text:
64/2011. (XII. 30.) BM rendelete a belügyminiszter felügyelete, irányítása alá tartozó egyes fegyveres szervekkel hivatásos szolgálati viszonyban állók szolgálati viszonyáról és a személyügyi igazgatás rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 1., 7., 8., és
17. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a 65. § (3) bekezdés a) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37. § d), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed:
a) a rendőrségre, b) a büntetés-végrehajtási szervezetre, c) a hivatásos katasztrófavédelmi szervre,
d) a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) által irányított, e rendelet hatálya alá tartozó szervvel hivatásos
szolgálati viszonyban állót foglalkoztató szervekre (az a)–d) pontban meghatározottak a továbbiakban együtt:
belügyi szervek) a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel, valamint
e) az a)–c) pontban meghatározott szervekkel hivatásos és – ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik – szerződéses
(a továbbiakban együtt: hivatásos állomány) szolgálati viszonyban állókra.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a miniszter által irányított polgári nemzetbiztonsági szolgálatokra és azok hivatásos
állományára. 2. A szolgálati viszony létesítésének eljárási szabályai
2. § (1) A hivatásos állományba kinevezést a hivatásos szolgálatra jelentkező kérelme alapján indult felvételi eljárás előzi meg.
A kérelmet a kinevezésre jogosult vezetőhöz kell címezni, és ahhoz az állományilletékes parancsnokhoz kell
benyújtani, akinek az irányítása alá tartozó szervezeti egységnél a kérelmező részére szolgálati beosztás biztosítható
vagy a beosztásba kinevezését tervezik. (2) Az illetékes humánigazgatási szakszolgálat a hivatásos szolgálatra jelentkezőt a kérelem átvétele előtt tájékoztatja
a szolgálati viszony létesítésének és a beosztásba helyezésének a feltételeiről, valamint a hivatásos állomány tagját
a jogszabályok alapján megillető alapvető jogokról és az őt terhelő kötelezettségekről.
(3) A felvételre vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell: a) a jelentkező nevét (születési nevét), születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét,
b) a kérelmezett szolgálati helyet, beosztást, továbbá c) a hivatásos szolgálati viszony létesítése feltételeinek teljesítéséről, valamint a hivatásos szolgálattal járó
kötelezettségek vállalásáról szóló nyilatkozatot. (4) A kérelemhez csatolni kell a kérelmező
a) saját kézzel aláírt önéletrajzát, b) iskolai végzettségét és szakképzettségét igazoló okiratokat vagy azok hiteles másolatát,
c) személyazonosságát és lakcímét igazoló okmány másolatát, d) korábbi szolgálati és egyéb foglalkoztatási jogviszonyairól szóló igazolásokat,
e) saját és – ha azt törvény előírja – közeli hozzátartozói, illetve a vele egy háztartásban élők írásbeli nyilatkozatát
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 37. §-ában meghatározott adatai kezeléséhez, a Hszt. 37/B. §-a és 37/C. §-a szerinti
kifogástalan életvitel ellenőrzéséhez való hozzájárulásról, a Hszt. 37. §-ában feltételként meghatározott
megbízhatósági vizsgálat tudomásul vételéről és a Hszt. 37/B. § (1) bekezdés ba) alpontjában meghatározott
adatai kezeléséhez történő hozzájárulásról, f) nemzetbiztonsági ellenőrzésre kötelezett beosztásba tervezett kinevezése esetében – a felvételi eljárást
lefolytató szervezet által biztosított – az ellenőrzési szintnek megfelelő, az általa kitöltött kérdőívet,
g) a kifogástalan életvitel ellenőrzéséhez szükséges – a felvételi eljárást lefolytató szerv által biztosított – kitöltött
adatlapot, valamint h) a társadalombiztosítási azonosító jelet és adóazonosító jelét (adószámát) az azt tartalmazó eredeti okirat
bemutatásával. (5) A (4) bekezdés e)–g) pontjában meghatározott nyilatkozatok, a kitöltött biztonsági kérdőív és adatlap csatolása
hiányában a felvételi kérelmet el kell utasítani. Egyéb okból hiányos vagy hitelesnek nem tekinthető iratok pótlására,
kiegészítésre a jelentkezőt öt munkanap határidő tűzésével fel kell szólítani. Ha a hiányosságok pótlása határidőben
nem történik meg, a kérelmet el kell utasítani.
3. § (1) A szolgálati viszony létesítéséhez szükséges feltételeket igazoló iratok és nyilatkozatok benyújtását követően az
állományilletékes parancsnok a felvételi eljárást megindítja. (2) A felvételi eljárás keretében az illetékes humánigazgatási szakszolgálat először intézkedik a jelentkező Hszt. 37/B. §-a
és 37/C. §-a szerinti kifogástalan életvitel ellenőrzés lefolytatására a rendőrségről szóló törvényben meghatározott
belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervnél és – ha ez a tervezett beosztáshoz előírt feltétel –
a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére. Ha az ellenőrzések és vizsgálatok során szolgálati viszony
létesítését kizáró ok nem merült fel, a humánigazgatási szakszolgálat intézkedik az egészségi, pszichológiai és fizikai
alkalmassági feltételek meglétének önálló jogszabályban meghatározott eljárás keretében történő vizsgálatára.
(3) Ha a felvételi eljárás során szolgálati viszony létesítését kizáró ok megállapítására került sor, a felvételt az
állományilletékes parancsnok elutasítja, és erről a jelentkezőt tájékoztatja.
4. § A szolgálati viszony létesítése során a) tiszthelyettesi, zászlósi beosztásba az nevezhető ki, aki
aa) a rendészeti szakközépiskolát eredményesen elvégezte, vagy a moduláris képzési rendszerben az
alapképzést és az első szakképzési modulban a tanulmányait megkezdte,
ab) valamely fegyveres szervnél vagy a Magyar Honvédségnél szerződéses szolgálatot teljesít, a szolgálati
idejéből legalább egy év eltelt, továbbá a moduláris képzési rendszerben a szakképzést vállalja, vagy
ac) fegyveres szervnél korábban hivatásos szolgálati viszonyban volt, és szolgálati viszonya nem a Hszt. 53. § e),
f) és g) pontjában, vagy 56. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott módon szűnt meg, továbbá, ha az
adott beosztás ellátásához szükséges rendészeti szakképesítéssel rendelkezik, vagy
b) a hivatásos katasztrófavédelem és a büntetés-végrehajtás szerveinél meghatározott tiszthelyettesi beosztások
betöltésére – az a) pontban felsoroltakon túl – az is kinevezhető, aki legalább szakmunkásképző iskolai
végzettséggel rendelkezik, c) tiszti beosztásba az nevezhető ki, aki
ca) rendvédelmi felsőoktatási intézményben tanulmányait befejezte és részére a beosztás ellátásához
szükséges rendészeti szakképesítést igazoló oklevelet kiadták, vagy cb) arra feljogosított képző intézményben a beosztás ellátásához szükséges rendészeti szakképesítést szerzett,
cc) hazai vagy külföldi felsőoktatási intézményben olyan szakképesítést szerzett, amely az adott beosztás
ellátására képesít, vagy cd) valamely fegyveres szervnél szerződéses szolgálatot teljesít és szolgálati idejéből legalább egy év eltelt,
továbbá rendelkezik a beosztás betöltéséhez szükséges szakképesítéssel és felsőfokú végzettséggel, vagy
ce) fegyveres szervnél korábban hivatásos szolgálatot teljesített és a tiszti beosztás ellátásához szükséges
képesítéssel, szakképzettséggel rendelkezik, és szolgálati viszonya nem a Hszt. 53. § e) , f) és g) pontjában,
vagy 56. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott módon szűnt meg,
d) a miniszter előzetes engedélye alapján próbaidős rendőrként tiszthelyettesi beosztásba nevezhető ki, aki
kinevezésével egyidejűleg a rendészeti szakközépiskolákban szervezett képzést megkezdi.
5. § (1) Ha nem az állományilletékes parancsnok a kinevezésre jogosult, abban az esetben a felvételi eljárásban keletkezett
iratokat – amennyiben kizáró ok nem merült fel és a beosztás betöltéséhez szükséges illetmény fedezete
rendelkezésre áll – az állományilletékes parancsnok a kinevezési javaslatával a hivatásos állományba kinevezésre
jogosult vezetőhöz (elöljáróhoz) szolgálati úton felterjeszti. (2) A kinevezési javaslathoz csatolni kell az illetékes humánigazgatási szakszolgálat által elkészített
a) személyi adatlapot, b) a kinevezési okmány (állományparancs vagy határozat) tervezetét,
c) az esküokmányt, d) a betöltendő szolgálati beosztáshoz tartozó szolgálati feladatok vagy a betöltendő munkakör munkaköri leírását,
valamint e) az illetmény fedezetének rendelkezésre állására vonatkozó nyilatkozatot.
(3) Az állományilletékes parancsnok a hivatásos szolgálatba kinevezésről szóló kiadmányozott állományparancsot az
esküokmánnyal együtt – az illetékes humánigazgatási szakszolgálat képviselője és a kinevezett szolgálati elöljárója
jelenlétében – a jelentkezőnek átadja, aki a jelenlévők előtt az eskü szövegét hangosan felolvasva az esküt leteszi, majd
azt aláírja a kinevezést elfogadó nyilatkozattal együtt. (4) A rendvédelmi oktatási intézmények hivatásos állományába kinevezett hallgatók, tanulók eskütétele és az
állományparancs átvétele a (3) bekezdésben meghatározottól eltérő rendben is történhet, azonban az eskütételnek és
az állományparancs átvételének ebben az esetben is ki kell fejeznie a hivatásos szolgálat tekintélyét, méltóságát.
(5) Az illetékes humánigazgatási szakszolgálat az aláírt esküokmányt az állományparancs vagy határozat mellékleteként
a személyi anyagban helyezi el és kezeli. (6) A szolgálati viszony létesítésére vonatkozó eljárási szabályokat a hivatásos állományba visszavétellel, más fegyveres
szervtől áthelyezéssel vagy közalkalmazotti, köztisztviselői vagy kormánytisztviselői állományból áthelyezéssel
történő szolgálati viszony létesítésekor is alkalmazni kell. 3. A szenior állomány szolgálati jogviszonyának létesítését megelőző személyzeti eljárás szabályai
6. § (1) A rendőrség különleges foglalkoztatási állományába (a továbbiakban: szenior állomány) történő kinevezésre irányuló
kérelmet a kinevezésre jogosult rendőri vezetőhöz címezve ahhoz az állományilletékes parancsnokhoz kell
benyújtani, akinek az irányítása alá tartozó szervnél a kérelmező a szenior állományba vételét kezdeményezi.
(2) Az illetékes szerv humánigazgatási szakszolgálata a szenior állományba jelentkezőt a kérelem átvétele előtt
tájékoztatja a szenior állományviszony létesítésének feltételeiről, valamint a szenior állomány tagját a jogszabályok
alapján megillető alapvető jogokról és az őt terhelő kötelezettségekről.
(3) A felvételre vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell: a) a jelentkező nevét (születési nevét), születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét, a szolgálati járandóságának
megállapítására vonatkozó irat számát, b) a kérelmezett szerv megjelölését, valamint
c) a hivatásos szolgálat szenior állományban történő vállalásáról szóló nyilatkozatot.
(4) A kérelemhez csatolni kell a kérelmező a) kézzel írt önéletrajzát,
b) személyazonosságát és lakcímét igazoló okmány másolatát, valamint a szolgálati járandóságának
megállapítására vonatkozó irat másolatát, c) korábbi szolgálati és egyéb foglalkoztatási jogviszonyairól szóló igazolásokat, azon fegyveres szervnek vagy
honvédségi szervnek a megjelölését, amelynek állományából a kérelmező szolgálati nyugállományba vonult,
d) a rendőrség állományából szolgálati nyugállományba vonult kérelmező esetén a nyugállományba vonulást
követően esetlegesen megszerzett iskolai végzettségét (végzettségeket) és szakképzettségét
(szakképzettségeket) igazoló okiratot vagy annak hiteles másolatát, e) nem a rendőrség állományából szolgálati nyugállományba vonult kérelmező esetén az iskolai végzettségét
(végzettségeket) és szakképzettségét (szakképzettségeket) igazoló okiratot vagy annak hiteles másolatát,
f) saját és közeli hozzátartozói, valamint a vele egy háztartásban élők írásbeli nyilatkozatát a Hszt. 37. §-ában
meghatározott adatai kezeléséhez, a Hszt. 37/B. §-a és 37/C. §-a szerinti kifogástalan életvitel ellenőrzéséhez való
hozzájárulásról, a Hszt. 37. §-ában feltételként meghatározott megbízhatósági vizsgálat tudomásul vételéről és
a Hszt. 37/B. § (1) bekezdés ba) alpontjában meghatározott adatai kezeléséhez történő hozzájárulásról, továbbá
g) írásbeli hozzájárulást a szolgálati nyugállományba vonulást megelőzően a kérelmezőt foglalkoztató fegyveres
vagy honvédségi szerv által kezelt személyzeti anyagok beszerzéséhez.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott nyilatkozatok és okiratok vagy hiteles másolataik csatolásának hiányában
a kérelmezőt tizenöt munkanapon belül hiánypótlásra kell felhívni, öt munkanap határidő kitűzésével, figyelmeztetve
arra, hogy a hiánypótlás kitűzött határidőben történő teljesítésének hiányában a kinevezésre jogosult a rendelkezésre
álló adatok alapján dönt a kérelemről. 7. § (1) A szenior állományba vételhez szükséges feltételeket igazoló okiratok és nyilatkozatok benyújtását követően az
állományilletékes parancsnok megindítja a szenior állományba vételre irányuló felvételi eljárást.
(2) A felvételi eljárás keretében a szervezeti egység humánigazgatási szakszolgálata – a szükséges sorrendben –
intézkedik: a) a kérelmezőt szolgálati nyugállományba vonulását megelőzően foglalkoztató szerv megkeresésére a személyzeti
fogyatékanyagának beszerzése iránt, megjelölve az iratok beszerzésének célját, és mellékelve a kérelmező által
ennek érdekében a 6. § (4) bekezdés g) pontjában foglaltak szerint benyújtott írásbeli hozzájárulást,
b) az egészségi, pszichológiai és fizikai alkalmassági feltételek meglétének önálló jogszabályban meghatározott
eljárás keretében történő vizsgálatára, valamint c) a rendőrségről szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítése feladatokat ellátó
szervnél a Hszt. 37/B. §-a és 37/C. §-a szerinti kifogástalan életvitel ellenőrzés lefolytatásának kezdeményezésére.
(3) Ha a szenior állományba vétel érdekében folytatott felvételi eljárás során valamely felvételt kizáró okot állapítanak
meg, a felvételt az állományilletékes parancsnok elutasítja, és erről a jelentkezőt írásban tájékoztatja, megjelölve az
állományba vételt kizáró okot. (4) Kizáró ok hiányában a szenior állományba vétel érdekében folytatott felvételi eljárásban keletkezett iratokat az
állományilletékes parancsnok a szenior állományba vételre irányuló kinevezési javaslatával – ha nem ő az arra jogosult
– a hivatásos állományba kinevezésre jogosult vezetőhöz (elöljáróhoz) szolgálati úton felterjeszti. Az iratok
felterjesztésére a (2) bekezdésben meghatározott alkalmassági vizsgálatok elvégzését, vagy a kifogástalan életvitel
megállapításáról szóló tájékoztatás megérkezését követő nyolc napon belül intézkedni kell.
(5) A kinevezési javaslathoz csatolni kell az illetékes humánigazgatási szakszolgálat által elkészített
a) személyi adatlapot, b) a szenior állomány tagjával az állományilletékes parancsnok által aláírandó szerződés tervezetét,
c) a kinevezésre jogosult által a szenior állományba vételről kiadmányozandó, a szerződésben meghatározott
időtartamra szóló kinevezésről készített okmány tervezetét, d) az esküokmányt, továbbá
e) a munkaköri leírás tervezetét. (6) A szenior állomány tagjával kötendő szerződésben rendelkezni kell a szolgálati viszonyra vonatkozó minden lényeges
kérdésről, így különösen a) a szolgálati jogviszony kezdő és befejező napjáról,
b) a foglalkoztató szervről, c) a rendfokozatról (legfeljebb olyan rendfokozat, mint amilyen rendfokozatot folyamatos szolgálatteljesítés esetén
soron történő előléptetéssel elérhetett volna), d) a szolgálatteljesítés helyéről,
e) a szenior állomány tagja által ellátandó szolgálati feladatok megjelöléséről,
f) az illetményéről, g) az eskü letételéről és időpontjáról, valamint
h) a szolgálati feladat ellátásához esetlegesen előírt képzésről, annak időtartamáról, a képzettség megszerzésének
határidejéről, és annak elmulasztása jogkövetkezményeiről. (7) A szenior állományba kinevezésről szóló kiadmányozott állományparancsot, valamint a szerződést és a munkaköri
leírást az esküokmánnyal együtt az állományilletékes parancsnok – az illetékes humánigazgatási szakszolgálat
képviselője és a szenior állományba kinevezett szolgálati elöljárója jelenlétében – a kérelmezőnek átadja, aki
a jelenlévők előtt az eskü szövegét hangosan felolvasva az esküt leteszi, majd azt aláírja a kinevezést elfogadó
nyilatkozattal együtt. (8) Az aláírt esküokmányt – az állományparancs vagy határozat és a szerződés mellékleteként – a személyi anyagban kell
elhelyezni és kezelni. 8. § Amennyiben kizáró ok miatt a kérelem elutasítására kerül sor, és az érintett az elutasítást követő hat hónapon belül
újabb kérelmet nyújt be, a 6. § és a 7. § rendelkezései megfelelően irányadók azzal, hogy a felvételi eljárás során
elsődlegesen azt kell vizsgálni, hogy a szenior állományba vételt kizáró ok továbbra is fennáll-e. A korábbi felvételi
eljárásban megállapított kizáró ok fennállása esetén a további feltételek vizsgálatától el kell tekinteni, és az
egyszerűsített eljárás eredményeként a kérelem elutasítását kell írásban közölni a kérelmezővel.
9. § Amennyiben a szenior állományba vétel befejező időpontja a szenior állomány tagja öregségi nyugdíjkorhatárának
betöltését megelőzően jár le, annak legfeljebb az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig történő meghosszabbításáról
a szenior állomány tagjának erre irányuló kérelmére az állományilletékes parancsnok dönt. A szenior állomány tagja
erre irányuló kérelmét a határozott idő leteltét megelőző 60. napig nyújthatja be.
10. § A szenior állomány volt tagja által a szenior állományba történő visszavételre a Hszt. 264/F. § (3) bekezdése alapján
benyújtott kérelem elintézése során a 6. § és a 7. § rendelkezései megfelelően irányadók.
4. Beosztás betöltése pályázattal 11. § (1) A betöltetlen beosztásra a pályázatot az állományilletékes parancsnok írja ki. Az országos parancsnok, a rendőrségről
szóló törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatója,
valamint a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv főigazgatója elrendelheti
a fegyveres szervnél betöltetlen vagy megüresedő beosztás pályázattal történő betöltését.
(2) A pályázat tartalmazza: a) a kiíró szerv megnevezését, székhelyét, címét,
b) a betöltendő munkakör, beosztás megnevezését, besorolását, c) a beosztással járó feladatok rövid leírását,
d) a beosztás, munkakör betöltéséhez meghatározott képesítési előírásokat (iskolai végzettség, szakképesítés,
idegen nyelv ismerete, szakmai gyakorlat), e) az előnyt jelentő körülményeket,
f) a benyújtandó pályázat tartalmára és mellékleteire vonatkozó követelményeket,
g) a pályázat benyújtásának helyét, határidejét, h) az elbírálás várható időpontját,
i) a pályázattal kapcsolatos felvilágosítás adására jogosult személy nevét, címét, telefonszámát,
j) a pályázat elbírálásának eredményéről történő tájékoztatás rendjét, továbbá
k) egyéb tájékoztató adatokat. (3) A pályázatot a fegyveres szerv és a Belügyminisztérium internetes és intranetes portálján közzé kell tenni, valamint
a fegyveres szerv szerveinek belső hirdetmények elhelyezésére biztosított helyén nyomtatott formában ki kell
helyezni. (4) A pályázat meghirdetése és a benyújtási határidő között legalább tizenöt napot kell biztosítani.
5. A pályázatok elbírálásának rendje 12. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a vezetői beosztásra kiírt pályázat esetén háromtagú bírálóbizottságot hoz
létre, egyéb esetekben bírálóbizottságot hozhat létre, amelynek tagjai:
a) a munkáltatói jogkört gyakorló megbízottja, b) a betöltendő beosztás közvetlen irányítását ellátó szolgálati elöljáró, valamint
c) az illetékes humánigazgatási szakszolgálat kijelölt tagja. (2) A bizottság tagjainak megbízását írásba kell foglalni.
(3) Ha a bizottság a pályázót személyes meghallgatásra behívja, a megjelenést a szolgálati elöljárónak biztosítania kell.
(4) A pályázatok elbírálását követően a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró minden pályázót írásban értesít
a pályázatának értékeléséről, annak egyidejű visszaküldésével. A pályázat nyertesének pályázatát a személyi anyagban
kell elhelyezni és kezelni. (5) A pályázat nyertese eredeti szolgálati helyén – szolgálati érdekre hivatkozással – nem tartható vissza.
6. Hivatásos állományba való visszavétel 13. § (1) A visszavétel iránti kérelmet a kinevezésre jogosult vezetőhöz címezve a kérelemben megjelölt szerv állományilletékes
parancsnokához kell benyújtani. Ha az állományilletékes parancsnok a kérelemmel egyetért, intézkedik az alkalmazási
feltételek ellenőrzésére. Ezt követően a kérelmet a szolgálati érdek fennállását alátámasztó javaslatával harminc napon
belül felterjeszti a visszavételre jogosult elöljáróhoz. (2) Ha a visszavételre a Hszt. 64. § (2) bekezdése alapján kerül sor, a visszavételt a mandátum lejártának, vagy az állami
vezetői megbízás megszűnésének napjával kell elrendelni, és megfelelő beosztásba kinevezéséig a hivatásos
állomány tagját rendelkezési állományba kell helyezni. (3) A hivatásos állományba visszavett korábbi szolgálati viszonyával kapcsolatosan keletkezett személyügyi iratokat
a személyi anyagban kell őrizni. 7. Más beosztásba helyezés
14. § (1) A Hszt. 47. §-a alapján a hivatásos állomány tagjának beleegyezése nélkül történő áthelyezése esetén a szolgálati
érdeket alátámasztó indokokat feljegyzésben kell rögzíteni. (2) Ha az alacsonyabb beosztásba helyezésre a Hszt. 48. § (1) bekezdés b)–d) pontja alapján kerül sor, az alkalmassági és
képzettségi feltételeknek az alacsonyabb beosztás tekintetében is meg kell felelni. Létszámcsökkentés, átszervezés
vagy berendelés megszüntetése esetén a felajánlott alacsonyabb beosztáshoz előírt képzettség megszerzéséhez
megfelelő határidőt kell előírni. (3) Magasabb beosztásnak minősül az a munkakör, amely magasabb beosztási kategóriába tartozik, vagy a beosztás
azonos szintű, de a szolgálati hely szervezeti szintje magasabb vagy magasabb az adott beosztásban elérhető
rendfokozat, továbbá vezetői beosztások esetén magasabb szintű vagy a beosztás azonos szintű, de a szolgálati hely
szervezeti szintje magasabb vagy magasabb az adott beosztásban elérhető rendfokozat vagy magasabb a vezetői
illetménypótlék mértéke. (4) A Hszt. 245/H. §-ában meghatározott vezetői szintek szerinti beosztásba helyezettek esetében az állományparancsban
vagy határozatban – a munkakör megnevezése mellett – rendelkezni kell az illetménybesorolás szempontjából
irányadó vezetői szint meghatározásáról is. (5) A vezetői beosztásból történő felmentés esetén a Hszt. 245/D. § (2) bekezdése szerinti beosztás felajánlásáról szóló
feljegyzést az érintett részére megbeszélés keretében kell átadni, amelyről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(6) Az (5) bekezdés szerinti megbeszélésen részt vesz a vezető beosztásból felmentéssel érintett vezető, az
állományilletékes parancsnok vagy az általa felhatalmazott szolgálati elöljáró, a humánigazgatási szakszolgálat
képviselője és – ha az érintett kéri – az érdekképviseleti szerv képviselője.
8. Áthelyezés 15. § (1) A közszolgálati jogviszonyból hivatásos szolgálati viszonyba, hivatásos szolgálati viszonyból közszolgálati
jogviszonyba, továbbá más fegyveres szervtől vagy a Magyar Honvédségtől való áthelyezés esetén az átvevő szerv az
áthelyezésről szóló megállapodás megkötését megelőzően megállapítja, hogy az áthelyezéssel érintett megfelel-e
a tervezett beosztáshoz előírt alkalmassági feltételeknek. (2) A rendelet hatálya alá tartozó szervnél közalkalmazottként, köztisztviselőként vagy kormánytisztviselőként
foglalkoztatott személy áthelyezéssel történő hivatásos állományba vételekor csak olyan adatra nézve lehet
nyilatkozatot vagy okmányt az érintettől megkövetelni, amely a személyi anyagában, vagy a személyügyi
nyilvántartásban nem szerepel. Az iskolai végzettséget, szakképzettséget, valamint az idegennyelvtudást eredeti
okirattal vagy annak hiteles másolatával kell igazolni. 9. Fegyveres szerven belüli áthelyezés
16. § (1) A fegyveres szerven belüli áthelyezésre a Hszt.-ben meghatározott esetben a hivatásos állomány tagjának
beleegyezése nélkül a szolgálat érdekében, az átvevő szolgálati hely kezdeményezésére vagy a hivatásos állomány
tagjának kérelmére kerülhet sor. (2) A hivatásos állomány tagjának áthelyezése kérelme alapján más szerv állományába akkor engedélyezhető, ha az nem
veszélyezteti a szolgálati feladatok folyamatos és rendeltetésszerű ellátását, és a fogadó szerv a várható beosztásba
helyezésről tájékoztatta az állományilletékes parancsnokot. (3) Az áthelyezési kérelmet a fogadó szerv állományilletékes parancsnokának címezve, szolgálati úton kell előterjeszteni.
A fogadó szerv tizenöt napon belül nyilatkozik az átvételről vagy annak elutasításáról.
(4) Kérelemre történő áthelyezés esetén a hivatásos állomány tagja – a (2) bekezdésben meghatározott szolgálati
érdekből, ha az áthelyezésnek egyéb akadálya nincs – legfeljebb hat hónapig az eredeti szolgálati helyen
visszatartható. Az erről szóló döntést a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró írásban indokolja. A visszatartás idejét
a kérelem benyújtásától kell számítani. (5) Az áthelyezéshez a hozzájárulás nem utasítható vissza, ha az áthelyezést az érintett más módon nem vagy csak
aránytalan nehézséggel megoldható családi, szociális vagy egyéb, különösen méltányolható érdeke indokolja.
(6) Az áthelyezésről az eredeti szolgálati hely állományilletékes parancsnoka, az új beosztásba helyezésről a fogadó szerv
állományilletékes parancsnoka rendelkezik. 10. Más fegyveres szervhez történő áthelyezés
17. § (1) A fegyveres szervek közötti áthelyezés esetén a 15. § (1) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(2) Ha a fegyveres szervek közötti áthelyezést a hivatásos állomány tagja kezdeményezi, a kérelmét a fogadó fegyveres
szerv vezetőjéhez címezve, szolgálati úton terjeszti elő. A fogadó fegyveres szervnek a kérelem teljesíthetőségére
vonatkozó nyilatkozatáig az áthelyezéssel kapcsolatos (1) bekezdés szerinti intézkedéseket nem lehet megkezdeni.
(3) A miniszter által irányított fegyveres szervek közötti áthelyezésről – ha azt a Hszt. nem utalja miniszteri hatáskörbe –, az
érintettek megállapodása alapján az átadó országos parancsnok, az állományba vételről az átvevő országos
parancsnok, a beosztásba helyezésről és a járandóság megállapításáról a fogadó szerv állományilletékes parancsnoka
rendelkezik. (4) Ha a hivatásos állomány tagja más szervnél teljesít szolgálatot, az áthelyezése előtt a berendelését, vezénylését meg
kell szüntetni. 11. Áthelyezés a fegyveres szervek és a Magyar Honvédség között
18. § A Magyar Honvédség állományából, továbbá nem a miniszter által irányított fegyveres szervtől történő átvétel esetén
az állományba vételről az országos parancsnok, a beosztásba helyezésről és a járandóság megállapításáról a fogadó
szerv állományilletékes parancsnoka rendelkezik. 12. Megbízás 19. § (1) A betöltetlen beosztás ellátására vagy a beosztás ellátásában tartósan akadályozott személy helyettesítésére
megbízás a hivatásos állomány olyan tagja részére adható, aki megfelel a megbízás szerinti beosztás ellátásához
szükséges képesítési követelményeknek. Szolgálati érdekből ettől kivételesen el lehet térni, ha a beosztás
betöltéséhez szükséges állami iskolai végzettséggel rendelkezik és a szakképesítés megszerzése folyamatban van.
A megbízás várható tartamát az elrendelő állományparancsban meg kell határozni.
(2) Ha a megbízás előreláthatólag a harminc napot meghaladja, akkor az elrendeléskor, de legkésőbb a megbízás
harmincadik napján a helyettesítéssel megbízottat a beleegyezéséről írásban nyilatkoztatni kell.
(3) Ha a helyettesítéssel való megbízás az eredeti beosztás meghagyása mellett történik, és annak tartama a harminc
napot várhatóan meg fogja haladni, a helyettesítési díj mértékét az elrendeléskor meg kell határozni.
(4) A betöltetlen beosztás munkaköri feladatainak ellátásával – megosztva – a hivatásos állomány több tagja is
megbízható. Ebben az esetben a helyettesítési díjat a feladatmegosztás arányában meg kell osztani.
(5) A megbízási díj mértékét a többletfeladat nagysága, a megbízással járó többletterhek, a helyettesített beosztás
besorolása, valamint a Hszt. 50. § (3) és (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell meghatározni.
(6) Az (1)–(5) bekezdés rendelkezéseit a szenior állomány tagjának megbízására azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a szenior állomány tagjának a szenior állományba vételről kötött szerződésben meghatározott szolgálati feladatoktól
eltérő feladatokkal történő megbízására annak időtartamától függetlenül csak beleegyezésével van lehetőség.
(7) Amennyiben a szenior állomány tagja a szenior állományba vételről szóló szerződésben meghatározott szolgálati
feladatok alól mentesítésre kerül, és kizárólag a betöltetlen beosztásból eredő feladatokat vagy a helyettesítéssel
érintett beosztással járó feladatokat látja el, úgy részére megbízási díj nem jár, a helyettesítés idejére változatlanul
a szenior állomány tagjának a Hszt. 264/C. § (4) bekezdése alapján megállapított illetményét kell továbbfolyósítani.
13. Vezénylés 20. § (1) A szervezeti egységen kívüli szolgálatellátásra, továbbá a tartós távolléttel járó – harminc napot meghaladó –
képzésen való részvételre a hivatásos állomány tagját beosztása meghagyása mellett, jogszabályban meghatározott
kivételekkel az állományilletékes parancsnok vezényli. A vezénylést állományparancsban kell elrendelni, amely rendelkezik
a) a vezénylés aa) helyéről, ab) tartamáról, ac) indokáról,
b) az illetmény és egyéb járandóságok folyósításának rendjéről, valamint
c) a vezénylés tartama alatt a munkáltatói jogkör gyakorlójáról.
(2) A miniszter a hivatásos állomány tagját – az országos parancsnok, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott
belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatója vagy a rendőrségről szóló törvényben
meghatározott terrorizmust elhárító szerv főigazgatója egyetértésével – a külföldi szolgálat írásos nyilatkozatban
történő önkéntes vállalása alapján külföldi szolgálatra vezényli. A hivatásos állomány tagja a külföldi szolgálatra
vezényléssel járó, a Hszt.-ben meghatározottakon túli pénzbeli és természetbeli ellátásra az önálló jogszabályban
meghatározottak, ennek hiányában a vezényelt és a fegyveres szerv vagy a Belügyminisztérium közötti megállapodás
szerint jogosult. 14. Az Európai Unió szerveinél, valamint nemzetközi szervezeteknél pályázat alapján elnyert tisztségbe,
munkakörbe kinevezésre kerülő hivatásos állományra vonatkozó eljárási szabályok
21. § (1) A nemzetközi szervezet által kiírt és a hivatásos állomány tagja által elnyert pályázat esetén – ha az nem minősül
a miniszter által támogatott pályázatnak – az állományilletékes parancsnok, a nemzetközi szervezet által közölt
kinevezés időpontjától, a hivatásos állomány tagja kérelmének megfelelően intézkedik a szolgálati viszony közös
megegyezéssel történő megszüntetésére vagy a hivatásos állomány tagja rendelkezési állományba helyezésére, és
a pályázattal elnyert tisztség, munkakör betöltéséig, de legfeljebb 4 év időtartamra illetmény nélküli szabadság
engedélyezésére. (2) Az illetmény nélküli szabadság engedélyezésére vonatkozó állományparancsban vagy határozatban rögzíteni kell
különösen: a) a nemzetközi szervezetnél jogviszonyt létesítő hivatásos állományú személyi azonosító adatait,
b) az illetmény nélküli szabadság kezdetét, várható időtartamát,
c) a nemzetközi szervezet nevét, az érintett munkavégzésének helyét, valamint
d) az illetmény nélküli szabadság tartamának társadalombiztosítási szempontból történő beszámíthatóságát.
(3) A munkáltatói intézkedéshez csatolni kell az érintett nyilatkozatát a jogfenntartó társadalombiztosítási járulék
fizetésére vonatkozóan. 15. Szolgálati viszony szünetelése 22. § (1) A hivatásos állomány tagja szolgálati viszonyának a Hszt. 51. § (1) bekezdése szerinti szünetelése alatt beosztása csak
megbízással tölthető be. (2) Ha a szolgálati viszony szünetelésére a próbaidő alatt kerül sor, a szünetelés tartama a próbaidőbe nem számít be.
16. Rendelkezési állományba helyezés 23. § (1) A hivatásos állomány tagját annak a szervnek a rendelkezési állományába kell helyezni, ahol az utolsó beosztása szerint
teljesítette szolgálatát. Az országos parancsnok szolgálati érdekből, különösen, ha a továbbfoglalkoztatás a fegyveres
szerv másik szervezeti egységénél várható, a hivatásos állomány tagját áthelyezheti az irányítása alatt álló fegyveres
szerv más szervezeti egységének rendelkezési állományába. A miniszter kinevezési hatáskörébe tartozók rendelkezési
állományba helyezésére a miniszter a beosztásból történő felmentéssel egyidejűleg rendelkezik.
(2) A Hszt. 44. § (1) bekezdés b), e), f), i) és j) pontja vagy a Hszt. 245/D. § (3) bekezdése alapján megfelelő beosztás hiánya
miatt rendelkezési állományba helyezettnek a rendelkezési állományba helyezéskor az állományilletékes parancsnok
határozza meg a szolgálatteljesítés helyét, tartalmát és azt az elöljárót, akinek irányításával szolgálati feladatait ellátja.
A rendelkezési állományban levő részére csak képzettségének, felkészültségének, valamint egészségi, pszichikai,
fizikai állapotának megfelelő szolgálati feladat határozható meg. (3) A hivatásos állomány Hszt. 44/A. § (1) bekezdésében meghatározott feltételekkel rendelkező tagjának a nyugdíj előtti
rendelkezési állományba helyezésre irányuló kérelmét a kérelemben megjelölt időpontot megelőző legalább hatvan
nappal – a szolgálati út betartásával – az állományilletékes parancsnok részére kell benyújtania. Az állományilletékes
parancsnok a feltételek fennállása esetén a kérelem benyújtását követő negyvenöt napon belül állományparancsban
rendelkezik a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezésről és az illetmény összegének megállapításáról.
(4) A munkáltató érdekkörében felmerült okból történő nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezésről, annak
indokairól az állományilletékes parancsnok – a rendelkezési állományba helyezés tervezett időpontját megelőző
legalább harminc nappal megelőzően – írásban tájékoztatja a hivatásos állomány érintett tagját.
(5) Az állományilletékes parancsnok a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezést megelőzően megkeresi
a nyugdíjmegállapító szervet a hivatásos állomány tagját megillető öregségi nyugdíj összegének kiszámítása
érdekében. 17. Berendelés, más szervhez vezénylés 24. § (1) A berendelést, vezénylést kezdeményező szerv vezetője annak kezdő időpontjáról és várható tartamáról
a berendelést vagy vezénylést megelőzően – fontos szolgálati érdek kivételével – legalább egy hónappal írásban
tájékoztatja az állományilletékes parancsnokot és a hivatásos állomány érintett tagját.
(2) A berendelés vagy vezénylés megszüntetésekor a felajánlott beosztásról vagy annak hiányáról a berendelés vagy
vezénylés megszüntetését követő öt munkanapon belül írásban tájékoztatni kell a hivatásos állomány tagját, aki
a beosztás vagy a rendelkezési állomány elfogadásáról, illetve elutasításáról öt munkanapon belül írásban nyilatkozik.
A nyilatkozat hiányát a felajánlás elutasításának kell tekinteni.
(3) A szenior állományból berendelt vagy vezényelt hivatásos állományú berendelésének vagy vezénylésének
megszüntetése esetén részére a vele a szenior állományba vételről szerződést kötő szervezeti egység köteles
a szerződésben meghatározott feladatkör ellátását biztosítani. 18. A szolgálati viszony megszűnése
25. § Ha a szolgálati viszony megszűnéséről rendelkező állományparancs közlését követően, de a hatályosulása előtt
a szolgálati viszony megszüntetése más jogcímen végrehajthatóvá válik, vagy végre kell hajtani, a már közölt
állományparancsot erre hivatkozással érvényteleníteni kell, és a hivatásos állomány tagját megillető járandóságokat,
valamint megtérítési kötelezettséget a végrehajtható jogcímnek megfelelően kell meghatározni.
19. A szolgálati viszony megszüntetése kérelemre 26. § (1) A Hszt. 264/F. § (1) bekezdésében meghatározott, a szenior állomány szolgálati viszonyának megszűnésére irányuló
kérelmet – a Hszt. 264/F. § (2) bekezdésében meghatározott hatvan napos határidő figyelembevételével – a szenior
állomány tagjának az állományilletékes parancsnokhoz írásban kell benyújtani, amit nem kell indokolnia.
(2) Az állományilletékes parancsnok a kérelem alapján intézkedik:
a) a szenior állomány tagját megillető járandóságok kifizetésére,
b) az esetlegesen megállapítható megtérítési kötelezettség érvényesítésére, c) szükség esetén a jogviszony megszüntetéséig a szolgálati feladatok ellátásának és a szabadság kiadása rendjének
meghatározására, d) az állományparancs elkészítésére és aláíratására. 20. Közös megegyezés
27. § (1) A szolgálati viszony megszüntetésére irányuló kezdeményezést írásban kell rögzíteni és nem kell indokolni.
A kezdeményezés elfogadása esetén az erről szóló megállapodást írásba kell foglalni.
(2) A megállapodásnak tartalmaznia kell: a) a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját,
b) a hivatásos állomány tagját megillető járandóságokat, c) a megtérítési kötelezettséget, annak kiszámításának módját vagy az arról szóló rendelkezésre hivatkozást,
d) a hivatásos állomány tagjának kioktatását a szolgálati viszony közös megegyezéssel történő megszüntetésének
jogkövetkezményeiről, valamint e) – ha szükséges – a jogviszony megszüntetéséig a szolgálati feladatok ellátásának és a szabadság kiadásának
rendjét. (3) A közös megegyezés kezdeményezéséről a szolgálati elöljáró a javaslatával együtt soron kívül tájékoztatja az
állományilletékes parancsnokot, aki a közös megegyezés jóváhagyása esetén intézkedik a megállapodás
elkészítéséről és aláíratásáról. (4) A szolgálati viszony megszüntetéséről rendelkező állományparancsot vagy határozatot csak azt követően lehet
kiadmányozni, ha a megállapodást a hivatásos állomány tagja aláírta és egy példányát átvette.
21. Lemondás 28. § (1) A lemondási idő a lemondási nyilatkozat szolgálati úton történt benyújtása napját követő nappal kezdődik.
(2) Ha a hivatásos állomány tagja a lemondásról szóló nyilatkozatában a két hónap lemondási idő letelte előtti időpontra
kéri a szolgálati viszonyának megszüntetését, kérelme elfogadásáról vagy elutasításáról írásban tájékoztatni kell. A
szolgálati elöljáró javaslatára a munkáltatói jogkör gyakorlója a lemondási idő alatti szolgálatteljesítéstől eltekinthet.
Erről a szolgálati viszony megszüntetéséről szóló állományparancsban vagy határozatban rendelkezni kell.
(3) Lemondás esetén az állomány tagja elveszíti jogosultságát:
a) az egyenruha viselésére, b) a lakás és egyéb hitelek kedvezményes törlesztésére és
c) a szolgálati lakás használatára. 22. Felmentés 29. § (1) A szolgálati viszony felmentéssel történő megszüntetéséről állományparancsban vagy határozatban kell rendelkezni.
Az indokolásnak tartalmaznia kell a felmentéshez vezető és annak okszerűségét alátámasztó körülményeket.
(2) Az állományparancsban vagy határozatban a felmentés kezdő és befejező időpontját úgy kell meghatározni, hogy az
állományparancs vagy határozat a felmentési idő megkezdése előtt közölhető legyen. Ha a felmentési idő
megkezdéséig az állományparancs vagy határozat közlésére nem kerül sor, azt a közlés újabb megkísérlése előtt
szükség szerint módosítani kell. (3) Nemzetbiztonsági ellenőrzés során megállapított kockázati tényező felmerülése esetén az állományilletékes
parancsnok köteles mérlegelni az érintettnek az adott beosztásban, valamint a hivatásos szolgálati viszonyban
tartását. Ha a biztonsági kockázat alapján a szolgálati viszony megszüntetése indokolt, de a biztonsági szakvélemény
ténymegállapításaival szemben az érintett panasszal élt és a szakvélemény ténymegállapításai egyéb módon nem
tisztázhatók, a szolgálati viszony megszüntetését annak elbírálásáig el kell halasztani. Az érintett a panasz elbírálásáig
csak nemzetbiztonsági ellenőrzésre nem kötelezett munkakörbe tartozó feladatokat láthat el. Az elbírálás ideje alatt az
érintett a ténylegesen ellátott munkakörhöz rendszeresített pótlékok, illetmény folyósítására jogosult,
a nemzetbiztonsági ellenőrzésre kötelezett munkakörhöz megállapított illetményének folyósítását szüneteltetni kell.
(4) Ha a szolgálati viszony megszüntetésére nemzetbiztonsági kockázat miatti alkalmatlanságból – nem felróható okból –
felmentéssel kerül sor, a felmentési idő teljes tartamára mentesíteni kell a hivatásos állomány tagját a szolgálat ellátása
alól. (5) A hivatásos állomány tagját a felmentési idő csökkentésére irányuló írásbeli kérelme esetén írásban kell tájékoztatni
a várható jogkövetkezményekről, majd a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját az érintett nyilatkozata
alapján kell meghatározni. 30. § Minősítés alapján történő szolgálati viszony megszüntetésére a minősítésre jogosult szolgálati elöljáró tesz javaslatot.
A szolgálati viszony megszüntetéséről akkor is intézkedni kell, ha a minősítés megállapításaival szemben az érintett
bírósághoz fordult. 31. § (1) A Hszt. 56. § (6) bekezdésében meghatározott esetben a hivatásos szolgálatra alkalmatlanná válás miatti felmentésre
büntetőeljárásban hozott jogerős ítélet vagy a kifogástalan életvitel ellenőrzés befejezéséről szóló indokolt határozat
alapján kerülhet sor. (2) Az állományilletékes parancsnok a) a büntetőeljárásban hozott jogerős ítélet (ítéleti értesítő) kézhezvételét követően az ítélet jogerőre
emelkedésének napjára visszamenőleg, vagy b) a kifogástalan életvitel ellenőrzésének befejezéséről szóló indokolt határozat kézhezvételét követően,
amennyiben a kifogásolható életvitelt megállapítja, haladéktalanul intézkedik a szolgálati viszony megszüntetése iránt.
32. § (1) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 56. § (6a) bekezdése alapján a jogerős ítélet kézhezvételét követően három
munkanapon belül a szolgálati út betartásával írásban kérheti a minisztertől, hogy az alkalmatlanság megállapításától
tekintsen el. (2) A miniszter az (1) bekezdésben meghatározott kérelem helybenhagyásáról vagy elutasításáról nyolc munkanapon
belül dönt. (3) A miniszteri döntés meghozataláig a hivatásos állomány tagja szolgálati viszonya megszüntetésének végrehajtását fel
kell függeszteni. Az (1) bekezdésben megjelölt határidő leteltéig, vagy a kérelem benyújtása esetén annak elbírálásáig
a szolgálati viszony megszüntetését nem lehet végrehajtani, azonban az érintettet mentesíteni kell a szolgálat ellátása
alól. (4) Az állományparancsot vagy határozatot a miniszteri döntéstől függően hatályon kívül kell helyezni, vagy annak
hatályát a miniszter elutasító döntésének napjára kell módosítani.
23. A szolgálati viszony megszűnése a törvény erejénél fogva
33. § (1) Akinek a szolgálati viszonya a Hszt. 59. § (1) bekezdés a), c) vagy e) pontjában meghatározott okból szűnik meg, az erről
szóló állományparancsban vagy határozatban csak a megszűnés jogcímét és az arra okot adó körülmény
bekövetkeztének napját kell megjelölni. (2) Ha a hivatásos állomány tagja a képzési kötelezettségének nem tett eleget, a szolgálati viszonya a törvény erejénél
fogva történő megszűnésének megállapítása előtt az állományilletékes parancsnok az érintettet meghallgatja, vagy
írásban nyolc napos határidővel felszólítja a mulasztás okának kimentésére és figyelmezteti a kimentés elmaradásának
jogkövetkezményeire. (3) A Hszt. 59. § (1) bekezdés c), valamint e) pontjában meghatározott okból a szolgálati viszony megszűnését a választás
eredményének hivatalos közzétételének napjával vagy az állami vezetői kinevezést megelőző nappal kell
megállapítani. 24. A szolgálati viszony megszüntetésével kapcsolatos általános szabályok
34. § (1) Ha a szolgálati viszony megszüntetésére létszámcsökkentés, vagy átszervezés miatt kerül sor, a fegyveres szervet
a szolgálati viszony megszüntetését megelőzően szolgálati beosztás-felajánlási kötelezettség terheli. A felmentés
közlésének tervezett időpontja előtt az érintettel egyeztető megbeszélést kell folytatni, amelyen az állományilletékes
parancsnok vagy felhatalmazásával a szolgálati elöljáró, valamint az illetékes humánigazgatási szakszolgálat
megbízottja vesz részt. A hivatásos állomány tagjának kérésére biztosítani kell, hogy az egyeztető megbeszélésen az
érdekképviseleti szerv tisztségviselője, képviselője is részt vehessen. (2) Az egyeztető megbeszélést a szolgálati viszonynak a fegyveres szerv által kezdeményezett megszüntetése esetén –
a közös megegyezés, a próbaidő alatti azonnali hatályú és a fegyelmi ok miatti megszüntetés kivételével – a szolgálati
viszony tervezett megszüntetése vagy a felmentési idő kezdete előtt legalább harminc nappal kell végrehajtani.
(3) A megbeszélésen tisztázni kell a szolgálati jogviszonnyal összefüggő valamennyi kérdést. Az egyeztető
megbeszélésről feljegyzést, a hivatásos állomány tagjának, vagy az érdekképviseleti szerv képviselőjének kérésére
jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyből egy példányt az érintettnek át kell adni, egy példányt pedig a személyi anyag
részeként kell kezelni. (4) Megtérítési kötelezettség fennállása esetén annak várható összegéről az egyeztető beszélgetés során az érintettet
tájékoztatni kell, a szolgálati viszony megszüntetését elrendelő állományparancsban vagy határozatban pedig annak
pontos összegét és jogcímét közölni kell. A követelést a szolgálati viszonyról szóló igazoláson is fel kell tüntetni.
35. § A szolgálati viszony megszüntetésekor a) az állományilletékes parancsnok
aa) az erről szóló állományparancs vagy határozat kiadmányozása előtt ellenőrzi a szolgálati viszony
megszüntetésének törvényességét, megalapozottságát, ab) a kiadmányozást követően személyesen vagy szolgálati elöljáró útján ismerteti az érintettel az
állományparancsot vagy határozatot, és intézkedik a beosztással járó szolgálati feladatok átadásáról,
b) a humánigazgatási szakszolgálat ba) gondoskodik a szükséges okmányok (szolgálati igazolás, leszerelési lap) előkészítéséről, és azoknak az
utolsó munkában töltött napon az érintettnek történő átadásáról, az intézkedésre jogosult szervekhez
továbbításáról, bb) bevonja a szolgálati igazolványt, bc) bevonja az azonosító jelvényt,
bd) nyugállományba helyezés esetén kiadja a nyugdíjas igazolványt,
c) az illetékes gazdasági, pénzügyi szerv ca) bevonja a kiadott fegyverzeti, vegyvédelmi, ruházati és egyéb felszerelési tárgyakat, továbbá visszavonja
a kiadott informatikai jogosultságokat, cb) gondoskodik a jogszabályban meghatározott, valamint a szolgálati viszony megszüntetését elrendelő
parancsban rögzített járandóságok kifizetéséről, cc) eltérő megállapodás hiányában bevonja a szerv által kiadott okmányokat, és az ügykezelési szabályok
szerint intézkedik azok irattárba helyezésére vagy selejtezésére, továbbá
cd) a szolgálati igazoláson rögzíti a kifizetett ellátásokat, az esetleges tartozásokat, fizetési meghagyásokat.
25. Tartalékállományba helyezés 36. § (1) Ha a hivatásos állomány tagjának a felmentésére nem a Hszt. 56. § (2) bekezdés b) pontja, vagy 57. § (3) és (4)
bekezdésében meghatározott okból került sor, a felmentési idő megkezdésekor az állományilletékes parancsnok
intézkedik a tartalékállományba helyezésére. Erről az érintettet a felmentés közlésekor a tartalékállományba tartozás
szabályainak ismertetésével írásban tájékoztatni kell. A tájékoztatásra és annak tudomásulvételére az
állományparancs közlésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. (2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásnak ki kell terjednie arra is, hogy a törvényben meghatározott feltételek fennállása
esetén a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszony megszűnésekor kérheti a tartalékállományban meghagyását. A
tájékoztatásnak tartalmaznia kell a tartalékállományban meghagyás esetén fennálló jogokat és kötelezettségeket is.
(3) A humánigazgatási szakszolgálat a tartalékállományba helyezésről a hivatásos állomány érintett tagjára vonatkozóan
kitöltött, önálló jogszabályban meghatározott adatokat tartalmazó adatlap és a jogviszony megszűnéséről szóló
állományparancs megküldésével haladéktalanul értesíti az országos parancsokságot, amely a jogszabályokban
foglaltak szerint intézkedik az adatok nyilvántartásba vételéről és a tartalékállományt kezelő szervhez továbbításról.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja a felmentési ideje alatt a tartalékállomány keretében valamely költségvetési szervnél
jogviszonyt létesít, a szolgálati viszony megszűnése időpontjának módosítására hivatalból intézkedni kell.
(5) A szolgálati viszonya megszűnéséig, de legfeljebb az azt követő öt munkanapon belül az érintett a volt szolgálati helye
szerinti állományilletékes parancsnokhoz benyújtott kérelmében kérheti a tartalékállományban meghagyását. A
humánigazgatási szakszolgálat a kérelmet haladéktalanul továbbítja az országos parancsnoksághoz és intézkedik az
illetménykifizető hely felé a végkielégítés visszatartására. 26. Összeférhetetlenség
37. § (1) Az állomány tagjának méltányolható okok (közvetlen családtagok elhelyezkedési problémája, családi körülmények
miatt nem vállalható utazás stb.) miatti kérelme alapján az állományilletékes parancsnok javaslatára a miniszter
engedélyezheti a közeli hozzátartozójával szolgálati alá-fölérendeltségi viszonyba kerülést.
(2) A hivatásos állomány tagja a munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésére vonatkozó kérelmét a szolgálati
elöljáró útján a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz írásban köteles benyújtani.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) a kérelmező nevét, születési idejét, anyja nevét,
b) a szolgálati helyét, beosztását, továbbá c) azt, hogy milyen jogviszonyban, milyen szervezetnél, minőségben, időtartamban, munkarendben kíván munkát
végezni. (4) A hivatásos állomány tagjai részére – a Hszt. 65. § (4) bekezdésében meghatározott tevékenységek kivételével –
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését az állományilletékes parancsnok engedélyezheti.
(5) A kérelem alapján az állományilletékes parancsnok köteles megvizsgálni, hogy az engedélyezni kért tevékenységgel
kapcsolatban megállapítható-e valamely, a Hszt. 65. § (5) bekezdésében rögzített, az engedély megadását kizáró ok. A
kérelem elbírálása során bekérhető a hivatásos állomány tagjának az összeférhetetlenségre vonatkozó nyilatkozata,
a szervezet működését rögzítő alapszabály, cégjegyzékkivonat, továbbá egyéb okirat. Ha az érintett az iratok
becsatolására vonatkozó felhívásnak – a jogkövetkezményekre való figyelmeztetés ellenére – nem tesz eleget,
a kérelmet el kell utasítani. (6) Nem engedélyezhető a hivatásos állomány tagja részére a munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítése
különösen, ha a) a munkavégzés ellentétes az adott fegyveres szervre vonatkozó, törvényben meghatározott alapfeladatokkal,
azok végrehajtását veszélyezteti vagy akadályozza, b) a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyából fakadó és a beosztásával járó szolgálati feladatai ellátását
veszélyezteti, c) a fegyveres szerv vagy a foglalkoztató más szerv gazdasági érdekeit sérti,
d) a fegyveres szerv vagy a foglalkoztató más szerv tekintélyének csorbítására alkalmas vagy azt veszélyezteti,
e) a tevékenység a hivatásos állomány tagjának munkaköri kötelességéből fakadó szolgálati feladata,
f) a végzendő tevékenység harmadik személyre vonatkozó információ gyűjtésére irányul,
g) személyek őrzésével, biztosításával és e személyek objektumainak őrzésével kapcsolatos feladatra terjed ki, vagy
követelés behajtására irányul, vagy h) a tevékenység a fegyveres szervnél rendszeresített nyilvántartások közvetlen felhasználásával történne, vagy
olyan ügyintézésre vonatkozik, amelyben valamely fegyveres szerv mint hatóság jár el.
38. § (1) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 65. § (3) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségét köteles írásban teljesíteni, és
az állományilletékes parancsnokhoz felterjeszteni. (2) Bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén, ha az az állományilletékes parancsnok tudomására jut, az érintettet
írásban kell felszólítani – a jogkövetkezményekre figyelmeztetés mellett – kötelezettsége haladéktalan teljesítésére.
39. § (1) A munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését az állományilletékes parancsnok határozott vagy határozatlan
időtartamra írásban engedélyezheti. (2) Kizáró ok fennállása esetén az engedélyezés megtagadásáról írásban kell rendelkezni, amellyel szemben a hivatásos
állomány tagja szolgálati panasszal élhet. (3) A kiadott engedélyekről a szükséges adatokat a személyügyi alap- és központi nyilvántartásban is rögzíteni kell.
(4) A korábban kiadott engedélyeket az állományilletékes parancsnok az országos parancsnok, a rendőrségről szóló
törvényben meghatározott belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv főigazgatójának, valamint
a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv főigazgatójának döntése szerint, de
legalább évente köteles felülvizsgálni, és ha indokolt – a Hszt. 65. §-ában és e rendeletben meghatározott kizáró
körülmények esetén –, az engedélyt visszavonni. 40. § A munkavégzési (szolgálatteljesítési) kötelezettséggel időben egybeeső, munkavégzéssel járó egyéb jogviszony
létesítése nem engedélyezhető. 27. A szolgálat teljesítésére vonatkozó szabályok
41. § (1) A szolgálati viszony létesítésekor, valamint új beosztásba vagy munkakörbe helyezés esetén az első szolgálatteljesítés
megkezdésekor (a továbbiakban: első szolgálatteljesítés) a hivatásos állomány tagjának át kell adni a szolgálati
beosztásra meghatározott munkaköri leírást, melyet az érintettnek alá kell írnia.
(2) Az első szolgálatteljesítés megkezdésekor a hivatásos állomány tagjával ismertetni kell a tevékenységére vonatkozó
munkarendet, a szolgálati és pihenőidő biztosításának, a hivatásos állomány tagját terhelő kártérítési felelősség
rendjének szabályait (Szervezeti és Működési Szabályzat, Ügyrend), ki kell oktatni az adott szolgálati helyre vonatkozó
munkavédelmi, tűzvédelmi és egyéb biztonsági rendszabályokról, melynek megtörténtét írásban dokumentálni kell.
28. Előmenetel a rendfokozatban 42. § (1) Az első és az első tiszti rendfokozatba történt kinevezést követően a további magasabb rendfokozatokba történő
előmenetel – a tábornoki rendfokozatok kivételével – előléptetéssel történik.
(2) A soron történő előléptetés az egyes beosztásokban elérhető rendfokozati maximumig valósulhat meg.
43. § (1) A soron történő előléptetést a Hszt. 78. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek megléte esetén a várakozási idő
leteltét követő nappal kell elrendelni. (2) Akinek a soron következő rendfokozatba történő előléptetésére a szükséges feltételek valamelyikének hiánya vagy
más kizáró ok miatt nem kerülhet sor, erről őt a várakozási idő lejárta előtt írásban értesíteni kell.
44. § Akit büntető- vagy fegyelmi eljárás lezárásakor az előléptetést kizáró ok megszűnése miatt előléptetnek, és vele
szemben nem a Hszt. 123. § (1) bekezdés e) és f) pontja szerinti fenyítést alkalmazták, annak az új rendfokozathoz előírt
várakozási idejét az eredeti előléptetési határidő figyelembevételével kell megállapítani.
29. Besorolás, előresorolás, képzés 45. § (1) A hivatásos állományba történő kinevezéssel egyidőben, továbbá beosztási kategóriaváltással is járó magasabb
beosztásba helyezéskor a hivatásos állomány tagját az adott beosztási kategória első fizetési fokozatába kell besorolni,
és a rendfokozati illetményét, a beosztási illetményét és az ahhoz kapcsolódó egyéb illetményelemeket a Hszt.
245/H. §-a és 6/B. számú melléklete figyelembevételével kell megállapítani.
(2) A beosztási kategórián belül a magasabb fizetési fokozatba történő előresorolást a beosztásban eltöltött szolgálati idő
alapján, az esedékesség hónapjának első napjával kell végrehajtani.
(3) Beosztás változás esetén – amennyiben az nem jár beosztási kategória változással, vagy arra átszervezés miatt kerül sor
– a korábbi beosztásban eltöltött időt folyamatosnak kell tekinteni, amit a fizetési fokozat megállapításakor be kell
számítani. (4) A Hszt. 254. § (1) bekezdése szerinti előresorolás csak egy alkalommal történhet és az a beosztás megnevezését nem
érinti. 46. § (1) A hivatásos állomány tagja a magasabb beosztáshoz szükséges képzettség megszerzése érdekében pályázat alapján
rendészeti (katonai) vagy polgári oktatási intézményben folytathat tanulmányokat.
(2) Amennyiben a hivatásos állomány tagjának képzésére a szerv kötelezése alapján kerül sor, úgy az előírt
kedvezményeket és a tanulmányok folytatásának valamennyi költségét az érintettel kötött megállapodás alapján
a fegyveres szervnek kell biztosítani, és ez esetben tanulmányi szerződés nem köthető.
(3) A hivatásos állomány tagjának egyéni elhatározáson alapuló továbbtanulását az állományilletékes parancsnok köteles
biztosítani, ha azonban az nem esik egybe a szolgálat érdekével, akkor az érintett számára csak a Hszt. 98. §-a szerint
a tanulmányok folytatásához szükséges szabadidő biztosítása kötelező, amelynek tartama illetmény nélküli igazolt
távollétnek minősül. 30. Az állomány minősítése, jellemzése 47. § (1) A hivatásos állomány tagjával a minősítő ismerteti a minősítéssel, valamint a szolgálati jellemzéssel kapcsolatos jogait.
(2) A hivatásos állománynak a büntetés-végrehajtás gazdálkodó szervezetéhez vezényelt és minősítésre kötelezett tagját
az állományilletékes parancsnok a gazdálkodó szervezet vezetőjének írásbeli véleménye alapján minősíti.
48. § A hivatásos állomány tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozatú tagjáról – ha az előző minősítéstől több mint két év eltelt –
szolgálati jellemzést kell készíteni a) a más fegyveres szervhez történő áthelyezése, vagy
b) a magasabb vagy más szakirányú végzettség megszerzéséhez történő beiskolázása
esetén. 49. § A hivatásos állomány tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozatú tagjáról szolgálati jellemzést – a nyugdíjkorhatár elérését
megelőző öt év kivételével – az alábbi esetekben kell készíteni:
a) véglegesítést megelőzően, b) magasabb beosztásba kinevezés esetén,
c) más fegyveres szervhez történő áthelyezést megelőzően, d) rendvédelmi oktatási intézményben végzett tanuló és hallgató esetében a hivatásos állományba történő
kinevezéskor, e) minősítés alapján alkalmatlanság miatti felmentéskor, f) oktatási intézménybe történő beiskolázáskor, továbbá
g) más beosztási kategóriába sorolás előtt, de legalább ötévenként.
50. § (1) A szolgálati jellemzésben értékelni kell a hivatásos állomány tagjának szakmai ismeretszintjét és jártasságát, fizikai
állóképességét, terhelhetőségét, teljesítőképességét, a vele szemben támasztott követelmények teljesítését,
személyiségi és magatartásbeli jellemzőit, továbbá a szolgálati viszonyt vagy annak módosítását érintő esetben az arra
vonatkozó javaslatot és indokolást. (2) A szolgálati jellemzés készítése a közvetlen szolgálati elöljáró feladata.
(3) Az elkészült minősítést (szolgálati jellemzést) a hivatásos állomány tagja személyi anyagában kell elhelyezni és tárolni.
31. A szabadság nyilvántartásának, kiadásának szabályai 51. § (1) A hivatásos állomány tagját megillető alap- és pótszabadság mértékét évente, valamint a jogosultság változását
követően meg kell állapítani, és azt az érintett tudomására kell hozni.
(2) A szabadság nyilvántartását és a kiadás tervezését szervezeti egységenként a szolgálati feladatok függvényében és az
érintettek igényének figyelembevételével az állományilletékes parancsnok intézkedése szerint kell végrehajtani.
(3) A szabadság engedélyezésére vonatkozó munkáltatói jogkört az állományilletékes parancsnok a szolgálati elöljáróra
átruházhatja. (4) A szabadság kiadásánál a hivatali munkarendben dolgozók számára az ötnapos munkahét munkanapjait kell
szabadságként figyelembe venni. A folyamatos ügyeleti szolgálatot ellátók és a váltásos munkarendben dolgozók
esetében a szabadság kiadása a szolgálati napok figyelembevételével történik.
(5) A szabadságot valamennyi szolgálati időrendszerben foglalkoztatott részére úgy kell kiadni, hogy a szabadság kezdő
napja a rá érvényes szolgálatszervezés szerint szolgálati napra essen.
(6) Váltásos szolgálati időrendszerben dolgozóknál a szabadságot úgy kell kiadni, hogy annak befejező napja után az
állomány tagjának az eredeti szolgálati rend szerint szolgálati nap következzen.
(7) A szabadság szolgálati napokra történő átszámításának módja:
a) meg kell állapítani a hivatali munkarendben dolgozók évi munkanapjainak számát, majd a váltásos
munkarendben dolgozók egy év alatt teljesítendő szolgálati napjainak számát,
b) a váltásos szolgálati időrendszerben dolgozók szolgálati napjait el kell osztani a hivatali munkarendben dolgozók
munkanapjainak számával, így megállapítható a két szolgálati rend szerinti szabadságként számfejthető
távollétek aránya, c) a napok hányadosát három tizedes jegyig kell kiszámítani, a kerekítés szabályai szerint. A tört napokból kapott
szabadságot szintén a kerekítés szabályai szerint kell meghatározni.
(8) A Hszt. 94. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott egészségügyi szabadság a gyermek kórházi ápolását vagy
betegségét megállapító orvosi igazolás alapján vehető igénybe. 32. Szolgálatteljesítési idő
52. § (1) A hivatásos állomány tagja beosztásától függően a szervezet jogszabályban meghatározott feladatainak folyamatos
ellátása érdekében a) hivatali, b) hivatali munkarendtől eltérő,
c) folyamatos, d) váltásos, valamint e) vezényléses szolgálati időrendszerben teljesíti szolgálatát.
(2) A folyamatos, váltásos szolgálatteljesítési időrendben dolgozóknál, ahol a szolgálatteljesítést naponta azonos helyen
2 fő egymás utáni beosztásával rendelik el, az eligazítás, váltás, valamint a szolgálati felszerelések felvétele és leadása
érdekében a szolgálatteljesítési idő legfeljebb 30 perccel meghosszabbítható.
(3) A hivatásos állomány tagjának szolgálatteljesítési időrendjét az állományilletékes parancsnok határozza meg.
(4) A büntetés-végrehajtási intézeteknél a szolgálatteljesítési idő szempontjából őrszolgálat jellegű beosztásnak minősül
a fogvatartás rendjének és biztonságának fenntartására rendszeresített szolgálati beosztás.
(5) A 6 órát meghaladó szolgálatteljesítési idő esetén 30 perc, a folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben dolgozó
számára 60 perc munkaközi szünetet kell a munkaidő terhére biztosítani.
53. § (1) Ha a szolgálati feladatot az eredeti szolgálati beosztásba tartozó feladatként kell más szervezeti egységben vagy más
helységben teljesíteni, akkor a ténylegesen szolgálatban töltött szolgálatteljesítési időt kell számítani. Az utazással
indokoltan eltöltött időt a szolgálatteljesítési időbe be kell számítani.
(2) Ha a szolgálati feladatot határozatban, parancsban, berendelő (meghívó) levélben, kiküldetési utasításban elrendelve
vagy az elöljáró utasítására kell más szervezeti egységnél vagy a lakóhelyen kívül teljesíteni, akkor
a) az egynapos távollétnél vagy naponkénti oda-vissza utazásnál az (1) bekezdésben meghatározottak szerint kell
eljárni, b) a kétnapos távollétnél legalább napi 8 óra szolgálatteljesítési időt kell jóváírni, ennél többet akkor, ha az első
napon az indulás és a napi feladatteljesítés befejezési ideje közötti, a második napon a feladatteljesítés kezdési
ideje és a visszautazással eltöltött idő közötti időtartam a 8 órát meghaladja,
c) a három- vagy többnapos távollétnél az első és az utolsó napon a kétnapos távollétre vonatkozó szabályok szerint
kell eljárni, a közte lévő egy vagy több napra pedig napi 8 óra szolgálatteljesítési idő ismerhető el, kivéve, ha 8 órát
meghaladó szolgálatteljesítés történt, d) a többhetes távollétnél az utazással indokoltan eltöltött időt annyiszor kell figyelembe venni, ahányszor
a hivatásos állomány tagja részére az utazást engedélyezték.
33. Túlszolgálat 54. § (1) A folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben dolgozónál a munkaszüneti napon teljesített szolgálat önmagában
nem jelent túlszolgálatot. A túlszolgálat akkor keletkezik, ha a havi munkaidőkeretet az e napon teljesített szolgálat
részben vagy egészben túllépi, vagy ha soron kívüli szolgálatteljesítésre történt a berendelés.
(2) Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként – kivéve, ha a Hszt. 87. § (3) bekezdését kell alkalmazni –
legfeljebb 450 óra. 34. Ügyeleti szolgálat 55. § Ügyeleti szolgálat az állományilletékes parancsnok által elrendelt és meghatározott helyen teljesített ügyelet.
35. Kérelem és a szolgálati panasz elbírálása 56. § (1) A szolgálati elöljáró meghallgatja a hivatásos állomány tagját – amelyről jegyzőkönyvet készít – a szolgálati
viszonyával összefüggésben írásban vagy szóban benyújtott kérelmével kapcsolatban, ha
a) annak elbírálása jogkörét meghaladja, vagy b) az elbíráláshoz ez szükséges.
(2) A megtett intézkedéséről a szolgálati elöljáró a kérelmezőt harminc napon belül írásban tájékoztatja. Hatáskörét
meghaladó ügyben a keletkezett iratokat állásfoglalásával együtt a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz
felterjeszti, aki a kérelem tárgyában – a beérkezéstől számított harminc napon belül – dönt, és erről az érintettet
értesíti. (3) A hivatásos állomány tagja szolgálati panaszt a szolgálati viszonyát érintő, azzal összefüggő munkáltatói jogkörben
hozott döntéssel, intézkedéssel vagy ezek elmulasztásával kapcsolatban a szolgálati út betartásával nyújthat be.
(4) A szolgálati panaszban sérelmezett munkáltatói intézkedést hozó vagy azt elmulasztó elöljáró, ha a szolgálati
panasszal nem ért egyet, véleményével kiegészítve a keletkezett iratokat az elbírálásra jogosult elöljáróhoz
(vezetőhöz) tizenöt napon belül felterjeszti. (5) Az elbírálásra jogosult elöljáró, ha a panasznak részben vagy egészében helyt adott, a sérelmezett munkáltatói
intézkedést hatályon kívül helyezi és új intézkedés kiadására kötelezi a munkáltatói jogkör gyakorlóját, vagy az
intézkedés tartalmát megváltoztatja, vagy kötelezi az intézkedést elmulasztó elöljárót a munkáltatói intézkedés
meghozatalára. A határozat rendelkezésének megfelelően a munkáltatói intézkedésről szóló állományparancsot
módosítani kell vagy új intézkedést kell kiadni. (6) A fegyveres szerv állományába tartozó szolgálati viszonnyal összefüggő kérelmét vagy szolgálati panaszát a szolgálati
út betartásával kell benyújtani és továbbítani, valamint az érdemi döntésről a kérelmezőt, panaszost tájékoztatni.
(7) Ha a panasz nem szolgálati viszonnyal függ össze vagy külön eljárás alapján kell elbírálni, erről a panaszost és a jogi
képviselőjét tájékoztatni kell, és a panaszt a hatáskörrel rendelkező illetékes vezetőhöz kell áttenni.
36. Személyügyi igazgatás 57. § (1) A fegyveres szerveknél a személyügyi igazgatás keretébe tartozó feladatok:
a) a hivatásos állományba kerülők kiválasztásával, pályáztatásával, kinevezésével, képzésével, továbbképzésével,
valamint az állományban lévők szolgálati viszonyát érintő munkáltatói intézkedések előkészítésével,
szervezésével kapcsolatos feladatok végrehajtása, b) a munkáltatói jogkört gyakorló vezetők személyügyi igazgatási feladataival összefüggő döntés-előkészítő,
koordináló, valamint a döntések végrehajtását biztosító tevékenységek, c) a fegyveres szervek és szervezeteik működtetéséhez, fejlesztéséhez szükséges vezetői állomány utánpótlásának
tervezése, biztosítása, d) a hivatásos és szerződéses állomány előmenetelének biztosításával összefüggő személyügyi igazgatási feladatok
végzése, e) az állományban lévők és a hivatásos állományból nyugállományba helyezettekkel kapcsolatos szociális és
kegyeleti intézkedések végrehajtása. (2) A személyügyi igazgatási feladatok ellátásának követelményei:
a) a személyi döntések meghozatalánál biztosítani kell az elfogultság, az egyoldalú megítélés kizárását,
b) a döntések előkészítésébe be kell vonni a közvetlen szolgálati elöljárót, a hatáskörrel rendelkező érdekképviseleti
szervet, a Hszt. által meghatározott esetekben az érintett személyt. Bármelyik fél által nyilvánított eltérő vélemény
a döntésre vonatkozóan halasztó hatályú. Ez esetben a döntésre jogosult munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró
köteles szolgálati elöljárójának állásfoglalását kérni, c) a személyügyi igazgatási intézkedések során biztosítani kell a személyiségi jogok védelmét, továbbá
d) biztosítani kell – a titokvédelmi szabályok betartásával – a személyi döntésekről való nyílt tájékoztatást.
37. A személyügyi igazgatás irányítása és ellenőrzése 58. § (1) A fegyveres szervek egészére kiterjedően a személyzeti igazgatás szakirányítását a miniszter a Belügyminisztérium
központi személyügyi szerve útján, az országos parancsnokok pedig a fegyveres szervre vonatkozóan a szerv
humánigazgatási szakszolgálata útján végzik. (2) Az állományilletékes parancsnok a személyügyi igazgatással kapcsolatos feladatait köteles folyamatosan személyesen
végezni, valamint a személyügyi szerv útján irányítani és ellenőrizni.
(3) A személyügyi igazgatás ellenőrzése kiterjed a) a Hszt. és a végrehajtására kiadott jogszabályokban meghatározottak helyi szintű érvényre juttatásának
elemzésére, b) az alárendelt állományilletékes parancsnokok, személyügyi szervek személyügyi tevékenységének átfogó
megítélésére és c) az ellenőrzött szervezet működéséhez szükséges személyi feltételek vizsgálatára.
38. A személyügyi nyilvántartás rendje 59. § (1) A miniszter által irányított fegyveres szervek közötti áthelyezés esetén a személyi anyagot végleg eredetben át kell
adni a fogadó szervnek, míg más fegyveres szervek kikérése alapján az érintett írásos hozzájárulása esetén
a személyzeti anyag átadható. (2) Az állományból kikerülők személyi anyagait fogyatékanyagként kell kezelni, arról külön nyilvántartást kell vezetni, és
külön kell tárolni. (3) A végleg átadandó személyi anyagból az átadó szervnek kivonatot kell készíteni és azt fogyatékanyagként
nyilvántartásba kell helyezni. 60. § (1) A személyügyi nyilvántartás adatállományának folyamatos karbantartása érdekében minden hónap 5. napjáig
a szervek a központi személyügyi nyilvántartás adatkörében történt változásokat a Belügyminisztérium személyügyi
szervének számítástechnikai úton megküldik. (2) A központi személyügyi nyilvántartásból évente összesített adatfeldolgozást, statisztikai értékelést kell készíteni az
állomány összetételéről, képzettségéről, a fluktuációról, a vezetési, szervezési, létszám- és bérgazdálkodással,
a személyügyi, a fegyelmi, a képzési tevékenységgel kapcsolatos vezetői döntések előkészítéséhez. Az évente
elkészítendő adatfeldolgozáshoz, statisztikai értékeléshez az adatok személyazonosításra alkalmatlan módon
használhatók fel. 39. A szolgálati idő megállapítása, módosítása, igazolása
61. § (1) A hivatásos állományba történő kinevezéskor meg kell állapítani a Hszt. 326. § (1) bekezdésében, továbbá a Hszt.
100/A. §-ában meghatározott szempontból beszámítható szolgálati viszony, valamint szolgálati idő kezdetét, és azt
a kinevezési okmányban rögzíteni kell. (2) A beszámítható időket napokban kell összeadni, és az évekre történő átszámításnál háromszázhatvanöt napot kell egy
évnek tekinteni. A fennmaradó töredékidőket hónap, nap pontos megjelölésével kell kiszámítani. Az egyszer már
beszámított szolgálati időt ismételten beszámítani semmilyen jogcímen nem lehet.
(3) A hivatásos állományba visszavett személy esetében a végkielégítésre jogosító szolgálati viszony kezdetét külön kell
megállapítani, és abba csak a korábbi végkielégítést követően szolgálati viszonyban töltött, valamint szolgálati
viszonynak minősülő időt lehet figyelembe venni. (4) A szolgálati idő pótlékra jogosultság kezdetének megállapításakor a ténylegesen hivatásos állományban töltött időket
össze kell számítani. 62. § A hivatásos állomány tagjának szolgálati idejét a munkáltatói jogkör gyakorlója megállapítja, módosítja és
nyilvántartja. 63. § (1) A kinevezéskor megállapított szolgálati idő kezdetének a 61. §-ban meghatározottaktól eltérő módosítása az érintett
okirattal igazolt kérelme alapján történhet. Ez esetben a szolgálati idő módosítását a kérelem benyújtását követő
hónap első napjától kell megállapítani. (2) Ha a szolgálati idő kezdő napját a szerv hibájából kell módosítani, a szolgálati időhöz fűződő járandóságok az elévülési
időn belül visszamenőleg járnak. (3) Ha a szolgálati idő módosítása a szolgálati viszony megszüntetését követően, nyugállományba helyezettnél történik,
akkor a korábbi munkáltatói jogkör gyakorlója az erről szóló állományparancs egy példányát a nyugdíjmegállapító
szervnek is megküldi. 40. Az állományra vonatkozó munkáltatói intézkedések kiadásának rendje
64. § (1) A szolgálati viszony keletkezésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos és a szolgálati viszony fennállása
alatt tett munkáltatói intézkedéseket – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a fegyveres szervnél
állományparancsban, miniszteri hatáskörben hozott intézkedéseket határozatban kell elrendelni.
(2) Állományparancsban vagy határozatban kell elrendelni a) a szolgálati viszony keletkezését, a kinevezést, a változó szolgálatteljesítési helyre vonatkozó kinevezést
a szolgálatteljesítési helyek meghatározásával, a különleges állományba vételt,
b) a szolgálati hely, a beosztás változását, módosítását,
c) a besorolást, az előléptetést, az előresorolást, d) az iskolai végzettség megszerzésére vonatkozó előírást,
e) a kitüntetést, a jutalmazást, f) a fegyelmi eljárással kapcsolatos intézkedéseket,
g) az illetmény nélküli szabadság, a rész-szolgálatteljesítési idő engedélyezését,
h) a szolgálati viszony szünetelését, i) a névváltozás átvezetését,
j) a fegyveres szervek közötti, továbbá a fegyveres szervek és a Magyar Honvédség között történő áthelyezést,
a vezénylést, a megbízást, k) a rendelkezési állományba helyezést, annak megszüntetését,
l) a szolgálati viszony megszüntetését, a nyugállományba helyezést,
m) a korábbi munkáltatói intézkedés módosítását és n) mindazokat a döntéseket, amelyek az addig hatályos állományparancs vagy határozat lényeges elemét érintik.
(3) Ha a szolgálati beosztás betöltéséhez egyéb szakirányú képzettség megszerzése, szaktanfolyam elvégzése szükséges,
annak elvégzését – határidő megjelölésével – a kinevezéskor, a szolgálati viszony módosításakor elő kell írni.
(4) Az állományparancs, valamint a határozat szakszerű előkészítéséért az illetékes személyügyi szerv, az abban foglaltak
jogszerűségéért az adott munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a felelős.
(5) A munkáltató által egyidejűleg hozott valamennyi intézkedést lehetőség szerint egy állományparancsban, vagy
határozatban kell elrendelni. (6) Az állományra vonatkozó, munkáltatói döntéseket tartalmazó állományparancsot vagy határozatot úgy kell
elkészíteni, hogy az intézkedéssel érintett valamennyi szerv és személy a rá vonatkozó mértékben a döntésről
tudomást szerezzen. Ennek megfelelően szükséges számú másolatot, vagy kivonatot kell készíteni.
(7) Az állományparancs vagy a határozat eredeti irattári példányát a kiadó szerv személyügyi archívumában évenkénti
csoportosításban kell tárolni és őrizni az irattári terv előírásai szerint.
(8) Központi hatáskörben vagy más szerv által kiadott állományparancs vagy határozat intézkedésre megküldött
példányait személyi iratként kell kezelni, és az iratkezelési szabályzatnak megfelelően az irattári terv előírásai szerint
kell selejtezni. 41. Záró rendelkezések 65. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 36. §, valamint az azt megelőző alcím 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a) a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjai nyugellátásának eljárási rendjéről szóló 16/1997. (IV.
22.) IM rendelet, b) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóság szolgálati viszonyban álló
tagjai szolgálati viszonyának egyes kérdéseiről és a személyügyi igazgatás rendjéről szóló 11/2009. (III. 6.) ÖM
rendelet, c) az igazságügyi és rendészeti miniszter felügyelete, irányítása alá tartozó fegyveres szervekkel hivatásos szolgálati
viszonyban állók szolgálati viszonyáról és a személyügyi igazgatás rendjéről szóló 18/2008. (IX. 18.) IRM rendelet,
valamint d) az igazságügyi és rendészeti miniszter, illetve az önkormányzati és területfejlesztési miniszter irányítása alá
tartozó rendvédelmi szervek és az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság hivatásos állományú tagjainak
nyugellátása, hozzátartozói nyugellátása, valamint baleseti járadéka megállapításának eljárási rendjéről szóló
28/2006. (XI. 9.) IRM-ÖTM együttes rendelet. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
84/2012. (XI. 23.) HM utasítása a 2013. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
– figyelemmel a 2013. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 28/2012. (IX. 4.) NGM rendelet rendelkezéseire –
a 2013. évi munkaszüneti napok körüli munkarenddel kapcsolatban az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, illetve közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire terjed ki. 2. § (1) A 2013. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) augusztus 24., szombat munkanap, pénteki munkarenddel augusztus 19., hétfő pihenőnap,
c) december 21., szombat munkanap, pénteki munkarenddel december 27., péntek pihenőnap.
(2) 2013. augusztus 23-án hétfői, december 6-án keddi munkarendet kell alkalmazni.
3. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezeteknél 2013. december 30-án és 31-én a hivatásos és szerződéses katonák, a
kormánytisztviselők, a közalkalmazottak és a munkavállalók részére az éves szabadság, illetve a ki nem adott,
kifizetésre nem kerülő és érvényben lévő szabadnapok terhére biztosítani kell a szolgálati helytől való távolmaradást.
(2) A HM-ben és a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél csak a hivatali ügyintézéshez
minimálisan szükséges létszámot – szervezeti egységenként (titkárság, főosztály, csoportfőnökség) legalább 1 fő
vezető beosztású hivatali ügyeletest és 1 fő ügyintézőt – kell a szolgálati (munka)helyen biztosítani. A hivatali
ügyeletes szükség esetén legyen képes az adott szervezet személyi állományának kiértesítésére.
(3) A (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezetek vezetői biztosítják telefonon történő elérhetőségüket.
(4) Az állomány 2013. évi szabadságának felhasználását az állományilletékes parancsnokok (vezetők) oly módon tervezik,
hogy az (1)–(2) bekezdésekben foglaltak végrehajtása biztosított legyen.
4. § (1) Az utasítás rendelkezései nem érintik a készenléti és ügyeleti szolgálatok feladatainak, valamint a lakossági ellátási
feladatoknak a folyamatos biztosítását. (2) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek adott időszakra vonatkozó hivatali ügyeletéről a HM Tervezési és
Koordinációs Főosztály kimutatást készít, melyet az utasítás hatálya alá tartozó HM szervek és szervezetek vezetői
részére eljuttat. 5. § Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek a 2013. évi tevékenységükre vonatkozó terveiket az ezen utasításban
foglaltak figyelembevételével készítik el. 6. § Felhatalmazást kap a Honvéd Vezérkar főnöke és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója, hogy az
alárendelt szervezetei munkarendjét – különös tekintettel az általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatottak
munkarendjére – ezen utasítással összhangban részletesen szabályozza. 7. § (1) A 2012. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 133/2011. (XII. 9.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 2. §
(1) bekezdésének e) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
(A 2012. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:)
„e) december 1., szombat munkanap, pénteki munkarenddel december 31. hétfő pihenőnap,”
(2) Az Ut. 2. § (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
(A 2012. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:)
„f) december 15., szombat munkanap, pénteki munkarenddel december 24., hétfő pihenőnap.”
(3) Az Ut. 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) 2012. április 20. pénteken, 2012. október 26. pénteken, 2012. november 30. pénteken és 2012. december 14.
pénteken hétfői munkarendet kell alkalmazni.” (4) Hatályát veszti az Ut. 3. § (1) bekezdésében az „és 2012. december 31-én” szövegrész.
8. § Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba és 2014. január 31-én hatályát veszti.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
39/2018. (VI. 7.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a miniszterelnök kabinetfőnökének javaslatára
Kiss-Hegyi Esztert
– 2018. június 1-jei hatállyal – és
dr. Korom Renátát
– 2018. június 11-ei hatállyal –
a Miniszterelnöki Kabinetiroda helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1122/2017. (III. 17.) Korm. határozata a mobil távközlési szolgáltatások központosított közbeszerzés keretében történő igénybevételéről.
A Kormány
 1. felhívja a  minisztereket, hogy gondoskodjanak arról, hogy a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint
a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 1. § (1) bekezdésében felsorolt szervezetek a KM01KGSM16. számú, „Mobil távközlési szolgáltatások
beszerzése 2016” tárgyú keretmegállapodás alapján megkössék az egyedi előfizetői szerződéseket, és végrehajtsák
a szolgáltatóváltás miatti hívószámhordozásokat;
Felelős: miniszterek
Határidő: azonnal 2. felkéri a  Korm. rendelet 4.  § (1)  bekezdése alapján a  központosított közbeszerzési rendszerbe bejelentkezett
szervezeteket, hogy vizsgálják meg a KM01KGSM16. számú, „Mobil távközlési szolgáltatások beszerzése 2016” tárgyú
keretmegállapodáshoz való csatlakozás lehetőségét és gazdasági előnyeit.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
442/2015. (XI. 2.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (2) bekezdés a) pontja
és 83.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére, a  hivatásos szolgálati viszony közös
megegyezéssel történő megszüntetéséről szóló megállapodásra tekintettel – Telkes András nemzetbiztonsági
dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát 2015. november 15-ei hatállyal megszüntetem.
Budapest, 2015. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1160/2012. (V. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Művészetek Palotája
Közhasznú Nonprofit Kft. tőkepótlásához 350,6 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el
elszámolási és visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím, 2. Gazdasági
társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra azonnal elszámolásra és a visszatérítési kötelezettség teljesítésére: 2012. június 30.
2. A Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása esetén a légitársaság utasainak nyújtandó
állami segítség forrásbiztosításának céljából a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szánt tartalék terhére történő
költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról szóló 1016/2012. (I. 31.) Korm. határozat 1. pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: „1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 23. §-a alapján 2000 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti járatainak leállása esetén
a légitársaság utasainak nyújtandó állami segítség forrásbiztosítása érdekében – elszámolási és a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel – a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 1. melléklet, XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím előirányzata
terhére, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 41. A légiutas-szállítás
rendkívüli feladatainak ellátása alcím javára, amelyből a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. menetrend szerinti
járatainak leállása miatt beálló válsághelyzet kezeléséhez szükséges rendkívüli intézkedésekről szóló 5/2012. (I. 31.)
Korm. rendeletben foglaltak szerint lehet kiadást teljesíteni. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. június 30.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
401/2017. (X. 18.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/1438/3/2017. számú előterjesztésére – Orcic Orjana (születési
hely, idő: Szabadka [Jugoszlávia], 1991. szeptember 15.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. szeptember 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
94/2013. (II. 27.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Doncsev Andrást 2013. február 28-ai hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2013. február 22. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
42/2011. (HK 11.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t es intézkedése az európai fegyverzet-korlátozási, leszerelési, valamint a nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények által előírt adatszolgáltatási és ellenőrzési feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) és (4) bekezdéseiben és
101. § (1) bekezdésének g) pontjában, valamint (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az európai fegyverzet-korlátozási, leszerelési, valamint nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények végrehajtásáról szóló 64/2011. (VI. 10.) HM utasítás rendelkezéseire – az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, vala
mint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Jelen intézkedés rendelkezéseit kell alkalmazni az
Európai Hagyományos Fegyveres Erőkről szóló Szerződés (a továbbiakban: CFE Szerződés), a Bizalom- és Biztonságerősítő Intézkedések 1999. évi Bécsi Dokumentuma
(a továbbiakban: Dokumentum), valamint a Dokumentum
alapján megkötött kétoldalú megállapodások, a Nyitott
Égbolt Szerződés által előírt adatszolgáltatási és ellenőrzési, valamint a Katonai Információk Globális Cseréje című
dokumentum (Global Exchange of Military Information, a
továbbiakban: GEMI) (a továbbiakban együtt: Szerződések) által előírt adatszolgáltatási feladatok végrehajtása
során.
2. Az adatszolgáltatási kötelezettségek,
bejelentések végrehajtása 3. A CFE Szerződés, a Dokumentum, a Nyitott Égbolt
Szerződés és a GEMI előírásai szerint a Magyar Köztársaság hagyományos fegyverzetére, harci technikájára, létszámadataira és hagyományos fegyveres erőinek szervezeti felépítésére vonatkozóan a HM Nemzetközi Együttműködési és Fegyverzetellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: HM NEFEH) bejelentéseket tesz és információt szolgáltat a részes/résztvevő Államok számára.
4. Az adattárak előkészítéséhez szükséges információkat a HM NEFEH kezdeményezésére az érintett honvédelmi szervezetek minden év október 20-ig biztosítják a HM
NEFEH részére. Az adattárakat a részes/résztvevő Államok felé történő továbbítást megelőzően egyeztetni kell az
adatszolgáltató szervezetekkel.
5. A Szerződések előírásainak betartása és a nemzetközi
jelentési kötelezettségek teljesítése érdekében a HM NEFEH évközi változásokról tájékoztatást küld a részes/résztvevő Államok részére. A Szerződések hatálya
alá tartozó technikai eszközzel rendelkező szervezetek
ezen eszközök átadásáról, áthelyezéséről, átcsoportosításáról 5 napon belül tájékoztatást küldenek a HM NEFEH
részére, mely tájékoztatás alapján a szükséges nemzetközi
bejelentéseket végrehajtja.
6. A Szerződések végrehajtásában érintett részes/résztvevő Államoktól beérkező adatok, bejelentések feldolgozását, a politikai és katonai felső vezetés tájékoztatását a
HM NEFEH végzi.
7. Az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet
(továbbiakban: EBESZ) kommunikációs hálózatának és a
NATO fegyverzet-ellenőrzést támogató adatbázisának
(NATO VERITY rendszer) a Magyar Köztársaság Külügyminisztériumához (a továbbiakban: KüM) és a
HM-hez telepített munkaállomásainak fenntartásáért, üzemeltetéséért a HM NEFEH a felelős.
8. A HM NEFEH összegzett éves és évközi, valamint a
honvédelmi szervezetek részletes adat-szolgáltatási feladatait az intézkedés 1. melléklete tartalmazza.
3. Helyszíni ellenőrzések, megfigyelő repülések
és rendezvények biztosítása
9. A CFE Szerződés, a Dokumentum és a Dokumentum
alapján kötött kétoldalú megállapodások, valamint a Nyitott Égbolt Szerződés előírásai szerint a Magyar Köztársaság területén és a részes/résztvevő Államok területén végzett helyszíni ellenőrzése, értékelések, megfigyelő repülések és egyéb rendezvények (a továbbiakban: nemzetközi
ellenőrzések) tervezéséért, a Szerződésekben előírt kötelezettségek és határidők betartásáért, az előírt okmányok
előkészítéséért, és a végrehajtás koordinálásáért a HM
NEFEH a felelős.
10. A nemzetközi ellenőrzések fogadására kötelezett
szervezetek jegyzékét, valamint az érintett szervezetekről
az éves adattárakban közölt információkat a HM NEFEH
minden év január 1-jéig megküldi az érintetteknek. A nemzetközi ellenőrzések fogadásában érintett honvédelmi
szervezetek éves felkészítését, illetve a fegyverzet-ellenőrök felkészítését és továbbképzését a HM NEFEH végzi.
11. A HM NEFEH a nemzetközi ellenőrzések végrehajtása, a külföldi ellenőrcsoportok kísérése érdekében kérheti más szervezetek állományából szakértők kijelölését és
biztosítását. A kijelölt és felkészített ellenőröket – képzettségük és tapasztalatuk alapján, az állományilletékes parancsnokaik egyetértésével – oktatói, előadói, csoportparancsnoki vagy beosztott ellenőri, megfigyelői, kísérői feladatokra bevonhatja.
12. A Szerződésekből adódó feladatok ellátására a helyszíni ellenőrzésekben, a megfigyelő repülések fogadásában és a rendezvények lebonyolításában érintett honvédelmi szervezetek vezetői (parancsnokai), olyan tiszteket jelölnek ki, akik eredeti beosztásuk mellett a Szerződésekből adódó feladatokat is ellátják.
13. A nemzetközi ellenőrzések logisztikai támogatását a
HM Protokoll és Rendezvényszervező Igazgatóság (a továbbiakban: HM PRI) végzi. A földi és légi szállító eszközöket és a Nyitott Égbolt megfigyelő repülésekhez megfigyelő repülőgépet, a rendészeti biztosítást az MH kijelölt
katonai szervezetei biztosítják. A Nyitott Égbolt megfi
gyelő rendszer szenzorjait, a vezérlő- és annotációs berendezéseket, az útvonaltervező és feldolgozó szoftvereket, a
laboratóriumi kidolgozó- és másolóberendezéseket, a digitalizáláshoz szükséges eszközt, valamint a szükséges alapanyagokat és szakszemélyzetet a HM Térképészeti Közhasznú Nonprofit Kft. (a továbbiakban: HM TNKFT) biztosítja.
14. A CFE Szerződés hatálya alá eső haditechnikai eszközök rendszeresítése, rendszerből való kivonása (értékesítése, átalakítása, megsemmisítése) esetén az előírások
betartásáért a HM NEFEH felelős. A HM NEFEH a CFE
Szerződés hatálya alóli kivonás tényét jegyzőkönyvben
rögzíti és az ott előírt ellenőrzéseket követően – igény esetén – arról igazolást ad ki.
15. A szakmai-gyakorlati feladatok tervezése, előkészítése során a HM NEFEH az érintett honvédelmi szervezetek képviselőinek bevonásával szakértői munkacsoportok
összehívását kezdeményezi.
16. Az érintett honvédelmi szervezetek részletes feladatait az intézkedés 2. melléklete tartalmazza.
4. Záró rendelkezések 17. Ez az intézkedés a közzétételét követő 8. napon lép
hatályba.
18. Az érintett honvédelmi szervezetek vezetői (parancsnokai) a jelen intézkedésben meghatározott feladatok
végrehajtásra, az intézkedés hatálybalépését követően
90 napon belül pontosítják belső rendelkezéseiket, kiegészítik a Szervezeti és Működési Szabályzataikat, az érintett 24 órás őr- és ügyeleti szolgálatok szolgálati utasításait, illetve az alárendeltségükbe tartozó, a feladatkör végzésére kijelölt személyek munkaköri leírásait.
19. Az intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az európai fegyverzet-korlátozási, leszerelési,
valamint a nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények
által előírt adatszolgáltatási és ellenőrzési feladatok végrehajtásáról szóló 69/2007. (HK 13.) HM védelempolitikai
szakállamtitkári szakutasítás.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
310/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Ádám Attila, A Magyar Polgári Demokráciáért Alapítvány (6721 Szeged, Vadász u. 4/A.) elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 23-án aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük az Alkotmány és a kapcsolódó törvények olyan tartalmú módosítását, hogy az egyéni országgyűlési képviselők a választókerületükben névjegyzékbe
vett választópolgárok egyötödének kezdeményezésére tartandó szavazáson, a választókerületben névjegyzékbe vett
választópolgárok szavazatainak egyszerű többségével
visszahívhatók legyenek.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az
aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
20/2019. (II. 28.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 283.  § (4)  bekezdésének a)  pontja és a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján – az  emberi erőforrások
miniszterének javaslatára –
dr. Mészáros Árpád Józsefet, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2019. február 28-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök