type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1323/2014. (V. 30.) Korm. határozata a Hungaroring Sport Zrt. rendkívüli feladatainak ellátásához szükséges 2014. többletforrás-igényének biztosításáról, továbbá a Formula 1 televíziós közvetítési jogának jogdíjáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Hungaroring Sport Zrt. 2014. évi rendezvényei támogatásának kiegészítésével, és felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, valamint nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak a szükséges források
– legfeljebb 600,0 millió forint – ütemezett rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter,
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alappal
(a  továbbiakban: MTVA) együttműködve – vizsgálja felül a  Formula 1 televíziós közvetítői jogdíjára, illetve
a  televíziós közvetítés gyártására vonatkozó szerződéseket a  szerződéses díjak közvetlenül és teljes mértékben
az MTVA által a Formula One World Championship Limited részére történő megtérítése érdekében, és dolgozzon ki
megoldási javaslatot a jogdíjak és szerződéses díjak hosszú távú, biztonságos finanszírozására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (2) bekezdésében és a 223. § (3) bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a földművelésügyi miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Búsi Lajosnak, a  Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2014. június 22-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2012. (XI. 30.) NMH utasítása a Központi Piacfelügyeleti Információs Rendszeren történő adatszolgáltatásról, valamint az azzal közvetlenül összefüggő hatósági feladatok egyes kérdéseiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt hatáskörömben eljárva – a Nemzeti Munkaügyi
Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek feladat- és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet
11. § (1) bekezdése alapján a szakmai irányítást ellátó Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóság főigazgató-helyettesének
egyetértésével – a Központi Piacfelügyeleti Információs Rendszeren történő adatszolgáltatásról, valamint az azzal közvetlenül
összefüggő hatósági feladatok egyes kérdéseiről a következő utasítást adom ki:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás tárgyi hatálya a termékek biztonságosságával és az ezzel kapcsolatos eljárással összefüggésben, a
munkahelyek munkavédelmi hatósági ellenőrzése, valamint más hatóságok intézkedései során a Nemzeti Munkaügyi
Hivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Igazgatóság (a továbbiakban: NMH MMI) tudomására jutott tényeknek vagy
körülményeknek a Központi Piacfelügyeleti Információs Rendszeren (a továbbiakban: KPIR) keresztül történő
információszolgáltatási kötelezettség teljesítésére terjed ki. (2) Az utasítás személyi hatálya az NMH MMI-re, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok munkavédelmi és
munkaügyi szakigazgatási szerveire terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések
2. § Ezen utasítás alkalmazásában 1. biztonságos termék: minden olyan termék, amely a szokásos vagy ésszerűen előrelátható használati feltételek
mellett nem jelent veszélyt, vagy kizárólag a termék használatával összeegyeztethető, elfogadhatónak tekinthető és a
személyek biztonsága és egészsége magas szintű védelmének megfelelő legkisebb veszélyt jelenti;
2. központi kapcsolattartó: az NMH MMI főigazgató-helyettese által az NMH MMI kormánytisztviselői közül kijelölt
kormánytisztviselő, akinek kapcsolattartási adatait névvel, telefonszámmal, elektronikus levélcímmel az interneten
(www.piacfelugyelet.hu) elérhetővé kell tenni; 3. KPIR: a termékek piacfelügyeletéről szóló törvény alapján a fogyasztóvédelmi hatóság által működtetett Központi
Piacfelügyeleti Információs Rendszer, a piacfelügyeleti hatóságok által végzett piacfelügyeleti ellenőrzéssel
kapcsolatos adatok és beszerzett dokumentumok feldolgozására és nyilvántartására szolgáló adatbázis;
4. munkavédelmi felügyelő: a Nemzeti Munkaügyi Hivatalról és a szakmai irányítása alá tartozó szakigazgatási szervek
feladat és hatásköréről szóló 323/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 11. § (4) bekezdése szerint sikeres vizsgát tett és
ugyanezen rendelet 18. § (5) bekezdésében meghatározott elsőfokú hatósági feladatokat ellátó kormánytisztviselő;
5. Munkavédelmi Szervezeti Egység: a Nemzeti Munkaügyi Hivatal mindenkor hatályos Szervezeti és Működési
Szabályzata alapján a munkavédelmi hatósági, irányítási, felügyeleti feladatokat, valamint a munkabaleseti
nyilvántartási rendszer kezelését ellátó szervezeti egység; 6. RAPEX: Közösségi Gyors Tájékoztatási Rendszer, amelyhez Magyarország a KPIR működtetéséért felelős
fogyasztóvédelmi hatóságon keresztül kapcsolódik, és amely a tagállamok közötti gyors információcserét biztosítja az
illetékes piacfelügyeleti hatóságok európai hálózatában a termékbiztonsággal kapcsolatos ügyekben;
7. RAPEX-riasztás: a KPIR-en keresztül vagy a fogyasztóvédelmi hatóságtól elektronikus úton érkezett információ;
8. reagálás: a KPIR-adatbázisban már szereplő veszélyes termékre vonatkozó új információ;
9. riasztás: a biztonságossági követelményeknek nem megfelelő termékről a KPIR-be adott első információ;
10. súlyos veszély: a piacfelügyeleti hatóság gyors beavatkozását igénylő veszély, amely érinti vagy érintheti a
fogyasztók vagy a felhasználók életét, testi épségét és egészségét;
11. termék: áru, valamint a szolgáltatás nyújtása során a fogyasztó számára nyújtott vagy elérhetővé tett áru, amelyet a
szervezett munkavégzés során a munkahelyen munkaeszközként vagy egyéni védőeszközként használatba vettek,
illetőleg felhasználtak, vagy ilyen célból új állapotban beszereztek;
12. területi kapcsolattartó: a fővárosi vagy megyei kormányhivatal munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv
munkavédelmi felügyelőségének igazgatóhelyettese által kijelölt ügyintéző; 13. veszélyes termék: a biztonságos termék meghatározásának nem megfelelő termék.
II. FEJEZET A BIZTONSÁGOSSÁGI KÖVETELMÉNYEKNEK NEM MEGFELELŐ TERMÉKEKRE VONATKOZÓ
ADATSZOLGÁLTATÁS 3. A KPIR-rendszerbe szolgáltatott információk 3. § (1) Amennyiben a munkavédelmi felügyelő a munkahelyen végzett hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy az
egyéni védőeszköz vagy a munkaeszköz, mint termék eredeti állapotában nem felel meg a biztonságossági
követelményeknek, feladatkörében a munkavédelmi felügyelőség igazgatóhelyettesénél (a továbbiakban:
igazgatóhelyettes) intézkedés meghozatalát, pl. széles körű tájékoztatást, a termék forgalomba hozatalának, illetve
reklámozásának korlátozását vagy megtiltását, a már forgalomba hozott termék forgalomból való kivonását, vagy a
termék visszahívását kezdeményezi. (2) Amennyiben a munkavédelmi felügyelő a munkahelyen végzett hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a
termék veszélyes, akkor is kezdeményeznie kell az (1) bekezdésben meghatározott intézkedés meghozatalát, ha az az
általános biztonságossági előírásoknak megfelelt. 4. § (1) A munkavédelmi felügyelő által végzett munkahelyi ellenőrzés során feltárt, a biztonságossági követelményeknek
nem megfelelő termék esetében meghozott korlátozó vagy tiltó intézkedésről a fővárosi és megyei kormányhivatal
munkavédelmi és munkaügyi szakigazgatási szerv munkavédelmi felügyelősége (a továbbiakban: munkavédelmi
felügyelőség) az NMH MMI útján riasztást kezdeményez. (2) A biztonságossági követelményeknek nem megfelelő termék esetében az NMH MMI a KPIR-be az információszolgáltatást a
munkavédelmi felügyelőség által nyújtott információk alapján teljesíti. 4. A KPIR-rendszerbe történő adatszolgáltatás teljesítésének módja, határideje
5. § (1) Az NMH MMI az információáramlás biztosítása céljából létrehozott társhatósági értesítési modulon keresztül, mint
tagszervezet kapcsolódik a KPIR-hez. Az NMH MMI a KPIR-be tagi jogosultsági szintjén a kijelölt központi
kapcsolattartók útján léphet be. (2) Az igazgatóhelyettes egy-egy fő területi kapcsolattartót jelöl ki a KPIR információszolgáltatás körébe tartozó
elektronikus levelek küldésére és fogadására. 6. § (1) Az információszolgáltatás kezdeményezésére a munkavédelmi felügyelő köteles.
(2) Az igazgatóhelyettes intézkedik arról, hogy a területi kapcsolattartó a 7. §-ban meghatározott adatokat késlekedés
nélkül, de legkésőbb a munkavédelmi felügyelő 4. § (1) bekezdésben meghatározott intézkedésének meghozatalától
számított 3 munkanapon belül továbbítsa a központi kapcsolattartóhoz.
7. § (1) A KPIR-ben történő rögzítés érdekében nyújtott információknak a termék azonosítására alkalmas adatokat kell
tartalmazniuk. Így különösen a) a megnevezést; b) a származási helyet;
c) a gyártás időpontját; d) a gyártó, forgalmazó vagy szolgáltató nevét, címét;
e) a jogerős közigazgatási érdemi döntés, illetve az ideiglenes intézkedés számát és keltét, valamint a rendelkezés
rövid tartalmát. (2) A területi kapcsolattartó a bejelentést az 1. melléklet szerinti hivatalos riasztási formanyomtatvány, illetve a 2. melléklet
szerinti reagálási formanyomtatvány felhasználásával elektronikus úton küldi meg a központi kapcsolattartó részére.
A bejelentést papír alapon is el kell juttatni az NMH MMI Munkavédelmi Szervezeti Egysége részére.
(3) A munkavédelmi felügyelőségtől a KPIR-be szánt adatok és információk csak az igazgatóhelyettes jóváhagyását
követően továbbíthatók a központi kapcsolattartóhoz. 8. § (1) Az NMH MMI a 4. § (1) bekezdés szerinti intézkedést haladéktalanul rögzíti a KPIR-ben, az intézkedéssel szembeni
fellebbezésre való tekintet nélkül. (2) Az NMH MMI felelős a központi kapcsolattartó által a KPIR társhatósági modulba felvitt riasztás vagy reagálás
formanyomtatványainak kitöltéséért, a tőle származó hír, vagy bármely egyéb információ valóságtartalmáért,
valamint az adatok, információk bizalmasnak történő minősítéséért. (3) A riasztást érvényteleníteni kell, ha a riasztás alapjául szolgáló intézkedést a munkavédelmi felügyelőség visszavonta.
A visszavonásról szóló dokumentum másolatát a munkavédelmi felügyelőség csatolt fájlként minden esetben
haladéktalanul köteles az NMH MMI központi kapcsolattartója részére elektronikus úton, a Munkavédelmi Szervezeti
Egység részére papír alapon elküldeni. 5. A KPIR-ben rögzített információk felhasználása
9. § (1) A KPIR információszolgáltatás keretében a munkavédelmi felügyelőség részére az NMH MMI tájékoztatást ad a nem
biztonságos termékről tudomására jutott – ideértve elsődlegesen a megfelelőség tanúsítását végző szervezettől, a
gyártótól vagy a forgalmazótól az NMH MMI-hez írott formában érkező – tényekről vagy körülményekről.
(2) A KPIR-ben rögzített, a központi kapcsolattartótól kapott információkat a területi kapcsolattartó az igazgatóhelyettes
által kijelölt számítógépekre késedelem nélkül továbbítja. A KPIR-ben rögzített információk munkavédelmi
felügyelőhöz történő haladéktalan eljuttatásáról az igazgatóhelyettes saját hatáskörében gondoskodik.
10. § (1) A KPIR-ből kapott információ hasznosítása az adott termék esetében kizárólag a munkahelyi hatósági ellenőrzési
kötelezettség teljesítése során szükséges. (2) A munkavédelmi felügyelő a KPIR-ből kapott információ alapján munkavédelmi ellenőrzés megindítására, illetve a már
folyamatban lévő ellenőrzés során intézkedés meghozatalára nem köteles.
11. § Az NMH MMI az utasításban foglalt feladatok ellátása során szerzett, a munkavállalók széles körét érintő
tapasztalatokat, elsődlegesen a termék azonosítását segítő, a veszély természetére és a meghozott intézkedésekre
vonatkozó információkat a honlapján nyilvánosságra hozza az NMH MMI főigazgató-helyettesének jóváhagyását
követően. 6. A RAPEX alkalmazása 12. § (1) Az NMH MMI a KPIR-en keresztül a veszélyes termékkel kapcsolatban a riasztásban jelzi, hogy a termék súlyos
kockázatot jelent-e, valamint hogy szükség van-e a tagállamok azonnali intézkedésére.
(2) Azonnali intézkedést igénylő riasztásként kell kezelni a súlyos kockázatot jelentő, európai uniós szinten előre
láthatóan jóváhagyott intézkedést igénylő, illetve a várhatóan társadalmi kérdéssé váló eseteket.
(3) A súlyos kockázatot jelentő esetben az 1. melléklet szerinti riasztási formanyomtatványon a „Súlyos kockázat” rovatot
kell megjelölni, amelyre az igazgatóhelyettes tesz javaslatot. Az NMH MMI központi kapcsolattartója részére csatolni
kell minden olyan dokumentumot, amely a KPIR hazai használatán túlmenően az Európai Unió többi tagállama részére
fontos információt tartalmaz, és a RAPEX-rendszer hatékonyságát növeli.
(4) Az egészségre és biztonságra súlyos kockázatot nem jelentő termékek esetében a forgalmazás korlátozása érdekében
történő, az NMH MMI általi kezdeményezéshez az 1. melléklet szerinti riasztási formanyomtatványon a „Nem súlyos
kockázat” rovatot kell megjelölni. III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
7. Hatálybalépés 13. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Központi Piacfelügyeleti Információs Rendszeren történő adatszolgáltatásról szóló 5/2011. (X. 28.)
OMMF utasítás. Komáromi Róbert s. k.,
főigazgató


text:
1680/2012. (XII. 28.) Korm. határozata a Szegedi Tudományegyetem szervezeti keretein belül létrejövő Francia Egyetem fokozatos kialakításához szükséges támogatásról.
A Kormány 1. egyetért a Szegedi Tudományegyetem szervezeti keretein belül, jelenleg Európa-tanulmányok Központ,
2013. februári átstrukturálását követően Nemzeti és Regionális Tanulmányok Intézet alapjain létrehozni kívánt Francia
Egyetem célkitűzéseivel, és azzal, hogy a felsőoktatási intézmény fokozatos kialakítása érdekében, a 2013–2017.
közötti időszakban a Szegedi Tudományegyetem évente 20 millió forint, összesen 100 millió forint vissza nem
térítendő központi költségvetési támogatásban részesüljön; 2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti támogatás forrásának megteremtése
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a Francia Egyetem fokozatos kialakításának elősegítése első
lépéseként, a 2013. évre meghatározott célok megvalósítása érdekében nyújtandó 20 millió forint összegű, vissza nem
térítendő támogatás rendelkezésre bocsátásának és felhasználásának feltételeiről kössön támogatási szerződést az
intézményi és szakmai alapot biztosító Szegedi Tudományegyetemmel; Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. január 31. 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az 1. pontban meghatározottakkal összhangban – a 2014–2017. évi
központi költségvetés tervezése során gondoskodjon a Francia Egyetem fokozatos kialakításának megvalósításához
szükséges évi 20 millió forint biztosításáról. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a mindenkori központi költségvetés tervezésekor Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
74/2012. (X. 18.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Ruházati Műhely szolgáltatásainak igénybevételéről, az igényjogosultság engedélyezéséről, valamint a készíttethető egyenruházati termékek köréről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja, a 2. § (5) bekezdés a) pont af) és
ag) alpontja alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetek, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezetei hivatásos és szerződéses tiszti, altiszti
állományára, valamint a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény alapján nyugállományba helyezett, továbbá szolgálati járandóságban részesülő személyekre terjed ki.
2. § (1) A HM Ruházati Műhely (a továbbiakban: HM RM)
alaptevékenységeként végzi a köznapi és társasági egyenruházati cikkek, így különösen: posztóköpeny, zubbony,
pantalló, lábbeli, női posztóköpeny, női zubbony, női
kosztümkabát, női szoknya, női pantalló mérték utáni készítését, valamint átalakítását és méretre igazítását.
(2) A HM RM szolgáltatás keretében végrehajtja a rendfokozati jelzések és egyéb díszítőelemek felvarrását, cseréjét, elvégzi a rendszeresített cipők talpalását, sarkalását.
(3) A HM RM nem készít civil ruházati terméket, nem
végez civil ruházati termék átalakítást.
3. § A HM RM a ruházati fejlesztés keretében, a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH)
szakmai útmutatása alapján, végrehajtja a különböző öltözetek mintatermékeinek, prototípusainak kimintázását és
előállítását, továbbá közreműködik a kialakított új ruházati cikkek szabásával, összeállításával és kivitelezésével
kapcsolatos műszaki-technológiai követelmények meghatározásában, kidolgozásában.
4. § (1) A 2. § szerinti szolgáltatás igénybevételére az 1. §
hatálya alá tartozó tábornokok, tábornoki rendfokozattal
rendszeresített beosztást betöltő főtisztek, továbbá a nyugállományú és szolgálati járandóságban részesülő tábornokok alanyi jogon jogosultak.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó személyek
részére – indokolással ellátott kérelmükre – a szolgáltatás
rendszeres, vagy eseti igénybevételét, egyedi elbírálás
alapján, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) logisztikai erők főnöke engedélyezheti. Az engedély egyszeri alkalomra, vagy határozott ideig érvényes, melyben pontosan meg kell jelölni, hogy az
mely egyenruházati cikkekre, és azok milyen mennyiségére vonatkozik.
5. § A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény hatálya alá tartózó szervezetek tábornoki rendfokozatot viselő
állománya a HM RM kiegészítő tevékenység keretében
végzett szolgáltatásait, a meglévő szabad kapacitás terhére
– a ruházati termékek készítéséhez szükséges, honvédségnél rendszeresítettől eltérő, alapanyag és egyéb díszítőelem biztosítása mellett –, térítés ellenében veheti igénybe.
6. § (1) Az igényjogosultak, vagy az arra engedéllyel rendelkezők az igénybe vett szolgáltatás ellenértékét – a szolgálati, vagy a nyugdíjas-igazolvány felmutatása mellett – a
részükre kiadott érvényes ruházati utalványfüzet utalványszelvényének kitöltésével és annak átadásával, valamint
készpénzzel egyenlíthetik ki.
(2) A HM RM által végezhető szolgáltatások térítési díjait a HM FHH főigazgató javaslata alapján – az éves ruházati gazdálkodási árjegyzék kiadásáról szóló – szakutasításban kell meghatározni.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
8. § A honvédelmi szervezetek alaptevékenysége ellátására
rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználását célzó tevékenységek szabályairól, valamint a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 11/2012.
(II. 16.) HM utasítás 2. § (3) bekezdése a következő
e) ponttal egészül ki:
(Kiegészítő tevékenység:)
„e) az MH Logisztikai Ellátó Központ által üzemeltetett
HM Ruházati Műhely méretes ruházat- és lábbeli készítési
szabad kapacitásának kihasználása.”
9. § Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Ruházati
Műhely szolgáltatásainak igénybevételéről, a jogosultság
engedélyezéséről, valamint a készíttethető egyenruházati
cikkek köréről szóló 32/2007. (HK 6.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1619/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ létrehozásának előkészítésével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. felhívja az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy az emberi erőforrások
miniszterével egyeztetve terjessze a Kormány elé a Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási
központ intézményfejlesztési alapkoncepcióját és a beruházási alapprogramot, illetve a megvalósítás folyamatának
szakmai, jogi-közigazgatási és finanszírozási alapelveit;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. október 31.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1351/2011. (X. 20.) Korm. határozat 2.  pont d)  alpontjában
foglaltak biztosítása mellett, a  magyar szellemi teljesítményeket bemutató kiállítási központ létrehozásával és
a  Rubik kockát bemutató nemzetközi vándorkiállítással kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 1090/2012. (IV. 2.)
Korm. határozatban nevesített, a  Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ
létesítésével kapcsolatos előkészítő munkálatokat – ideértve különösen a nemzetközi építész pályázat előkészítését
és lebonyolítását – a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján lássa el;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
3. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti feladatok ellátása céljából a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. szervezetén
belül egy külön erre a feladatra szakosodott programiroda alakuljon meg azzal, hogy az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1351/2011. (X. 20.)
Korm. határozat 2. pont d) alpontjában foglaltak teljesülését biztosítani kell, és egyben felhívja a nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával tegye
meg a feladatok végrehajtását végző programiroda kialakításához szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával gondoskodjon arról, hogy Magyarország
2014. évi központi költségvetésének tervezése során a  2. és 3.  pontban meghatározottak 2014. évi ellátásához,
illetve a  Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ létrehozásának előkészítésével
kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges 520,0 millió forint az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezetben rendelkezésre álljon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: Magyarország 2014. évi központi költségvetésének tervezése
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztos bevonásával – a  Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ
létrehozására irányuló beruházás finanszírozásáról, az európai uniós fejlesztési források felhasználási lehetőségének
megvizsgálásával készítsen előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. III. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás és kiegészítő jegyzőkönyveinek kihirdetéséről, valamint a módosító megállapodás kötelező hatályának elismeréséről és kihirdetéséről.
(A megállapodás Magyarország vonatkozásában 2006. február 1-jén lépett nemzetközi jogilag hatályba.)
(Az első kiegészítő jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában 2006. február 1-jén lépett nemzetközi jogilag hatályba.)
(A második kiegészítő jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában 2009. május 1-jén lépett nemzetközi jogilag hatályba.)
(A harmadik kiegészítő jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában 2016. március 1-jén lépett nemzetközi jogilag hatályba.)
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről
a  Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás módosításáról szóló
megállapodás (a továbbiakban: módosító megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Dél-afrikai Köztársaság közötti
kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás); az  egyrészről
az  Európai Közösség és tagállamai, másrészről a  Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelmi, fejlesztési és
együttműködési megállapodáshoz a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság,
a  Litván Köztársaság, a  Magyar Köztársaság, a  Máltai Köztársaság, a  Lengyel Köztársaság, a  Szlovén Köztársaság
és a  Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembe vétele céljából készült kiegészítő
jegyzőkönyvet (a továbbiakban: első kiegészítő jegyzőkönyv); az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamai,
másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodáshoz a Bolgár
Köztársaságnak és Romániának az  Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából készült
kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban: második kiegészítő jegyzőkönyv); valamint az  egyrészről az  Európai
Közösségek és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság közötti kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési
megállapodáshoz a  Horvát Köztársaságnak az  Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele céljából
készült kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban: harmadik kiegészítő jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Országgyűlés a módosító megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
4. § A megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
5. § Az első kiegészítő jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 2. melléklet tartalmazza.
6. § A második kiegészítő jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 3. melléklet tartalmazza.
7. § A harmadik kiegészítő jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 4. melléklet tartalmazza.
8. § A módosító megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 5. melléklet tartalmazza.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. március 7-i ülésnapján fogadta el.
9. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. §, a 8. § és az 5. melléklet a módosító megállapodás 2. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A módosító megállapodás, valamint a 3. §, a 8. § és az 5. melléklet hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért
felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével
állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1700/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Filmarchívumban és a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap Archívumában őrzött audiovizuális kulturális javak analóg állományának egységes elhelyezését szolgáló raktározással összefüggő forrásbiztosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  Közgyűjteményi Digitalizálási Stratégia megvalósítása érdekében 2018–2021. évek között szükséges
intézkedésekről szóló 1175/2018. (III. 28.) Korm. határozat 8.  pontjában foglaltak végrehajtása érdekében
a  Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt. által működtetett Magyar Nemzeti Filmarchívumban és
a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap Archívumában őrzött audiovizuális kulturális javak analóg
állományának egységes elhelyezésére és kezelésére alkalmas helyszín kialakítására vonatkozó, a  Magyar Nemzeti
Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt. által elkészítendő részletes megvalósíthatósági tanulmány szükségességével;
2. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjanak
a  2020. költségvetési évben az  1.  pont szerinti megvalósíthatósági tanulmány elkészítéséhez szükséges
50  000  000  forint forrás egyszeri biztosításáról a  2020. évi központi költségvetés XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával – az 1. pont szerinti megvalósíthatósági tanulmány alapján készítsen előterjesztést a Kormány részére
a beruházás előkészítése érdekében.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2021. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2004. (II. 13.) GKM rendelete a gáz csatlakozó vezetékekre és fogyasztói berendezésekre vonatkozó műszaki-biztonsági előírásokról.
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény 56. §
(2) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet szabályozási körébe tartoznak a földgáz,
valamint a cseppfolyós propán-butángázok és ezek elegyeinek (a továbbiakban együtt: éghető gázok) vezetéken történő szolgáltatásában alkalmazott csatlakozó vezetékek és
fogyasztói berendezések, valamint ezek tulajdonosai, használói, illetve üzemeltetői.
(2) A csatlakozó vezetékek és fogyasztói berendezések
tervezésére, létesítésre, üzemeltetésére és megszüntetésére a műszaki-biztonsági szabályzat (10. §) előírásai az
irányadóak.
Hatósági felügyelet alá helyezés 2. § (1) Az éghető gázok csatlakozó vezetékei és fogyasztói
berendezései, továbbá azok üzemeltetése műszaki-biztonsági hatósági felügyelet alá tartozik.
(2) Az (1) bekezdésben előírt hatósági felügyeletet első
fokon a Műszaki Biztonsági Felügyelőség, illetve annak
területi műszaki-biztonsági felügyelőségei, másodfokon a
Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal (a továbbiakban
együtt: hatóság) látja el.
Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
a) rendeltetésszerű használat: a csatlakozó vezeték,
a fogyasztói berendezés és ez utóbbi elemeinek műszaki
leírásában, kezelési útmutatójában vagy termékismertetőjében feltüntetett minőségű gázzal és a megadott nyomástartományban történő, a tervezett célnak és az előírt üzemeltetési módnak megfelelő használat;
b) fogyasztó: a nyilvántartásba vett feljogosított
fogyasztó és a közüzemi fogyasztó;
c) üzemeltetés: a csatlakozó vezetékkel és fogyasztói
berendezéssel kapcsolatos minden tevékenység, így a létesítés, az üzembe helyezés, a normál üzem, a leállítás, a karbantartás, az átalakítás, az üzemzavar elhárítás, a fogyasztó
szolgáltatói és hatósági ellenőrzése, valamint a megszüntetés.
Tervezés 4. § Csatlakozó vezetéket és fogyasztói vezetéket csak az
tervezhet, akinek a külön jogszabály1 alapján szakirányú
tervezési jogosultsága van, és aki a Magyar Mérnöki Kamara hivatalos tervezői névjegyzékében szerepel.
Kivitelezés 5. § (1) Csatlakozó vezetéket és fogyasztói berendezést az
létesíthet, szerelhet, javíthat vagy végezheti karbantartásukat, aki a külön jogszabály2 követelményeinek megfelel és
a gázszerelői nyilvántartásban szerepel.
1 A tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény.
2 A gázszerelők nyilvántartásáról szóló 26/2000 (VII. 28.) GM rendelet.
(2) A külön jogszabályban3 meghatározott gázfogyasztó-készülék és tartozékainak szerelését, javítását, karbantartását a készülék gyártója, vagy annak megbízottja a
(1) bekezdés szerinti feltétel teljesítése nélkül is végezheti.
6. § (1) Az elosztói engedélyes a csatlakozó vezeték és
fogyasztói berendezés kiviteli terveinek felülvizsgálatáért,
valamint a gázszerelés üzembe helyezés előtti ellenőrzéséért az 50 m3/óra, vagy ennél nagyobb teljesítmény
esetén külön díjat számíthat fel.
(2) A csatlakozóvezeték és fogyasztói berendezés (1) bekezdés szerinti terveinek a külön jogszabályokban előírt
felülvizsgálati munkaidő ráfordítása:
a) 50—200 m3/óra teljesítmény igény
esetén 1 napidíj,
b) 200—1000 m3/óra teljesítmény
igény esetén 2 napidíj,
c) 1000—3000 m3/óra teljesítmény
igény esetén 3 napidíj,
d) 3000 m3/óra feletti teljesítmény
igény esetén 4,5 napidíj.
A kivitelezést követően a bekapcsolás előtti műszakibiztonsági ellenőrzéséért a területileg illetékes elosztói
engedélyesnek 1 napidíj, illetőleg óránkénti átalánydíjat
kell megállapítania.
A napidíj, illetőleg óránkénti átalánydíj meghatározásánál a külön jogszabályban4 meghatározott naponta, illetőleg órára meghatározott átalánydíj összeggel kell számolni.
(3) A hiánypótlásra visszaadott kiviteli terv módosításának, kiegészítésének ismételt felülvizsgálati díja a napidíj
50%-a.
(4) Az ügyfél hibájából meghiúsult helyszíni biztonságiellenőrzési eljárás esetén a díj a napidíj 70%-a.
(5) A területileg illetékes elosztói engedélyes a 2. §
(1) bekezdésében meghatározott díjon felül 25% ÁFA-t
számít fel.
Üzemeltetés 7. § (1) A tulajdonos, a használó, illetve az üzemeltető
(a továbbiakban együtt: üzemeltető) köteles a csatlakozó
vezetéket és a fogyasztói berendezést rendeltetésszerű
3 Az ipari és mezőgazdasági gázfogyasztó készülékek megfelelőségének tanúsítási, illetve jóváhagyási rendjére és forgalomba hozatalára vonatkozó szabályokról szóló 13/2004. (II. 13.) GKM rendelet.
4 A műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó szervezet egyes államigazgatási eljárásainak és igazgatási jellegű szolgáltatásainak díjairól szóló,
többször módosított 15/1997. (IV. 4.) IKIM rendelet mellékletének
VIII. fejezete.
állapotban tartani, rendeltetésszerűen üzemeltetni, a szükséges ellenőrzéseket és karbantartását a gyártói előírások
alapján rendszeresen elvégeztetni, minden vonatkozó
biztonsági előírást betartatni, valamint a hatósági, illetve
elosztói engedélyes ellenőrzése során az ellenőrzés feltételeit biztosítani. Erről a kötelezettségről az elosztói engedélyes a fogyasztót tájékoztatni köteles.
(2) A karbantartást és a kapcsolódó ellenőrzést bizonylatolt (jegyzőkönyvezett) formában kell végezni. A karbantartás, javítás, időszakos felülvizsgálatok szakmai és személyi feltételeire a gyártó előírásai az irányadóak.
(3) A külön jogszabály5 szerint hatósági felügyelet alá
tartozó gázkészülékekkel kapcsolatos tevékenységet végzőknek a biztonságos üzemeltetést lehetővé tevő létszámát, képzettségét, továbbá a kezelőkre vonatkozó külön
jogszabályban 6 meghatározott egyéb feltételeket az üzemeltetőnek kell meghatároznia és biztosítania.
(4) A (3) bekezdésben említett gázkészülék üzemeltetőnek a gyártó előírásainak figyelembevételével üzemeltetési
utasítást kell készítenie, amely tartalmazza a gázfogyasztó
készülék indítására, normál üzemmódjára, leállítására,
vészleállítására és az esetleg bekövetkező rendkívüli események esetén szükséges teendőket. A gázkészüléket az
üzemeltetési utasítás előírásai szerint kell üzemeltetni.
(5) Ha az üzemeltető az (1) bekezdésben foglalt tevékenysége során rendellenességet észlel, köteles minden
szükséges intézkedést — beleértve a csatlakozó vezeték
vagy fogyasztói berendezés részleges vagy teljes üzemen
kívül helyezését is — megtenni.
Eljárás rendkívüli esemény alkalmával 8. § (1) A csatlakozó vezetékkel vagy a fogyasztói berendezéssel kapcsolatos rendkívüli eseményeket háztartási és
kommunális fogyasztó esetében a szolgáltatói engedélyes,
feljogosított fogyasztó esetében a fogyasztó köteles a külön
jogszabályban 7 meghatározott Műszaki Biztonsági Felügyelőségek területi műszaki-biztonsági felügyelőségének
haladéktalanul bejelenteni, majd a bejelentést 24 órán
belül írásban megerősíteni.
(2) A rendkívüli esemény helyszíne a vizsgálat befejezéséig nem változtatható meg, kivéve, ha a további károk,
balesetek megelőzése vagy más ok ezt indokolttá és szükségessé teszi; ebben az esetben a helyszínt fénykép-, videofelvétellel, vázlat készítésével rögzíteni kell.
5 Az ipari és mezőgazdasági gázfogyasztó készülékek megfelelőségének tanúsítási, illetve jóváhagyási rendjére és forgalomba hozatalára
vonatkozó szabályokról szóló 13/2004. (II. 13.) GKM rendelet.
6 A földgázellátásban a műszaki-biztonsági szempontból jelentős
munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai képesítésről és gyakorlatról
szóló 13/2004. (II. 13.) GKM rendelet.
7 A Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal szervezetéről és feladatköréről szóló 110/2003. (VII. 24.) Korm. rendelet.
(3) A hatóság a bejelentést követően köteles a vizsgálatot haladéktalanul megkezdeni. A hatóság, illetve az általa
bevont független szakértők a helyszínen megvizsgálják a
rendkívüli esemény okait, valószínű lefolyását és következményeit. Ezzel kapcsolatban a hatóság jogosult minden
adatot, információt megszerezni, így különösen:
a) fényképeket, vázlatokat, leírásokat készíteni,
b) a rendelkezésre álló adatokból megállapítani
(rekonstruálni) a megelőző üzemi viszonyokat,
c) megvizsgálni a sérült vezetéket, berendezést, ezek
tartozékait, környezetét,
d) meghallgatni a rendkívüli esemény szemtanúit, az
illetékes személyeket, a kezelőket, és erről jegyzőkönyvet
felvenni,
e) tanulmányozni a szükséges okmányokat, üzemi
naplókat, f) elrendelni az alkatrészek, tartozékok, laboratóriumi,
műszeres és más vizsgálatait,
g) elemezni, értékelni a belső üzemi kivizsgálás adatait.
(4) A hatóság köteles a berendezések, tartozékok,
okmányok megőrzéséről és szükség szerinti vizsgálatáról
gondoskodni.
(5) Ha a hatóság a vizsgálat során azt állapítja meg, hogy
a gyártással vagy üzemeltetéssel kapcsolatban mulasztás
történt, vagy a rendkívüli esemény bekövetkezése vétkes
magatartás következménye, köteles a szükséges felelősségre vonási eljárás megindítását kezdeményezni.
(6) A hatóságnak a vizsgálat eredményéről részletes
jegyzőkönyvet kell készítenie, amelyet a fogyasztónak is alá
kell írnia. A jegyzőkönyvben rögzíteni kell:
a) a rendkívüli esemény valószínűsíthető lefolyását és
az azt kiváltó okokat,
b) a megállapított rendellenességeket,
c) az esemény megismétlődését kizáró intézkedéseket.
(7) A létesítmény ismételt üzembe helyezése csak a
hibák, az eseményt előidéző okok megszüntetése és a létesítmény ismételt felülvizsgálata után történhet.
Hatósági feladatok 9. § (1) A hatóság a műszaki-biztonsági felügyelete keretében:
a) ellenőrzi az elosztói engedélyes műszaki-biztonsági
tevékenységét a rendelet szabályozási körébe tartozó területen; b) a helyszínen ellenőrzi a létesítésre és a külön jogszabályban 8 meghatározott gázkészülékek üzemeltetésére vonatkozó műszaki-biztonsági előírások betartását;
8 Az ipari és mezőgazdasági gázfogyasztó készülékek megfelelőségének tanúsítási, illetve jóváhagyási rendjére és forgalomba hozatalára
vonatkozó szabályokról szóló 13/2004. (II. 13.) GKM rendelet.
c) kivizsgálja a külön jogszabályban9 meghatározott
rendkívüli események bekövetkezésének körülményeit és
a hasonló esetek megelőzésére intézkedik.
(2) A hatóság az (1) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzést évente köteles elvégezni.
(3) A hatóság a háztartási és a kommunális fogyasztó
csatlakozó vezetékét és a fogyasztói berendezés létesítését
és használatát az elosztói engedélyes bevonásával ellenőrizheti.
(4) A hatóság az ellenőrzésről és annak megállapításairól jegyzőkönyvet köteles készíteni.
(5) Ha az ellenőrzés során a hatóság megállapítja, hogy
az e rendeletben és külön jogszabályokban10 meghatározott feltételek nem teljesülnek, vagy az üzemeltető e rendelet 7. § szerinti kötelezettségeit nem teljesíti, elrendelheti a hiba kijavítását, a hiányosság megszüntetését, illetve
megtilthatja a csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés vagy ez utóbbi egyes tartozékainak használatát.
(6) A hiba, hiányosság előírt határidőre történő kijavításáról, a javítás módjáról az üzemeltető köteles tájékoztatni a hatóságot.
Műszaki-biztonsági szabályzat 10. § (1) A csatlakozó vezetékek és fogyasztói berendezések
műszaki-biztonsági szabályzatait (a továbbiakban: Szabályzat) a Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal főigazgatója
készíti elő és a szakmai egyeztetését követően javaslatot
tesz annak kihirdetésére.
(2) A szakmai egyeztetésre Gázipari Műszaki Szakbizottságot kell létrehozni, amely a közzétételt követően a
Szabályzatot évente felülvizsgálja, és javaslatot tesz annak
szükség szerinti módosítására.
(3) A (2) bekezdés szerinti Szakbizottság a következő
szervezetek által delegált — a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium által 3 évre megbízott — 1-1 szakemberből áll:
a) Gázszolgáltatók Egyesülése,
b) Magyar Épületgépészek Szövetsége,
c) Magyar Épületgépészeti Koordinációs Szövetség,
d) Magyar Gázipari Vállalkozók Egyesülete,
e) Magyar Mérnöki Kamara, Gáz- és Olajipari Tagozat
f) Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal és a
g) Magyar PB Gázipari Egyesület.
9 A Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal szervezetéről és feladatköréről
szóló 110/2003 (VII. 24.) Korm. rendelet 13. §-a.
10 — Az egyes gázfogyasztó készülékek kialakításáról és megfelelőségének tanúsításáról szóló, a 3/1999. (II. 5.) GM és a 67/1999. (XII. 15.)
GM rendelettel módosított, 22/1998. (IV. 17.) IKIM rendelet.
— Az ipari és mezőgazdasági gázfogyasztó készülékek megfelelőségének tanúsítási, illetve jóváhagyási rendjére és forgalomba hozatalára
vonatkozó szabályokról szóló 13/2004. (II. 13.) GKM rendelet.
(4) A Szakbizottság ülésein a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium és a Magyar Energia Hivatal képviselője
tanácskozási joggal vehet részt.
(5) A Szakbizottság maga dolgozza ki működési szabályzatát és tagjai közül háromévente elnököt választ. A titkársági feladatok ellátásáról a Magyar Műszaki Biztonsági
Hivatal főigazgatója gondoskodik.
(6) A Szabályzatban foglalt egyes műszaki előírásoktól
az üzemeltető eltérhet, ha előzetesen igazolja, hogy a Szabályzat előírásai szerint elérhető műszaki biztonsági szintet más módon biztosítani tudja.
11. § A hatósági eljárás díját külön jogszabály11 tartalmazza.
Záró és hatályba léptető rendelkezés 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a csatlakozó- és fogyasztói
gázvezetékek kiviteli terveinek felülvizsgálatáért, valamint
a gázszerelés ellenőrzéséért és minősítéséért a gázszolgáltató által felszámítható díjakról szóló 24/1996. (IV. 12.)
IKM rendelet.
Gaál Gyula s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi


text:
105/2015. (II. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–belga kulturális és civil kapcsolatok fejlesztése, az anyaországi, illetve a határon túli rászoruló magyarok
önzetlen segítése, valamint a  magyar történelem és kultúra külföldi megismertetése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
dr. Hámori Károly, a belgiumi CORVINA Kulturális Kör alapítója részére,
Ivánkay Judit, a  belgiumi CORVINA Kulturális Kör társalapítója, a  Femmes d’Europe karitatív szervezet magyar
tagozatának alapítója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. szeptember 8.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2016. (III. 10.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a kiadatásról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyért felelős miniszternek a külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Koszovói Köztársaság Kormánya között a  kiadatásról szóló egyezmény
létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyért felelős minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  igazságügyért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  kiadatásról szóló egyezmény létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyért felelős minisztert, hogy – a  külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben –
a  kiadatásról szóló egyezmény létrehozását követően a  kiadatásról szóló egyezmény szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
299/2013. (VI. 12.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–brazil kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Sérgio Eduardo Moreira Lima, a Brazil Szövetségi Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. május 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1012/2019. (I. 25.) Korm. határozata állami tulajdonban álló ingatlan Katolikus Karitász – Caritas Hungarica részére ingyenesen történő tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI.  törvény 36. § (2) bekezdés g) pontjában, valamint 36. § (3) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a  Magyar Állam tulajdonában álló, Budapest XI. kerület, belterület
4349 helyrajzi számú, kivett intézményi épület megnevezésű, 1138 négyzetméter területű ingatlan (a továbbiakban:
Ingatlan) tulajdonjoga szociális, hitéleti és karitatív feladatok ellátásának elősegítése céljából, ingyenesen a Katolikus
Karitász – Caritas Hungarica (székhelye: 1111 Budapest, Bartók B. út 30. IV.; a  továbbiakban: egyházi jogi személy)
tulajdonába kerüljön;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés
(a továbbiakban: szerződés) az egyházi jogi személlyel megkötésre kerüljön;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 6 hónapon belül
3. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  szerződés – a  tulajdon-átruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi
követelményeken túlmenően – tartalmazza, hogy
a) mennyi az Ingatlan tulajdonosi joggyakorló által megállapított forgalmi értéke;
b) az egyházi jogi személy az Ingatlant terhelő kötelezettségeket teljeskörűen átvállalja, ideértve az esetlegesen
felmerülő általános forgalmi adó megtérítését is; c) az egyházi jogi személy – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  Ingatlan környezeti
állapotának felmérését, kármentesítését, illetve ha az  Ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles,
akkor a szükséges engedélyek megszerzését;
d) az egyházi jogi személy a  nemzeti vagyonról szóló 2011.  évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvtv.)
13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban tesz eleget;
e) amennyiben az egyházi jogi személy a d) alpontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az a) alpont
szerinti bruttó forgalmi érték 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt. – az  erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül – megfizetni;
f ) az Ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  egyházi jogi személy a  jelen határozatban
és a  szerződésben az  adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles használni és
hasznosítani;
g) ha az  egyházi jogi személy az  f )  alpontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz
eleget, az  MNV Zrt. az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el, azzal, hogy az  egyházi
jogi személy a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül
az MNV Zrt.-nek megfizetni;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 6 hónapon belül
4. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  szerződés megkötésére kizárólag abban az  esetben kerüljön sor, ha az  egyházi jogi
személy a  szerződés általa történő aláírásának időpontjában az  adózás rendjéről szóló 2017.  évi CL.  törvény
260.  §-a szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott köztartozásmentes adózónak minősül, és
a  tulajdonosi joggyakorlóval szemben lejárt tartozással nem rendelkezik, a  köztartozásmentes adózói minőséget
az egyházi jogi személy az állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő 6 hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök