text:
11/2019. (III. 8.) ORFK utasítása az Alkotmánybíróság épületébe történő belépés és az onnan való kilépés, valamint a parkolás ellenőrzése rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. §
(1) bekezdés b) pontja, valamint a 46. § (3) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság épületének védelme, valamint az épületben
tartózkodók biztonsága érdekében, az épületbe történő belépés és az onnan való kilépés rendjének szabályozására
– az Alkotmánybíróság elnökének egyetértésével – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed az Alkotmánybíróság Budapest I. kerület, Donáti utca 35–45. szám alatti épületébe
(a továbbiakban: épület) történő belépéssel és az onnan való kilépéssel, valamint az épülethez tartozó zárt parkolóval
kapcsolatos létesítménybiztosítási feladatok ellátására.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) belépőkártya: az Alkotmánybíróság Hivatala által készíttetett, sorszámozott, névre szóló, fényképpel ellátott,
a főbejáraton és a gazdasági bejáraton be- és kilépésre jogosító, elektronikus kezelő kártya;
b) beléptető rendszer: az Alkotmánybíróság Hivatala által üzemeltetett és karbantartott elektronikus rendszer;
c) biztonságtechnikai átvizsgálás: az épületbe belépési jogosultsággal nem rendelkező személy fémkereső kapun
történő átvizsgálása, valamint csomagjának röntgengépen történő átvilágítása;
d) csomag: mindazon, az érintett személy birtokában lévő, általa fogott vagy testére rögzített, azon viselt olyan
tárgy, amely a benne elhelyezett dolgok szállítására, avagy azok szállításának megkönnyítésére szolgál,
és amely alkalmas arra, hogy e dolgok a külső szemlélő elől – részben vagy egészben – elfedve maradjanak;
e) főbejárat: az épület személybejárata, amelyen a belépés folyamatosan biztosított;
f ) gazdasági bejárat: az épület Budapest I. kerület, Vám utca irányából megközelíthető bejárata, amely a hivatali
gépjárművek által használt garázsok és az épületen belüli parkolók megközelítése, az épületbe történő
anyagszállítás, valamint az épületbe akadálymentes módon történő bejutás céljából vehető igénybe, és amely
munkanapokon 6 órától 17 óráig, egyéb időpontokban az erre irányuló igény esetén tart nyitva;
g) küldemény: papíralapú, a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi
LXVI. törvény 3. § c) pontjában meghatározott irat, a minősített adatokat tartalmazó irat, valamint az előző
irattípusokat tartalmazó csomag, futárzsák vagy tárgy, továbbá elektronikus irat – kivéve a reklámanyag,
sajtótermék, elektronikus hulladék –, amelyet kézbesítés céljából burkolatán, a hozzá tartozó listán vagy egyéb,
egyértelműen az irathoz vagy tárgyhoz rendelt felismerhető módon címzéssel láttak el;
h) parkoló: a Budapest I. kerület, Vám utca felől megközelíthető, az Alkotmánybíróság tulajdonát képező,
gépjárműparkolónak kialakított terület, ahol állandó, valamint eseti engedéllyel rendelkező gépjárművek
számára engedélyezhető a parkolás;
i) rendkívüli esemény: az épület elleni támadás, természeti katasztrófa (villámcsapás, ár- és belvíz, földrengés), tűz,
robbanás, tartós áramszünet, fegyverhasználat, hivatalos személy elleni erőszak, vétlen lövés, gyanús csomag,
tárgy feltalálása, illetéktelen behatolás, az épület közvetlen közelében kialakuló csoportosulás;
j) vendégkártya: az Alkotmánybíróság Hivatala által készíttetett, sorszámozott, passzív (nem fényképes),
a főbejáraton történő be- és kilépésre jogosító, meghatározott napig érvényes, elektronikus kezelő kártya.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A be- és kiléptetés általános rendje
3. Az épületben a be- és kiléptetési feladatokat a Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság
Objektumvédelmi Főosztály III. Őrségi Osztály Alkotmánybíróság Őrségi Alosztály (a továbbiakban: őrség) végzi.
4. A belépőkártyával rendelkező személy részére az épületbe történő belépést és az onnan történő kilépést
a belépőkártyájuk elektronikus kezelésével, biztonságtechnikai átvizsgálás nélkül kell biztosítani.
5. A belépőkártyával rendelkező személy beléptetése a belépőkártyája hiányában – a személyazonossága megállapítását
követően – a közvetlen vezetője vagy az Alkotmánybíróság főtitkára engedélyével biztosítható.
6. Az épületbe történő belépést és az onnan történő kilépést igazolvány felmutatása és ellenőrzése, valamint
biztonságtechnikai átvizsgálás nélkül biztosítani kell az alábbi személyek részére:
a) a köztársasági elnök;
b) az Országgyűlés elnöke;
c) az Állami Számvevőszék elnöke;
d) a miniszterelnök;
e) a Kúria elnöke;
f ) a legfőbb ügyész;
g) a Készenléti Rendőrségnek az épületben szolgálatot teljesítő állománya és az ellenőrzésre jogosult tagjai;
h) az Alkotmánybíróság volt tagjai;
i) az a)–h) alpontban felsoroltak kíséretében lévő személyek;
j) előzetes egyeztetés alapján a külföldi delegáció tagjai.
7. Az épületbe történő belépést és az onnan történő kilépést az országgyűlési képviselői, az állami vezetői, a szolgálati
(munkáltatói) igazolványuk felmutatása és ellenőrzése után, biztonságtechnikai átvizsgálás nélkül biztosítani kell
az alábbi személyek részére:
a) az országgyűlési képviselők;
b) az alapvető jogok biztosa és helyettesei, valamint meghatalmazása felmutatása esetén az alapvető jogok
biztosa vagy helyettese által írásban erre felhatalmazott munkatárs;
c) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke;
d) a miniszterek és az államtitkárok;
e) a Magyar Honvédség belföldi futárszolgálatot ellátó tagjai, a Készenléti Rendőrség Állami Futárszolgálat tagjai,
valamint a rendvédelmi szervek belső futárai. 8. A 7. pontban felsorolt személyek belépési szándéka esetén – a fogadásuk érdekében – az őrség haladéktalanul értesíti
a fogadó felet, ennek távollétében vagy hiányában a főtitkárt. A fogadó fél, illetve a főtitkár megérkezéséig a 7. pontban
felsorolt személy várakozását az épületben e célra kijelölt helyen kell biztosítani.
9. A személyazonosság megállapítására alkalmas fényképes igazolvány felmutatását és a 11. pontban meghatározott
adatok rögzítését követően az épületbe történő belépés a főbejáraton keresztül biztosítható
a) a vendégkártyával rendelkező személyeknek a fogadó fél által biztosított kísérettel;
b) az épületben vagy az épületen kívül, de őrzött területen belül szakipari, karbantartási, szolgáltatási, szállítási,
valamint vendéglátási munkát végző személyek (a továbbiakban: munkálatokat végző személyek)
a megrendelő – vagy az általa megbízott személy – kíséretével, névjegyzék alapján;
c) az Alkotmánybíróság elnöke, tagjai, főtitkára, gazdasági főigazgatója, az általuk kijelölt munkatársaik, továbbá
a kabinetfőnök által kiadott, egyszeri vagy meghatározott időtartamra vonatkozó – a biztonságtechnikai
átvizsgálás nélküli belépést engedélyező – névjegyzék alapján;
d) egyéni vagy csoportos belépés engedélyezésére szóló névjegyzék alapján.
10. A nyilvános határozathirdetésre érkező személyek részére az épületbe történő belépést a személyazonosság
megállapítására alkalmas fényképes igazolvány felmutatását és a 11. pontban meghatározott adatok rögzítését
követően a főbejáraton keresztül kell biztosítani. A nyilvános határozathirdetés idejére az őrség az épület auláját
lezárja, és megakadályozza, hogy az épület más részeiben illetéktelen személy engedély és kíséret nélkül tartózkodjon.
Erről a körülményről a nyilvános határozathirdetésre érkező személyeket az őrség köteles a biztonságtechnikai
átvizsgálást követően tájékoztatni.
11. A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 91/J. § (1) bekezdés c) pontja alapján a beléptető
rendszerben a belépést megelőzően az adatok visszakeresésére alkalmas módon rögzíteni kell:
a) a belépni szándékozó személy nevét;
b) a belépni szándékozó személy személyazonosság igazolására alkalmas fényképes igazolványának számát;
c) a belépni szándékozó személyt fogadó szervezeti elem és a fogadó fél nevét;
d) a be- és kilépés időpontját.
12. A 11. pont alapján rögzített személyes adatok rögzítésének tényéről, céljáról, időtartamáról, valamint az érintettek
ezzel kapcsolatos jogairól szóló tájékoztatást jól látható helyen kell kihelyezni a főbejáratnál. Erre irányuló igény
esetén az őrség az érintettnek az adatkezelés körülményeiről szóban is tájékoztatást ad.
13. A beléptető rendszer nem megfelelő működéséről, valamint a tárolt adatokat érintő bármely rendkívüli eseményről
– így különösen annak meghibásodásáról, illetéktelen behatolásról, annak kísérletéről, rongálásról – kapott
tájékoztatás vagy észlelés esetén az őrség haladéktalanul értesíti az Alkotmánybíróság főtitkárát.
14. A be- és a kilépés szabályait sértő magatartásról az őrség parancsnokát, továbbá az Alkotmánybíróság főtitkárát
haladéktalanul tájékoztatni kell.
4. Be- és kiléptetés vendégkártyával és névjegyzék alapján
15. A vendégkártyával rendelkező személy kizárólag a fogadó általi visszaigazolás és kíséret megfelelő biztosítása esetén
léptethető be az épületbe.
16. Az őrség kiléptetéskor gondoskodik a vendégkártya visszavételéről.
17. A 9. pont c)–d) alpontjában meghatározott névjegyzéket az őrség a beléptetést követő munkanapon visszajuttatja
az Alkotmánybíróság Hivatalának.
18. Az épület akadálymentes megközelítésének biztosítása érdekében a kerekesszékkel közlekedő személy a gazdasági
bejáraton léptethető be, illetve ki. Ha a kerekesszékkel közlekedő személy részére vendégkártya biztosítása
szükséges, azt a belépéskor a gazdasági bejáratnál az őrség adja ki, és kilépéskor veszi vissza.
5. A munkálatokat végző személyek beléptetésére vonatkozó szabályok
19. A munkálatokat végző személyek be- és kiléptetését a munka megkezdése előtt legalább egy munkanappal az őrség
parancsnoka részére megküldött, a munkát végzők névjegyzékéről, a munkavégzés időtartamáról, helyéről, jellegéről
készült írásbeli tájékoztatás alapján kell végrehajtani. Sürgős esetben a belépés napján adott tájékoztatás alapján is
végre kell hajtani a be- és kiléptetést.
20. A munkálatokat végző személyek számára a munkaidőn kívül, továbbá a pihenő- és munkaszüneti napokon történő
munkavégzés céljából történő belépés az Alkotmánybíróság gazdasági főigazgatójának írásbeli engedélye alapján
biztosítható.
21. A munkaidőn kívül, továbbá a pihenő- és munkaszüneti napon történő váratlan vagy rendkívüli események, illetve
műszaki meghibásodás bekövetkezése esetén az őrség alosztályvezetője, illetve távolléte esetén a szolgálatparancsnok
intézkedik a szükséges munkálatokat végző személy beléptetésére.
22. A munkálatokat végző személyek részére beléptetéskor az őrség vendégkártyát ad át, amelyet a napi kilépéskor
visszavesz.
23. A munkálatokat végző személyek feletti, az Alkotmánybíróság Hivatala által biztosítandó kíséret és felügyelet
elmulasztása esetén a beléptetést meg kell tagadni.
6. A biztonságtechnikai átvizsgálás szabályai 24. A 18. pontban foglalt esetet kivéve a biztonságtechnikai átvizsgálásra kötelezett személyek épületbe történő
beléptetése kizárólag az átvizsgáláshoz rendszeresített technikai eszközökkel rendelkező főbejáraton hajtható végre.
25. Az a személy, aki a biztonságtechnikai átvizsgálást megtagadja, nem léptethető be az épületbe.
26. Ha a biztonságtechnikai átvizsgálás alól indokolt esetben
a) az Alkotmánybíróság elnöke és tagjai;
b) az Alkotmánybíróság főtitkára;
c) az Alkotmánybíróság gazdasági főigazgatója;
d) a kabinetfőnök, valamint
e) az a)–c) pontban szereplő személyek által kijelölt munkatársaik
szóbeli közlés útján adnak felmentést, a felmentés tényét, felmentett személy nevét, be- és kiléptetés idejét az őrség
szolgálatparancsnokának az erre a célra kijelölt nyilvántartó füzetben dokumentálnia kell.
7. Küldemények, csomagok és egyéb tárgyak behozatalának és kivitelének rendje
27. Nem engedélyezhető – az őrség szolgálatban lévő tagjai által használt eszközök kivételével – az alábbiak épületbe
történő bevitele:
a) a lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvényben, illetve a végrehajtására kiadott jogszabályban fegyverként
meghatározott eszköz;
b) a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló jogszabályban meghatározott eszköz;
c) az őrség tagja által veszélyes anyagként (eszközként) azonosított dolog.
28. A 27. pontban foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni:
a) a 6. pontban és a 7. pont e) alpontjában meghatározott személyek birtokában lévő tárgyakra;
b) az épületben szolgálati feladat ellátása céljából tartózkodó személyek birtokában jogszerűen tartható
eszközökre. 29. A jogszerűen birtokban tartott veszélyes tárgyakat – az Rtv. 46. § (4) bekezdése alapján a letétbe helyezés érdekében –
az őrség biztonságtechnikai átvizsgálást végrehajtó tagja átveszi.
30. Az épületbe be nem vihető dolog átvételéről a belépést megelőzően az őrség átvételi elismervényt állít ki, és az átvett
dolgokat kilépéskor az elismervény ellenében visszaszolgáltatja. A jogszerűen birtokban nem tartható dolog
előtalálása esetén az őrség gondoskodik a dolog őrzéséről és a megvalósított szabálysértés vagy bűncselekmény
gyanúja alapján megteszi a szükséges intézkedéseket.
31. Küldemény – a futárszolgálatok által továbbított küldeményeket is beleértve – behozatalát a főbejáraton keresztül
kell biztosítani. A küldeményt az őrség biztonságtechnikai eszközökkel – felbontás nélkül – ellenőrzi. Az ellenőrzést
követően engedélyezhető, hogy a küldeményt a futárszolgálat, illetve az Alkotmánybíróság munkatársa az épületbe
bevigye.
32. Az anyag- és áruszállítás az épület gazdasági bejáratán keresztül is biztosítható. Az épületbe szállítás alkalmával
a  különböző anyagokat, árukat a szállító szerv megbízottjának jelenlétében az őrség szolgálatot teljesítő tagja
– szükség esetén tűzszerész bevonásával – ellenőrzi.
33. Az épületből az Alkotmánybíróság tulajdonában álló tárgy, berendezés, eszköz kivitele
a) az Alkotmánybíróság elnöke;
b) az Alkotmánybíróság főtitkára;
c) az Alkotmánybíróság gazdasági főigazgatója
által írásban adott kiviteli engedély (a továbbiakban: kiviteli engedély) alapján engedélyezhető.
34. A kiviteli engedély egy példányát az őrség köteles átvenni, az alapján leellenőrizni a kivinni kívánt tételeket, majd
a kiviteli engedélyt a teljesülést követő munkanapon az őrség átadja az Alkotmánybíróság gazdasági főigazgatójának.
35. A hivatali munkaidőn kívül érkezett küldeményeket az őrség nem veszi át, egyúttal a küldeményt hozó személyt
tájékoztatja a munkaidő alatt történő kézbesítés lehetőségéről. Sürgős vagy különösen indokolt esetben az őrség
a küldeményt átveheti, és erről haladéktalanul tájékoztatja az Alkotmánybíróság főtitkárát.
8. A gépjárművek behajtása, parkolása 36. A garázsokba és az épületen belüli parkolókba irányuló gépjárműforgalmat az épület gazdasági bejáratán keresztül
kell biztosítani. A gépjárműveket az őrség biztonsági szempontból ellenőrzi, illetve szükség esetén a rendelkezésre
álló biztonságtechnikai eszközökkel átvizsgálja.
37. Az őrség a gépjárműben tartózkodó személyek belépési jogosultságát megvizsgálja. A gépjárművel a gazdasági
bejáraton érkező személyek belépésére 4–8. pontban foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy
a belépőkártyák elektronikus kezelésére a garázsokban elhelyezett leolvasókat kell használni.
38. A behajtási engedéllyel rendelkező gépjárművek parkolóba történő behajtását a biztonsági ellenőrzést követően
az őrség biztosítja.
39. A gazdasági bejáratot munkanapokon 17 órakor, illetve ha az Alkotmánybíróság elnöke később távozik, akkor ezt
követően be kell zárni. Ha munkaidőn kívül vagy pihenő- és munkaszüneti napon az Alkotmánybíróság elnöke és
tagjai, az Alkotmánybíróság főtitkára és gazdasági főigazgatója, illetve a nevükben munkatársaik a gépjárművel
történő érkezési, illetve távozási szándékukat jelzik az őrség bármely tagjának, az őrség köteles haladéktalanul
intézkedni a gazdasági bejárat kinyitására.
40. A parkolóban – az Alkotmánybíróság által kiadott – állandó engedéllyel, valamint eseti engedéllyel rendelkező
gépjárművek számára engedélyezhető a parkolás.
9. A kulcsátadás rendje 41. Az épület főbejáratának, gazdasági bejáratának, parkolójának kulcsait az őrség kezeli. Az őrség emellett őriz
egy-egy másolati példányt az épület egyéb helyiségeinek kulcsaiból is.
42. Erre vonatkozó kérelemre bármelyik kulcsot ki kell adni:
a) az Alkotmánybíróság elnökének;
b) az Alkotmánybíróság főtitkárának;
c) az Alkotmánybíróság gazdasági főigazgatójának;
d) sürgős és indokolt esetben az épület tűz- és munkavédelmi előadójának (gondnok).
43. A 42. pont a)–c) pontjában szereplő személyek valamelyikétől kapott szóbeli vagy írásbeli engedély alapján bármely
munkatárs részére ki kell adni az általa használt helyiség kulcsát.
44. Az őrség kezelésében, illetve őrzésében lévő lepecsételt kulcsdobozok, kulcsok kiadását, visszavételét kulcsnyilvántartó
könyv alapján kell végrehajtani.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 45. Ez az utasítás a közzétételét követő nyolcadik napon lép hatályba.
46. Az őrség a be- és kiléptetéssel kapcsolatban keletkezett iratokat, nyilvántartásokat az Iratkezelési Szabályzat
rendelkezései szerint kezeli.
47. Hatályát veszti az Országos Rendőr-főkapitányság Köztársasági Őrezred Parancsnoka által 21/2-1/2006. ált számon
kiadott, a Magyar Köztársaság Alkotmánybíróságának központi épületébe történő beléptetési rend.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
467/2018. (X. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Surányi Józsefet 2019. április 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2013. (VIII. 23.) KüM közleménye a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szeged-Makó-Csanádpalota (H) és Nădlac-Arad (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 134/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 134/2011. (VII. 19.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. július 19-i, 85. számában kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szeged-Makó-Csanádpalota (H) és Nădlac-Arad (RO) közötti
autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás 7. Cikk (3) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a
hatálybalépésről:
„A Megállapodás annak a későbbi, diplomáciai úton kapott értesítésnek a kézhezvételétől számított harmincadik (30.)
napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, hogy a belső jogszabályaik által a Megállapodás
hatálybalépéséhez meghatározott eljárás befejeződött.”
A Román Fél jegyzéke kézhezvételének napja: 2012. augusztus 28.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2012. szeptember 27.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 134/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a Szeged-Makó-Csanádpalota (H) és Nădlac-Arad (RO)
közötti autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 134/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet
2. és 3. §-a 2012. szeptember 27-én, azaz kettőezer-tizenkettő szeptember huszonhetedikén hatályba léptek.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
40/2004. (XII. 21.) IM rendelete az elektronikus cégbejegyzési eljárás és cégnyilvántartás egyes kérdéseiről.
A cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény (Ctv.)
61. §-a (3) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján – az informatikai és hírközlési miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
A beszámolók elektronikus nyilvántartása
(elektronikus irattár) 1. §
(1) A Cégnyilvántartási és Céginformációs Szolgálat
(a továbbiakban: Szolgálat) az elektronikus úton feldolgozott és az elektronikus úton benyújtott beszámolókat
(a továbbiakban: elektronikus beszámoló) elektronikus
irattárban őrzi.
(2) Az elektronikus irattárban csak az Igazságügyi
Minisztérium honlapján közzétett, az Igazságügyi Minisztérium és az Informatikai és Hírközlési Minisztérium által
megfelelőnek minősített ajánlásoknak, illetve szabványoknak megfelelő formátumú, fokozott biztonságú vagy
minősített elektronikus aláírással és időbélyegzővel ellátott elektronikus beszámoló helyezhető el. A formátum dokumentációját a kormányzati portálon is közzé kell tenni.
(3) A Szolgálatnak kérelemre biztosítania kell, hogy az
elektronikus irattárban elhelyezett beszámolókat – a
Ctv.-ben meghatározott módon és feltételek mellett – a jogosultak megismerhessék, illetve azokról másolatot kapjanak.
2. § (1) A Szolgálatnak biztosítania kell az elektronikus irattár megbízható üzemeltetését, az ott elhelyezett beszámolók
módosítások elleni védelmét, illetve azt, hogy jogosulatlan
személyek az adatállományhoz ne férhessenek hozzá.
(2) A Szolgálatnak üzemmenet-folytonossági tervet kell
kidolgoznia, amely a rendkívüli üzemeltetési helyzetek
esetén is biztosítja a megbízható üzemmenetet, illetve
annak mielőbbi helyreállítását.
(3) A Szolgálat köteles a rendkívüli üzemeltetési helyzetről és annak hatásáról a saját, illetve az Igazságügyi
Minisztérium honlapján haladéktalanul tájékoztatást adni.
(4) Az üzemmenet folytonossága és az adatvesztés elkerülése végett a Szolgálatnak mentéseket kell végeznie, és
biztosítania kell, hogy szükség esetén az informatikai
rendszer egészét helyre tudja állítani.
A beszámoló elektronikus úton történő benyújtása 3. §
(1) Ha a számviteli törvény szerinti beszámoló – a
Ctv. 48/F–48/G. §-a alapján – elektronikus okiratként készül el, a beszámoló elkészítésére az Igazságügyi Minisztérium és a Szolgálat honlapjáról letölthető nyomtatvány is
felhasználható.
(2) Elektronikus úton csak az 1. § (2) bekezdésének
megfelelő formátumú beszámoló nyújtható be a
Szolgálathoz.
(3) A beszámoló a Szolgálatnak az Igazságügyi Minisztérium honlapján feltüntetett elektronikus ügyfélszolgálati
címeire küldhető meg.
(4) A Szolgálat a Ctv. 48/G. §-ának (1) bekezdése szerinti, cégbíróságnak megküldött értesítést fokozott biztonságú elektronikus aláírással és az elektronikus aláíráson elhelyezett időbélyegzővel látja el.
(5) Ha a beszámoló informatikai szempontból hibás
vagy hiányos, a Ctv. 48/G. §-ának (2) bekezdése szerinti
elektronikus igazolás – a törvényben meghatározottak
mellett – a Ctv. 48/G. §-a (2) bekezdésének utolsó mondatában és (3) bekezdésében foglaltakról való tájékoztatást is
tartalmazza.
Az elektronikus cégbejegyzési (változásbejegyzési)
eljárás 4. § (1) Ha ezen alcím eltérően nem rendelkezik, az elektronikus cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásra a cégbejegyzési eljárás és a cégnyilvántartás egyes kérdéseiről
szóló 8/1998. (V. 23.) IM rendelet (Cvhr.) szabályait megfelelően alkalmazni kell.
(2) A cégbejegyzés (változásbejegyzés) iránti eljárás
illetéke és a közzétételi költségtérítés elektronikus úton
történő megfizetésére vonatkozó szabályokat külön
rendelet állapítja meg.
5. § (1) A cég bejegyzésére (változásbejegyzésre) irányuló
kérelmet elektronikus nyomtatványon kell előterjeszteni.
(2) A nyomtatványok az Igazságügyi Minisztérium
honlapjáról letölthetők.
(3) A nyomtatványok mintáját a Cvhr. 1. számú melléklete tartalmazza. A nyomtatvány kitöltésére a Cvhr. rendelkezései irányadók, azzal, hogy a kitöltést számítógépes
program segíti elő.
(4) Az elektronikus nyomtatvány alkalmazásával benyújtott bejegyzési (változásbejegyzési) kérelemnek, a kitöltetlenül hagyott rovatokat, valamint a magyarázó szövegeket és lábjegyzeteket nem kell tartalmaznia.
6. § A jogi képviselő a Ctv. 48/B. §-ának (1) bekezdése szerinti eljárása során elektronikus úton csak az 1. § (2) bekezdésének megfelelő formátumú okiratot nyújthat be a
cégbírósághoz.
7. § A cég bejegyzése (változás bejegyzése) iránti kérelmet
és mellékleteit tartalmazó elektronikus okirat megküldhető a Szolgálat elektronikus levélcímére, vagy benyújtható
a Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán.
8. § A Szolgálatnak biztosítania kell, hogy a cég bejegyzése
(változás bejegyzése) iránti kérelem és mellékletei biztonságosan, a jogosulatlan hozzáférés, módosítás, törlés vagy
megsemmisítés lehetőségének kizárásával érkezzenek
meg a cégbírósághoz.
9. § (1) A Szolgálat a Ctv. 48/C. § (2) bekezdése szerinti,
cégbíróságnak megküldött tájékoztatást a cégbíróság, a
Ctv. 48/C. § (3) bekezdése szerinti elektronikus igazolást
pedig a jogi képviselő által előzetesen közölt elektronikus
levélcímére küldi meg. A Szolgálat a cégbíróságnak megküldött tájékoztatást fokozott biztonságú elektronikus aláírással és az elektronikus aláíráson elhelyezett időbélyegzővel látja el.
(2) A Ctv. 48/C. § (3) bekezdése szerinti elektronikus
igazolás tartalmazza a cégbejegyzés (változásbejegyzés)
iránti kérelem Szolgálathoz érkezésének időpontját, az informatikai ellenőrzés eredményét (a cégbíróságnak megküldött tájékoztatás tartalmát), az ügyszámot, továbbá a
kérelem cégbírósághoz való érkezésének időpontját. Ha a
Szolgálat a kérelmet azzal a tájékoztatással továbbította a
cégbíróságnak, hogy az informatikai szempontból hibás
vagy hiányos, az elektronikus igazolásnak a Ctv. 48/C. §-a
(4) bekezdésének harmadik és negyedik mondatában foglaltakról is tájékoztatást kell tartalmaznia.
(3) A cég bejegyzése (változás bejegyzése) iránti kérelmet és mellékleteit tartalmazó elektronikus okirat, valamint az ezzel egyidejűleg megküldött tájékoztatás érkezésekor a cégbíróság elektronikus visszaigazolást küld a
Szolgálatnak. Ha a visszaigazolás nem érkezik meg vagy
hibás, illetve hiányos, a Szolgálat az okiratot haladéktalanul ismételten megküldi a cégbíróságnak.
(4) A Szolgálat a (2) bekezdés szerinti elektronikus igazolást a (3) bekezdés szerinti visszaigazolás szabályszerű
érkezését követően haladéktalanul megküldi a jogi
képviselőnek.
10. § A jogi képviselő részére elektronikus úton megküldött,
Ctv. 48/C. § (4) bekezdése szerinti tanúsítványt és elektronikus igazolást a cégbíróság minősített elektronikus aláírással és az elektronikus aláíráson elhelyezett időbélyegzővel ellátva küldi meg a jogi képviselő elektronikus levélcímére. A tanúsítványt a cégbíróság írásban is
megküldi a jogi képviselő címére (székhelyére).
A cégiratok elektronikus úton történő megismerése 11. §
(1) Ha a Ctv. 48/E. §-a értelmében cégbíróságtól, illetve
a Szolgálattól az elektronikus cégnyilvántartásban elhelyezett cégirat megküldését kérik és a kérelmet nem a kormányzati portálon keresztül nyújtják be, – az e §-ban foglalt eltérésekkel – a bírósági ügyvitel szabályairól szóló
igazságügy-miniszteri rendelet szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az elektronikus úton benyújtott kérelmet akkor is a
Szolgálat elektronikus levélcímére kell megküldeni,
illetve a Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán kell benyújtani, ha az elektronikus cégirat kiadását a
cégbíróságtól kérik.
(3) Ha a kérelem benyújtása elektronikus úton történik,
a Szolgálat által – a Ctv. 48/E. § (3) bekezdése alapján –
megküldött elektronikus igazolás tartalmazza a kérelem
érkezésének időpontját. Ha a kérelmet a cégbírósághoz címezték, az igazolás a kérelem cégbírósághoz való továbbításának időpontját is tartalmazza.
Záró rendelkezések 12. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
2005. január 1-jén lép hatályba, azzal, hogy a számviteli
törvény szerinti beszámolók elektronikus úton történő benyújtására – a 2003. évi LXXXV. törvény 52. §-a (4) bekezdésével összhangban – az előtársasági időszakra vonatkozóan 2005. szeptember 1-jétől, egyébként pedig
2006-tól kerülhet sor.
(2) E rendelet 4–11. §-a 2005. szeptember 1-jén lép hatályba. Ezzel egyidejűleg a Cégnyilvántartási és Céginfor
mációs Szolgálat működéséről, valamint a céginformáció
költségtérítéséről szóló 10/1998. (V. 23.) IM rendelet
7. §-a (2) bekezdésében a „legalább fokozott biztonságú
elektronikus aláírással és időbélyegzővel” szövegrész helyébe a „minősített elektronikus aláírással és az elektronikus aláíráson elhelyezett időbélyegzővel” szövegrész lép.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügy-miniszter


text:
1549/2014. (X. 1.) Korm. határozata a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal által üzemeltetett üdülőingatlanokról.
1. A Kormány a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal által üzemeltetett üdülőingatlanokkal összefüggésben:
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy intézkedjen a  központi közigazgatás integrált üdültetési
rendszerével összefüggő feladatok központi költségvetési szerv által történő átvételéről szóló 134/2014.
(IV. 18.) Korm. rendelettel (a  továbbiakban: Kormányrendelet) a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
üzemeltetésébe került üdülőingatlanokkal összefüggésben keletkezett pénzügyi kötelezettségek
teljesítéséhez szükséges forrás biztosítása iránt;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. október 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy intézkedjen a  Kormányrendelettel a  Közigazgatási és
Igazságügyi Hivatal üzemeltetésébe került üdülőingatlanokkal összefüggésben keletkezett pénzügyi
kötelezettségek teljesítése iránt;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. október 31.
c) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen a Kormányrendelettel a Közigazgatási és
Igazságügyi Hivatal üzemeltetésébe került üdülőingatlanok üzemeltetésének megszüntetése iránt;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. október 31.
d) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen
a  Kormányrendelettel a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal üzemeltetésébe került üdülőingatlanok
Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. részére történő átadása iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. október 31.
2. Hatályát veszti a központi közigazgatás integrált üdültetési rendszeréről szóló 2128/2005. (VI. 24.) Korm. határozat.
 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1487/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 117,6 millió forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet, X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3. Államháztartáson kívüli szervezetek támogatása alcím, 7. Magyarországi Zsidó Örökség Közalapítvány
működéséhez és feladatainak ellátásához szükséges hozzájárulás jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1068/2013. (II. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetek közötti, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget terhelő egyes költségek pénzügyi fedezetének biztosításához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, a Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet, 15. Környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi hatósági szervek cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére
a) az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: OKTVF) Nemzeti
Forgalmi Jegyzék vezetéséhez kapcsolódó támogatásának biztosítása céljából 50,0 millió forint,
b) a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársasággal szemben több
jogcímen kiszabott bírság bírósági felülvizsgálata kapcsán megindult peres eljárásokkal összefüggésben
az OKTVF-et terhelő költségek pénzügyi fedezetének biztosítása céljából 6,3 millió forint,
azaz összesen 56,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
98/2019. (III. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Kadocsa Géza Istvánt 2019. augusztus 25-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. február 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
241/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Borsos Judit Máriát
a 2018. június 1. napjától 2021. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
380/2013. (X. 25.) Korm. rendelete a Szigetszentmiklósi Járási Hivatal és egyéb állami szervek elhelyezésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (6)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Szigetszentmiklós város
közigazgatási területén lévő, 12001/15 helyrajzi számú és a  Szigethalom város közigazgatási területén lévő,
5107/1 helyrajzi számú ingatlanokat érintő, az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket,
amelyek a  Szigetszentmiklósi Járási Hivatal és egyéb állami szervek elhelyezése beruházás megvalósításával és
használatbavételével függenek össze.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú eljárásban szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú eljárásban szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó
jogszabály szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági hozzájárulást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban – amennyiben a  Ket. szerinti ügyintézési
határidőhöz képest jogszabály eltérő határidőt nem állapít meg – az ügyintézési határidő huszonegy nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban – amennyiben a  Ket. szerinti szakhatósági
eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidőhöz képest jogszabály eltérő határidőt nem állapít meg – a szakhatósági
eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő tíz nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(5) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
(6) Az 1. § (1) bekezdése szerinti
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi, illetve építészeti-műszaki tervtanácsi véleményezési
eljárást lefolytatni,
b) beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban levő hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
142/2012. (VII. 3.) Korm. rendelete az egyházi költségvetési céltámogatások sajátos szabályairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 31. pontjában,
a 10. § tekintetében az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 73. § (1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya az egyes egyházi költségvetési céltámogatásokra terjed ki.
(2) Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben egyházi költségvetési céltámogatásnak minősül:
a hittanoktatás támogatásával, az 5000 lakosnál kisebb településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek
jövedelempótlékával és az egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények támogatásával összefüggő
feladatok finanszírozását biztosító fejezeti kezelésű előirányzatok. 2. § Az egyházi költségvetési céltámogatások tekintetében az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 71. § (1) bekezdését, 73. § (1) és (2) bekezdését, 78. § (1), (6) és
(10) bekezdését, 82. §-át, 83. § (1)–(3) bekezdését, 84. § (1)–(4), (6) és (7) bekezdését, 85. §-át, 86. §-át és 89. §-át kell
alkalmazni. Egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények támogatása 3. § (1) A támogatás az egyházak által fenntartott levéltárak, könyvtárak, múzeumok és más gyűjtemények működési,
gyarapítási feladatai támogatására, a meglévő állomány restaurálására, rendszerezésére, a közhasználatuk
biztosítására, valamint az egyházi közművelődési intézmények működésére szolgál az egyházak hitéleti és közcélú
tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény (a továbbiakban: Eftv.) 7. §-a alapján.
(2) A költségvetési törvény egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények támogatása előirányzat
az 1. mellékletben meghatározott arányok szerint, normatív jelleggel kerül felosztásra az (1) bekezdésben
meghatározott intézménnyel rendelkező egyházak között. (3) Az 1. mellékletben meghatározott arányok az egyházak kezdeményezésére megváltoztathatók, amennyiben
az általuk működtetett közgyűjtemények, közművelődési intézmények száma, működése vagy szolgáltatási köre
a változást indokolja. A kezdeményezést a tárgyév január 31. napjáig kell előterjeszteni az egyházakkal való
kapcsolattartás koordinációjáért felelős miniszternél. (4) A támogatás előfinanszírozásként, támogatói okirattal kerül átadásra.
(5) A támogatás folyósítása négy egyenlő részletben, negyedévenként, minden negyedév második hónapjának
15. napjáig, az első negyedévben a harmadik hónap utolsó napjáig kerül teljesítésre.
4. § (1) Az egyházak az e rendelet szerint megállapított egyházi közgyűjtemények és közművelődési intézmények
támogatásának összegével a vonatkozó jogszabályok keretei között önállóan rendelkeznek.
(2) Az egyházak a részükre biztosított költségvetési támogatás felhasználásáról belső szabályaik szerint döntenek
a támogatás céljának megfelelően. (3) Az egyházak a támogatással érintett évet követő január 31-ig számolnak el az egyházi közgyűjtemények és
közművelődési intézmények támogatásának összegéről a 2. melléklet szerinti adattartalommal rendelkező
beszámolóval. Hittanoktatás támogatása 5. § (1) A támogatás az Eftv. 7. §-a alapján, a közoktatási rendszerhez kapcsolódó, annak intézményi keretein belül, valamint
az egyház más intézményében, az egyházak szervezésében ellátott hittanoktatási tevékenység támogatására
a hittanoktatásban tanköteles résztvevők száma és a csoportok létszáma alapján jár.
(2) Az egyházakat megillető támogatási keretek megállapítása a hittancsoportok, valamint a tanulólétszámok
3. mellékletben meghatározott tartalommal történő igénybejelentését követően úgy kerülnek meghatározásra, hogy
az előirányzat 50%-a csoportszám, 50%-a létszám szerint, arányosan kerül felosztásra, azzal, hogy egy hittancsoport
minimális létszáma a keretszámok kiszámítása szempontjából nem lehet kevesebb, mint 7 fő.
(3) Az igénybejelentést a tanév rendjéhez kapcsolódóan két időpontban kell megtenni,
a) a tárgyév első nyolc hónapjára vonatkozó adatokat a tárgyév január 31. napjáig,
b) a tárgyév utolsó négy hónapjára vonatkozó adatokat a tárgyév október 15. napjáig.
(4) A támogatás támogatói okirat alapján, előfinanszírozásként kerül átadásra.
(5) Az igénybejelentés alapján folyósított támogatási összeget időarányosan, az igénybejelentésben foglaltak szerint kell
felhasználni. (6) A támogatás kifizetése a) a (3) bekezdés a) pontja szerinti igénylés alapján három egyenlő részletben, negyedévenként, a negyedév
második hónapjának 15. napjáig, az első negyedévben legkésőbb a harmadik hónap utolsó napjáig,
b) a (3) bekezdés b) pontja szerinti igénylés alapján a támogatás kifizetése a negyedik negyedév első hónapjának
31. napján történik meg. (7) Az egyházak a részükre biztosított hittanoktatás támogatásának felhasználásáról a támogatási keret megállapításának
szempontjait figyelembe véve, a belső szabályaik szerint döntenek.
6. § Az egyházak a támogatói okirat szerint megállapított támogatás összegével a 3. melléklet szerinti adattartalommal
kötelesek elszámolni a támogatott évet követő első negyedév első hónapjának utolsó napjáig.
Az 5000 lakosnál kisebb településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka
7. § (1) Az 1138/2001. (XII. 26.) Korm. határozat, az 1140/2001.(XII. 26.) Korm. határozat, valamint az 1039/2002. (IV. 19.)
Korm. határozat alapján, az 5000 lakosnál kisebb településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek
jövedelempótlékára, valamint a teljes egészében lezárt zsidó temetők vallási előírásokat és kegyeleti szempontokat
tiszteletben tartó fenntartásának, nem zsidó hitközségek tulajdonában álló lezárt zsidó temetők fenntartásának, és
használatban lévő zsidó temetők felújításának támogatására a 4. mellékletben meghatározott arányok szerint
jogosultak az egyházak. (2) Az egyház egy egyházi személy részére legfeljebb egy településen ellátott szolgálat címén folyósíthat
jövedelempótlékot, melynek összege a mindenkori minimálbér 60%-át nem haladhatja meg.
(3) A támogatás előfinanszírozásként, támogatói okirattal kerül átadásra.
(4) A támogatás kifizetése negyedévenként, négy egyenlő részletben minden negyedév második hónapjának 15. napjáig,
az első negyedévben legkésőbb a harmadik hónap utolsó napjáig történik.
8. § (1) Az egyházak az e rendelet szerint megállapított, az 5000 lakosnál kisebb településeken szolgálatot teljesítő egyházi
személyek jövedelempótléka támogatásának összegével a vonatkozó jogszabályok keretei között önállóan
rendelkeznek. (2) Az egyházak a részükre biztosított költségvetési támogatás felhasználásáról belső szabályaik szerint döntenek
a támogatás céljának megfelelően. (3) Az egyházak a támogatással érintett évet követő január 31-ig számolnak el az 5000 lakosnál kisebb településeken
szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka támogatásának összegéről jövedelempótlék elszámolása
esetén az 5/a. melléklet, zsidó temetők fenntartása és felújítása esetén az 5/b. melléklet szerinti adattartalommal
összeállított beszámolóval. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendeletet Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló törvényben biztosított, ki nem fizetett
céltámogatásokra is alkalmazni kell. 10. § (1) A civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.)
Korm. rendelet 4. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A civil szervezet gazdasági-vállalkozási bevételének minősül különösen a szabad pénzeszközök betétbe,
értékpapírba való elhelyezése után a hitelintézettől, az értékpapír kibocsátójától kapott kamatnak, illetve az állam által
kibocsátott értékpapír hozamának olyan része, amelyet a gazdasági-vállalkozási tevékenység bevétele az összes
bevételben képvisel, azzal, hogy a bevételt mindkét esetben e kamat és hozam nélkül kell számításba venni.”
(2) A civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.)
Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Civil szervezetnek hitel, visszatérítendő támogatás csak úgy nyújtható, ha a visszatérítési kötelezettség nem
haladja meg a civil szervezet rendelkezésre álló vagyonát. E rendelkezés alkalmazásában figyelembe kell venni
a követelések és tartozások egyenlegét, valamint a támogatási döntésben meghatározott költségvetési támogatás
értékét.”
(3) A civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.)
Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A formanyomtatványt a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
elektronikusan letölthető formában közzéteszi.”
(4) A civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII. 30.)
Korm. rendelet Melléklete helyébe a 6. melléklet szerinti Melléklet lép.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
98/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Varga László, a Szakszervezetek Együttműködési Fóruma elnöke (1068 Budapest, Városligeti fasor 10.) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Alulírottak egyetértünk, azzal, hogy a Magyar Köztársaság Országgyűlése tárgyalja újra és vonja vissza a nyugdíjkorhatár
62 évről 65 évre történő emelését.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §
rendelkezése értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés
céljából – be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés
megfogalmazása megtéveszti a választópolgárokat. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továb biak ban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés
a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A beadványozó által feltett kezdeményezés azonban konkrét
jogszabályi rendelkezések megváltoztatására irányul, nem napirendre tűzésre, azáltal, hogy konkrét döntést, azaz
a jelenlegi szabályozás visszavonását kéri. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves
látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 18. § b) pontja alapján megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben megfogalmazott követelményeknek. Fentiek
alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
352/2010. (XII. 30.) Korm. rendelete a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2011. kompenzációjáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, a Magyar Köztársaság
2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 80. § (1) bekezdés a) pontjában, az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény 185. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt
feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja: 1. § A rendelet hatálya a költségvetési szervekre és a velük
a) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.),
b) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.),
c) a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.),
d) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.), e) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjainak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.), f) az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.),
g) az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Üsztv.),
h) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) Harmadik Része XII. fejezete, valamint
i) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 66/G. §-a
szerinti jogviszonyban állókra terjed ki, a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló
2004. évi CXXII. törvény alapján foglalkoztatottak kivételével (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott).
2. § (1) A foglalkoztatott a 2011. évi adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló kompenzációra (a továbbiakban:
kompenzáció) a 2011. év hónapjaira járó illetményének kifizetésével egyidejűleg, a 2010. december 31-én fennálló
– 1. § szerinti – jogviszonya alapján havonta a (2)–(9) bekezdésben foglalt feltételekkel jogosult.
(2) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével az 1. melléklet szerinti kompenzációra jogosult az
a foglalkoztatott, aki a 7. § szerinti nyilatkozata alapján a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
(a továbbiakban: Szja tv.) 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem jogosult.
(3) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével 3500 forint bruttó kompenzációra jogosult az
a foglalkoztatott, a) aki a 7. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre egy gyermek után jogosult, és
b) akinek a házastársa vagy élettársa is az 1. § szerinti jogviszonnyal rendelkezik, és
c) mindkettőjük 3. § szerinti illetménye a tárgyhó első napján eléri a 198 500 forintot, de nem haladja meg a 267 000 forintot.
(4) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye 0,61%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű –
kompenzációra jogosult az a foglalkoztatott, aki a 7. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre a) egy vagy két gyermek után jogosult és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el a 71 600 forintot;
b) három gyermek után jogosult és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el a 128 500 forintot;
c) négy vagy több gyermek után jogosult és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el
a 128 500 forintnak a három feletti gyermekszám és a 19 000 forint szorzatával növelt összegét.
(5) A (2) és a (4) bekezdés szerinti kompenzáció összegét legfeljebb nulla összegig csökkenteni kell a kötelező legkisebb
munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet szerinti
minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott illetményemelés 100 forintra kerekített összegével.
(6) Az 1. § szerinti jogviszony hóközi megszűnése esetén a foglalkoztatott a törthónapra a (2)–(5) bekezdés szerinti
kompenzáció 100 forintra kerekített időarányos részére jogosult. (7) Az 1. § szerinti jogviszonyok közül egyidejűleg több jogviszonyban álló foglalkoztatott a teljes munkaidős
jogviszonyában jogosult a (2)–(6) bekezdés szerinti kompenzációra. Az 1. § szerinti teljes munkaidős jogviszony
hiányában az időben legkorábban keletkezett jogviszonyban jár a kompenzáció.
(8) Nem jogosult kompenzációra a foglalkoztatott a fizetés nélküli szabadság, valamint az egész napos igazolatlan távollét
időtartamára. A kompenzáció emiatt kieső összegét a tárgyhónapban kieső munkanapok számának a foglalkoztatott
munkarendje szerinti, a tárgyhónap egészére megállapított munkanapok számához viszonyított arányában,
100 forintra kerekítve kell megállapítani. A munkanapok számába be kell számítani a fizetett munkaszüneti napokat is.
(9) Az a foglalkoztatott, akinek az 1. § szerinti jogviszonya a 2011. évben keletkezett és azt közvetlenül megelőzően is az
1. § szerinti jogviszonnyal rendelkezett, a (2)–(8) bekezdés alkalmazásával jogosult a kompenzációra.
3. § (1) A 2. § vonatkozásában illetményként kell figyelembe venni:
a) a Kjt. 66., 66/A. és 79/E. §-a szerinti illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), továbbá a közalkalmazott számára a Kjt. 70–75. §-a alapján megállapított illetménypótlékot,
b) a köztisztviselők és kormánytisztviselők esetében a Ktv. 42. § (2) bekezdése szerinti – a 43. § (4) bekezdése szerinti
illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt, c) a kormánytisztviselők esetén – a b) pontban foglaltakon túlmenően – a Ktjv. 18. § (2) bekezdése alapján
megállapított illetményt, d) a Hszt. 112. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
e) a Hjt. 123. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
f) az Iasz.96.§(1)bekezdéseszerinti–a102.§(2)bekezdéseszerinti illetményeltérítésfigyelembevételévelszámított–illetményt, g) az Üsztv. 46/C., 81/C., és 90/A. §-a szerinti – a 81/G. § (2) bekezdése és a 90/E. § (2) bekezdése szerinti
illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt, h) az Mt. Harmadik Része XII. fejezetének hatálya alá tartozó munkavállalók személyi alapbérét és rendszeres bérpótlékait,
i) a Gyvt. 66/L. §-a szerinti hivatásos nevelőszülői díjat.
(2) A kompenzáció a személyi jövedelemadó-előleg megállapításánál nem rendszeres jövedelemnek minősül, és
a költségvetési rend szerint egyéb munkavégzéshez kapcsolódó juttatásként kell elszámolni. A kifizetés a statisztikai
elszámolásokban a szociális költségek között kerül figyelembe vételre.
4. § (1) A központi költségvetés a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 5. §
(1) bekezdésében megjelölt céltartalék terhére az e rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet
(a továbbiakban: támogatás) a) a (3) bekezdés szerinti kivétellel a központi, a társadalombiztosítási, a köztestületi, az országos kisebbségi
önkormányzati költségvetési szervek (a továbbiakban együtt: központi költségvetési szerv), valamint
b) a helyi önkormányzatok, a települési és területi kisebbségi önkormányzatok, valamint a többcélú kistérségi
társulások (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat) részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.
(2) Az országos kisebbségi önkormányzatot megillető támogatásról a Nemzeti Erőforrás Minisztérium szolgáltat adatot.
(3) A központi költségvetési szervek esetében nem vehető igénybe a támogatás a részben vagy egészben külön – ide nem értve
az Uniós forrás terhére finanszírozott – feladat ellátására kötött szerződésből származó bevétel terhére foglalkoztatottak után.
(4) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás kizárólag a foglalkoztatottak 2011. évi kompenzációjára használható fel,
más jogcímen kifizetés nem teljesíthető. 5. § (1) A központi költségvetési szerveknél a támogatás megállapítása a költségvetési szerv által várhatóan ténylegesen
kifizetésre kerülő – a Nemzetgazdasági Minisztérium által február hónapban felmért – összeg alapján történik.
(2) A támogatás rendelkezésre bocsátásáról a Kormány határozatban intézkedik. A támogatás folyósítása és elszámolása
tekintetében az országos kisebbségi önkormányzat és a Nemzeti Erőforrás Minisztérium támogatási szerződést köt az
országos kisebbségi önkormányzat által fenntartott költségvetési szerveknél foglalkoztatottakat megillető
kompenzáció támogatásáról. (3) A (2) bekezdés alapján igénybe vett támogatással 2011. november 30-ig el kell számolni, mely intézkedést
a nemzetgazdasági miniszter készíti elő. (4) Amennyiben a költségvetési szerv az elszámolást követően állapít meg visszafizetési kötelezettséget, azt a 2011. évi
előirányzat-maradvány elszámolás keretében kell teljesíteni. 6. § (1) A Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok részére – a IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet terhére – a nettó finanszírozás
keretében a kifizetés hónapjában, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 16. melléklete szerinti napon elszámolja a kifizetett havi kompenzációnak a munkáltatót
terhelő, közterheket magában foglaló bruttó összegét a) az OEP által finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési szervek,
b) az a) pontba nem tartozó helyi önkormányzati költségvetési szervek
foglalkoztatottjaira vonatkozóan. (2) A Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok részére a nettó
finanszírozás keretében a 2011. január hónap után járó kompenzáció kifizetéséhez január 31-én előleget számol el. Az
előleg elszámolására a 2011. december havi nettó finanszírozás keretében kerül sor.
(3) A 2011. december hónap után járó kompenzáció a 2012. évi január havi nettó finanszírozás keretében kerül
elszámolásra a 2012. évi költségvetés terhére. (4) Az Ámr. 2. § 22. pontja alapján a nettó finanszírozási körbe tartozó egészségügyi szolgáltatónak minősülő (OEP nettó
körbe tartozó) költségvetési szervek részére megállapított kompenzációt a helyi önkormányzat soron kívül továbbítja.
(5) A helyi önkormányzat az általa fenntartott, központosított illetményszámfejtést nem igénylő költségvetési szervére és
munkavállalóira vonatkozóan az Ámr. 15. mellékletének 15/A 2.5. számú adatlapján szolgáltat adatot
a) a január havi előleg folyósításához a decemberi illetmény alapján számított kompenzációról január 5-éig,
b) a kifizetés hónapjának 4-éig a kifizetett havi kompenzáció összegéről.
(6) A helyi önkormányzat által fenntartott központosított illetményszámfejtést igénylő költségvetési szervére és munkavállalóira
vonatkozóan a központosított illetményszámfejtési rendszer szolgáltat adatot az előleg és a támogatás kifizetéséhez.
(7) A Magyar Államkincstár Igazgatósága a kifizetés hónapjának 5-éig a Belügyminisztérium részére az Ámr. 15. melléklete
15/A 2.6. számú adatlapjának megfelelően, továbbá az (1) bekezdés szerinti elszámoláshoz – a nettó finanszírozással
egyidejűleg – a helyi önkormányzat részére a 3. melléklet szerint szolgáltat adatot.
7. § (1) A költségvetési szervnél foglalkoztatott a 2011. évi kompenzációjának megállapításához a munkáltatója részére
nyilatkozik – a kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságról, és
a kedvezmény igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottakról.
(2) A nyilatkozat tartalmazza a) a foglalkoztatott (a továbbiakban: Nyilatkozó) természetes személyazonosító adatait,
b) a családi kedvezmény érvényesítésére jogosító kedvezményezett eltartottak számát,
c) a Nyilatkozóval közös háztartásban élő házas- vagy élettárs jogviszonyáról szóló nyilatkozatot,
d) a Nyilatkozó aláírását, e) a 2. § (3) bekezdés c) pontjában foglalt feltételek fennállásáról szóló nyilatkozatot,
f) a kompenzáció érvényesítésére vonatkozó rendelkezést, g) a Nyilatkozó munkáltatójának megnevezését, adószámát, aláírását,
h) a Nyilatkozóval közös háztartásban élő házas- vagy élettárs nevét, aláírását, a Nyilatkozóval közös háztartásban
élő házas- vagy élettárs munkáltatójának megnevezését, adószámát, j) a Nyilatkozó által tett záradékot az adatok valóságtartalmáról.
(3) A 2. § (7) bekezdésben meghatározott esetben a Nyilatkozó nyilatkozatát az őt teljes munkaidős jogviszonyban
foglalkoztató munkáltatónak köteles a (4) bekezdés szerinti határidőig leadni. Teljes munkaidős jogviszony hiányában
a Nyilatkozó nyilatkozatát a (4) bekezdésben meghatározott határidőig annak a munkáltatónak köteles leadni, akinél
jogviszonya a legkorábban keletkezett. (4) A Nyilatkozó a nyilatkozatot 2011. január 15-ig – külföldi szolgálatot teljesítők esetében 2011. március 31-ig – nyújtja
be a munkáltatónak két példányban. A munkáltató az egyik példányon igazolja az átvételt, a másik példányt
intézkedésre megküldi az illetékes illetményszámfejtő helynek. (5) A munkáltatói igazolást tartalmazó nyilatkozatot a Nyilatkozó köteles 5 évig megőrizni.
(6) Amennyiben a Nyilatkozó a nyilatkozatot a határidő eltelte után nyújtja be, a mulasztás miatt kieső időszakra,
kompenzációra visszamenőlegesen nem jogosult. Ebben az esetben a Nyilatkozó a nyilatkozat alapján megállapított
kompenzációra a leadást követő hónaptól válik jogosulttá. 8. § (1) Amennyiben az év elején leadott nyilatkozatban feltüntetett adatok év közben módosulnak, a magánszemély az erről
való tudomásszerzést követően haladéktalanul, de legkésőbb 5 munkanapon belül köteles újabb nyilatkozat
kitöltésével bejelenteni a változást a munkáltatónak. (2) Amennyiben a Nyilatkozó a kompenzáció megállapítása érdekében tett nyilatkozat kitöltésével valótlan adatot közölt,
a kompenzáció már teljesített összege visszavonásra, és a kompenzáció további folyósítása felfüggesztésre kerül.
(3) A nyilatkozat mintáját és annak kitöltési útmutatóját a 2. melléklet tartalmazza.
9. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első alkalommal a 2011. év január hónapra járó illetmény
számfejtésekor kell alkalmazni. (2) Ez a rendelet 2012. január 31-én hatályát veszti.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
24/2012. (HK 15.) HM VGHÁT szakutasítása a rendszeresített nyomtatványok 2013. egységárainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség önálló központi és csapat ruházati gazdálkodást folytató katonai szervezeteire terjed ki.
2. A rendszeresített nyomtatványok 2013. évi egységárait az 1. melléklet határozza meg.
3. Az 1. mellékletben nem szereplő rendszeresített nyomtatványok gazdálkodási egységárait az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság hadtápfőnök javaslatára a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal hadtáp osztályvezető állapítja meg.
4. Ez a szakutasítás 2013. január 1-jén lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1370/2017. (VI. 12.) Korm. határozata az EFOP-3.6.3-VEKOP-16 azonosító jelű („Felsőoktatási hallgatók tudományos műhelyeinek és programjainak támogatása” című) felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, az  EFOP-3.6.3-VEKOP-16 azonosító jelű, „Felsőoktatási hallgatók
tudományos műhelyeinek és programjainak támogatása” című felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektjavaslatok) támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslatok támogatási szerződéseinek megkötésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1709/2009. (HK 1/2010.) MH 37. MŰ. Z. PK. intézkedése.  a MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Zászlóalj csapatkarjelzésének, csapatjelvényének és csapatérméjének rendszeresítéséről
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján -figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezésére – az MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Zászlóalj (a továbbiakban: MH 37. mű. z.)
csapatkarjelzésének, csapatjelvényének és csapatérméjének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést és csapajelvényt rendszeresítem, viselését az MH 37. mű. z. hivatásos és szerződéses állománya
részére engedélyezem.
2. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett csapatérmét rendszeresítem. A csapatérme adományozása az MH 37. II. mű. z. parancsnokának hatásköre.
3. Az MH 37. mű. z. parancsnok által rendszeresített
csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint
kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés 1., 2.,
3. számú melléklete tartalmazza.
4. Az MH 37. mű. z. parancsnok által rendszeresített
csapatjelvény és csapatérme szöveges leírását és fotóját
ezen intézkedés 1., 4., 5., 6., 7. melléklete tartalmazza.
5. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az
MH 37. mű. z: személyi állományának csapatkarjelzéssel
való ellátásáról.
6. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Nyers József mk. ezredes s. k.,
parancsnok


text:
2/2010. (I. 8.) ME határozata a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa elnöke megbízatásának megszűnéséről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 15. § (1) bekezdés b) pontja alapján megállapítom, hogy
Pataki Dánielnek a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa elnökének e megbízatása – lemondására tekintettel – 2010. január 31-én
megszűnik. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2011. (XI. 24.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Orosz Föderáció Kormánya között az Európai Közösség és az Orosz Föderáció között a visszafogadásról szóló, 2006. május 25-én, Szocsiban aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2011. május 19-én, Szentpéterváron aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 226/2011. (X. 28.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 226/2011. (X. 28.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. október 28-i, 127. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság
Kormánya és az Orosz Föderáció Kormánya között az Európai Közösség és az Orosz Föderáció között a visszafogadásról szóló,
2006. május 25-én, Szocsiban aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2011. május 19-én, Szentpéterváron aláírt Jegyzőkönyv
12. cikk (2) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„E Jegyzőkönyv a Megállapodás 20. cikk (2) bekezdése szerinti azon értesítést követő tizedik (10.) napon lép hatályba,
amelyet a visszafogadási vegyes bizottság e Jegyzőkönyvről és a Felek a Jegyzőkönyv kötelező hatályának
elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásainak lefolytatásáról küld.” A Visszafogadási vegyes bizottság értesítésének időpontja: 2011. november 14.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2011. november 24. A fentiekre tekintettel, összhangban a 226/2011. (X. 28.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Közlöny 2011. október 28-i, 127. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Orosz
Föderáció Kormánya között az Európai Közösség és az Orosz Föderáció között a visszafogadásról szóló, 2006. május
25-én, Szocsiban aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2011. május 19-én, Szentpéterváron aláírt Jegyzőkönyv
kihirdetéséről szóló 226/2011. (X. 28.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. november 24-én, azaz kettőezer-tizenegy
november huszonnegyedikén lépnek hatályba. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1/2010. (III. 12.) ÖM határozata a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézet alapító okiratának egységes szerkezetbe foglalt szövegének közzétételéről.
1. Az irányításom alá tartozó Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézetnek (a továbbiakban: NUSI)
az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló
132/2008. (V. 14.) Korm. rendeletben nevesített jogi személyiségű szervezeti egységeinek a költségvetési szervek
jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény 14. § (2) bekezdésében foglalt adatait jelen határozat
1. melléklete szerint állapítom meg.
2. A NUSI alapító okiratának módosítását jelen határozat 2. melléklete, a módosításokkal egységes szerkezetbe
foglalt alapító okiratát jelen határozat 3. melléklete szerint
állapítom meg.
3. Jelen határozat a közzététele napján lép hatályba.
Budapest, 2010. március 1. Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1393/2017. (VI. 27.) Korm. határozata a ciszterci rend rendi alapokmánya kihirdetésének 900. évfordulójához kapcsolódóan a Ciszterci Rend egyes fejlesztései megvalósításához szükséges feladatokról.
A Kormány
 1. üdvözli a  ciszterci rend rendi alapokmánya kihirdetésének 2019-ben ünneplendő 900. évfordulóját, és támogatja
az évfordulóhoz kapcsolódó fejlesztési terveinek megvalósítását az 1. mellékletben foglaltak szerint;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  2017. évben
gondoskodjon az  1.  mellékletben foglalt célok megvalósulása érdekében 871,6 millió forint többletforrás
rendelkezésre állásáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet,
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi
költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. július 15.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  2018. évre
gondoskodjon az  1.  mellékletben foglalt célok megvalósulása érdekében 2775,0 millió forint forrás rendelkezésre
állásáról a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  2019. évre
gondoskodjon az  1.  mellékletben foglalt célok megvalósulása érdekében 1200,0 millió forint forrás rendelkezésre
állásáról a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
430/2014. (XI. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Mohamed Mahmoud Ould Brahim Khlil rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Mauritániai
Iszlám Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini
székhellyel.
Budapest, 2014. október 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2013. (VI. 29.) NGM rendelete a könyvvizsgálói közfelügyeleti feladatokkal összefüggő tevékenységek szabályozásáról.
A Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi
LXXV. törvény 228. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el.
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) közfelügyeleti hatóság: a  Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a  könyvvizsgálói tevékenységről, valamint
a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Kkt.) szerinti könyvvizsgálói
közfelügyeleti feladatok ellátásáért felelős hatóság,
b) minőségellenőrzés: a Kkt. 173/B. §-a szerinti eljárás,
c) ellenőr: a közfelügyeleti hatóság nevében minőségellenőrzést végző személy.
2. A minőségellenőrzés általános szabályai 2. § A közfelügyeleti hatóság három évnél gyakoribb minőségellenőrzést is elrendelhet, ha a  kamarai tag
könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég utolsó minőségellenőrzése „nem felelt meg” eredménnyel zárult, valamint, ha azt
a könyvvizsgálói szolgáltatást igénybe vevők érdekét veszélyeztető helyzet indokolja.
3. § A közfelügyeleti hatóság feladata, hogy kijelölje az egyes minőségellenőrzések időpontját és a minőségellenőrzést
a közfelügyeleti hatóság nevében lefolytató ellenőrt.
4. § (1) A közfelügyeleti hatóság éves minőségellenőrzési terv alapján végzi az ellenőrzéseket.
 (2) A közfelügyeleti hatóság minden évre minőségellenőrzési tervet készít és fogad el, melyet legkésőbb a  tárgyév
január 31-ig nyilvánosságra hoz a kormányzati portálon.
 (3) A közfelügyeleti hatóság a Kkt. 173/B. § (4) bekezdése szerinti rendkívüli minőségellenőrzés lefolytatására vonatkozó
kérelem beérkezését követő 30 napon belül megindítja az eljárást.
 (4) A közfelügyeleti hatóság a  (2)  bekezdés szerinti minőségellenőrzési tervben szereplő kamarai tag könyvvizsgálót,
könyvvizsgáló céget, illetve a  (3)  bekezdés szerint rendkívüli minőségellenőrzésre kijelölt könyvvizsgálót,
könyvvizsgáló céget tájékoztatja az ellenőrzésre történő kiválasztásról.
(5) A közfelügyeleti hatóság az ellenőrzésre kiválasztott részére a helyszíni ellenőrzés előtt 20 nappal értesítést küld.
 (6) Az értesítő levél kiküldése előtt az  ellenőr telefonon, elektronikus levélben vagy telefaxon előzetesen egyeztet
az ellenőrzöttel az ellenőrzés helyszínéről és időpontjáról.
 (7) A minőségellenőrzésre kiválasztott kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég részére küldött értesítésnek
tartalmaznia kell
a) az ügy tárgyát, iktatási számát, az eljárás megindításának napját és az adott ügyfajtára irányadó ügyintézési
határidőt, az  ügyintézési határidőbe be nem számító időtartamokat, az  ügyintéző nevét és hivatali
elérhetőségét,
b) tájékoztatást az iratokba való betekintés és a nyilatkozattétel lehetőségéről,
c) hivatalból indult eljárásban az erre történő utalást, kérelemre indult eljárásban a kérelmező nevét,
d) a könyvvizsgáló, a könyvvizsgáló cég nevét, nyilvántartási számát, az eljárás lefolytatására kijelölt ellenőr és
szakértő azonosítási adatait,
e) a minőségellenőrzés alá vont megbízások megnevezését és a  vizsgált időszakot, könyvvizsgáló cég esetén
azt is, hogy a minőségellenőrzés a belső minőségellenőrzési rendszer értékelésére terjed ki, melynek során
az egyes megbízások minőségellenőrzésének eredményét is figyelembe kell venni,
f ) az ellenőrzés dátumát, és helyszínét. 5. § (1) A kamarai tag könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég a tudomásszerzést követően haladéktalanul köteles értesíteni
a  közfelügyeleti hatóságot abban az  esetben, ha az  eljárás lefolytatására kijelölt ellenőr vagy szakértő a  Kkt.
173/B. § (6) bekezdése szerinti függetlenségi és összeférhetetlenségi követelményeknek nem felel meg.
(2) Az ellenőrnek, a  szakértőnek és az  ellenőrzöttnek nyilatkozatot kell tennie a  függetlenségi és
az összeférhetetlenségi követelményeknek való megfelelésről.
(3) A közfelügyeleti hatóság új ellenőr vagy szakértő kijelöléséről dönt, amennyiben az  (1)  bekezdés szerint a  kijelölt
ellenőr vagy szakértő nem felel meg a függetlenségi és összeférhetetlenségi követelményeknek.
(4) A szakértőnek az ellenőrzött részére titoktartási nyilatkozatot kell adnia.
6. § (1) A minőségellenőrzés során vizsgálni és értékelni kell, hogy a  közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók
könyvvizsgálatát ellátó könyvvizsgáló cégek minőségellenőrzési rendszerei biztosítják-e, hogy a  könyvvizsgálatok
tekintetében a könyvvizsgáló cég és a munkatársak tevékenysége megfelel a szakmai standardoknak és a vonatkozó
jogi és szabályozási követelményeknek.
(2) A minőségellenőrzés a  közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát ellátó könyvvizsgáló cégek
belső minőségellenőrzési rendszerének, valamint a  közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát
ellátó kamarai tag könyvvizsgálók egyes kiválasztott megbízásainak ellenőrzésére terjed ki.
(3) A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát ellátó könyvvizsgáló cégek belső minőségellenőrzési
rendszerének ellenőrzése, valamint a  közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát ellátó kamarai
tag könyvvizsgálók által végzett egyes egyedi megbízásoknak a  (2)  bekezdés szerinti ellenőrzése külön hatósági
eljárásnak minősül.
3. A minőségellenőrzés lefolytatása 7. § (1) A közfelügyeleti hatóság jelöli ki az ellenőrzés alá kerülő megbízásokat. A közfelügyeleti hatóság a közérdeklődésre
számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát ellátó kamarai tag könyvvizsgáló közérdeklődésre számot tartó
gazdálkodótól kapott megbízása mellett a nem közérdeklődésre számot tartó gazdálkodótól kapott megbízását is
kijelölheti minőségellenőrzésre.
(2) Az ellenőr a  helyszíni vizsgálat során további megbízásokat is bevonhat az  ellenőrzésbe, ha az  ellenőrzés során
kiderül, hogy az  (1)  bekezdés szerinti kijelölés hibás, vagy nem teljes körű adatszolgáltatáson alapult, vagy
az ellenőrzés során tudomására jutott adatok, információk alapján indokolt további megbízások bevonása.
(3) Az ellenőr a minőségellenőrzést az 1–3. mellékletben szereplő kérdőívek alapján folytatja le.
 (4) Az ellenőr a  helyszíni ellenőrzés lezárását megelőzően megvitatja a  minőségellenőrzés várható megállapításait
az ellenőrzött könyvvizsgálóval, valamint az ellenőrzött könyvvizsgáló cég képviselőjével.
 (5) Az ellenőr a helyszíni vizsgálat befejezésekor jegyzőkönyvet és az esetlegesen a könyvvizsgálati dokumentációból
másolatban átvett anyagok felsorolását tartalmazó dokumentumjegyzéket készít, melyet mindkét fél aláír.
A jegyzőkönyv és a dokumentumjegyzék egy-egy példányát az ellenőrzött is megkapja a helyszínen.
(6) Az ellenőr által készített záró jelentés tartalmazza valamennyi vizsgált könyvvizsgálóra vonatkozóan az ellenőrzött
egyedi megbízások értékelését, továbbá ha sor került a könyvvizsgáló cég belső minőségellenőrzési rendszerének
ellenőrzésére, akkor a könyvvizsgáló cégre vonatkozóan a minőségellenőrzési rendszer értékelését. A záró jelentés
mellékletét képezik a  nyilatkozatok, a  jegyzőkönyv, a  dokumentumjegyzék és a  bizonyítékként szolgáló másolati
dokumentumok.
(7) Az ellenőrnek a  záró jelentésben az  egyedi megbízások ellenőrzése során tapasztalt hiányosságok esetén azok
kijavítására, valamint az  ellenőrzött által működtetett belső minőségellenőrzési rendszer, illetve alkalmazott
minőségellenőrzési eljárások fejlesztésére is javaslatot kell tennie.
(8) A záró jelentést az ellenőrzés lezárását követően a közfelügyeleti hatóság 15 napon belül továbbítja az ellenőrzés alá
vont könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég részére.
8. § (1) A határozat meghozatala során a  közfelügyeleti hatóság a  körülményeket mérlegelve a  tudomására jutott,
korábban nem értékelt tények, adatok alapján, vagy a záró jelentés megállapításaira tett észrevételek alapján a záró
jelentésben foglaltaktól eltérően is értékelhet.
(2) A határozatban meg kell jelölni a minőségellenőrzés eredményét.
 (3) A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálatát ellátó
asszisztens nélkül, önállóan dolgozó könyvvizsgálók, illetve könyvvizsgáló cégek belső minőségellenőrzési
rendszere minőségellenőrzésének eredménye az 1., illetve a 2. melléklet alapján háromféle eredményt adhat:
a) megfelelt,
b) megfelelt, megjegyzéssel,
c) nem felelt meg.
(4) A kamarai tag könyvvizsgálók egyedi megbízásai minőségellenőrzésének eredménye a  3.  melléklet alapján
háromféle eredményt adhat:
a) megfelelt,
b) megfelelt, megjegyzéssel,
c) nem felelt meg.
(5) Ha a  minőségellenőrzés során a  kamarai tag könyvvizsgálónak több mint egy közérdeklődésre számot tartó
gazdálkodótól kapott egyedi megbízását jelölik ki minőségellenőrzésre, akkor a  minőségellenőrzés eredményét
a legalacsonyabb százalékos eredményt elérő egyedi megbízás minőségellenőrzési eredménye adja meg.
(6) Ha a  minőségellenőrzés során a  kamarai tag könyvvizsgáló közérdeklődésre számot tartó gazdálkodótól kapott
egyedi megbízása (megbízásai) mellett nem közérdeklődésre számot tartó gazdálkodótól kapott egyedi megbízását
(megbízásait) is kijelölik minőségellenőrzésre, akkor
a) a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók egyedi megbízásai minőségellenőrzésének eredményét
az  egyes egyedi megbízások közül a  legalacsonyabb százalékos eredményt elérő egyedi megbízás
minőségellenőrzési eredménye adja meg;
b) a nem közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók egyedi megbízásai minőségellenőrzésének eredményét
az  egyes egyedi megbízások közül a  legalacsonyabb százalékos eredményt elérő egyedi megbízás
minőségellenőrzési eredménye adja meg.
(7) A (6)  bekezdés szerinti minőségellenőrzés során a  kamarai tag könyvvizsgáló egyedi megbízásai
minőségellenőrzéséről szóló határozat eredménye a  (6)  bekezdés a) és b)  alpontja alapján meghatározott két
eredmény 4. melléklet szerinti összesítésével kerül meghatározásra.
(8) A „megfelelt” eredménnyel zárult minőségellenőrzés esetén a közfelügyeleti hatóság intézkedést nem alkalmaz.
 (9) A „megfelelt, megjegyzéssel” zárult minőségellenőrzés esetén a közfelügyeleti hatóság a következő intézkedéseket
alkalmazhatja: kötelezés továbbképzésen való részvételre, figyelmeztetés az előírásoknak nem megfelelő gyakorlat
megszüntetésére.
(10) A „nem felelt meg” eredménnyel zárult minőségellenőrzés esetén a  közfelügyeleti hatóság a  következő
intézkedéseket alkalmazhatja: kötelezés továbbképzésen való részvételre, figyelmeztetés az  előírásoknak nem
megfelelő gyakorlat megszüntetésére, fegyelmi eljárás kezdeményezése a Magyar Könyvvizsgálói Kamara illetékes
testületénél.
(11) A könyvvizsgáló cég belső minőségellenőrzési rendszerére vonatkozó minőségellenőrzés eredményének
minősítésénél figyelembe kell venni a megelőző belső minőségellenőrzési rendszerre vonatkozó minőségellenőrzés
óta lefolytatott, az  ellenőrzött könyvvizsgáló cégnél alkalmazott, tag vagy vezető tisztségviselő kamarai tag
könyvvizsgálók egyedi megbízásai minőségellenőrzésének eredményét.
(12) A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát ellátó könyvvizsgáló cégek belső minőségellenőrzési
rendszerének értékelésekor a  közfelügyeleti hatóság jogosult bekérni a  Magyar Könyvvizsgálói Kamarától
a  közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát ellátó könyvvizsgálóval munkaviszonyban,
munkaviszony jellegű jogviszonyban álló, nem közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatát ellátó
kamarai tag könyvvizsgálók által végzett egyes egyedi megbízások minőségellenőrzésének dokumentumait,
melyeket a belső minőségellenőrzési rendszer értékelésének véglegesítése során figyelembe vehet.
(13) Amennyiben a belső minőségellenőrzési rendszer értékelése „nem felelt meg” eredménnyel zárult, a közfelügyeleti
hatóság a 2. § szerint újabb minőségellenőrzési eljárást rendel el, vagy a minőségellenőrzés lezárását követő évben
utóellenőrzést tart.
(14) Amennyiben két egymást követő minőségellenőrzés eredménye „nem felelt meg” eredménnyel zárul,
a közfelügyeleti hatóság fegyelmi eljárást kezdeményez a Magyar Könyvvizsgálói Kamara illetékes testületénél.
4. Utóellenőrzés 9. § (1) A közfelügyeleti hatóság a minőségellenőrzés során hozott jogerős határozatában foglaltak betartását utóellenőrzés
keretében vizsgálhatja.
(2) Ha a közfelügyeleti hatóság az utóellenőrzés eredményeként megállapítja, hogy az ellenőrzött a  jogszabályokban
és a  minőségellenőrzés során hozott határozatban foglalt előírásokat megsértette, és a  jogszabály vagy
minőségellenőrzési határozat megsértése a  jogellenes magatartás megszüntetésével vagy a  jogszerű állapot
helyreállításával orvosolható, a  közfelügyeleti hatóság felhívja az  ellenőrzött figyelmét a  jogszabálysértésre, és
legalább húsz napos határidő megállapításával, valamint a  jogkövetkezményekre történő figyelmeztetéssel
végzésben kötelezi annak megszüntetésére.
(3) Ha megállapítható, hogy az ellenőrzött a könyvvizsgálói tevékenységét a minőségellenőrzés során hozott jogerős
határozatban foglalt kötelezettségek teljesítése nélkül végezte, a  közfelügyeleti hatóság a  Magyar Könyvvizsgálói
Kamara illetékes testületénél fegyelmi eljárást kezdeményez.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2013. július 1-én lép hatályba.
11. § A 4.  § (1)  bekezdése szerinti minőségellenőrzési tervet a  közfelügyeleti hatóság a  2013. évre vonatkozóan
2013. szeptember 15-ig hozza nyilvánosságra a kormányzati portálon.
6. Az Európai Unió jogának való megfelelés 12. § Ez rendelet – a  Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a  könyvvizsgálati tevékenységről, valamint a  könyvvizsgálói
közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvénnyel együtt – az  éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók
jog szerinti könyvvizsgálatáról, a  78/660/EGK és a  83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint
a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
232/2019. (VI. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/464/3/2019. számú előterjesztésére – Avramov Srdjan
(születési hely, idő: Zenta [Jugoszlávia], 1987. július 19.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. május 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök