text:
1178/2015. (III. 25.) Korm. határozata a Szlovénia–Magyarország Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014–2020 elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Szlovénia–Magyarország Határon Átnyúló Együttműködési Program 2014–2020 (a  továbbiakban:
program) célkitűzéseivel és prioritásaival,
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy írja alá és küldje meg az irányító hatóság részére a program
tartalmával való tagállami egyetértésről és a program végrehajtása finanszírozásához történő nemzeti hozzájárulás
megfizetéséről szóló egyetértési nyilatkozatot,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul ahhoz, hogy a programot az irányító hatóság az Európai Bizottság részére benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2011. CII. törvény a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról.
1. § Ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, e törvény hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság területén
székhellyel rendelkező, e törvény szerinti szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, szabályozott
ingatlanbefektetési társaság működésére és felügyeletére, valamint az e törvény szerinti projekttársaságra.
2. § E törvény alkalmazásában
1. induló tőke: a vállalkozás jegyzett tőkéjének, a tőketartalékának és az eredménytartalékának összege,
2. projekttársaság: olyan, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság vagy szabályozott ingatlanbefektetési
elővállalkozás 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság, amely kizárólag a 3. § (3) bekezdés a) pontjában
meghatározott tevékenységet végez, és nem rendelkezik más vállalkozásban részesedéssel,
3. szabályozott piac: a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvényben meghatározott fogalom,
4. vezető állású személy:
a) a vezető tisztségviselő, az igazgatótanács tagja és a felügyelő bizottság tagja, továbbá
b) minden olyan személy, akit a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás vagy társaság létesítő okirata, vagy
a működésre vonatkozó bármely belső szabályzat vezető állású személyként határoz meg,
5. szabályozott ingatlanbefektetési társaság ingatlan-portfoliója: azon ingatlanok összessége, amelyeknek
a szabályozott ingatlanbefektetési társaság, valamint amelyeknek a szabályozott ingatlanbefektetési társaság
projekttársasága a tulajdonosa.
6. TEÁOR: az e törvény hatályba lépésekor hatályos Gazdasági Tevékenységek Osztályozási Rendszere.
3. § (1) Szabályozott ingatlanbefektetési társaság az a nyilvánosan működő részvénytársaság, amely megfelel az
e törvényben meghatározott valamennyi feltételnek, és amelyet az állami adóhatóság – a társaság bejelentése
alapján – e törvény hatálya alá tartozó szabályozott ingatlanbefektetési társaságként nyilvántartásba vett.
(2) A szabályozott ingatlanbefektetési társaságra a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény és
a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény rendelkezéseit az
e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) Szabályozott ingatlanbefektetési társaság az a nyilvánosan működő részvénytársaság lehet, amely
a) kizárólag
aa) saját tulajdonú ingatlan adásvétele (TEÁOR 6810),
ab) saját tulajdonú ingatlan bérbeadása, üzemeltetése (TEÁOR 6820-ból),
A törvényt az Országgyűlés a 2011. július 11-i ülésnapján fogadta el.
ac) ingatlankezelés (TEÁOR 6832),
ad) vagyonkezelési (TEÁOR 6420);
tevékenységet végez;
b) nem állt és a bejelentés időpontjában sem áll végelszámolás, csődeljárás vagy a bíróság által jogerősen elrendelt
felszámolás hatálya alatt;
c) létesítő okirata alapján a külön jogszabályokban meghatározottak szerint osztalékként kifizethető eredményének
legalább 90%-át kifizeti osztalékként a számviteli beszámoló jóváhagyását követő 15 napon belül;
d) projekttársaságon, más szabályozott ingatlanbefektetési társaságon, valamint főtevékenységként épületépítési
projekt szervezésével (TEÁOR 4110) foglalkozó gazdasági társaságon kívül más gazdasági társaságban nem
rendelkezik részesedéssel, azzal, hogy szabályozott ingatlanbefektetési társaságban, valamint
főtevékenységként épületépítési projekt szervezésével (TEÁOR 4110) foglalkozó gazdasági társaságban nem
rendelkezhet a jegyzett tőkéhez viszonyítottan több mint 10%-os részesedéssel vagy szavazati joggal;
e) kibocsátott részvényeit együttesen legfeljebb összesen 10%-ban tulajdonolják biztosítók és hitelintézetek,
valamint amelyben együttesen az összes szavazati jog legfeljebb 10%-át gyakorolják biztosítók és hitelintézetek;
f) legalább tízmilliárd forint összegű induló tőkével rendelkezik;
g) kizárólag törzsrészvényt bocsát ki, amelyek névértéke nem lehet kevesebb tízezer forintnál;
h) teljes jegyzett tőkéjéhez viszonyítottan legalább 25%-ot tesz ki azon részvénysorozat mértéke, amelynek
tulajdonosai egyenként – közvetve vagy közvetlenül – a sorozat össznévértékének 5%-ánál kevesebb papírt
birtokolnak (közkézhányad);
i) legalább a közkézhányad mértékének megfelelő névértékben törzsrészvények önálló sorozatát bevezeti
a szabályozott piacra.
(4) Szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás az a részvénytársaság, amely megfelel a (3) bekezdés a)–e) pontjaiban
foglalt feltételeknek és amelyet az állami adóhatóság – a társaság bejelentése alapján – e törvény hatálya alá tartozó
szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásként nyilvántartásba vett.
(5) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásként vagy társaságként történő nyilvántartásba vétel érdekében
a bejelentést az adózó akkor teheti meg, ha nincs az állami adóhatóságnál, vámhatóságnál valamint önkormányzati
adóhatóságnál nyilvántartott köztartozása. E tényről az adózó a bejelentéskor nyilatkozik. Nem tehet bejelentést az az
adózó, amelyet a bejelentést megelőző két naptári éven belül a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozások
vagy társaságok nyilvántartásából töröltek, ide nem értve azt az esetet, ha a törlésre az 5. § (3) bekezdésének f) pontja
alapján került sor.
(6) Az állami adóhatóság a bejelentés alapján történő nyilvántartásba vétel tekintetében az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény alapján jár el.
(7) Szabályozott ingatlanbefektetési társaság projekttársasága csak olyan vállalkozás lehet,
a) amely a rá irányadó előírások szerint osztalékként kifizethető eredményének 100%-át kifizeti osztalékként
a számviteli beszámoló jóváhagyását követő 15 napon belül, és
b) amelynek a számviteli beszámolójában kimutatott, visszafizetési kötelezettséget keletkeztető idegen forrásai
nem haladják meg a számviteli beszámolójában kimutatott ingatlanok értékének 70%-át, és
c) amely nem köt olyan szerződést, nem vállal olyan egyoldalú kötelezettséget, amely az osztalék kifizetését
korlátozza, vagy amely az ingatlanportfólióba tartozó ingatlanra vonatkozóan más személy részére vételi jogot
biztosít, és
d) amely az ingatlanok 10. § (1) bekezdése szerinti piaci értéke és könyv szerinti értéke közötti különbözetét
könyvviteli nyilvántartásában az alkalmazott számviteli politikája szerint, de legalább negyedévente elszámolja
[a belföldi projekttársaság az elszámolás során köteles alkalmazni a számviteli törvény 57. § (3) bekezdésében,
valamint 58. és 59. §-ában meghatározott, a piaci értékelésre és az értékhelyesbítésre vonatkozó előírásokat], és
e) amely értelemszerűen alkalmazza a 13. § (1)–(2) bekezdéseit.
(8) Szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás projekttársasága csak olyan vállalkozás lehet, amely megfelel
a (7) bekezdés a), c) és e) pontjában foglaltaknak.
4. § (1) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozáshoz és társasághoz kapcsolódó jogszabályban meghatározott jogok
és kötelezettségek az állami adóhatóság által történő nyilvántartásba vétel napjától illetik meg, illetve terhelik
a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozást és társaságot.
(2) Az állami adóhatóság a nyilvántartásba vételről elektronikus úton haladéktalanul értesíti a cégbíróságot, amely
a nyilvántartásba vétel tényét automatikusan, elektronikus úton rögzíti.
(3) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásnak az állami adóhatóság által történő nyilvántartásba vétel üzleti
évét követő üzleti év utolsó napjáig meg kell felelnie a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokra vonatkozó
valamennyi feltételnek.
(4) Ha a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás megfelel a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokra
vonatkozó valamennyi feltételnek, köteles 15 napon belül megtenni a 3. § (1) bekezdés szerinti bejelentést.
(5) Amennyiben a szabályozott ingatlanbefektetési társaság, szabályozott ingatlan-befektetési elővállalkozás, illetőleg
projekttársaság (a továbbiakban együtt: társaság) nem felel meg e törvényben meghatározott feltételeknek, az állami
adóhatóságnak a nyilvántartásból való törlésről szóló jogerős határozata alapján a nyilvántartásból való törlés napjától
a társaságra nem alkalmazhatóak e törvény rendelkezései.
5. § (1) A kérelmező a 3. § (1) és (4) bekezdése szerinti bejelentéséhez benyújtja:
a) létesítő okiratát, illetve ennek módosítását;
b) a jegyzett tőke teljes összegének rendelkezésre állását tanúsító iratokat;
c) részvénykönyvének másolatát;
d) szervezeti és működési szabályzatát;
e) az olyan gazdasági társaságok megnevezését, amelyben részesedése van, a részesedés mértékének
megjelölésével;
f) könyvvizsgálója nevét (cégét) és lakóhelyét (székhelyét); könyvvizsgáló cég esetén annak a személynek a nevét és
lakóhelyét is, aki a könyvvizsgálatért személyében is felelős;
g) a könyvvizsgáló igazolását arra vonatkozóan, hogy a kérelmező informatikai rendszere, számviteli politikája és
számviteli rendje mindenkori pénzügyi helyzetének megállapítására alkalmas;
h) a vezető állású személy esetén a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított – büntetlen előéletet igazoló – hatósági
bizonyítványt, továbbá a vezető állású személy felsőfokú végzettségét igazoló dokumentumot.
(2) Az állami adóhatóság a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás és társaság vezető állású személyére
vonatkozó (1) bekezdés h) pont szerinti bűnügyi személyes adatot a 6. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott
feltétel ellenőrzése céljából, a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás és társaság nyilvántartásba vételéig
vagy a nyilvántartásba vételre vonatkozó kérelem elutasításáig kezelheti.
(3) Az állami adóhatóság a szabályozott ingatlanbefektetési társaság, illetve elővállalkozás adózót határozattal törli
a szabályozott ingatlanbefektetési társaságok, illetve elővállalkozások nyilvántartásából, ha
a) a nyilvántartásba vétel feltételei már nem állnak fenn, és azokat az adózó 90 napon belül nem pótolja; vagy
b) a szabályozott ingatlanbefektetési társaság a tevékenységet a nyilvántartásba vételtől számított hat hónapon
belül nem kezdi meg vagy hat hónapot meghaladó időtartam alatt nem gyakorolja; vagy
c) a társaság a tevékenységére vonatkozó, e törvényben vagy a külön jogszabályban meghatározott előírásokat
súlyosan megszegi; vagy
d) a társaság a nyilvántartásból való törlését kérelmezi, vagy
e) a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás az állami adóhatóság által történő nyilvántartásba vétel üzleti
évét követő üzleti év utolsó napjáig nem felel meg a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokra vonatkozó
valamennyi feltételnek; vagy
f) a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozást az állami adóhatóság szabályozott ingatlanbefektetési
társaságként nyilvántartásba veszi.
(4) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, szabályozott ingatlanbefektetési társaság a változás
bekövetkezésének, illetve a feltétel megszűnésének napjától számított 15 napon belül bejelenti az állami
adóhatóságnak, ha a nyilvántartásba vételhez előírt adataiban, vagy a bejelentett projekttársaságok vonatkozásában
változás állt be, vagy már nem felel meg a nyilvántartásba vétel feltételeinek, vagy a szabályozott ingatlanbefektetési
társaság tevékenységét hat hónapot meghaladóan nem gyakorolja.
(5) Az állami adóhatóság ellenőrizheti a nyilvántartásba vett szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásnak és
társaságnak a nyilvántartásba vétel feltételeinek való megfelelését. Az ellenőrzés során az (1) bekezdés h) pont szerinti
bűnügyi személyes adatot az érintett igazolja. Az állami adóhatóság a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás
és társaság vezető állású személyére vonatkozó (1) bekezdés h) pont szerinti bűnügyi személyes adatot a 6. §
(1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel ellenőrzése céljából, a szabályozott ingatlanbefektetési
elővállalkozás és társaság ellenőrzésének befejezéséig, illetve a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásnak
és társaságnak a (6) bekezdés szerinti nyilvántartásból való törléséig kezelheti.
(6) Ha az állami adóhatóság a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás vagy társaság bejelentése alapján vagy
hivatalból megállapítja, hogy a nyilvántartásba vétel feltételei már nem állnak fenn, végzésben – 90 napos
határidővel – felszólítja a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozást vagy társaságot azok pótlására. Ha
a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás vagy társaság a feltételeknek a határidőn belül nem tesz eleget, az
állami adóhatóság a nyilvántartásból a határidő leteltét követő nappal törli. A végzés ellen önálló fellebbezésnek van
helye.
6. § (1) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásnál és társaságnál vezető állású személynek az választható meg,
illetve az nevezhető ki, aki
a) felsőfokú pénzügyi, vagy gazdasági, vagy jogi végzettséggel rendelkezik,
b) legalább három év vezetői gyakorlattal rendelkezik,
c) büntetlen előéletű.
(2) Vezetői gyakorlatként a szabályozott ingatlanbefektetési társaság által végezhető tevékenységet végző gazdasági
társaságnál, továbbá hitelintézetnél, befektetési vállalkozásnál, befektetési alapkezelőnél, kockázati
tőkealap-kezelőnél, biztosítónál, viszontbiztosítónál, más szabályozott ingatlanbefektetési társaságnál vezető
tisztségviselőként eltöltött idő vehető figyelembe.
(3) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásnál és társaságnál vezető állású személy nem lehet vezető
tisztségviselő hitelintézetnél, befektetési vállalkozásnál, befektetési alapkezelőnél, kockázati tőkealap-kezelőnél,
biztosítónál, viszontbiztosítónál, továbbá olyan szabályozott ingatlanbefektetési társaságnál, amelyben az őt
korábban vezető állású személyként alkalmazó szabályozott ingatlanbefektetés társaság nem rendelkezik
részesedéssel.
7. § A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás és társaság a tulajdonába került, illetve a tulajdonából kikerült
projekttársaság nevét és adószámát – ezen események bekövetkezésétől számított 15 napon belül – bejelenti az
állami adóhatóságnak. A bejelentés alapján az állami adóhatóság a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás és
társaság tulajdonába került projekttársaságot nyilvántartásba veszi, a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás
és társaság tulajdonából kikerült projekttársaságot a nyilvántartásából törli.
8. § (1) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság eszköz-portfóliója az ingatlanokon kívül kizárólag látra szóló és lekötött
bankbetétet, az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes államok vagy a Gazdasági
Együttműködési és Fejlesztési Szervezet tagállama által kibocsátott állampapírt, nemzetközi pénzügyi intézmény által
kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt, elismert tőkepiacra bevezetett értékpapírt, valamint
a projekttársaságai, más szabályozott ingatlanbefektetési társaság, valamint főtevékenységként épületépítési projekt
szervezésével (TEÁOR 4110) foglalkozó gazdasági társaság tulajdoni részesedését tartalmazhatja, valamint
devizaárfolyamhoz kötött ingatlanügyletekből befolyó bevételek és az ingatlanügyletekhez kapcsolódó kiadások
árfolyamkockázatának, továbbá hitelfinanszírozás deviza- és kamatkockázatainak fedezése céljából kötött
származtatott ügyleteket tartalmazhat.
(2) A szabályozott ingatlanbefektetési társaságnak a számviteli jogszabályok szerinti mérlegfőösszege legalább hetven
százalékának megfelelő értékű ingatlanportfólióval kell rendelkeznie.
(3) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság portfóliójában egyetlen ingatlan, vagy más szabályozott
ingatlanbefektetési társaságban fennálló részesedés értéke sem haladhatja meg a szabályozott ingatlanbefektetési
társaság számviteli jogszabályok szerinti mérlegfőösszegének a húsz százalékát.
(4) A (2)–(3) bekezdés alkalmazásakor, amennyiben a szabályozott ingatlanbefektetési társaság összevont (konszolidált)
éves beszámoló készítésére kötelezett, akkor a viszonyítás alapja az összevont (konszolidált) mérleg mérlegfőösszege,
egyéb esetben a szabályozott ingatlanbefektetési társaság – számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban:
számviteli törvény) szerinti –mérlegének mérlegfőösszegéhez kell viszonyítani.
(5) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság éves beszámolójában kimutatott, visszafizetési kötelezettséget
keletkeztető idegen forrásai nem haladhatják meg az éves beszámolójában kimutatott ingatlanok összértékének
65%-át.
(6) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság más szabályozott ingatlanbefektetési társaságban legfeljebb 10%-os
mértékű részesedéssel rendelkezhet.
(7) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság nem köthet olyan szerződést, nem vállalhat olyan egyoldalú
kötelezettséget, amely
a) az osztalék kifizetését korlátozza,
b) az ingatlanportfólióba tartozó ingatlanra vonatkozóan más személy részére vételi jogot biztosít.
(8) A (7) bekezdésben foglaltakkal ellentétes szerződéses kikötés, egyoldalú kötelezettségvállalás semmis.
9. § (1) A befektetési szabályok vonatkozásában egy ingatlannak minősül
a) belföldi ingatlan esetében az ingatlan-nyilvántartásban egy helyrajzi számon (társasházi, lakásszövetkezeti
különlapon) nyilvántartott, önállóan forgalomképes ingatlan,
b) külföldi ingatlan esetében az ingatlan fekvése szerinti állam joga szerint a legkisebb egységet képező, még
önállóan forgalomképes ingatlan (rész).
(2) Az olyan egybefüggő belföldi (telek) ingatlan, amelynek önálló ingatlanokként történő megosztását az illetékes
építési hatóság jogerősen elbírálta vagy azt a hatályos Részletes Rendezési Terv előírja, a befektetési szabályok
szempontjából annyi ingatlannak minősül, ahány ingatlanra az megosztásra kerül.
(3) Az olyan felépítmény, amelyre az albetétek létrehozására vonatkozó társasházi alapító okiratot az ingatlanügyi
hatósághoz benyújtották, a befektetési szabályok szempontjából annyi ingatlannak minősül, ahány különböző
albetét kialakításra kerül.
10. § (1) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság az ingatlanportfolióját legalább negyedévente, az üzleti év adott
negyedévének utolsó napjára vonatkozóan köteles piaci értéken értékelni.
(2) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság az ingatlanok (1) bekezdés szerinti piaci értéke és könyv szerinti értéke
közötti különbözetét könyvviteli nyilvántartásában az alkalmazott számviteli politikája szerint, de legalább
negyedévente elszámolja. Az elszámolás során köteles alkalmazni a számviteli törvény 57. § (3) bekezdésében,
valamint 58. és 59. §-ában meghatározott, a piaci értékelésre és az értékhelyesbítésre vonatkozó előírásokat.
11. § (1) A szabályozott ingatlanbefektetési társaság portfoliójában lévő ingatlanok értékelése
a) piaci összehasonlításon alapuló módszerrel,
b) hozamszámításon alapuló módszerrel, vagy
c) újraelőállítási költségen alapuló módszerrel
történhet, azzal, hogy az értékelési módszer választását részletesen indokolni kell, és a továbbiakban minden
időszakban ugyanezen módszerrel kell az adott ingatlan esetében elvégezni.
(2) Ha a szabályozott ingatlanbefektetési társaság, projekttársaság úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdés szerint kiválasztott
és alkalmazott értékelési módszer a továbbiakban már nem alkalmas az ingatlan piaci értékének becslésére, és egy
másik módszer alkalmazása a korábbiaknál pontosabb becslést eredményez, az adott ingatlan esetében az értékelési
módszert meg kell változtatni, és az indokokat az értékelési szakvéleményben részletesen be kell mutatni.
(3) Az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésére kötelezett szabályozott ingatlanbefektetési társaság az
összevont (konszolidált) kiegészítő mellékletben bemutatja a beszámolóban szereplő ingatlan-portfólió értékelésére
alkalmazott módszert. Az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésére nem kötelezett szabályozott
ingatlanbefektetési társaság az éves beszámolója kiegészítő mellékletében bemutatja a beszámolóban szereplő
ingatlan-portfólió értékelésére alkalmazott módszert.
12. § Az ingatlanértékelő az ingatlan értékelése során szakvéleményében
a) ellenőrizhető módon feltünteti a felhasznált adatokat és azok forrását, valamint jelzi, ha valamely, az ingatlan
értékelését befolyásoló körülmény megítéléséhez szükséges információhoz nem fér hozzá,
b) részletesen és ellenőrizhető módon bemutatja az értékelési módszertan lépéseit és az elvégzett számításokat,
c) ismerteti az ingatlanra vonatkozó nyilvántartásban szereplő leírást (belföldi ingatlan esetében ideértve a még be
nem jegyzett, széljegyként feltüntetett beadványok tartalmát is), az ingatlan földrajzi és gazdasági környezetét,
valamint – adatokkal alátámasztva – az ingatlanpiaci körülményeket,
d) ismerteti az ingatlan műszaki jellemzőit,
e) mellékletként becsatolja
ea) mindazon megállapodások, okiratok másolatát, amelyek az ingatlan jogi helyzetének megítéléséhez
szükségesek, illetve amelyek az ingatlanértékelés során figyelembevételre kerültek, tekintet nélkül arra,
hogy azok a nyilvántartási bejegyzés alapját képezték-e, valamint
eb) belföldi ingatlan esetében az ingatlan tulajdoni lapjának harminc napnál nem régebbi, az ingatlan –
nyilvántartásról szóló 1997 . évi CXLI. törvény 68 . §-ának megfelelő másolatát,
ec) külföldi ingatlan esetében az ingatlan fekvése szerinti állam joga szerinti nyilvántartási adatokat tartalmazó
közokiratot vagy annak hiteles másolatát és az okirat hiteles fordítását.
13. § (1) Szabályozott ingatlanbefektetési társaság által könyvvizsgálói feladatok ellátására csak akkor adható az érvényes
könyvvizsgálói engedéllyel rendelkező, kamarai tag könyvvizsgáló (könyvvizsgálói cég) részére megbízás, ha
a) a könyvvizsgáló nem rendelkezik a szabályozott ingatlanbefektetési társaságban közvetlen vagy közvetett
tulajdonnal,
b) a könyvvizsgálónak nincs a szabályozott ingatlanbefektetési társasággal, vagy annak projekttársaságával
szemben fennálló lejárt követelése,
c) a szabályozott ingatlanbefektetési társaság és annak minősített befolyással rendelkező tulajdonosa nem
rendelkezik a könyvvizsgáló cégben közvetlen vagy közvetett tulajdonnal.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott korlátozást a könyvvizsgáló Ptk. szerinti közeli hozzátartozójára is
alkalmazni kell. 14. § A szabályozott ingatlanbefektetési társaság által választott könyvvizsgáló a vizsgálatának eredményéről
a szabályozott ingatlanbefektetési társaságot, az állami adóhatóságot és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletét
írásban haladéktalanul tájékoztatja, ha olyan tényeket állapított meg, amelyek alapján
a) korlátozott vagy elutasító könyvvizsgálói záradék, illetve a záradék megadásának elutasítása válhat szükségessé;
b) bűncselekmény elkövetésére vagy a szabályozott ingatlanbefektetési társaság belső szabályzatának súlyos
megsértésére utaló körülményt észlel,
c) e törvényben vagy más jogszabályokban foglalt előírások súlyos megsértésére utaló körülményt észlel,
d) a szabályozott ingatlanbefektetési társaság kötelezettségeinek teljesítését, a rábízott vagyoni értékek
megőrzését nem látja biztosítottnak,
e) úgy ítéli meg, hogy a szabályozott ingatlanbefektetési társaság tevékenysége folytán a befektetők érdekei
veszélyben forognak,
f) a szabályozott ingatlanbefektetési társaság belső ellenőrzési rendszereinek súlyos hiányosságát vagy
elégtelenségét állapítja meg,
g) jelentős véleménykülönbség alakult ki közte és a szabályozott ingatlanbefektetési társaság között, a társaság
fizetőképességét, jövedelmét, adatszolgáltatását vagy könyvvezetését érintő, a szabályozott ingatlanbefektetési
társaság működése szempontjából lényeges kérdésben.
15. § (1) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás a 3. § (4) bekezdés szerinti nyilvántartásba vételének napjával,
valamint a szabályozott ingatlanbefektetési társaság a 3. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételének, valamint
e nyilvántartásból való törlésének napjával, mint mérleg fordulónappal köteles a számviteli törvény szerinti közbenső
mérleget készíteni.
(2) Köteles a számviteli törvény szerinti közbenső mérleget készíteni a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás és
társaság belföldi projekttársasága azzal az időponttal, mint mérleg fordulónappal, amely időponttól megfelel az
e törvény szerinti, a projekttársaságra előírt feltételeknek.
(3) Amennyiben a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás és társaság vagy azok belföldi projekttársasága már
nem felel meg az e törvény szerinti feltételeknek és kikerül e törvény hatálya alól, a törvény hatálya alóli kikerülés
napjával mint mérleg fordulónappal köteles a számviteli törvény szerinti közbenső mérleget készíteni.
16. § E törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
17. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény a következő alcímmel és 23/D. §-sal egészül ki:
„A szabályozott ingatlanbefektetési társaság egyes vagyonszerzései
23/D. § (1) Ingatlan tulajdonjogának, vagyoni értékű jogának és belföldi ingatlanvagyonnal rendelkező gazdasági
társaságban fennálló vagyoni betétnek a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló törvény
(a továbbiakban: Szit. tv.) szerinti szabályozott ingatlanbefektetési társaság (a továbbiakban e § vonatkozásában:
társaság) általi megszerzése esetén az illeték mértéke 2%, ha a vagyonszerző a fizetési meghagyás jogerőre
emelkedéséig az állami adóhatósághoz benyújtott nyilatkozatban vállalja, hogy az illetékkötelezettség napját
magában foglaló adóév utolsó napján a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló nyilvántartásban történő
feltüntetés (a továbbiakban e § vonatkozásában: társaságkénti nyilvántartásba vétel) feltételeinek megfelel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vagyonszerzések után az ott meghatározott illetéket fizeti a Szit. tv. szerinti szabályozott
ingatlanbefektetési elővállalkozás (a továbbiakban e § vonatkozásában: elővállalkozás), ha a fizetési meghagyás
jogerőre emelkedéséig az állami adóhatósághoz benyújtott nyilatkozatban vállalja, hogy az elővállalkozásként
történő működése társaságkénti nyilvántartásba vétellel szűnik meg.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerint vállalt feltétel teljesülését az állami adóhatóság hivatalból ellenőrzi. Amennyiben
a vagyonszerző által vállalt feltétel nem teljesült, a vagyonszerzésre a 19. § (1) bekezdése, illetve a 21. § (1) bekezdése
alapján egyébként fizetendő és az (1) bekezdés szerint megállapított illeték különbözetének kétszeresét az állami
adóhatóság a vagyonszerző terhére pótlólag előírja.
(4) Ingatlan tulajdonjogának, vagyoni értékű jogának megszerzése után az (1) bekezdésben meghatározott illetéket
fizeti a társaság Szit. tv. szerinti projekttársasága (a továbbiakban e § vonatkozásában: projekttársaság), ha legkésőbb
a fizetési meghagyás jogerőre emelkedéséig csatolja a társaság nyilatkozatát, melyben az vállalja, hogy az
illetékkötelezettség keletkezését magában foglaló adóév utolsó napján a társaságkénti nyilvántartásba vétel
feltételeinek megfelel. A vállalás meghiúsulása esetén a (3) bekezdés szerinti pótilletéket az állami adóhatóság
a társaság terhére pótlólag előírja.
(5) Ingatlan tulajdonjogának, vagyoni értékű jogának megszerzése után az (1) bekezdésben meghatározott illetéket
fizeti az elővállalkozás projekttársasága, ha legkésőbb a fizetési meghagyás jogerőre emelkedéséig csatolja az
elővállalkozás nyilatkozatát, melyben az elővállalkozás vállalja, hogy elővállalkozásként történő működése
társaságkénti nyilvántartásba vétellel szűnik meg és elővállalkozási minőségének fennállása alatt
a projekttársaságában fennálló tulajdoni illetőségét részben vagy teljesen nem idegeníti el. A vállalás meghiúsulása
esetén, valamint ha a feltétel teljesítését megelőzően a projekttársaság megszűnik, a (3) bekezdés szerinti pótilletéket
az állami adóhatóság az elővállalkozás terhére írja elő.”
18. § A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény a következő alcímmel és 39/E. §-sal egészül ki:
„A szabályozott ingatlanbefektetési társaság adómentessége
39/E. § (1) Mentes az adó alól a szabályozott ingatlanbefektetési társaságról szóló törvény (a továbbiakban: Szit. tv.)
szerinti szabályozott ingatlanbefektetési társaság (a továbbiakban e § vonatkozásában: társaság), a Szit. tv. szerinti
szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás (a továbbiakban e § vonatkozásában: elővállalkozás), valamint
a társaság és az elővállalkozás Szit. tv. szerinti projekttársasága.
(2) Ha az elővállalkozást az állami adóhatóság anélkül törli az elővállalkozások nyilvántartásából, hogy társaságként
nyilvántartásba venné, akkor az elővállalkozás és annak projekttársasága az (1) bekezdés szerinti mentesség figyelmen
kívül hagyásával számított, az elővállalkozásként való működés időszakára eső adó kétszeresét köteles az
önkormányzati adóhatóságnak bevallani és megfizetni.
(3) Ha az elővállalkozás projekttársasága megszűnik, vagy az elővállalkozás a projekttársaságban fennálló tulajdoni
illetőségét részben vagy egészben elidegeníti, akkor a projekttársaság (1) bekezdés szerinti mentesség figyelmen kívül
hagyásával számított adójának kétszeresét az elővállalkozás a projekttársaság megszűnésének, elidegenítésének
időpontját követő első adóbevallása benyújtásával egyidejűleg köteles bevallani és megfizetni.”
19. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 1. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A közjegyző a gazdasági társaságokról szóló törvény szerinti részvénykönyvvezetést is végezhet.”
20. § A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao tv.) 2. § (2) bekezdés
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Belföldi illetőségű adózó a belföldi személyek közül)
„a) a gazdasági társaság (ideértve a nonprofit gazdasági társaságot, a szabályozott ingatlanbefektetési
elővállalkozást, a szabályozott ingatlanbefektetési társaságot és a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaságot
is), az egyesülés, az európai részvénytársaság (ideértve az európai holding részvénytársaságot is) és az európai
szövetkezet,”
21. § (1) A Tao tv. 4. §-a a következő 30/a–30/c. pontokkal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„30/a. szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás: a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló
törvényben meghatározott feltételekkel az állami adóhatóság által szabályozott ingatlanbefektetési
elővállalkozásként nyilvántartásba vett gazdasági társaság;
30/b. szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság: a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló
törvényben meghatározott projekttársaság;
30/c. szabályozott ingatlanbefektetési társaság: a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló törvényben
meghatározott feltételekkel az állami adóhatóság által szabályozott ingatlanbefektetési társaságként nyilvántartásba
vett gazdasági társaság;”
(2) A Tao tv. 4. § a 32/a pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„32/a. társaság: a gazdasági társaság (ideértve a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozást, a szabályozott
ingatlanbefektetési társaságot és a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaságot is), az egyesülés, a szövetkezet,
továbbá a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető
törvény hatálybalépésének napjától az Európai Unió tagállamának adóra vonatkozó jogszabályai szerint ott belföldi
illetőséggel bíró olyan társaság, amely
a) az Európai Unión kívüli állammal a jövedelem- és vagyonadók tárgyában kötött, hatályos nemzetközi szerződés
szerint nem bír belföldi illetőséggel az Európai Unión kívüli államban, valamint
b) a különböző tagállamok társaságait érintő egyesülésekre, szétválásokra, eszközátruházásokra és
részesedéscserékre alkalmazandó közös adózási rendszerről szóló tanácsi irányelvben vagy az anya- és leányvállalatok
esetében alkalmazandó közös adózási rendszerről szóló tanácsi irányelvben felsorolt jogi formában működik, és az
említett irányelvekben meghatározott adó alanya anélkül, hogy ezzel kapcsolatban választási lehetőség vagy
mentesség illetné meg;”
22. § A Tao tv. 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A társasági adóalapja a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, szabályozott ingatlanbefektetési társaság
és a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság esetén a 15. §-ban, az ingatlannal rendelkező társaság tagja
esetében a 15/A. §-ban meghatározott jövedelem.”
23. § A Tao tv. a következő alcímmel és 15. §-sal egészül ki:
„A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság és
a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság adóalapja és az adó mértéke
15. § (1) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság és
a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság adóalapja az adóévi beszámolóban kimutatott adózás előtti
eredmény (2)–(5) bekezdésében felsorolt tételekkel módosított pozitív összege.
(2) Az adózás előtti eredményt csökkenti a 7. § (1) bekezdés b), cs), d), dz), dzs), g), gy),h), n), p), q), r), ty) és u) pontja,
valamint a 7. § (10) bekezdése szerinti összeg.
(3) Az adózás előtti eredményt növeli a 8. § (1) bekezdés a), b), d), dzs), e), f), gy), h), j), m), o),p),r) és t) pontja, valamint
a 8. § (5) és (7) bekezdése szerinti összeg.
(4) A (2) és (3) bekezdésben foglaltakat figyelembe véve kell alkalmazni a 16. és 28. §-ok rendelkezéseit.
(5) Amennyiben a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság vagy
a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló törvény
hatálya alá nem tartozó kapcsolt vállalkozásával a 18. § hatálya alá tartozó ügyletet köt, az adóalap megállapítása során
köteles az abban foglaltakat megfelelően alkalmazni.
(6) Az (1) bekezdés szerint megállapított adóalapot társasági adófizetési kötelezettség – a (7)–(8) bekezdés szerinti
eltéréssel – nem terheli.
(7) Ha a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozást az állami adóhatóság anélkül törli a nyilvántartásából, hogy
szabályozott ingatlanbefektetési társaságként nyilvántartásba venné, akkor a szabályozott ingatlanbefektetési
elővállalkozás a (6) bekezdés szerinti mentesség figyelmen kívül hagyásával számított adót kétszeres mértékben
köteles megállapítani. Ha a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság azelőtt kerül ki a szabályozott
ingatlanbefektetési társaságokról szóló törvény hatálya alól, hogy a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozást
az állami adóhatóság szabályozott ingatlanbefektetési társaságként nyilvántartásba venné, akkor a szabályozott
ingatlanbefektetési elővállalkozás (a szabályozott ingatlanbefektetési társaság) kétszeres mértékben köteles
megállapítani a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság által meg nem fizetett adót.
(8) Amennyiben a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság vagy
a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság a szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló törvény
hatálya alá nem tartozó kapcsolt vállalkozásával kötött szerződésükben olyan ellenértéket alkalmaz, amely a 18. §
alapján nem tekinthető szokásos piaci árnak, és ennek eredményeképpen a szabályozott ingatlanbefektetési
elővállalkozás, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság vagy a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság
adózás előtti eredménye kisebb, mint a szokásos piaci ár mellett lett volna, úgy a szabályozott ingatlanbefektetési
elővállalkozás, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság és a szabályozott ingatlanbefektetési projekttársaság
a (6) bekezdés alkalmazásától függetlenül köteles az alkalmazott ellenérték és a szokásos piaci ár különbözete után az
adót megállapítani.”
24. § A Tao tv. 17. §-a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás, a szabályozott ingatlanbefektetési társaság és a szabályozott
ingatlanbefektetési projekttársaság az (1) bekezdés rendelkezéseit nem alkalmazhatja.”
25. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 54. § (5) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
(Az állami adóhatóság az adózót terhelő adókötelezettség jogszerű teljesítéséhez, a költségvetési támogatás jogszerű
igénybevételéhez honlapján közzéteszi)
„f) a szabályozott ingatlanbefektetési társaság és a szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozás nevét, adószámát,
az ilyenként való nyilvántartásba vétel dátumát, és a nyilvántartásból való törlés dátumát, valamint ezen társaságok
projekttársaságainak nevét és adószámát.”
26. § (1) A gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (a továbbiakban: Gt.) 202. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) A részvénytársaság igazgatósága a részvénykönyv vezetésére – külön törvény szerinti – elszámolóháznak,
központi értéktárnak, befektetési vállalkozásnak, pénzügyi intézménynek, ügyvédnek vagy könyvvizsgálónak
(ide nem értve a számviteli törvény szerinti kötelező könyvvizsgálat esetén a választott könyvvizsgálót), valamint
közjegyzőnek, jogtanácsosnak adhat megbízást. A megbízás tényét és a megbízott személyét a Cégközlönyben közzé
kell tenni.”
(2) A Gt. „Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 336/C. §-sal egészül ki:
„336/C. § A szabályozott ingatlanbefektetési társaságokról szóló 2011. évi CII. törvény (a továbbiakban: Szit. tv.)
26. §-ával megállapított 202. § (2) bekezdését a Szit. tv. hatálybalépését megelőző időponttól vezetett
részvénykönyvekre is alkalmazni kell, amennyiben a részvénytársaságot szabályozott ingatlanbefektetési
társaságként az állami adóhatóság nyilvántartásba vette.”
27. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.)
27. § (4) bekezdés c) pontja a következő cc) alponttal egészül ki:
(Nyilvánosan működő részvénytársaság esetében)
„cc) az állami adóhatóság által – szabályozott ingatlanbefektetési elővállalkozásként vagy társaságként – való
nyilvántartásba vétel és a nyilvántartásból való törlés időpontját.”
28. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) az 56/B. §-t követően a következő új alcímmel és 56/C–56/I. §-okkal
egészül ki:
„Különös eljárási szabályok a magán-nyugdíjpénztári visszalépésekre és a tagdíjak elszámolására
vonatkozóan
56/C. § (1) A kincstár által vezetett, magánnyugdíjpénztáranként megnyitott tagdíjbeszedési-, késedelmi- és
önellenőrzési pótlék számlákra 2011. május 31-ig teljesített valós túlfizetés és téves befizetés összegét a foglalkoztató
az Art. szabályai szerint az adóhatóságtól kérheti vissza. Az állami adóhatóság a téves befizetés, illetve túlfizetés
kiutalását a vonatkozó adónem számlák terhére teljesíti. A kiutalásról az adóhatóság az Art. szabályai szerint
intézkedik. A 2011. május 31-ét követően magán-nyugdíjpénztári számlára teljesített olyan befizetést, amely nem
a pénztárat illeti a befizető közvetlenül a pénztártól igényelheti vissza.
(2) A túlfizetésként jelentkező összeget az állami adóhatóság a foglalkoztatón keresztül fizeti vissza a tagnak.
56/D. § (1) A Tbj. 51. § (6) bekezdése negyedik mondatában foglalt rendelkezést megfelelően alkalmazni kell akkor is,
ha a biztosítottól a foglalkoztatója tagdíj címén vonta le a járulékot annak ellenére, hogy a magánszemély nem volt
magánnyugdíjpénztár tagja, feltéve, hogy tagdíj-kiegészítés miatt nem mutatkozik különbözet.
(2) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett pénztártag esetében a 2007. január 1-től kezdődő
bevallási időszakra vonatkozó pótbevallásban nyugdíjjárulékot kell megállapítani.
56/E. § A foglalkoztató, vagy a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett foglalkoztatott (biztosított)
kezdeményezésére a tagdíj-kiegészítéssel kapcsolatos eltérések tisztázására indult eljárások lefolytatása a pénztárak
feladata. Az egyeztetés eredményeképp kimutatott, a magánszemélyt jogszerűen megillető tagdíj-kiegészítés
összegét a pénztár a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alaptól e célra visszaigényelt összeg terhére teljesíti.
56/F. § (1) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett pénztártagra vonatkozóan 1998. január 1-je és
2006. december 31-e közötti időszakra – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – a foglalkoztató által
a magánnyugdíjpénztárhoz benyújtott pótbevallásokat, helyesbítő bevallásokat a magánnyugdíjpénztár köteles
feldolgozni és a feldolgozott adatokat az állami adóhatóság részére továbbítani a pótbevallás és a helyesbítő bevallás
benyújtását követő hónap utolsó napjáig. A fizetési kötelezettséget az állami adóhatóság felé kell teljesíteni.
(2) Amennyiben a magánnyugdíjpénztár a foglalkoztató által elkészített pótbevallás, helyesbítő bevallás
benyújtásának idejére már megszűnt, a foglalkoztató a pótbevallást, helyesbítő bevallást az eredeti esedékességig
benyújtott alapbevallással együtt az állami adóhatósághoz nyújtja be, amelyeket az állami adóhatóság köteles
feldolgozni és a feldolgozott adatokat a Pénztárak Központi Nyilvántartása részére továbbítani a pótbevallás és
a helyesbítő bevallás benyújtását követő hónap utolsó napjáig. A fizetési kötelezettséget az állami adóhatóság felé kell
teljesíteni.
(3) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett pénztártagra vonatkozóan 2007. január 1-jét követő
időszakra a foglalkoztató által benyújtott pótbevallásokat, helyesbítő bevallásokat az állami adóhatóság feldolgozza
és a feldolgozott adatokat a Pénztárak Központi Nyilvántartása részére továbbítja. A fizetési kötelezettséget az állami
adóhatóság felé kell teljesíteni.
56/G. § Ha a biztosított pénztártagsági jogviszonya a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépése miatt már
nem áll fenn, a pénztártagsági jogviszony idejére járó, meg nem fizetett tagdíj, bírság, pótlék tekintetében az eljárást
az állami adóhatóság a Nyugdíjbiztosítási Alap javára folytatja le.
56/H. § (1) A társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tagokhoz kötődő követelésérvényesítés
biztosítása végett, a magánnyugdíjpénztáraknak 2011. augusztus 31. napjáig vissza kell vonniuk az állami
adóhatóságnak átadott, mindazon – 2006. december 31. napja előtti biztosítási jogviszonyhoz kötődő követelésükre
irányuló – végrehajtási megkereséseiket, melyekben az adott foglalkoztatóval szemben még van fennálló, végrehajtás
alatti követelésük, és egyben nyilatkozatot tesznek, hogy ezen felül egyéb végrehajtási eljárás kezdeményezéshez
kapcsolódó követelésük nem áll fenn a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal szemben.
(2) A magánnyugdíjpénztárak legkésőbb 2011. október 31. napjáig – foglalkoztatónkénti bontásban – átadják
a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak végrehajtási eljárás lefolytatása végett a szervezetük nyilvántartásába felvett
hátralékos kötelezettségekre vonatkozó adatokat. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz csak olyan követelések adhatók
át, melyekhez kötődően az adó-végrehajtás lefolytatásához való jog még nem évült el.
56/I. § Az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2006. évi LXI. törvény 251. § (9) bekezdése
a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett tag esetében nem alkalmazható.”
29. § (1) A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 251. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A befektető kérelmére a Felügyelet meghatározott időre, de legfeljebb száznyolcvan napra felfüggeszti
a befektetési alap által forgalomba hozott befektetési jegyek folyamatos visszaváltását. A befektető akkor
kérelmezheti a befektetési jegyek folyamatos visszaváltásának felfüggesztését, ha rendelkezik a befektetési alap által
forgalomba hozott befektetési jegyek legalább ötven százalékával.”
(2) A Tpt. 251. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A Felügyelet a (2)–(3) bekezdés alapján előterjesztett kérelem elbírálásáról legkésőbb két forgalmazási napon
belül dönt.”
30. § A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény a következő 87/A. §-sal egészül ki:
„87/A. § (1) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja 2011. július 1. napját követően a 2011. április,
május, június hónapokra vonatkozóan a 36. § (7)–(8) bekezdésekben foglaltakkal kapcsolatos bevallási, befizetési és
egyéb kötelezettségeit – a 36. § (1)–(4) bekezdésekben foglaltak kivételével – az e törvény 2011. július 1. napján
hatályos rendelkezései szerint teljesíti, azzal az eltéréssel, hogy a 2011. július 20-ig esedékes bevallást 2011. augusztus
20-ig kell benyújtani a befizetési kötelezettség egyidejű teljesítésével. A 36. § (1)–(4) bekezdésekben foglalt
rendelkezéseket e bevallási, befizetési és egyéb kötelezettségek teljesítése során az e törvény 2011. június 30. napján
hatályos állapota szerint kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezést 2011. július 1. napjától kell alkalmazni.”
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
3/2015. (I. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Marjolijn Henriette Verspoort
2015. január 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2003. LXX. törvény a Magyar Köztársaság és Kuwait Állam között a kettős adóztatás elkerülésére a jövedelem és vagyonadók területén a gazdasági kapcsolataik előmozdítására Kuwaitban, 1994. január 17-én aláírt Egyezményt módosító, Kuwaitban, 2001. december 9-én aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság és Kuwait
Állam között a kettős adóztatás elkerülésére a jövedelemés vagyonadók területén a gazdasági kapcsolataik előmozdítására Kuwaitban, 1994. január 17-én aláírt, az 1999. évi
XVI. törvénnyel kihirdetett Egyezményt módosító,
Kuwaitban, 2001. december 9-én aláírt Jegyzőkönyvet e
törvénnyel kihirdeti.
(A Jegyzőkönyv megerősítéséről szóló jegyzékváltás 2003.
május 6-án megtörtént, és a Jegyzőkönyv 2003. május 6-án
hatályba lépett.)
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 22-i ülésnapján
fogadta el.
2. § A Jegyzőkönyv angol és magyar nyelvű szövege a
következő:
Jegyzőkönyv a Magyar Köztársaság és Kuwait Állam között a kettős
adóztatás elkerülésére a jövedelem- és vagyonadók
területén a gazdasági kapcsolataik előmozdítására
Kuwaitban, 1414 H Shaban 5. napján, amely megfelel
1994. január 17. napjának, aláírt a Magyar Köztársaság
és Kuwait Állam közötti Egyezmény módosításáról Kuwait Állam és a Magyar Köztársaság az alábbi intézkedésekről állapodott meg:
1. A 2. Cikkre vonatkozólag:
A 3. bekezdés a) pontja, (ii) jelű bekezdése a következők
szerint módosul:
,,a részvénytársaságok nettó nyereségének a Kuwaiti Tu
dományfejlesztési Alapítvány (KFAS) javára fizetendő
százaléka;’’ 2. Az Egyezmény egy új, 15/A. Cikkel egészül ki, mely a
következőképpen szól:
,,15/A. Cikk Az igazgatók tiszteletdíja Az igazgatói tiszteletdíj és más hasonló fizetés, amelyet
az egyik Szerződő Államban illetőséggel bíró személy
olyan minőségében élvez, mint a másik Szerződő Államban
illetőséggel bíró társaság igazgatótanácsának vagy más hasonló szervének tagja, csak az először említett Szerződő
Államban adóztatható.’’
3. A 6. Cikkre vonatkozólag:
Az olyan jövedelem adója, melyet az egyik Szerződő
Államban illetősséggel bíró személy a másik Szerződő Államban fekvő ingatlan vagyonból élvez, (50%) ötven százalékkal csökken ebben a másik Szerződő Államban, olyan
épület befektetés esetén, melyet az először említett Szerződő Államban illetőséggel bíró személy valósított meg.
4. A 7. és a 9. Cikkekre vonatkozólag:
Az építési területnek vagy szerelési vagy berendezési
munkálatoknak csak az a nyereség tudható be abban a
Szerződő Államban, amelyikben az építési terület van, vagy
szerelési vagy berendezési munkálatok folynak, amely magából az építési területből vagy szerelési vagy berendezési
tevékenységből származik. Ez azt jelenti különösen, hogy
a) áruknak, gépeknek vagy berendezéseknek a vállalat
fő telephelye vagy egy másik telephelye vagy harmadik
személy által akár e tevékenységgel kapcsolatban, akár
attól függetlenül történő szállításából származó nyereség
nem tudható be az építési területnek vagy szerelési vagy
berendezési munkálatoknak;
b) tekintet nélkül a 12. Cikk rendelkezéseire, az olyan
tervezésből, projekt munkából, mintából vagy kutatásból,
valamint technikai szolgáltatásból származó nyereség,
amelyet az egyik Szerződő Államban illetőséggel bíró személy a másik Szerződő Államban lévő építési területnek
vagy szerelési vagy berendezési munkálatoknak végez,
mindaddig, amíg ezeket a tevékenységeket a másik Szerződő Államon kívül végzik, nem tudható be ennek az építési
területnek, szerelési vagy berendezési munkálatnak.
5. A 13. Cikk 1. bekezdésére vonatkozólag:
Az egyik Szerződő Államban illetőséggel bíró személy
13. Cikk 1. bekezdésében meghatározott ingatlan vagyon
elidegenítéséből származó jövedelmének adója (50%) ötven százalékkal csökken a másik Szerződő Államban,
amennyiben az ingatlan tulajdonjogát az először említett
Szerződő Államban illetőséggel bíró személy megszerezte.
6. A Szerződő Államok értesítik egymást arról, hogy a
jelen Jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos követelményeknek eleget tettek.
7. Jelen Jegyzőkönyv a 6. bekezdésben meghatározottak szerinti utolsó értesítés napján lép hatályba, és rendelkezései azon naptári év január 1. napjától alkalmazandóak,
melyben a Jegyzőkönyv hatályba lép.
Jelen Jegyzőkönyv az Egyezmény szerves részét képezi
és hatályát, megfelelően, azon a napon veszti el, amikor az
Egyezmény hatályát veszti.
Ennek hiteléül a kellő felhatalmazással rendelkező alulírottak a jelen Jegyzőkönyvet aláírták.
Készült Kuwaitban, két példányban, 2001. december
9-én, mely megfelel 1422. Ramadan 24-nek, magyar, arab
és angol nyelven, valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság Kuwait Állam
nevében nevében’’ 3. § Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
215/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Molnár Saroltát
a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2015. (IX. 18.) SZTNH utasítása a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala honlapjának működéséhez szükséges tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről.
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának mint a szellemi tulajdon védelméért felelős kormányhivatalnak a szellemi tulajdon
területén a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/G. § c) pontja alapján folyamatosan végzett
állami dokumentációs és információs tevékenység megvalósításával összefüggő alaptevékenysége végzéséhez, az információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben meghatározott célok, így a közvélemény
pontos és gyors tájékoztatásához és a közérdekű adatok nyilvánosságának biztosításához, továbbá a központi államigazgatási
szervekkel szembeni egyéb általános elvárások kielégítéséhez, ennek keretében különösen a hivatali működés átláthatóságához,
a hírek, események nyilvánosságra hozatalához és a kétirányú kommunikáció keretében a hivatalhoz intézett kérdések
megválaszolásához elengedhetetlen a kor technikai lehetőségeinek felhasználásával készített, az interneten megtekinthető
elektronikus portál, honlap megjelentetése, fenntartása és folyamatos frissítése. Az előbb felsoroltak megalapozását szolgáló
tevékenység szervezeti, szervezési és eljárásrendjéről az alábbi utasítást adom ki a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjával összhangban:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás célja 1. § Az utasítás célja, hogy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) által fenntartott és üzemeltetett
honlap információs szolgáltató szerepével összefüggésben jelentkező feladatok elvégzéséhez szervezeti, szervezési
és eljárásrendi szabályokat biztosítson, és rendezze az ezzel kapcsolatos tevékenység felelősségi szintjeit.
Az utasítás hatálya 2. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira
terjed ki.
(2) Az utasítás személyi hatálya kiterjed továbbá a HIPAvilon Nonprofit Kft. azon munkavállalóira is, akik részt vesznek
valamely, a Hivatal honlapjával összefüggő feladat ellátásában.
(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett személyek a jelen utasítás szempontjából a továbbiakban együtt: dolgozók.
3. § (1) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal által fenntartott és üzemeltetett, a hivatali alaptevékenységekkel kapcsolatos
elektronikus kommunikációra szolgáló, magyar és angol nyelven elérhető www.sztnh.gov.hu honlapra
(a továbbiakban: honlap), valamint annak fejlesztése, aktuális adatokkal történő ellátása és feltöltése, továbbá a nem
aktuális tartalmak archiválása érdekében végzett tevékenységre (a továbbiakban: honlaptevékenység) terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya – a 6. § (2) bekezdés i) pontja kivételével – nem terjed ki az (1) bekezdésben hivatkozott
honlapon kívüli, a Hivatal által megszerzett és fenntartott domain nevek közül, vezetői döntés alapján, információközvetítés érdekében átmenetileg fel nem használt vagy felhasznált (adatokkal, információkkal feltöltött) más
honlapokra, amelyekkel kapcsolatosan az egyes honlapok működéséért, működtetéséért felelős személyek és eljárási
szabályok külön kerülnek meghatározásra.
(3) Az utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki továbbá az elektronikus ügyintézéssel, illetve a hatósági adatbázisokkal
(e-szolgáltatásokkal) kapcsolatos hivatali hatósági tevékenységekre, valamint a Hivatal által fenntartott és
üzemeltetett, a belső tájékoztatást szolgáló intranetes szolgáltatásra sem.
II. SZERVEZETI KERETEK Felelős kiadó 4. § (1) A felelős kiadó, egyben a honlap felelős szerkesztője, a Hivatal elnöke.
 (2) A felelős kiadó a honlaptevékenység irányítója. A felelős kiadó jelöli ki a Hivatal kormánytisztviselői közül
a főszerkesztőt, a honlap-koordinátort, továbbá a dolgozók közül a rovatvezetőket, és felelős azért, illetve biztosítja
azt, hogy a honlap tartalma a kormányzati informatikai és a hivatali stratégiával összhangban legyen.
(3) A felelős kiadót távollétében vagy akadályoztatása esetén az általa megbízott elnökhelyettes vagy a gazdasági
főigazgató helyettesíti.
Honlapszerkesztő-bizottság 5. § (1) A honlaptevékenység hatékony végzése érdekében a Hivatalban Honlapszerkesztő-bizottság működik, amely
szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik.
(2) A Honlapszerkesztő-bizottság tagjai:
a) a főszerkesztő,
b) a honlap-koordinátor és
c) a rovatvezetők.
(3) A Honlapszerkesztő-bizottság az ülésén vagy az ülésen kívül írásban, egyszerű szótöbbséggel jogosult dönteni
a  honlappal összefüggő valamennyi olyan kérdésben, amelyet jogszabály vagy belső utasítás, illetve a Hivatal
elnökének döntése nem utal más szerv vagy személy hatáskörébe. Ilyen kérdés különösen a honlap szerkezetének
átalakítása, a lejárt aktualitású, hatályukat vesztett vagy módosított anyagok archiválási rendje és módja,
visszakereshetősége, új vagy már meglévő rovat esetén a 10. §-ban előírt eljárási rendtől való eltérésről történő
döntés.
(4) A Honlapszerkesztő-bizottság bármely tagja írásban kezdeményezheti a főszerkesztőnél, hogy valamely kérdést
a Honlapszerkesztő-bizottság tárgyaljon meg. Ebben az esetben a főszerkesztő a kérdés megtárgyalása érdekében
15 napon belül honlapszerkesztő-bizottsági ülést hív össze, vagy írásban kéri a Honlapszerkesztő-bizottság döntését.
(5) A Honlapszerkesztő-bizottság nem alkot elkülönült szervezeti egységet, tagjai eredeti beosztásuk mellett látják el
a honlappal kapcsolatos tevékenységüket.
(6) A főszerkesztő minden évben kétszer, július hónapban az I. félévben, a következő év január hónapban az adott év
egészében végzett honlapszerkesztő-bizottsági munkáról és honlaptevékenységről köteles írásban beszámolni
a  Hivatal elnöke és felső vezetése számára. A féléves és éves beszámoló határideje igazodik a Hivatalon belül
a  főosztályi féléves és éves beszámolók határidejéhez, ha a Hivatal elnöke ebben a tekintetben mást nem határoz
meg.
Főszerkesztő és honlap-koordinátor 6. § (1) A főszerkesztő a honlap tartalmának és megjelenésének operatív felelőse, aki a (2) bekezdésben meghatározott
feladatok ellátása során a hatósági szolgáltatások folyamatossága és a minőség biztosítása érdekében együttműködik
a) az Ügyfélszolgálattal,
b) a Hivatalban működő ISO integrált irányítási rendszer vezetőjével,
c) az informatikai terület vezetőjével és
d) az információbiztonsági vezetővel.
(2) A főszerkesztő
a) szervezi a honlap tartalmának összegyűjtését,
b) szervezi a rovatvezetők által elkészített anyagoknak a honlapon való közzétételét,
c) dönt a szakmailag vagy egyéb okból indokolt új rovatok kialakításáról,
d) gondoskodik a honlap már nem aktuális anyagainak archívumba helyezéséről,
e) irányítja és szervezi a Honlapszerkesztő-bizottság munkáját, gondoskodik üléseinek és döntéseinek
előkészítéséről, emlékeztetőinek elkészítéséről, továbbá felelős a döntéseinek végrehajtásáért,
f ) gondoskodik a honlap üzemeltetéséről, a megjelenéshez szükséges szervezési, technológiai, technikai
és egyéb kérdések rendezéséről,
g) kapcsolatot tart a honlap fejlesztésével összefüggő munkálatokat végző külső vállalkozókkal,
h) javaslatot tesz a honlap tartalmi és formai módosítására, valamint a honlaptevékenység felülvizsgálatára
és szükség esetén módosítására,
i) aktualizált nyilvántartást vezet a Hivatal által megszerzett és fenntartott, önállóan működtetett vagy a 3. §
(1) bekezdésében megjelölt honlapra mutató domain nevekről, gondoskodik a domain nevek karbantartásáról,
j) kapcsolatot tart a Hivatal vezetőivel és az egyes szervezeti egységekkel a honlappal összefüggő kérdések
tekintetében,
k) vezeti a (3) bekezdés szerinti nyilvántartást, amit szükség szerint közzétesz az intraneten.
(3) A főszerkesztő a Hivatal honlapjának rovatait az egyes rovatokért felelős rovatvezetők és információszolgáltatók
megnevezésével együtt tartja nyilván. A honlap rovatainak főbb csoportjait a 8. § (3) bekezdése tartalmazza.
(4) A honlap főszerkesztőjének feladata, hogy a rovatok bővülését, változását, továbbá a rovatvezetők vagy
információszolgáltatók személyében bekövetkező változásokat nyilvántartsa, és ezeknek megfelelően a (3) bekezdés
szerinti nyilvántartás tartalmát folyamatosan aktualizálja.
(5) A főszerkesztő gondoskodik a honlap fenntartására és fejlesztésére jóváhagyott költségvetési keret célszerű
felhasználásáról, amelynek keretében
a) jogosult külső megrendelések és szerződések aláírására a kötelezettségvállalásra vonatkozó mindenkori belső
utasítások szerint,
b) köteles a teljesítésigazolások kiadására és a számlák igazolására.
7. § (1) A honlap-koordinátor a főszerkesztő munkáját segíti.
 (2) A honlap-koordinátor
a) részt vesz a honlap tartalmának folyamatos karbantartásában,
b) technikai és adminisztratív kérdésekben kapcsolatot tart a főszerkesztő, az üzemeltető(k) és más közreműködők
között,
c) a honlap szerkesztésével kapcsolatos kérdésekben szükség esetén segíti a rovatvezetők munkáját,
d) a főszerkesztő utasítására közreműködik a honlaptevékenység dokumentálásában,
e) a főszerkesztő távollétében vagy akadályoztatása esetén ellátja helyette a 10. § (5)–(6) bekezdéseiben és a
11. §-ban meghatározott feladatokat. Rovatvezetők és információszolgáltatók 8. § (1) A rovatvezetők személyükben felelősek az általuk gondozott rovatok aktuális tartalmáért és rendszeres tartalmi
frissítéséért, amelynek keretei között elkészítik, és a III. fejezetben meghatározottak szerint a közzététel érdekében
megküldik az egyes oldalak tartalmának módosított szövegét, továbbá javaslatot tesznek a közzétett, de már nem
aktuális anyagok archiválására. Ha jogszabály az adatok közzétételére határidőt állapít meg, vagy meghatározza,
hogy az adatoknak meddig kell a honlapon elérhetőnek lenni, ezek figyelemmel kíséréséért a rovatvezetők a felelősek.
A honlap tartalmának mindenkori aktualizálása és frissítése érdekében a rovatvezetők kötelesek az általuk kezelt
rovatok tartalmának módosítását kezdeményezni, illetve kötelesek a szükséges előzetes egyeztetéseket lefolytatni,
amelyek alapján a tartalom módosítását az adott rovat (6) bekezdés szerinti, az információ szolgáltatásáért felelős
munkatársa is kezdeményezheti. A rovatvezetők a Honlapszerkesztő-bizottság tagjaiként részt vesznek annak
munkájában.
(2) A rovatvezető – akadályoztatása esetére – köteles helyettesről gondoskodni, aki mind a rovatvezetői, mind
a  honlapszerkesztő-bizottsági feladatok tekintetében eljárhat a rovatvezető helyett. A helyettes személyét
a rovatvezető írásban közli a főszerkesztővel.
(3) A Hivatal honlaptevékenységgel összefüggő főbb területei (témái) többek között:
a) szabadalmi tárgyú témák,
b) védjegy, földrajzi árujelző, formatervezési minta és használati minta tárgyú témák,
c) a Szabadalmi Közlöny és Védjegyértesítő, valamint az Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle közzététele,
d) az iparjogvédelmi jogi témák (többek között a jogszabályok, az iparjogvédelmi jogi hatósági tájékoztatások és
az iparjogvédelmi tárgyú nemzetközi hírek), valamint az Iparjogvédelmi Szakértő Testület és a Szabadalmi
Ügyvivői Vizsgabizottság testületi hírei,
e) a szerzői jogi témák (jogszabályok, szerzői jogi hatósági tájékoztatások, szerzői jogi nemzetközi hírek) és a
Szerzői Jogi Szakértő Testület testületi hírei,
f ) oktatás és szakmai együttműködés, szakmai tájékoztatás, szolgáltatási, valamint a K+F+I témák,
g) a Fórum,
h) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Tanácsa testületi hírei,
i) a Magyar Formatervezési Tanács testületi hírei,
j) a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület testületi hírei,
k) a kommunikáció,
l) humánpolitikai témák,
m) az ISO integrált irányítási rendszerrel kapcsolatos témák,
n) a gazdálkodással összefüggő témák,
o) a közbeszerzés,
p) egyes igazgatási tárgyú témák,
q) a közzétételi listák,
r) a hatósági adatbázisok (e-szolgáltatások) működése, továbbá
s) a hatósági adatbázisok (e-szolgáltatások) tartalmi frissítése.
(4) A rovatvezetői felelősségi kör – a 8. § (3) bekezdés r) pontja szerinti feladat kivételével – magában foglalja az adott
témához kapcsolódó adatbázisok tartalmáért való felelősséget is.
(5) A rovatvezetőket a Hivatal elnöke jelöli ki, személyüket a főszerkesztő rovatok szerint tartja nyilván a 6. §
(3) bekezdésében említett módon.
9. § A rovatvezetőket feladataik rendszeres ellátásában kijelölt dolgozók segíthetik (a továbbiakban: információszolgáltató),
akik a rovatvezetők akadályoztatása esetén helyettesítik őket. Amennyiben az információszolgáltató személyében
bármely okból változtatás szükséges, a rovatvezetők kezdeményezhetik új dolgozó információszolgáltatóként
történő bevonását, a dolgozó munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjének előzetes jóváhagyásával.
III. ELJÁRÁSI REND 10. § (1) A rovatvezető vagy az információszolgáltató a 8. § (1) bekezdése szerint elsősorban a munkakiadó (feladatkiosztó)
rendszeren keresztül közvetlenül, annak hibája esetén elektronikus levélben, írásban küldi meg a főszerkesztő
és a honlap-koordinátor részére a tartalmi és formai szempontból is közzétételre szánt és arra alkalmas, kész szöveget,
illetve az archiválási javaslatot.
(2) A rovatvezető vagy az információszolgáltató a javasolt anyagot munkaidőn belül, elsősorban az erre a célra szolgáló
elektronikus rendszeren keresztül, olyan időben továbbítja a főszerkesztőnek és a honlap-koordinátornak, hogy
a  javasolt tartalom honlapra történő felhelyezésére, illetve az azt megelőző szöveggondozásra kellő idő álljon
rendelkezésre. Az egyes témák tekintetében az anyagok továbbítása előtt az információszolgáltató köteles egyeztetni
a rovatvezetővel, a rovatvezető pedig szükség esetén egyeztet a Hivatal téma szerinti szakterületének
főosztályvezetőjével.
(3) Az angol nyelvű anyagokat – a jogszabályok angol nyelvű fordításainak kivételével – az érintett szervezeti egység
készíti el, és juttatja el jóváhagyásra a Jogi és Nemzetközi Főosztály vezetőjéhez. Az angol nyelvű anyagok kizárólag
a Jogi és Nemzetközi Főosztály jóváhagyása után továbbíthatók a honlapra. Amennyiben az angol nyelvű anyag vagy
fordítás elkészítése az érintett szervezeti egységben nem lehetséges, azt az adott rovatvezető jelzésére a Jogi
és  Nemzetközi Főosztály – a vezetője erre irányuló döntését követően – készíti el. A jogszabályok angol nyelvű
fordításait a Jogi és Nemzetközi Főosztály készíti el, és azokat a jogi elnökhelyettes jóváhagyását követően juttatja el
a honlapra feltétel érdekében a főszerkesztőhöz és a honlap-koordinátorhoz.
(4) A főszerkesztő a honlap-koordinátor közreműködésével áttekinti a beérkező anyagokat, és gondoskodik azoknak
a honlapra történő felhelyezéséről, szükség esetén a rovatvezetővel történt konzultációt követően.
(5) A Hivatal vezetése vagy az elnöki értekezlet döntése értelmében a honlapra soron kívül felhelyezendő információk
tekintetében a téma szerinti rovatvezető haladéktalanul jelzi az igényt a főszerkesztőnek és a honlap-koordinátornak,
közölve a tartalomra és a határidőre vonatkozó utasításokat, továbbá egyezteti velük a tartalom helyét és végleges
verzióját. A rovatvezető által elkészített, a főszerkesztőnek és a honlap-koordinátornak megküldött sürgős anyagokat
a döntésnek megfelelő időpontban, annak hiányában haladéktalanul fel kell a honlapra helyezni.
(6) A jelen §-ban foglalt eljárásrendet kell alkalmazni azon anyagok esetében is, amelyeknek honlapon történő
közzétételét jogszabály írja elő. Ha jogszabály az adatok közzétételére határidőt határoz meg, a rovatvezetők vagy az
információszolgáltatók kötelesek az anyagokat olyan határidőben megküldeni, hogy a honlapon a határidő lejárta
előtt azok közzétehetők legyenek.
11. § A 10. §-ban foglalt eljárási rendet nem kell alkalmazni a honlapon keresztül elérhető „közlöny”, „fórum”, valamint
„elégedettségmérés” tekintetében. Ezek vonatkozásában külön kijelölt dolgozók felelősek a honlapon keresztül
elérhető adatok frissítéséért.
IV. VEGYES RENDELKEZÉSEK 12. § A honlaptevékenységgel kapcsolatos költségeket a költségvetésben a beruházási, illetve a működési kiadások
megfelelő előirányzatán belül elkülönítetten kell szerepeltetni.
13. § (1) A honlapon keresztül elérhető, a Hivatal által működtetett informatikai rendszerek rendelkezésre állásának
menedzseléséért, az igénybe vett szolgáltatások esetében a külső partner felé történő kapcsolattartásért a Hivatal
Ügyvitelfejlesztési és Informatikai Főosztályának vezetője, akadályoztatása esetén az Infokommunikációs Szolgáltatási
Osztály vezetője felelős.
(2) A honlap és a honlapon keresztül elérhető informatikai rendszerek üzemeltetése keretében külön kell meghatározni
a honlap tartalmának archiválása érdekében szükséges teendőket és intézkedéseket.
14. § A honlap üzemeltetése során az informatikai biztonsági, információbiztonsági és adatvédelmi előírásokat be kell
tartani.
V. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 15. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
16. § (1) Hatályát veszti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala honlapjának működéséhez szükséges tevékenység szervezeti,
szervezési és eljárásrendjéről szóló 12/2012. (XII. 29.) SZTNH utasítás.
(2) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a honlap főszerkesztője köteles
gondoskodni. A felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként – szükség esetén –
kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
1298/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1004/2016. (I. 18.) Korm. határozatban nevesített, a Miniszterelnökség kiemelt – KÖFOP-2.24-VEKOP-16 felhívás azonosító jelű – „E-közbeszerzés” megnevezésű projektjének tekintetében felmerült előkésztési feladatok végrehajtásáról.
1. A Kormány a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési Stratégia 2014–2020, a  Nemzeti Infokommunikációs
Stratégia, valamint a  Közigazgatás és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Program céljaival összhangban, annak
érdekében, hogy 2016. augusztus 12-ig az  E-közbeszerzés projekt tekintetében szakmailag megalapozott és
összehangolt tervezést követően támogatási szerződés megkötésre kerüljön,
a) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Miniszterelnökség és a Miniszterelnökség irányítása
alá tartozó Új Világ Nonprofit Szolgáltató Kft. – mint konzorciumi partnerek – útján gondoskodjon
a kialakításra kerülő elektronikus közbeszerzési rendszer üzemeltetéséről és fenntartásáról;
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  fentiekre figyelemmel 30 napon belül tegyen
javaslatot az  elektronikus közbeszerzési rendszer bevezetéséhez szükséges, vonatkozó jogszabály
módosításokról és azt terjessze a kormány elé;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében azonnal
 a b) pont tekintetében 30 napon belül
c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  E-közbeszerzés projekt előkészítéséhez továbbá
annak műszaki-szakmai koncepciójának elkészítéséhez szükséges likviditási finanszírozást biztosítsa
a Miniszterelnökség mint lehetséges támogatást igénylő számára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. A határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
125/2013. (III. 12.) KE határozata kormányzati szolgálati jogviszony megszüntetésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
216. § (2) bekezdés b) pontja és a 218. § (7) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére – megállapítom,
hogy dr. Nagy Róza, a Nemzetgazdasági Minisztérium közigazgatási államtitkárának kormányzati szolgálati
jogviszonya – lemondására tekintettel – 2013. március 9-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök