text:
48/2011. (III. 30.) Korm. rendelete a környezetkímélő és energiahatékony közúti járművek beszerzésének előmozdításáról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 404. § (1) bekezdés n) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az alábbi szervezetek közúti járművásárlási
szerződéseire terjed ki:
a) ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők, amennyiben kötelesek alkalmazni a közbeszerzésekről szóló 2003. évi
CXXIX. törvényben (a továbbiakban: Kbt.) foglalt közbeszerzési eljárásokat;
b) az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról szóló 2004. évi XXXIII. törvény és a vele együttesen
alkalmazandó, a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti közszolgáltatási szerződés alapján közszolgáltatási
kötelezettségeket teljesítő olyan belföldi menetrend szerinti személyszállítást végző szolgáltatók, amelyek
beszerzései elérik vagy meghaladják az éves költségvetési törvény által meghatározott nemzeti közbeszerzési
értékhatárokat (a továbbiakban: autóbuszos közszolgáltató).
(2) Nem terjed ki a rendelet hatálya
a) az elsősorban építési területeken vagy bányákban, kikötői vagy repülőtéri létesítményekben való használatra
tervezett és épített speciális járművekre, valamint
b) olyan járművekre, amelyeket a Magyar Honvédség, a polgári védelem, a katasztrófavédelem vagy a rendvédelmi
szervek használatára terveztek és építettek. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában
a) ajánlatkérő szervek: a Kbt. 22. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott ajánlatkérők,
b) ajánlatkérők: a Kbt. 162. és 163. §-ában meghatározott ajánlatkérők,
c) közúti jármű: az 1. melléklet 3. táblázatában felsorolt, a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott M és N járműkategóriákba tartozó járművek.
3. Környezetkímélő és energiahatékony közúti járművek vásárlása 3. § (1) Az ajánlatkérő szerv, az ajánlatkérő és az autóbuszos közszolgáltató köteles közúti jármű beszerzésekor figyelembe
venni a (2) bekezdésben foglalt, a jármű üzemeltetésével járó, annak teljes élettartamára megállapított energetikai és
környezeti hatásokat, a (4) bekezdésben foglalt lehetőségek közül legalább egyet alkalmazva.
(2) Az üzemeltetés közbeni energetikai és környezeti hatások figyelembevételének legalább az alábbiakra kell kiterjednie:
a) energiafelhasználás,
b) szén-dioxid kibocsátás és
c) nitrogén-oxidok (NOx), nem-metán szénhidrogének (NMHC) és részecske kibocsátás (PM).
(3) Az ajánlatkérő szerv, az ajánlatkérő és az autóbuszos közszolgáltató közúti jármű beszerzésekor az (1) és
(2) bekezdésben foglaltak mellett előnyben részesíthet további, a járművek kedvezőbb energetikai és környezeti
hatásait eredményező műszaki fejlesztéseket tartalmazó korszerű technológiát, valamint az alternatív tüzelőanyagok
használatát.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt követelményeket az alábbi lehetőségek egyikével kell teljesíteni:
a) a közúti járművek beszerzési dokumentációjában az energiahatékonyságra és a környezetvédelmi jellemzőkre
vonatkozó műszaki követelmények meghatározása a figyelembe vett hatások, valamint további környezeti
hatások vonatkozásában, műszaki alkalmassági kritériumként, vagy
b) az energetikai és környezeti hatások figyelembevétele a beszerzésről hozott döntést megelőző értékelés során
a következők szerint:
ba) amennyiben közbeszerzési eljárást kell alkalmazni, akkor ezeket a hatásokat bírálati részszempontként kell
figyelembe venni, vagy
bb) amennyiben a hatásokat a beszerzésről hozott döntés céljából pénzben fejezik ki, úgy a 4. §-ban foglalt
módszert kell alkalmazni.
(5) A (4) bekezdés b) pont ba) alpontjában foglalt módszer alkalmazása esetén a környezetvédelmi és energetikai hatások
bírálati részszempont súlyszámát ezen részszempont jelentőségével ténylegesen arányban álló, de az összes
részszempont súlyszámai összegének legalább a 10%-ában szükséges meghatározni.
(6) A (4) bekezdés b) pont bb) alpontjában foglalt módszer alkalmazása esetén a teljes élettartamra vetített
energiafelhasználási és szennyezőanyag-kibocsátási költséget hozzá kell adni a beszerzési árhoz.
4. A járművek teljes életciklusára megállapított üzemeltetési költségek kiszámítási módszere
4. § (1) A 3. § (4) bekezdés b) pont bb) alpontjának alkalmazása esetén a beszerzés tárgyát képező járművek teljes
élettartamára a 3. § (2) bekezdése szerinti szennyezőanyagok kibocsátásából eredő üzemeltetési költségeket
a (2)–(5) bekezdésben foglalt módszer szerint kell pénzben kifejezni és kiszámítani.
(2) A járművek teljes élettartamára megállapított energiafelhasználásból eredő üzemeltetési költséget a következő
módszer szerint kell kiszámítani:
a) a jármű kilométerenkénti, (6) bekezdés szerinti üzemanyag-fogyasztását kilométerenkénti energiafelhasználás
mértékegységben kell kifejezni, függetlenül attól, hogy ezt megadták-e közvetlenül (mint például az elektromos
autók esetében), vagy sem, továbbá amennyiben az üzemanyag-fogyasztást az energiafelhasználástól különböző
mértékegységben adták meg, azt az 1. melléklet 1. táblázatában szereplő átváltási együtthatók segítségével kell
átszámolni kilométerenkénti energiafelhasználásra,
b) egységnyi energiához egyetlen pénzértéket kell rendelni, amely a közlekedési céllal használt benzin
(motorbenzin) és a gázolaj (dízelgázolaj) egységnyi energiatartalmának adót nem tartalmazó ára közül
az alacsonyabb,
c) az energiafelhasználásnak a jármű teljes élettartamára megállapított költségét úgy kell kiszámítani, hogy
a (7) bekezdés szerinti, a jármű teljes élettartama alatt megtett távolságot – adott esetben figyelembe véve a már
megtett kilométerek számát is – meg kell szorozni az a) pont szerint megállapított kilométerenkénti
energiafelhasználással, valamint az egységnyi energiának a b) pontban megállapított pénzértékével.
(3) A járművek teljes élettartamára a szén-dioxid-kibocsátás üzemeltetési költségét úgy kell kiszámítani, hogy
a (7) bekezdés szerinti, a jármű teljes élettartama alatt megtett távolságot – adott esetben figyelembe véve a már
megtett kilométerek számát is – meg kell szorozni a kilométerenkénti szén-dioxid-kibocsátásnak a (6) bekezdés
szerinti, kilogrammban kifejezett értékével, valamint az 1. melléklet 2. táblázatában szereplő tartományban megadott
kilogrammonkénti költséggel.
(4) Az 1. melléklet 2. táblázatában felsorolt szennyezőanyagok kibocsátásának a járművek teljes élettartamára
megállapított üzemeltetési költségét úgy kell kiszámítani, hogy össze kell adni a NOX, az NMHC és a részecske (PM)
kibocsátásának a jármű teljes élettartamára megállapított költségeit. Az egyes szennyező anyagoknak a járművek
teljes élettartamára megállapított kibocsátásából eredő üzemeltetési költségeit úgy kell kiszámítani, hogy
a (7) bekezdés szerinti, a jármű teljes élettartama alatt megtett távolságot – adott esetben figyelembe véve a már
megtett kilométerek számát is – meg kell szorozni a kilométerenkénti kibocsátásnak a (6) bekezdés szerinti, grammban
kifejezett értékével, valamint a grammonkénti költséggel. A költségre vonatkozó, az 1. melléklet 2. táblázatában
szereplő adat az átlagos közösségi érték.
(5) Az ajánlatkérő szerv, az ajánlatkérő és az autóbuszos közszolgáltató magasabb költségekkel is számolhat, azonban
ezek a költségek nem haladhatják meg az 1. melléklet 2. táblázatában szereplő értékek kétszeresét.
(6) Azon járművek esetében, amelyekre a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki
feltételeiről szóló miniszteri rendelet előírja a tüzelőanyag-fogyasztás, valamint az 1. melléklet 2. táblázatában felsorolt
szén-dioxid- és szennyezőanyag-kibocsátás megállapítását, e jellemzők kilométerenkénti értékeit ennek megfelelően
kell megállapítani. Egyéb járművek esetében a különböző ajánlatok összehasonlíthatósága érdekében széles körben
elismert vizsgálati eljárást vagy az adott ajánlatkérő számára elvégzett vizsgálat eredményeit, vagy a gyártó által
nyújtott tájékoztatást kell figyelembe venni. A gyártók által nyújtott tájékoztatás akkor fogadható el, ha az – a közúti
járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló miniszteri rendeletben
meghatározott tüzelőanyag-fogyasztási, vagy a szennyezőanyag kibocsátási jellemzők mérésére – akkreditált vizsgáló
intézmény által végzett mérésen alapul.
(7) A jármű teljes élettartama alatti megtett kilométerekre vonatkozó adatként – eltérő rendelkezés hiányában –
az 1. melléklet 3. táblázatában szereplő adatokat kell alkalmazni.
5. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó közúti járműbeszerzést végző ajánlatkérő szerv, ajánlatkérő és autóbuszos
közszolgáltató az eredményhirdetés után, de legkésőbb a tárgyévet követő év február 28. napjáig statisztikai célból
jelentést küld az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek a végrehajtott járműbeszerzéseiről.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentés tartalmazza legalább
a) az ajánlatkérő szerv, az ajánlatkérő és az autóbuszos közszolgáltató megnevezését, címét,
b) azt a tevékenységi kört, amelyhez a járműbeszerzés kapcsolódik,
c) a beszerzett járművek mennyiségét kategóriánként (a kategóriákat az 1. melléklet 3. táblázata szerint
megkülönböztetve),
d) a teljes életciklusra számított energetikai és környezetvédelmi hatások figyelembevételére alkalmazott módszert
és annak rövid leírását a 3. § (4) bekezdésében foglalt lehetőségek egyikének tartalmi bemutatásával,
e) az esetlegesen figyelembe vett egyéb környezeti hatásokat és értékelésük módját.
(3) A jelentési kötelezettség teljesíthető a közbeszerzési eljárás eredményéről készített „Összegezés az ajánlatok
elbírálásáról” megnevezésű dokumentum benyújtásával is, azzal, hogy amennyiben e dokumentum nem tartalmazza
a (2) bekezdés b)–c) pontjában foglaltakat, úgy az ezekre vonatkozó kiegészítéssel együtt kell e dokumentumot
elkészíteni.
5. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Az e rendeletben foglaltakat a rendelet hatálybalépését követően induló beszerzésekre kell alkalmazni.
6. Jogharmonizációs záradék 7. § Ez a rendelet a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló, 2009. április 23-i
2009/33/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2012. (I. 27.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján – figyelemmel a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. §-ára, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásáról szóló 1278/2010.
(XII. 15.) Korm. határozatban, továbbá a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII.
törvényben foglaltakra – a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A tisztképzés rendszerének korszerűsítésével összefüggő feladatok koordinálására, a honvédelmi miniszter
fenntartói jogkörének a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Fenntartói Testületében (a továbbiakban: FT) történő képviseletére, a honvédelmi nevelés programjának irányítására, valamint a honvédelmi ágazat humánstratégiájával
összefüggő programok, az új életpályamodell kidolgozásának és végrehajtásának irányítására a Ksztv. 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján dr. Szarka Gábor Leventét, a HM
kabinetfőnökét miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos e tevékenységét 2012. február
1-jével kezdődően hat hónap időtartamra látja el.
3. § (1) A miniszteri biztos
a) képviseli a honvédelmi minisztert az FT-ben, vala
mint ellátja az FT ügyvivői feladatait; b) koordinálja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenntartói irányításával összefüggő tárcaszintű döntések előkészítését;
c) koordinálja és irányítja a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem létrehozásáról szóló 1278/2010. (XII. 15.) Korm.
határozat 12. pontjával összefüggő tárcaszintű feladatok
végrehajtását;
d) irányítja és felügyeli a honvédelmi nevelés programjának kidolgozását;
e) koordinálja és irányítja a honvédelmi ágazat humánstratégiájával összefüggő programok, valamint az új életpályamodell kidolgozását és szakmai szintű végrehajtását.
(2) A miniszteri biztos feladatai végrehajtása érdekében
közreműködik az FT munkájában, együttműködik a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel, emellett az érintett HM
szervekkel és szervezetekkel folyamatos kapcsolattartásra, információ bekérésére, koordinációs munka végzésére,
továbbá a végrehajtás irányítására, felügyeletére jogosult.
(3) A miniszteri biztos a honvédelmi szervezetekkel történő konzultációra, információ gyűjtésére, közvetlen bekérésére, valamint a más miniszterekkel együttesen kiadásra kerülő normatív szabályozók előkészítése érdekében más minisztériumokkal együttműködésre jogosult.
(4) A miniszteri biztos az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva tárcaközi egyeztetések lefolytatására és az érdekvédelmi szervekkel történő tárgyalásra
jogosult.
4. § Jelen utasításban meghatározott feladatait a miniszteri
biztos aláírási joggal látja el.
5. § A miniszteri biztos tevékenységéről a HM közigazgatási államtitkára útján kéthavonta jelentést terjeszt fel a
honvédelmi miniszternek, amelyet tájékoztatásul megküld
a Honvéd Vezérkar főnökének.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1187/D/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t :
1. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság
Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítéletével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
270. §-a 2002. január l-jétől 2005. december 31-ig hatályban volt (1) bekezdése „A jogerős ítélet vagy” szövegrészével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panaszt az Alkotmány 50. § (2) bekezdése tekintetében elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság
Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítéletével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
270. §-a 2002. január l-jétől 2005. december 31-ig hatályban volt (1) bekezdése „A jogerős ítélet vagy” szövegrészével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján indított eljárást az Alkotmány 57. § (1) és
(5) bekezdése tekintetében megszünteti.
3. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság
Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítéletével szemben benyújtott, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
270. §-a 2002. január l-jétől 2005. december 31-ig hatály
ban volt (1) bekezdése „A jogerős ítélet vagy” szövegrészével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panaszt az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, 7. § (1) bekezdése,
13. § (1) bekezdése vonatkozásában visszautasítja.
4. Az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítására irányuló eljárást
megszünteti.
I. 1. Az indítványozók alkotmányjogi panasszal fordultak
az Alkotmánybírósághoz a Legfelsőbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítéletével
szemben, és kérték annak megállapítását, hogy a Pest Megyei Bíróság – a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal
31-336/2000. (VII. 10.) számú, a kisajátítás jogalapjára
vonatkozó határozatának bírósági felülvizsgálata tárgyában született – 7.K.26.600/2000/35. számú közbenső ítéletének a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény
(a továbbiakban: Pp.) 270. § (1) bekezdése szerinti felülvizsgálata alkotmányellenes.
Az indítványozók előadták, hogy egy ráckevei ingatlanban tulajdonrészt szereztek, és a többi tulajdonossal együtt
ingatlan-megosztási kérelmet terjesztettek Ráckeve Város
Polgármesteri Hivatala elé, mely azonban a kérelmet a rendezési tervet módosító – az indítványozók szerint fiktív, ki
nem hirdetett – önkormányzati rendelet alapján elutasította. Az indítványozók a közigazgatási határozatot megtámadták bíróság előtt, amely a keresetüket elutasította. Később a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal kisajátítási határozatot adott ki az érintett ingatlanra, mely ellen az indítványozók ugyancsak pert indítottak. A Pest Megyei Bíróság 7.K.26.600/2000/35. számú közbenső ítéletével a kisajátítási határozatot hatályon kívül helyezte. A közbenső
ítélet ellen mind a felperesek, mind az alperes felülvizsgálati kérelmet nyújtottak be. A Legfelsőbb Bíróság mint
felülvizsgálati bíróság a közbenső ítéletet hatályon kívül
helyezte. Az indítványozók ezt követően fordultak az
Alkotmánybírósághoz.
Az indítványozók szerint a Pp. 270. § (1) bekezdésének
„A jogerős ítélet vagy” szövegrésze nem felel meg az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének, 7. § (1) bekezdésének,
13. § (1) bekezdésének, 50. § (2) bekezdésének, valamint
57. § (1) és (5) bekezdésének. Szerintük a közigazgatási
határozatok mielőbbi jogerőre emelkedéséhez, és így végrehajthatóságához jelentős közérdek fűződik, és ennek érdekében „elhagyható a második bírói fórum is”. Megítélésük szerint ugyanez következik az Alkotmány 50. § (2) bekezdéséből is, mely szerintük a „közigazgatási határozatok
duplikált felülvizsgálatát tiltó” rendelkezés. Indokolásul
hivatkoztak a 8/2003. (III. 14.) AB határozatra is, melyben
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a közigazgatási
perek egyfokú bírói jogorvoslati rendszere alkotmányos.
Ezzel ellentétes a Pp. 270. § (1) [a hatályos Pp. 270. § (2)]
bekezdése, mert az indítványozók szerint a „majdnem
parttalan felülvizsgálat” miatt sérül a jogorvoslathoz való
joguk. Szerintük – mivel az Alkotmány nem teszi kötelezővé a rendkívüli jogorvoslatot, és a közigazgatási perek
egyfokú jogorvoslata alkotmányos– nincsen szükség a
felülvizsgálatra (bár a közbenső ítélet ellen az indítványozók, mint az ügy felperesei maguk is felülvizsgálati kérelmet nyújtottak be).
2. Másodlagosan kérték az indítványozók, hogy az
Alkotmánybíróság állapítsa meg, hogy az Országgyűlés
elmulasztotta jogalkotási kötelezettségét, amikor a Pp.
270. § (1) bekezdése hatályba lépésével párhuzamosan
nem alkotta meg a Pp.-nek azokat a rendelkezéseit, amelyek a jogerős közbenső ítélet felülvizsgálatát kizárják. Az
alkotmányellenes mulasztás folytán sérülni látták az
Alkotmánynak az alkotmányjogi panasznál megjelölt rendelkezéseit.
A mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló kérelmeiket az indítványozók
később visszavonták.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az indítványozó által hivatkozott alkotmányi rendelkezések: „2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„7. § (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja
a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja
továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a
belső jog összhangját.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„50. § (2) A bíróság ellenőrzi a közigazgatási határozatok törvényességét.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a
jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2. A Pp. – az alkotmányjogi panasz benyújtásakor hatályos – vizsgált rendelkezése:
„270. § (1) A jogerős ítélet vagy az ügy érdemében hozott jogerős végzés felülvizsgálatát a Legfelsőbb Bíróság-
tól a (2) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása
esetében a fél, a beavatkozó, valamint – a rendelkezés reá
vonatkozó része tekintetében – az kérheti, akire a határozat
rendelkezést tartalmaz.”
3. A Pp. hatályos rendelkezése:
„270. § (2) A jogerős ítélet vagy az ügy érdemében ho
zott jogerős végzés felülvizsgálatát a Legfelsőbb Bíróságtól – jogszabálysértésre hivatkozással – a fél, a beavatkozó, valamint a rendelkezés reá vonatkozó része ellen az
kérheti, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.”
III. Az alkotmányjogi panasz részben érdemi elbírálásra alkalmatlan, részben nem megalapozott.
1. Mivel az alkotmányjogi panasz a rendkívüli jogorvoslati eljárásban alkalmazott jogszabályi rendelkezés alkotmányossági vizsgálatára irányult, az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság Kfv.II.39.112/2003/6. számú
ítéletével szemben benyújtott, a Pp. 270. § – 2002. január
l-jétől 2005. december 31-ig hatályban volt – (1) bekezdésének „A jogerős ítélet vagy” szövegrészével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panasz esetében elsőként
azt vizsgálta, hogy az előterjesztésének törvényi feltételei
fennállnak-e.
1.1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése
miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a
kérdéses jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés
meghozatala során alkalmazták. Az Abtv. 48. § (2) bekezdés szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során,
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000. AB határozat,
ABH 2003, 1223.]
Az Alkotmánybíróság 41/1998. (X. 2.) AB határozata
szerint az Abtv. 48. §-a alkalmazásánál, ha a panaszolt
alapjogsérelem nem a rendes, hanem a rendkívüli jogorvoslati eljárásban következett be, alkotmányos követelmény, hogy az alkotmányjogi panasz benyújtásának határidejét a rendkívüli jogorvoslati eljárásban hozott, vagy –
ha új eljárásra és új határozat hozatalára kerül sor – az el
rendelt új eljárás során született jogerős határozat kézbesítésétől kell számítani (ABH 1998, 306.).
A jelen eljárás alá tartozó alkotmányjogi panasz benyújtója a rendkívüli jogorvoslati eljárásban alkalmazott jogszabályi rendelkezés alkotmányossági vizsgálatát kérte,
ezért az Alkotmánybíróság – az idézett határozatát követve – az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerinti hatvan napot a
vizsgált határozat kézbesítésétől számította. E feltételnek
az alkotmányjogi panasz megfelel.
1.2. Az Alkotmánybíróság a Pp. 270. § 2001. december
31-ig hatályban volt (1) bekezdését a 808/D/2000. AB határozatában (ABH 2006, 1332.) már vizsgálta, ezért abban
a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy jelen kérelem
nem minősül-e „ítélt dolognak”.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az indítványban felvetett kérdés akkor tekinthető ítélt dolognak, ha az
újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezésre vonatkozóan azonos okból vagy összefüggésben terjesztik
elő. Az érdemi döntéssel elbírált ügyben hozott határozat
ugyanis az Alkotmánybíróságot is köti (1620/B/1991. AB
végzés, ABH 1991, 972.). Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja értelmében ítélt dolog, ha az indítvány
az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak
ugyanarra a szakaszára, illetőleg alkotmányos elvére
(értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértés megállapítását.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában – így a
808/D/2000. AB határozatban is – állást foglalt arról, hogy
mind a polgári eljárásban, mind a büntetőeljárásban a felülvizsgálat az alkotmányosan megkövetelt rendes jogorvoslaton túlmenő jogintézmény, így az Alkotmány 57. §
(5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való joggal nincs
összefüggésben [1/1994. (I. 7.) AB határozat, ABH 1994,
29.; 1319/B/1993. AB határozat, ABH 1994, 690.;
1320/B/1993. AB határozat, ABH 1995, 683.; 23/1995.
(IV. 5.) AB határozat, ABH 1995, 115.].
A jelen esetben az indítvány már érdemben elbírált jogszabályi rendelkezés alkotmányossági vizsgálatára irányul, továbbá az indítványozó szintén az Alkotmány 57. §
(1) és (5) bekezdésére, azon belül pedig azonos alkotmányossági problémára hivatkozva kéri az eljárás lefolytatását, így az indítvány ítélt dolognak minősül. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az eljárást – e részben – az Ügyrend 31. § c) pontja alapján megszüntette.
2. Az Alkotmánybíróság a fent kifejtettek szerint a
808/D/2000. AB határozatban már vizsgálta a Pp. jelen
ügyben is kifogásolt rendelkezését, azonban kizárólag az
Alkotmány 57. § (1) és (5) bekezdésével összefüggésben.
Abban az esetben viszont, ha az újabb indítványt más indokra, más alkotmányossági összefüggésre alapítják,
nincs helye res iudicata megállapításának, az Alkotmánybíróság az újabb indítványt érdemben vizsgálja. [35/1997.
(VI. 11.) AB határozat, ABH 1997, 200.; 17/1999.
(VI. 11.) AB határozat, ABH 1999, 131.; 5/2002. (II. 22.)
AB határozat, ABH 2002, 78.]
Az indítványozók a Pp. 270. § (1) bekezdése említett
szövegrészét – az előzőekben kifejtetteken túl – ellentétesnek tartják az Alkotmány 2. § (1), 7. § (1), 13. § (1), valamint 50. § (2) bekezdésével is.
2.1. Az indítványozók szerint a Pp. megjelölt rendelkezése sérti az Alkotmány „a közigazgatási határozatok duplikált
bírósági felülvizsgálatát tiltó” 50. § (2) bekezdését. Szerintük mivel az Alkotmány nem teszi kötelezővé a rendkívüli
jogorvoslatot, és a közigazgatási perek egyfokú jogorvoslata
alkotmányos, nincsen szükség a közigazgatási határozatok
bírósági felülvizsgálata tárgyában hozott jogerős ítéletek felülvizsgálatára. Álláspontjuk szerint az Alkotmány 50. §
(2) bekezdésének a szóhasználata („bíróság” és nem pedig
bíróságok) is arra utal, hogy a közigazgatási határozatok esetében nem indokolt a rendkívüli jogorvoslat.
Az Alkotmánybíróság már több határozatban foglalkozott a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata
egyes kérdéseivel, és többek között megállapította, hogy a
közigazgatási határozatok bíróság előtti megtámadhatóságának alkotmányos szükségessége a bíróságoknak az
Alkotmány 50. § (2) bekezdésében írt feladatköréből, valamint a 70/K. §-ában gyökerező hatásköréből [15/1993.
(III. 12.) AB határozat, ABH 1993, 112.] fakad, és nem a
jogorvoslati jogból. Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében az Alkotmány 57. § (5) bekezdése alapján az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez, vagy
ugyanazon szervezeten belül magasabb szervhez fordulás
lehetőségét kell biztosítani [többek között: 5/1992. (I. 30.)
AB határozat, ABH 1992, 27.]. Az Alkotmány 50. §
(2) bekezdését az Alkotmánybíróság úgy értelmezte korábbi határozataiban, hogy az az érdemi, ügydöntő közigazgatási határozatok bíróság általi – törvényességi – felülvizsgálatának követelményét fogalmazza meg, ezzel
biztosítva a közigazgatás feletti bírósági kontroll lehetőségét. Az ellenőrzés mikéntjére az Alkotmány e szabálya további rendelkezést szövegszerűen nem tartalmaz (többek
között: 953/B/1993. AB határozat, ABH 1996, 432.).
Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint abból, hogy a
bíróság ellenőrzi a közigazgatás törvényességét, nem vonható le olyan következtetés, hogy e rendelkezés tiltaná a
közigazgatási határozatok „duplikált” – vagyis rendkívüli
jogorvoslat keretében való – felülvizsgálatát. Egyébként
is: a közigazgatási határozatról hozott bírói határozat (törvényessége) a tárgya a felülvizsgálatnak. Ennek nem
mond ellent az sem, hogy a 8/2003. (III. 14.) AB határozatban az Alkotmánybíróság nem találta alkotmányellenesnek a közigazgatási határozatok esetében az egyfokú jogorvoslati rendszert, hiszen a Pp. 270. § hatályos (2) bekezdése a felülvizsgálatról rendelkezik, amely az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a jogorvoslathoz való
joggal nem hozható összefüggésbe.
A Pp. azon rendelkezése, mely lehetővé teszi a közigazgatási ügyben hozott jogerős ítéletek felülvizsgálatát – azaz a rendkívüli jogorvoslatot –, nem áll ellentétben az
Alkotmány 50. § (2) bekezdésével. Minderre tekintettel az
Alkotmánybíróság az indítványt – ebben a részében – elutasította.
2.2. Az indítványozó által az Alkotmány 2. § (1), 7. §
(1), valamint 13. § (1) bekezdésével összefüggésben előadottakra nézve az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg. Az Alkotmánybíróság korábbi döntéseiben
meghatározta az érdemi elbírálásra alkalmas indítványok
minimális tartalmi és formai kellékeit. Az Abtv. 22. §
(2) bekezdése kimondja: az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet
kell tartalmaznia. Az Ügyrend 21. § (2) bekezdése szerint
az indítvány tartalmazza a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit,
amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok sértenek, valamint az Abtv.-nek és
egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit, amelyekből
az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható. Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint nem elegendő pusztán az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni: az indítványban meg kell indokolni,
hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti
[654/H/1999. AB határozat, ABH 2001, 1645.;
472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.; 494/B/2002.
AB végzés, ABH 2002, 1783.]. Az Alkotmánybíróság
visszautasítja az indítványt, ha az indítványozó nem támasztja alá összefüggően, érdemi elbírálásra alkalmas érvekkel a megsemmisíteni kért jogszabályi rendelkezések
és az Alkotmány megjelölt rendelkezései között fennálló
alkotmányjogilag értékelhető összefüggéseket, illetve
nem jelöli meg, hogy az alkotmányellenesség milyen indokok alapján áll fenn. (477/B/2001. AB végzés, ABH 2005,
1596.; 175/B/2006. AB végzés, ABK 2009. január, 92.)
2.3. Az indítványozók az Alkotmány egyes rendelkezéseinek felsorolásán túl nem adták indokát annak, hogy a
Pp. 270. § (1) bekezdés „A jogerős ítélet vagy” szövegrésze miért és mennyiben sérti az Alkotmány megjelölt rendelkezéseit, és így értelemszerűen nem indokolták, hogy
miért és mennyiben sérül az Alkotmány 2. § (1), 7. § (1),
valamint 13. § (1) bekezdése. Az Ügyrend 29. § d) pontja
értelmében az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy az indítványozó a hiánypótlás végett neki visszaadott indítványt a kitűzött határidő
alatt nem adta be, vagy újból hiányosan adta be és emiatt,
vagy egyébként érdemben nem bírálható el. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt
ezekben a részeiben érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
3. Másodlagosan kérték az indítványozók, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg, hogy az Országgyűlés elmulasztotta jogalkotási kötelezettségét, amikor a Pp.
270. § (1) bekezdése hatályba lépésével párhuzamosan
nem alkotta meg a Pp.-nek azokat a rendelkezéseit, amelyek a jogerős közbenső ítélet felülvizsgálatát kizárják. Az
alkotmányellenes mulasztás folytán sérülni látták az
Alkotmánynak az alkotmányjogi panasznál megjelölt rendelkezéseit.
A mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítására irányuló kérelmeiket az indítványozók
később visszavonták.
Az Alkotmánybíróság az Abtv. 20. §-a alapján az arra
jogosult indítványa alapján jár el. Tekintettel az indítvány
visszavonására, az Alkotmánybíróság a mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló eljárást az Ügyrend 31. § d) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
187/2019. (V. 17.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Breuer  Klára Erzsébet rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország lisszaboni nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Zöld-foki Köztársaságban,
a Bissau-guineai Köztársaságban, továbbá a Sao Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2015. (II. 16.) Korm. rendelete a jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról.
A Kormány a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013.  évi V.  törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó
rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 66. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Alapelvek 1. § (1) A felek a birtokvédelmi eljárás során kötelesek jóhiszeműen eljárni.
 (2) A jegyző a birtokvédelmi eljárás során
a) biztosítja a törvény előtti egyenlőséget, valamint a felek közötti esélyegyenlőséget;
b) indokolatlan megkülönböztetés és részrehajlás nélkül jár el, biztosítva a birtokvita pártatlan eldöntését;
c) elősegíti az eljárásban részt vevő felek jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlását;
d) a  szakszerűség, az  egyszerűség és a  felekkel való együttműködés követelményeinek betartásával biztosítja
a tisztességes ügyintézést;
e) a  költségtakarékosság és a  hatékonyság követelményeinek figyelembevételével szervezi meg
a tevékenységét;
f ) valamely fél jogát és jogos érdekét csak a  másik fél jogának, jogos érdekének védelméhez szükséges
mértékben korlátozza. 2. Az eljárás megindítása 2. § (1) A  birtokvédelmi kérelmet annál a  jegyzőnél lehet írásban vagy szóban előterjeszteni, amelynek illetékességi
területén a birtoksértő magatartás megvalósul. A szóban előterjesztett kérelmet írásba kell foglalni.
(2) A kérelem tartalmazza
a) a birtokvédelmet kérő nevét, továbbá lakcímét vagy székhelyét, aláírását,
b) annak a  félnek a  nevét, továbbá lakcímét vagy székhelyét, akivel szemben a  birtokvédelmet kérik
(a továbbiakban: ellenérdekű fél),
c) a  birtokvédelmi eljárás megindításának alapjául szolgáló tényállás ismertetését, – ideértve a  cselekmény
leírását –, a birtokvitával érintett dolog megjelölését,
d) a  jegyző illetékességét megalapozó tények megjelölését, a  birtoksértő magatartás elkövetésének helyére
történő utalást,
e) a birtoksértés időpontjára történő utalást,
f ) a jegyző döntésére irányuló kifejezett kérelmet.
(3) A  kérelem előterjesztésével egyidejűleg a  birtokvédelmet kérő benyújtja a  kérelemben foglaltak igazolására
szolgáló bizonyítékokat, és képviselő eljárása esetén csatolja a meghatalmazást.
(4) A birtokvédelmet kérő az írásban előterjesztett kérelmet, valamint a kérelem mellékleteit eggyel több példányban
nyújtja be, mint amennyi féllel szemben a birtokvédelmet kéri.
3. Az eljárás 3. § (1) A  jegyző a  kérelmet és a  csatolt bizonyítékokat az  eljárás megindulásától számított három napon belül
nyilatkozattétel céljából saját kézbesítője útján vagy személyesen átadott iratként kézbesíti, vagy hivatalos iratként
postai úton megküldi az ellenérdekű félnek.
(2) A  jegyző az  eljárás során tájékoztatja az  eljárásban részt vevőket az  eljárással kapcsolatos jogaikról és
kötelezettségeikről.
4. § Az  ellenérdekű fél a  kérelemben foglaltakra vonatkozóan írásban vagy szóban nyilatkozatot tehet. A  szóban tett
nyilatkozatot jegyzőkönyvbe kell foglalni.
5. § A  jegyző a  tényállás tisztázásához szükséges bizonyítékokat az  eljárási határidő lejártát megelőző ötödik napig
fogadja be, ezt követően a  bizonyítási eljárást befejezi, és a  rendelkezésre álló bizonyítékok alapján meghozza
a határozatát.
6. § A jegyző határozattal elrendeli az eredeti birtokállapot helyreállítását és a birtoksértőt a birtoksértő magatartástól
eltiltja, ha a kérelemben foglaltakat a megismert bizonyítékok alapján megalapozottnak találta.
7. § (1) A jegyző a kérelmet határozattal elutasítja, ha
a) a kérelemben foglaltakat a megismert bizonyítékok alapján nem találta megalapozottnak,
b) megállapítja hatáskörének vagy illetékességének hiányát,
c) valamely fél halála vagy a  jogi személy jogutód nélküli megszűnése következtében az  eljárás okafogyottá
vált,
d) a birtokvédelmet kérő a kérelem valamely tartalmi elemére vonatkozóan nem nyilatkozott,
e) a birtokvédelmet kérő az illetékfizetési kötelezettségének – az illetékekről szóló törvény szerinti felhívásban
foglaltaknak megfelelően – nem tett eleget,
f ) a kérelmet nem az arra jogosult terjesztette elő,
g) ha a  birtokvédelmet kérő ugyanazon birtoksértő magatartásra vonatkozóan változatlan tényállás és jogi
szabályozás mellett kéri az  eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a  zavarás megszüntetését, amely
tekintetében jegyző a  kérelmet érdemben már elbírálta, kivéve, ha az  ügyre vonatkozóan új tény vagy új
bizonyíték merül fel.
(2) A  jegyző a  kérelmet az  (1)  bekezdésben meghatározott okok alapján – az  (1)  bekezdés a)  pontjában foglaltak
kivételével – bármikor elutasíthatja.
4. Az eljárási határidő, a határidő számítása 8. § (1) Az  eljárási határidő az  illeték lerovásával együtt benyújtott kérelem jegyzőhöz történő megérkezését, vagy
a kérelem benyújtását követően megfizetett illeték lerovásának igazolását követő napon kezdődik. A birtokvédelmi
eljárást a jegyző – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – tizenöt napon belül folytatja le.
(2) A  birtokvédelmi eljárást a  jegyző harminc napon belül folytatja le, ha az  eljárás során tolmács kirendelése válik
szükségessé.
(3) Az eljárási határidőbe nem számít bele
a) a 3. § (1) bekezdésében foglalt jegyzői megkeresés hivatalos iratként való postára adásának napjától annak
kézbesítéséig vagy a megkeresés jegyzőhöz történő visszaérkezéséig terjedő időtartam,
b) a  3.  § (1)  bekezdésében foglalt jegyzői megkeresés kézbesítésétől az  ellenérdekű fél nyilatkozatának
megtételéig vagy az  ellenérdekű fél írásbeli nyilatkozatának jegyzőhöz történő megérkezéséig terjedő
legfeljebb nyolc napos időtartam.
(4) Kijelölés esetén a  kijelölt jegyző vonatkozásában az  eljárási határidő a  kijelölő határozat átvételét követő napon
újrakezdődik.
(5) Ha a  határidő utolsó napja olyan nap, amelyen a  jegyző által vezetett polgármesteri hivatalnál vagy közös
önkormányzati hivatalnál a munka szünetel, a határidő a következő munkanapon jár le.
5. Képviselet 9. § A  fél helyett törvényes képviselője, vagy az  általa vagy törvényes képviselője által teljes bizonyító erejű
magánokiratban vagy közokiratban meghatalmazott cselekvőképes személy, továbbá a fél és képviselője együtt is
eljárhat.
6. Kizárás és kijelölés 10. § (1) A birtokvédelmi eljárásban nem vehet részt az a jegyző, akinek jogát vagy jogos érdekét az ügy közvetlenül érinti.
 (2) A  jegyző nem vehet részt annak a  birtokvédelmi ügynek az  elintézésében, amelyben az  illetékességi területén
működő helyi önkormányzat, a képviselő-testület vagy annak szerve az ügy érintettje.
 (3) A birtokvédelmi eljárásban nem vehet részt az a jegyző, akitől nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése.
 (4) A  jegyző a  kizárási okról történő tudomásszerzést követő munkanapon az  ügy iratait – a  kizárással kapcsolatos
álláspontjával együtt – felterjeszti az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal részére.
 (5) A  fővárosi és megyei kormányhivatal nyolc napon belül határozattal dönt a  kizárásról, és az  ügy iratait megküldi
az eljáró jegyző részére. 11. § Ha a  jegyző a  birtokvédelmi eljárást az  eljárási határidőn belül nem folytatja le, az  illetékes fővárosi és megyei
kormányhivatal – az arról történő tudomásszerzést követő nyolc napon belül – határozatával másik jegyzőt jelöl ki
a birtokvédelmi eljárás lefolytatására, és ezzel egyidejűleg fegyelmi eljárást kezdeményez a mulasztó jegyző ellen
a polgármesternél.
12. § A fővárosi és megyei kormányhivatal határozata a jegyző birtokvédelmi határozata elleni jogorvoslatban támadható
meg.
7. A tényállás tisztázása 13. § (1) A  birtokvita eldöntéséhez szükséges tényállás megállapítása során a  jegyző a  felek által előterjesztett, valamint
a bizonyítási eljárás során megismert bizonyítékokat szabadon mérlegeli.
(2) A  birtokvita eldöntéséhez szükséges tényeket annak a  félnek kell bizonyítania, akinek érdekében áll, hogy azokat
a jegyző valósnak fogadja el. A fél a bizonyítékokat a bizonyítási eljárás befejezéséig bármikor előterjesztheti.
8. A helyszíni szemle 14. § (1) A  helyszíni szemle során a  jegyző a  tényállás tisztázása érdekében a  birtokvita eldöntése szempontjából
jelentőséggel bíró ingó vagy ingatlan megtekintését vagy személy magatartásának megfigyelését végezheti.
(2) A helyszíni szemle során a jegyző a megfigyelni kívánt ingatlanra beléphet, ott a birtokvitával összefüggő bármely
iratot, tárgyat vagy munkafolyamatot megvizsgálhat, a  szemle helyszínén tartózkodó személytől felvilágosítást
kérhet, a  helyszínről, az  ingóról és ingatlanról fényképet vagy kép- és hangfelvételt készíthet, továbbá egyéb
bizonyítást folytathat le.
(3) Az ingó vagy ingatlan birtokosa a helyszíni szemle lefolytatását tűrni köteles.
 (4) A szemle eredményes és biztonságos lefolytatása érdekében, ha annak jellege indokolttá teszi, a jegyző a rendőrség
közreműködését kérheti. 9. A meghallgatás 15. § (1) A  felek a  bizonyítási eljárás során bármikor írásban vagy szóban nyilatkozatot tehetnek. A  jegyző a  feleket
egyidejűleg is meghallgathatja.
(2) Tanúként az  hallgatható meg, aki a  birtokvédelmi eljárással összefüggésben tanúvallomást kíván tenni, és akitől
bizonyítékként értékelhető vallomás várható.
(3) Tanúvallomás-tétel esetén meg kell állapítani a  tanú személyazonosságát. A  tanút figyelmeztetni kell a  hamis
tanúzás jogkövetkezményeire.
(4) A  cselekvőképtelen, a  cselekvőképességében részlegesen korlátozott személy és a  korlátozottan cselekvőképes
kiskorú tanú meghallgatását csak a tanú gondnokának vagy törvényes képviselőjének jelenlétében lehet lefolytatni.
10. Az eljárás nyelve 16. § (1) Az eljárás nyelve a magyar.
 (2) A jegyző a magyar nyelvet nem ismerő fél vagy tanú esetén tolmács, hallássérült, siketvak vagy beszédfogyatékos
fél vagy tanú esetén jelnyelvi tolmács közreműködésével folytatja le az eljárást, amennyiben az a nyilatkozat vagy
a tanúvallomás megtétele szempontjából szükséges.
11. A jegyzőkönyv 17. § (1) A jegyző az egyes eljárási cselekményekről a (2) bekezdés szerinti adattartalommal jegyzőkönyvet vesz fel.
 (2) A jegyzőkönyv tartalmazza
a) készítésének helyét, időpontját,
b) az eljáró jegyző megnevezését,
c) az ügyintéző nevét,
d) az ügy tárgyát, ügyiratszámát,
e) a  nyilatkozatot vagy tanúvallomást tevő személy nevét, továbbá lakcímét, eljárásjogi helyzetét, egyéb
elérhetőségét,
f ) a  nyilatkozatot vagy tanúvallomást tevő személy jogaira és kötelességeire való figyelmeztetés
megtörténtének megjelölését,
g) az  ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat, megállapításokat, az  ügy eldöntése szempontjából lényeges
körülmények megjelölését,
h) a nyilatkozatot tevő személy, valamint a jegyzőkönyvvezető oldalankénti aláírását.
12. Adatkezelés és iratbetekintés 18. § (1) A birtokvédelmi eljárás során az adatkezelésre a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvény (a továbbiakban: Ket.) adatkezelésre vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
ahol a Ket. ügyfelet említ, azon a birtokvédelmi eljárásban részt vevő feleket kell érteni.
(2) A  birtokvédelmet kérő, valamint az  ellenérdekű fél az  eljárás bármely szakaszában betekinthet – a  határozat
tervezete, valamint a zártan kezelt adatokat tartalmazó irat kivételével – az eljárás során keletkezett bármely iratba.
A tanú a vallomását tartalmazó iratba tekinthet be. Az iratbetekintés során az eljárásban keletkezett iratról másolat
készíthető vagy kérhető.
13. A határozat 19. § A birtokvédelmi eljárásban hozott határozat tartalmazza
a) az eljáró szerv megnevezését, az eljáró ügyintéző nevét és az ügy számát,
b) a felek nevét, továbbá lakcímét vagy székhelyét,
c) az ügy tárgyának megjelölését,
d) a rendelkező részben
da) a döntést, a jogorvoslat lehetőségéről való tájékoztatást,
db) a  kérelemnek helyt adó határozat esetén a  kötelezettség teljesítése elmaradásának
jogkövetkezményeit,
dc) a birtokvédelmi eljárásban felmerült eljárási költség megfizetésre vonatkozó döntést,
e) az indokolásban
ea) a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat,
eb) a fél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait,
ec) azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján az eljáró szerv a határozatot hozta,
ed) az eljáró szerv hatáskörét és illetékességét megállapító jogszabályra történő utalást,
f ) a határozathozatal helyét és idejét,
g) a határozat kiadmányozójának nevét, aláírását, és az eljáró szerv bélyegzőlenyomatát.
14. A határozat közlése és kézbesítése 20. § (1) A határozatot közölni kell a felekkel – képviselő eljárása esetén a képviselővel – és azzal, akire nézve az jogot vagy
kötelezettséget állapít meg.
(2) Az eljáró szerv a határozatot hivatalos iratként postai úton, személyesen átadott iratként vagy saját kézbesítője útján
közli a felekkel, továbbá képviselő eljárása esetén a képviselővel.
(3) A közölt határozatot az átvétel napján kell kézbesítettnek tekinteni. A hivatalos iratként postai úton közölni kívánt
határozatot annak sikertelen kézbesítése esetén azon a  napon kell kézbesítettnek tekinteni, amikor a  határozat
a jegyzőhöz visszaérkezik.
15. A határozat kijavítása és kiegészítése 21. § (1) Ha a határozatban név-, szám- vagy más elírás, illetve számítási hiba van, az eljáró szerv a hibát kijavítja, ha az nem
hat ki az ügy érdemére.
(2) A  kijavítást az  eljáró szerv önálló kijavító határozattal, vagy a  hibás határozat bevonása mellett a  határozat
kicserélésével teljesíti.
(3) A kijavítást közölni kell azzal, akivel a kijavítandó határozatot közölték.
22. § (1) Ha a határozatból kötelező tartalmi elem hiányzik, vagy az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem született döntés,
az eljáró szerv a határozatot kiegészíti.
(2) Nincs helye a határozat kiegészítésének, ha
a) a határozat meghozatalától számított egy év már eltelt, vagy
b) az jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.
(3) A  kiegészítést az  eljáró szerv önálló kiegészítő határozattal, vagy a  hiányos határozat bevonása mellett az  eredeti
döntést és a kiegészítő döntést egységes határozatba foglalva a határozat kicserélésével teljesíti.
(4) A kiegészítést közölni kell azzal, akivel a kiegészítendő határozatot közölték.
16. A végrehajtás 23. § (1) A birtokvédelem kérdésében hozott határozata végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
 (2) Ha a  bíróság a  határozat megváltoztatása iránt indított birtokvédelmi perben a  keresetet elutasítja, a  határozat
végrehajtásáról – a hasznok, károk és költségek kivételével – a jegyző gondoskodik.
24. § (1) A birtokvédelmi határozatban foglalt kötelezettség végrehajtására irányuló eljárásban (a továbbiakban: végrehajtási
eljárás) a Ket. végrehajtásra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a) ahol a Ket. jogosultat említ, azon a jegyző birtokvédelmi határozatában foglaltak jogosultját,
b) ahol a Ket. kötelezettet említ, azon a jegyző által a birtokvédelmi határozatban kötelezettet,
c) ahol a Ket. ügyfelet említ, azon a birtokvédelmi eljárásban részt vevő feleket
kell érteni.
(2) A végrehajtási eljárásban hozott döntés elleni jogorvoslat elbírálására a fővárosi és megyei kormányhivatal jogosult.
 (3) A birtokvédelmi határozatban foglalt kötelezettség végrehajtása iránt indult eljárásban a  jegyző felügyeleti szerve
az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal. 17. Az eljárási költség és viselése
25. § (1) Eljárási költségek a birtokvédelmi eljárásban:
a) az eljárási illeték,
b) a tolmács, valamint jelnyelvi tolmács közreműködési költsége,
c) a helyszíni szemlével jogszerűen okozott kárért járó kártalanítás összege,
d) az eljárásban közreműködő rendőrségnél felmerült költség,
e) az iratbetekintési jog gyakorlásával kapcsolatos költség,
f ) jogszabályban meghatározott, az a)–e) pont alá nem tartozó eljárási költség.
(2) A jegyző az eljárási költségek viselésére kötelezi
a) a kérelem elutasítása esetén a birtokvédelmet kérőt,
b) birtoksértést megállapító döntés esetén a birtoksértőt.
26. § A  11.  § szerinti határozatban a  fővárosi és megyei kormányhivatal kötelezi a  birtokvédelmi eljárás lefolytatására
eredetileg illetékes jegyzőt, hogy a kijelölt jegyző részére a birtokvédelmi határozat meghozatalát követő harminc
napon belül tízezer forint összegű eljárási költségátalányt fizessen meg.
18. Záró rendelkezések 27. § (1) Ez a rendelet 2015. március 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2003. (IV. 3.) KE határozata Nikicser László rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
A Kormány előterjesztésére Nikicser László rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság tallinni nagykövetségének vezetésével, valamint a
Magyar Köztársaság Litván Köztársaságban és Lett Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1296/2018. (VII. 4.) Korm. határozata a külgazdasági és külügyminiszter védelméhez kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon egyszeri költségvetési forrás biztosításáról a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
4. Terrorelhárítási Központ cím javára 504 400 000 forint összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a 2019. évben beépülő költségvetési forrás biztosításáról a 2019. évi
központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 4. Terrorelhárítási Központ cím javára 641 800 000 forint
összegben.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2019. évi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1240/2019. (IV. 30.) Korm. határozata a Recski Nemzeti Emlékpark fejlesztésével összefüggő kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  kommunista diktatúra áldozatai ellen elkövetett törvénytelenségek kiemelt helyszínén,
a Recski Kényszermunkatábor egykori területén található történelmi emlékhelyen a méltó megemlékezés, a közös
nemzeti emlékezetpolitika formálása és a  jövő nemzedék oktatásának-nevelésének céljával látogatóközpont,
továbbá egy interaktív és a  modern technológiát felhasználó kiállítás (a  továbbiakban: Beruházás) létesüljön
a 2022. év végéig;
2. a Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló
233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), c), e), g), j), n) és p) pontja szerinti
előkészítési fázisaira összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt – 558 000 000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2019. évi költségvetéséről szóló 2018. évi L.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím,
2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére azzal, hogy a  támogatott
előkészítési fázisokat legkésőbb 2020. december 31-ig kell megvalósítani;
3. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi
sportpályázatokért felelős kormánybiztost (a továbbiakban: kormánybiztos) jelöli ki;
4. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  kormánybiztos a  KKBK Kiemelt Kormányzati
Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: KKBK Nonprofit Zrt.)
bevonásával valósítsa meg;
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva – a  2.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében – elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás
Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 43. Kulturális örökségvédelmi szakmai feladatok jogcímcsoport javára
558 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását, a fel nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba
történő visszatérítési kötelezettséggel, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
Az elszámolási és visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 7. pont szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
6. egyetért azzal, hogy a  Beruházás tervezőjének kiválasztása céljából a  tervpályázati eljárásokról szóló 310/2015.
(X. 28.) Korm. rendelet szerinti tervpályázat és az alapján a továbbtervezésre irányuló közbeszerzési eljárás kerüljön
lefolytatásra, amely érdekében felhívja a kormánybiztost, hogy gondoskodjon a tervpályázati eljárás lefolytatásáról;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. április 30.
7. felhívja a kormánybiztost, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával készítsen jelentést a Kormány
részére a  Rendelet 8.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése érdekében a  2.  pontban meghatározott
előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2021. január 31.
8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  Beruházás előkészítésének
megvalósításához szükséges – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt – legfeljebb 49 000 000 forint forrás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 43. Kulturális örökségvédelmi szakmai feladatok
jogcímcsoport javára, a KKBK Nonprofit Zrt. működési támogatásával egységesen felhasználható módon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 25 000 000 forint tekintetében azonnal
24 000 000 forint tekintetében a 2020. évben, a felmerülés ütemében
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  források rendelkezésre állását követően gondoskodjon
az  1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében támogatói okirat kibocsátásáról a  KKBK Nonprofit Zrt. részére
az elszámolási kötelezettség, a fel nem használt támogatási összeg tekintetében pedig visszafizetési kötelezettség
rögzítésével a 2. és 8. pontban nyújtott forrás terhére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a költségvetési támogatás biztosítását követően azonnal
10. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter
és a  kormánybiztos bevonásával a  Beruházás megvalósításához szükséges ingatlanok jogi vizsgálatát követően
készítsen előterjesztést a  jelenleg nem állami tulajdonú ingatlanok tulajdonjogának az  állam javára történő
megszerzéséhez, valamint az  1.  pontban meghatározott célok elérését lehetővé tevő, egységes tulajdoni és
vagyonkezelői jogviszonyok biztosításához szükséges intézkedésekre; az  előterjesztésnek ki kell terjednie
a megvalósításban érintett helyszínek pontos megjelölésére, valamint az ingatlanok jövőbeni vagyonkezelőjének és
az üzemeltetőjének és – ha a vagyonkezelő és az üzemeltető nem azonos az építmény használójával – a Beruházás
során létrejött építmény használójának kijelölésére.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1197/2012. (VI. 18.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállításon történő magyar részvételről.
A Kormány felhívja 1. a külügyminisztert, hogy jelezze Magyarország részvételi szándékát a 2015. évi Milánói Világkiállításon;
Felelős: külügyminiszter Határidő: e határozat közzétételét követő egy héten belül
2. a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával biztosítsa a szükséges
koordinációs intézkedéseket a világkiállításon történő részvétel szakmai előkészítése érdekében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
408/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény 10/C. § (1) bekezdése és a
közigazgatási versenyvizsgáról szóló 126/2009. (VI. 15.)
Korm. rendelet alkotmányellenességének megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
Az indítványozó egyrészt a köztisztviselők jogállásáról
1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 10/C. §
(1) bekezdése azon rendelkezését sérelmezte, amely a közszolgálatban kötelezővé teszi a közigazgatási versenyvizsga intézményét, másrészt a közigazgatási versenyvizsgáról szóló 126/2009. (VI. 15.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Korm.r.) támadta, mivel a vizsgakötelezettség
teljesítésekor vizsgadíjat kell fizetni. Álláspontja szerint a
felsőfokú diplomával rendelkezők számára indokolatlan a
közigazgatási versenyvizsga letétele, és sérelmesnek tar
totta, hogy a felsőfokú oktatásban szerzett oklevelet a
Korm.r. nem fogadja el a közigazgatási versenyvizsga alóli mentességi alapnak. Az indítványozó úgy vélte, hogy a
Ktv. támadott rendelkezése és a Korm.r. ellentétes az Alkotmánynak a közhivatal viselésére vonatkozó 70. §
(6) bekezdésének rendelkezésével, valamint az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütköző hátrányos megkülönböztetést tartalmaz, mert a versenyvizsga megléte kötelező feltétele a köztisztviselői kinevezésnek, vezetői megbízásnak, vezetői kinevezésnek és a vizsgadíj fizetése, illetve a vizsga járulékos költségei vagyoni különbségtételt
eredményez, mert a versenyvizsgát csak az az állampolgár
teheti le, akinek a vagyoni helyzete ezt lehetővé teszi.
Ezért kérte a Ktv. 10/C. § (1) bekezdése és a Korm.r. alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány 2010. február 24-i benyújtását követően a jogalkotó a
Ktv.-t és a Korm.r.-et többször módosította. A Ktv. 10/C. §
(1) bekezdését a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 78. § (4) bekezdése 2010.
május 29-ével úgy módosította, hogy a közigazgatási versenyvizsga megléte már nem feltétele a köztisztviselői kinevezésnek, vezetői megbízásnak, vezetői kinevezésnek.
Ezért az Alkotmánybíróság – két ízben is – határidő tűzésével felhívta az indítványozót, hogy nyilatkozzon arról,
hogy az indítványát a jogszabályi módosításokra tekintettel fenntartja-e vagy visszavonja-e. A második felhívásban
az Alkotmánybíróság arra is felhívta az indítványozót,
hogy amennyiben indítványát fenntartja, az indítványát hiánypótlásként pontosítva írásban nyilatkozzon arra vonatkozóan is, hogy a Korm.r. mely rendelkezéseit milyen indokok és az Alkotmány mely rendelkezése alapján tartja
alkotmányellenesnek. Az indítványozó a felhívásokra nem
válaszolt.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Ktv. és a
Korm.r. módosításai után a közigazgatási versenyvizsga
megléte nem előfeltétele már a közszolgálati jogviszony
létesítésének, és így a versenyvizsga letételéhez kötődő
vizsgadíj fizetési kötelezettség sem merül fel, ha a köztisztviselő versenyvizsga letétele nélkül létesít közszolgálati jogviszonyt. Az Alkotmánybíróság ezért az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § e) pontja alkalmazásával (az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány egyébként
okafogyottá vált) a Ktv. 10/C. § (1) bekezdése és a Korm.r.
alkotmányellenességének vizsgálatára irányuló indítvány
ügyében az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. november 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1027/2012. (II. 14.) Korm. határozata a Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságnak a stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet meghatározásáról szóló 4/2012. (I. 30.) Korm. rendelettel összefüggő feladatának ellátásához szükséges forrás költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítással történő biztosításáról.
A Kormány – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján – 50 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaságnak a stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet meghatározásáról szóló
4/2012. (I. 30.) Korm. rendelettel összefüggő feladatának ellátásához szükséges forrás biztosítása érdekében,
a Magyarország 2012. évi központi költségvetésről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 4. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoport, 1. Az MNV
Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcímszám előirányzatának terhére, az I. Országgyűlés fejezet,
20. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím, 1. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete alcím, 1. Működési
költségvetés előirányzat-csoport, 5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzat javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1138/2017. (III. 20.) Korm. határozata a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, nemzetközi jogot sértő legsúlyosabb bűncselekmények miatti nyomozást és későbbi felelősségre vonást előmozdító Nemzetközi, Pártatlan és Független (ENSZ) Mechanizmus beindításához szükséges pénzügyi hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2017. év folyamán Magyarország 50 ezer euró összeggel járuljon hozzá a  Szíriai Arab
Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, nemzetközi jogot sértő legsúlyosabb bűncselekmények miatti
nyomozást és későbbi felelősségre vonást előmozdító Nemzetközi, Pártatlan és Független (ENSZ) Mechanizmus
beindításához;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az 1. pontban foglaltak megvalósítása érdekében
a  pénzügyi hozzájárulás teljesítéséről, a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1.  melléklet, XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések alcím, 1. Nemzetközi tagdíjak és kötelező jellegű, önkéntes
hozzájárulások jogcímcsoport terhére.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2012. (IX. 28.) EMMI rendelete az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések és az integrációs rendszerben részt vevő intézmények és az ezen intézményekben dolgozó pedagógusok 2012. támogatásáról.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 11. pontjában és az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) és
o) pontjában és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet
15. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter
egyetértésével –, a következőket rendelem el: 1. Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatások közös szabályai
1. § (1) E rendelet a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 5. melléklet 11. pont a) és b) alpontja szerinti és a költségvetési törvény 1. melléklet XX. fejezet
20. cím 59. alcím 8. jogcímcsoport, Esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések finanszírozása előirányzat terhére
juttatható, (2) bekezdés szerinti támogatások igénylésének szabályait állapítja meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzatok terhére a) a 2012/2013. tanév 2012. szeptember 1-jétől 2012. december 31-éig tartó időszakára képesség-kibontakoztató,
integrációs felkészítés, valamint óvodai fejlesztő program szervezésének 2012. évi kiegészítő támogatását
igényelhet aa) a költségvetési törvény 12. § (1) bekezdése szerinti központi költségvetési szervként működő felsőoktatási
intézmény, ab) a helyi önkormányzat, települési és területi nemzetiségi önkormányzat, továbbá többcélú kistérségi
társulás (a továbbiakban együtt: önkormányzati fenntartó), valamint ac) a költségvetési törvény 38. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott közoktatási feladatot ellátó nem
állami intézmény fenntartója [az aa)–ac) alpont a továbbiakban együtt: fenntartó],
b) a 2011/2012. nevelési év, tanév 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig tartó időszakára
képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, valamint óvodai fejlesztő program szervezésének 2012. évi
támogatását igényelheti a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója,
c) a 2012/2013. nevelési évre, tanévre tekintettel 2012. szeptember 1-jétől 2012. december 31-éig tartó időszakára
az integrációs rendszerben részt vevő nevelési-oktatási intézményekben, tagintézményekben dolgozó
pedagógusok kiegészítő illetményére fordítható támogatást igényelhet a fenntartó,
d) a 2011/2012. nevelési év, tanév 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig tartó időszakára integrációs
rendszerben dolgozó pedagógusok 2012. évi kiegészítő pótilletményére fordítható támogatást igényelhet
a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója,
ha az általa fenntartott intézmény a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények
névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet (a továbbiakban: EMMI rendelet) 171–173. §-ában
meghatározott követelményeknek megfelel. 2. A 2012/2013. nevelési évre, tanévre tekintettel képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés,
valamint óvodai fejlesztő program szervezésének 2012. évi támogatása
2. § (1) A 2012/2013. nevelési év, tanév 2012. szeptember 1-jétől 2012. december 31-éig tartó időszakára az EMMI rendelet
171–173. §-a szerint a) az óvodai fejlesztő program utáni támogatásra vonatkozó támogatási kérelmet az óvodai nevelésben
halmozottan hátrányos helyzetű, valamint hátrányos helyzetű gyermekek számára,
b) a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés utáni támogatásra vonatkozó támogatási kérelmet az
általános iskolában, a gimnáziumban, a szakközépiskolában és a szakiskolában a nappali oktatás munkarendje
szerinti oktatásban részesülő halmozottan hátrányos helyzetű valamint hátrányos helyzetű tanulók számára
megszervezett felkészítéshez lehet benyújtani. (2) A képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, valamint óvodai fejlesztő program utáni támogatás
(a továbbiakban együtt: esélyegyenlőségi támogatás) olyan nevelési-oktatási intézményre, tagintézményre
tekintettel nyújtható, amelynek alapító okiratában, helyi pedagógiai programjában az esélyegyenlőségi támogatásra
való jogosultságot megalapozó tevékenység szerepel. 3. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatás egy tanulóra eső összege a 2012. szeptember 1-jétől 2012. december 31-éig tartó
időszakra nem haladhatja meg az óvodai fejlesztő program szervezése, illetve képesség-kibontakoztató, integrációs
felkészítés esetében a 20 000 Ft összeget. (2) A társadalmi felzárkózásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a támogatási kérelmek alapulvételével, az
összesített kérelmek alapján, a rendelkezésre álló forrás mértékére tekintettel dönt az esélyegyenlőségi támogatás
fenntartónkénti, valamint intézményenkénti összegéről. 4. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatás az oktatásért felelős miniszter által kiadott óvodai, iskolai integrációs pedagógiai
programban meghatározott tevékenységekre, feladatok ellátására és az ott meghatározott célok megvalósítására
a 10. melléklet szerinti mértékben használható fel az EMMI rendelet 171–173. §-ában foglalt követelményeknek
megfelelően. (2) Az esélyegyenlőségi támogatás nem fordítható olyan tevékenység finanszírozására, amelynek pénzügyi fedezetét
a 2012. évben az integrációs rendszerben részt vevő nevelési-oktatási intézményekben, tagintézményekben dolgozó
pedagógusok kiegészítő illetményére fordítható támogatás biztosítja. 5. § (1) A fenntartó az esélyegyenlőségi támogatást a fenntartásában lévő nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény
2011. október 1-jei, az EMMI rendelet 171. § (5) és (6) bekezdésében, valamint 173. § (1) bekezdésében foglaltakra
tekintettel megállapított, közoktatási statisztikai létszámadatai alapján igényelheti. (2) Az önkormányzati fenntartó az esélyegyenlőségi támogatás iránti támogatási kérelmet a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) által üzemeltetett önkormányzati előirányzat gazdálkodási modulon (a továbbiakban:
ÖNEGM) keresztül kitöltött adatlapok nyomtatott és a fenntartó által aláírt egy eredeti példányának 2012. október
19-ig postai úton történő megküldésével nyújthatja be a Kincstár önkormányzati fenntartó székhelye szerint illetékes
megyei igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság). (3) A köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény az esélyegyenlőségi támogatás iránti támogatási kérelmet a kitöltött adatlapok fenntartó által
aláírt egy eredeti példányának 2012. október 19-éig postai úton történő megküldésével nyújthatja be az Emberi
Erőforrás Támogatáskezelőhöz (a továbbiakban: Lebonyolító). (4) A postai úton benyújtott támogatási kérelemnek tartalmaznia kell
a) iskola esetén az 1., 1/A., és 1/B., 2. és 3. melléklet,
b) óvoda esetén az 1., 1/A., és 1/B. és a 4. melléklet
szerinti adatlapok kitöltött, nyomtatott és a fenntartó által aláírt egy eredeti példányát.
(5) A 2012. október 19-éig postára adott támogatási kérelem tekinthető határidőben megküldöttnek. A (2)–(3)
bekezdésben meghatározott határnap elmulasztása jogvesztő. (6) Az önkormányzati fenntartó esetében a kizárólag postai úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
6. § (1) A Lebonyolító a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmény által benyújtott támogatási kérelmet megvizsgálja. Ha a benyújtott
támogatási kérelem nem felel meg az 5. §-ban meghatározott feltételeknek a Lebonyolító a támogatási kérelem
beérkezésétől számított nyolc napon belül, öt napos határidővel hiánypótlásra hívja fel a köznevelési feladatot ellátó
nem állami intézmény fenntartóját vagy a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményt. Ha
a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója vagy a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, a Lebonyolító a támogatási
kérelmet nem továbbítja a miniszternek, és erről hét napon belül értesíti a köznevelési feladatot ellátó nem állami
intézmény fenntartóját vagy a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményt.
(2) A feldolgozott támogatási kérelmek alapján intézmény- és programtípusok, valamint tanulói létszám szerinti
bontásban elkészített összesítő jelentést a) a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója, valamint a központi költségvetési szervként
működő felsőoktatási intézmény által benyújtott támogatási kérelem esetén a Lebonyolító,
b) önkormányzati fenntartó által benyújtott támogatási kérelem esetén a Kincstár elektronikus és nyomtatott
formában a 11. melléklet szerinti bontásban 2012. november 7-éig küldi meg a miniszternek.
7. § (1) A miniszter az összesített jelentés ellenőrzése után az esélyegyenlőségi támogatásban részesült önkormányzati
fenntartó nevét, KSH-kódját és az elnyert esélyegyenlőségi támogatás összegét 2012. november 14-éig utalványozás
céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek. (2) Az önkormányzati fenntartónak megítélt esélyegyenlőségi támogatást a költségvetési törvény 5. melléklet 11. pont
a) Esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések támogatása jogcím terhére a 2012. év december havi nettó finanszírozás
keretében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár folyósítja.
(3) A köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartójának és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézménynek megítélt támogatás folyósításáról a költségvetési törvény 1. melléklet XX. fejezet 20. cím
59. alcím 8. jogcímcsoport, Esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések finanszírozása előirányzat terhére a Lebonyolítón
keresztül a miniszter intézkedik. 8. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatásban részesült fenntartó és az általa fenntartott olyan nevelési-oktatási intézmény,
tagintézmény, amelyre tekintettel a fenntartó esélyegyenlőségi támogatásban részesült, a támogatott időszakra
vonatkozóan 2012. december 16-áig a Lebonyolítóval támogatási szerződést köt.
(2) A támogatási szerződést a fenntartó a Lebonyolító által működtetett elektronikus rendszeren keresztül nyomtatja ki,
és annak a fenntartó által aláírt két eredeti példányát megküldi a Lebonyolítónak.
(3) A Lebonyolító a nyomtatott formában megküldött támogatási szerződést megvizsgálja, és a támogatási szerződés
beérkezésétől számított nyolc napon belül a hiányosan vagy nem megfelelően kitöltött támogatási szerződés
módosítására szólítja fel a fenntartót. (4) Az elektronikus rendszerbe a fenntartó által feltöltött, de nyomtatott formában a Lebonyolítóhoz meg nem érkezett
támogatási szerződés megküldésére a Lebonyolító öt napos határidő tűzésével hívja fel a fenntartót.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő elmulasztása esetén a támogatási döntés hatályát veszti.
3. A 2011/2012. nevelési évre, tanévre tekintettel képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés,
valamint óvodai fejlesztő program szervezésének 2012. évi kiegészítő támogatása
9. § (1) A köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója a képesség-kibontakoztató, az integrációs felkészítés,
valamint az óvodai fejlesztő program után kiegészítő támogatást igényelhet (a továbbiakban: kiegészítő támogatás),
ha a 2011/2012. nevelési évre, tanévre vonatkozóan az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatásáról szóló
27/2011. (IX. 14.) KIM rendelet alapján (a továbbiakban: R1.) támogatásban részesült.
(2) A kiegészítő támogatás a 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig tartó időszakra kérhető.
(3) A kiegészítő támogatás összege nem haladhatja meg
a) – képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés esetében – a 16 000 Ft/tanuló,
b) – óvodai fejlesztő program szervezése esetében – a 18 000 Ft/gyermek
összeget. (4) A miniszter a támogatási kérelmek alapulvételével, az összesített kérelmek alapján a rendelkezésre álló forrás
mértékére tekintettel dönt a kiegészítő támogatás fenntartónkénti, valamint nevelési-oktatási intézményenként,
tagintézményenkénti összegéről. (5) A kiegészítő támogatás iránti kérelem magában foglalja az 1., 1/A., 1/B., 6. és 7. melléklet szerinti adatlapokat.
(6) Ha a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója az esélyegyenlőségi támogatás iránt is nyújtott be
támogatási kérelmet, az 1., 1/A. és 1/B. mellékletet nem kell külön benyújtania.
(7) A kiegészítő támogatásra az ezen alcímben nem szabályozott kérdésekben a 2–8. §-t kell alkalmazni azzal, hogy
esélyegyenlőségi támogatáson kiegészítő támogatást kell érteni. 4. A 2012/2013. nevelési évre, tanévre tekintettel 2012-ben az integrációs rendszerben részt vevő
nevelési-oktatási intézményekben, tagintézményekben dolgozó pedagógusok kiegészítő illetményére fordítható támogatás
10. § Az olyan fenntartó, aki általános iskolát vagy óvodát tart fenn és a 2012/2013. nevelési évben, tanévben
képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést, óvodai fejlesztő programot segítő támogatást vesz igénybe és az
általa fenntartott nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény megfelel a közalkalmazottakról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény végrehajtásáról a köznevelési intézményekben című 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 15/A. §-ában meghatározott feltételeknek, az általa fenntartott nevelési-oktatási intézményben,
tagintézményben foglalkoztatott pedagógusoknak juttatható kiegészítő illetményhez támogatást (a továbbiakban:
kiegészítő illetmény) igényelhet. 11. § A nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény vezetője, ha a kiegészítő illetmény igénybevételét megelőző öt évben
nem vett részt az integrációs rendszer alkalmazásával kapcsolatos továbbképzésen, köteles a 2012/2013-as nevelési
év, tanév során legalább egy, az integrációs rendszer bevezetésével, alkalmazásával kapcsolatos továbbképzésen részt
venni. 12. § (1) A kiegészítő illetmény a 2012/2013. nevelési év, tanév 2012. szeptember 1-jétől 2012. december 31-éig tartó
időszakára igényelhető. (2) Általános iskola esetén, ha a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést szervező nevelési-oktatási
intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók aránya a 2011. évi október havi
statisztikai létszámadatai alapján a) az 5%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 20%, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem
haladhatja meg a 13 000 Ft, b) a 20%-ot meghaladja, de legfeljebb 40%, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 17 000 Ft, c) a 40%-ot meghaladja, de legfeljebb 60%, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 19 000 Ft, d) a 60%-ot meghaladja, a kiegészítő illetmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg a 22 000 Ft
összeget. (3) Óvoda esetén, ha az óvodai fejlesztő programot szervező nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben
a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek aránya a 2011. évi október havi statisztikai létszámadatai alapján
a) a 15%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 50%, a kiegészítő illetmény egy gyermekre eső összege nem
haladhatja meg a 17 000 Ft, b) az 50%-ot meghaladja, a kiegészítő illetmény egy gyermekre eső összege nem haladhatja meg a 19 000 Ft
összeget. (4) A miniszter a támogatási kérelmek alapulvételével, az összesített kérelmek alapján, a rendelkezésre álló forrás
mértékére tekintettel dönt a kiegészítő illetmény fenntartónkénti, valamint nevelési-oktatási intézményenkénti,
tagintézményenkénti összegéről. (5) A kiegészítő illetménynek az egy nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben alkalmazott és az integrációs
rendszerben részt vevő pedagógusokra jutó, a munkaadót terhelő járulékokkal növelt teljes összegét az
(1) bekezdésben meghatározott időtartamra vonatkozóan az integrációs rendszerben részt vevő tanulók létszámának
a (2) és (3) bekezdésben meghatározott összegekkel való szorzata alapján kell kiszámítani.
(6) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott arányokat tagintézményenként kell megállapítani.
13. § A kiegészítő illetmény az esélyegyenlőségi támogatás iránt támogatási kérelmet benyújtó fenntartó által fenntartott
nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű és az EMMI rendelet 171. § (5) és
(6) bekezdésében, valamint 173. § (1) bekezdésében foglaltak szerint iskola esetén osztályonként, óvoda esetén
csoportonként meghatározott hátrányos helyzetű tanulók és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek 2011. évi
október havi statisztikai létszámadatai alapján, a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítésben vagy óvodai
fejlesztő programban részt vevő tanulók létszámadatai szerint igényelhető és használható fel.
14. § (1) Az önkormányzati fenntartó a kiegészítő illetmény iránti támogatási kérelmet a Kincstár által üzemeltetett ÖNEGM
rendszeren keresztül kitöltött adatlapok nyomtatott és a fenntartó által aláírt egy eredeti példányának postai úton
történő megküldésével 2012. október 19-éig nyújthatja be a Kincstár önkormányzati fenntartó székhelye szerint
illetékes Igazgatóságához. (2) A köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény a kiegészítő illetmény iránti támogatási kérelmet a Lebonyolító a kitöltött adatlapok fenntartó
által aláírt egy eredeti példányának postai úton történő megküldésével 2012. október 19-éig nyújthatja be
a Lebonyolítóhoz. (3) A 2012. október 19-éig postára adott támogatási kérelem tekinthető határidőben megküldöttnek.
(4) A postai úton benyújtott támogatási kérelemnek tartalmaznia kell az 1., 1/A., 1/B. és 5. melléklet szerinti adatlapok
kitöltött, nyomtatott és a fenntartó által aláírt egy eredeti példányát.
15. § (1) A kiegészítő illetmény iránti kérelem benyújtására és annak hiánypótlására vonatkozóan a 6. § (1) bekezdését, az
összesítő jelentés elkészítése és vizsgálata tekintetében a 6. § (2) bekezdését és a 7. § (1) bekezdését kell alkalmazni.
(2) A miniszter a kiegészítő illetményben részesített önkormányzati fenntartó nevét, KSH-kódját és az elnyert kiegészítő
illetmény összegét – papír alapon és elektronikus úton – 2012. november 14-éig utalványozás céljából megküldi a
helyi önkormányzatokért felelős miniszternek. (3) A kiegészítő illetmény folyósítására az önkormányzati fenntartó esetében a költségvetési törvény 5. melléklet 11. pont
b) alpont Az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó pedagógusok anyagi támogatása jogcím
terhére a 2012. december havi nettó finanszírozás keretében a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
utalványozása alapján kerül sor. A kiegészítő illetmény folyósításáról a köznevelési feladatot ellátó nem állami
fenntartó és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény esetében a költségvetési törvény
1. melléklet XX. fejezet 20. cím 59. alcím 8. jogcímcsoport, Esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések finanszírozása
előirányzat terhére a Lebonyolítón keresztül a miniszter intézkedik.
16. § (1) A kiegészítő illetmény pedagógusoknak történő kifizetéséről a fenntartó gondoskodik, annak kifizetése
– a feladatellátásban részt vevő pedagógus személyének változása esetén – a feladatellátásban részt vevő más
pedagógusnak is történhet. (2) A fenntartó a kiegészítő illetményt az általa fenntartott nevelési-oktatási intézmények, tagintézmények között nem
csoportosíthatja át. 5. A 2011/2012. nevelési évre, tanévre tekintettel integrációs rendszerben dolgozó pedagógusok
2012. évi kiegészítő pótilletményére fordítható támogatás 17. § (1) A köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója az integrációs rendszerben dolgozó pedagógusok
után kiegészítő illetménytámogatást igényelhet (a továbbiakban: kiegészítő pótilletmény), ha a 2011/2012. nevelési
évben, tanévben az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések és az R1. alapján támogatásban részesült.
(2) A kiegészítő pótilletmény a 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig tartó időszakra igényelhető.
(3) A kiegészítő pótilletmény igénylését a 4. alcím szerinti kiegészítő illetmény igénylése nem zárja ki.
(4) Általános iskola esetén, ha a képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítést szervező nevelési-oktatási
intézményben, tagintézményben a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók aránya a 2011. évi október havi
statisztikai létszámadatai alapján a) az 5%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 20%, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem
haladhatja meg a 9 000 Ft, b) a 20%-ot meghaladja, de legfeljebb 40%, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 12 500 Ft, c) a 40%-ot meghaladja, de legfeljebb 60%, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg
a 15 000 Ft, d) a 60%-ot meghaladja, a kiegészítő pótilletmény egy tanulóra eső összege nem haladhatja meg a 19 000 Ft
összeget. (5) Óvoda esetén, ha az óvodai fejlesztő programot szervező nevelési-oktatási intézményben, tagintézményben
a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek aránya a 2011. évi október havi statisztikai létszámadatai alapján
a) a 15%-ot eléri vagy meghaladja, de legfeljebb 50%, a kiegészítő pótilletmény egy gyermekre eső összege nem
haladhatja meg a 13 000 Ft, b) az 50%-ot meghaladja, a kiegészítő pótilletmény egy gyermekre eső összege nem haladhatja meg a 15 000 Ft
összeget. (6) A miniszter a támogatási kérelmek alapulvételével, az összesített kérelmek alapján a rendelkezésre álló forrás
mértékére tekintettel dönt a kiegészítő pótilletmény fenntartónkénti, valamint nevelési-oktatási intézményenkénti,
tagintézményenkénti összegéről. (7) A kiegészítő támogatás iránti kérelem magában foglalja az 1., 1/A., 1/B. és 8. melléklet szerinti adatlapokat.
(8) Ha a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója az esélyegyenlőségi támogatás iránt is nyújtott be
támogatási kérelmet, az 1., 1/A. és 1/B. mellékletet nem kell külön benyújtania.
(9) A kiegészítő pótilletményre az ezen alcímben nem szabályozott kérdésekben a 10–16. §-t alkalmazni kell azzal, hogy
kiegészítő illetményen kiegészítő pótilletményt kell érteni. 6. Az elszámolás és az ellenőrzés rendje
18. § (1) A megkötött támogatási szerződésben foglaltak szerint 2013. június 30-áig a fenntartó és az általa fenntartott olyan
nevelési-oktatási intézmény, tagintézmény, amelyre tekintettel a fenntartó esélyegyenlőségi támogatásban,
kiegészítő támogatásban részesült, szakmai beszámolót nyújt be a Lebonyolító részére az elektronikus rendszeren
keresztül, valamint nyomtatott és a fenntartó által aláírt eredeti példányának postai úton történő megküldésével.
(2) A 2013. június 30-án éjfélig rögzített szakmai beszámoló legkésőbb az ezt követő munkanapon való postára adás
esetén tekinthető határidőben megküldöttnek. (3) A Lebonyolító a támogatott tevékenység megvalósulásáról szóló szakmai beszámolókat megvizsgálja és a szakmai
beszámoló beérkezésétől számított nyolc napon belül szükség esetén öt napos határidővel hiánypótlásra szólítja fel
a fenntartót. A Lebonyolító által működtetett elektronikus rendszerben a fenntartó által feltöltött, de nyomtatott
formában meg nem érkezett szakmai beszámolók megküldése érdekében a Lebonyolító öt napos határidő kitűzésével
felhívja a fenntartót a szakmai beszámoló benyújtására. E határidő elmulasztása a támogatás jogosulatlan
igénybevételének minősül. (4) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény, valamint a köznevelési feladatot ellátó nem
állami intézmény fenntartója 2013. június 30-áig pénzügyi beszámolót nyújt be a Lebonyolító részére. A Lebonyolító
a pénzügyi elszámolást megvizsgálja és a pénzügyi beszámoló beérkezésétől számított nyolc napon belül szükség
esetén öt napos határidővel hiánypótlásra szólítja fel a fenntartót.
(5) Amennyiben a (3) és (4) bekezdések alapján történő ellenőrzés alapján a Lebonyolító visszafizetési kötelezettséget
állapít meg a fenntartó részére, erről a Lebonyolító tájékoztatja a fenntartó székhelye szerint illetékes Igazgatóságot is.
19. § (1) Az esélyegyenlőségi támogatás, a kiegészítő támogatás, a kiegészítő illetmény és a kiegészítő pótilletmény
(a továbbiakban együtt: oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás) rendeltetésszerű felhasználásáról
a) az önkormányzati fenntartó 2012. december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje
szerint, valamint a 18. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak szerint,
b) a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény a 18. § (1)–(4) bekezdésében foglaltak szerint
számol el. (2) Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás 2012. december 31-éig fel nem használt és kötelezettségvállalással
nem terhelt maradványát a központi költségvetésbe – önkormányzati fenntartó esetében a nettó finanszírozás
keretében történő előirányzat-lemondással – vissza kell fizetni. (3) A kötelezettségvállalással terhelt, fel nem használt összeg 2013. június 30-áig használható fel pénzügyi teljesítésre,
elszámolása a 2013. évi zárszámadás keretében és annak rendje szerint történik.
(4) A beszámolóban kimutatott adatok valódiságát analitikus nyilvántartásokkal és szakmai dokumentációval kell
alátámasztani. (5) A 8. § (1) bekezdés szerinti támogatási szerződés az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 2. § (1) bekezdés o)
pontja alapján kötelezettségvállalásnak minősül. 20. § (1) Ha a támogatási kérelem benyújtását követően a fenntartó azt a nevelési-oktatási intézményt, tagintézményt, amelyre
tekintettel oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatásban részesült a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 4. § 11. pontja szerint átszervezi vagy fenntartóváltás következik be, köteles ezt
a tényt az átszervezésről vagy a fenntartóváltásról szóló döntés meghozatalától számított nyolc napon belül írásban
a miniszternek, a fenntartó székhelye szerint illetékes Igazgatóságnak és a Lebonyolítónak bejelenteni.
(2) Ha fenntartó az Nkt. 4. § 11. pontja szerint átszervezés vagy fenntartóváltás miatt nem jogosult az oktatási
esélyegyenlőséget szolgáló támogatás felhasználására, köteles a támogatást a jogutód fenntartónak átadni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatás
felhasználásának további módját. (4) Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatással a fenntartóváltás vagy átszervezés esetén az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 140. § (9) bekezdésének megfelelően kell
elszámolni. 7. Záró rendelkezések 21. § Az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló támogatásokról szóló 26/2012. (V. 9.) KIM rendelet (a továbbiakban: R2.) 1. és
2. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek: „1. § (1) E rendelet a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet
11. pont a) és b) alpontja szerinti előirányzat terhére, a 2011/2012. nevelési évre, tanév 2012. január 1-jétől
2012. augusztus 31-éig tartó időszakára juttatható, a (2) bekezdés szerinti támogatások igénylésének szabályai
állapítja meg. (2) A helyi önkormányzat, a helyi nemzetiségi önkormányzat és a többcélú kistérségi társulás (a továbbiakban együtt:
önkormányzati fenntartó) a 2011/2012. nevelési évre, a tanév 2012. január 1-jétől 2012. augusztus 31-éig tartó
időszakára képesség-kibontakoztató, integrációs felkészítés, óvodai fejlesztő program szervezésének támogatást
(a továbbiakban együtt: kiegészítő támogatás) vagy az integrációs rendszerben részt vevő intézményekben dolgozó
pedagógusok anyagi támogatására fordítható támogatást (a továbbiakban: kiegészítő illetmény) igényelhet.
(3) A támogatást az az önkormányzati fenntartó igényelheti a 2011/2012-es nevelési év, tanév feladatainak ellátására,
aki a 2011. évben a 2011/2012. nevelési évre, tanévre tekintettel az oktatási esélyegyenlőséget szolgáló
támogatásokról szóló 27/2011. (IX. 14.) KIM rendelet (a továbbiakban: Otkr.) alapján kiegészítő támogatásban vagy
kiegészítő illetményben részesült. (4) Az önkormányzati fenntartó a támogatásokat akkor igényelheti, ha az általa fenntartott intézmény
a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet [a továbbiakban: 11/1994. (VI. 8.)
MKM rendelet] 39/D–39/E. §-ában és 54. § (15) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő, az
oktatásért felelős miniszter által kiadott Integrációs Pedagógiai Program szerinti képesség-kibontakoztató, integrációs
felkészítést, illetve óvodai fejlesztő program szerinti foglalkozást biztosít.
2. § (1) A kiegészítő támogatás az oktatásért felelős miniszter által kiadott óvodai, iskolai integrációs pedagógiai
programban meghatározott tevékenységekre, feladatok ellátására, illetve az ott meghatározott célok megvalósítására
az 5. melléklet szerinti mértékben 2012. szeptember 15-ig használható fel.
(2) A kiegészítő támogatás nem fordítható olyan tevékenység finanszírozására, amelynek pénzügyi fedezetét
a kiegészítő illetmény biztosítja.” 22. § Az R2. 4. § (1) bekezdésében az „a Wekerle Sándor Alapkezelő” szövegrész helyébe az „az Emberi Erőforrás
Támogatáskezelő” szöveg lép. 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
39/2019. (II. 19.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Szecskó Tiborné dr. Weigert Mária Klárát 2019. június 21-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. február 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
93/2009. (XI. 27.) HM utasítása a harcászati repülőerő-képesség fenntartásához szükséges repülési idő biztosításának lehetőségeit vizsgáló bizottság létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja alapján a harcászati
repülőerő-képesség fenntartásához szükséges repülési idő biztosításának lehetőségeit vizsgáló bizottság létrehozása érdekében
a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) a feladattal érintett
katonai szervezeteire. 2. § (1) A harcászati repülőerő-képesség fenntartásához szükséges repülési idő biztosítása lehetőségeinek vizsgálatára
bizottságot hozok létre. (2) A bizottság munkáját közvetlenül a jogi szakállamtitkár irányítja.
(3) A bizottság elnöke a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója.
(4) A bizottság tagjai: a) a HM Jogi Szakállamtitkári Titkárság titkárságvezetője,
b) a HM Védelmi Tervezési Főosztály főosztályvezetője, c) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség vezérigazgatója,
d) a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály főosztályvezetője, továbbá
e) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság repülő- és légvédelmi parancsnokhelyettese.
3. § A bizottság elnöke a feladat végrehajtása érdekében más szakterületeken működő HM-en belüli és MH szervezetek
képviselőit is felkérheti közreműködésre. 4. § A bizottság feladatai:
a) a beszerezés szakmai, pénzügyi, jogi és (köz)beszerzési feltételeinek vizsgálata, a szakmai igények és a pénzügyi,
valamint jogi lehetőségek összehangolása, b) a beérkezett felajánlás feltételeinek vizsgálata, annak megfelelőségéről történő állásfoglalás,
c) tárgyalások folytatása a felajánló szervezettel a harcászati repülőerő-képesség fenntartásához szükséges repülési
idő biztosítását szolgáló szerződés megkötése érdekében, d) jelentés készítése a miniszter részére a vizsgálat és a tárgyalások eredményéről, a bizottság javaslatairól.
5. § A bizottság a működési rendjét maga határozza meg. Üléseit szükség szerint az elnök hívja össze, azonban a jogi
szakállamtitkár utasítására haladéktalanul össze kell hívnia. A bizottság üléseiről emlékeztető készül, amelyet az elnök
ír alá, és haladéktalanul megküld a jogi szakállamtitkárnak, valamint a bizottság tagjainak.
6. § A bizottság az utasítás hatálybalépését követő három napon belül megtartja alakuló ülését.
7. § (1) A bizottság a vizsgálat és a tárgyalások eredményéről, javaslatairól a jogi szakállamtitkár útján legkésőbb 2009.
december 31-ig jelentést terjeszt fel a honvédelmi miniszterhez.
(2) A harcászati repülőerő-képesség fenntartásához szükséges repülési idő biztosításához szükséges szerződést a jelentés
honvédelmi miniszter általi elfogadását követően haladéktalanul meg kell kötni.
8. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2010. január 1-jén hatályát veszti.
(2) Az utasítást az érintettek közvetlenül is megkapják.
Budapest, 2009. november 18. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
3/2019. (IV. 26.) IM utasítása az Igazságügyi Minisztérium integrált kockázatkezelési rendjéről, valamint a szervezeti integritást sértő események kezelésének eljárási rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a költségvetési szervek belső
kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6.  § (4)  bekezdésében foglaltakra –
a következő utasítást adom ki:
1. § Az Igazságügyi Minisztérium integrált kockázatkezelési rendjéről, valamint a szervezeti integritást sértő események
kezelésének eljárási rendjét (a továbbiakban: utasítás) az 1. melléklet szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
4. § Hatályát veszti az Igazságügyi Minisztérium ellenőrzési nyomvonal kialakításának és működtetésének szabályzata.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter