text:
6/2013. (II. 5.) VM rendelete egyes borászati termékek harmadik országokban történő promóciójának támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában 1. akció: olyan marketing-, illetve promóciós tevékenység, amelynek célja a borászati termékek iránti kereslet
növelésének elősegítése vagy a borászati termékekkel kapcsolatos fogyasztói ismeretek bővítése;
2. általános költségek: a program megvalósításával kapcsolatban fölmerülő alábbi kiadások:
a) telekommunikációs szolgáltatások költsége; b) postaköltségek; c) dokumentációs, irattárazási, archiválási költségek;
d) a program megvalósításáért felelős személyeknek a program megvalósítása során felmerülő munkájáért kifizetett
munkabér; e) a jogi, adminisztratív, igazgatási, könyvelési, bérszámfejtési, ellenőrzési, kontrolling és egyéb, a projekt
megvalósítását közvetetten szolgáló tevékenységek bér-, illetve személyi jellegű költségei;
f) a program megvalósítása érdekében fizetett irodabérleti díj és a bérelt iroda közüzemi díjai;
3. eszközbeszerzés: a program megvalósításához közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális javak
beszerzése a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 47. §-a, 48. §-a, 51. §-a és 25. § (7) bekezdése szerint;
4. program: legalább 10 akció olyan összefüggő együttese, amely nagyságrendjét tekintve elég jelentős ahhoz, hogy
mérhető módon elősegítse az érintett termékekre vonatkozó ismeretek bővítését és e termékek fokozott
értékesítését. 2. A támogatás jellege, a támogatható programok és a támogatás mértéke
2. § (1) Támogatás az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező, illetve borszőlő fajtájának
jelzésével ellátott borászati termékek harmadik országokban történő megismertetését és promócióját célzó, három év
időtartamot meg nem haladó program megvalósításához igényelhető. (2) Támogatásban kizárólag az 1. mellékletben meghatározott célországok valamelyikére vagy közülük több célországra
irányuló programok részesülhetnek. (3) A programot a borpiaci éveknek megfelelő éves időszakokban kell megvalósítani. A program megvalósítása
a 2013/2014. borpiaci évtől a 2015/2016. borpiaci évig tarthat.
(4) A támogatási keretösszeg a) a 2013/2014. borpiaci évben 1 millió euró,
(5) A támogatás mértéke a támogatásra jogosult nettó költségek 50%-a.
(6) Az egy program megvalósításához igényelhető támogatás összege legalább 25 ezer, legfeljebb 250 ezer euró.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Programjavaslatot
a) a szőlő és borágazatban működő szakmaközi szervezet,
b) a programjavaslat benyújtásának időpontjáig termékleírást már benyújtott hegyközségi szervezet,
c) a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa, vagy d) legalább 5 hegyközségi tag által létrehozott társadalmi szervezet, egyesület vagy gazdasági társaság
(a továbbiakban együtt: kérelmező) nyújthat be. (2) A kérelmezőnek legkésőbb a programjavaslat benyújtásával egyidejűleg kérelmeznie kell nyilvántartásba vételét és
be kell jelentenie fizetésiszámla-számát a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) által
vezetett ügyfél-nyilvántartási rendszerben. 4. Programjavaslat benyújtása és elbírálása
4. § (1) A programjavaslatot és a (3) bekezdésben meghatározott mellékleteket az agrárpolitikáért és agrár-vidékfejlesztésért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére az általa vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
honlapján közzétett nyomtatványon egy eredeti és egy, az eredetivel mindenben megegyező másolati példányban,
valamint egy példányban elektronikus adathordozón 2013. március 18. és április 30. között kell benyújtani.
A nyomtatvány adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza. (2) Egy kérelmező egy programjavaslatot nyújthat be.
(3) A programjavaslathoz mellékelni kell a) az alapító okiratot, ha a kérelmező alapító okirattal rendelkezik,
b) a program leírását, amelynek az alábbiakat kell tartalmaznia:
ba) általános háttér, piaci helyzet és kereslet a program célországában vagy célországaiban (5–50 gépelt oldal
terjedelemben), bb) számszerűsített és pontosan mérhető célkitűzés, célkitűzések,
bc) a program stratégiája, bd) célcsoport, célcsoportok leírása,
be) a közvetítendő alapvető üzenetek, bf) a megvalósítani kívánt akciók részletes, költségtervvel alátámasztott bemutatása,
bg) a program általános költségek nélküli költségvetése akciók és borpiaci évek szerinti bontásban,
bh) az általános költségek összege, c) az egyes akciók megvalósítására vonatkozó, a 3. melléklet szerinti ütemtervet, továbbá médiatervet, amennyiben
a kérelem médiabeli akciókat tartalmaz, d) a program várható eredményeinek, hatásainak összefoglalóját,
e) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet (a továbbiakban: bizottsági rendelet) 4. cikk f) pontjában meghatározott képesség igazolását,
f) a saját forrás rendelkezésre állásáról szóló igazolást a program első két negyedévére vonatkozóan,
g) ha a kérelmező harmadik országokban korábban promóciós tevékenységet végzett, a tevékenység bemutatására
és a végrehajtás igazolására szolgáló iratokat. (4) Ha az akció megvalósítása több borpiaci évet is érint, az akció bemutatásánál, az ütemtervben és a program
költségvetésében az akció pénzügyi adatait borpiaci évenként külön kell megadni.
5. § (1) A miniszter a programjavaslatokat értékeli, meghatározza a megvalósításra érdemes programjavaslatok körét, és
a megvalósításra érdemes programjavaslatok között rangsort állít. (2) A miniszter az értékelés során az alábbi szempontokat veszi figyelembe:
a) a bizottsági rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok és
b) a kérelmező által harmadik országokban korábban végzett promóciós tevékenység ténye és minősége.
(3) A miniszter a programjavaslatok jóváhagyásáról a támogatási keretösszeg és a rangsor alapulvételével határoz.
(4) A programjavaslatok jóváhagyásakor a 2. § (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti keretösszeget túl lehet lépni, ha
a túllépésre a következő borpiaci évi keretösszeg fedezetet nyújt.
(5) A miniszter döntését a kérelmezővel és jóváhagyás esetén az MVH-val is közli. A miniszter a döntés közlésével
egyidejűleg a jóváhagyott programjavaslatnak az eredetivel mindenben megegyező másolati példányát is megküldi
az MVH részére. 5. Elszámolható költségek 6. § (1) A program megvalósítása során kizárólag az alábbi költségek támogathatóak
a) általános költségek, amelyek összértéke nem haladhatja meg a program általános költségek nélkül számított
teljes költségvetésének 15%-át; b) az akció megvalósításában résztvevők utazási költsége, amelynek mértéke nem haladhatja meg a program teljes
költségvetésének 20%-át, és amely az alábbi költségnemeket foglalja magában:
ba) turistaosztályra szóló repülőjegy, bb) vonatjegy, bc) az autóval való közlekedés költségei, ideértve a program megvalósítása érdekében fizetett autópályadíjat,
bd) utasbiztosítási díjak; c) az akció megvalósításában résztvevők szállásköltsége az 5. mellékletben meghatározottak szerint, amelynek
mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 20%-át;
d) kiállításokon vagy vásárokon való részvételért az esemény szervezőinek fizetendő díjak, amelyek mértéke nem
haladhatja meg a program teljes költségvetésének 40%-át; e) a program megvalósításához nélkülözhetetlen eszközbeszerzés, amelynek mértéke nem haladhatja meg
a program teljes költségvetésének 15%-át; f) a program megvalósításához közvetlenül kapcsolódó berendezések és felszerelések bérlése, amelynek mértéke
nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 20%-át;
g) kiadványok, tájékoztatók tervezési, nyomdai előállítási, valamint grafikai költségei és a terjesztésükkel
kapcsolatos költségek, amelyek mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 40%-át;
h) az akciók által elért eredmények különböző marketing és statisztikai módszerekkel történő mérésének költségei,
amelyek mértéke nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 10%-át, és amelyek az alábbi
módszerek költségeit tartalmazzák: ha) kérdőív, hb) interjú, hc) eladási statisztikák változásának mérése a célországban vagy célországokban;
i) PR tevékenységek, média-megjelenés, honlap, film, reklám előállításának költségei, amelyek mértéke nem
haladhatja meg a program teljes költségvetésének 50%-át; j) az akció megvalósításában résztvevők napidíja legfeljebb 50 euró/nap összegben, amelynek összesített mértéke
nem haladhatja meg a program teljes költségvetésének 5%-át;
k) a célországban vagy célországokban megjelenő sajtótermékek szerzői számára váltott business osztályra szóló
repülőjegy, a beutaztatásukhoz kapcsolódó szakértői költségek, utazási költségek a b) pont ba)–bd) alpontja
szerint, szállásköltségek az 5. melléklet szerint és étkeztetési költségek, amelyek mértéke nem haladhatja meg
a program teljes költségvetésének 30%-át; l) a program megvalósítása során felhasznált reprezentációs termékek költségei, amelyek mértéke nem haladhatja
meg a program teljes költségvetésének 20%-át. (2) A szállítónak – kivitelezés, beszerzés, szolgáltatás – fizetett előleg csak a fizikai teljesítést igazoló rész- vagy végszámla
együttes benyújtásával számolható el. (3) Ha az áru vagy a szolgáltatás ellenértékét részletekben fizetik meg, akkor csak a ténylegesen megfizetett részletek
összege számolható el. (4) Az akciók megvalósításának elszámolható költsége az akció jóváhagyott költségvetését, ha az akció több borpiaci évet
érint, az akciónak az adott borpiaci évre vonatkozóan jóváhagyott költségvetését nem haladhatja meg.
6. Az akciók megvalósítása 7. § (1) A kérelmező a program megvalósítását a programjavaslat jóváhagyásáról szóló döntés meghozatalát megelőzően is
megkezdheti. Ha ezen előzetes megvalósítás a jóváhagyásról szóló döntéstől eltér, az eltérés következményeit
a kérelmező viseli. (2) A kérelmező a programjavaslatban jóváhagyott akció megkezdése előtt 15 nappal az MVH által közleményben
rendszeresített bejelentőlap megküldésével köteles tájékoztatni az MVH-t az akció megvalósításának pontos
időpontjáról és helyszínéről. (3) A (2) bekezdésben említett bejelentési kötelezettség késedelmes teljesítése esetén az MVH a támogatás összegét
az adott akció tekintetében a késedelem minden egyes napja után a megítélhető támogatási összeg 1/5-öd részével
csökkenti. A csökkentés alapját az az összeg képezi, amelyre a kérelmező a bejelentés határidőben történő benyújtása
esetén lett volna jogosult. (4) A miniszter által jóváhagyott programtól kizárólag az egyes akciók megvalósításának időpontja és helyszíne
tekintetében van lehetőség eltérni, amihez a miniszter előzetes jóváhagyása szükséges.
(5) A programtól való eltérés jóváhagyása iránti kérelmet legkésőbb az érintett akció eredeti időpontját, időszak
megjelölése estében az eredeti időszak első napját megelőző hatvan nappal kell a minisztériumhoz benyújtani. Ha
a kérelmező az akciót az eredeti időpontnál vagy időszaknál korábban tervezi megvalósítani, a benyújtási határidőt
a tervezett időpont vagy időszak alapulvételével kell számítani.
(6) A miniszter döntését a kérelmezővel és jóváhagyás esetén az MVH-val is közli.
(7) Ha a miniszter a programtól való eltérés jóváhagyása ügyében hatvan napon belül nem dönt, a jóváhagyást
megadottnak kell tekinteni. E körülményről a miniszter az MVH-t a kérelem benyújtásától számított hetven napon
belül tájékoztatja. 7. Kifizetési kérelem 8. § (1) A kifizetési kérelmet az MVH honlapján közzétett nyomtatványon az MVH-hoz kell egy eredeti példányban benyújtani.
A nyomtatvány adattartalmát a 4. melléklet tartalmazza. (2) A kifizetési kérelem a borpiaci év egyes negyedéveire vonatkozóan, a borpiaci év adott negyedévét követő hónap
folyamán nyújtható be. A borpiaci év negyedik negyedévére vonatkozó kifizetési kérelem benyújtási határideje
a negyedévet követő tizenötödik nap. (3) Egy kérelmező egy negyedévre egy kifizetési kérelmet nyújthat be.
(4) A kifizetési kérelemhez csatolni kell a) a program adott negyedévi megvalósítását igazoló bizonylatok másolatát,
b) a kínai, a japán és az orosz nyelven kiállított bizonylatok hiteles magyar fordítását,
c) a számlákhoz kapcsolódó alátámasztó dokumentumok másolatát, d) a kifizetést igazoló bizonylatok másolatát,
e) kiállításon vagy vásáron való részvétel esetében az esemény szervezőivel kötött szerződés másolatát,
f) a program megvalósításához közvetlenül kapcsolódó berendezések és felszerelések bérlése esetén a bérleti
szerződés másolatát, g) a kérelmező által a program megvalósítása érdekében kötött szerződések másolatát,
h) az akció eredményeképpen létrejövő promóciós anyag mintapéldányát, míg elektronikus média-megjelenés
esetén a megjelenést igazoló felvételt, tárolt weboldalt vagy egyéb bizonyítékot, továbbá kiállításon vagy
vásáron történő részvétel esetén a megjelenést bizonyító fényképet vagy digitális felvételt.
(5) Az általános költségek esetében a (4) bekezdés a)–g) pontjai szerinti dokumentumokat a kifizetési kérelemhez nem
kell csatolni. (6) Ha a kérelmező a program egészének vagy egy-egy akció egészének a megvalósítására köt szerződést, a (4) bekezdés
a)–g) pontjai szerinti dokumentumokon az e szerződést a kérelmezővel megkötő másik fél részére kiállított
bizonylatokat és a másik fél által kötött szerződéseket is érteni kell.
(7) A kifizetési kérelemben az érintett negyedév során megvalósult gazdasági eseményről kiállított számla számolható el.
(8) A támogatás alapjául szolgáló számlának az egyes gazdasági eseményeket és értéküket tételesen tartalmaznia kell.
(9) Ha a tényállás tisztázása szükségessé teszi, az MVH a kérelmezőt az idegen nyelven kiállított bizonylat, szerződés
hiteles magyar fordításának benyújtására hívhatja fel. (10) A kifizetési kérelem mellékleteként kizárólag megvalósított akcióhoz kapcsolódó számla nyújtható be.
9. § (1) Az MVH a program költségvetését euróban tartja nyilván. A támogatási összeg megállapításakor a nem forintban
kifejezett összegeket forintra, valamint a megállapított támogatás összegét euróra az Európai Központi Bank által
az érintett negyedévet megelőzően utoljára megállapított árfolyamon kell átváltani.
(2) Az MVH a kifizetési kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el. Ha a kérelmező a kérelmét módosítja, a kérelem
a sorrendben a módosítás beérkezésének napja szerint szerepel. Ha az MVH a kérelmezőt hiánypótlásra szólítja fel,
a kérelem beérkezési napjának a határidőben teljesített hiánypótlás beérkezésének napját, ennek elmaradása esetén
a hiánypótlási határidőt követő ötödik munkanapot kell tekinteni. Az MVH a beérkezési sorrendben azonos helyen
szereplő kérelmeket a támogatási igények növekvő sorrendjében bírálja el.
(3) Az MVH az egyes borpiaci évekre vonatkozó támogatást a borpiaci évre a 2. § (4) bekezdésében megállapított
keretösszeg erejéig a borpiaci év kezdetét követő év október 15-ig, az azt meghaladó részében a borpiaci év kezdetét
követő év október 15. után fizeti ki. (4) Az általános költségek alapján fizetett támogatás összege nem haladhatja meg a kifizetési kérelem alapján az általános
költségek nélkül megítélt támogatási összeg 15%-át. (5) A kérelmező a program utolsó negyedévére vonatkozó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló határidőben egy
eredeti és egy, az eredetivel mindenben megegyező másolati példányban köteles a program megvalósításának
– a 4. § (3) bekezdés b) pont bb) alpontjában megfogalmazott mérhető célkitűzés(ek), illetve a 4. § (3) bekezdés
d) pontban szereplő várt eredmények szerinti – értékelését az MVH-hoz benyújtani. A kérelmező e kötelezettségét
a kifizetési kérelem benyújtásának esetleges elmaradása nem érinti.
(6) Az értékelés eredeti példányát az MVH tizenöt napon belül továbbítja a minisztérium részére.
8. Jogkövetkezmények 10. § (1) Amennyiben a program a jóváhagyott programjavaslat szerint megvalósított akciók számát tekintve nem éri el
a program befejezéséig a 70%-ot, az addig kifizetett támogatást az MVH jogosulatlan igénybevételnek minősíti.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt jogkövetkezményt nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a program megvalósításának
a mértéke a kérelmező önhibáján kívül bekövetkezett körülmény fennállása esetén nem éri el a 70%-ot.
(3) A kérelmező önhibáján kívül bekövetkezett körülmény fennállását a kérelmező bejelentése és az önhiba kizárásának
szükség szerinti igazolása alapján a miniszter állapítja meg.
(4) A kérelmező a támogatást jogosulatlanul veszi igénybe, ha az akció megvalósításának ellenőrzését az akció
megvalósításában közreműködő személy vagy szervezet akadályozza. 9. Záró rendelkezések
11. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § E rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös
piacszervezésről szóló rendelet”) 103p. cikke, valamint b) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet 4. és 5. cikkei. 10. Módosító rendelkezések
13. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 3. § 30. pont b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet és a támogatás részletes feltételeit megállapító jogszabályok alkalmazásában: fiatal mezőgazdasági termelő:
az a természetes személy,) „b) aki ba) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 67/2007. (VII. 26.) FVM rendelet,
bb) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2009. évtől
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet, vagy
bc) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2012. évben
igényelhető támogatások részletes feltételeiről szóló 57/2012. (VI. 21.) VM rendelet
alapján támogatási határozattal, vagy kizárólag forráshiányra való hivatkozásról szóló elutasító határozattal
rendelkezik;” 14. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet alapján nyújtható kiegészítő nemzeti támogatások jogcímeihez
kapcsolódó támogatási összegekről szóló 131/2012. (XII. 20.) VM rendelet 3. §-ában a „39 600 Ft” szövegrész helyébe
a „37 350 Ft” szöveg lép. 15. § (1) A 2013. évi óvoda-, és iskolatej program szabályozásáról szóló 141/2012. (XII. 27.) VM rendelet (a továbbiakban:
rendelet) 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Amennyiben a szállító az előfinanszírozó, úgy az (1) bekezdésben említett szállítási szerződés az intézmény
fenntartójának jóváhagyásával megköthető a köznevelési feladatot ellátó egyes önkormányzati fenntartású
intézmények állami fenntartásba vételéről szóló 2012. évi CLXXXVIII. törvény 1. § 3. pontja szerinti intézmény
működtetését végző jogi személlyel vagy az intézmény elhelyezkedése szerint illetékes települési önkormányzattal is.”
(2) A rendelet 8. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Amennyiben a szállító az előfinanszírozó, úgy az intézmény fenntartójának jóváhagyásról szóló dokumentumot
a szállítói szerződéssel együtt – az (1) bekezdésben meghatározott határidők szerint – kell a szállítónak megküldenie az
MVH részére.” (3) A rendelet a következő 18. §-sal egészül ki:
„18. § E rendeletnek az egyes borászati termékek harmadik országokban történő promóciójának támogatásáról szóló
6/2013. (II. 5.) VM rendelet (a továbbiakban: 6/2013. (II. 5.) VM rendelet) által megállapított 6. § (2) bekezdését és
a 8. § (5) bekezdését a 6/2013. (II. 5.) VM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1071/2007. (IX. 21.) Korm. határozata az euró gyakorlati bevezetésével kapcsolatos felkészülés megkezdéséről és szervezeti kereteiről.
Az euró gyakorlati bevezetésének zökkenőmentes lebonyolításához szükséges technikai feltételek megteremtéséhez a felkészülést 2007 második felében meg kell kezdeni.
Ennek érdekében a Kormány a következő határozatot
hozza:
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2006. évi LVII. törvény 25. §-a alapján az euró bevezetés technikai feltételeinek megteremtése érdekében – javaslattevő, véleményező és tanácsadó testületként – Nemzeti Euró Koordinációs Bizottságot (a továbbiakban:
NEB) hoz létre.
2. A NEB elnöke a pénzügyminiszter. 3. A Kormány a NEB társelnökének a Magyar Nemzeti
Bank elnökét kéri fel.
4. A NEB tagjai:
a gazdasági és közlekedési miniszter,
az igazságügyi és rendészeti miniszter,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
az önkormányzati és területfejlesztési miniszter,
a Központi Statisztikai Hivatal elnöke,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Felügyeleti
Tanácsának elnöke. 5. A NEB feladatai a következők:
a) valamennyi érdekelt szereplő bevonásával elkészíti
az euró gyakorlati bevezetéséhez szükséges – a pénzügyi,
a vállalati szektor és a közszféra átállásával, a jogi, az informatikai átállással, valamint a fogyasztóvédelemmel, a
számvitellel és a statisztikával kapcsolatos – feladatokat és
ütemtervet összefoglaló nemzeti átállási tervet, amelyet
szükség szerint, de legalább évente felülvizsgál, és amelynek teljesítését folyamatosan figyelemmel kíséri,
b) különösen az informatikai, az ármegjelenítő és a
számviteli rendszerekre, a pénznemváltásra, a készpénzcserére vonatkozó – kötelező erővel nem rendelkező – szakmai
ajánlásokkal aktívan támogatja a közszféra és a magánszféra euró bevezetésével kapcsolatos felkészülését,
c) megvizsgálja, hogy a közszférában milyen költségekkel jár az átállás,
d) hatékony kommunikációs módszerekkel a felkészülési szakaszhoz kapcsolódóan tájékoztatást, információkat
nyújt az euró bevezetésével kapcsolatos felkészüléshez,
e) javaslatokat tesz az átállás jogi kereteinek megteremtéséhez, a szabályozásért felelős miniszternél, az önkormányzatoknál, illetve a Magyar Nemzeti Bank elnökénél
kezdeményezi a szükséges jogszabályok megalkotását.
6. A NEB egyes feladatai ellátásának előkészítésére
szakmai bizottságokat hozhat létre.
7. A NEB félévente beszámol a Kormánynak, évente az
Országgyűlés illetékes bizottságainak tevékenységéről,
valamint az euró bevezetéséhez szükséges gyakorlati előkészületek előrehaladásáról. A Kormány és az Országgyűlés illetékes bizottságai eseti tájékoztatást kérhetnek.
8. A NEB munkatervét és ügyrendjét maga fogadja el.
9. A NEB a nemzeti átállási terv első változatát 2008.
június 30-ig nyújtja be a Kormányhoz.
10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és hatályát veszti az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 122. cikke szerinti eltérés az Európai Tanács
döntésével történő megszüntetésének hatálybalépését követő 365. napon. A határozat 9. pontja 2008. július 1-jén
hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1039/2004. (IV. 27.) Korm. határozata a 2006. Úszó, Műugró, Szinkronúszó és Nyíltvízi Úszó Európa-bajnokság létesítményfejlesztési programjáról és finanszírozásáról.
A Kormány — a közkiadások közép- és hosszú távú
megtakarítására irányuló intézkedések keretében — áttekintette a 2006. évi úszó Európa-bajnokság megrendezésével összefüggő egyes intézkedésekről szóló 2125/2003.
(VI. 6.) Korm. határozatban és a 2006. évi Úszó Európabajnokság megrendezéséhez szükséges fejlesztési programról és finanszírozási tervről szóló 2162/2003. (VII. 18.)
Korm. határozatban foglaltakat és a felülvizsgálat alapján
az alábbi határozatot hozza:
1. A 2006. évi Úszó, Műugró, Szinkronúszó és Nyíltvízi
Úszó Európa-bajnokság (a továbbiakban: 2006. évi Úszó
Európa-bajnokság) megrendezéséhez kapcsolódó létesítményfejlesztési program 2006. július 15-ig történő végrehajtására:
— 2005. évben 1.508 millió Ft,
— 2006. évben 659 millió Ft.
központi költségvetési támogatást biztosít, amely költségvetési támogatás évente a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium fejezeti költségvetésében kerül megtervezésre. A gyermek- ifjúsági és sportminiszter vizsgálja meg
annak a lehetőségét, hogy a költségvetési támogatás mellett milyen egyéb, államháztartáson kívüli pénzeszközök
bevonásával lehet a tervezett beruházások finanszírozási
igényét biztosítani.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
pénzügyminiszter Határidő: az éves költségvetések tervezésekor
2. A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter az érintett
minisztériumokkal és a Kincstári Vagyoni Igazgatósággal
együttműködve vizsgálja meg, hogy a lágymányosi egyetemi sportcentrumban be nem fejezett sportcélú beruházás
módosított műszaki tartalommal történő befejezése — különös tekintettel a fedett uszodai létesítmény kialakítására — megvalósítható-e központi költségvetési támogatást nem igénylő módon.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
oktatási miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2004. június 15. 3. A Kormány hozzájárul ahhoz, hogy a 2006. évi Úszó
Európa-bajnokság megrendezéséhez kapcsolódó létesítményfejlesztési program határidőre történő megvalósításának érdekében, a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter a
beruházás megvalósításához szükséges közbeszerzési eljárások megindításához kapcsolódóan szerződés keretében,
a 2004-es költségvetési éven túlnyúló kötelezettséget vállaljon 1.159 millió forint összegben. A szerződések fizetési
ütemezését a központi költségvetési támogatás tényleges
rendelkezésre állása figyelembevételével kell kialakítani.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
Határidő: azonnal 4. Ez a határozat közzététele napján lép hatályba, egyidejűleg a 2006. évi Úszó Európa-bajnokság megrendezésével összefüggő egyes intézkedésekről szóló 2125/2003.
(VI. 6.) Korm. határozat és a 2006. évi Úszó Európabajnokság megrendezéséhez szükséges fejlesztési programról és finanszírozási tervről szóló 2162/2003. (VII. 18.)
Korm. határozat hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
479/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete a Honvédelmi Sportközpontok fejlesztése keretében megvalósuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), e) és f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Honvédelmi Sportközpontok
fejlesztése keretében megvalósuló, az  1.  mellékletben felsorolt és megjelölt földrészleteken, illetve ezen
földrészletekből telekalakítási eljárások befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló
beruházásokkal (a továbbiakban: Beruházások) összefüggő, a 2. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek az  1.  mellékletben felsorolt beruházások megvalósításához és használatbavételéhez
szükségesek.
2. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) A  hatóságnak az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben úgy kell egyeztetnie
a  szakhatósággal, hogy az  egyeztetésre és a  felülvizsgált állásfoglalás kiadására legfeljebb nyolc nap,
környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi tárgyú szakhatósági közreműködés esetén legfeljebb tizenöt nap áll
rendelkezésre.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg, valamint a  környezetvédelmi és természetvédelmi
szakhatóság eljárása kivételével – nyolc nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg, illetve az  előzetes vizsgálati eljárás, a  környezeti hatásvizsgálati eljárás, valamint
a természetvédelmi hatósági eljárás kivételével – tizenöt nap.
(5) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § (1) A  Honvédelmi Sportközpontok fejlesztése keretében megvalósuló, az  1.  mellékletben felsorolt beruházások
építési műszaki ellenőre, akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység biztosítója, valamint beruházáslebonyolítója kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési
Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházás-lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 43.  § (1)  bekezdés c)–d), f ), g), h), j) és k)  pontjában foglalt feladatokon túlmenően
– az építésügyi szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat,
illetve tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 7. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
7. § Hatályát veszti a 3. § (1), (3) és (5) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
180/2011. (VIII. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére a magyar–dél-koreai politikai, gazdasági, kulturális és műszaki-tudományos együttműködés elősegítése érdekében
végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként Suh Chung-ha-nak, a Koreai Köztársaság budapesti nagykövetének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. július 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
85/2008. (III. 15.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének
a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Sulyok János ezredest 2008. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2008. február 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
227/2003. (XII. 13.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának kinevezéséről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 49. §-a (4) bekezdésének c) pontja alapján, a miniszterelnök előterjesztésére
Kopits Györgyöt a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjává
2003. december 1-jei hatállyal — hat évi időtartamra —
kinevezem. Budapest, 2003. december 9. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1273/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a honvédelmi kiadások és a hosszú távú tervezés feltételeinek megteremtését szolgáló költségvetési források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Magyar Honvédség jogszabályi és nemzetközi kötelezettségeinek teljesítése érdekében
a  2017–2026 költségvetési évekre a  GDP részarány évi legalább 0,1 százalékpontos növelésével a  támogatási
főösszeg 2026-ra érje el a GDP legalább 1,79%-át;
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
 honvédelemért felelős miniszter 2. a  honvédelmi kiadások és a  hosszú távú tervezés feltételeinek megteremtését szolgáló költségvetési források
biztosításáról szóló 1046/2012. (II. 29.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2012. (VIII. 30.) VM rendelete az inaktivált telepspecifikus vakcinák előállítására és felhasználására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (2) bekezdés 24. pontjában kapott felhatalmazás
alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az inaktivált telepspecifikus vakcinák előállítása és felhasználása
során kell alkalmazni. (2) E rendeletet nem kell alkalmazni azon inaktivált telepspecifikus vakcinák esetében, melyeket élelmiszertermelő
állatoktól eltérő fajok egy egyede, illetve annak legfeljebb egyszeri szaporulata kezelése céljából állítanak elő.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában: 1. Állattartó telep: Az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V. 28.) FM rendelet 1. számú függelék
2. és 3. pontja szerinti, állatok tartására szolgáló létesítmények.
2. Előállítási engedély: olyan terméktípus specifikus engedély, amely a gyártót kizárólag az engedélyben felsorolt
kórokozókat, valamint azok antigénjeit tartalmazó inaktivált telepspecifikus vakcinák előállítására jogosítja fel.
3. Felhasználási engedély: meghatározott törzsből vagy törzsekből készült, meghatározott terméktípusú vakcina
adott állattartó helyen vagy helyeken, meghatározott számú és fajú állat kezelésének felhasználására szóló
engedély, amely a gyártót az előállítási engedélye alapján gyártott és ellenőrzött inaktivált telepspecifikus
vakcinának a meghatározott telepekre történő kiszállítására és az ellátó állatorvosokat a vakcina felhasználására
jogosítja fel. 4. GMP: az állatgyógyászati termékekről szóló miniszteri rendelet vonatkozó melléklete és az Európai Bizottság által
kiadott közösségi útmutató, az Eudra Lex „Good Manufacturing Practice” (GMP) című 4. kötete szerinti Helyes
Gyógyszergyártási Gyakorlat. 5. Gyártás: az inaktivált telepspecifikus vakcina előállításának minden lépése, beleértve ebbe a gyártó által végzett
ellenőrzéseket, köztük a felszabadító vizsgálatokat és magát a felszabadítást is.
6. Gyártó: az Európai Unió valamely tagállamában (a továbbiakban: tagállam) székhellyel és inaktivált
telepspecifikus vakcina gyártására alkalmas telephellyel rendelkező természetes, jogi személy vagy jogi
személyiség nélküli szervezet, aki inaktivált telepspecifikus vakcina előállítási, vagy előállítási és felhasználási
engedélyével rendelkezik. 7. Idegen ágens: bármilyen mikroorganizmus vagy parazita, amely nem azonos az inaktivált telep-specifikus
oltóanyag gyártásához felhasznált kórokozókkal. 8. Inaktivált telepspecifikus vakcina: kereskedelmi forgalomba nem kerülő, egy állatból vagy egy telepről származó
állatok csoportjából izolált kórokozókból, illetve a közvetlenül azok által termelt, illetve közvetlenül azokból
kivont antigénekből előállított inaktivált készítmény, amely ugyanazon állat vagy ugyanazon telepen lévő
állatcsoport immunizálására szolgál. 9. Kontaktgazdaságok: azon állattartó telepek összessége, ahol ugyanannak a kórokozónak a jelenlétét kimutatták
vagy a telepek között a járványügyi kapcsolat igazolt.
10. Kórokozó: olyan mikroorganizmus vagy parazita, amely gyulladást, allergiát vagy toxikus hatást válthat ki.
11. Megrendelő: az előállítási engedéllyel rendelkező gyártó számára az adott telepspecifikus vakcina előállítására
a telepet ellátó állatorvos által kiállított írásos kérelem, amely tartalmazza az alkalmazás helye szerinti telep vagy
telepek címét, telefonos elérhetőségét és elektronikus levélcímét, a kezelésre kerülő állatok faját és létszámát,
az ellátó állatorvos vagy több telep esetében az állatorvosok nevét, székhelyét, telefonos elérhetőségét,
elektronikus levélcímét és a készítmény mennyiségét. 12. Mikroorganizmus: olyan mikrobiológiai sejtszerű vagy nem sejtszerű egység, amely képes önmaga
többszörözésére vagy genetikai anyagok átadására. 13. Terméktípus: azonos típusú (baktérium, vírus, gomba stb.) kórokozóból, azonos gyártástechnológiával készített
inaktivált telepspecifikus vakcina. 2. Az előállítási engedély kiadása és a gyártás feltételei
3. § (1) Előállítási engedélyt az a gyártó kaphat, aki az inaktivált telepspecifikus vakcinát
a) GMP körülmények között, vagy b) GMP-n alapuló speciális követelményeknek megfelelően
állítja elő. (2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben az engedélyezési eljárást az állatgyógyászati termékekről szóló
miniszteri rendelet szerinti, az állatgyógyászati készítmények gyártási engedélyezési eljárása szerint kell lefolytatni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben az előállítási engedély megadására irányuló eljárásban
a 4–7. §-ban foglaltakat kell alkalmazni. (4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti, GMP-n alapuló speciális követelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Az előállítási engedély iránti kérelmet a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) részére kell
benyújtani egy példányban, az e célra rendszeresített és a honlapján közzétett formanyomtatványon. Az előállítási
engedélyt a NÉBIH adja ki. (2) A 3. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt esetben az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a gyártásba bevonni kívánt kórokozó fajok felsorolását,
b) a vakcina termelő törzsek megfelelő tárolására, kezelésére vonatkozó feltételek leírását,
c) a kontaminációtól mentes gyártási folyamat leírását, d) minden egyes kórokozó esetében külön-külön a gyártástechnológia részletes leírását (különösen
a berendezésekre, azok kalibrálására, a kritikus lépések kvalifikálására vonatkozó információkat),
e) minden egyes kórokozó esetében külön-külön a gyártásközi és végtermék ellenőrzés módjának részletes leírását
(különösen a berendezésekre, azok kalibrálására, a kritikus lépések kvalifikálására vonatkozó információkat),
f) az előállítani kívánt inaktivált telepspecifikus vakcina összetételét,
g) az inaktivált telepspecifikus vakcina előállításához felhasznált kiindulási anyagok minőségi követelményeit,
valamint az ezen feltételek teljesülését igazoló dokumentumokat, h) a gyártásért és felszabadításért felelős személy diplomamásolatát, munkaköri leírását és szakmai önéletrajzát,
i) a kiindulási anyagok minőségére vonatkozóan az európai gyógyszerkönyvi monográfiát, vagy az Európai Unió
valamely tagállamának gyógyszerkönyvi monográfiáját vagy – ha az anyag egyikben sem szerepel – egy
harmadik ország gyógyszerkönyvi monográfiáját és annak hiteles magyar nyelvű fordítását,
j) állati eredetű kiindulási anyagok használata esetén az ezek megfelelését igazoló dokumentumokat a vonatkozó
gyógyszerkönyvi monográfiáknak, ideértve az Európai Gyógyszerkönyv általános monográfiáit és általános
fejezeteit is, k) a kiindulási anyag vagy anyagok megfelelő minőségi tanúsítványát angol nyelven vagy annak hiteles magyar
nyelvű fordítását, amennyiben európai gyógyszerkönyvi vagy tagállami gyógyszerkönyvi monográfiának való
megfelelés nem lehetséges, l) a nyilatkozatot, amelynek mellékleteiben dokumentálja, hogy a kiindulási anyagok és az inaktivált telepspecifikus
vakcina gyártása megfelel: la) a vakcinatermelés alapját képező izolátumok, sejtbankok, szérumtételek és a fertőző szivacsos
agyvelőbántalmak (TSE) átvitele tekintetében releváns állatfajoktól származó egyéb anyagok megfelelnek
az Európai Gyógyszerügynökségnek (EMA) a TSE emberi felhasználásra szánt és állatgyógyászati
készítményeken keresztül történő átvitele kockázatának minimálisra csökkentéséről szóló iránymutatásra
Gyógyszerkönyv megfelelő monográfiájának, lb) az Európai Gyógyszerkönyv megfelelő monográfiáiban leírt követelményeknek,
m) a nyilatkozatot, amelynek mellékleteiben dokumentálja, hogy legalább az alábbi gyártásközi ellenőrzéseket végzi el:
ma) inaktiváltság, mb) inaktiválószer maradványa mennyiségének meghatározása, mc) tartósítószer mennyiségének meghatározása,
n) a nyilatkozatot, amelynek mellékleteiben dokumentálja, hogy legalább az alábbi végtermék-ellenőrzéseket végzi el:
na) sterilitási vizsgálatok, nb) ártalmatlansági vizsgálatok. 5. § (1) Az inaktivált telepspecifikus vakcinát nem lehet előállítani olyan kórokozókból, amelyek
a) veszélyes humán patogének (3-as és 4-es besorolásúak),
b) az egyes állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló miniszteri rendelet mellékleteiben felsorolt
betegségeket okozzák, c) a nemzeti mentesítési programban szereplő betegségeket okoznak.
(2) Inaktivált telepspecifikus vakcina kizárólag az izolált kórokozókból, illetve a közvetlenül azok által termelt, illetve
közvetlenül azokból kivont antigénekből állítható elő. Géntechnológiai tevékenység végzése és monoklonális
ellenanyagok felhasználása ezen vakcinák előállítása során tilos. Egy izolátumból a meghatározott állattartó telepekre
vakcinát előállítani az első legyártott műszaki számú vakcina felhasználásának engedélyezését követően legfeljebb
1 évig lehet. Egy éven túli felhasználás legfeljebb 3 évig engedélyezhető, amennyiben igazolják az új izolátum régivel
való teljes azonosságát. Ebben az esetben egy izolátum inaktivált telepspecifikus vakcina előállítására legfeljebb 3 évig
használható fel. (3) A kiindulási anyagok minőségére vonatkozóan meg kell felelni az Európai Gyógyszerkönyvben, vagy valamely
tagállam gyógyszerkönyvében lévő gyógyszerkönyvi monográfiáknak. Olyan esetekben, ahol az anyag sem az Európai
Gyógyszerkönyvben, sem a vonatkozó nemzeti gyógyszerkönyvben nem szerepel, elfogadható egy harmadik ország
gyógyszerkönyvi monográfiájára történő hivatkozás. (4) Az aktív immunitás kiváltására használt biológiai eredetű aktív elemekre nem kell élelmezés-egészségügyi várakozási
időt megállapítani. Az egyéb anyagok tekintetében a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
foglaltak az irányadók. (5) Az előállítás során kizárólag olyan állati eredetű alapanyag használható fel, amely olyan országból származik, ahol
az alapanyag állatokból történő levételének időpontját követően és az azt megelőző 2 évben Magyarországon
egzotikusnak tekintendő ágens nem fordult elő. Egzotikusak a Magyarországon előforduló ágens Magyarországon elő
nem forduló szubtípusai, variánsai is. Vérkészítmény esetén az egzotikus ágenstől való mentességnek az ezen ágensek
elleni, a vérkészítményben lévő ellenanyagokra is vonatkoznia kell.
(6) Állati eredetű kiindulási anyag használata esetén annak sterilitási és idegen ágens mentességi szempontból meg kell
felelnie a vonatkozó európai gyógyszerkönyvi monográfiáknak, továbbá az Európai Gyógyszerkönyv általános
monográfiáinak és általános fejezeteinek is. Az idegen ágens mentesség biztosítására a nem igazolhatóan
kontaminációtól mentes állati eredetű kiindulási anyagot – validálás hiányában – legalább 50 kGray gamma
sugárdózissal kell kezelni, valamint a sterilitást és az idegen ágens mentességet felhasználás előtt igazolni kell.
(7) A 4. § (2) bekezdés la) pontjában foglaltak bizonyítására felhasználhatók az Európai Gyógyszerminőségi
Főigazgatóság (EDQM) által kiadott alkalmassági bizonyítványok az Európai Gyógyszerkönyv vonatkozó
monográfiájára való hivatkozással. (8) Az inaktivált telepspecifikus vakcina lejárati ideje legfeljebb 1 év. A lejárati időt az adott inaktivált telepspecifikus
vakcina gyártásának befejezésétől (a legelső végtermék vizsgálat kezdetének időpontjától) kell számítani.
(9) Ha a kontakt gazdaságok több tagállamban, vagy harmadik országban is megtalálhatók, és a kórokozót más tagállam,
vagy harmadik ország állattartó telepén izolálták, akkor azt a magyarországi kontakt gazdaságban található
kórokozóval azonosnak kell tekinteni. Harmadik országból származó izolálás esetén csak az EU-ban előállított
inaktivált telepspecifikus vakcina használható fel, a 8. § szerinti engedély megszerzését követően.
6. § (1) Ha a gyártó nem rendelkezik valamely tagállam illetékes hatósága által kiállított telepspecifikus vakcina gyártására is
vonatkozó gyógyszergyártási engedéllyel és GMP igazolással, abban az esetben az erre hatáskörrel rendelkező
tagállami hatóság által kiállított egyéb, az inaktivált telepspecifikus vakcina előállítására vonatkozó előállítási
engedélyt és annak hiteles magyar vagy angol nyelvű fordítását kell benyújtani.
(2) Az engedélyezési eljárás során – a (1) bekezdésben foglaltak kivételével – a NÉBIH helyszíni szemle keretében
bizonyosodik meg a szükséges feltételek meglétéről. (3) Az engedélyezési eljárás során az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 40. §
(5) bekezdésében megállapított határidőt kell figyelembe venni. (4) Előállítási engedélyt gyógyszerészt, orvost, állatorvost, biológust, biomérnököt, vegyészt, vegyészmérnököt vagy
gyógyszer-technológust foglalkoztató gyártó kaphat. (5) Amennyiben az inaktivált telepspecifikus vakcina gyártásának egyes lépései nem azonos helyszínen történnek, úgy
mindegyik gyártóhelynek – beleértve a felszabadítást és az összes ellenőrző vizsgálatot, kivéve a végtermék
ártalmatlansági vizsgálatát – rendelkeznie kell külön előállítási engedéllyel.
(6) Amennyiben az előállítási engedélyben nem szereplő terméktípus, illetve kórokozó ellen kíván a gyártó inaktivált
telepspecifikus vakcinát előállítani, ahhoz előzetesen az előállítási engedélyt módosítani kell. Az engedély módosítási
eljárására az engedélyezésre vonatkozó szabályok vonatkoznak. (7) Az inaktivált telepspecifikus vakcinák gyártását rendszeres helyszíni ellenőrzések keretében a NÉBIH ellenőrzi.
(8) A gyártás során a veszélyes anyagok gyűjtésére és ártalmatlanítására vonatkozóan az állatgyógyászati termékekről
szóló jogszabály előírásait kell alkalmazni. 7. § (1) Az inaktivált telepspecifikus vakcina címkéje tartalmazza:
a) a következő tagokból álló feliratot: aa) a kórokozó megnevezése,
ab) az „…elleni INAKTIVÁLT TELEPSPECIFIKUS VAKCINA A.U.V.” kifejezés,
ac) az érintett állattartó telepek neve és címe
ad) a „… fajú állatok immunizálására” kifejezés, b) az ad) pontban foglalt kifejezést követően az „A TERMÉK HATÉKONYSÁGA NEM IGAZOLT” feliratot,
c) a gyártási számot, d) a lejárati időt,
e) a gyártó nevét, elérhetőségét. (2) A készítménynek fantázianév nem adható.
(3) Az ellátó állatorvost dokumentált, mind az előállítónál, mind az állattartó telepen ellenőrizhető módon tájékoztatni
kell: a) a vakcina adagjáról, alkalmazási módjáról, b) a vakcinázási programról,
c) az ellenjavallatról, d) a felhasználóra és a kezelendő állatokra vonatkozó figyelmeztetésekről.
(4) A (3) bekezdésben foglalt tájékoztatás a címkén is feltüntethető.
3. A felhasználás engedélyezése és a felhasználás feltételei
8. § (1) Bármely inaktivált telepspecifikus vakcina csak a NÉBIH által kiadott felhasználási engedély alapján használható fel.
Az inaktivált telepspecifikus vakcina kereskedelmi forgalomba nem kerülhet.
(2) A gyártónak a felhasználási engedélyt minden egyes gyártott tétel esetében a felhasználást megelőzően be kell
szereznie a NÉBIH -től. (3) A felhasználási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a megrendelőt, b) a gyártó vagy gyártók nevét, címét vagy székhelyét, telefonos elérhetőségét és elektronikus levélcímét,
c) az inaktivált telepspecifikus vakcina felhasználására vonatkozó kérelem indoklását, beleértve az EU-ban
forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező vakcina használatának kizárására, és a telepspecifikus vakcina
használatának szükségességére vonatkozó magyarázatot, d) az inaktivált telepspecifikus vakcina összetételét,
e) az izolálás igazolásához szükséges adatokat, f) az inaktivált telepspecifikus vakcina előállításához felhasznált anyagok vonatkozásában a 4. § (2) bekezdés
i)–l) pontjában – amennyiben ezt az előállítási engedélynél nem nyújtották be, illetve az azóta módosult –, és
az 5. § (1)–(8) bekezdésében felsoroltaknak való megfelelőséget,
g) az ellátó állatorvos által – amennyiben az érintett állattartó telepek ellátó állatorvosai eltérnek, az összes ellátó
állatorvos által – aláírt igazolását annak, hogy az érintett állattartó telepek kontaktgazdaságoknak minősülnek,
amennyiben az inaktivált telepspecifikus vakcinát nem kizárólag azon az állattartó telepen kívánja az ellátó
állatorvos felhasználni, ahol az izolálás történt, h) a 7. § szerinti címke és az ellátó állatorvosnak szóló tájékoztató tervezetét,
i) a megfelelő gyártásközi és végtermék vizsgálati eredményeket.
(4) A (3) bekezdés e) pontja szerinti adatok a következők:
a) az izolálás helyéül szolgáló telep pontos neve, címe, telefonos elérhetősége és elektronikus levélcíme,
b) az izolálás helyéül szolgáló telep ellátó állatorvosának neve, székhelye, 24 órás telefonos elérhetősége és
elektronikus levélcíme, c) az izolálás helyéül szolgáló telep állatlétszáma, a tartott állatok fajának, fajtájának megnevezése,
d) az izolálást végző személy vagy szervezet neve, székhelye, telefonos elérhetősége és elektronikus levélcíme,
e) a tipizálást végző személy vagy szervezet neve, székhelye, telefonos elérhetősége és elektronikus levélcíme,
f) az izolálás és a tipizálás ideje. (5) Az ártalmatlansági vizsgálatot vagy az előállítási engedéllyel rendelkező helyen, vagy a vakcina felhasználásának
helyén, az adott állattartó telepen kell elvégezni. Amennyiben több állattartó telepen kerül a vakcina felhasználásra,
az ártalmatlansági vizsgálatot elegendő egy állattartó telepen elvégezni. Amennyiben az ártalmatlansági vizsgálatot
az állattartó telepen végzik, a vizsgálatot kizárólag a megfelelő eredményű inaktiváltsági és sterilitási vizsgálat után
lehet csak megkezdeni. (6) A felhasználási engedélyt a NÉBIH a kérelem beérkezését követő 15 napon belül adja ki. A felhasználási engedélyt
másolatban a NÉBIH a felhasználás helye szerinti megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságának is megküldi. (7) A vakcina gyártására felhasznált kórokozó izolálását és azonosítását hatósági engedéllyel rendelkező laboratóriumban
kell elvégezni. Ennek tényét a vizsgálati megrendelővel és a vizsgálati eredménnyel kell igazolni. Az előállítási
engedéllyel rendelkező gyártó laboratóriuma ebben a tekintetben hatósági engedéllyel rendelkező laboratóriumnak
minősül. (8) Az inaktivált telepspecifikus vakcinát kizárólag az ellátó állatorvos alkalmazhatja.
(9) Az előállító a vakcinából a lejárati idő végéig műszaki számonként legalább két sterilitási és ártalmatlansági vizsgálatra
elegendő mintát köteles megőrizni. (10) A megrendelő egy példányát a telepnek, egy példányát pedig az előállítónak 5 évig meg kell őriznie.
4. A felhasználás nyomonkövetése és ellenőrzése 9. § (1) Az inaktivált telepspecifikus vakcinák felhasználását a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állat-egészségügyi igazgatóságának kerületi állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatala ellenőrzi.
(2) Az inaktivált telepspecifikus vakcinák felhasználásának dokumentálására és annak ellenőrzésére az állatgyógyászati
készítményekre vonatkozó, az állatgyógyászati termékekről szóló miniszteri rendelet szerinti szabályok érvényesek.
(3) Az ellátó állatorvos az embereken vagy állatokon észlelt káros és nem kívánt hatásra, a használati utasítástól eltérő
alkalmazásra, a környezetkárosító hatásra, valamint bármely idegen fertőző ágensnek a vakcinával történő
feltételezett átvitelére vonatkozó információkat haladéktalanul – telefonon, faxon vagy elektronikus levélben –
köteles a gyártónak vagy gyártóknak és a NÉBIH-nek jelenteni.
(4) A felhasználási engedéllyel rendelkező gyártó a (3) bekezdés szerinti bejelentést a beérkezést követő 15 napon belül
köteles a NÉBIH-nek a NÉBIH honlapján megtalálható mellékhatás figyelő rendszer (pharmacovigilance) adatlapon
megküldeni, a bejelentést kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről – annak lezárását követő 5 napon belül – a NÉBIH et
köteles tájékoztatni. (5) A minőségi hibát vagy annak gyanúját az előállító, illetve az ellátó állatorvos 15 napon belül köteles a NÉBIH-nek
jelenteni. (6) Az inaktivált telepspecifikus vakcina nem reklámozható, de az előállítására irányuló tevékenységre vonatkozó
tájékoztatás közzétehető. (7) Az inaktivált telepspecifikus vakcina vonatkozásában elkövetett jogszabálysértés esetén az állatgyógyászati
készítményekre vonatkozó, az állatgyógyászati termékekről szóló miniszteri rendelet szerinti szankciók
alkalmazandók. 5. Záró rendelkezések 10.§ (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendeletet a hatályba lépése előtt megrendelt és az azt követő 120 napon belül legyártott inaktivált telepspecifikus
vakcinákra nem kell alkalmazni. (3) Minden jelenlegi gyártó e rendelet hatályba lépését követő 90 napon belül köteles az előállítási engedély iránti
kérelmet a NÉBIH-nél benyújtani a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a hatályba lépést követően gyártani kívánt
vakcinák esetében. 11. § Ez a rendelet az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag- határértékeinek
meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és
a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1190/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a 2016. évi, kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradványokból a XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 684 040 195 forint, és a XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 104 550 000 forint felhasználását;
2. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél
keletkezett, 4 976 900 000 forint összegű kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány 2017. június 30-át
követő, változatlan célú felhasználását;
3. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetnél keletkezett, 506 095 000 forint összegű kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsulás miatt
kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradvány felhasználását;
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. pont
alapján felhasználásra engedélyezett összegekből az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1266/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság XV. ülésén elfogadott és fenntartott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a  Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság 2015. november 18-án Lendván
megtartott XV. ülésén kidolgozott és elfogadott, valamint a  Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság előző
ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról folytatott kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott,
az 1. mellékletben közzétett ajánlásokat,
2. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét mint a nemzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a Magyar–Szlovén
Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket,
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
Határidő: e határozat közzétételét követő 15 nap
3. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 1.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások 1. alpontja tekintetében:
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
b) az ajánlások 2. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31.
c) az ajánlások 3. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
d) az ajánlások 4. alpontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
e) az ajánlások 6. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
f ) az ajánlások 7. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
g) az ajánlások 8. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31.
h) az ajánlások 9. alpontja tekintetében:
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
i) az ajánlások 10. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
j) az ajánlások 12. alpontja tekintetében:
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31.
4. felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, hogy az 1. melléklet 1. pont 5. alpontjában közzétett ajánlás
végrehajtásának lehetőségét 2016. december 31-ig vizsgálja meg,
5. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 2.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások 2. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
b) az ajánlások 3. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
c) az ajánlások 5. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31.
d) az ajánlások 6. alpontja tekintetében:
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
e) az ajánlások 7. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 miniszterelnök általános helyettese
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
f ) az ajánlások 9. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31.
g) az ajánlások 11. alpontja tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
h) az ajánlások 12. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
i) az ajánlások 13. alpontja tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2016. december 31.
j) az ajánlások 14. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
k) az ajánlások 15. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
l) az ajánlások 17. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
m) az ajánlások 18. alpontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
n) az ajánlások 19. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
o) az ajánlások 20. alpontja tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
p) az ajánlások 21. alpontja tekintetében:
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31., illetve folyamatos
q) az ajánlások 22. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
r) az ajánlások 23. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
s) az ajánlások 24. alpontja tekintetében:
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. december 31.
t) az ajánlások 25. alpontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2014. (XI. 28.) MvM utasítása az MKB Bank Zrt. felett az államot megillető tulajdonosi jogok gyakorlásának szabályairól.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3.  § (2a)  bekezdés b)  pontja alapján, az  MKB Bank Zártkörűen Működő
Részvénytársaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről
szóló 42/2014. (X. 16.) NFM rendelet 1. §-a szerinti feladatkörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjában foglaltakra figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § Az MKB Bank Zrt. Alapítójának kizárólagos hatáskörébe tartozó alábbi döntések vonatkozásában az Alapítói határozat
kiadására a Miniszterelnökséget vezető miniszter jogosult:
a) döntés az alapszabály megállapításáról és módosításáról;
b) döntés a társaság működési formájának megváltoztatásáról;
c) döntés a társaság átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról és jogutód nélküli megszűnéséről;
d) döntés a részvényekhez fűződő jogok megváltoztatásáról, illetve egyes részvényfajták, osztályok átalakításáról;
e) döntés az alaptőke leszállításáról;
f ) döntés az  Igazgatóság tagjai, a  Felügyelő Bizottság tagjai és az  állandó könyvvizsgáló megválasztásáról,
visszahívásáról, valamint díjazásuk megállapításáról, valamint az Igazgatóság elnökének és az Audit Bizottság
tagjainak megválasztásáról;
g) döntés osztalékelőleg fizetéséről;
h) döntés az alaptőke felemeléséről;
i) döntés részvényessel, igazgatósági taggal, felügyelő bizottsági taggal vagy az  állandó könyvvizsgálóval
szembeni kártérítési igény érvényesítéséről;
j) döntés a bruttó 30 milliárd forintot meghaladó kötelezettségvállalásokról.
2. § Az MKB Bank Zrt. Alapítójának kizárólagos hatáskörébe tartozó alábbi döntések vonatkozásában az Alapítói határozat
kiadására a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért és postaügyekért felelős államtitkár jogosult:
a) döntés a számviteli törvény szerinti beszámoló jóváhagyásáról;
b) döntés a Felügyelő Bizottság ügyrendjének jóváhagyásáról;
c) döntés a könyvvizsgálatot személyében végző – az állandó könyvvizsgáló által kijelölt – természetes személyek
jóváhagyásáról;
d) döntés az állandó könyvvizsgálóval kötendő szerződés feltételeinek meghatározásáról;
e) döntés a nyomdai úton előállított részvény dematerializált részvénnyé történő átalakításáról;
f ) döntés az Igazgatóság felhatalmazásáról saját részvény megszerzésére;
g) döntés felmentvény adásáról az igazgatósági és ügydöntő felügyelő bizottsági tagok kérésére;
h) döntés a bruttó 5 milliárd forintot meghaladó, de 30 milliárd forintot meg nem haladó kötelezettségvállalásokról;
i) döntés leányvállalatokat, kapcsolt vállalkozásokat vagy az  MKB Zrt. részesedésével működő gazdasági
társaságokat érintő kérdésekről;
j) döntés minden olyan egyéb kérdésben, amit törvény vagy az alapszabály az Alapító kizárólagos hatáskörébe
utal. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1783/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Szegedi Tudományegyetem szervezeti keretein belül létrejövő Francia Egyetem fokozatos kialakítása érdekében támogatás biztosításával összefüggő a Miniszterelnökség és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Szegedi Tudományegyetem szervezeti keretein belül létrejövő Francia Egyetem fokozatos kialakítása érdekében
20,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
156/2016. (V. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Leskovics Beátát
a 2016. június 1. napjától 2019. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1017/2004. (III. 10.) Korm. határozata.  államtitkári juttatások biztosításáról A Kormány a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és felelősségéről szóló 1997. LXXIX. törvény 52. § (2) bekezdése alapján Apatini Kornélné, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes államtitkára részére
— 2004. február 16-i hatállyal — e megbízatása ellátásának időtartamára
államtitkári illetményt és az államtitkári juttatások teljes körét biztosítja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2010. (III. 12.) KvVM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok 2010. felhasználási szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 49. § (5) bekezdésének p) pontja alapján, az
államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) rendelkezéseivel összhangban
– az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
Az utasítás hatálya 1. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok 2010. évi felhasználási szabályairól szóló KvVM utasítás (a továbbiakban: utasítás)
hatálya a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 1. számú
mellékletének XVI. fejezetében szereplő fejezeti kezelésű előirányzatokra terjed ki.
(2) A 2010. évi fejezeti kezelésű előirányzatok rendeltetését, felhasználási célját, illetve az általánostól eltérő felhasználási
szabályait az utasítás melléklete tartalmazza. A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának folyamatleírása
2. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználására a munkatervi, illetve kiemelt feladatokkal összhangban – a
(2) bekezdésben meghatározott kivétellel – feladattervet kell készíteni. A feladattervet, valamint annak módosításait a
koordinátor készíti elő és a Költségvetési Főosztály (a továbbiakban: KF) vezetője terjeszti elő jóváhagyásra a miniszter
részére. (2) Nem kell feladattervet készíteni a) a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználására, ha az előirányzat
aa) működést finanszírozó, ab) célját kormányhatározat vagy nemzetközi megállapodás meghatározta, továbbá
b) a fejezeti kezelésű előirányzaton megtervezett kiadási előirányzat azon részére sem, amely pályázati úton kerül
felhasználásra. (3) A koordinátor jogosult a miniszter által jóváhagyott feladatterv évközi módosítására, illetve a KF annak feladattervbeli
átvezetésére, abban az esetben, ha a jóváhagyott feladatok megvalósítása a fejezeti kezelésű előirányzat összegén
belül – 10,0 millió Ft egyedi értékig – feladatok közötti szakmailag indokolt előirányzat-átcsoportosítással biztosítható.
(4) A fejezeti kezelésű előirányzatra – a feladatfinanszírozás körébe vont, illetve pályázati úton felhasználásra kerülő
előirányzatok kivételével – a koordinátor felhasználási tervet készít. A felhasználási terv tartalmazza az egyes feladatok
megvalósítását szolgáló intézmények, szervezetek megnevezését, ezek előirányzat-felhasználási keretigényét
intézményenként, valamint kiemelt előirányzatonként, továbbá a fejezeten kívüli szervezetek által ellátni javasolt
feladatok esetében a feladatok megvalósítását szolgáló megállapodások, illetve szerződések tervezetét.
(5) A fejezeti kezelésű előirányzatokból tervezett informatikai fejlesztést a koordinátornak egyeztetnie kell az Ágazati
Informatikai Koordinációs Osztály vezetőjével, a kommunikációs tartalmú, valamint kiadványokkal kapcsolatos
feladatokat, társadalmi szervezetekkel kötött támogatási szerződéseket a Kommunikációs, Humánpolitikai és
Parlamenti Főosztály vezetőjével. (6) A felhasználási terv elkészítésével egyidejűleg a koordinátor a KF vezetőjével előzetesen egyeztetett módon, szakmai
közlő levélben rendelkezik a megvalósító saját intézmény számára az előirányzat céljáról, a feladat leírásáról, a
költségvetési előirányzatokról, a határidőkről, a folyamatba épített ellenőrzésről és a feladathoz biztosított
pénzeszköznek a feladat teljesítését követő elszámoltatásáról. (7) Az előirányzatok felhasználása (fejezeti bankszámláról való átutalások teljesítése) esetén – a (9) bekezdésben
meghatározott kivétellel – a kötelezettségvállaló és utalványozó a koordinátor, az ellenjegyző a KF vezetője.
A kötelezettségvállalásokat és az Ámr. szerinti előzetes kötelezettségvállalásokat a koordinátor a
kötelezettségvállalást követő 5 munkanapon belül köteles bejelenteni a KF vezetője részére, aki haladéktalanul
intézkedik a szükséges adatoknak a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére történő bejelentésről.
(8) A jóváhagyott felhasználási terv megvalósításakor a Fejezeti Költségvetési Osztály előirányzat-átcsoportosítást hajt
végre a fejezeti kezelésű előirányzatról a fejezethez tartozó megvalósító intézmény részére.
(9) Az előirányzat-módosítással fejezeten belül átcsoportosított előirányzat felhasználása során a kötelezettségvállalás,
ellenjegyzés, utalványozás és érvényesítés az átcsoportosítással érintett intézmény gazdálkodási szabályzata szerint
történik. Az átcsoportosított előirányzatot a felhasználó intézmény köteles kiadási jogcímenként elkülönítetten
kezelni és igénybevételéről az éves beszámoló keretében elszámolni.
(10) A jóváhagyott felhasználási terv megvalósításakor, amennyiben más fejezet központi költségvetési szerve részére
fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosítás szükséges, a fejezetek közötti megállapodást a koordinátor készíti elő és
a KF vezetője terjeszti elő jóváhagyásra a miniszter részére.
(11) A kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványok előirányzat-módosításait a KF vezetője nyilvántartásba
vételre bejelenti a Kincstárnak. A feladatfinanszírozás szabályai 3. § (1) A feladatfinanszírozás körébe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok (jellemzően központi beruházás, európai uniós
forrásból, illetve nemzetközi fejlesztési intézmények által biztosított forrásból megvalósuló feladatok) – beleértve
az év közben létesített fejezeti kezelésű előirányzatokat is – a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a
feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások
rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 50. §-ának hatálya alá tartoznak.
(2) A PM rendelet 51. §-a szerinti alapokmányt – a központi beruházások kivételével – a Fejezeti Költségvetési Osztály
készíti el. A központi beruházások kivételével a feladatfinanszírozás körébe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
esetében az alapokmánnyal érintett részfeladat engedélyezésére a kabinetfőnök, annak ellenjegyzésére a KF vezetője
jogosult. (3) Valamennyi központi beruházási előirányzat alapokmányát és a hozzá tartozó létesítményjegyzéket a megvalósító
intézmény papíron állítja ki és megküldi a KF részére. Az alapokmányt a megvalósító intézmény elektronikus formában
is elkészítheti, amelyet a Fejezeti Költségvetési Osztály – valamint annak kijelölt ügyintézője – részére megküld. Az
alaki és előirányzat-fedezeti ellenőrzést követően a KF vezetője továbbítja az okmányokat a szakmailag illetékes
koordinátor részére, aki intézkedik a szakmai, tartalmi ellenőrzésről, majd annak jóváhagyásáról.
(4) A (3) bekezdés szerint elkészített alapokmányok engedélyezésére – az (5) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – a koordinátor jogosult, a pénzügyi ellenjegyző a KF vezetője. A kötelezettségvállalásra
jogosultak aláírásmintáját a Fejezeti Költségvetési Osztály részére – adott évi alapokmányok megnyitásával egy
időben – meg kell küldeni. (5) A vízügyi szakállamtitkár hatáskörébe tartozó beruházások esetében legfeljebb nettó 300 millió forintig terjedő
kötelezettségvállalásra szóló jogosultságot kaphat: a) a 10/1/7/7 Vízkár-elhárítási művek fejlesztési és állagmegóvási feladatai fejezeti kezelésű előirányzat tekintetében
a Vízkár-elhárítási Főosztály vezetője, b) a 10/1/9 Balatoni regionális víziközmű-hálózat fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat és a 10/1/20
Ivóvízminőség-javító program fejezeti kezelésű előirányzat tekintetében a Vízgazdálkodási Főosztály vezetője,
c) a 10/1/19 EU Víz Keretirányelv végrehajtásának feladatai fejezeti kezelésű előirányzat tekintetében a
Vízgyűjtő-gazdálkodási Főosztály vezetője. (6) A feladatfinanszírozással kapcsolatos valamennyi dokumentumot a koordinátor (kötelezettségvállaló) jóváhagyását
követően a Fejezeti Költségvetési Osztály e-adatszolgáltatás keretében küldi meg a Kincstár részére.
(7) A beruházást megvalósító intézmény öt munkanapon belül megküldi a Fejezeti Költségvetési Osztály részére a
Kincstár által befogadott és visszaigazolt szerződésbejelentő lap másolatát, valamint a beruházás vagy részfeladat
befejezésekor készítendő záró okmányt, illetve amennyiben a beruházás, vagy a részfeladat teljes mértékben
megvalósult, az üzembe helyezési bizonylatot. (8) A Kincstár által befogadott és visszaigazolt alapokmány egy eredeti példányát a Fejezeti Költségvetési Osztály saját
nyilvántartásába veszi, egy példányát közvetlenül megküldi az érintett szerv részére és egy példányt a koordinátornak
küld meg. (9) A nem magyar nyelven megkötött szerződésekhez kapcsolódó szerződésbejelentések esetén a szerződések azon
szakaszainak magyar nyelvű fordítását csatolni kell a Kincstár részére, amelyek tartalmazzák a kivitelezési szerződés
alapján megvalósítandó feladat műszaki, szakmai és pénzügyi jellemzőinek, a kivitelezés egyéb pénzügyi feltételeinek
és a megvalósítási határidőnek a tételes meghatározását. Az így benyújtott szerződések fordításának hitelességét a
megvalósító intézmény vezetője igazolja. A fejezeti kezelésű előirányzatok bevételei
4. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok év közben keletkező bevételi többleteit (kamatok, árfolyamnyereség, megtérülések,
egyéb átvett pénzeszközök) ugyanazon előirányzatok növelésére kell fordítani, mint amelyekkel összefüggésben
keletkeztek. (2) A bevételi többletek felhasználására a koordinátor tesz javaslatot, amelyet a KF vezetőjének előterjesztésében a
miniszter hagy jóvá. (3) A nemzetközi segélyprogramok keretében létesített előirányzatok (Világbank, Átmeneti támogatás stb.)
többletbevételei (deviza, általános forgalmi adó visszatérítése) miatt szükségessé váló előirányzat-módosításokról a
KF vezetője saját hatáskörben intézkedik a Kincstár felé.
Vegyes rendelkezések 5. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok terhére – a külön jogszabályban, illetve kormányhatározatban meghatározott
előirányzatok kivételével – kötelezettségvállalás csak a tárgyévi előirányzat mértékéig történhet.
(2) A kivitelező kiválasztásához szükséges közbeszerzési eljárás megindítását megelőzően a beruházás megvalósításához
szükséges költségvetési támogatás éven túli biztosítására – a beruházás teljes megvalósításának pénzügyi fedezetére,
pénzügyi ütemezéssel – a koordinátor KF-fel egyeztetett javaslatát a kabinetfőnök felterjeszti a miniszter részére.
A javaslat alapján a miniszter a megvalósító intézmény részére ígérvényt adhat ki, illetve kötelezettséget vállalhat.
A miniszter által jóváhagyott javaslatot a koordinátor öt munkanapon belül megküldi a Fejezeti Költségvetési Osztály
részére nyilvántartásba vétel céljából. (3) A fejezeti kezelésű előirányzatokból – a külön jogszabályban meghatározottak kivételével – visszterhesen támogatás
(kölcsön) nem nyújtható. (4) A fejezeti kezelésű előirányzatok kezelési költségei – a külön jogszabályban meghatározott kivétellel – nem
különíthetők el és kiadásként nem számolhatók el. (5) Behajthatatlan követelés esetén a KF vezetője évente egyszer, december 15-ig előterjesztést készít annak
lemondásáról, amelyet a kabinetfőnök hagy jóvá. (6) Az új fejezeti kezelésű előirányzatnak fejezeti hatáskörben, év közben történő létesítését – a (7) bekezdésben
meghatározott eset kivételével – a KF vezetőjének előterjesztésében a miniszter hagyja jóvá.
(7) Nem szükséges a miniszter jóváhagyása új fejezeti kezelésű előirányzat év közben történő létesítéséhez, ha arra
nemzetközi megállapodás (Világbank, Átmeneti támogatás programja stb.) vonatkozik, vagy kormánydöntés alapján
kerül rá sor. (8) A fejezeti kezelésű előirányzatok rendeltetésszerű felhasználását a koordinátor köteles ellenőrizni. A nem pályázati
úton nyújtott támogatások ellenőrzési rendjét a támogatási szerződések megkötésével egyidejűleg a koordinátor
alakítja ki. Amennyiben a koordinátor az ellenőrzés során rendeltetéstől eltérő felhasználást tapasztal, kötelezi a
feladat végrehajtásával megbízottat, illetve a kedvezményezettet a felhasználási cél tényleges megvalósítására, vagy
végső esetben kezdeményezi a kapott pénzeszköz visszafizetését. (9) A központilag kezelt beruházásként megvalósuló, de a területi szervekhez, illetve a regionális
vízmű-részvénytársaságokhoz kerülő létesítmények a műszaki átadást követően 60 napon belül befejezetlen
beruházásként, könyvviteli úton kerülnek átadásra. (10) A beszámolási évet követő év március 31-éig a koordinátornak szöveges és számszaki éves beszámolót kell készítenie
a fejezeti kezelésű előirányzatok előző évi felhasználásáról, ezen belül a tervezett és megvalósult célokról, többéves
feladat esetén pedig a feladat időarányos teljesítéséről, valamint a folyamatba épített ellenőrzésekről. A beszámolási
kötelezettség minden fejezeti kezelésű előirányzatra kiterjed, beleértve a nemzetközi segélyprogramok és a
beruházások előirányzatait is. Záró rendelkezések 6. § (1) Az utasítás a kiadmányozása napján lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) A 2010. évben eredeti előirányzatként nem szereplő fejezeti kezelésű előirányzatok 2009. évi maradványának
felhasználására a fejezeti kezelésű előirányzatok 2009. évi felhasználási szabályairól szóló 4/2009. (IV. 10.) KvVM
utasítás rendelkezései az irányadók. (3) A külön utasítással szabályozott fejezeti kezelésű előirányzatok működtetéséhez az ezen utasításban foglalt
rendelkezéseket is figyelembe kell venni. Budapest, 2010. február 25.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
17/2014. (III. 13.) KIM rendelete a Házassági és Élettársi Vagyonjogi Szerződések Országos Nyilvántartásának vezetéséről és az abból történő adatszolgáltatás részletes szabályairól.
Az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008. évi XLV. törvény 38. § f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 16.  § tekintetében az  egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló 2008. évi XLV. törvény 38.  § g)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben,
a 20.  § tekintetében a  közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183.  § e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben és
a 19. és 21. § tekintetében a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 183. § d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A házassági és az élettársi vagyonjogi szerződések elektronikus nyilvántartásának működtetésére
vonatkozó általános követelmények
1. § E rendelet alkalmazásában
1. informatikai alkalmazás: a  Magyar Országos Közjegyzői Kamarának (a  továbbiakban: országos kamara)
a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben és az egyes közjegyzői nemperes eljárásokról szóló
2008. évi XLV. törvényben (a továbbiakban: Kjnp.) meghatározott, a  házassági és az  élettársi vagyonjogi
szerződések (a továbbiakban együtt: vagyonjogi szerződés) elektronikus nyilvántartásának (a továbbiakban:
vagyonjogi szerződések nyilvántartása) a  vezetésére, és a  vagyonjogi szerződések nyilvántartásból történő
adatigénylések teljesítésének a technikai támogatására szolgáló, a közjegyzők és a Kjnp. 36/K. § (2) bekezdése
szerinti, az  informatikai alkalmazást – törvényben meghatározott feladata ellátása során térítésmentesen
(így különösen a  felmerülő költségek megtérítése alól mentesen) – igénybe vevő szervek (a  továbbiakban:
közfeladatot ellátó szerv) részére rendelkezésre álló országosan egységes számítástechnikai rendszere,
2. közjegyző: az  a  közjegyző és közjegyző-helyettes (a  továbbiakban együtt: közjegyző), aki a  vagyonjogi
szerződések nyilvántartásába adatot bejegyez, továbbá az  a  közjegyző, közjegyzőhelyettes, valamint
a  közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a  továbbiakban: Kjtv.) 29.  § (2a)  bekezdésében nevesített
jogkörében eljáró közjegyzőjelölt, aki a vagyonjogi szerződések nyilvántartásából adatot igényel,
3. üzemszerű karbantartás: az  informatikai alkalmazás tervszerű és rendkívüli esetekben végzett, előzetes
tájékoztatás alapján, előre meghatározott időtartamig tartó karbantartása, ami alatt az  informatikai
alkalmazás szolgáltatásai nem érhetők el,
4. üzemzavar: az  informatikai alkalmazás tartós vagy átmeneti meghibásodása vagy ezt eredményező egyéb
technikai problémája, ami a szolgáltatásainak igénybevételét korlátozza vagy lehetetlenné teszi.
2. § (1) Az informatikai alkalmazás alkalmazásgazdája és adatgazdája az országos kamara elnöke.
 (2) Az országos kamara az informatikai alkalmazás üzemeltetésével vagy fejlesztésével akkor bízhat meg más személyt
(a továbbiakban: külső szolgáltató), ha az vállalta a Kjnp.-ben és az e rendeletben előírt követelmények betartását
és azt, hogy az  informatikai alkalmazás kezelésével megbízott személyek az  e  tevékenységük végzése során
tudomásukra jutott adatok tekintetében titoktartási nyilatkozatot tesznek, valamint kötelezettséget vállalnak
a tudomásokra jutott titok külön jogszabály szerinti megtartására.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak érvényesítését az országos kamarának a külső szolgáltatóval megkötött szerződésben
kell biztosítania.
(4) Az országos kamarának folyamatosan ellenőriznie kell, hogy a külső szolgáltató teljesítése szerződésszerű-e.
3. § (1) Az országos kamara biztosítja, hogy az informatikai alkalmazás – a vagyonjogi szerződések nyilvántartásába történő
bejegyzés és az abból történő adatigénylés céljára – munkanapokon legalább 8 órától 20 óráig elérhető legyen.
(2) Az országos kamara az informatikai alkalmazás üzemszerű karbantartási idejéről legalább 72 órával annak kezdetét
megelőzően, és a  karbantartási ideje alatt is tájékoztatást ad a  közjegyző és a  közfeladatot ellátó szerv részére.
Az üzemszerű karbantartást az (1) bekezdésben meghatározott időszakon kívül kell elvégezni.
(3) Az üzemzavarról az országos kamara a honlapján ad tájékoztatást.
4. § (1) A közjegyző köteles az irodájának megnyitásától kezdve a vagyonjogi szerződések nyilvántartásába való bejegyzést
és a  nyilvántartásból való adatigénylést lehetővé tévő elektronikus adatkapcsolat kialakításának feltételeit
irodájában biztosítani.
(2) Az  országos kamara a  közjegyző számára az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettség teljesítéséhez az  informatikai
alkalmazást, valamint az adatok megőrzését és törlését biztosítja, továbbá az informatikai alkalmazás használatához
szükséges ismereteket elérhetővé teszi.
(3) A  közjegyző a  vagyonjogi szerződések nyilvántartásába történő bejegyzésre és az  abból történő adatigénylésre
szolgáló műveleteinek elvégzéséhez a Kjtv. szerinti, az országos kamara által rendszeresített minősített elektronikus
aláírást használ.
2. A vagyonjogi szerződés tényének bejegyzése a vagyonjogi szerződések nyilvántartásba
5. § (1) A  vagyonjogi szerződések nyilvántartásába adat bejegyzésére az  informatikai alkalmazás erre szolgáló felületén,
az erre rendszeresített elektronikus adatlap kitöltésével kerül sor.
(2) Az informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy az elektronikus adatlap kitöltésének befejezésekor, az adatlap
elektronikus aláírását követően a  közjegyző nevét és székhelyét, valamint a  bejegyzés pontos időpontját
a vagyonjogi szerződések nyilvántartásában rögzítse.
6. § Az informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy
a) ha a  bejegyzésre szolgáló elektronikus adatlap tartalmazza a  Kjnp. 36/K.  § (1)  bekezdésében foglalt
valamennyi adatot, akkor azokat a  vagyonjogi szerződések nyilvántartásában – az  elektronikus adatlap
elektronikus aláírását követően – rögzítse,
b) hiányosan kitöltött adatlap alapján ne rögzítsen adatot a  vagyonjogi szerződések nyilvántartásában; erről
a hiányosság megjelölésével hibaüzenetet küldjön a közjegyző részére,
c) az  adat rögzítését követően annak megtörténtéről és tartalmáról szóló rendszerüzenet képernyőn való
megjelenítésével értesítse a közjegyzőt.
7. § Ha az  informatikai alkalmazás a  vagyonjogi szerződések nyilvántartásába történő adatrögzítés időpontjában nem
elérhető a közjegyző számára, a bejegyzést az informatikai alkalmazás újbóli rendelkezésre állásakor haladéktalanul,
de legkésőbb a rendelkezésre állást követő munkanap 12 óráig teljesíteni kell.
3. A bejegyzett vagyonjogi szerződés módosítása, törlése, megszüntetése vagy megszűnése tényének
bejegyzése a nyilvántartásba
8. § A vagyonjogi szerződés módosítása tényének bejegyzése iránt a  közjegyző akkor intézkedhet, ha a  módosítással
egységes szerkezetbe foglalt vagyonjogi szerződés is benyújtásra került a közjegyzőnek.
9. § (1) A  vagyonjogi szerződés módosítása, törlése, megszüntetése vagy megszűnése tényének bejegyzése esetén
a közjegyző az új adatot az adat bejegyzésére irányadó szabályok (5. §) szerint jegyzi be a vagyonjogi szerződések
nyilvántartásába.
(2) Az  informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy az  új adatot a  korábban bejegyzett adatok mellett
automatikusan rögzítse a vagyonjogi szerződések nyilvántartásában.
10. § (1) Ha a szerződő félnek a Kjnp. 36/K. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában foglalt adata megváltozott, azt a közjegyző
részére haladéktalanul be kell jelentenie.
(2) A közjegyző a Kjnp. 36/K. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában foglalt adatok változását azt követően jegyzi be
a vagyonjogi szerződések nyilvántartásába, hogy a bejelentő személyazonosságáról a közjegyzői okirat elkészítése
szabályainak alkalmazásával meggyőződött.
4. A nyilvántartás adatainak kijavítása 11. § (1) Ha a közjegyző észleli, hogy a vagyonjogi szerződések nyilvántartásába bejegyzett adatot elírás miatt ki kell javítani,
az adat kijavítása iránt hivatalból intézkedik.
(2) Az  informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy a  javított adatot a  korábban bejegyzett adat mellett
e  rendeletnek a  vagyonjogi szerződések nyilvántartásába adat bejegyzésére vonatkozó szabályai megfelelő
alkalmazásával automatikusan rögzítse a vagyonjogi szerződések nyilvántartásában.
5. Betekintés a nyilvántartásba 12. § (1) A közjegyző a Kjnp. 36/K. § (3) bekezdése esetén jegyzőkönyvet készít, melyben rögzíti különösen a
a) betekintést kérőnek az azonosítására alkalmas adatait és
b) jogi érdek igazolásának módját.
(2) Ha a  betekintés megtagadásának nincs helye, a  közjegyző a  betekintést kérő részére biztosítja – az  informatikai
alkalmazás szolgáltatásaihoz jogosulatlan hozzáférést kizáró módon – a  vagyonjogi szerződések nyilvántartása
adatainak megismerését.
6. Felvilágosítás adása a vagyonjogi szerződés tartalmáról 13. § (1) A  Kjnp. 36/K.  § (5)  bekezdése alapján történő felvilágosítás adás a  vagyonjogi szerződés tényének, a  bejegyzett
vagyonjogi szerződés módosítása, törlése, megszüntetése vagy megszűnése tényének bejegyzése során
eljárt közjegyzőtől kérhető; ha a  közjegyző észleli, hogy utóbb a  vagyonjogi szerződés módosítása, törlése,
megszüntetése vagy megszűnése tényének bejegyzésére került sor a vagyonjogi szerződések nyilvántartásába, arról
a felvilágosítást kérőt tájékoztatja.
(2) A közjegyző az (1) bekezdés szerinti kérelem esetén jegyzőkönyvet készít, melyben rögzíti különösen
a) a felvilágosítást kérőnek az azonosítására alkalmas adatait és
b) annak igazolásának módját, hogy a  felvilágosítást kérő valamelyik szerződő féltől írásbeli felhatalmazást
kapott.
 (3) A vagyonjogi szerződés tartalmáról szóló felvilágosítás adása során a közjegyző a vagyonjogi szerződésről
a) – ha a vagyonjogi szerződést a felvilágosítást adó közjegyző készítette – kiadmányt,
b) – ha a  vagyonjogi szerződést ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba foglalták vagy azt másik közjegyző
készítette – hiteles másolatot
készít. 7. Közjegyzői lekérdezés a vagyonjogi szerződések nyilvántartásából
14. § (1) A vagyonjogi szerződések nyilvántartásból történő adatigénylés az erre szolgáló elektronikus adatlapnak az érintett
személy(ek) Kjnp. 36/K. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt adataival való kitöltésével történik.
(2) Az informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy
a) a  lekérdezést végző közjegyző nevét és székhelyét, valamint a  lekérdezés időpontját a  nyilvántartásban
rögzítse,
b) az  adatigénylést ne teljesítse, ha az  adatlap nem tartalmazza legalább az  érintett személy(ek) családi és
utónevét, valamint – a  születési családi és utónév kivételével – egy további természetes személyazonosító
adatát; erről a hiányosság megjelölésével hibaüzenetet küldjön a lekérdező részére,
c) ha az  adatigénylés során kitöltött adatokkal részben egyezően az  érintett személy(ek) adatai szerepelnek
a  vagyonjogi szerződések nyilvántartásában, erről az  adatok képernyőn való megjelenítésével értesítse
az adatigénylőt,
d) ha az érintett személy(ek) a lekérdezés során kitöltött adatokkal nem szerepel(nek) a vagyonjogi szerződések
nyilvántartásában, az adatigénylést ezen eredmény közlésével teljesítse,
e) tegye lehetővé az  adatszolgáltatásban szereplő adatok szerkesztésre alkalmas formátumban történő
exportálását és nyomtatását.
8. A nyilvántartás adatainak őrzése és őrzési időt követő törlése
15. § (1) Az  informatikai alkalmazást úgy kell kialakítani, hogy automatikusan és visszaállíthatatlanul törölje a  vagyonjogi
szerződések nyilvántartásából a  vagyonjogi szerződésre vonatkozó valamennyi adatot, ha a  legutolsó bejegyzés
időpontja óta 100 év eltelt.
(2) A Kjnp. 36/K. § (6) bekezdés c) és d) pontjában foglalt adatokat az országos kamarának az informatikai alkalmazás
útján 5 év elteltével kell visszaállíthatatlanul törölnie.
9. Költségtérítés 16. § (1) Az informatikai alkalmazás létrehozásának, működésének és fejlesztésének költségeit az országos kamara viseli.
 (2) A  vagyonjogi szerződések nyilvántartásába való bejegyzés költségtérítése 10 000 forint; a  nyilvántartásból való
lekérdezés költségtérítése 1000 forint.
 (3) A költségtérítés megfizetésére irányuló kötelezettséget az országos kamara honlapján közzétett tájékoztatás szerint,
az abban megjelölt fizetési számla javára kell teljesíteni.
 (4) A költségtérítés megfizetéséről a számviteli bizonylatot az országos kamara állítja ki.
10. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2014. március 15. napján lép hatályba.
18. § Az országos kamara az  informatikai alkalmazás elektronikus rendszerének tervezése, kialakítása és működtetése,
valamint az  abból történő adatszolgáltatások nyújtása során 2015. március 15. napjáig gondoskodik az  állami
és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a  továbbiakban
e  §-ban: törvény) és végrehajtási rendeletei előírásainak való megfelelésről, valamint a  törvény 15.  §-a szerinti
nyilvántartásba vétel érdekében szükséges bejelentésről.
19. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény végrehajtásáról szóló 13/1991. (XI. 26.) IM rendelet 5. számú melléklet
3. pontja a következő 12. alponttal egészül ki:
„12. A  házassági és az  élettársi vagyonjogi szerződések elektronikus nyilvántartásába történő bejegyzésére és
a  bejegyzett vagyonjogi szerződés módosítása, törlése, megszüntetése vagy megszűnése tényének bejegyzésére
irányuló nemperes eljárás”
20. § A közjegyzői díjszabásról szóló 14/1991. (XI. 26.) IM rendelet a következő 30/G. §-sal egészül ki:
„30/G. § (1) A közjegyzőt a házassági és az élettársi vagyonjogi szerződések elektronikus nyilvántartásába történő
bejegyzésére és a  bejegyzett vagyonjogi szerződés módosítása, törlése, megszüntetése vagy megszűnése
tényének bejegyzésére irányuló nemperes eljárás iránti kérelem előterjesztéséért és a  tanúsítvány kiállításáért, ha
a  vagyonjogi szerződést az  eljáró közjegyző készítette, a  12.  § (2)  bekezdés d)  pontjában egy órára megállapított
munkadíj illeti meg.
(2) A  közjegyzőt az  (1)  bekezdés szerinti nemperes eljárás iránti kérelem előterjesztéséért és a  tanúsítvány
kiállításáért, ha a vagyonjogi szerződést nem az eljáró közjegyző készítette vagy azt ügyvéd által ellenjegyzett teljes
bizonyító erejű magánokiratba foglalták, a  12.  § (2)  bekezdés d)  pontja szerinti munkadíj illeti meg, azzal, hogy
az nem lehet kevesebb a két órára járó munkadíj összegénél.
(3) A közjegyzőt a házassági és az élettársi vagyonjogi szerződések elektronikus nyilvántartásába történő betekintés
biztosításáért munkadíj és költségtérítés fejében 3000 forint illeti meg.”
21. § A közjegyzői ügyvitel szabályairól szóló 37/2003. (X. 29.) IM rendelet 1.  § (1)  bekezdése a  következő l)  ponttal
egészül ki:
(A rendelet hatálya a közjegyző hatáskörébe tartozó)
„l) a  házassági és az  élettársi vagyonjogi szerződések elektronikus nyilvántartásába történő bejegyzésére és
a  bejegyzett vagyonjogi szerződés módosítása, törlése, megszüntetése vagy megszűnése tényének bejegyzésére
irányuló nemperes eljárás”
(során a közjegyzők ügyvitelére terjed ki.)
Dr. navracsics tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
11/2018. (XII. 28.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következő utasítást adom ki:
1. Jelen utasítás alkalmazási köre:
a) a  Magyarország 2019. évi központi költségvetésről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XXXV. Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) fejezetében eredeti előirányzatként
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési
fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett NKFI Hivatal költségvetési fejezetében megállapított vagy
az NKFI Hivatal jogelődjei hatáskörébe utalt fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján az a) pont
szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. Ha az  előirányzatok bármelyikének felhasználásáról jogszabály rendelkezik, a  jelen utasítást csak az  abban nem
szabályozott kérdésekben kell alkalmazni.
3. Az előirányzatok felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
4. Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű
előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 13/2017. (XII. 13.) NKFIH utasítás.
Dr. Birkner Zoltán s. k.,
 elnök