text:
40/2004. (IV. 7.) FVM rendelete a növényfajták állami elismeréséről.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
2003. évi LII. törvény (a továbbiakban: törvény) 30. §-a
(2) bekezdésének a) és b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § Az e rendeletben foglaltakat
a) a szántóföldi növények, a zöldség-, gyógy-, illó
olajos és fűszernövények (a továbbiakban együtt: zöldségnövények), a szőlő és a gyümölcstermő növények nemes
és alany fajtáinak, továbbá a dísz- és erdészeti növények
fajtáinak a növényfajták állami elismerésével összefüggő bejelentésére, a törvényben előírt vizsgálatok
elvégzésére, az ezen növényfajták állami elismerésére,
illetve annak meghosszabbítására és visszavonására, a
fajtafenntartás eredményességének ellenőrzésére,
b) a növényfajta-oltalomhoz szükséges DUS-vizsgálatok elvégzésére, c) az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet
(a továbbiakban: minősítő intézet) és a Fajtaminősítő
Bizottság működésére,
d) a növényfajták nemesítésével foglalkozó, a fajtafenntartást végző, illetve képviselőként eljáró természetes
és jogi személyekre, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra
kell alkalmazni. 2. § (1) A növényfajták állami elismeréséhez és a növényfajta-oltalom megszerzéséhez szükséges kísérleti vizsgálatokat — a Fajtaminősítő Bizottság által jóváhagyott módszertan szerint — a minősítő intézet végzi.
(2) Az állami elismerésre, illetve Szállítói Fajtajegyzékre vételre kötelezett növényfajok listáját — a hasznosítási célok megjelölésével — az 1. számú melléklet tartalmazza.
Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
1. összehasonlító (standard) fajta: a gazdasági értékvizs
gálat során alkalmazott közismert, elterjedt fajta vagy ezen
fajták átlaga, amelyhez a többi fajtát hasonlítják,
2. referencia fajta: a tartós vetőmagtárolóban vagy ültetvényben megőrzött, közismert hazai vagy külföldi fajta,
amelyhez a DUS-vizsgálat során a vizsgált fajtákat hasonlítják,
3. példa fajta: egyes morfológiai, beltartalmi, rezisztencia vagy egyéb fajtatulajdonság jellemzéséhez, leírásához
etalonként használt fajta,
4. géntechnológiával módosított növényfajta: fajta,
amelynek génállományát génsebészeti beavatkozással
olyan módon változtatták meg, ahogyan az természetes
úton nem menne végbe,
5. fajtajelölt: a minősítő intézethez Nemzeti Fajtajegyzékre vétel céljából, illetve fajtaoltalmi vizsgálatokra bejelentett növényfajta,
6. fajtavizsgálat: a Nemzeti Fajtajegyzékre vételre, illetve növényfajta-oltalom céljára bejelentett fajták — nemzetközileg ajánlott, vagy ennek hiányában a minősítő intézet által kifejlesztett módszerekkel beállított kísérletekben
végzett — hivatalos DUS-vizsgálata és — ahol ez követelmény — gazdasági értékvizsgálata,
7. tartós vetőmagtárolás: az államilag elismert, illetve
növényfajta-oltalomban részesített fajták — kijelölt hibridek esetén azok komponensei is — és a referencia és példa
fajták nemzetközi szabvány szerint előkészített vetőmagjának középtávú megőrzése, a gyűjtemény fenntartása,
8. UPOV-egyezmény (International Convention for the
Protection of New Varieties of Plants): az új növényfajták
oltalmára 1961. december 2-án létesült, Genfben, 1972.
november 10-én, 1978. október 23-án és 1991. március
19-én felülvizsgált Nemzetközi Egyezmény,
9. Közösségi Növényfajta Hivatal (Community Plant Variety Office, CPVO): a Tanács közösségi növényfajta-oltalomról szóló 2100/94/EK rendelete alapján működő közösségi növényfajta-oltalmi hatóság,
10. harmadik ország: az Európai Unió tagállamain kívüli ország.
Az állami elismerésre bejelentés 4. § (1) A fajtajelölt állami elismerésre bejelentését a 2. számú melléklet szerinti nyomtatványon, három példányban
kell benyújtani a minősítő intézethez.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) a növényfaj latin és magyar nevét,
b) a fajta nemesítői jelzését, illetve a javasolt fajtanevet,
c) a bejelentő nevét és címét,
d) ha van képviselő, annak nevét és címét,
e) a fajta származását és a nemesítés módját,
f) nyilatkozatot arról, hogy a fajta géntechnológiával
módosított-e,
g) a fajta fenntartójának nevét és címét,
h) a fajta termesztési és hasznosítási célját, valamint,
hogy
i) milyen néven és mely országokban regisztrált vagy
oltalmazott a fajta, illetve milyen néven és mely országokban kérelmezték ezt.
(3) A bejelentéshez mellékelni kell
a) a bejelentő meghatalmazását, amennyiben a növény
fajtát képviselő jelenti be,
b) a géntechnológiával módosított növényfajta eseté
ben a kibocsátási engedélyt,
c) a technikai kérdőívet.
(4) A bejelentés tartalmazhatja a nemesítők nevét és a
nemesítési arányokat.
(5) A bejelentés adatainak valódiságát a bejelentő aláírásával igazolja.
(6) Bejelentéskor a javasolt fajtanév megjelölése mellőzhető. (7) A végleges fajtaelnevezésre vonatkozó javaslatot a
minősítő intézet részére az utolsó vizsgálati év kezdetén a
3. számú melléklet szerinti nyomtatványon be kell jelenteni.
(8) A más hatóságnál már regisztrált vagy bejelentett
fajtát eredeti fajtanévvel, illetve jelzéssel kell bejelenteni.
Korábban regisztrált vonalakat új hibrid előállításhoz új
kombinációban is csak az eredeti elnevezéssel lehet megjelölni. A bejelentő köteles a minősítő intézettel közölni,
ha a fajtát az eredeti fajtanévtől eltérő szinonim névvel már
valamely országban bejelentették vagy regisztrálták. A minősítő intézet ezt köteles nyilvántartásaiban szerepeltetni.
(9) A szántóföldi növényfajok hibridjeit (kukorica, napraforgó, repce, cirokfélék, rozs és kender) csak a kialakító
vonalak (törzsek, fajták stb.; a továbbiakban: vonalak) és a
keresztezési képlet egyidejű közlésével lehet bejelenteni.
A bejelentést a minősítő intézetnek az üzleti titok, illetve
a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok védelmére vonatkozó jogszabályokban foglaltakkal összhangban kell kezelnie. Külföldön vagy belföldön már regisztrált vonalak esetében az eredeti megnevezést kell alkalmazni. A bejelentett hibrid keresztezési képletét (összetételét) a bejelentés
után nem lehet megváltoztatni.
5. § (1) Az egyes növényfajok esetében a bejelentési határidőt, a DUS-vizsgálatokhoz szükséges szaporítóanyag be
érkezési határidejét, mennyiségét és a vonatkozó minőségi
előírásokat a 4. számú melléklet, a gazdasági értékvizsgálatokhoz szükséges szaporítóanyagra vonatkozó mennyiségi
és minőségi előírásokat az 5. számú melléklet tartalmazza.
(2) A szántóföldi növényfajok hibridjeinek vizsgálatát
csak a korábban még nem bejelentett, illetve nem regisztrált kialakító vonalak, alapegyszeresek vetőmagja és a hibrid vetőmag egyidejű átadása esetén kezdi meg a minősítő
intézet. Új hibrid bejelentésekor, ha annak valamely komponense más bejelentő kérésére állami elismerésben részesült, egy éves fajta-összehasonlító vizsgálatot kell végezni.
(3) Ha a bejelentés, illetve a szaporítóanyag a 4. és
5. számú mellékletben meghatározott határidő után érkezik be a minősítő intézethez, úgy a vizsgálatokat csak a
következő évben lehet megkezdeni.
(4) A minősítő intézet a bejelentéseket a beérkezéstől
számított 15 napon belül szakmai és alaki szempontból elbírálja és nyilvántartásba veszi, ha a bejelentő a bejelentésre szolgáló nyomtatványt a 4. § (2) bekezdésének
a)—g) pontjaiban foglaltak tekintetében hiánytalanul
kitöltötte és a szükséges mellékleteket csatolta. A minősítő
intézet a bejelentőt erről a bejelentés beérkezésétől számított 30 napon belül határozatban értesíti.
(5) A bejelentésre vonatkozó kérelmet a minősítő intézet elutasítja, ha az a 4. § (2) bekezdésének h) és i) pontjaiban foglaltak tekintetében hiányos és a hiánypótlásra
történő felhívás kézhezvételétől számított 15 napon belül
a bejelentő azt nem pótolja.
6. § (1) A minősítő intézet a vizsgálat ideje alatt — a fajta
állami elismeréséig — a fajnév, a fajtanév, a fajta nemesítői
jelzése, a fajtabejelentő, a képviselő és a bejelentés időpontja kivételével a kérelemben szereplő és a fajtára
vonatkozó információkat, illetve adatokat az üzleti titok,
illetve a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok védelmére
vonatkozó jogszabályokban foglaltakkal összhangban
kezeli.
(2) A bejelentő a bejelentésre vonatkozó kérelemben foglalt adatok megváltozását a változást követő 30 napon belül
köteles a minősítő intézetnek írásban bejelenteni. A kérelemben foglaltak a nemesítők neve és a nemesítői arányok tekintetében csak az érintettek együttes nyilatkozata vagy jogerős
bírósági határozat alapján változtathatók meg.
Bejelentés fajtaoltalmi vizsgálatra 7. § (1) A növényfajta-oltalmi eljárás céljára végzett kísérleti
vizsgálatokat — a bejelentő kérelmére — a minősítő inté
zet végzi. A vizsgálati eredményt a növényfajta bejelentőjének a minősítő intézet küldi meg.
(2) A bejelentő a minősítő intézethez a DUS-vizsgálatra
vonatkozó kérelmet
a) a növényfajta állami elismerésre történő bejelentésével egyidejűleg, vagy
b) a növényfajta-oltalmi eljárás céljára külön nyújthatja be, illetve
c) kérheti a korábban elvégzett vagy a vizsgálat alatt
lévő növényfajta DUS-vizsgálati eredményének kiadását a
növényfajta-oltalom megszerzéséhez.
(3) A vizsgálati kérelemhez a bejelentőnek — amennyiben a növényfajta állami elismeréséhez korábban azt nem
nyújtotta be — az UPOV szerinti, illetve nemzeti technikai
kérdőívet két példányban kell benyújtania.
8. § (1) A minősítő intézet az állami elismerésre, illetve a
növényfajta-oltalomhoz szükséges DUS-vizsgálatra bejelentett és a külföldi társhatóságok által DUS-vizsgálatra
beküldött fajtákról — a bejelentés sorrendjében — közhitelű nyilvántartást vezet.
(2) A bejelentésről, illetve a bejelentés visszavonásáról
haladéktalanul értesíteni kell a Magyar Szabadalmi Hivatalt, az Európai Unió tagállamainak és az UPOV tagországainak társhatóságait, valamint a Közösségi Növényfajta
Hivatalt.
A fajták kísérleti vizsgálata 9. § (1) A fajtajelölteket a bejelentések elfogadása után a
minősítő intézet DUS- és — ahol ez előírás — gazdasági
értékmegállapító kísérletekben vizsgálja. A növényfajonként külön-külön meghatározott feltételek szerint a minősítő intézet a közösségi jogszabályok és a Közösségi
Növényfajta Hivatal technikai előírásai, illetve az UPOV
által ajánlott és a Fajtaminősítő Bizottság által jóváhagyott
— a minősítő intézet által az érdekeltek számára hozzáférhető módon közzétett — módszerek alapján
a) szántóföldi fajták esetén DUS-vizsgálatot és gazdasági értékvizsgálatot,
b) zöldség, gyümölcs, dísznövény és erdészeti fajok fajtái esetén csak DUS-vizsgálatot,
c) szőlőfajták esetén a fiziológiai — különösen a termesztési és felhasználási cél szempontjából döntő, az
Európai Közösség által a szőlő vegetatív szaporítóanyagok
forgalmazásáról szóló jogszabályokban meghatározott —
tulajdonságok megállapítására irányuló vizsgálatot
végez. (2) Szőlőklónok esetén az (1) bekezdés c) pontja szerinti fiziológiai tulajdonságokat kell meghatározni, azonban
a megkülönböztethetőség helyett azt kell vizsgálni, hogy a
klón a fenotípusos bélyegek alapján megfelel-e az adott
fajtának.
(3) A gazdasági értékvizsgálat elvégzése nem előírás
a) szántóföldi növényfajok hibridjeinek komponensei
nél, valamint
b) azon fűfajoknál, amelyeknél a bejelentő nyilatkozik
arról, hogy a bejelentett fajtát nem kívánják takarmányozási célra felhasználni.
(4) Amennyiben a csak DUS-vizsgálatra kötelezett növényfajok körében a vizsgált fajta állományán olyan termesztési tulajdonság megállapítására kerül sor, amely a
fajta termesztését veszélyeztetné, környezeti vagy humánegészségügyi veszélyt jelentene, a minősítő intézet köteles
ezeket az eredményeket nyilvánosságra hozni. Az ilyen
eredmények alapján a fajta Nemzeti Fajtajegyzékre vétele
megtagadható.
(5) Az állami elismeréshez és a növényfajta-oltalomhoz
szükséges DUS-vizsgálatokat a minősítő intézet saját kísérleti hálózatában végzi, de kétoldalú megállapodás alapján más UPOV tagország társintézményével is elvégeztetheti, illetve a már meglévő eredményeket átveheti. Olyan
növényfajnál, amelynek tekintetében a minősítő intézet
által végzendő DUS-vizsgálat feltételei nem adottak, a
DUS-vizsgálat a minősítő intézet közreműködésével, illetve felügyeletével a bejelentőnél is végezhető.
(6) A minősítő intézet az állami elismeréshez szükséges
gazdasági értékvizsgálatokat saját kísérleti hálózatában,
illetve kihelyezett kísérletekben végzi. A minősítő intézet
a kihelyezett kísérlet elvégzésével más arra alkalmas
és a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) által erre jóváhagyott természetes vagy jogi személyt, illetve jogi személyiség nélküli
gazdasági társaságot is megbízhat. A kihelyezett kísérletek
eredményeit csak akkor lehet elfogadni, ha azokat a minősítő intézet által alkalmazott módszertan szerint állították
be. A kihelyezett kísérleteket a minősítő intézet szervezi,
ellenőrzi és értékeli.
10. § (1) A kísérleti vizsgálatoknak ki kell terjedniük mindazon tényezőkre, amelyek a fajta
a) megkülönböztethetőségének — szőlőklónok esetén
azonosságának —, egyöntetűségének (egyneműségének)
és állandóságának megállapításához, a fajta leírásához és
szántóföldi hibridek esetén a kombináció ellenőrzéséhez
szükségesek, valamint
b) a termesztés, feldolgozás, illetve felhasználás során
gazdasági jelentőséggel bírnak.
(2) A DUS-vizsgálatok időtartama legalább két értékelhető termőév, illetve egy termelési ciklus. A bejelentett
szántóföldi és zöldség fajtajelöltek megkülönböztethetőségének, egyöntetűségének (egyneműségének) és állandóságának vizsgálatát a bejelentést követő termesztési időszakban, szőlő és gyümölcs esetén a termőre fordulást
követően kell megkezdeni.
(3) A gazdasági értékvizsgálat időtartamát az 5. számú
melléklet tartalmazza. A gazdasági értékvizsgálat a bejelentést követő termesztési időszakban kezdődik. Ha a gazdasági értékvizsgálat az 5. számú melléklet szerinti időtartamnál korábban lezárható, a minősítő intézet a fajta állami elismerésére előterjesztést készíthet.
(4) Géntechnológiával módosított növényfajta kísérleti
vizsgálata csak kibocsátási engedéllyel és a külön jogszabályokban foglaltak figyelembevételével kezdhető meg.
(5) A fajta vizsgálata során a kísérletek a Fajtaminősítő
Bizottság által meghatározott és közzétett módon megtekinthetők.
11. § (1) A fajtajelöltek kísérletbe állításához szükséges szaporítóanyagokat a bejelentő a minősítő intézet által meghatározott időpontig és helyen — harmadik országból származó fajta esetében vámkezelten — térítésmentesen köteles a minősítő intézet rendelkezésére bocsátani a 4. és
5. számú mellékletben foglaltak szerint. A kijelölt összehasonlító, példa, illetve referencia fajta bejelentőjének, illetve a képviselőnek a minősítő intézet által előírt kísérleti
szaporítóanyag mennyiséget térítés ellenében a minősítő
intézet rendelkezésére kell bocsátania a gazdasági érték- és
a DUS-vizsgálatokhoz.
(2) A nem megfelelő minőségű szaporítóanyag miatt
nem értékelhető kísérlet után a teljes vizsgálati díjat meg
kell fizetni.
(3) Ha a minősítő intézet a kísérletekhez szükséges
telepítési anyagot központilag állítja elő, az előállítás költségeit a bejelentő köteles a minősítő intézet részére megtéríteni.
(4) A minősítő intézet a kísérleti célra beküldött
a) szaporítóanyagot kizárólag hivatalos vizsgálatok el
végzésére használhatja fel, ideértve az UPOV tagországokkal kialakított kétoldalú nemzetközi fajtavizsgálati együttműködési kötelezettségeket is,
b) vetőmagból a 4. számú melléklet szerinti letéti mintát a vonatkozó előírások szerint tartós tárolóba helyezi;
amennyiben a vizsgálat megszűnik, a letéti mintával a bejelentő rendelkezhet.
(5) A minősítő intézet hibájából értékelhetetlen kísérleteket a minősítő intézet saját költségén megismétli.
12. § (1) A minősítő intézet a bejelentett fajták DUS-vizsgálatát a Közösségi Növényfajta Hivatal technikai előírásai
és az UPOV Technikai Bizottsága által elfogadott irányelvek, illetve azok hiányában a minősítő intézet és az
együttműködő társintézetek által kialakított és a Fajtaminősítő Bizottság által jóváhagyott nemzeti irányelvek szerinti módszertan alapján végzi. A vizsgálati módszertant a
minősítő intézet megfelelő formában közzéteszi.
(2) A DUS-vizsgálatok éves részeredményeit és a végleges eredményt a minősítő intézet csak a bejelentővel, illetve képviselőjével közli. A minősítő intézet a Nemzeti Fajtajegyzékre vétel esetén a hivatalos fajtaleírást nyilvánosan
kezeli. A keresztezési képletet és a vonal leírását a bejelentő ellenkező rendelkezéséig bizalmasan kell kezelni, az
nem hozható nyilvánosságra.
(3) A gazdasági értékvizsgálatra kijelölt fajokból a fajta
termesztési és felhasználási értékeinek megállapítására a
minősítő intézet kisparcellás gazdasági értékvizsgálati kísérleteket állít be.
(4) A gazdasági értékvizsgálatok módszereit és éves
eredményeit a minősítő intézet közzéteszi.
(5) A bejelentő vagy képviselője jogosult betekinteni az
általa bejelentett növényfajtára vonatkozó vizsgálati adatokba.
13. § (1) A fajtavizsgálat — az évelő és fás növények kivételével — a bejelentő kérésére legfeljebb egy évig szüneteltethető.
(2) A bejelentő az állami elismerés iránti kérelmet a
vizsgálat időszakában visszavonhatja. A bejelentőnek a
kukorica, napraforgó, rozs, repce és kender hibridek, illetve a cirokfélék hibridjei bejelentésének visszavonásakor a
komponensek visszavonásáról vagy további vizsgálatáról is
nyilatkoznia kell.
(3) A minősítő intézet a vizsgálatokat megszünteti, egyidejűleg a bejelentés érvényét veszti, ha
a) a lezárult DUS-vizsgálat eredményei nem felelnek
meg a vizsgálati követelményeknek,
b) a bejelentő — az (1) bekezdésben foglaltak kivételével — a minősítő intézetnek a kísérlet lefolytatására a
meghatározott mennyiségben és minőségben nem tud vizsgálati anyagot biztosítani,
c) a bejelentő a minősítő intézettel a bejelentőíven hamis adatokat közölt, vagy
d) a bejelentő a vizsgálati díjat a megadott határidőig
nem fizette meg.
(4) A minősítő intézet a vizsgálat megszüntetéséről határozatot hoz, amely ellen az államigazgatási eljárás általános szabályai szerint van helye jogorvoslatnak.
14. § Az állami elismerés, illetve a növényfajta-oltalom megszerzésével kapcsolatos vizsgálatokhoz szükséges, az
5. számú mellékletben meghatározott mennyiségű és minőségű szaporítóanyagot a bejelentő, illetve képviselője
harmadik országból — a növényegészségügyi jogszabályokban foglaltak teljesítése mellett — engedély nélkül
hozhatja be.
Egyedi szaporítási engedély 15. § (1) Az állami elismerésre bejelentett fajok fajtáira egyedi szaporítási engedély adható.
(2) A szántóföldi és zöldség fajok fajtáira engedély egyéves eredményes DUS-vizsgálat alapján kérelmezhető. Az
egyedi szaporítási engedély a szántóföldi fajok szaporítóanyagának forgalmazására nem jogosít.
(3) A szőlő és gyümölcs fajok fajtáira vonatkozó engedély egyben a forgalomba hozatalra is kiterjed.
(4) Az (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelmet a
vetést vagy telepítést megelőzően — a minisztérium részére címezve — a minősítő intézetnél kell benyújtani.
(5) Az egyedi szaporítási engedély a fajtajelölt állami
elismeréséig, illetve a vizsgálat megszüntetéséig érvényes.
DUS-vizsgálati jelentés a növényfajta-oltalomhoz 16. § A növényfajta-oltalmi eljárás céljára külön vagy az állami elismeréssel együtt benyújtott kérelem alapján elvégzett DUS-vizsgálatról a minősítő intézet időközi vagy végleges DUS-vizsgálati jelentést készít. A minősítő intézet a
végleges jelentésben nyilatkozik arról, hogy a fajta megkülönböztethető, egyöntetű (egynemű) és állandó-e. Ha a
minősítő intézet a fajtát megkülönböztethetőnek, egyöntetűnek (egyneműnek) és állandónak minősíti, a jelentéshez mellékeli a fajtaleírást, amit egyúttal a bejelentőnek
is megküld.
A növényfajták állami elismerése, annak elutasítása
és visszavonása
17. § (1) A kísérleti vizsgálatok eredményei alapján a minősítő intézet előterjesztést készít a Fajtaminősítő Bizottság
részére, és egyúttal javaslatot tesz
a) a növényfajta állami elismerésére,
b) a növényfajta vizsgálatának megszüntetésére,
c) a növényfajta állami elismerésének visszavonására,
illetve
d) a növényfajta állami elismerésének meghosszabbí tására,
e) a mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajta
elnevezéseinek alkalmasságára vonatkozó végrehajtási
szabályok megállapításáról szóló, a Bizottság 930/2000/EK
rendeletében foglaltak szerint másik fajtanév bejegyzésére,
vagy
f) újabb fajtafenntartó bejegyzésére. (2) Az előterjesztésnek — a bejelentésre vonatkozó kérelemben foglaltak alapján — tartalmaznia kell:
a) a faj nevét,
b) a fajta nemesítői jelzését,
c) a bejelentő nevét és címét, továbbá harmadik ország
beli bejelentő esetében a képviselő nevét és címét,
d) a fajtafenntartó nevét és címét,
e) a fajta származását, előállításának módját (kereszte
zési képlet), továbbá, hogy
f) a fajta géntechnológiával módosított szervezet-e.
(3) Az előterjesztésnek a vizsgálatok alapján tartalmaznia kell:
a) a fajta kísérleti vizsgálatának időtartamát,
b) a fajta termesztési és hasznosítási célját,
c) a fajta DUS-vizsgálati eredményét (szántóföldi
növények hibridjei esetében a komponenseket is),
d) a fajta leírását a CPVO-, UPOV- vagy nemzeti irány
elvek alapján (hibridek esetén a komponenseket is),
e) a fajta gazdasági értékvizsgálatának eredményeit az
arra kötelezett fajok esetében,
f) a 9. § (4) bekezdése szerinti tulajdonságokat,
g) a javasolt és a minősítő intézet által ellenőrzött faj
tanevet,
h) a döntési javaslatot és annak indoklását.
(4) Az Európai Unió valamely tagállamában vagy harmadik országban már regisztrált fajták esetén az eredeti
fajtanevet kell alkalmazni, de indokolt esetben — a mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtaelnevezéseinek
alkalmasságára vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, a Bizottság 930/2000/EK rendeletében foglaltak szerint — szinonim név adható.
(5) Az állami elismerés időpontját legalább 90 nappal
megelőzően a javasolt fajtanevet az Európai Unió tagállamai hatóságainak tudomására kell hozni, biztosítva a felszólalás lehetőségét.
18. § (1) A Nemzeti Fajtajegyzéken csak olyan fajta szerepelhet, amelynek a minősítő intézetnél nyilvántartott fajtafenntartója van.
(2) A fajta állami elismerése az állami elismeréshez
szükséges ismételt DUS-vizsgálatok eredményei alapján a
bejelentő kérelmére meghosszabbítható, ha a fajta eredeti
fajtaleírásban rögzített tulajdonságai nem változtak meg.
Ha a bejelentő az állami elismerés meghosszabbítására
igényt tart, úgy azt a lejárat időpontja előtt legalább két
évvel kérelmeznie kell.
(3) Ha a minősítő intézet az állami elismerés lejártáig
nem dönt a meghosszabbítási kérelemről, az állami elismerés a döntés időpontjáig meghosszabbodik.
(4) Nem hosszabbítható meg az állami elismerés, ha
a) a lejárat időpontja előtt legalább két évvel nem kez
deményezik a meghosszabbítást,
b) a DUS-vizsgálat során megállapítást nyer, hogy a
fajta már nem megkülönböztethető, vagy nem egyöntetű
(egynemű), illetve nem állandó,
c) a bejelentő nem fizeti meg az állami elismerés időtartama alatt végzett azonossági vizsgálatokért fizetendő
díjat.
19. § (1) Az állami elismerésről, annak elutasításáról, az állami elismerés meghosszabbításáról, illetve visszavonásáról
— a Fajtaminősítő Bizottság állásfoglalása alapján — a
minősítő intézet által kiadott határozatot a minősítő intézet a minisztérium hivatalos lapjában közzéteszi. Az állami
elismerésről a minősítő intézet a bejelentő részére oklevelet állít ki.
(2) Az állami elismerésről és a fajtajegyzék módosításáról a minősítő intézet értesíti az Európai Unió tagállamai,
valamint az UPOV tagországok társhatóságait, továbbá —
a Közösségi Fajtajegyzék kiadása érdekében — az Európai
Bizottságot.
20. § (1) A minősítő intézet az állami elismerés visszavonását
kezdeményezi a Fajtaminősítő Bizottságnál, ha
a) a bejelentéskor vagy a vizsgálat során a bejelentő
hamis adatokat szolgáltatott,
b) a fajtafenntartás eredményességét ellenőrző vizsgálat során megállapították, hogy a fajtának a Nemzeti Fajtajegyzékre vételekor leírt tulajdonságai megváltoztak, az
nem egyöntetű (nem egynemű), illetve nem állandó,
c) a bejelentő az erre vonatkozó felszólítás kézhezvételétől számított 30 napon belül nem ad új nevet a fajtának,
d) a bejelentő nem teljesíti fajtafenntartási kötelezettségét, e) bebizonyosodik, hogy a fajta állami elismerésekor
nem volt megkülönböztethető,
f) a bejelentő az állami elismerés visszavonását kéri,
vagy
g) a bejelentő nem fizeti meg az állami elismerés időtartama alatt végzett azonossági vizsgálatokért fizetendő
díjat.
(2) A fajta állami elismerésének visszavonását követően
a szaporítóanyag a visszavonást követő harmadik év június
30. napjáig forgalmazható.
21. § A Fajtaminősítő Bizottság szükség szerint, de félévente
legalább egyszer ülésezik. A Fajtaminősítő Bizottság ügyrendjét maga határozza meg, de azt a miniszternek jóvá kell
hagynia.
Nemzeti Fajtajegyzék 22. § (1) A minősítő intézet évente közzéteszi az államilag
elismert fajtákat tartalmazó Nemzeti Fajtajegyzéket,
amelyben fajonkénti felsorolásban közölni kell:
a) a fajta nevét,
b) a bejelentő nevét, címét,
c) a fajtafenntartó nevét, címét,
d) a fajta képviselőjének nevét, címét,
e) a Nemzeti Fajtajegyzékre vétel időpontját (év, hó,
nap),
f) az esetleges géntechnológiai módosítás tényét, vala
mint
g) a növényfajta-oltalom fennállását. (2) A Nemzeti Fajtajegyzékben a kertészeti növények
szaporítóanyagának előállításánál alanyként használt növényfajtákat, illetve fajokat is fel kell tüntetni.
(3) A Nemzeti Fajtajegyzéket ágazatonként külön állítják össze. Az ágazatonkénti fajtajegyzékek a következők:
a) Szántóföldi Növények Nemzeti Fajtajegyzéke,
b) Zöldségnövények Nemzeti Fajtajegyzéke,
c) Szőlő és Gyümölcs Nemzeti Fajtajegyzék,
d) Dísz- és Gyógynövények Nemzeti Fajtajegyzéke,
e) Erdészeti Növények Nemzeti Fajtajegyzéke.
(4) A (3) bekezdés szerinti nemzeti fajtajegyzékek A. része tartalmazza mindazon fajok fajtáit, amelyek szerepelnek az 1. számú mellékletben, és a szántóföldi, valamint a
zöldségnövények esetében a Közösségi Fajtajegyzékre felkerülnek.
(5) A (3) bekezdés szerinti nemzeti fajtajegyzékek B. része azon fajok fajtáit tartalmazza, amelyekre nem vonatkozik a törvény szerinti állami elismerési kötelezettség, de
korábban állami elismerést kaptak vagy állami elismerésüket fakultatív módon kérelmezték. Ezek a fajták a Közösségi Fajtajegyzékre nem kerülnek fel.
Szállítói Fajtajegyzék 23. § (1) A minősítő intézet a gyümölcs- és dísznövényfajtákra
kiterjedően évente összeállítja a Szállítói Fajtajegyzéket és
azt a rövid fajtaleírásokkal kiegészítve közzéteszi.
(2) A Szállítói Fajtajegyzékre akkor kerülhet a fajta, ha
a) az Európai Unió valamennyi tagállamában azonos
nevet visel, amit a minősítő intézet ellenőriz azzal, hogy
megfelelő esetben az ismert szinonimákat is meg kell adni,
b) kellően részletes fajtaleírással rendelkeznek a szállítók a fajtáról, kellően részletesnek tekintve a fajtaleírást,
ha az legalább az UPOV Technikai Kérdőívében felsorolt
tulajdonságainak kifejeződéseit tartalmazza; a leírásban
közlendő tulajdonságokat és ezek kifejeződési fokozatait
fajonként részletezve a minősítő intézet hivatalos lapjában
közreadja,
c) a szállító információt ad a fajta fenntartásáról.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben lehetőség szerint
közölni kell azt is, hogy a fajta a hozzá legközelebb álló
fajtától mely tulajdonságban és milyen kifejeződési fokozattal különbözik.
(4) A Szállítói Fajtajegyzéken lévő fajtákat a minősítő
intézet fajtagyűjteményeibe kiültetheti. A Szállítói Fajtajegyzéken lévő fajtákat közismerteknek kell tekinteni, a
minősítő intézet azokat a rövid fajtaleírásokkal kiegészítve
közzé teheti.
Leíró Fajtajegyzék 24. § A minősítő intézet az államilag elismert fajtákról Leíró
Fajtajegyzéket készít, amelyben a fajtáknak az elismeréskori állapotára vonatkozóan közölt lényeges morfológiai,
termesztési és felhasználási tulajdonságairól ad tájékoztatást.
Ajánlott Fajták Jegyzéke 25. § (1) A termelők tájékoztatása, illetve a fajták jobb megismerése érdekében a Nemzeti Fajtajegyzéken, valamint a
Közösségi Fajtajegyzékben szereplő fajták egy részével statisztikailag értékelhető kísérleteket lehet szervezni. A kísérletekbe kerülés feltétele az állami elismerés megléte, a
Közösségi Fajtajegyzéken szereplő fajták esetében pedig a
Magyar Köztársaságban lefolytatott gazdasági értékvizsgálat megfelelő eredménye.
(2) A kísérleteket a kereskedelmi forgalomból vett, a
jogszabályban meghatározott utolsó szaporítási fokú fémzárolt szaporítóanyagokból állítják be.
(3) Az Ajánlott Fajták Jegyzékéhez szükséges kísérletekben a fajták gazdasági értékét kell megállapítani, különös tekintettel a termőképességre, minőségre és a növénykórtani tulajdonságokra.
(4) Az Ajánlott Fajták Jegyzékének összeállításához
szükséges kísérletek szervezését, a kísérleti módszertan —
a faj sajátosságai, illetve a termesztési cél figyelembevételével történő — összeállítását és évenkénti közzétételét a Magyar Agrárkamara, valamint az egyes termékpályákat összefogó szakmai szervezetek által létrehozott bizottság végzi. A bizottság dönt az Ajánlott Fajták
Jegyzékében történő szerepeltetésről, egyúttal szervezi és
lebonyolítja az ahhoz szükséges kísérleteket, illetve megállapítja a vonatkozó költségeket. A költségek fedezetét
központi költségvetési források és a Magyar Agrárkamara,
valamint az egyes termékpályákat összefogó szakmai szervezetek befizetési kötelezettsége biztosítja. A bizottság
működésének szabályait és etikai szabályzatát maga határozza meg.
A fajták fenntartása 26. § (1) A fajtafenntartás feladata a fajta szaporításához,
illetve terjesztéséhez szükséges alapanyag — elit vetőmag — folyamatos előállítása olyan módon, hogy tulajdonságai az utód nemzedékben megmaradjanak és a növényegészségügyi előírásoknak megfeleljenek.
(2) A hibridfajta fenntartása alatt a hibrid kombinációban szereplő vonalak fenntartását kell érteni.
(3) Szőlő és gyümölcsfajták esetében a fajtafenntartásnak a bázis szaporítóanyag előállítására is ki kell terjednie.
(4) A bejelentő a fajta fenntartásával más természetes
vagy jogi személyt, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági társaságot is megbízhat. A fajtafenntartási jog átadásáról, illetve az esetleges további változásokról a bejelentő a
minősítő intézetet írásban köteles értesíteni.
(5) Ha az állami elismerésben részesített, oltalom alatt
nem álló fajtára újabb fajtafenntartó támaszt igényt annak
alapján, hogy a fajtafenntartás során mennyiségi és minőségi kifogások merültek fel és azok az eredeti fajtafenntartónál nem orvosolhatók, azt a minősítő intézet részére be
kell jelenteni. A minősítő intézet az újabb fajtafenntartó
által előállított szaporítóanyagot DUS kísérletben összehasonlítja a fajta referenciagyűjteményben elhelyezett
eredeti szaporítóanyagával. A vizsgálat időtartama legalább egy termesztési ciklus. Ha a két szaporítóanyag tételből felnevelt növény fajtaleírása azonos, akkor az újabb
fajtafenntartó a nyilvántartásba bevezethető. A minősítő
intézet az összehasonlító vizsgálat eredményei és a Fajtaminősítő Bizottság állásfoglalása alapján a fajtafenntartót,
illetve fajtafenntartókat a Nemzeti Fajtajegyzékben közzéteszi.
27. § (1) A minősítő intézet a fajtafenntartás eredményességét rendszeresen ellenőrzi. A Nemzeti Fajtajegyzékre vételt követően a fajtafenntartó által előállított szaporítóanyag mintáit a tartós vetőmagtárolóban elhelyezett —
vegetatív szaporítású növényeknél a fajtagyűjteményben
megőrzött — tétellel a minősítő intézet összehasonlítja
annak megállapítására, hogy a fajtafenntartás során az állami elismerésben részesített fajta megőrizte-e az eredeti
fajtaleírásban szereplő tulajdonságokat. Ennek érdekében
a vetőmag előállítás és forgalmazás ellenőrzésének keretében a minősítő intézet fajtakitermesztő állomásának vizsgálatot kell végeznie
a) valamennyi hivatalos minősítésben részesített szuperelit szaporítási fokú vetőmagtétel mintájából,
b) valamennyi elit szaporítási fokú vetőmagtétel mintájából, c) szúrópróbaszerűen a minősített vetőmagtételek legalább 20%-ából.
(2) Magyarországon nem regisztrált, de magyarországi
fajtafenntartóval rendelkező fajták esetében a fajtafenntartás ellenőrzésének lefolytatásához a minősítő intézet
segítséget nyújt a társhatóságok részére.
(3) A 20. §-ban foglaltakat kell alkalmazni, ha a fajtafenntartás során előállított és forgalomba kerülő szaporítóanyag ismételten nem felel meg a Nemzeti Fajtajegyzékre vételkor rögzített leírásnak.
28. § A növényfajták állami elismerésének, illetve a növényfajta-oltalommal kapcsolatos DUS vizsgálatok díjtételeit
külön rendelet tartalmazza.
29. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba, azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a növényfajták állami elismeréséről szóló 88/1997. (XI. 28.) FM
rendelet, továbbá a növényfajták állami elismeréséről
szóló 88/1997. (XI. 28.) FM rendelet, valamint a szőlő,
komló, gyümölcs és dísznövény szaporítóanyagok előállí
tásáról és forgalmazásáról szóló 90/1997. (XI. 28.) FM
rendelet módosításáról szóló 45/1998. (VI. 16.) FM rendelet 1. §-a és 3. §-ának (1) bekezdése hatályát veszti.
(3) A növényfajták állami elismeréséről szóló 88/1997.
(XI. 28.) FM rendelet szerint kiadott ideiglenes szaporítási
engedélyek a rendelet hatálybalépését követően az e rendelet szerinti egyedi szaporítási engedélynek minősülnek.
30. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, az azt kihirdető 1994. évi
I. törvény 3. §-ával összhangban — a rendelet tárgykörében
megjelent más jogszabályokkal együtt — az Európai
Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 2002/53/EK irányelve a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről,
b) a Tanács 2002/54/EK irányelve a répavetőmag forgalmazásáról,
c) a Tanács 2002/55/EK irányelve a zöldségvetőmagok
forgalmazásáról,
d) a Tanács 2002/56/EK irányelve a vetőburgonya forgalmazásáról,
e) a Tanács 2002/57/EK irányelve az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról,
f) a Tanács 66/401/EGK irányelve a takarmánynövényvetőmagok forgalmazásáról,
g) a Tanács 66/402/EGK irányelve a gabonavetőmagok
forgalmazásáról,
h) a Bizottság 72/169/EGK irányelve a szőlőfajták jellemzőinek és vizsgálatuk minimumfeltételeinek meghatározásáról,
i) a Tanács 92/33/EGK irányelve a vetőmagokon kívüli
zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról,
j) a Tanács 92/34/EGK irányelve a gyümölcsfajták szaporító- és ültetvényanyagának forgalmazásáról,
k) a Bizottság 2003/90/EK irányelve a 2002/53/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában egyes mezőgazdasági növényfajok fajtái esetében minimálisan vizsgálandó
jellemzők és a vizsgálat minimumfeltételei vonatkozásában a végrehajtási intézkedések meghatározásáról,
l) a Bizottság 2003/91/EK irányelve a 2002/55/EK tanácsi irányelv 7. cikkének alkalmazásában a zöldségfajok
egyes fajtáinak a vizsgálatakor minimálisan figyelembe vett
jellemzők és a vizsgálat elvégzésének minimum követelményei tekintetében történő végrehajtási intézkedések meghatározásáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1125/2017. (III. 17.) Korm. határozata a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal által ellátandó feladatok végrehajtásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva 128,7 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli
kormányzati intézkedések alcím terhére, a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 13. Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal
cím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2014. (III. 13.) KIM rendelete a gondnokoltak és az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartása részletes szabályainak megállapításáról.
A gondnokoltak és az  előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásáról szóló 2013.  évi CLXXV.  törvény 26.  § a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 13.  §, 17.  § és a  21.  § tekintetében a  gondnokoltak és az  előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásáról szóló 2013.  évi
CLXXV.  törvény 26.  § b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII.  1.) Korm. rendelet 73.  § c)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendeletet kell alkalmazni a  gondnokság alá helyezés, annak módosítása, felülvizsgálata vagy megszüntetése,
illetve az  előzetes jognyilatkozat megtétele, visszavonása, módosítása tényének nyilvántartásba történő
bevezetésére (a  továbbiakban együtt: bejegyzés a  nyilvántartásba), a  nyilvántartásban kezelt adatok közvetlen
adathozzáféréssel történő megismerésére és kezelésére, a  nyilvántartás tudakozódás céljából történő
megkeresésére (a továbbiakban együtt: lekérdezés a nyilvántartásból) és a nyilvántartásban szereplő adat törlésére.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. informatikai rendszer: az  Országos Bírósági Hivatalnak (a  továbbiakban: OBH) a  bíróság és az  OBH részére
rendelkezésre álló országosan egységes számítástechnikai rendszere,
2. közfeladatot ellátó szerv: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott
egyéb közfeladatot ellátó, e  feladata ellátása során térítésmentesen (így különösen a  felmerülő költségek
megtérítése alól mentesen) adatot igénylő szerv vagy személy,
3. közvetett hozzáférés: a  gondnokoltak nyilvántartásában és az  előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásában
(a  továbbiakban együtt: nyilvántartások) kezelt adatok megismerésének és kezelésének a  gondnokoltak és
az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásáról szóló 2013. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Tv.) 7. §-ában
és 17. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott módja,
4. közvetlen hozzáférés: a  nyilvántartásokban kezelt adatok megismerésének és kezelésének a Tv. 6.  §-ában és
17. § (2) bekezdésében meghatározott módja,
5. üzemszerű karbantartás: a  nyilvántartások tervszerű, előzetes tájékoztatás alapján, előre meghatározott
időtartamig tartó és rendkívüli esetekben végzett karbantartása, amely alatt a nyilvántartások szolgáltatásai
nem érhetők el,
6. üzemzavar: a  nyilvántartások tartós vagy átmeneti meghibásodása vagy ezt eredményező egyéb technikai
problémája, ami a szolgáltatásainak igénybevételét korlátozza vagy lehetetlenné teszi.
3. A nyilvántartások működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásának közös szabályai
3. § Az OBH elnöke a rendeletben meghatározott feladatait az OBH útján látja el.
4. § (1) A  nyilvántartásokba történő bejegyzés és az  abból közvetlen hozzáféréssel történő adatigénylés céljára
az informatikai rendszer rendelkezésre állását akként kell biztosítani, hogy az informatikai rendszer a bíróság, az OBH
és a közvetlen hozzáféréssel rendelkező jogosultak számára munkanapokon legalább a hivatali idő végéig elérhető
legyen, az üzemszerű karbantartást pedig ezen időszakon kívül kell elvégezni. A hivatali időről az OBH a bíróságok
központi internetes honlapján tájékoztatást ad.
(2) A  nyilvántartásokat a  bejegyzések időrendjének megfelelő sorszám alatt kell vezetni. Az  időrendi sorszám
a gondnokság alá helyezés ténye, illetve az előzetes jognyilatkozat nyilvántartásba rögzítésének folyószámát és azt
követően a gondnokság alá helyezés ténye, illetve az előzetes jognyilatkozat nyilvántartásba rögzítésének évszámát
tartalmazza. A nyilvántartásokba történő rögzítés folyószáma évente újrakezdődik.
5. § (1) A nyilvántartások Tv.-ben meghatározott adatainak bejegyzését a Tv. alapján első fokon eljáró bíróság az OBH által
rendelkezésre bocsátott informatikai rendszer használatával végzi. Az OBH az informatikai rendszer útján biztosítja,
hogy a bíróság által elektronikusan rögzített adatok a rögzítéssel egyidejűleg megjelenjenek a nyilvántartásban.
(2) Az  OBH az  informatikai rendszer útján naplót készít az  adatok nyilvántartásba történő rögzítéséről és annak
időpontjáról. A naplóban rögzített adatok alapján az adatot rögzítő személynek és a  rögzített adatnak is kétséget
kizáró módon megállapíthatónak kell lennie.
6. § (1) Az  informatikai rendszerek üzemszerű karbantartási idejéről az  OBH a  bíróságok központi internetes honlapján
előzetesen, legalább 3 munkanappal annak kezdetét megelőzően és a  karbantartás ideje alatt folyamatosan
tájékoztatást ad. Az OBH a közvetlen adathozzáférésre jogosultakat külön is értesíti.
(2) Az  üzemzavarról az  OBH a  bíróságok központi internetes honlapján, az  üzemzavarról való tudomásszerzést
követően haladéktalanul és a  karbantartás ideje alatt folyamatosan tájékoztatást ad. Az  OBH a  közvetlen
adathozzáférésre jogosultakat külön is értesíti.
(3) Ha a nyilvántartásokba történő adatrögzítés időpontjában az informatikai rendszer nem elérhető a bíróság számára,
a  nyilvántartásokba történő bejegyzést az  újbóli rendelkezésre álláskor haladéktalanul, de legkésőbb az  újbóli
rendelkezésre állást követő munkanapon 12 óráig teljesíteni kell.
7. § Az OBH elnöke a Tv. 18. § (2) bekezdésében előírt kötelezettségének teljesítése érdekében 3 havonta adatot igényel
a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból.
4. A nyilvántartásokban kezelt adatok közvetlen hozzáféréssel történő megismerésének közös
szabályai
8. § (1) A Tv. 6. §-ában és 17. § (2) bekezdésében meghatározott közfeladatot ellátó szerv közvetlen hozzáféréssel, kizárólag
elektronikus úton igényelhet adatot, az erre szolgáló informatikai rendszer útján.
(2) A  nyilvántartásokban kezelt adatok közvetlen hozzáféréssel történő megismerésére és kezelésére kizárólag a  Tv.
22. § (1) bekezdése szerinti, a nyilvántartások használatára felhatalmazott személyek jogosultak.
(3) Szerep alapú jogosultságkezelés útján kell biztosítani, hogy a  felhasználó az  informatikai rendszer azon
alkalmazásaihoz és olyan módon férjen hozzá, ahogy azt az OBH által készített jogosultságkezelési szabályzat előírja.
(4) Az  informatikai rendszert úgy kell kialakítani, hogy a  közvetlen hozzáféréssel rendelkező szervek az  adatigénylés
során kizárólag a Tv.-ben meghatározott adatokhoz férhessenek hozzá.
(5) Az  adatigénylés megkezdésekor az  annak alapjául szolgáló eljárás ügyszámát, az  igényelt adat tekintetében
az  adatigénylőt, az  ügy elbírálásához, továbbá jogosultság, illetve kötelezettség fennállásának utólagos
ellenőrzéséhez az  adatkezelésre feljogosító törvényi rendelkezést, valamint az  adott személy beazonosításához
szükséges valamennyi adatot elektronikus úton rögzíteni szükséges az informatikai rendszerben.
(6) Ha az  adatigénylés megkezdésekor az  adott személyről az  informatikai rendszerben rögzített adatok alapján
e  személy nem beazonosítható, az  informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy megakadályozza
az adott személy hozzáférését a nyilvántartások adataihoz.
(7) Az  informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie a  nyilvántartások használatára jogosultak nyilvántartásában
szereplő személyek általi műveletek elvégzésének e személyek azonosítását követően történő naplózására is.
5. A nyilvántartásokban kezelt adatok közvetett hozzáféréssel történő megismerésének
és az adatszolgáltatás iránti kérelmek előterjesztésének közös szabályai
9. § (1) Az OBH az informatikai rendszer útján naplót készít különösen
a) a  nyilvántartásokból történő adatszolgáltatás esetén az  OBH adatszolgáltatást teljesítő alkalmazottairól,
az általuk végzett műveletekről, a kérelem vagy a közfeladatot ellátó szerv általi megkeresés (a továbbiakban
együtt: kérelem) teljesítésének tényéről, annak időpontjáról, a  kérelmezett és szolgáltatott adatok körének
megjelölésével,
b) a  naplóból szolgáltatott adatok köréről, a  továbbított adat címzettjéről, valamint az  adatszolgáltatás
időpontjáról.
(2) Az adatszolgáltatás iránti kérelem papír alapon terjeszthető elő.
(3) A  felvilágosítást kérőnek a  kérelmét és az  általa kiállított, a  kérelem alátámasztására szolgáló iratokat közokiratba
vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalnia.
(4) Ha a  felvilágosítást kérő helyett meghatalmazott jár el, a  (2) és (3)  bekezdésben foglaltak a  meghatalmazásra is
megfelelően irányadóak.
6. A nyilvántartásokban kezelt adatok megismerésére közvetett hozzáféréssel jogosult személyek
kérelemére történő adatszolgáltatás teljesítésének általános szabályai
10. § (1) Ha a  felvilágosítást kérő a  kérelmét a  gondnokoltak nyilvántartásában kezelt adatok megismerése érdekében
a Tv. 7.  § (1)  bekezdés b)  pontja vagy az  előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásában kezelt adatok megismerése
érdekében a Tv. 17.  § (1) és (3)  bekezdése alapján terjeszti elő, az  OBH a  kérelmet megvizsgálja és annak alapján
– a kérelem OBH-hoz érkezését követő 8 munkanapon belül – intézkedik.
(2) A  kérelmet – az  előterjesztő személyétől függően – az  1–4.  mellékletben meghatározott adattartalommal
kell benyújtani. Az  OBH az  1. és 3.  mellékletben meghatározott adattartalommal űrlapot rendszeresít, melyet
a bíróságok központi internetes honlapján, az űrlap kitöltését elősegítő tájékoztatóval együtt közzétesz.
(3) Az 1. melléklet szerinti adattartalommal űrlap akként is rendszeresíthető, hogy külön űrlap kerül elkészítésre azok
számára, akik saját magukról és akik más személyről kérnek adatot, továbbá akiknek az adatigényléshez fűződő jogi
érdeket igazolni kell.
(4) A kérelmet az OBH-hoz kell benyújtani. 11. § (1) Ha a  kérelem tartalmazza a  Tv.-ben, illetve e  rendeletben előírt adatokat és ahhoz csatolták a  kérelem
alátámasztásához szükséges iratokat, az OBH az adatkérés céljának megvalósulásához elengedhetetlenül szükséges
adatokat a felvilágosítást kérő rendelkezésére bocsátja.
(2) Ha a  kérelem nem tartalmazza a Tv.-ben, illetve e  rendeletben előírt adatokat és ahhoz nem csatolták a  kérelem
alátámasztására szolgáló iratokat és a  hiány nem pótolható, az  OBH írásban, az  okok megjelölésével tájékoztatja
a felvilágosítást kérőt arról, hogy az adatszolgáltatás nem teljesíthető.
(3) Ha a  kérelem nem tartalmazza a  Tv.-ben, illetve e  rendeletben előírt adatokat és azok alátámasztására szolgáló
iratokat, de a hiány pótolható, az OBH a kérelmet a hiányok megjelölése mellett, a hiányok pótlása végett határidő
megjelölésével a  felvilágosítást kérőnek visszaadja. Ha a  hiányok pótlására határidőben nem került sor vagy
a kérelem azt követően is hiányos, a (2) bekezdés szerint kell eljárni.
(4) Az  OBH az  adatszolgáltatást vagy az  arról szóló tájékoztatást, hogy az  adatszolgáltatás nem teljesíthető,
az 5. mellékletben meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon adja ki.
(5) Az  OBH-hoz beérkező és az  OBH-nál keletkezett iratok kezeléséről, valamint az  ügykezelés részletes szabályairól
az OBH elnöke szabályzatot ad ki.
7. Kézbesítés 12. § Az OBH a  11.  § szerinti iratait postai szolgáltató útján kézbesíti. A  kézbesítés a  hivatalos iratok kézbesítésére
vonatkozó jogszabályok szerint történik. Ha a  címzett a  neki szóló iratot nem veszi át – személyazonosságának
igazolása mellett –, az OBH-ban, ügyfélfogadási időben veheti át.
8. Az adatszolgáltatási díj megfizetésének módja 13. § (1) Az  adatszolgáltatási díjfizetési kötelezettséget postai készpénz-átutalási megbízás (a  továbbiakban: csekk)
igénybevételével, fizetési számlára történő készpénzbefizetés útján kell teljesíteni. Az  OBH a  számlaszámát
a bíróságok központi internetes honlapján közzéteszi.
(2) A csekk az OBH-ban, illetve a járásbíróságokon ügyfélfogadási időben igényelhető.
 (3) A csekk igazoló szelvényét az adatszolgáltatás iránti kérelemhez mellékletként csatolni kell.
(4) Ha az  adatszolgáltatás iránti kérelemhez mellékletként nem csatolják a  csekk igazoló szelvényét, az  OBH
a  csekk megküldésével egyidejűleg, a  6.  mellékletben meghatározott adattartalmú figyelmeztetéssel hívja fel
a  felvilágosítást kérőt az  adatszolgáltatási díj megfizetésére, és tájékoztatja, hogy amíg az  adatszolgáltatási díj
befizetését nem igazolja, az OBH az adatszolgáltatás iránti kérelmet nem teljesíti.
9. A gondnokoltak nyilvántartására vonatkozó különös szabályok 14. § A gondnokoltak nyilvántartása az  OBH elnöke által vezetett, a  Tv. 3.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott
adatokat és adatváltozásokat tartalmazó országosan egységes elektronikus névjegyzék (a  továbbiakban:
gondnokoltak nyilvántartása). A gondnokoltak nyilvántartására e rendeletet a 15–18. §-ban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
15. § (1) Az  adatokat, ha az  ítélet első fokon jogerőre emelkedett, a  jogerő megállapítását, ha az  ítélet első fokon nem
emelkedett jogerőre, a  másodfokon, más esetben a  felülvizsgálati eljárásban vagy a  perújítás során eljárt bíróság
tájékoztatásának az első fokon eljárt bírósághoz érkezését követő 3 munkanapon belül kell a határozat tartalmától
függően a névjegyzékbe bejegyezni.
(2) A  másodfokon, a  felülvizsgálati eljárásban vagy a  perújítás során eljárt bíróság a  határozatának tartalmáról
a  határozathozatal napján papír alapon és elektronikus úton is, a  7.  mellékletben meghatározott adattartalmú
tájékoztatót küld az első fokon eljárt bíróság számára.
16. § A felvilágosítást kérőnek a Tv. 7.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján előterjesztett adatszolgáltatás iránti kérelmében
meg kell jelölnie azt a jogi érdeket, melynek alapján az adatok megismerésére jogosult vagy a Tv. 7. § (1) bekezdés
b) pontja alapján előterjesztett adatszolgáltatás iránti kérelemében azt a törvényi rendelkezést, mely alapján az adat
megismerésére és kezelésére jogosult, és az ennek alátámasztására szolgáló iratokat a kérelemhez csatolnia kell.
17. § (1) A Tv. 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adatigénylő esetében az adatszolgáltatás díjának összege 6000 forint.
 (2) A Tv. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti adatigénylő esetében az adatszolgáltatás díjának összege 3000 forint.
18. § (1) Ha a  felvilágosítást kérő a  gondnokoltak nyilvántartásából történő adatszolgáltatás iránti kérelmét a  Tv. 7.  §
(1) bekezdés a) pontja alapján terjeszti elő, az OBH a kérelmet megvizsgálja és annak alapján – a kérelem OBH-hoz
érkezését követő 15 munkanapon belül – intézkedik.
(2) Ha az (1) bekezdés szerint előterjesztett kérelem megfelel a törvényben és a rendeletben előírt feltételeknek, az OBH
az  (1)  bekezdésben meghatározott határidőn belül, az  adatkérés céljának megvalósulásához elengedhetetlenül
szükséges adatokat papír alapon a felvilágosítást kérő rendelkezésére bocsátja.
10. Az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartására vonatkozó különös szabályok
19. § Az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartása az OBH elnöke által vezetett, a Tv. 10. § (1) bekezdésében meghatározott
adatokat és adatváltozásokat tartalmazó országosan egységes elektronikus névjegyzék (a  továbbiakban: előzetes
jognyilatkozatok nyilvántartása). Az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartására e rendeletet a 20. §-ban és 21. §-ban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
20. § (1) A Tv. 10. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti adatokat a bíróságnak,
a) ha a bíróság a bejegyzést elrendelő végzést hoz, a végzés meghozatalát követő 3 munkanapon belül,
b) ha a bíróság bejegyzésre irányuló kérelmet elutasító végzése ellen fellebbezést nyújtottak be, a másodfokon
eljáró bíróság határozatáról szóló tájékoztatásnak a  bejegyzésre illetékes bírósághoz érkezését követő
3 munkanapon belül,
c) ha a  bíróság bejegyzésre irányuló kérelmet elutasító végzése ellen felülvizsgálati vagy perújítási kérelmet
nyújtottak be, a  felülvizsgálati eljárásban vagy a  perújítás során eljárt bíróság határozatáról szóló
tájékoztatásnak a bejegyzésre illetékes bírósághoz érkezését követő 3 munkanapon belül
kell az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásába bejegyezni.
 (2) A Tv. 10. § (1) bekezdés e)–g) pontja szerinti adatokat a bíróságnak a jogerő megállapítását, ha az ítélet első fokon
nem emelkedett jogerőre, a  másodfokon, más esetben a  felülvizsgálati eljárásban vagy a  perújítás során eljárt
bíróság tájékoztatásának az  első fokon eljárt bírósághoz érkezését követő 3 munkanapon belül kell az  előzetes
jognyilatkozatok nyilvántartásába bejegyezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti tájékoztatónak a 7. mellékletben meghatározott adatokat kell tartalmaznia.
21. § Aki saját magára nézve, az  előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásában kezelt adatairól adatszolgáltatást kér,
3000 forint adatszolgáltatási díj befizetése ellenében kaphat felvilágosítást.
11. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. március 15-én lép hatályba.
 (2) A 13. §, a 17. § és a 21. § a kihirdetést követő 31. napon lép hatályba.
 (3) A 23. § 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
23. § E rendelet 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7.  § (1) Az  OBH a  Tv. 18.  § (2)  bekezdésében előírt kötelezettségének teljesítése érdekében – a  nyilvántartott
személy adatainak nyilvántartásban történő rögzítését követően, automatizáltan – átadja a  polgárok személyi,
lakcím és értesítési cím adatait tartalmazó nyilvántartás üzemeltetője (a  továbbiakban: KEKKH) részére
a nyilvántartásokban szereplő személyek születési nevét, születési idejét és helyét, valamint anyja születési nevét.
(2) A  KEKKH az  (1)  bekezdésben meghatározott adatok alapján beazonosított személynek a  Tv. 18.  §
(2)  bekezdésében meghatározott adataiban bekövetkezett változásáról, annak változásakor a  megváltozott adat
elektronikus úton, automatizáltan történő megküldésével tájékoztatja az OBH-t.”
Dr. navracsics tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
416/2014. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Kukla Valériát 2015. június 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. október 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
114/2008. (IX. 5.) FVM rendelete a mezőgazdasági üzemek korszerűsítéséhez, fejlesztéséhez nemzeti hatáskörben nyújtott kedvezményes hitel- és lízingdíj-támogatás igénybevételének részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a földművelésügyi és a vidékfejlesztési miniszter feladatés hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a következőket rendelem el:
I. Fejezet Fogalommeghatározások 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) mezőgazdasági tevékenység: mezőgazdasági termé
kek termelése, tenyésztése vagy művelése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági
célból történő állattartást (TEÁOR 08: 011, 014, 015,
016), valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartását [a Tanács
1782/2003/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe
tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek közös szabályainak
megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK,
1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK,
1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a
2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló rendelet
(a továbbiakban: tanácsi rendelet) 2. cikk c) pont];
b) mezőgazdasági vállalkozás: olyan természetes vagy
jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, akinek, illetve amelynek mezőgazdasági
üzeme a Magyar Köztársaság területén található és mezőgazdasági tevékenységet folytat, ideértve a c)–e) pontban
foglaltakat is;
c) mezőgazdasági üzem: adott mezőgazdasági termelő
által vezetett, és ugyanazon tagállam területén található
termelőegységek összessége [a tanácsi rendelet 2. cikk
b) pont];
d) termelői szervezet: a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek nemzeti szabályozásáról
szóló 19/2008. (II. 19.) FVM rendelet 2. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti társaság;
e) termelői csoport: a termelői csoportokról szóló
81/2004. (V. 4.) FVM rendelet alapján működő, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium), illetve 2005. november 1-jét megelőzően a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által
termelői csoportként elismert szövetkezet vagy korlátolt
felelősségű társaság;
f) köztartozás: az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII.
törvényben (a továbbiakban: Art.) meghatározott fogalom;
g) mezőgazdasági gépek és technológiai berendezések
beszerzése: az Irányító Hatóság által jóváhagyott és közzétett gépkatalógusban szereplő mezőgazdasági gépek és
technológiai berendezések, a növénytermesztésben, az állattenyésztésben és a kertészetben alkalmazott erőgépek,
erőgépek munkagépei, berendezései, majori gépek, állattartás gépei, berendezései, valamint szárítók, pellettáló és
brikettáló berendezések, zöldség, gyümölcs és szőlő betakarító gépek, magágykészítő gépek és technológiák beszerzése;
h) mezőgazdasági termékfeldolgozást szolgáló beruházás: a mezőgazdasági vállalkozások által megvalósítandó,
a saját termelésű termékek feldolgozását, forgalmazását
célzó, a g) pont hatálya alá nem tartozó beruházás, melynek az Európai Uniót létrehozó szerződés I. számú mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozására
és forgalmazásra kell irányulnia oly módon, hogy a feldolgozás során keletkező termék is élelmezési célú mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve az olyan tevékenységet,
amely az első eladásra váró állati vagy növényi termék előkészítéséhez szükséges; a beruházás fő célja a feldolgozási
eljárások javítása, illetve ésszerűsítése, a termékek külső
megjelenésének és csomagolásának javítása, illetve a melléktermékek vagy hulladékok jobb hasznosításának vagy
megsemmisítésének ösztönzése, a környezet védelme és
az egészségügyi feltételek javítása;
i) beruházás: a jogosult mezőgazdasági vállalkozás által eszközölt, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
(a továbbiakban: számviteli törvény) 3. § (4) bekezdés
7. pontja szerinti tevékenység;
j) beruházás beszerzési érték: a számviteli törvény
47–48. §-a szerint meghatározott érték;
k) támogatás szempontjából elszámolható költség: a támogatás alapjának meghatározásánál figyelembe vett, a
2. § (2) bekezdése szerinti kamattámogatással, illetve kezességvállalással érintett hitel- és pénzügyi lízing célját
képező 2. § (1) bekezdése szerinti beruházások beszerzési
értéke, ide nem értve a beszerzési érték részét képező kamatot, valamint az előzetesen felszámított, de le nem vonható áfát;
l) állattartó telepek korszerűsítése: a már meglévő és
szakhatósági igazolással rendelkező szarvasmarha, juh,
kecske, sertés és ló állattartó telepeken a képződő trágya
kezelésének, tárolásának, illetve felhasználásának fejlesztésére, az állati férőhelyek kialakítására és minőségének
javítására, korszerűbb technológia alkalmazására, jó minőségű takarmány előállításának és felhasználásának, valamint a takarmányminőség megőrzésének biztosítására,
valamint az állatbetegségek kialakulásának és terjedésének megelőzésére irányuló beruházás;
m) pénzügyi intézmény: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény alapján meghatározott hitelintézet és pénzügyi vállalkozás;
n) kezességvállaló intézmény: a Magyar Köztársaság
2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény 39–40. §-ai alapján viszontgaranciával rendelkező
pénzügyi vállalkozás (Garantiqa Hitelgarancia Zrt.,
Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány);
o) BUBOR: Budapesti Bankközi Forint Hitelkamatláb,
melyet a Magyar Nemzeti Bank a honlapján tesz közzé;
p) pénzügyi lízing: a számviteli törvény 3. § (8) bekezdés 13. pontjában meghatározott fogalom;
q) lízingdíj kamattámogatás: a mezőgazdasági gépek,
technológiák és berendezések pénzügyi lízingje alapján
fizetendő kamat támogatása;
r) támogatástartalom: a támogatások összegének jelenértéke. A hitel, valamint a lízingdíj kamattámogatásának
támogatástartalmának kiszámítását az 1. számú melléklet,
valamint az Európai Bizottság a referencia kamatláb és a
leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló 2008/C 14/02 számú közleménye, a kezességvállaló intézmények által nyújtott kezességvállalás támogatás tartalmának kiszámítását a mezőgazdasági vállalkozások által „de minimis” támogatásként igénybe vehető intézményi kezességvállalásról szóló 50/2007. (VI. 27.)
FVM rendelet (a továbbiakban: külön jogszabály) tartalmazza. Amennyiben a kezességvállaló intézmény rendelkezik az Európai Bizottság által jóváhagyott támogatástartalom számítási módszerrel, a pénzügyi intézményeket a
jóváhagyásról írásban értesíti;
s) támogatásról szóló határozat: a hitel- vagy lízingfelvevőnek e rendelet alapján nyújtott támogatástartalomról
szóló határozat;
t) támogatás intenzitás: a támogatástartalom és a támogatás szempontjából elszámolható költségek jelen értékének hányadosa, százalékos formában kifejezve.
Általános rendelkezések 2. § (1) E rendelet szerint a mezőgazdasági vállalkozás támogatást igényelhet:
a) mezőgazdasági gépek és technológiai berendezések
beszerzéséhez; b) az állattartó telepek korszerűsítéséhez;
c) a mezőgazdasági termékfeldolgozást szolgáló beru
házáshoz;
d) mezőgazdasági gépek és berendezések lízingbe véte
léhez. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás:
a) beruházási hitel esetén kamattámogatás;
b) új gép és technológiai berendezés lízingbe vétele ese
tén lízingdíj kamattámogatás;
c) kezességvállaló intézmény által nyújtott kezesség,
készfizető kezesség formájában igénybe vehető támogatás
[a továbbiakban a)–c) pont együtt: támogatás].
(3) Az egy beruházáshoz igénybe vett támogatás együttes támogatási intenzitása nem haladhatja meg a 40%-ot.
(4) A támogatás igénybe vételének feltétele, hogy a beruházás:
a) a fajlagos termelési költségek csökkentésére; vagy
b) az előállított termékek minőségének javítására; vagy
c) a higiéniai körülmények és az állatjólét javítására;
vagy
d) a mezőgazdasági vállalkozás tevékenységének diver zifikálására irányuljon.
3. § Nem jogosult a mezőgazdasági vállalkozás az e rendelet
szerinti támogatás igénybe vételére, amennyiben:
a) csőd-, felszámolási eljárás, bírósági végrehajtás vagy
végelszámolás alatt áll;
b) a hitelkérelem benyújtását megelőző három éven belül az államháztartás alrendszereiből juttatott valamely állami támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeit nem, vagy csak részben teljesítette;
c) 60 napot meghaladó, adó- vagy adók módjára behajtható köztartozása van, kivéve, ha az adóhatóság fizetési
halasztást vagy részletfizetést engedélyezett számára;
d) gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt áll;
e) a kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül jogosulatlanul igénybe vett támogatásból eredő rendezetlen tartozása van;
f) az azonos jogcím keretében támogatott befejezetlen
projekttel rendelkezik;
g) az adott beruházás az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program fejlesztési támogatásban, vagy az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozható termelői szervezet támogatásban részesül;
h) az adott beruházás csak a meglévő közösségi vagy
nemzeti előírásoknak való megfelelésre irányul.
II. Fejezet Mezőgazdasági beruházási hitel, amelyhez
kamattámogatás és kezességvállaló intézmény által
nyújtott kedvezményes kezességvállalás igényelhető
4. § (1) A mezőgazdasági vállalkozás a kamattámogatást a
2. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti beruházások, támogatás szempontjából elszámolható költségeihez igénybe
vett hitel pénzügyileg rendezett kamatai után igényelheti.
(2) A mezőgazdasági vállalkozás a pénzügyi intézmény
kezdeményezése alapján kezességvállaló intézmény által
nyújtott kezességvállalást is igénybe vehet.
5. § (1) A 4. § szerinti támogatások igénybevételére a mezőgazdasági vállalkozás abban az esetben jogosult, amennyiben:
a) igazolja, hogy:
aa) őstermelő, egyéni vállalkozó, valamint a jogi sze
mély vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság tulajdonosa vagy alkalmazottja és rendelkezik legalább középfokú „mezőgazdasági vállalkozó” (OKJ 32 6201 02),
„ezüstkalászos gazda” (OKJ 21 6201 01) vagy „aranykalászos gazda” (OKJ 32 6201 01) szakképesítéssel;
ab) belföldi székhelyű jogi személy, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság, fő tevékenységi köre az 1. §
a) pontjában meghatározott TEAOR 08 számú tevékenység,
ac) rendelkezik a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.
évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási törvény)
28. §-a szerinti regisztrációs számmal,
ad) beruházási célú hiteligénylés esetén rendelkezik a
fejlesztés megvalósításához szükséges, áfát nem tartalmazó költségeinek a pénzügyi intézmény belső szabályzatának megfelelő mértékű saját erővel,
ae) a beruházással érintett üzem – mezőgazdasági termelő esetén – az Európai Mezőgazdasági Orientációs és
Garancia Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásokkal összefüggésben a tesztüzemi rendszer keretében kialakított standard fedezeti hozzájárulás értékek alkalmazásáról szóló 146/2004. (IX. 30.) FVM rendelet szerint
számított standard fedezeti hozzájárulása meghaladja az
5 európai mértékegységet (EUME-t),
af) rendelkezik az általa működtetett, korszerűsítésre
kerülő állattartó telep szakhatósági igazolásával, vagy az
állattartás helye szerinti illetékes megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság által kiállított hatósági bizonyítvánnyal, amely szerint az
adott állattartó telep egy önálló állategészségügyi egységként szerepel az állategészségügyi hatóság nyilvántartásában, valamint a nevezett címen tartott állomány hatóság,
valamint kezelő állatorvosi felügyelete biztosított;
b) a 3. számú mellékletnek megfelelően nyilatkozik,
hogy:
ba) a 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti beruházást
a hitelszerződés kötést követő 12 hónapon belül befejezi,
bb) a felvett hitelt a 2. § (1) bekezdés a)–c) pontjában
meghatározott célra használja,
bc) a vállalkozását legalább a felvett hitel, illetve lízing
futamidejének időszakában, a hitellel, illetve lízinggel
megvalósított beruházást pedig legalább 5 évig rendeltetésszerűen működteti,
bd) a 2. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti beruházás
esetén hozzájárul ahhoz, hogy a hitel lejártáig biztosíték
(jelzálog) terhelje meg a megvalósult fejlesztést,
be) nem áll csőd, felszámolás, végelszámolás vagy végrehajtási eljárás alatt,
bf) köztartozása nem áll fenn,
bg) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. tör
vény 15. § (7) és (9) bekezdéseseiben szabályozott rendezett munkaügyi kapcsolatok általános és különös feltételeinek megfelel.
(2) A 3. számú mellékletben szereplő nyilatkozat a hitelés lízingkérelem elválaszthatatlan mellékletét képezi.
6. § (1) A kamattámogatás összege a kamatmegállapítás
időpontjában érvényes háromhavi BUBOR-ral számított
kamat 50%-a, amennyiben a hitelhez legfeljebb a kamatmegállapítás időpontjában érvényes háromhavi BUBOR+
2,0 százalékpontnak megfelelő kamat kapcsolódik.
(2) A pénzügyi intézmény a hitelszerződés megkötését
követően az (1) bekezdés szerinti kamaton felül az üzletszabályzatának megfelelően rendelkezésre tartási jutalékot, késedelmi kamatot és a követelés érvényesítésével
kapcsolatos költségeket számolhatja fel.
7. § (1) A kamattámogatásban részesülő hitel összege:
a) mezőgazdasági termelő esetében legalább 2 millió
forint, de legfeljebb 400 millió forint;
b) termelői szervezet és termelői csoport esetében leg
feljebb 750 millió forint lehet, amely keretösszeg több hitelkérelem alapján is felhasználható.
(2) A hitel futamideje a szerződéskötéstől számított legalább 5 év, de legfeljebb 7 év, ezen belül legfeljebb 1 év türelmi idő biztosításával. A futamidő alatti előtörlesztés
esetén az addig igénybe vett kamattámogatás nem számít
jogosulatlan támogatás igénybe vételének.
8. § (1) A 4. § (2) bekezdése szerinti kezességvállaló intézmény által nyújtott kezességvállalás a hitelszerződés szerinti hitelösszegre és egyéves ügyleti kamatára, illetve az
ezt követő években a mindenkor fennálló tőketartozásra és
egyéves ügyleti kamatára vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti készfizető kezességvállalás
mértéke legfeljebb 80% lehet.
III. Fejezet Mezőgazdasági gép- és technológia beszerzés pénzügyi
lízingjének kamattámogatása és kezességvállaló
intézmény által nyújtott kedvezményes kezességvállalási
díjtámogatása 9. §
A 2. § (1) bekezdés d) pontja szerinti beruházáshoz a
mezőgazdasági vállalkozás:
a) lízingdíj kamattámogatást, valamint
b) a lízingelést végző pénzügyi intézmény kezdeménye
zésére kezességvállaló intézmény által nyújtott kezességet
igényelhet. 10. §
(1) A lízingdíj kamattámogatás a 2. § (1) bekezdés
d) pontja szerinti lízing formájában megvalósuló beruházások lízingdíjainak kamattörlesztő részlete alapján abban
az esetben igényelhető, ha:
a) a lízing futamidő legalább 36 hónap és a lízingbevevő
a futamidő végén megszerzi a lízingelt eszköz tulajdonjogát;
b) a lízing kamatmértéke nem haladja meg a kamat-megállapítás időpontjában érvényes háromhavi
BUBOR+ 2,0 százalékpontot;
c) a lízingtartozás tőkeösszege, valamint a lízingdíj tőke
és kamattörlesztő része, továbbá a kamattörlesztő részlethez kapcsolódó kamattámogatás a szerződésben éves bontásban is rögzítésre kerül.
(2) A lízingdíj kamattámogatás igénybe vételére a mezőgazdasági vállalkozás a 5. § (1) bekezdés a) pont
aa)–ad) alpontjában felsorolt igazolások bemutatása, valamint a b) pont bc), be), bf) és bg) alpontjában foglalt nyilatkozatok megtétele esetén jogosult.
(3) A lízingdíj kamattámogatás mértéke a lízingdíj kamat-tartalmának 50%-a.
11. § (1) A 9. § b) pontja szerinti kezességvállaló intézmény
által nyújtott készfizető kezességvállalás a lízingszerződés
szerinti tőkeösszegre és egyéves ügyleti kamatára, illetve
az ezt követő években a mindenkor fennálló tőke összegére és annak egyéves ügyleti kamatára terjed ki.
(2) A készfizető kezességvállalás mértéke legfeljebb
80% lehet.
IV. Fejezet Egyéb rendelkezések 12. § (1) A mezőgazdasági vállalkozások a pénzügyi intézményekhez az előírt példányban és tartalommal rendelkező hitel- és lízingkérelmeket nyújthatnak be, amelyeknek elválaszthatatlan mellékletét képezi az MgSzH által
kiállított hatósági bizonyítvány.
(2) Az MgSzH – a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL.
törvény (a továbbiakban: Ket.) 83. § (1) bekezdése szerint – hatósági bizonyítványt állít ki arról, hogy a hitelkérelemben meghatározott célkitűzések közül, melyek azok
amelyek megfelelnek:
a) mezőgazdasági gépek és technológiai berendezések
beszerzése esetén az 1. § g) pontja szerint;
b) állattartó telepek korszerűsítése esetén az 1. § l) pontja szerint;
c) mezőgazdasági termékfeldolgozást szolgáló beruházás esetén az 1. § h) pontja szerint;
d) pénzügyi lízing esetén az 1. § p) pontja szerint meghatározott feltételeknek.
(3) A hatósági bizonyítvány kiállítása iránti kérelmeket
e rendelet hatályba lépésétől kezdődően folyamatosan lehet benyújtani az MgSzH területileg illetékes szervéhez. A
hatósági bizonyítvány kiállítása az Eljárási törvény 79. §-a
alapján tárgyi adómentes, mintáját a 4. számú melléklet
tartalmazza.
(4) A hatósági bizonyítvány kiállításához:
a) hitelkérelem benyújtása esetén az 5. §-ban felsorolt
igazolásokat és nyilatkozatokat;
b) lízingkérelem benyújtása esetén a 10. § (2) bekezdés
szerinti dokumentumokat, továbbá a gyártó, vagy a forgalmazó cég árajánlatát kell csatolni.
(5) A MgSzH az általa hatósági bizonyítvánnyal ellátott
hitel- és lízingkérelmekről az adott hónapot követő 15-ig
az 5. számú melléklet szerint adatszolgáltatást nyújt a minisztérium részére. A minisztérium a rendelkezésére álló
adatok alapján jogosult a hatósági bizonyítvány iránti kérelmek MgSzH-hoz történő benyújtásának közlemény útján történő felfüggesztésére.
13. § (1) A kedvezményes hitel- és lízingprogramban a 6. §
(1) bekezdés, illetve a 10. § (1) bekezdésének b) pontja
szerinti kamatfeltételek és a 8. §, illetve a 11. § szerinti
kedvezményes intézményi kezességvállalási díj mellett
felvett hitelek támogatás nyújtását jelentik a mezőgazdasági vállalkozások számára.
(2) A kamatkedvezmény által megtestesített támogatástartalmat a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) az 1. számú mellékletben meghatározott módszer szerint számolja ki, a pénzügyi intézmény által minden hónap 20-ig megküldött, 2. számú melléklet szerinti adatszolgáltatás alapján. Az MVH támogatástartalomról szóló határozatban értesíti a mezőgazdasági
vállalkozást. A támogatástartalomról szóló határozatot az
MVH, valamint a hitel-, illetve lízingfelvevő is 10 évig köteles megőrizni.
(3) A kezességvállalás támogatástartalmát a kezességvállaló intézmény a külön jogszabályban meghatározott
módszertan szerint számolja ki, és az erről szóló igazolást
megküldi a hitel-, illetve lízingfelvevő részére, amely igazolást a kezességvállaló intézmény és a hitel-, illetve lízingfelvevő is 10 évig köteles megőrizni.
14. § (1) A kamattámogatás vagy a lízingdíj kamattámogatás
az adott évben az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által rendszeresített „Bevallás az államháztartással szembeni
egyes juttatások igényléséről” című nyomtatvány felhasználásával igényelhető a 10032000-01905616 számú Agrárfinanszírozás támogatása lebonyolítási számláról, az illetékes adóhatóságtól.
(2) A kamattámogatás vagy a lízingdíj kamattámogatás
összegét a támogatásra jogosult mezőgazdasági vállalko
zás a pénzügyi intézménytől kapott kamatigazolás alapján
számítja ki.
(3) A kamattámogatás és a lízingdíj kamattámogatás
igénylésénél az (1) bekezdés szerinti nyomtatványhoz csatolnia kell a pénzügyi intézménynek az esedékes kamat
megfizetéséről szóló igazolását, az első igényléskor az
MgSzH által kiállított hatósági bizonyítvány, a hitel-, illetve lízingkérelem, valamint az MVH által kiállított támogatástartalomról szóló határozat eredeti példányát.
15. § (1) A 4. § (1) bekezdés szerinti hitel és a 9. § szerinti lízing igénybevételével megvalósuló beruházás rendeltetésszerű felhasználásának ellenőrzésére az illetékes adóhatóság által – az Art. szerint – végzett ellenőrzés keretében kerül sor.
(2) Amennyiben a mezőgazdasági vállalkozás nem tesz
eleget az 5. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, az
igénybe vett támogatás jogosulatlan támogatásnak minősül. A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését az illetékes adóhatóság rendeli el.
(3) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegben
a 14. § (1) bekezdése szerinti számlára kell visszafizetni.
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
8/2004. (III. 18.) BM rendelete a 2004. június 13. napjára kitűzött Európai Parlament tagjai választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 153. §-a (1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a köztársasági elnök
által 2004. június 13. napjára kitűzött Európai Parlament
tagjainak választása naptár szerinti határidőit és határnapjait a következők szerint határozom meg:
A választójogosultság nyilvántartása 1. § (1) A névjegyzékbe történő felvételről szóló értesítőt az
ajánlószelvénnyel együtt 2004. április 13. és április 16.
között kell megküldeni a választópolgároknak. [Ve. 14. §
(1) bek.]
(2) A névjegyzéket 2004. április 14-től április 21-ig közszemlére kell tenni. [Ve. 14. § (1) bek.]
(3) A névjegyzékből való kihagyás vagy a névjegyzékbe
való felvétel miatt 2004. április 14-től április 21-én 16.00
óráig lehet kifogást benyújtani. [Ve. 82. § (1) bek.]
(4) A helyi választási iroda vezetője az Európai Unió
más tagállamának állampolgárát — kérelem alapján —
2004. május 4-ig felveszi a névjegyzékbe, ha a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartásában
nem szerepel. [Ve. 99/D. § (3) bek.]
(5) A helyi választási iroda vezetője 2004. május 10-ig
továbbítja a BM Központi Hivatal részére az Európai Unió
más tagállamai névjegyzékbe vett állampolgárainak adatait.
[Ve. 99/D. § (5) bek.]
(6) A külképviseleti névjegyzékbe való felvételét a
választópolgár személyesen vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazással rendelkező meghatalmazott útján kérheti a lakcíme szerint illetékes helyi
választási iroda vezetőjétől 2004. május 14-ig. A külképviseleti névjegyzékbe való felvétel ajánlott levélben is kérhető úgy, hogy az legkésőbb 2004. május 14-ig megérkezzen
a helyi választási irodába. [Ve. 99/I. § (1) bek.]
(7) A helyi választási iroda vezetője a külképviseleti
névjegyzék adatait 2004. május 23-ig megküldi az Országos
Választási Irodának. [Ve. 99/J. § (3) bek.]
(8) A külképviseleten működő szavazatszámláló bizottságok tagjai és póttagjai 2004. május 29-én 16.00 óráig
pótlólag kérhetik felvételüket a külképviseleti névjegyzékbe a helyi választási iroda vezetőjétől. [Ve. 99/K. § (9) bek.]
(9) A helyi választási iroda vezetője a külképviseleten
működő szavazatszámláló bizottságok pótlólag külképviseleti névjegyzékbe vett tagjairól és póttagjairól 2004. június 4-ig értesíti az Országos Választási Irodát. [Ve. 99/J. §
(4) bek.]
(10) Igazolást személyesen vagy meghatalmazott útján
2004. június 11-én 16.00 óráig, ajánlott levélben pedig úgy
lehet kérni, hogy az 2004. június 8-ig megérkezzen a választási irodához. Igazolást legkésőbb 2004. június 11-én 16.00
óráig lehet kiadni. [Ve. 89. § (4) bek.]
(11) A módosított névjegyzék 2004. június 11-én 16.00
óráig tekinthető meg a polgármesteri hivatalban. [Ve. 15. §
(3) bek.]
(12) A BM Központi Hivatal az Eptv. 48. §-a szerinti
átvett adatok nyilvántartását 2004. június 14-én megszünteti és az adatokat törli. [Eptv. 48. § (6) bek.]
A választási szervek létrehozása 2. § (1) Az országgyűlési egyéni választókerületi választási
bizottságok és a több szavazókörrel rendelkező települések helyi választási bizottságainak a 2002. évi országgyűlési, illetőleg önkormányzati választásokra megválasztott tagjai és póttagjai az Országos Választási Bizottságnál
2004. május 14-én 16.00 óráig írásban jelentkezhetnek a
külképviseleteken működő szavazatszámláló bizottsági
tag, illetőleg póttag tartalékának. [Ve. 99/K. § (5) bek.
c) pont]
(2) Az Országos Választási Bizottság a külképviseleteken működő szavazatszámláló bizottságok tagjaira és póttagjaira 2004. május 19-ig tesz javaslatot az Országgyűlésnek. [Ve. 99/K. § (5) bek.]
(3) A külképviseleten működő szavazatszámláló bizottság megbízott tagjait az Országos Választási Bizottság
elnökénél 2004. május 21-én 16.00 órág kell bejelenteni.
[Ve. 99/K. § (7) bek.]
(4) A külképviseleten működő szavazatszámláló bizottságok három tagját és a póttagokat az Országgyűlés 2004.
május 24-ig választja meg. [Ve. 99/K. § (6) bek.]
(5) A választási bizottságok megbízott tagjait a listát
állító jelölő szervezet legkésőbb 2004. május 28-án 16.00
óráig jelentheti be. [Ve. 25. § (2) bek.]
Ajánlás 3. § (1) A listát és az azon szereplő jelölteket legkésőbb
2004. május 14-én 16.00 óráig az ajánlószelvények átadásával kell bejelenteni az Országos Választási Bizottságnál.
[Ve. 99/L. § (2) bek.]
(2) A be nem nyújtott ajánlószelvényeket 2004. május
17-én 16.00 óráig meg kell semmisíteni. Az erről készült
jegyzőkönyvet 2004. május 20-án 16.00 óráig kell átadni a
választási bizottságnak. [Ve. 60. §]
(3) Az ajánlószelvényeket, valamint a technikai nyilvántartást az illetékes választási iroda 2004. június 13-án megsemmisíti. [Ve. 59. § (3) bek.]
A választási kampány 4. § (1) A választási kampány 2004. június 11-én 24.00 óráig
tart. [Ve. 40. § (1) bek.]
(2) Kampányt folytatni 2004. június 12-én 0.00 órától
június 13-án 19.00 óráig tilos. [Ve. 40. § (2) bek.]
(3) A választással kapcsolatos közvélemény-kutatás
eredményét 2004. június 5-től június 13-án 19.00 óráig nem
szabad nyilvánosságra hozni. [Ve. 8. § (1) bek.]
(4) A BM Központi Hivatal a névjegyzékben szereplő
választópolgárok családi és utónevét, valamint lakcímét a
jelölteknek, jelölő szervezeteknek kérésükre 2004. május
25-től adja át. [Ve. 45. § (1) bek.]
(5) A közszemlére tett névjegyzék másolatát a helyi
választási iroda vezetője a jelölt, jelölő szervezet kérésére
2004. május 25-től adja át. [Ve. 45. § (2) bek.]
(6) A (4) és (5) bekezdés szerint teljesített adatszolgáltatás adatait legkésőbb 2004. június 13-án 16.00 óráig kell
megsemmisíteni. Az erről készült jegyzőkönyvet legkésőbb
2004. június 16-án 16.00 óráig át kell adni az adatszolgáltatónak. [Ve. 45. § (3) bek.]
(7) A plakátot az, aki elhelyezte, vagy akinek érdekében
elhelyezték 2004. július 13-ig köteles eltávolítani.
[Ve. 42. § (6) bek.]
Szavazás 5. § (1) Szavazni a Magyar Köztársaság területén 2004. június 13-án 6.00 órától 19.00 óráig lehet. [Ve. 61. § (1) bek.]
(2) A külképviseleten a magyarországi szavazás napján,
helyi idő szerint 6 és 19 óra között lehet szavazni. Azokon
a külképviseleteken, ahol az időeltolódás a közép-európai
időhöz képest —1 óra (greenwichi időzóna), a helyi idő
szerinti 6 óra és a közép-európai idő szerinti 19 óra között
lehet szavazni. Az amerikai kontinensen létesített külképviseleteken a magyarországi szavazást megelőző napon,
helyi idő szerint 6 és 19 óra között lehet szavazni.
[Ve. 99/N. § (3) bek.]
A szavazatok összesítése 6. § (1) A szavazóköri jegyzőkönyvek egy példánya az illetékes választási irodában 2004. június 16-án 16.00 óráig megtekinthető. [Ve. 75. § (2) bek.]
(2) A külképviseleti szavazás eredményéről kiállított
jegyzőkönyv egy példánya a külképviseleten 2004. június
16-án 16.00 óráig megtekinthető. Ezt követően a jegyzőkönyvet az Országos Választási Irodához kell továbbítani.
[Ve. 99/O. § (5) bek.]
(3) A szavazólapokat a polgármesteri hivatalban 2004.
szeptember 11-ig kell megőrizni. 2004. szeptember 11. után
a választási iratokat — a jegyzőkönyvek kivételével —
meg kell semmisíteni. [Ve. 75. § (3) bek.]
(4) A jegyzőkönyveket 2004. szeptember 11. után kell
átadni az illetékes levéltáraknak. [Ve. 75. § (4) bek.]
7. § Ez a rendelet kihirdetése napján lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
1513/2011. (XII. 29.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás működési rendjéről
szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 400,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli
el a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1 Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím javára,
a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
73/2008. (X. 21.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az
oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Tomori Pál Főiskolán dr. Meszlényi Rózsa főiskolai tanárt – a 2008. október
15-től 2013. október 14-ig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
485/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Káli Attilát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország Kuala Lumpur-i
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2015. március 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök