text:
6/2010. (II. 19.) KHEM utasítása a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium közlekedésihálózat-finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24. §-ának (9) bekezdése és 49. § (5) bekezdésének p) pontja alapján, a Magyar
Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú mellékletének a XVII. Közlekedési, Hírközlési és
Energiaügyi Minisztérium fejezet közlekedésihálózat-finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatai
tervezésének és felhasználásának részletes eljárásrendjét, a közlekedésihálózat-finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról
szóló KHEM rendelet rendelkezéseire figyelemmel – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában megállapított feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – az alábbiak
szerint szabályozom: I. rész Általános rendelkezések 1. § (1) Jelen utasítás hatálya a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban:
Kötv.) 1. számú mellékletének XVII. Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (a továbbiakban: KHEM) fejezet
részére megállapított Útpénztár, Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése, Határkikötők működtetése, M60 autópálya
Pécs–Szentdénes közötti szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése, valamint az M44-es út
Kecskemét–Békéscsaba közötti előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű előirányzatokra
(a továbbiakban: előirányzatok) terjed ki. (2) Az előirányzatok kizárólag a Kötv.-ben meghatározott célra használhatók fel.
(3) Az előirányzatok cél szerinti, hatékony és szabályos felhasználásáért, azok kezelésének jelen utasításban
meghatározott feladatai ellátásáért az előirányzat kezelő szervezete (a továbbiakban: szakmai kezelő) felelős. Az
előirányzatok szakmai kezelője, működtetője a közlekedésihálózat-finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok
ellátásáról szóló KHEM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) kijelölése alapján a Közlekedésfejlesztési Koordinációs
Központ (a továbbiakban: KKK). A fejezetet irányító szerv és vezetőjének hatáskörébe tartozó jogkörök – az
államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 243. §
(1) bekezdése szerinti – átruházásáról a fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt jogok
gyakorlásáról szóló KHEM utasítás rendelkezik. (4) Az előirányzatokkal való gazdálkodási feladatok ellátása során biztosítani kell a számviteli alapelvek érvényesülését, a
gazdálkodás átláthatóságát, a költséghatékony és racionális forrásfelhasználást, a célok és támogatások, valamint a
gazdálkodás jogszabályokkal való összhangját. (5) A kincstári számlavezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint
egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet)
15. §-a alapján az Útpénztár és a Határkikötők működtetése előirányzatok pénzügyi műveleteinek lebonyolítására a
KHEM által nyitott és a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett KHEM Útpénztár
előirányzat-felhasználási keretszámla (száma: 10032000–00290737–51000008), míg a feladatfinanszírozási körbe
tartozó előirányzatok esetében a KHEM fejezeti feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámla
(száma:10032000-00290737-50050000) szolgál. A KHEM – a KHEM Útpénztár előirányzat-felhasználási keretszámla
kivételével – az előirányzatokhoz kapcsolódó, a Kincstár által felszámított számlavezetési és egyéb díjak fedezetét a
Kincstári díjak fejezeti kezelésű előirányzat terhére finanszírozza. A KHEM Útpénztár előirányzat-felhasználási
keretszámlához kapcsolódó, a Kincstár által felszámított számlavezetési és egyéb díjak fedezetét az
Útpénztár-előirányzat terhére kell biztosítani. (6) Az előirányzatok működtetése, könyvvezetése – pénzügyi, számviteli feladatainak ellátása – során a KKK intézményi
működésétől való számviteli/elszámolási függetlenséget, elkülönítést szabályozott, áttekinthető módon szükséges
biztosítani. (7) A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése és az Útpénztár-előirányzatok az Ámr. 7. számú melléklete szerint az
összehangolás szabályai alá tartoznak, így a KKK az Ámr. vonatkozó szabályai szerint köteles az azonos célú
felhasználásra figyelemmel szükséges intézkedéseket megtenni. (8) A Határkikötők működtetése előirányzat esetén jelen utasítás rendelkezéseit akként kell alkalmazni, hogy a KHEM
Közlekedési Infrastruktúra Főosztály (a továbbiakban: KIF) jogai és kötelezettségei a KHEM Közlekedési Szabályozási
Főosztályt illetik és terhelik. II. rész Az előirányzatok költségvetése tervezésének folyamata
2. § (1) Az Útpénztár költségvetése tervezésének megalapozása érdekében – a 3 éves költségvetési kitekintésben foglaltakat
felhasználva – az éves költségvetést megalapozó ágazati stratégiai célok és prioritások meghatározására a KIF készít
javaslatot a KKK közreműködésével – a Magyar Közút Nonprofit Zrt. (a továbbiakban: Magyar Közút NZrt.), a Nemzeti
Infrastruktúra Fejlesztési Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.) és az Állami Autópálya Kezelő Zrt. (a továbbiakban: ÁAK Zrt.)
bevonásával – amit a közlekedési szakállamtitkár előterjesztésére a miniszter hagy jóvá.
(2) Az előzetes – a Rendelet szerinti – költségvetési igényre vonatkozó javaslatot – az (1) bekezdés szerinti döntés
figyelembevételével, a működési előirányzatok vonatkozásában a Társasági és Intézményfelügyeleti Főosztállyal
egyeztetve – a KIF készíti el a KKK közreműködésével és a NIF Zrt., az ÁAK Zrt., valamint a Magyar Közút NZrt.
bevonásával. A javaslatot a KIF terjeszti elő a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével a gazdasági és
ágazatfinanszírozási szakállamtitkár (a továbbiakban: gazdasági szakállamtitkár) részére. (3) A (2) bekezdés szerinti, a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével kialakított javaslaton belül a felhalmozási
előirányzat részét képező út-, hídépítésre vonatkozóan, a KIF – a KKK közreműködésével – projektlista javaslatot készít.
A javaslatot a KIF a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével terjeszti elő miniszteri jóváhagyásra.
(4) A KHEM fejezet költségvetés-tervezetének a Pénzügyminisztériummal (a továbbiakban: PM) való – keretszámok
figyelembevételével történő – egyeztetését követően az Útpénztárra vonatkozó módosított javaslatot a (2)–(3)
bekezdések szerint kell kialakítani a költségvetési törvény elfogadásáig.
(5) A költségvetési törvényjavaslathoz az Útpénztárra vonatkozó számszaki mellékleteket és a szöveges indokolást – a
KKK közreműködésével – a KIF terjeszti elő a közlekedési szakállamtitkár egyetértésével a gazdasági szakállamtitkár
részére. (6) A kincstári költségvetést (előzetes, végleges) – a KKK közreműködésével – a KIF terjeszti elő az egyetértési joggal
rendelkező KHEM Költségvetési, Tervezéskoordinációs és Kontrolling Főosztálynak (a továbbiakban: KTKF).
(7) A költségvetési törvény elfogadását követően az Útpénztár kiadási előirányzatainak részfeladatokra történő
felosztására a KKK közreműködésével – a NIF Zrt., az ÁAK Zrt, a Magyar Közút NZrt. bevonásával, a működési
előirányzatok vonatkozásában a Társasági és Intézményfelügyeleti Főosztállyal egyeztetve – a KIF tesz javaslatot,
amelyet a KTKF előzetes véleményezését követően a közlekedési szakállamtitkár előterjesztése és a gazdasági
szakállamtitkár egyetértése alapján a miniszter hagy jóvá. A javaslat részét képezi a részfeladatokra történő felosztás
szöveges indoklása, valamint a felhalmozási költségvetés út-, hídépítést érintő jogcímére meghatározott keretre, a
KKK által – a NIF Zrt. közreműködésével – készített projektlista (a továbbiakban: projektlista). A közlekedési
szakállamtitkár a kiadási előirányzatok – éves szinten – legfeljebb 100 millió forint összegéig év közben
átcsoportosítást hajthat végre a részfeladatok között. Az ezt meghaladó módosítást a közlekedési szakállamtitkár,
valamint a gazdasági szakállamtitkár egyetértésével a miniszter hagyja jóvá. A részfeladatokra jóváhagyott keretek
évközi módosítását a KKK kezdeményezésére, a KTKF előzetes véleményezését követően a KIF terjeszti elő a
közlekedési szakállamtitkár, illetve a fenti értékhatárt meghaladó esetekben a miniszter elé jóváhagyásra.
A részfeladatok közötti átcsoportosításról a KIF – az engedély egy-egy eredeti példányának megküldésével –
tájékoztatni köteles a KKK-t és a KTKF-et. (8) A miniszter által elfogadott projektlista módosítását a KKK javaslatára – a NIF Zrt. közreműködésével – a KIF terjeszti
elő, és azt a közlekedési szakállamtitkár egyetértését követően a miniszter hagyja jóvá. A projektlista módosításáról a
KIF a miniszteri jóváhagyást követően tájékoztatja a gazdasági szakállamtitkárt.
(9) A kincstári és az elemi költségvetést a KKK bevonásával a KIF terjeszti elő, majd azt a KTKF ellenőrzését és
felülvizsgálatát követően a közlekedési szakállamtitkár hagyja jóvá. 3. § A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése, az M60 autópálya Pécs–Szentdénes közötti szakasza előkészítési munkálatainak
teljes befejezése és az M44-es út Kecskemét–Békéscsaba közötti szakasza előkészítési munkálatainak teljes befejezése
fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetésének tervezése során a 2. § rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell,
azzal az eltéréssel, hogy a javaslatokat, feladatokat a NIF Zrt. bevonásával – a Magyar Közút NZrt. közreműködése
nélkül – kell elkészíteni, végrehajtani. 4. § A Határkikötők működtetése előirányzat költségvetésének tervezése során a 2. § (2), (4), (5), (6), (7) és (9) bekezdésének
rendelkezéseit kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy a (2) és (7) bekezdés szerinti javaslat elkészítésébe a NIF Zrt.-t,
az ÁAK Zrt.-t és a Magyar Közút NZrt.-t nem kell bevonni.
III. rész Az előirányzatok felhasználásával és működtetésével kapcsolatos szabályozások elkészítése
5. § (1) Az előirányzatok felhasználására vonatkozó szabályokat – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a
továbbiakban: Áht.) és az Ámr. rendelkezéseire figyelemmel – a miniszter rendeletben, a részletes eljárási rendet
utasításban állapítja meg. (2) A miniszteri rendelet szakmai tervezetét – a KTKF és a KKK közreműködésével – a KIF készíti el. A miniszteri utasítás
szakmai tervezetét – a KIF és a KKK közreműködésével – a KTKF készíti el.
(3) A KKK az előirányzatok működtetésével kapcsolatos további részletes előírásokat Működtetési Szabályzatban állapítja
meg. A Működtetési Szabályzatot a KKK főigazgatója hagyja jóvá tárgyév február 28-áig. A Működtetési Szabályzatot a
KKK tájékoztatásul megküldi a KTKF és a KIF részére. A Működtetési Szabályzatnak – az Ámr. és jelen utasítás vonatkozó
rendelkezéseivel összhangban – tartalmaznia kell a kötelezettségvállalásnak, a kötelezettségvállalás ellenjegyzésének,
a teljesítés igazolásának, az érvényesítésnek, az utalványozásnak, az utalvány ellenjegyzésének, a fedezetkezelői
számlák használatának eljárási rendjét – feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok esetén, a Finanszírozási
Alapokmányban (a továbbiakban: Alapokmány) foglaltak figyelembevételével – az összeférhetetlenségre, a
bizonylatok útjára, irattárazására és a belső ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokat.
(4) A kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra és utalvány
ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről a KKK az 1. számú melléklet szerinti nyomtatványt köteles kitölteni
2 példányban. Az aláírásminta nyomtatvány 1 példányát a KKK őrzi meg, 1 példányát pedig a KTKF részére kell
megküldeni a tárgyév március 31-éig. (5) A KKK felelős – a KHEM által kiadott keretszabályokhoz igazodva – az előirányzatok számviteli politikája, valamint
mellékleteinek elkészítéséért és jóváhagyásra történő előterjesztéséért. Így különösen feladatát képezi az
előirányzatok eszközeinek és forrásainak Leltárkészítési és Leltározási Szabályzata, az Értékelési Szabályzat és a Pénz
és értékkezelési Szabályzat elkészítése, továbbá az előirányzatok bizonylati rendjének és számlarendjének kialakítása,
valamint minden olyan számviteli vagy pénzügyi szabályzat elkészítése, amelynek összeállítását jogszabály előírja.
(6) Az (5) bekezdés szerint elkészített számviteli politikát, ennek keretében az eszközök és források Értékelési Szabályzatát,
a Pénz- és Értékkezelési Szabályzatot, a Leltárkészítési és Leltározási Szabályzatot, a Bizonylati Szabályzatot, valamint a
számlarendet a KTKF egyetértését követően a gazdasági szakállamtitkár hagyja jóvá.
IV. rész Az előirányzatok felhasználása, kötelezettségvállalás 6. § (1) Az előirányzatok terhére kötelezettség csak a jóváhagyott előirányzatok összegéig vállalható. Éven túli
kötelezettségvállalásra az Áht. és Ámr. vonatkozó szabályaira és a Rendelet rendelkezéseire figyelemmel kerülhet sor.
Az erre vonatkozó javaslatot a KKK készíti el, amit a KIF előterjesztésére, a közlekedési szakállamtitkár és a gazdasági
szakállamtitkár egyetértését követően a miniszter engedélyezhet az Áht. 47. §-ára és 49. § (5) bekezdésének r) pontjára
figyelemmel. (2) Az előirányzatok felhasználásának megkezdése előtt a KKK előterjesztésére, a KIF egyetértésével a közlekedési
szakállamtitkár az 2/A és 2/B számú melléklet szerint meghatározza az előirányzatok PM rendelet 50. § (2) bekezdése
szerinti követelményeit. A jóváhagyott dokumentumot a KKK legkésőbb február 28-áig megküldi a KTKF részére.
(3) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A KKK az előirányzatokra az Ámr. 200. §-a
alapján, a 3. számú melléklet szerinti tartalommal éves előirányzat-felhasználási tervet készít – az előirányzatok
felhasználásában közreműködő szervezetek bevonásával –, amit a KIF-en keresztül a közlekedési szakállamtitkár
aláírásával, legkésőbb a tárgyév január 6-áig a KTKF-nek megküld.
(4) Az előirányzatok várható alakulásáról a KKK adatot szolgáltat minden hónap 6. napjáig a 3. számú mellékletben előírt
tartalommal a KTKF részére, a PM-be történő továbbítás céljából.
(5) A PM rendelet 35. §-ára tekintettel – a PM rendelet 21. sz. melléklete szerinti tartalommal – a KKK
előirányzat-finanszírozási tervet készít, és azt a Kincstár részére történő továbbítás céljából havonta a tárgyhónapot
megelőző hónap 17. napjáig a KTKF részére megküldi. A január hónapra vonatkozó tervet – elfogadott költségvetési
törvény hiányában a benyújtott törvényjavaslat alapján – dekádonkénti részletezésben a tárgyévet megelőző év
december 17-éig kell a KTKF részére megküldeni. Az előirányzat-finanszírozási terv módosítása iránti kérelmet a kiadás
várható teljesítésének időpontját megelőzően soron kívül kell a KKK-nak a KTKF részére megküldeni. Az
előirányzat-finanszírozási terveket a KKK tájékoztatásul megküldi a KIF részére. A feladatfinanszírozási körbe tartozó
előirányzatok esetén nem készül előirányzat-finanszírozási terv. (6) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az előirányzatból finanszírozandó célok ellátásához
szükséges előfeltételek biztosítása érdekében, a támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve
más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár. A kötelezettségvállalás és az előzetes kötelezettségvállalás
dokumentumán az Ámr. 72. §-ában meghatározott dokumentumokat kell érteni.
(7) A kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentumban rögzíteni kell, hogy a kötelezettségvállalás mely évi
előirányzatot, milyen összegben terheli. (8) A fejezethez kijelölt kincstárnok megbízólevelében meghatározott összeghatárt (jelenleg 10,0 millió forintot) elérő
kötelezettségvállalás dokumentumának aláírása előtt legalább három munkanappal a kincstárnokot előzetesen – az
ellenjegyzés végrehajtása keretében – elektronikus úton a KKK kezdeményezése alapján a KTKF tájékoztatja.
A kötelezettségvállalás ellenjegyzésére a kincstárnokkal lefolytatott előzetes egyeztetést követően vagy az Ámr. 163. §
(11) bekezdése szerinti egyeztetés megtörténte után kerülhet sor.
V. rész A feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának
egyedi szabályai 7. § (1) A Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése, az M60 autópálya Pécs–Szentdénes közötti szakasza előkészítési munkálatainak
teljes befejezése és az M44-es út Kecskemét–Békéscsaba közötti szakasza előkészítési munkálatainak teljes befejezése
előirányzatok felhasználása a feladatfinanszírozásra vonatkozó szabályok szerint, Alapokmány(ok) alapján történik. Az
előirányzatok finanszírozásának megkezdéséhez az előirányzatokra programonként Alapokmányt kell készíteni és
jóváhagyatni, és folyamatosan – de legkésőbb a program jóváhagyását követő 30 napon belül – a Kincstárhoz
elektronikus úton benyújtani. Tárgyévi finanszírozási igény esetén legkésőbb november 15-ig kell az Alapokmányt a
Kincstárnak benyújtani. Az Alapokmány aláírója mint kötelezettségvállaló személy az előirányzatok felügyeletét ellátó
közlekedési szakállamtitkár. Az Alapokmány(ok) ellenjegyzésére a KTKF vezetője vagy az általa kijelölt vezető személy
jogosult az Ámr. 74. § (2) bekezdésére, valamint a 80. § (1)–(2) bekezdéseire figyelemmel.
(2) Az előirányzatok finanszírozásának megkezdéséhez szükséges Alapokmány(oka)t a NIF Zrt. készíti el. Az elkészített
Alapokmány(oka)t a NIF Zrt. 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában is megküldi a KKK-nak. A KKK az
ellenőrzést követően az Alapokmányokat – a KTKF-en keresztül – 5 napon belül jóváhagyásra és aláírásra a közlekedési
szakállamtitkár elé terjeszti, egyidejűleg pedig elektronikus formában eljuttatja a KTKF-nek. Az Alapokmányt
– aláírását követően – a KTKF elektronikus formában nyújtja be a Kincstárnak.
(3) A Kincstár visszaigazolását követően a KTKF az aláírt Alapokmány 1-1 eredeti példányát a kincstári visszaigazolással
a KKK-nak és a NIF Zrt-nek, 1 másolati példányát a KIF-nek továbbítja, 1 másolati példányt pedig megőriz saját
nyilvántartásában. (4) Több évre ütemezett feladatok esetében a feladatfinanszírozás okmányait évente be kell nyújtani a Kincstárnak,
beleértve azt az esetet is, amikor az előirányzat elsődleges elszámolója már nem rendelkezik eredeti előirányzattal.
(5) A PM rendelet 55. § (1) bekezdése értelmében a PM rendelet 34. számú mellékletében meghatározott szerződés
(kötelezettségvállalás) bejelentési adatlapot kitöltve (a továbbiakban: szerződésbejelentés) a kötelezettségvállalás
létrejöttét követő 8 munkanapon belül kell megküldeni elektronikus úton a Kincstárnak.
(6) A szerződésbejelentést – beleértve annak módosítását is – a NIF Zrt. készíti el, és a kötelezettségvállalást követő
4 munkanapon belül 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában is megküldi a KKK-nak. A NIF Zrt. a
szerződésbejelentéshez csatolja a Kincstárba benyújtandó szerződéseket. A KKK az ellenőrzést követően
2 munkanapon belül megküldi a szerződésbejelentést, illetve a szerződéseket a KTKF-nek. A KTKF a
szerződésbejelentést 2 munkanapon belül elektronikus formában, a szerződéseket papír alapon benyújtja a
Kincstárnak. A Kincstár visszaigazolását követően a KTKF az aláírt szerződésbejelentés 1-1 példányát – a kincstári
visszaigazolással együtt – a KKK-nak és a NIF Zrt.-nek továbbítja, 1 másolati példányt pedig megőriz saját
nyilvántartásában. (7) Az előirányzatokat a 2/A. számú mellékletben és az Alapokmányban megjelölt célra lehet felhasználni. Ettől csak az
Alapokmány módosítása esetén lehet eltérni. Az Alapokmány előirányzati összegének vagy a pénzügyi forrás
összetételének változása esetén a finanszírozás okmányait ismételten be kell nyújtani az (1)–(2) bekezdésben
meghatározott eljárás szerint. Minden egyéb módosítást levélbeli közléssel lehet kezdeményezni.
(8) A Kincstár az előirányzatok terhére történő kifizetéseket a Kincstárhoz bejelentett módon aláírt fizetési megbízások
alapján teljesíti. A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok esetében az utalványozást – a PM rendelet alapján
kért pénzügyminiszteri engedéllyel –, az utalványozás ellenjegyzését, valamint a pénzügyi érvényesítést a NIF Zrt.
végzi. (9) Az Alapokmányban kijelölt megvalósító köteles a részfeladat befejezéséről 30 napon belül a KKK-n és a KTKF-en
keresztül a Kincstárt értesíteni. A feladathoz tartozó valamennyi részfeladat lezárásáról a Kincstárt a KKK értesíti a
KTKF-en keresztül a lezárástól számított 30 napon belül.
VI. rész Pénzügyi és számviteli feladatok ellátása, költségvetési beszámolás, ellenőrzés
8. § (1) A KKK felelős a) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevételek kerüljenek kifizetésre és átutalásra, amelyekkel
összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek az előírásoknak és a
szerződésben meghatározottaknak; b) a főkönyvi könyvelés és a kapcsolódó analitikus nyilvántartások vonatkozó jogszabályok szerinti vezetéséért, a
jogszabályokban előírt költségvetésibeszámoló-készítési kötelezettség teljesítéséhez a teljesség, valódiság
érvényesítése érdekében megfelelő belső nyilvántartási és eljárási rend kialakításáért, a döntések, szerződések,
megrendelések nyilvántartásáért; c) az előirányzatok eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési teendők elvégzéséért;
d) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves mérlegjelentés előkészítéséért, a könyvvizsgálóval történő
együttműködésért; e) a Kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért
és egyeztetéséért; f) a követelések, kötelezettségek, a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott módon történő
nyilvántartásáért és archiválásáért; g) az Útpénztár éves mérlegének auditáltatásáért, a könyvvizsgálat során szolgáltatott adatok teljességéért,
valódiságáért, a vizsgálat lefolytatásában való közreműködésért, h) a zárszámadáshoz kapcsolódó feladatok teljesítéséért.
(2) Az előirányzatok féléves és éves költségvetési beszámolóit a KTKF felülvizsgálatát és a KIF egyetértését követően a
közlekedési szakállamtitkár hagyja jóvá. (3) A költségvetési beszámolóval egyidejűleg az Útpénztárból, a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése, az M60 autópálya
Pécs–Szentdénes közötti szakasz előkészítési munkálatainak teljes befejezése és az M44-es út Kecskemét–Békéscsaba
közötti előkészítési munkálatainak teljes befejezése előirányzatokból finanszírozott feladatok műszaki-gazdasági
megvalósulásáról külön beszámolót kell készíteni, amelyet a KIF egyetértését követően a közlekedési szakállamtitkár
hagy jóvá. (4) A KKK az (1) és (2) bekezdésben felsorolt feladatait a Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése, az M60 autópálya
Pécs–Szentdénes közötti szakasza előkészítési munkálatainak teljes befejezése és az M44-es út
Kecskemét–Békéscsaba közötti szakasza előkészítési munkálatainak teljes befejezése fejezeti kezelésű előirányzatok
esetén a NIF Zrt. közreműködésével látja el. (5) Az előirányzatokkal kapcsolatos vezetői információs rendszer működtetése, a havi kontrollingjelentés készítése – a NIF
Zrt., az ÁAK Zrt. és a Magyar Közút NZrt. bevonásával – a KKK feladata. Az előirányzatok havi kontrollingjelentése
és vezetői információs rendszere adattartalmát a KIF közreműködésével a KTKF előterjesztésére a gazdasági
szakállamtitkár határozza meg. (6) Az előirányzatok kezelésének, működtetésének, valamint az előirányzatok rendeltetésszerű és célszerinti
felhasználásának belső ellenőrzését a KKK-nál, az ÁAK Zrt.-nél, a NIF Zrt.-nél és a Magyar Közút NZrt.-nél a KKK belső
ellenőrzési egysége végzi. A költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet 4.
§-ának (3) bekezdése alapján a KHEM Ellenőrzési Főosztálya (a továbbiakban: Ellenőrzési Főosztály) mint a fejezetet
irányító szerv belső ellenőrzési egysége végez ellenőrzést az előirányzatok tekintetében.
(7) A KKK a külső ellenőrző szervek által végzett ellenőrzésekhez adatszolgáltatást – a NIF Zrt., az ÁAK Zrt., a Magyar Közút
NZrt. bevonásával – a KIF és az Ellenőrzési Főosztály egyidejű tájékoztatása mellett nyújt. A külső ellenőrző szervek
által összeállított vizsgálati jelentés-tervezeteket és az azokra adott észrevételeket a KKK tájékoztatásul megküldi az
Ellenőrzési Főosztálynak. VII. rész Záró rendelkezések 9. § (1) Jelen utasítás 2010. február 15-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium közlekedésihálózat-finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és
felhasználásának szabályairól szóló 9/2009 (II. 27) KHEM utasítás.
(2) A 2010-ben törvényi előirányzattal nem rendelkező fejezeti kezelésű előirányzatok (Szolnoki új városi híd építésének
előkészítése, Új kerékpárutak és létesítmények, Autópálya EIB-hitelből) maradványainak felhasználására jelen utasítás
rendelkezéseit kell alkalmazni. (3) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a Kötv., az Áht., a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, az Ámr., az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségeinek sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, a Rendelet, a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium egyes támogatási programjainak részletes szabályairól szóló 19/2004. (II. 27.) GKM rendelet, a PM
rendelet, a fejezetet irányító szerv és annak vezetője hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló KHEM utasítás, a
Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló KHEM utasítás, a
Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és
utólagos vezetői ellenőrzéséről szóló KHEM utasítás rendelkezései szerint kell eljárni.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
32/2017. (XI. 28.) MvM rendelete az Információs Hivatal hivatásos állományával összefüggő szociális és kegyeleti gondoskodás rendjéről.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(1)  bekezdés 25.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) gazdasági vezető: az  Információs Hivatal (a  továbbiakban: Hivatal) gazdasági feladatokat ellátó szervezeti
egységének a vezetője,
b) igényjogosult: a  Hivatal szempontjából – a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 259.  §-a szerint – szociális
gondoskodás körébe tartozó személyek,
c) közeli hozzátartozó: a Hszt. 2. § 13. pontjában meghatározott hozzátartozó,
d) pénzügyi szerv: a Hivatal pénzügyi és gazdasági feladatokat ellátó szervezeti eleme,
e) személyügyi szerv: a Hivatal személyügyi feladatokat ellátó szervezeti eleme,
f ) Szociális Bizottság: a  szociális és kegyeleti feladatok ellátása és a  Hivatal hivatásos állománya szociális
helyzetének folyamatos figyelemmel kísérése céljából működő, véleményező és javaslattevő jogkörrel
rendelkező testület.
2. A szociális és kegyeleti gondoskodásra vonatkozó általános szabályok
2. § (1) A  Hivatal éves költségvetésében a  szociális és kegyeleti gondoskodás nyújtásának pénzügyi fedezetére külön
előirányzatot képez.
(2) A pénzügyi szerv vezetője a Hivatal éves költségvetésének elfogadását követő 30 napon belül írásban tájékoztatja
a  Szociális Bizottság elnökét a  szociális és kegyeleti gondoskodásból eredő feladatok végrehajtására elkülönített
keret összegéről.
(3) Szociális és kegyeleti gondoskodás körében nyújtható pénzbeli ellátás a  Hivatal főigazgatója (a  továbbiakban:
főigazgató) által a Hivatal éves költségvetésben e célra jóváhagyott előirányzat mértékéig engedélyezhető. Indokolt
esetben az előirányzat a személyi juttatások előirányzaton belüli előirányzat-átcsoportosítással emelhető.
3. § A Hivatal a Hszt. 260. §-a alapján, szociális gondoskodás keretében a következő jogcímeken biztosít ellátást, illetve
szolgáltatásokat:
a) jogsegélyszolgálat,
b) találkozó, ünnepség szervezése,
c) pénzbeli ellátásként
ca) szociális segély,
cb) temetési segély,
cc) beiskolázási hozzájárulás.
4. § A Hszt. 263. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozók esetében – a Hszt. 264. § (2) bekezdésében meghatározottak
alapján – a temetés költségeihez való hozzájárulásról és annak mértékéről a főigazgató dönt.
5. § (1) A pénzbeli ellátás nyújtását kezdeményezheti
a) az igényjogosult,
b) a Szociális Bizottság,
c) az igényjogosult közvetlen szolgálati elöljárója.
(2) A  pénzbeli ellátás iránti, indokolással ellátott kérelmet a  szolgálati út betartásával a  Szociális Bizottsághoz kell
benyújtani. Ha az igényjogosult nem a Hivatal hivatásos állományának tagja (a továbbiakban: a hivatásos állomány
tagja), akkor kérelmét közvetlenül a Szociális Bizottsághoz nyújthatja be.
(3) A kérelem tartalmazza
a) az igényjogosult nyilatkozatát saját és közös háztartásban élő közeli hozzátartozóinak vagyoni helyzetéről,
b) a közvetlen szolgálati elöljáró állásfoglalását a kérelemben foglaltak megalapozottságáról és indokoltságáról.
(4) A  kérelemhez csatolni kell az  igényjogosult és a  vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozók
jövedelemigazolását, illetve tanulói jogviszony igazolását vagy az álláskeresési támogatás igénybevételéről kiállított
igazolást. Csatolni kell továbbá az  igény indokoltságát alátámasztó dokumentumokat, nyilatkozatokat, ha azok
a kérelem benyújtásának időpontjában rendelkezésre állnak.
(5) Pénzbeli ellátásban csak az  az igényjogosult részesíthető, aki a  szociális helyzetének, rászorultságának
megítéléséhez szükséges személyes adatokat a valóságnak megfelelően rendelkezésre bocsátja, azok hitelességét
igazolja, és hozzájárul személyes adatai kezeléséhez.
(6) A  pénzbeli ellátásokra való jogosultságról és annak mértékéről a  Szociális Bizottság javaslatának
figyelembevételével a főigazgató dönt.
6. § A pénzbeli ellátások mértékének megállapításánál – azonos körülmények fennállása esetén – az  alábbi sorrendet
kell figyelembe venni:
a) a három vagy több gyermeket nevelő igényjogosultat,
b) a gyermekét egyedül nevelő igényjogosultat,
c) a hősi halott, a szolgálat vagy a Hivatal halottjának özvegyét, árváját,
d) a Hszt. 259. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott személyeket.
3. Szociális Bizottság 7. § (1) A Szociális Bizottságnak legalább öt, legfeljebb tizenöt tagja van.
 (2) A Szociális Bizottság tagjait a Hivatal hivatásos állományú tagjai közül a főigazgató választja ki.
 (3) A Szociális Bizottság elnökét és titkárát a tagok közül a főigazgató jelöli ki.
 (4) A Szociális Bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg, és azt a főigazgató hagyja jóvá.
 (5) A  Szociális Bizottság ügyrendje rendelkezik az  ülések előkészítéséről, lefolytatásáról, a  javaslattételt és
véleményezést érintő működési rendről. 4. Pénzbeli ellátások 8. § (1) Az igényjogosult szociális segélyben részesíthető, ha
a) saját vagy vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója létfenntartása önhibáján kívül olyan mértékben
került ideiglenesen veszélybe, hogy a közös háztartásban élő egy közeli hozzátartozóra jutó nettó jövedelem
nem éri el a mindenkori minimálbér összegét,
b) balesettel vagy betegséggel összefüggő munkaképesség-csökkenés vagy váratlan, indokolt kiadás
következtében nem képes önmaga vagy vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója létfenntartását
biztosítani,
c) gyermeke az  általános iskolai vagy középfokú tanulmányait nappali tagozaton folytatja, és a  közös
háztartásban élő egy közeli hozzátartozóra jutó nettó jövedelem nem éri el a  mindenkori minimálbér
összegének kétszeresét,
d) gyermeke született, és a közös háztartásban élő egy közeli hozzátartozóra jutó nettó jövedelem nem éri el
a mindenkori minimálbér összegének kétszeresét.
(2) A  szociális segély bruttó összege nem haladhatja meg a  mindenkori minimálbér kétszeresét, és az  egy
igényjogosultnak juttatott szociális segély éves bruttó összege nem lehet több a minimálbér hatszoros összegénél.
(3) Nem kaphat szociális segélyt,
a) aki lakhatási támogatásban részesült, és az  ezzel kapcsolatos kötelezettség megszegését bíróság jogerős
ítéletben megállapította, vagy
b) akinek (1) bekezdés szerinti szociális rászorultsága saját szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartásának
(a továbbiakban: közrehatás) következményeképpen alakult ki.
 (4) Az  igényjogosult közrehatására utaló adatot felmerülése esetén a  Szociális Bizottság megvizsgálja, és a  vizsgálat
eredményétől függően javaslatot tesz a főigazgatónak a kérelem e jogcímen történő elutasítására.
9. § (1) Szociális helyzetének figyelembevételével temetési segélyben részesíthető az igényjogosult, ha
a) egyeneságbeli rokona vagy vele közös háztartásban élő házastársa hunyt el, vagy
b) olyan hozzátartozója hunyt el, akinek eltartására kötelezett volt,
és a temetésre fordított kiadások rá hárultak.
(2) A temetési segély bruttó összege nem haladhatja meg a mindenkori minimálbér kétszeres összegét.
 (3) Nem adható temetési segély, ha az igényjogosult a Hszt. 264. §-a szerinti kegyeleti gondoskodásban részesült.
 (4) Nem részesíthető temetési segélyben, aki ugyanazon elhunyt személy tekintetében más állami vagy önkormányzati
szervtől temetkezési célú segélyben részesült. Erre vonatkozóan a  temetési segélyt igénylő igényjogosult
a kérelemben nyilatkozik.
10. § (1) Szociális helyzetének figyelembevételével az  igényjogosult az  általános vagy középfokú tanulmányait folytató
gyermekére és a tanév kezdetére tekintettel évenkénti egyszeri beiskolázási hozzájárulásban részesíthető.
(2) A kérelmet minden év augusztus 1-je és október 31-e között lehet benyújtani.
 (3) A beiskolázási hozzájárulás bruttó mértéke gyermekenként a rendvédelmi illetményalap összegéig terjedhet.
5. Jogsegélyszolgálat 11. § (1) A Hivatal jogi és képviseleti feladatot ellátó szervezeti eleme keretében jogsegélyszolgálatot működtet, amelynek
célja a  hivatásos állomány tagja érdekeinek jogi védelme, a  jogi tájékoztatás és tanácsadás, valamint a  szükséges
mértékű segítségnyújtás.
(2) A jogsegélyszolgálat keretében nyújtott szolgáltatás nem terjed ki a bíróság és hatóságok előtti képviseletre.
 (3) A jogsegélyszolgálat tevékenysége a jogi segítségnyújtást kérő részére ingyenes.
 (4) A  jogsegélyszolgálat rendjét a  jogi és képviseleti feladatot ellátó szervezeti elem vezetője a  Hivatal
alaptevékenységéből eredő feladatok elsődleges ellátása mellett szervezi meg.
6. Találkozók, ünnepségek szervezése 12. § Az igényjogosultak részére szociális gondoskodás keretében a Hivatal
a) igény szerint évente találkozókat szervezhet,
b) ünnepi eseményeken az alkalomhoz illő köszöntésről gondoskodhat.
7. Kegyeleti gondoskodás 13. § (1) A hivatásos állomány elhunyt tagja, illetve szolgálati nyugdíjasa halálának körülményei, életútja és érdemei alapján
a következők szerint minősíthető:
a) hősi halottá minősíthető, ha a  nemzetbiztonság, Magyarország alkotmányos rendjének védelme, valamint
különleges jogrend idején emberélet vagy jelentős anyagi érték mentése közben kimagaslóan bátor
magatartást tanúsított, és eközben vagy az ekkor elszenvedett sérülés következtében vesztette életét,
b) a  szolgálat halottjává minősíthető, ha szolgálati kötelezettségének teljesítése közben vagy azzal
összefüggésben elszenvedett baleset vagy megbetegedés miatt vesztette életét,
c) a  Hivatal halottjává minősíthető, ha az  elhalálozásakor rendelkezett 5 év folyamatos hivatásos szolgálati
jogviszonyban töltött idővel, amelyből legalább 3 évet ténylegesen a Hivatalnál töltött, és szolgálati feladatát
kiemelkedő eredményességgel, valamint hivatástudattal látta el.
(2) Különös méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén a főigazgató – az (1) bekezdés c) pontjától eltérően –
rövidebb hivatásos szolgálati jogviszony, illetve a Hivatalnál eltöltött rövidebb idő esetében is a Hivatal halottjává
minősítheti az elhunytat.
(3) Az (1) bekezdés b) és c) pont hatálya nem terjed ki a hivatásos állomány azon elhunyt tagjára,
a) akit szolgálati nyugdíjasként rendfokozatától megfosztottak,
b) akit szándékos bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztésre ítélt a bíróság, vagy
c) aki szolgálati jogviszonyáról lemondott.
(4) A  hősi halott és a  szolgálat halottja emlékének megőrzése, ápolása érdekében a  Hivatal központi épületében
emléktáblát kell felállítani, amelyre az elhunyt nevét, születésének és halálának dátumát rögzíteni kell.
(5) A  hősi halott, a  szolgálat és a  Hivatal halottja esetében az  elhunyt érdemeit és életútját méltató parancsot kell
megjelentetni.
(6) A  katonai tiszteletadással történő temetéshez a  Hszt. 263.  § (1)  bekezdése szerinti hozzájárulás beszerzése
a személyügyi szerv feladata.
14. § (1) A Hszt. 264. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozó elhunyt esetében a temetési költségek legfeljebb 50%-a az alábbi
kiadásokra számolhatók el:
a) a halott szállításának, tárolásának, hűtésének és felkészítésének költségei,
b) a sírhelyköltség, ideértve az urnafülke költségeit is,
c) a síremlékállítás költsége,
d) a temetéssel kapcsolatos szolgáltatások és kellékek költségei.
(2) Kettős sírhelyváltás vagy kettős síremlékállítás esetén csak az elhunytra eső arányos költségek számolhatók el.
 (3) A családi koszorú költségei és a gyászhirdetések költségei nem számolhatók el.
 (4) Az (1) bekezdésben meghatározott költségeket az igényjogosult nevére kiállított, eredeti számlával kell igazolni.
 (5) A  Hivatal hozzájárulásának mértékére a  személyügyi szerv tesz javaslatot, és arról a  gazdasági vezető
fedezetigazolása mellett a főigazgató dönt.
 (6) A Hivatal hozzájárulása összességében nem haladhatja meg a mindenkori minimálbér háromszorosát.
8. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
16. § Hatályát veszti a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok szociális és kegyeleti gondoskodásának rendjéről szóló
3/1997. (II. 26.) TNM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
2011. CXXII. törvény a központi hitelinformációs rendszerről.
Az Országgyűlés a közérdek által vezérelve a teljes körű hitelnyilvántartás – ezen belül a lakossági hitelnyilvántartás –
létrehozásának, a hitelképesség megalapozottabb megítélésének, túlzott mértékű lakossági eladósodás csökkentésének,
a pénzpiac biztonságosabb működésének, valamint a hitelezési kockázat csökkentésének, összességében a társadalom egésze
gazdasági és pénzügyi stabilitásának elősegítése érdekében a következő törvényt alkotja:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény célja 1. § A központi hitelinformációs rendszer (a továbbiakban: KHR) célja a hitelképesség megalapozottabb megítélése,
valamint a felelős hitelezés feltételei teljesítésének és a hitelezési kockázat csökkentésének előmozdítása az adósok és
a referenciaadat-szolgáltatók biztonságának érdekében.
2. Fogalommeghatározások 2. § (1) E törvény alkalmazásában
a) nyilvántartott személy: valamennyi olyan természetes személy, illetve vállalkozás, akinek, vagy amelynek
referenciaadatait a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás kezeli;
b) befektetési hitel nyújtása: a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 5. §-a (2) bekezdésének c) pontjában
foglalt tevékenység;
c) pénzügyi szolgáltatás: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 3. §
(1) bekezdésének b)–g) pontjában foglalt tevékenységek, ideértve a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről
szóló 2003. évi LX. törvény 3. §-a (1) bekezdésének 29. pontja és 5. §-a (6) bekezdésének d) pontja szerinti
jelzáloghitelezést és a közraktárakról szóló 1996. évi XLVIII. törvény 28. §-a szerinti kölcsönnyújtást is;
d) referenciaadat: bármely olyan adat, ideértve a nyilvántartott személy személyazonosító adatait is, amelyet a KHR-t
kezelő pénzügyi vállalkozás e törvény alapján kezelhet;
e) referenciaadat-szolgáltató:
1. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 3. § (1) bekezdésének
b)–g) pontjában foglalt tevékenységek legalább egyikét végző pénzügyi intézmény, pénzforgalmi
intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
2. a Diákhitel Központ Zrt.
3. a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 5. §-a (2) bekezdésének c) pontjában foglalt tevékenységet
végző hitelintézet, befektetési vállalkozás,
4. a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény szerinti értékpapír-kölcsönzést végző befektetési vállalkozás,
befektetési alap, befektetési alapkezelő, elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, önkéntes kölcsönös
biztosító pénztár, magánnyugdíjpénztár, pénzügyi intézmény, központi értéktár és biztosító, valamint
5. ha a KHR-hez csatlakozott, a kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelező, valamint a határon átnyúló szolgáltatást
végző más tagállambeli hitelező.
f) vállalkozás: a gazdasági társaság, fióktelep, az európai részvénytársaság, a szövetkezet, a lakásszövetkezet és az
egyéni vállalkozó, ide nem értve a referenciaadat-szolgáltatót, kivéve, ha a referenciaadat-szolgáltató
kereskedelmi kölcsönt nyújt.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. szeptember 19-i ülésnapján fogadta el.
(2) E törvény alkalmazásában az írásban történő adatátadás, tájékoztatás és egyéb kommunikáció alatt
a) a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás között kizárólag az elektronikus úton történő
közlést;
b) a referenciaadat-szolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás és a nyilvántartott személy között a postai
úton való közlést;
c) a nyilvántartott vállalkozás esetében a postai úton való közlést és – a nyilvántartott vállalkozás előzetes
hozzájárulása esetén – az elektronikus kézbesítésről szóló külön jogszabály szerint megvalósuló elektronikus
kommunikációt
kell érteni.
(3) A nyilvántartott személy távközlési eszköz vagy elektronikus kommunikáció útján továbbított szöveges üzenetben
való értesítést is igényelhet a referenciaadat-szolgáltatótól, valamint a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól.
A természetes személy e törvényben meghatározott nyilatkozatát a referenciaadat-szolgáltató bármely fiókjában is
megteheti írásban.
(4) Az e törvényben meghatározottak szerint haladéktalanul elvégzendő cselekményeket legfeljebb egy munkanapon
belül kell elvégezni.
3. A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás létrehozásának, illetve működtetésének engedélyezése
3. § (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás létrehozásának, illetve működtetésének engedélyezésére, felügyeletére,
engedélyének visszavonására, továbbá az üzleti titok és a banktitok megtartására, illetve a titoktartási kötelezettség
alóli kivételekre a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.)
rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A KHR kezelésére engedélyt az kaphat, aki a Hpt. 17. §-ában foglalt feltételeken túl az alábbi feltételeknek is megfelel:
a) részvénytársasági formában működő pénzügyi vállalkozás,
b) legalább kétszázmillió forint saját tőkével rendelkezik,
c) a hitelreferencia szolgáltatást kizárólagos tevékenységként végzi,
d) részvényeinek tulajdonosa kizárólag pénzügyi intézmény vagy befektetési vállalkozás és
e) a hitelinformációs rendszeréhez történő csatlakozási szándékát a referenciaadat-szolgáltatók legalább hetven
százaléka kinyilvánította, és ezen referenciaadat-szolgáltatók legalább nyolcvan százalékával rendelkeznek az
összes referenciaadat-szolgáltató tárgyévet megelőző év éves beszámolója alapján kiszámított
kockázatvállalásának.
(3) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) a KHR felett folyamatos felügyeletet gyakorol.
(4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás évente tájékoztatást készít a KHR működéséről, illetve a KHR-ben kezelt adatok
alapján a hitelfelvételek számáról, nagyságrendjéről, a szerződéses kötelezettségek teljesítéséről, valamint az
eladósodás alakulásáról. E tájékoztatást a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás évente honlapján közzéteszi, valamint
egyidejűleg megküldi a Felügyelet részére.
4. A KHR működtetésére irányuló engedély visszavonása 4. § (1) A Felügyelet a KHR kezelésére vonatkozó engedélyt visszavonja, ha
a) a pénzügyi vállalkozás nem vitatott tartozását az esedékességet követő öt napon belül nem egyenlítette ki, vagy
vagyona (eszközei) az ismert hitelezők követelésének kielégítésére nem nyújtana fedezetet,
b) a Felügyelet kezdeményezi a pénzügyi vállalkozás felszámolását.
(2) A Felügyelet a KHR kezelésére vonatkozó engedélyt a Hpt. 29. §-ában foglalt eseteken kívül akkor is visszavonhatja, ha
a) a Hpt.13/C. §-ában meghatározott, az informatikai rendszer biztonságával kapcsolatos szabályozási rendszer
előírásainak nem tesz eleget,
b) a pénzügyi vállalkozás – az arra jogosult szerv határozatával megállapított módon – súlyosan vagy ismételten
megsérti az adatvédelemre vonatkozó egyéb jogszabályok előírásait,
c) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás nem tesz eleget a Felügyelet határozatában foglalt, a jogszerű működés
helyreállítására vonatkozó előírásoknak.
(3) A KHR kezelésére vonatkozó engedély visszavonásával egyidejűleg a Felügyelet köteles a KHR kezelésére egy másik
pénzügyi vállalkozást kijelölni, és az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidő
bekövetkezéséig felügyeleti biztost kirendelni.
(4) Felügyeleti biztos kirendelése esetén, a felügyeleti biztosra a Hpt. és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről
szóló 2010. évi CLVIII. törvény rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott kijelölés esetén a Felügyelet azt a pénzügyi vállalkozást jelölheti ki a KHR
kezelőjeként, amely kötelezettséget vállal arra, hogy a 3. § (2) bekezdésének a)–d) pontjaiban foglalt feltételeknek
százhúsz napon belül megfelel.
(6) Az a pénzügyi vállalkozás, amelynek a KHR kezelésére vonatkozó engedélyét a Felügyelet visszavonta, köteles
az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidő bekövetkezéséig kezelt referenciaadatokat az
engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt időpontban átadni annak a pénzügyi vállalkozásnak,
amelyet a Felügyelet a KHR új kezelőjeként kijelöl. Az a pénzügyi vállalkozás, amelynek a KHR kezelésére vonatkozó
engedélyét a Felügyelet visszavonta, az engedély visszavonására vonatkozó határozatban foglalt határidőtől
kezdődően referenciaadatot nem kezelhet.
(7) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás üzletszabályzatának elfogadásához a Felügyelet jóváhagyása szükséges.
II. A KHR-BEN TÖRTÉNŐ ADATKEZELÉS SZABÁLYAI 5. A KHR részére történő adatátadás és a KHR-ben történő adatkezelés általános szabályai
5. § (1) A KHR olyan zárt rendszerű adatbázis, amelyben kizárólag az e törvényben meghatározott referenciaadatok
kezelhetők.
(2) A referenciaadat-szolgáltató a Hpt. 3. § (1) bekezdés b)–g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó
szerződés, a kereskedelmi kölcsönszerződés, a befektetési hitel nyújtására vonatkozó szerződés, valamint
a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) szerinti értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó szerződés,
továbbá a jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerződés megkötését követően haladéktalanul írásban átadja
a KHR részére
a) a természetes személynek a melléklet II. fejezetének 1.1 pontja és 1.2 pontjának a)–d) alpontjai szerinti
referenciaadatait,
b) a vállalkozásoknak a melléklet II. fejezetének 2.1 pontjaés 2.2 pontja a)–d) alpontja szerinti referenciaadatait.
(3) A referenciaadatok KHR-be történő átadását megelőzően a referenciaadat-szolgáltató beszerzi az ügyfél nyilatkozatát
arra vonatkozóan, hogy hozzájárul-e az adatai KHR-ből történő, más referenciaadat-szolgáltató általi – a (7) bekezdés
szerinti – átvételéhez. Nem szükséges az ügyfél hozzájárulása a 11–14. § alapján kezelt adatok átvételéhez.
Amennyiben az ügyfél nem járul hozzá adatai KHR-ből történő átvételéhez, a hozzájárulás megtagadását a KHR
tartalmazza.
(4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás felelős a referenciaadat-szolgáltatók által átadott referenciaadatok teljes körű és
naprakész nyilvántartásáért, az adatbázis teljességéért és folyamatos fenntartásáért.
(5) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a KHR-be történő adattovábbítás céljából kizárólag a referenciaadat-szolgáltató
által átadott referenciaadatot veheti át, és a KHR-ből kizárólag az általa kezelt referenciaadatot adhatja át
a referenciaadat-szolgáltatónak. Az adatkérési igényben megjelölt nyilvántartott személyre vonatkozó
referenciaadaton kívül a KHR-ből a referenciaadat-szolgáltató részére egyéb adat nem adható át. A KHR-ből a Diákhitel
Központ Zrt. részére – a 15. § (7) bekezdésében foglaltakon kívül – referenciaadat nem adható át.
(6) A KHR adatkezelése automatizált módon történik. A referenciaadat-szolgáltatók által megküldött az azonos
természetes személyekre vonatkozó referenciaadatok a KHR-ben összekapcsolhatók.
(7) A Hpt. 3. § (1) bekezdés b)–g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra irányuló szerződés vagy befektetési hitel
nyújtására, kereskedelmi kölcsönszerződés, illetőleg a Tpt.-ben meghatározott értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó
szerződés megkötését megelőzően a referenciaadat szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól – ha az ügyfél
a (3) bekezdés szerinti írásbeli nyilatkozatában ahhoz hozzájárult – átveszi a (2) bekezdés szerinti referenciaadatokat.
(8) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás megkülönböztetés-mentesen köteles biztosítani a KHR-hez történő csatlakozás
lehetőségét a kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelező számára, valamint az Európai Unió másik tagállamában
székhellyel rendelkező hitelező (a továbbiakban: más tagállambeli hitelező) számára, ha Magyarországon határon
átnyúló szolgáltatást végez.
(9) Más tagállambeli hitelező részére kizárólag a határon átnyúló tevékenysége vonatkozásában, a KHR-t kezelő pénzügyi
vállalkozás a KHR-ben kezelt adatot csak akkor továbbíthat, ha
a) ezt a más tagállambeli hitelező a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál a KHR-hez történő csatlakozásról szóló
írásbeli nyilatkozattal kérelmezi, b) a csatlakozási nyilatkozatban kötelezettséget vállal arra, hogy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól igényelt
adatokat kizárólag az e törvényben meghatározottaknak megfelelően használja fel és
c) írásban nyilatkozik arról, hogy mind az ügyfél, mind a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás tekintetében az e
törvényben a referenciaadat-szolgáltatóra meghatározott szabályoknak megfelelően jár el és teljesíti
a tájékoztatási, adatátadási és egyéb kötelezettségeket.
(10) Más tagállambeli hitelező KHR részére teljesítendő adatátadási kötelezettsége a határon átnyúló szolgáltatást
igénybevevő nyilvántartottnak a határon átnyúló szolgáltatással összefüggő, a mellékletben meghatározott adataira
terjed ki.
6. § (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás nyilvántartja a referenciaadatot továbbító referenciaadat-szolgáltató nevét,
székhelyét, telephelyét, fióktelepét és a kapcsolattartásra jogosult személy nevét.
(2) Az egymás között történő adatátadás tényéről, időpontjáról és az átadott adatok köréről mind a KHR-t kezelő pénzügyi
vállalkozásnak, mind a referenciaadat-szolgáltatónak nyilvántartást kell vezetnie. E nyilvántartást a referenciaadatok
nyilvántartására vonatkozó, 8. §-ban meghatározott időpontig kell kezelni.
(3) A referenciaadat-szolgáltató haladéktalanul köteles az e törvényben foglalt feltételek fennállása esetén az
ügyfélvédelmi szabályok figyelembevételével az általa kezelt referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás
részére átadni. A referenciaadat-szolgáltató adatátadási kötelezettsége a már átadott referenciaadatok módosulása
esetén is fennáll, ha azokról tudomása van.
(4) A KHR feladataik ellátása érdekében adatot szolgáltat a Magyar Nemzeti Bank és a Felügyelet részére, ha a továbbított
adatok érintettel való kapcsolatának megállapítását véglegesen lehetetlenné teszi.
7. § (1) A 11. §-ban foglalt rendelkezések alkalmazása során a lejárt és meg nem fizetett tartozás összegének és időtartamának
számítását abban az esetben is folyamatosan kell végezni, ha az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő
követelés egy másik referenciaadat-szolgáltató részére átruházásra kerül.
(2) A szerződésből eredő követelést átruházó referenciaadat-szolgáltató köteles a feladat teljesítéséhez szükséges
valamennyi okiratot és információt átadni a követelést átvevő referenciaadat-szolgáltató részére.
(3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a részére átadott referenciaadatot „átruházás referenciaadat-szolgáltató részére”
megjegyzéssel látja el, és feltünteti az átvevő referenciaadat-szolgáltató adatait, ha a referenciaadat-szolgáltató az
adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelést egy másik referenciaadat-szolgáltató részére
ruházta át.
8. § (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás – a (3)–(4) bekezdésben, valamint a 9. §-ban foglalt kivétellel –
a referenciaadatokat a (2) bekezdésben meghatározott időponttól számított öt évig kezeli. Az öt év letelte után, illetve
a 9. § szerinti további adatkezeléshez való hozzájárulás visszavonása esetén a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás
a referenciaadatokat véglegesen és vissza nem állítható módon törli.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidő számításának kezdete:
a) a 11. § szerinti esetben, ha a tartozás nem szűnt meg, a 11. § (1) bekezdés szerinti adatátadás időpontjától
számított ötödik év vége,
b) az adat átadásának időpontja a 12. §, a 13. § és a 14. § (2) bekezdése szerinti esetben,
c) a követelések sorba állításának megszűnési időpontja a 14. § (1) bekezdése szerinti esetben,
d) a vállalkozásnak Hpt. 3. § (1) bekezdés b)–g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződése
megszűnésének időpontja.
(3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás haladéktalanul és véglegesen törli a referenciaadatot, ha
a referenciaadat-szolgáltató nem állapítható meg, vagy ha tudomására jut, hogy a referenciaadat jogellenesen került
a KHR-be.
(4) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő késedelmes tartozás
teljesítése esetén a késedelmes tartozás teljesítésétől számított egy év elteltével haladéktalanul és vissza nem állítható
módon törli a 11. § (1) bekezdés szerinti referenciaadatot.
6. A természetes személyekre vonatkozó adatok kezelésének különös szabályai
9. § (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az 5. § (2) bekezdés a) pontja szerint kapott adatokat a szerződéses jogviszony
megszűnését követően – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – haladéktalanul véglegesen és vissza nem állítható
módon törli.
(2) A referenciaadat-szolgáltató az 5. § (2) bekezdés a) pontja szerinti szerződések megkötésével egyidejűleg a szerződést
kötő természetes személyt tájékoztatja arról a lehetőségről, hogy adatait a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a
nyilvántartott természetes személy kérésére a szerződéses jogviszony megszűnését követően is kezelheti.
A nyilvántartott természetes személy a szerződés megkötésekor vagy a szerződés fennállása során
– a referenciaadat-szolgáltató útján – írásban kérheti a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól, hogy adatait a pénzügyi
vállalkozás a szerződéses jogviszony megszűnését követő legfeljebb öt évig kezelje. A jogviszony megszűnését követő
adatkezeléshez való hozzájárulás a szerződéses jogviszony megszűnéséig a referenciaadat-szolgáltató útján, azt
követően a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnál közvetlenül, írásban bármikor visszavonható.
10. § (1) A szerződéskötést megelőzően a referenciaadat-szolgáltató a természetes személlyel – a megalapozott döntés
érdekében – megismerteti a KHR-ből átvett adatokat és az abból, a természetes személy hitelképességére
vonatkozóan megállapítható következtetéseit, valamint szükség esetén figyelmezteti a természetes személyt a
hitelfelvétel kockázataira.
(2) Ha a KHR-ből igényelt adatok alapján megállapítható, hogy a szerződésből származó kötelezettségek teljesítése
meghaladja a természetes személy kockázatvállalási képességét, a referenciaadat-szolgáltató a folyósítható hitel
összegét a felelős hitelezés követelményének megfelelően a természetes személy kockázatvállalási képességét meg
nem haladó mértékben állapítja meg.
11. § (1) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére írásban átadja annak a természetes
személynek a melléklet II. fejezetének 1.1–1.2 pontja szerinti referenciaadatait, aki Hpt. 3. § (1) bekezdés
b)–g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződésben, kereskedelmi kölcsönszerződésben,
valamint a külön jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly
módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés
időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbérösszeget meghaladó késedelem
folyamatosan, több mint kilencven napon keresztül fennállt.
(2) Ugyanazon személy (1) bekezdés szerinti szerződésszegését több jogviszony egyidejű fennállása esetén
jogviszonyonként külön-külön kell figyelembe venni.
(3) Értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó szerződés esetén a meg nem fizetett tartozást a Tpt. 169. §-ában foglaltak
megfelelő alkalmazásával kell megállapítani.
12. § A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a természetes személynek
a melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.3 pontja szerinti referenciaadatait, aki a Hpt. 3. § (1) bekezdés b)–g) pontjában foglalt
pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, kereskedelmi kölcsönszerződés, valamint a külön jogszabályban
meghatározott hallgatói hitelszerződés megkötésének kezdeményezése során valótlan adatot közöl, hamis vagy
hamisított okiratot használ, ha mindez okirattal bizonyítható.
13. § A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a természetes személynek
a melléklet II. fejezetének 1.1 és 1.4 pontja szerinti referenciaadatait,
a) aki a készpénz-helyettesítő fizetési eszközre vonatkozó azon bejelentését követően, miszerint
a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kikerült a birtokából, vagy a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz
használatához szükséges személyazonosító, illetve egyéb kódja vagy más hasonló azonosító adata jogosulatlan
harmadik személy tudomására jutott, a bejelentett fizetési eszközzel tranzakciót hajt végre,
b) aki a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használata során jogosulatlanul más személy személyazonosító vagy
egyéb kódját, illetve más azonosító adatát használja fel,
c) akivel szemben a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz használata miatt a bíróság jogerős határozatában
a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 313/C. §-ában meghatározott bűncselekmény elkövetését
állapítja meg.
7. A vállalkozásokra vonatkozó adatok kezelésének különös szabályai
14. § (1) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a melléklet
II. fejezetének 2.1 és 2.3 pontja szerinti referenciaadatait, amelynek fizetési számlájával szemben – fedezethiány
miatt – harminc napot meghaladó időszak alatt, megszakítás nélkül, egy millió forintnál nagyobb összegű sorba
állított követelést tartanak nyilván.
(2) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadja annak a vállalkozásnak a melléklet
II. fejezetének 2.1 és 2.4 pontja szerinti referenciaadatait, amely készpénz-helyettesítő fizetési eszköz elfogadására
irányuló szerződésben vállalt kötelezettségét megszegte, és emiatt a készpénz-helyettesítő fizetési eszköz
elfogadására irányuló szerződését a referenciaadat-szolgáltató felmondta vagy felfüggesztette.
III. ÜGYFÉLVÉDELEM ÉS JOGORVOSLAT 15. § (1) A Hpt. 3. § (1) bekezdés b)–g) pontjában foglalt pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó szerződés, kereskedelmi
kölcsönszerződés, továbbá a külön jogszabályban meghatározott hallgatói hitelszerződés előkészítése során
a referenciaadat-szolgáltató írásban tájékoztatja a szerződés megkötése ügyében eljáró természetes személyt a
KHR-re irányadó szabályokról, a nyilvántartás céljáról, a nyilvántartott személyt megillető jogokról, arról, hogy a KHR
által kezelt adatokat csak a törvényben meghatározott célra lehet felhasználni, valamint arról, hogy adatai az 5. §
(2) bekezdése szerint átadásra kerülnek, valamint a 11–13. § szerint átadásra kerülhetnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásnak részét képezi a Felügyelet által jóváhagyott tájékoztató kiadvány.
(3) A 11. § (1) bekezdés szerinti adatátadás tervezett végrehajtását harminc nappal megelőzően
a referenciaadat-szolgáltató írásban tájékoztatja a természetes személyt arról, hogy a melléklet II. fejezete
1.1–1.2 pontja szerinti referenciaadatai bekerülnek a KHR-be, ha nem tesz eleget a szerződésben foglalt
kötelezettségének.
(4) A természetes személy a szerződés megkötésekor aláírásával igazolja, hogy a részére az (1) bekezdés alapján nyújtott
tájékoztatást tudomásul vette.
(5) A referenciaadat-szolgáltató a vállalkozások részére – az adatátadás céljának, az átadandó adatok körének, valamint
annak a megjelölésével, hogy a KHR-be történt adatátadást követően a referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi
vállalkozás az 1. §-ban meghatározott célból további referenciaadat-szolgáltatók részére is átadhatja – a szerződés
megkötését megelőzően írásbeli tájékoztatást köteles adni arról, hogy a 14. §-ban meghatározott esetben
referenciaadataik bekerülnek a KHR-be.
(6) A referenciaadat-szolgáltató valamennyi e törvény szerinti, a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történő
adatátadást követően legfeljebb öt munkanapon belül írásban tájékoztatja a nyilvántartott személyt az adatátadás
megtörténtéről.
(7) Bármely referenciaadat-szolgáltatónál bárki jogosult tájékoztatást kérni arról, hogy milyen adatai szerepelnek a
KHR-ben, és ezen adatait mely referenciaadat-szolgáltató adta át. A KHR-ben nyilvántartott saját adatait, valamint az
arról szóló információt, hogy ki, mikor és milyen jogcímen fért hozzá ezen adatokhoz, a nyilvántartott személy
korlátozás nélkül megismerheti, ezért költségtérítés és egyéb díj nem számolható fel.
(8) A referenciaadat-szolgáltató a tájékoztatás iránti kérelmet a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak haladéktalanul, de
legkésőbb két munkanapon belül továbbítja, amely három napon belül a kért adatokat zárt módon megküldi
a referenciaadat-szolgáltatónak. A referenciaadat-szolgáltató az adatokat a kézhezvételt követően ugyancsak zárt
módon, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül
eljuttatja a kérelmezőnek.
(9) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a (7) bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettségét – ha a nyilvántartott személy
ezt kéri – elektronikus adatközlés útján is teljesítheti.
16. § (1) A nyilvántartott személy kifogást emelhet referenciaadatainak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történt
átadása, azoknak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelése ellen, és kérheti a
referenciaadat-helyesbítését, illetve törlését.
(2) A nyilvántartott személy az (1) bekezdésben foglalt kifogást
a) a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadó referenciaadat-szolgáltatóhoz, vagy
b) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz
nyújthatja be.
(3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a kifogást – a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett – haladéktalanul
köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő
pénzügyi vállalkozásnak átadta, kivéve, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt, és az
adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére
nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg.
(4) A referenciaadat-szolgáltató, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét
követő három munkanapon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartott személyt írásban,
kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb a vizsgálat lezárását követő két
munkanapon belül tájékoztatni.
(5) Ha a referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul köteles a helyesbített vagy törlendő
referenciaadatot – a nyilvántartott személy egyidejű értesítése mellett – a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére
átadni, amely a változást haladéktalanul köteles átvezetni.
(6) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás vizsgálja ki a kifogást, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt és
az adatszolgáltatás tárgyát képező szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató
részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg.
(7) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon
belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amelynek a nyilvántartott személyről
a helyesbítést vagy törlést megelőzően referenciaadatot továbbított.
17. § (1) A nyilvántartott személy referenciaadatainak jogellenes átadása és kezelése miatt, illetőleg azok helyesbítése vagy
törlése céljából a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat.
A keresetlevelet a 16. § (4) bekezdésében meghatározott tájékoztató kézhezvételét követő harminc napon belül
a nyilvántartott személy lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként
postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye.
(2) A nyilvántartott személyt az (1) bekezdés szerinti keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadat-szolgáltató,
illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás az e törvényben meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett
eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított
határidő leteltétől kell számítani.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti perre a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.)
rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(4) A bíróság a keresetlevelet a Pp. 124. §-ának (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de
legkésőbb a bírósághoz érkezésétől számított három munkanapon belül megvizsgálja és – amennyiben a keresetlevél
a tárgyalás kitűzésére alkalmas – intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről. A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy az első
tárgyalás legkésőbb az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő nyolc munkanapon belül megtartható legyen.
Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedése alapján válik alkalmassá a tárgyalás kitűzésére (Pp. 124. §) a tárgyalás
kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját ettől az időponttól kell számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén
a folytatólagos tárgyalást nyolc napon belül kell megtartani.
18. § (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a per megindítására vonatkozó adatot az eljárás jogerős befejezéséig a vitatott
referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani.
(2) A bíróság végzésével már a tárgyalás előkészítése során ideiglenes intézkedésként haladéktalanul elrendeli
a referenciaadatok zárolását, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága
valószínűnek mutatkozik. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható.
(3) Ha a bíróság a referenciaadatok zárolását rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követően
haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül a referenciaadatokat zárolni kell. A referenciaadatok zárolása
esetén azok referenciaadat-szolgáltató részére nem továbbíthatók, azokat csak a bírósági eljárás lefolytatása céljából
kezelheti a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás.
(4) A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben
viszontkeresetnek nincs helye.
(5) A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp. 137. § (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye.
19. § (1) A referenciaadat-szolgáltatót, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy
a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történő kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak.
E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadat-szolgáltatót, illetőleg a KHR-t kezelő
pénzügyi vállalkozást terheli.
(2) Az ítélet jogerőre emelkedéséig a referenciaadatot a 18. § (3) bekezdése szerint kell kezelni, ha az elsőfokú ítélet
a referenciaadat törlését rendelte el.
(3) A referenciaadat zárolását, a zárolás megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre
vonatkozó jogerős határozatának kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre
kell hajtani.
(4) A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerős határozatát a Felügyeletnek is megküldi.
20. § A 18–20. §-ban foglalt rendelkezések a másodfokú eljárásban is megfelelően irányadók.
IV. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Hatálybalépés 21. § E törvény a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 22. § (1) Az e törvény hatálybalépésétől számított harminc napon belül a referenciaadat-szolgáltató írásban tájékoztatja
természetes személy ügyfeleit az általa vezetett szerződések tartalmáról, az adatátadási kötelezettségéről, a KHR-re
irányadó szabályokról, a nyilvántartás céljáról, az ügyfelet megillető jogokról, valamint arról is, hogy a KHR által kezelt
adatokat csak a törvényben meghatározott célra lehet felhasználni.
(2) A referenciaadat-szolgáltató az e törvény hatálybalépésétől számított hatvan napon belül átadja a fennálló
szerződéseinek természetes személy ügyfeleire vonatkozó, a melléklet II. fejezet 1.1–1.2 szerinti referenciaadatokat.
(3) A (2) bekezdés nem érinti a referenciaadat szolgáltatók azon kötelezettségét, hogy a 11–14. § szerinti
referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére a törvény hatálybalépésétől átadja.
(4) A természetes személy az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztató kézhezvételétől számított tizenöt napon belül
kérheti adatainak pontosítását.
(5) A referenciaadat-szolgáltató a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére legkésőbb e törvény hatálybalépésétől
számított száznyolcvan napon belül átadja a törvény hatálybalépését megelőző 5 évben lezárt, természetes személy
ügyfelekkel kötött szerződésinek a melléklet II. fejezet 1.1–1.2 pontban meghatározott referenciaadatait.
(6) A referenciaadatok (2) és (5) bekezdés szerinti KHR-be történő átadását megelőzően a referenciaadat-szolgáltató
beszerzi az ügyfél írásbeli nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy hozzájárul-e az adatai KHR-ből történő, más
referenciaadat-szolgáltató általi – a 5. § (7) bekezdés szerinti – átvételéhez. Amennyiben az ügyfél nem járul hozzá
adatai KHR-ből történő átvételéhez, a hozzájárulás megtagadását a KHR tartalmazza.
(7) A (6) bekezdés szerinti hozzájárulást az ügyfél az adatok (2) és (5) bekezdés szerinti átadását követően bármikor
megadhatja.
(8) Az e törvény hatálybalépésekor a Hpt. szerinti Központi Hitelinformációs Rendszerben kezelt adatokat e törvény
hatálybalépését követően a KHR-ben kell kezelni.
(9) A referenciaadat-szolgáltató az adat átadásáról és annak tartalmáról a nyilvántartott személyt az e § szerinti
adatátadás megtörténtétől számított nyolc napon belül értesíti. Az értesítési kötelezettség nem vonatkozik a
(3) bekezdés szerinti adatátadásra.
23. § (1) E törvény nem érinti a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás KHR működtetésére irányuló engedélyének érvényességét.
(2) Az e törvény hatálybalépése előtt jelzáloghitel nyújtására jogosult biztosító, a zálogkölcsönnyújtással foglalkozó
közraktár, legkésőbb e törvény hatálybalépésétől számított száznyolcvan napon belül köteles a tevékenységét
engedélyező hatóság részére benyújtani a KHR-hez történő csatlakozásról szóló nyilatkozatot.
(3) A jelzáloghitel nyújtására jogosult biztosító és a zálogkölcsönzéssel foglalkozó közraktár esetében a 22.§
(1) bekezdésében meghatározott határidő a KHR-hez történő csatlakozás napjától számítandó.
(4) A (2) bekezdés hatálya alá tartozó biztosítóra, közraktárra a 11–12., és 14. §-ban meghatározott adatátadási
kötelezettség csak az e törvény hatályba lépését követően bekövetkezett esetekre alkalmazandó.
10. Módosuló jogszabályok 24. § (1) Hatályát veszti
a) a Hpt. 130/A. §-át megelőző cím, a Hpt. 130/A–130/O. §-a, 2. számú mellékletének V. fejezete, 3. számú
mellékletének II. fejezete;
b) a Tpt. 157. §-át megelőző cím, a Tpt. 157. §-a, 157/A–157/B. §-a.
(2) A Tpt. 5. §-a (1) bekezdésének 81. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[5. § (1) E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában]
„81. központi hitelinformációs rendszer: a központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben meghatározott
rendszer,”
(3) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 4.§-a a következő q) ponttal egészül ki:
[4. § Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a Felügyelet látja el]
„q) a központi hitelinformációs rendszerről szóló törvény”
[hatálya alá tartozó szervezetek, személyek és tevékenységek felügyeletét.]
(4) A közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény 5. §-a (2) bekezdésének k) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép, egyidejűleg a bekezdés a következő l) ponttal egészül ki:
[A részvénytársasági formában működő közraktári tevékenység gyakorlásához szükséges engedély iránti kérelemhez
mellékelni kell:]
„k) nyilatkozatot a közraktár cégjegyzékszámáról, adószámáról, telefon és fax számáról, valamint e-mail címéről,
továbbá
l) zálogkölcsön-nyújtás esetén a külön törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerhez történő
csatlakozásról szóló nyilatkozatot.”
(5) A Hpt. 15. § (6) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Kizárólag csoportfinanszírozást végző pénzügyi vállalkozásként történő működés megkezdésére vonatkozó
engedély iránti kérelmet pénzügyi intézménynek nem minősülő vállalkozás az alapítása után is benyújthat azzal, hogy
az engedély megadásának nem feltétele a külön törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerhez
történő csatlakozásról szóló nyilatkozat.”
(6) A Hpt. 18. § (2) bekezdésének l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A hitelintézetnek a tevékenységi engedély megadása iránti kérelméhez a következőket kell a Felügyelethez benyújtani:]
„l) a külön törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerhez történő csatlakozásról szóló
nyilatkozatot, továbbá”
(7) A Hpt. 18/A § (1) bekezdésének p) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A pénzforgalmi intézmény és az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény tevékenységre jogosító engedély iránti kérelméhez
mellékelni kell:]
„p) a 6/B. §-ban, illetve a 6/D. §-ban foglalt hitel- és pénzkölcsön nyújtására, valamint készpénz-helyettesítő fizetési
eszköz kibocsátására vonatkozó kérelem esetén a kérelmező külön törvényben meghatározott központi
hitelinformációs rendszerhez történő csatlakozásáról szóló nyilatkozatát,”
(8) A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 68. § (1) bekezdésének d) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép, egyidejűleg a bekezdés a következő e) ponttal egészül ki:
[A biztosító a jelzálog-hitelezési tevékenység megkezdéséhez köteles a Felügyelet engedélyét kérni. Az engedélyezésre
irányuló kérelemnek tartalmaznia kell:]
„d) annak igazolását, hogy a jelzálog-hitelezési tevékenység megkezdése után a szükséges szavatoló tőkével
rendelkezik, valamint
e) a külön törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerhez történő csatlakozásról szóló
nyilatkozatot.”
(9) A Hpt. 54. §-a (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[54. § (1) Nem jelenti a banktitok sérelmét]
„c) a 3. § (1) bekezdésének b)–g) pontjában foglalt tevékenységek legalább egyikét végző pénzügyi intézmény,
valamint a kizárólag garanciavállalással, illetőleg készfizető kezesség vállalásával foglalkozó jogi személy részéről
a külön törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerbe, illetve e rendszerből a külön törvényben
meghatározott referenciaadat-szolgáltató részére nyújtott referenciaadat-szolgáltatás,”
(10) A Hpt. 2. § (2) bekezdésének g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) E törvény rendelkezései nem terjednek ki:]
„g) a külön jogszabály alapján létrehozott Diákhitel Központra.”
(11) A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 4. §-a (2) bekezdésének 37. és 54. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[(2) E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban]
„37. központi hitelinformációs rendszer: a központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben meghatározott
rendszer (a továbbiakban: KHR),”
„54. referenciaadat: a központi hitelinformációs rendszerről szóló törvényben meghatározott fogalom,”
(12) A Hpt. 2. melléklet I. Fejezetének 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. Hitelreferencia-szolgáltatás:
a) banktitkot nem sértő bankinformáció díjazás ellenében történő nyújtása vagy
b) a külön törvényben meghatározott Központi Hitelinformációs Rendszert kezelő pénzügyi vállalkozás által történő
adatkezelés.” Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
2/2010. (I. 8.) KE határozata településrész községgé nyilvánításáról.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 94. § b) pontja alapján, az önkormányzati miniszter
előterjesztésére Mosonmagyaróvár város Újudvar településrészét Mosonudvar néven községgé nyilvánítom.
Mosonudvar községgé nyilvánítása nem érinti Mosonmagyaróvár város városi címét.
A területszervezési eljárásról szóló 1999. évi XLI. törvény 4. § (3) bekezdése alapján ez a határozat a kihirdetését követő
önkormányzati általános választás napján lép hatályba. Budapest, 2009. december 16.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2017. (IX. 29.) IM rendelete a kamarai jogtanácsos és a jogi előadó által fizetendő regisztrációs díjról.
Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény 206. § f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet szerinti regisztrációs díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni
a) a területi ügyvédi kamarába (a továbbiakban: területi kamara) kamarai jogtanácsosként felvételét kérő,
b) a területi kamarától jogi előadóként az ügyvédi kamarai nyilvántartásba vételét kérő
természetes személynek a kérelme elbírálásáért.
(2) A díj megfizetését a kérelmező munkáltatója átvállalhatja.
2. A regisztrációs díj mértéke 2. § (1) A díj összege
a) kamarai jogtanácsosi tagfelvétel iránti kérelem esetén 80 000 Ft,
b) jogi előadói nyilvántartásba vétel iránti kérelem esetén 40 000 Ft.
(2) A szünetelő ügyvéd által előterjesztett kérelem esetén az (1) bekezdés a) pontja szerinti díj összege 21 600 Ft.
 (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott díj magában foglal valamennyi eljárási költséget az eljárás résztvevőjének
jogellenes magatartásával okozott költségek kivételével, valamint tartalmazza a  nyilvántartásba felvettek részére
az arcképes igazolvány kiadásának díját is.
3. A díj megfizetése, visszatérítése és nyilvántartása 3. § (1) A területi kamara a kérelem előterjesztését követően haladéktalanul értesíti a kérelmezőt az ügy azonosító számáról
(a  továbbiakban: ügyazonosító szám). A  díjat legkésőbb az  ügyazonosító számról való értesítés kézbesítésétől
számított nyolc munkanapon belül kell megfizetni.
(2) A  területi kamara az  első kérelem előterjesztését követő nyolc munkanapon belül elektronikus úton, több
ügyazonosító szám megadásával előterjesztett kérelemre összevont ügyazonosító számot ad ki. A  regisztrációs
díjat az összevont ügyazonosító számmal érintett kérelmek után az összevont ügyazonosító számról való értesítés
kézbesítését követő három munkanapon belül kell megfizetni.
(3) A  díjat a  területi kamara honlapján közétett számlaszámára, átutalással kell megfizetni. Az  ügyazonosító számot
vagy az összevont ügyazonosító számot az átutalás közlemény rovatában fel kell tüntetni.
4. § (1) A díj az ügyben eljáró kamara saját bevételét képezi.
 (2) A  díjak kezelésére, elszámolására a  számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy
a nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie az ügyek számának és a befizetett díj összegének kimutatására.
5. § Az e rendeletben meghatározott díjak esetében
a) a  díjfizetési kötelezettségre az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 28.  §
(2) és (3) bekezdését,
b) a fellebbezési és újrafelvételi eljárás díjára az Itv. 29. § (2), (4) és (6) bekezdését,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. §-át,
d) a jogorvoslati eljárási díj visszafizetésére az Itv. 32. § (1) bekezdését,
e) a díjfizetés törlésére és visszatérítésére az Itv. 80. § (1) bekezdés f ), g) és k) pontját
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
4. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet 2017. október 1-jén lép hatályba.
7. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
74/2013. (IX. 19.) OGY határozata Zagyva György Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Zagyva György Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
1.B.12.870/2013/2. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
8/2010. (HK 10.) HM HKF intézkedése NATO STANAG 2191 – AJP 2.1 Intelligence Procedures hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső szabályozó tevékenységének rendjéről szóló
119/2007. (HK 20.) HM utasítás, a szolgálati könyvek és
főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006
(HK 18.) HM utasítás előírásaira, a felderítő támogatás
egységes szabályozása érdekében – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
szervezeteire és állományára.
2. A „A felderítő támogatás elvei és gyakorlata” című
dokumentum Magyar Honvédségnél történő bevezetésével egyidejűleg a HM HVKFh 10/2005 (HK 20) intézkedésével ratifikált STANAG 2191 – AJP 2.1 INTELLIGENCE PROCEDURES (Felderítő eljárások) doktrínát.
3. Az intézkedés a megjelenésekor lép hatályba. Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
1314/2019. (V. 30.) Korm. határozata a Semmelweis XXI. Fejlesztési Projekthez kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány a Semmelweis Egyetem fejlesztése és a Semmelweis XXI. Fejlesztési Projekt végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  Kútvölgyi Klinikai Tömb klinikáinak az  ehhez kapcsolódó oktatás, kutatás és betegellátás folyamatos
biztosítása mellett a  Semmelweis Egyetem Belső és Külső Klinikai Tömbben való elhelyezésének (a  továbbiakban:
beruházás) szakmai koncepciójával és a beruházás megvalósításával;
2. a Beruházási Ügynökség által az  1.  pont szerinti beruházás megvalósításához a  Beruházási Ügynökség
által vállalható kötelezettségek felső korlátjáról szóló 1776/2018. (XII. 21.) Korm. határozat 1.  pontja szerinti
kötelezettségvállalási keret terhére vállalható kötelezettség összegét 2 781 000 000 forintban határozza meg;
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetet a 3. Kiemelt kormányzati magasépítési
beruházásokkal kapcsolatos kiadások cím, 3. Egyedi magasépítési beruházások alcímét a  4. Kútvölgyi Klinikai
Tömb klinikáinak elhelyezése a  Semmelweis Egyetem telephelyein jogcímcsoporttal, 1. Semmelweis Egyetem
telephelyeinek felújítása jogcímmel egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 4. az 1. pont szerinti beruházás megvalósítása céljából felhívja a pénzügyminisztert, hogy a 3. pont szerinti előirányzat
javára 2 781 000 000 forint összegű forrást biztosítson;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 5. az 1. pont szerinti szakmai koncepció megvalósítása érdekében felhívja a pénzügyminisztert, hogy orvostechnikai
eszközökre és egyéb beruházáshoz kapcsolódó költségekre 1 217 080 000 forint forrást biztosítson a 2019. évben
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 6. egyetért a Semmelweis Egyetem Belső és Külső Klinikai Tömb betegellátásának, illetve a klinikai oktatás és kutatás
minőségének javítása céljából, valamint a  klinikai gyermekellátás családbarát fejlesztésével összefüggésben
a  Budapest VIII. kerület 126-os tömbben elhelyezkedő további ingatlanoknak, és a  Budapest IX. kerület, Üllői út
83–87. szám alatti ingatlanoknak a Semmelweis XXI. Fejlesztési Projektbe való bevonásával kapcsolatos egyeztetés
megkezdésével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. június 30.
 7. egyetért a  Semmelweis XXI. fejlesztési projektben rendelkezésre álló további tervezési források biztosításával,
a  2019. évben 370 000 000 forint, 2020-ban pedig 2 287 000 000 forint mértékben a  központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019-ben a felmerülés ütemében
2020-ban a költségvetés tervezése során
8. egyetért azzal, hogy Semmelweis Ignác történelmi öröksége, az  egészségügyi szakember képzés gyakorló
hátterének fejlesztése, valamint a  Pszichiátriai Klinika Kútvölgyi részlegének megfelelő minőségű és határidőre
történő elhelyezése érdekében a Szent Rókus Kórház és Intézményei fenntartói joga a nemzeti felsőoktatásról szóló
2011. évi CCIV. törvény 97. § (2) bekezdése alapján a Semmelweis Egyetemre átruházásra kerüljön.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2009. (XI. 27.) KüM határozata a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény kihirdetéséről szóló 2008. V. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2008. évi V. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008/33. számában kihirdetett, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező
anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény a 26. cikk 1. és 2. bekezdései az alábbiak szerint rendelkeznek a hatálybalépésről:
„(1) Az Egyezmény az ötvenedik megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől
számított kilencvenedik napon lép hatályba.
(2) Bármely olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet esetében, amely az ötvenedik megerősítő,
elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után megerősítik, fogadják el vagy hagyják jóvá
az Egyezményt, illetve csatlakoznak hozzá, az Egyezmény az ilyen ország vagy regionális gazdasági integrációs
szervezet saját megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányának letétbe helyezése utáni
kilencvenedik napon lép hatályba.”
Megerősítő okirat letétbe helyezésének időpontja: 2008. március 14.
A szerződés hatálybalépésének időpontja: 2008. június 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2008. évi V. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a 2008. évi
V. törvény a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény
kihirdetéséről 2. és 3. §-ai 2008. június 12-én, azaz kettőezer-nyolc június tizenkettedikén léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
1658/2015. (IX. 14.) Korm. határozata a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány közhasznú jogállása nyilvántartásba vételének kezdeményezéséről.
A Kormány a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 3:4.  §-a, az  államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1.  § (2)  bekezdése,
továbbá a  Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről
szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges
intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 9.9.4. pontja alapján a következő határozatot hozza:
A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert,
a) hogy kezdeményezze a  Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) közhasznú jogállása nyilvántartásba vételét;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
b) hogy a  közhasznú jogállás nyilvántartásba vétele érdekében vizsgálja felül a  Közalapítvány alapító okiratát
és a  módosított, egységes szerkezetbe foglalt alapító okirat bírósági nyilvántartásba vételét követően
gondoskodjon annak a Magyar Közlönyben való közzétételéről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Fővárosi Törvényszék határozatának jogerőre emelkedését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
133/2014. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Litkei-Szabó Anita
Gizellát 2014. április 1. napjától 2017. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök