyévre tervezhető, a Kbt. szerinti közbeszerzési értékhatárt várhatóan elérő vagy meghaladó értékű beszerzésekről
a szakterület vezetőjének közbeszerzési tervet kell készítenie, amelyet legkésőbb a tárgyév március 15. napjáig meg
kell küldenie a gazdasági vezető részére. A közbeszerzési tervben a központosított közbeszerzés keretében tervezett
beszerzéseket is fel kell tüntetni.
(2) A közbeszerzés becsült értékének megállapításához szükséges piackutatás, költségfelmérés elvégzése a szakterület
feladata. A szakterület megkeresésére a JSZF tájékoztatást nyújt arról, hogy a beszerzés a Kbt. hatálya alá tartozik-e.
(3) A Minisztérium éves összesített közbeszerzési tervét a JSZF a Minisztérium szervezeti egységeinek adatszolgáltatása
alapján állítja össze, és gondoskodik annak a  Közbeszerzési Adatbázisban a  tárgyév március 31. napjáig történő
közzétételéről. Az éves összesített közbeszerzési terv év közben szükséges módosítása iránt a JSZF intézkedik.
5. § A Kbt. szerinti további közzétételi és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – szükség szerint a Minisztérium más
szervezeti egységeinek bevonásával, illetve adatszolgáltatása alapján – a JSZF feladata.
6. § A  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet szerinti
előterjesztések benyújtása és az adatszolgáltatás, valamint az ellenőrzésre jogosult szervezettel történő kapcsolattartás
a JSZF feladata.
III. Fejezet
A közbeszerzések lefolytatása 3. A közbeszerzési eljárás kezdeményezése
7. § (1) A közbeszerzési eljárás a kezdeményező iratnak a gazdasági vezető részére történő megküldésével kezdeményezhető.
 (2) A kezdeményezésre szolgáló nyomtatványban a szakterületnek meg kell határoznia különösen:
a) a beszerzés szükségességét és indokoltságát megalapozó adatokat, körülményeket;
b) a  beszerzés tárgyát a  Közös Közbeszerzési Szójegyzékre (CPV) történő hivatkozással, valamint annak
mennyiségét;
c) a Kbt. 16–19. §-ában foglaltakra tekintettel megállapított becsült értéket;
d) az igényelt pénzügyi fedezet összegét és forrását;
e) amennyiben a  közbeszerzési eljárás a  Minisztérium éves összesített közbeszerzési tervében nem szerepel,
a módosításának indokát a Kbt. 42. § (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel;
f ) amennyiben az adott beszerzés a Kbt. szerint többféle eljárás keretében is megvalósítható, a közbeszerzési
eljárás típusának meghatározását;
g) a bírálóbizottság tagjaira vonatkozó javaslatot, megjelölve a tagok által biztosított – a Kbt. 27. § (3) bekezdése
szerinti – szakértelmet, a munkacsoport további tagjaira vonatkozó javaslatot;
h) hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás, illetve a  Kbt. 113.  §-a, a  114.  § (9)  bekezdése, valamint
a  115.  § szerinti eljárások esetében az  ajánlattételre felkérni kívánt megfelelő számú gazdasági szereplő
megnevezését figyelemmel a Kbt.-ben, különösen a Kbt. 113. § (3) bekezdésében, 114. § (10) bekezdésében,
valamint a  115.  § (2)  bekezdésében foglaltakra és az  ajánlattételi felhívás megküldéséhez szükséges
kapcsolattartási adataikat.
(3) A kezdeményező irathoz a szakterület csatolni köteles:
a) a szakterület vezetője, továbbá a kezdeményező iratban megjelölt, az eljárásba bevont személyek által megtett
titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatokat, valamint a  döntéshozó által aláírandó titoktartási és
összeférhetetlenségi nyilatkozatot;
b) a becsült érték meghatározása céljából végzett vizsgálat eredményére vonatkozó, a Kbt. 28. § (2) bekezdése
szerinti dokumentációt;
c) a  műszaki leírás tervezetét, amelyben megjelölésre kerülnek a  teljesítés során irányadó jogszabályok,
szakhatósági engedélyköteles tevékenység esetén a szükséges engedélyek;
d) amennyiben a  beszerzéshez jogszabály vagy a  Kormány döntése valamely szerv, hatóság, testület
nyilatkozatának beszerzését írja elő, ennek a nyilatkozatnak a másolatát.
(4) A műszaki leírásban a teljesítés mennyiségi, minőségi, tartalmi és formai feltételeit akként kell meghatározni, hogy
az a szerződésszerű teljesítés minimumfeltételeit tartalmazza, és a teljesítés ellenőrizhető legyen.
8. § (1) A Kbt. 53. § (6) bekezdése esetében támogatási szerződés hiányában akkor kezdeményezhető közbeszerzési eljárás,
ha azt szakmai szempontok indokolják, és a szakterület a kezdeményező irathoz csatolja a támogatási döntésről vagy
a benyújtott pályázat befogadásáról szóló dokumentumok másolatát.
(2) A szakterület köteles a támogatás igénybevételére irányuló pályázat elbírálására vonatkozó okiratot a JSZF részére
haladéktalanul megküldeni.
9. § A szakterület vezetője és a felettes vezető által aláírt kezdeményező iratot és mellékleteit a kötelezettségvállalásra
jogosult részére kell megküldeni jóváhagyásra. A  kötelezettségvállaló egyetértése esetén a  közbeszerzési eljárás
előkészítését a  kezdeményező irat aláírásával jóváhagyja, valamint döntéshozóként megteszi a  titoktartási és
összeférhetetlenségi nyilatkozatot, és valamennyi iratot továbbítja a gazdasági vezető részére.
4. A közbeszerzési eljárás előkészítése 10. § (1) A  közbeszerzési eljárás előkészítésébe és lefolytatásába bevont külső személy, szervezet, így különösen a  felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó feladatait, felelősségét és helytállási kötelezettségét a  vele kötött
szerződésben rögzíteni kell.
(2) A  Kbt.-ben előírt esetekben a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóval történő szerződéskötés
kezdeményezéséről a gazdasági vezető gondoskodik.
11. § (1) A  JSZF a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állását igazoló nyilatkozat megtétele érdekében az  erre rendszeresített
nyomtatványt a pénzügyi fedezetet kezelő főosztályra megküldi.
(2) Amennyiben a  pénzügyi fedezet tekintetében egyeztetés szükséges, azt a  pénzügyi fedezetet kezelő főosztály
folytatja le, ezzel egyidejűleg az  egyeztetésről a  JSZF-et tájékoztatja. Amennyiben az  egyeztetés eredményeként
a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állását igazoló nyilatkozat megtételére szolgáló nyomtatvány tartalma változik,
a módosítást a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály a fedezet igazolása során külön is jelzi.
(3) Amennyiben a pénzügyi fedezet igazolására nincs lehetőség, a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály haladéktalanul
tájékoztatja a gazdasági vezetőt, a JSZF-et, valamint a szakterület kezdeményező iratban megjelölt kapcsolattartóját.
(4) Amennyiben a fedezet biztosított, a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály vezetője annak a tényét két munkanapon
belül a nyomtatványon igazolja, és a közbeszerzési eljárás bírálóbizottságába kijelöl egy pénzügyi szakértelemmel
rendelkező személyt, és a nyomtatványt visszaküldi a JSZF részére.
(5) A pénzügyi fedezet igazolásától számított három munkanapon belül a JSZF intézkedik a munkacsoport közbeszerzési
eljárás indítását megelőző alakuló ülése időpontjának kitűzéséről és a  munkacsoport tagjainak meghívásáról.
Amennyiben akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó igénybevételére kerül sor, az alakuló ülés időpontját úgy kell
kitűzni a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóval történő szerződéskötésre is figyelemmel, hogy azon
a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó részvétele is biztosítható legyen.
12. § (1) Az alakuló ülésen a munkacsoport tagjai vesznek részt. A munkacsoport titkári feladatait a JSZF erre kijelölt tagja
látja el.
(2) Az  alakuló ülés célja, hogy tisztázza az  eljárás indításához, így különösen az  eljárást indító felhívás, valamint
a dokumentáció elkészítéséhez szükséges információkat, továbbá valamennyi lényeges körülményt és adatot.
(3) Az alakuló ülésen meg kell határozni:
a) a  beszerzés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást, szolgáltatást, építési vagy szolgáltatási
koncessziót, valamint azok mennyiségét;
b) az eljárást indító felhívás tartalmát;
c) amennyiben a  megjelölt eljárástípust csak a  Kbt. által meghatározott feltételek fennállása esetén lehet
alkalmazni, a  választott eljárástípus részletes, igazolható tényeken alapuló indoklását (a vonatkozó
kormányhatározatra, kormányrendeletre, kizárólagos jogra történő hivatkozás stb.);
d) a Kbt. által megengedett esetben a felkérendő ajánlattevő(k) nevét, címét és elérhetőségét;
e) a  műszaki-szakmai ajánlat tartalmi követelményeit, a  pénzügyi ajánlatot, az  árazott költségvetés
részletezettségére vonatkozó elvárást; f ) egyéb, az eljárás lefolytatása szempontjából jelentőséggel bíró szakmai szempontokat, tényeket, információkat,
így különösen: amennyiben az  ajánlatkérő ajánlati, teljesítési biztosíték adását igényli, ennek tényét és
összegét;
g) a  közbeszerzési eljárás alapján megkötendő szerződéshez kapcsolódóan a  szakterület által rendelkezésre
bocsátott adatokat;
h) valamennyi egyéb adatot, amely a JSZF számára a közbeszerzési eljárás megindításához szükséges.
 (4) Az alakuló ülésről a munkacsoport titkára jegyzőkönyvet készít. Amennyiben a jegyzőkönyv egyidejű elkészítésére
nincs lehetőség, a munkacsoport titkára az alakuló ülésről két munkanapon belül emlékeztetőt készít, és megküldi
az alakuló ülésen jelen levők részére egyeztetés, majd ennek alapján aláírás céljából.
13. § (1) Amennyiben az alakuló ülésen nem áll rendelkezésre valamennyi, a közbeszerzés megindításához szükséges adat,
vagy a  közbeszerzési eljárás körülményei nem tisztázottak, a  munkacsoport tagjai elektronikus levelezés útján
egyeztetnek.
(2) A  tisztázandó kérdéseket és a  szükséges információk rendelkezésre bocsátásáért felelős személyek megjelölését
az alakuló ülés jegyzőkönyvében, illetve emlékeztetőjében kell írásba foglalni.
(3) Amennyiben az egyeztetés nem vezet eredményre, a munkacsoport újabb ülést tart, amelyről a 12. § (4) bekezdése
szerinti jegyzőkönyv vagy emlékeztető készül.
5. A közbeszerzési eljárás megindítása 14. § (1) Amennyiben minden szükséges adat rendelkezésre áll, illetve minden körülmény tisztázásra került, a munkacsoport
titkára az  alakuló ülésről, illetve a  13.  § szerinti további ülésekről készített jegyzőkönyvben vagy emlékeztetőben
foglaltak alapján, annak aláírásokkal ellátott példánya kézhezvételétől számított öt munkanapon belül
a  kezdeményező  iratban kijelölt kapcsolattartó közreműködésével elkészíti az  eljárás megindításához szükséges
iratokat (a továbbiakban: indító iratok).
(2) Az indító iratok különösen a felhívás és a dokumentáció.
 (3) Az indító iratokat a JSZF megküldi a munkacsoport tagjai részére egyeztetés céljából. A munkacsoport tagjai esetleges
észrevételeikről, egyetértésükről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül tájékoztatják a  JSZF-et.
A JSZF az indító iratot a munkacsoport tagjaival történt egyeztetés alapján véglegesíti.
(4) Amennyiben a közbeszerzési eljárás megindításához jogszabály más szerv vagy személy egyetértését, nyilatkozatát
vagy tanúsítvány meglétét írja elő, annak beszerzése iránt a JSZF intézkedik.
15. § (1) Az  indító iratok véglegesítését, valamint a  14.  § (4)  bekezdése szerinti irat rendelkezésre állását követően a  JSZF
az indító iratokat jóváhagyásra a döntéshozónak felterjeszti. A döntéshozó jóváhagyása hiányában a közbeszerzési
eljárás nem indítható meg.
(2) Akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó részvétele esetén az  (1)  bekezdés szerinti felterjesztést megelőző
szaktanácsadói ellenjegyzés beszerzéséről a JSZF gondoskodik.
16. § A JSZF a jóváhagyott indító iratok kézhezvételét követően két munkanapon belül intézkedik a felhívás közzétételre
történő továbbításáról, illetve – amennyiben hirdetmény közzétételére nem kerül sor – a felhívás megküldéséről.
17. § (1) Amennyiben a  részvételi határidő vagy az  ajánlattételi határidő lejárta előtt a  felhívás, a  dokumentáció, illetve
a hirdetmény módosítása szükséges, a módosításról, illetve annak tartalmáról a bírálóbizottság dönt. Amennyiben
a módosítás a becsült értéket érinti, illetve a közbeszerzés tárgyának nagymértékű változását okozza, a módosításról
a döntéshozó dönt.
(2) A felhívás, illetve a hirdetmény visszavonásáról a döntéshozó jogosult dönteni.
18. § Amennyiben a  közbeszerzési eljárásba az  arra jogosult szervezet megfigyelőt delegál, a  delegált személlyel
a kapcsolatot a JSZF tartja, részére a szükséges iratokat a JSZF küldi meg.
6. Az ajánlatok bontása, elbírálása 19. § (1) A beérkezett ajánlatok bontása, az ajánlatok dokumentációban meghatározott formai és az alkalmassági igazolások
mennyiségi (darabszám szerinti) szempontból történő előzetes vizsgálata a JSZF feladata.
(2) Az  ajánlattevők pénzügyi-gazdasági és műszaki-szakmai alkalmasságának érdemi vizsgálata a  bírálóbizottság
kizárólagos feladatát képezi.
20. § (1) Az  ajánlatok alaki követelményeknek való megfeleléséről, az  ajánlattevők alkalmasságának formai és mennyiség
szerinti vizsgálatáról, valamint a kizáró okok vizsgálatáról és az ezek során megállapított tényekről a JSZF közbeszerzési
szakvéleményt készít.
(2) Az alkalmasságot a JSZF csak a hivatkozott körben, forma és mennyiség (darabszám) alapján vizsgálhatja. A mennyiségi
vizsgálat részét képezi az alkalmassági igazolások, nyilatkozatok áttekintése.
21. § (1) A  közbeszerzési szakvélemény javaslatot tartalmaz a  vizsgálat eredménye alapján szükségessé váló eljárási
cselekményekről (hiánypótlás, érvénytelenné nyilvánítás, kizárás, felvilágosítás kérése, indokolás kérése), amelyeket
a JSZF a bírálóbizottság elnöke elé terjeszt.
(2) A JSZF közbeszerzési szakvéleménye alapján a bírálóbizottság dönt a közbeszerzési eljárás lefolytatása során az egyes
eljárási cselekmények elrendeléséről.
22. § (1) A bírálóbizottság kizárólagos feladatkörét képezi a Kbt. 72. § (1) bekezdése szerinti – értékelés szempontjából lényeges
ajánlati elemek tartalmát megalapozó – adatok vizsgálata és az ajánlat egyéb elemeinek a Kbt. 72. § (7) bekezdése
szerinti vizsgálata.
(2) A  bírálóbizottság a  döntéseit többségi szavazással határozza meg, szavazategyenlőség esetén a  bírálóbizottság
elnöke dönt. A  bírálóbizottság akkor határozatképes, ha az  ülésén legalább a  tagok kétharmada jelen van, és
a Kbt. 27. § (3) bekezdése szerinti valamennyi szakértelem biztosított.
23. § (1) A  bírálóbizottság írásbeli szakvéleményét és döntési javaslatát a  bírálóbizottság ülésének jegyzőkönyvébe kell
foglalni.
(2) Az ajánlatok elbírálására vonatkozó végleges döntési javaslatról készült jegyzőkönyvhöz csatolni kell a bírálóbizottság
tagjainak egyéni bírálati lapját.
(3) Az egyéni bírálati lapon rögzíteni kell az ajánlat vagy részvételi jelentkezés érvényességére vagy érvénytelenségére
vonatkozó megállapítást, a  részletes, egyedi, szakmai alapú indokolást, továbbá a  döntéshozó részére a  döntési
javaslatot.
(4) Amennyiben az eljárást lezáró döntés meghozatala előtt más szerv vagy személy egyetértése, nyilatkozata, tanúsítvány
beszerzése, illetve az összegezés akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó általi ellenjegyzése szükséges, arról a JSZF
gondoskodik.
24. § (1) A JSZF az eljárási cselekményeket összefoglaló feljegyzéssel megküldi a döntéshozó részére a bírálóbizottság üléseiről
készített jegyzőkönyveket és az eljárás eredményéről készített írásbeli összegezés tervezetét.
(2) A döntéshozó a döntési javaslat alapján, az arra jogosult szervezeteknek az eljárást lezáró döntés meghozatalához
szükséges nyilatkozattételét követően, annak figyelembevételével hozza meg döntését.
(3) A döntéshozó az eljárást lezáró döntését az összegezés jóváhagyásával hozza meg.
7. Az eredményről szóló írásbeli összegezés megküldése 25. § A részvételi szakasz eredményéről szóló írásbeli összegezés megküldéséről, illetve a közbeszerzési eljárás eredményéről
szóló írásbeli összegezés megküldéséről a JSZF gondoskodik.
26. § (1) Indokolt esetben a bírálóbizottság az ajánlati kötöttség lejártának időpontját megelőzően kezdeményezheti a JSZF
vezetőjénél, hogy a JSZF kérje fel az ajánlattevőket ajánlataik meghatározott időpontig történő további fenntartására,
illetve szükség szerint az ajánlati biztosíték fenntartására.
(2) Az ajánlati kötöttség kiterjesztése nem haladhatja meg az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított
hatvan napot.
(3) Amennyiben az  ajánlattevő az  ajánlatkérő által megadott határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy
ajánlatát az ajánlatkérő által megjelölt időpontig fenntartja.
(4) Amennyiben valamelyik ajánlattevő ajánlatát nem tartja fenn, az  ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontját
követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen kívül kell hagyni.
27. § Amennyiben a  bírálóbizottságnak az  ajánlati kötöttség fenntartására vonatkozó írásba foglalt kezdeményezése
az ajánlati kötöttség lejártát megelőző munkanap délelőtt tíz óráig a JSZF részére nem érkezik meg, a JSZF vezetője
jogosult az  ajánlattevők ajánlataik meghatározott időpontig történő további fenntartása iránt a  bírálóbizottság
kezdeményezése hiányában is intézkedni.
8. A szerződés megkötése 28. § (1) A közbeszerzési eljárás eredményeként kötendő szerződést a JSZF készíti el az eljárást indító felhívás, a dokumentáció,
a  dokumentáció részeként kiadott szerződéstervezet vagy szerződéses feltételek, szükség esetén a  tárgyalási
jegyzőkönyv, valamint az ajánlat tartalmának megfelelően.
(2) A JSZF – amennyiben annak feltételei fennállnak – a szerződést jogi ellenjegyzéssel látja el. A szerződés összefűzött és
jogi ellenjegyzéssel ellátott példányait az írásbeli összegezés megküldését követő öt munkanapon belül továbbítja
pénzügyi ellenjegyzésre.
(3) Amennyiben a szerződésben kikötött felelősségbiztosítást, tanúsítványt, hatósági igazolást a nyertes ajánlattevő csak
az  írásbeli összegezés megküldését követően köteles rendelkezésre bocsátani, úgy csak ezt követően kerülhet sor
a szerződés jogi és pénzügyi ellenjegyzésére.
29. § Amennyiben annak feltételei fennállnak, a pénzügyi ellenjegyző a szerződést két munkanapon belül ellenjegyzéssel
látja el, majd szakmai ellenjegyzés céljából haladéktalanul továbbítja azt a szakterület részére.
30. § A szakmai ellenjegyző a szerződést szakmai ellenjegyzéssel látja el, majd az  iratokat a kötelezettségvállaló részére
haladéktalanul felterjeszti.
31. § (1) A kötelezettségvállaló az aláírását követően az iratokat a JSZF-nek visszaküldi.
 (2) A szerződésnek a szerződő féllel történő aláíratásáról, illetve az aláírt szerződések egyes példányainak a szerződésben
megjelölt személyeknek, illetve szervezeti egységeknek történő megküldéséről a JSZF gondoskodik.
 (3) A  JSZF a  szerződés aláírt példányainak kézhezvételét követően gondoskodik a  Kbt. 37.  § (1)  bekezdésének h) és
i) pontja szerinti hirdetmény elkészítéséről és határidőben történő feladásáról.
IV. Fejezet
A szerződések teljesítésével kapcsolatos feladatok, a szerződés módosítása
32. § (1) A szakterület vezetője köteles figyelemmel kísérni és ellenőrizni a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött
szerződés teljesítését, ennek keretében köteles gondoskodni a  Minisztériumot terhelő szerződésben foglalt
kötelezettségek teljesítéséről, valamint köteles a szerződő féltől az általa történő szerződésszerű teljesítést követelni.
(2) A szakterület vezetője a teljesítésigazolásról, illetve a teljesítésigazolás kiállításának megtagadásáról – az erről szóló
okirat másolatának megküldésével – négy munkanapon belül írásban értesíti a JSZF-et.
33. § A Kbt. 43. § (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott, a szerződés (rész)teljesítéséről szóló információk közzététele,
valamint a 6. § szerinti, a szerződés teljesítésére vonatkozó tájékoztatás iránt – a szakterület vezetőjének és a pénzügyi
kifizetést teljesítő főosztály vezetőjének tájékoztatása alapján – a JSZF intézkedik.
34. § (1) Amennyiben a szerződésben teljesítési biztosíték került kikötésre, a  teljesítési biztosíték visszafizetési feltételeinek
vizsgálata – a teljesítésigazolások alapján – a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály feladata.
(2) Amennyiben a  teljesítésigazolások alapján nem állapítható meg kétséget kizáróan a  teljesítési biztosíték
visszafizethetősége, a pénzügyi fedezetet kezelő főosztály megkeresése alapján a JSZF beszerzi a teljesítésigazolásra
jogosult személytől az arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a szerződő féllel szemben a szerződés teljesítéséből eredően
szükséges-e követelést érvényesíteni a teljesítési biztosíték terhére.
(3) A  pénzügyi fedezetet kezelő főosztály a  tájékoztatás figyelembevételével intézkedik a  teljesítési biztosíték
visszafizetése iránt.
35. § (1) A közbeszerzési eljárások keretében megkötött szerződések módosítására kizárólag a Kbt. 141. §-ában meghatározott
feltételek figyelembevételével van lehetőség.
(2) A  szerződés módosításának kezdeményezésére a  7.  §-ban írtakat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a feljegyzésben részletesen be kell mutatni a szerződésmódosítás indokait, és csatolni kell az indokok alátámasztását
szolgáló dokumentumokat.
(3) A szerződésmódosítás elkészítésére egyebekben a 28–31. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
 (4) Amennyiben a  szerződésmódosításhoz más szerv vagy személy egyetértése, nyilatkozata, tanúsítvány beszerzése
szükséges, arról a JSZF gondoskodik.
 (5) A JSZF a szerződésmódosítás aláírt példányainak kézhezvételét követően gondoskodik a Kbt. 37. § (1) bekezdésének
j) pontjában meghatározott hirdetmény elkészítéséről és határidőben történő feladásáról.
36. § A szerződés megszüntetésére a 35. § (2)–(5) bekezdéseiben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
V. Fejezet
A központosított közbeszerzési eljárások második részére vonatkozó rendelkezések
37. § A  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 27/B. §-a szerinti keretmegállapodásos eljárás második részének (a továbbiakban:
központosított közbeszerzési eljárás második része) lebonyolítása során a III. Fejezetben foglaltakat a Kbt. 104. §-a és
105. §-a, valamint a  vonatkozó keretmegállapodás figyelembevételével, a  jelen fejezetben foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
38. § (1) A beszerzési igény és a beszerzés tárgyának (a továbbiakban: termék) meghatározása, a termék kiválasztása, továbbá
annak megítélése, hogy melyik termék felel meg a Minisztérium mint ajánlatkérő igényének, a szakterület feladata.
(2) A szakterület áttekinti a központosított közbeszerzési portál adatbázisából, hogy a termék hatályos központosított
közbeszerzési eljárás keretében kötött keretmegállapodás terhére beszerezhető-e.
39. § Amennyiben a  beszerzési igény kielégítése a  központosított közbeszerzési eljárás alapján megkötött
keretmegállapodás terhére nem történhet meg, a Minisztérium a beszerzést saját hatáskörben valósítja meg.
40. § Amennyiben a beszerzésnek közbeszerzési szempontból akadálya nincsen, a JSZF gondoskodik az igénybejelentésről
a  központosított közbeszerzési portálon. A  központosított közbeszerzési eljárás második része a  Közbeszerzési és
Ellátási Főigazgatóság általi jóváhagyását és visszaigazolását követően indítható meg.
41. § (1) A  nemzetközi utazásszervezések körébe tartozó szolgáltatások megrendelését a  kezdeményező szervezeti egység
–  amennyiben az  adott beszerzési igény a  Minisztérium kiutazási és fogadási tervében szerepel – a  Pénzügyi és
Számviteli Főosztály részére közvetlenül megküldendő feljegyzéssel kezdeményezi.
(2) A  tárgyi költségvetési évre vonatkozó kiutazási és fogadási terv elfogadását követően felmerülő igény esetén
a kezdeményezéshez a közigazgatási államtitkár jóváhagyása szükséges.
(3) A  verseny újraindítását és a  megrendelést a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály a  szolgáltatók vonatkozó ajánlatait
tartalmazó online utazási foglalási rendszer útján valósítja meg.
VI. Fejezet
Felelősség 42. § (1) A  közbeszerzési eljárás előkészítésében és lebonyolításában részt vevő személyek különösen a  jelen §-ban
meghatározott felelősségi szabályok szerint kötelesek eljárni.
(2) A döntéshozó felelős
a) a  közbeszerzési eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezés jóváhagyására vonatkozó döntés
meghozataláért;
b) az összeférhetetlenségre és titoktartásra vonatkozó szabályok betartásáért;
c) a szakterület javaslata alapján a bírálóbizottság tagjainak kijelöléséért;
d) az eljárást megindító felhívás és dokumentációjának jóváhagyására vonatkozó döntés meghozataláért, illetve
annak módosítása jóváhagyására vonatkozó döntés meghozataláért, amennyiben az a becsült értéket érinti,
illetve a közbeszerzés tárgyának nagymértékű változását okozza;
e) a hirdetmény, illetve az eljárást megindító felhívás visszavonására vonatkozó döntés meghozataláért;
f ) a részvételi szakaszt, illetve a közbeszerzési eljárást lezáró döntés meghozataláért;
g) a  közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés módosítására vonatkozó kezdeményezés
jóváhagyására vonatkozó döntés meghozataláért.
 (3) A munkacsoport tagjai felelősek
a) az összeférhetetlenségre és titoktartásra vonatkozó szabályok betartásáért;
b) a  folyamatos együttműködésért, a  felhívás és a  dokumentáció tartalmának kialakításában történő
közreműködésért;
c) a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11. §-ában vagy
az  Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 101.  cikkében foglaltak fennállásának (kartellezési tilalom
megszegése) alapos gyanúja esetén az  erre vonatkozó bejelentés megtételéért a  bírálóbizottság elnöke
részére a Kbt. 28. § (2) bekezdésének alkalmazása érdekében.
(4) A szakterület vezetője – a (3) bekezdésben írtakon túl – felelős
a) a közbeszerzési eljárás megindításának kezdeményezéséért, a bírálóbizottság tagjaira és az eljárásba bevonni
kívánt közreműködő személyekre, szervezetekre vonatkozó javaslattételért;
b) a becsült érték meghatározásáért, ennek érdekében előzetes helyzet-, illetőleg piacfelmérés végezéséért a Kbt.
28.  § (2)  bekezdésére tekintettel, valamint – szükség esetén a  pénzügyi fedezetet kezelő főosztállyal
egyeztetve – az igényelt anyagi fedezet forrásának és mértékének meghatározásáért;
c) a közbeszerzési eljárás műszaki, szakmai leírásának elkészítéséért;
d) a 7. § és 8. § szerinti iratok rendelkezésre állásáért és tartalmáért;
e) a  közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés teljesítésének figyelemmel kíséréséért és
ellenőrzéséért, a  teljesítésigazolásnak az  arra jogosult által történő kiállításáért és a  JSZF-nek a  szerződés
teljesítéséről való tájékoztatásáért;
f ) a  közbeszerzési szerződés módosításának kezdeményezéséért és a  szerződésmódosítás indokainak
meghatározásáért.
(5) A JSZF vezetője – a (3) bekezdésben írtakon túl – felelős
a) a szükséges jogi és közbeszerzési tárgyú kompetencia biztosításáért;
b) a  bírálóbizottság jogi és közbeszerzési szakértelemmel rendelkező tagjának, valamint a  munkacsoport
titkárának a biztosításáért;
c) a közbeszerzési eljárás iratainak a döntéshozó részére történő felterjesztéséért;
d) a közbeszerzési hirdetmények megjelentetéséért;
e) a  közbeszerzési eljárás során szükséges jegyzőkönyvek elkészítéséért, azok jogszabályban előírtak szerinti
kézbesítéséért;
f ) a közbeszerzési eljárás során keletkezett dokumentumokba történő iratbetekintés biztosításáért;
g) a beérkezett részvételi jelentkezések, ajánlatok értékelésének összeállításáért, a közbeszerzési szakvélemény
készítéséért;
h) a bírálóbizottság döntéseinek végrehajtásáért;
i) az ajánlati kötöttség meghosszabbítására vonatkozó döntés meghozataláért, amennyiben ezt a bírálóbizottság
nem kezdeményezi;
j) a  közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés előkészítéséért, jogi ellenjegyzéséért, a  szükséges
ellenjegyzések és aláírások beszerzéséért; k) a szükséges dokumentumoknak a Közbeszerzési Adatbázisban történő közzétételéért;
l) az egyes eljárási cselekményekhez szükséges munkakörnyezet biztosításáért.
(6) A bírálóbizottság tagja – a (3) bekezdésben írtakon túl – felelős
a) a közbeszerzési eljárást megindító felhívás és dokumentáció tartalmának összeállításáért;
b) a  felhívás és a  dokumentáció módosítására (ideértve az  eljárási határidő meghosszabbítását is) vonatkozó
döntés meghozataláért, amennyiben az nem tartozik a döntéshozó hatáskörébe;
c) a kiegészítő tájékoztatás(ok)ra adandó válasz összeállításáért;
d) a részvételi jelentkezések, ajánlatok értékeléséért;
e) a  hiánypótlási felhívásra, felvilágosítás kérésre, indokoláskérésre vonatkozó döntés meghozataláért,
a benyújtott dokumentumok megfelelőségéről szóló döntés meghozataláért;
f ) a JSZF vezetőjénél az ajánlati kötöttség meghosszabbításának kezdeményezéséért;
g) az eljárást, a részvételi szakaszt lezáró döntési javaslat megtételéért;
h) az előzetes vitarendezési eljárás során az ajánlatkérő írásbeli válasza tartalmának összeállításáért.
(7) A bírálóbizottság közbeszerzés tárgya szerinti szakmai szakértelemmel rendelkező tagja – a (6) bekezdésben írtakon
túl – felelős
a) önálló bírálati lap készítéséért;
b) azon adatoknak az  előkészítéséért, illetve rendelkezésre bocsátásáért, amelyek szükségesek ahhoz, hogy
az  eljárásban a  gazdasági szereplők képesek legyenek műszakilag megfelelő, fizikailag megvalósítható és
gazdasági szempontból reális ajánlatot adni, továbbá felelős a  magas minőségű teljesítés feltételeinek
biztosításáért, a  környezet – beszerzés tárgyára tekintettel biztosítható – védelmére és a  fenntarthatósági
szempontok figyelembevételéért;
c) a felhívás és dokumentáció műszaki-szakmai tartalmáért, a közbeszerzési eljárás műszaki leírás véglegesítéséért,
az előírásra kerülő alkalmassági feltételek meghatározásáért;
d) az ajánlati biztosíték, illetve teljesítési, jólteljesítési biztosíték alkalmazásának szükségességéért;
e) a műszaki-szakmai jellegű kérdésekre adandó kiegészítő tájékoztatás tartalmáért;
f ) az  előírt műszaki-szakmai alkalmassági feltételeknek való megfelelés vizsgálatáért és a  szakmai ajánlat
vizsgálatáért, továbbá a bírálóbizottság többi tagja részére a szükséges tájékoztatás megadásáért;
g) az előzetes vitarendezési eljárás során az ajánlatkérő írásbeli válaszának tartalmáért, amennyiben az a felelősségi
körébe tartozó kérdést érint.
 (8) A  bírálóbizottság jogi és közbeszerzés szakértelemmel rendelkező tagja (a JSZF vezetője által delegált tag)
– a (6) bekezdésben írtakon túl – felelős
a) önálló bírálati lap készítéséért;
b) a közbeszerzési eljárás eredményeként kötendő szerződés tervezetének előkészítéséért;
c) a JSZF kompetenciájába tartozó jogi kérdésekben történő állásfoglalásokért;
d) közbeszerzési kérdésekben történő állásfoglalásokért.
(9) A  bírálóbizottság pénzügyi szakértelemmel rendelkező tagja (pénzügyi fedezetet kezelő főosztály vezetője által
delegált tag) – a (6) bekezdésben írtakon túl – felelős
a) a felhívás és a dokumentáció tartalmának a gazdálkodásra vonatkozó jogszabályoknak, valamint a pénzügyi
forrásra vonatkozó elszámolási szabályoknak való megfelelőségéért;
b) annak vizsgálatáért, hogy a  pénzügyi ajánlat összhangban van-e az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
vonatkozó rendelkezéseivel, illetve a rendelkezésre álló pénzügyi fedezettel;
c) az ajánlatok pénzügyi számadatai helyességének matematikai módszerrel történő vizsgálatáért.
 (10) A  szakterület által a  munkacsoport tagjának javasolt személyek, a  szakterületet képviselve kizárólagosan felelnek
azért, hogy a  beszerzés tárgyaként és mennyiségeként közölt adatok, a  műszaki leírásban meghatározottak
a közbeszerzés tárgya szerinti szakmai szempontból helytállóak, a valóságnak megfelelnek.
(11) A  JSZF vezetője által kijelölt személyeknek a  szakterület által, valamint a  bírálóbizottságnak közbeszerzés tárgya
szerinti szakmai szakértelemmel rendelkező tagja által meghatározott műszaki tartalom, bírálati szempontrendszer,
általános joggyakorlat során alkalmazott szerződéses feltételek vonatkozásában a Kbt. és a közbeszerzési eljárásra
vonatkozó egyéb jogszabályok betartása érdekében írásbeli figyelmeztetési kötelezettsége van a  munkacsoport
irányában, amennyiben ezen feltételek jogellenessége megállapítható, és arról tudomást szerez. A JSZF vezetője által
kijelölt személyek szakmai kompetenciához képest speciális – különösen műszaki, gazdasági, jogi, piaci – szakértelmet,
szaktudást igénylő kérdések tekintetében figyelmeztetési kötelezettséggel nem tartoznak, annak megítélése
a bírálóbizottság, illetőleg a munkacsoport közbeszerzés tárgya szerinti szakmai szakértelemmel rendelkező tagjának
a feladata.
(12) Egyéb, az ajánlatkérő személyi állományába nem tartozó, külső közreműködő felelős
a) az összeférhetetlenségre és titoktartásra vonatkozó szabályok betartásáért;
b) megbízásának, illetve felkérésének megfelelően, az  abban foglalt felelősségi rendelkezések szerint
a közbeszerzési eljárás előkészítésében és lefolytatásában történő részvételért.
VII. Fejezet
A közbeszerzési eljárások belső ellenőrzési rendje
43. § A  közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos belső ellenőrzési feladatok végzése során a  hatályos jogszabályokban
meghatározott, a  közbeszerzési eljárások ellenőrzésére vonatkozó előírások, valamint a  Minisztérium vonatkozó
belső normáiban foglaltak szerint kell eljárni.
VIII. Fejezet
A közbeszerzési eljárások dokumentálási rendje 44. § (1) A  közbeszerzési eljárásokat azok megindításától a  jogorvoslati eljárás jogerős lezárásáig, illetőleg a  közbeszerzési
eljárás eredményeként megkötött szerződés teljesítéséig terjedően írásban vagy a közbeszerzési eljárás elektronikus
lefolytatása esetén külön jogszabály szerint elektronikusan dokumentálni kell.
(2) A közbeszerzési eljárással összefüggő valamennyi iratot és dokumentumot – a Kbt. előírásai alapján – a Minisztérium
iratkelezési szabályzata szerint kell kezelni és őrizni.
(3) A közbeszerzési eljárás előkészítésének iratanyagát a közbeszerzési eljárás kezdeményezésével bezárólag a szakterület
köteles megőrizni.
(4) A közbeszerzési eljárás előkészítésének és lebonyolításának iratanyagát – a közbeszerzési eljárás kezdeményezésétől
az  eljárás eredményéről szóló tájékoztató megjelenéséig, illetve a  jogorvoslati eljárás jogerős lezárásáig – a  JSZF
köteles megőrizni.
(5) A  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött szerződés szakmai teljesítésével összefüggő iratanyagot
a szakterület, a pénzügyi teljesítéssel összefüggő iratanyagot a pénzügyi kifizetést teljesítő főosztály köteles megőrizni.
IX. Fejezet
Záró rendelkezések 45. § Az utasítás végrehajtásához szükséges formanyomtatványokat és tájékoztatókat a gazdasági vezető a Minisztérium
intranet hálózatán közzéteszi.
46. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az Igazságügyi Minisztérium Közbeszerzési Szabályzatáról szóló 12/2015. (V. 29.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1397/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Georgiával megvalósuló kulturális együttműködésről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2017-ben Magyar Napok Tbilisziben rendezvénysorozatra kerüljön sor Georgiában, ezért
felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az eseménysorozathoz kapcsolódó rendezvények
megszervezéséről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a Magyar Napok Tbilisziben rendezvénysorozathoz kapcsolódó programok megrendezéséhez
2017-ben legfeljebb 165 millió forint forrás szükséges, és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
– a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon arról, hogy az  1.  pontban meghatározott
feladathoz szükséges forrás fedezete a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet 2. Külképviseletek
igazgatása címen meglévő 2016. évi kötelezettségvállalással nem terhelt maradvány terhére biztosításra kerüljön;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott feladatok ellátásához szükséges
beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2084/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Zalaerdő Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a VP5-8.4.1-16 azonosító jelű („Az erdőgazdálkodási potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  Zalaerdő Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  VP5-8.4.1-16 azonosító jelű, „Az erdőgazdálkodási
potenciálban okozott erdőkárok helyreállítása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló
felhívásra a „Biotikus- és abiotikus erdőkárok helyreállítása a Zalaerdő Zrt-nél” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
548/2015. (XII. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Horányi Cintiát
2016. január 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
131/2019. (III. 29.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/182/3/2019. számú előterjesztésére – Nanják Vita
(névmódosítás előtti neve: Nanják Vita Mihajlivna; születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1990. május 14.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. március 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2017. (VI. 1.) IM rendelete a székhelyszolgáltatásról.
A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 128. § (1) bekezdés p) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  §
1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A székhelyszolgáltatást igénybe vevő megbízó cégnek (a továbbiakban: cég) és a székhelyet biztosító megbízottnak
(a továbbiakban: megbízott) a székhely biztosítására e rendeletben foglaltaknak megfelelő, írásba foglalt megbízási
szerződést (a továbbiakban: szerződés) kell kötnie.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott szerződéssel egy tekintet alá esik a  felek bármely szerződése, ha annak
eredményeként biztosítja a  cég a  székhelyét, azonban a  cég az  ingatlant ténylegesen nem használja, és
a  székhelyhez kapcsolódó jogszabályi kötelezettségeknek nem a  cég törvényes vagy szervezeti képviselője vagy
alkalmazottja tesz eleget.
(3) A  szerződés nem lehet határozott idejű, kivéve, ha a  cég létesítésére is határozott időre kerül sor. A  szerződés
megkötését követő egy éven belül a rendes felmondás jogát a felek nem gyakorolhatják.
(4) Székhelyül csak olyan ingatlan szolgálhat, amely a megbízott székhelyszolgáltató kizárólagos tulajdonában áll, vagy
amelyre a megbízott használati jogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.
2. § (1) A  cég a  szerződésben köteles meghatározni azon iratait (azok fajtáit), amelyeket a  székhelyen kíván őrizni,
rendelkezésre tartani. Ezen iratok köre legalább a  cég cégiratait, hatósági engedélyeit, az  adóhatósághoz történő
adatbejelentési kötelezettségeivel összefüggő iratait, valamint a számviteli törvény szerinti beszámolóját jelenti.
(2) A megbízott köteles biztosítani, hogy a cég cégtáblája az ingatlanon, jól látható helyen kerüljön elhelyezésre.
 (3) A  székhely biztosítása során a  megbízott köteles a  cég iratait és esetleges ingóságait az  egyéb megbízók, illetve
a saját irataitól, ingóságaitól elkülöníteni.
 (4) A megbízott köteles tételes és naprakész iratjegyzéket és ingóságra vonatkozó jegyzéket vezetni azon iratokról és
ingóságokról, amelyeket a szerződés alapján tart magánál.
 (5) A  szerződés megszűnésekor a  megbízott köteles a  nála lévő iratokat és az  ingóságokat az  azokra vonatkozó
jegyzékkel együtt a cégnek átadni.
 (6) Semmis a szerződés azon kikötése, amely a megbízottat az e § szerinti kötelezettségei alól mentesíti.
3. § A megbízott köteles gondoskodni a cégnek címzett küldemények átvételéről és ennek tényéről egy munkanapon
belül értesítenie kell a  céget. E  körben nincs helye a  küldemények megbízott általi továbbküldésének és
átirányításának.
4. § A cégnek a  székhelyén lévő iratait, ingóságait érintő hatósági kényszerintézkedés kizárólag a  cég irataira és
ingóságaira terjedhet ki. A megbízott a hatósági eljárást nem akadályozhatja, azonban erről jogosult haladéktalanul
értesíteni a céget.
5. § A megbízó az  adózás rendjéről szóló törvény szerint köteles az  állami adóhatóságnak bejelenteni
a székhelyszolgáltatásra vonatkozó adatokat.
6. § Ez a rendelet 2017. július 1-jén lép hatályba.
7. § Az e  rendelet hatálybalépésekor már fennálló székhelyszolgáltatásra vonatkozó jogviszonyt a  felek kötelesek
legkésőbb 2017. augusztus 31-ig az  e  rendeletben előírt feltételeknek megfelelően módosítani, és ha írásbeli
szerződés korábban nem jött létre, a  szerződést írásba foglalni. Az  e  §-ban meghatározott kötelezettség nem
vonatkozik arra az esetre, ha a székhelyszolgáltatásra vonatkozó jogviszony 2017. augusztus 31. napjáig megszűnik.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1491/2011. (XII. 23.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen
az ott megjelölt helyi önkormányzatok tulajdonába kerüljenek. 2. A Kormány a Vtv. 36. § (2) bekezdés e) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy a 2. mellékletben
felsorolt vagyonelemek ingyenesen a Csákvár Nagyközség Önkéntes Tűzoltó Egyesület tulajdonába kerüljenek
az önkéntes tűzoltó egyesületekről szóló 2008. évi XXXIII. törvény 1. §-ában és 2. § (1)–(3) bekezdésében
meghatározott szaktevékenység ellátásának elősegítése érdekében. 3. A Kormány a Vtv. 36. § (2) bekezdés e) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy a 3. mellékletben
felsorolt vagyonelemek ingyenesen a Magyar Tudományos Akadémia tulajdonába kerüljenek a Magyar Tudományos
Akadémiáról szóló 1994. évi XL. törvény 1. § (1) bekezdésében és 3. §-ában meghatározott feladatok megvalósításának
elősegítése érdekében. 4. A tulajdonba adásról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) az 1. mellékletben felsorolt
önkormányzatokkal – 2012. április 30-ig – a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére
alkalmas szerződést köt. 5. A szerződés megkötése előtt az MNV Zrt. a Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárás, együttműködési és
tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve köteles tájékoztatni az önkormányzatokat az ingatlanra vonatkozó
terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról, és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni
az ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat. A szerződésekben – a tulajdon átruházási
szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az önkormányzat saját költségvetése terhére vállalja az ingatlan környezeti állapotának felmérését, szükség
esetén kármentesítését, illetve, ha az ingatlanon tervezett tevékenyég engedélyköteles, akkor a szükséges
engedélyek megszerzését, az ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő
általános forgalmi adó megfizetését; b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában a Magyar Állammal szemben semmilyen követelést
nem támaszt; d) a bérbeadással – vagy más jogcímen – hasznosított ingatlan esetében az önkormányzat vállalja a fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást; e) az ingyenesen tulajdonba adott ingatlant a kedvezményezett a szerződés aláírásától számított 15 évig nem
idegenítheti el, és az ingatlant a birtokbavételtől számított 15 évig az 1. mellékletben megjelölt hasznosítási
célnak megfelelően köteles hasznosítani. Ha a kedvezményezett e kötelezettségeinek részben vagy egészben
nem tesz eleget, köteles a tulajdon-átruházási szerződésben rögzített forgalmi értéknek a szerződés szerinti
kötelezettség megsértésének napjától számított – az MNV Zrt. fizetésre történő felszólító levele kézhezvétele
napján érvényes – jegybanki alapkamattal növelt összegét az MNV Zrt.-nek megfizetni a felszólítás
kézhezvételétől számított 60 napon belül. f) A Szentistván 818/2 hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában rögzíteni kell azt is, hogy Szentistván Nagyközség
Önkormányzata továbbra is köteles biztosítani az ingatlan sportcélú hasznosítását, valamint azt, hogy az ingatlan
önkormányzat általi hasznosítására és esetleges értékesítésére a sportról szóló 2004. évi I. törvény 64. §
(5) bekezdésében előírtak irányadók. g) A Sülysáp 671 hrsz.-ú ingatlan műemléki környezetű (a sülysápi Sőtér-kastély műemléki környezete), amely
esetében a tulajdonos köteles megtartani a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvényben és
a végrehajtásáról rendelkező jogszabályokban, valamint az építésügyi tárgyú jogszabályokban meghatározott
előírásokat. h) A Kányavár 102 hrsz.-ú és a Zalaegerszeg 4815/6 hrsz.-ú ingatlan nyilvántartott régészeti lelőhely. A tulajdonos
köteles megtartani a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvényben meghatározott előírásokat,
különösen az igénybevétel és az ingatlanon végzett tevékenységek engedélyeztetése tekintetében.
i) A Tata 1363/45, 1993/15, 1984/2, 1994/31 hrsz.-ú ingatlanok, valamint a Zalaegerszeg 4815/6 hrsz.-ú ingatlan
vonatkozásában rögzíteni kell azt is, hogy Tata Város Önkormányzata és Zalaegerszeg Megyei Jogú Város
Önkormányzata köteles gondoskodni a Honvédelmi Minisztérium által a tulajdonba adás feltételeként
meghatározottak teljesüléséről. 6. A 2–3. mellékletben felsorolt ingóságok tulajdonba adásáról az MNV Zrt. – 2012. április 30-ig – szerződést köt a Csákvár
Nagyközség Önkéntes Tűzoltó Egyesülettel és a Magyar Tudományos Akadémiával (a továbbiakban együtt:
Kedvezményezettek). 7. A 6. pont szerinti szerződésben – a tulajdon átruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi
követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) a Kedvezményezettek részére átadandó ingóságok per-, teher- és igénymentesek;
b) a Kedvezményezettek vállalják, hogy az ingyenesen tulajdonukba kerülő ingóságok vonatkozásában
a tulajdonba adással és az ingóságok műszaki és egyéb állapotával kapcsolatban a Magyar Állammal szemben
semmilyen követelést nem támasztanak. Az átadott ingóságok rendeltetésszerű használatra való alkalmasságáról
a későbbi felhasználás során a Kedvezményezettek gondoskodnak. 8. Az ingatlanok és ingóságok tulajdonjogának térítésmentes átruházására irányuló szerződés csak abban az esetben
köthető meg, ha a jogosult az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint – az általa történő
szerződéskötéskor – köztartozásmentes adózónak minősül, és az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem
rendelkezik. A köztartozással kapcsolatos kizáró feltétel fennállásának hiányát a jogosult harminc napnál nem
régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói
adatbázisban. Felelős: a nemzeti fejlesztési miniszter a 4–8. pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáért
Határidő: 2012. április 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1532/2012. (XI. 28.) Korm. határozata a KEOP-2.3.0/2F/09-11-2012-0001 azonosító számú („Kelet-Nógrádi Hulladékrekultivációs program” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-2.3.0/2F/09-11-2012-0001 azonosító számú, „Kelet-Nógrádi
Hulladékrekultivációs program” című egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök