text:
91/2006. (XII. 26.) GKM rendelete a csomagolás környezetvédelmi követelményeknek való megfelelősége igazolásának részletes szabályairól.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
(a továbbiakban: Fgytv.) 56. §-ának a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján – egyetértésben a környezetvédelmi
és vízügyi miniszterrel, valamint a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszterrel – a következőket rendelem el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) környezetvédelmi követelmény: a csomagolásról és a
csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól
szóló 94/2002. (V. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
1. mellékletének 1–3. pontjában meghatározott követelmények;
b) honosított összehangolt szabvány: az európai szabványügyi szervezetek által készített, az Európai Bizottság
által a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló
94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez
(a továbbiakban: 94/62/EK irányelv) harmonizáltnak elfogadott, az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozási
számmal közzétett szabvány, amelyet a magyar eljárási
rendnek megfelelően honosítottak és nemzeti szabványként közzétettek;
c) csomagolás-összetevő: a csomagolás [R. 2. § (1) bekezdés a) pont] olyan része, amely kézzel vagy egyszerű
mechanikai eszközzel az egyes részek állagának sérelme
nélkül attól elválasztható;
d) regisztrált csomagolási szakértő: a területileg illetékes kereskedelmi és iparkamaránál csomagolási szakértőként nyilvántartásba vett természetes személy.
Csomagolások alkalmazása 2. § (1) Kizárólag olyan csomagolás hozható forgalomba, illetve termék olyan csomagolásban helyezhető el, amely tekintetében a gyártó [a hulladékgazdálkodásról szóló 2000.
évi XLIII. törvény 3. § e) pont, illetve az R. 2. § (1) bekezdés e) pont] az e rendeletben meghatározott módon igazolja a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelőséget.
(2) A környezetvédelmi követelményeknek való megfelelőség nem mentesít a csomagolásra vonatkozó, más jogszabályokban előírt követelmények teljesítése alól.
A környezetvédelmi megfelelőség igazolása 3. § (1) A csomagolás, illetve a csomagolás-összetevő környezetvédelmi követelményeknek való megfelelősége a
honosított összehangolt szabványoknak való megfelelés
alapján vagy azokkal egyenértékű módon igazolható. Az
igazolás a csomagolás-összetevő esetén annak előállítója,
teljes csomagolás esetén a gyártó feladata.
(2) A gyártó a környezetvédelmi követelményeknek
való megfelelés igazolása céljából – a (6) bekezdésben
foglaltak kivételével – az 1. mellékletben meghatározott
tartalmú összesített gyártói megfelelőségi nyilatkozatot
köteles kiállítani.
(3) A gyártó az összesített gyártói megfelelőségi nyilatkozat elkészítéséhez az egyes csomagolás-összetevők előállítója által a 2. mellékletben meghatározott tartalommal
kiállított megfelelőségi igazolásokat is felhasználja.
(4) A csomagolás és az egyes csomagolás-összetevők
környezetvédelmi követelményeknek való megfelelősége
értékelésére az 5. § szerint kijelölt tanúsító szervezet is felkérhető. Az értékelés eredményéről a tanúsító szervezet a
3. mellékletben meghatározott tartalmú megfelelőségi tanúsítványt állít ki.
(5) Az összesített gyártói megfelelőségi nyilatkozat és a
megfelelőségi igazolás elkészítéséhez regisztrált csomagolási szakértő közreműködése is igénybe vehető.
(6) Az R. 6. § (4) bekezdésének a)–c) pontjában meghatározott anyagmennyiségeket éves felhasználásukban nem
meghaladó gyártók a csomagolás környezetvédelmi megfelelőségét a csomagolás-összetevők előállítója által készített, a 2. mellékletben meghatározott tartalmú megfelelőségi igazolással igazolhatják.
(7) A csomagolás-összetevő előállítója vagy forgalmazója nem tagadhatja meg a gyártói megfelelőségi igazolás
vagy megfelelőségi tanúsítvány kiadását, amelyet a kérelmezőnek történő megküldéssel, vagy megfelelő módon
(pl. elektronikus adatbázisban) történő nyilvános elérhetőség biztosításával teljesíthet.
(8) Az Európai Unió tagállamából történő behozatal
esetén a (2)–(4) és (6) bekezdésben meghatározott megfelelőségi dokumentumokkal egyenértékűnek kell tekinteni
az adott tagállamban a 94/62/EK irányelv szerinti lényegi
követelményeknek való megfelelőség igazolására jogszabályban előírt megfelelőségi dokumentumok magyar nyelvű fordítását.
(9) A környezetvédelmi megfelelőséget igazoló dokumentumokat a gyártó és a csomagolás-összetevő előállítója köteles az utolsó tétel gyártásának napját követően legalább négy évig megőrizni és – kérésre – a 6. § (1) bekezdése szerinti ellenőrző hatóságnak átadni.
(10) A csomagolás kialakításának vagy a csomagolás-összetevők alapvető jellemzőinek (így különösen az
alapanyag, szerkezet, összetétel) megváltoztatása esetén, a
gyártónak és a csomagolás-összetevő előállítójának új
megfelelőség-igazolási eljárást kell lefolytatnia és azt a
(2), illetve (3) bekezdésben foglaltak szerint dokumentálnia.
Csomagolási Műszaki Tanácsadó Bizottság 4. § (1) A csomagolás környezetvédelmi megfelelőségének
igazolása során felmerülő szakmai, eljárási kérdések országosan egységes gyakorlata érdekében a gazdasági és
közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) Csomagolási Műszaki Tanácsadó Bizottságot (a továbbiakban:
Tanácsadó Bizottság) hoz létre.
(2) A Tanácsadó Bizottság felkérés esetén tanácsadó,
véleményező tevékenységet folytat az alábbi területeken:
a) a csomagolási szakértői tevékenység szakmai feltételrendszerének megállapítása;
b) a csomagolási szakértő-képzés tartalmi követelményeinek meghatározása; c) szakvélemény kialakítása a megfelelőségi nyilatkozat elfogadhatóságára, valamint arra vonatkozóan, hogy
valamely termék csomagolásnak minősül-e.
(3) A Tanácsadó Bizottság hét főből áll, vezetőjét a miniszter jelöli ki. A Tanácsadó Bizottság további tagjai:
a) 1-1 tag a környezetvédelmi és vízügyi miniszter, valamint a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által delegált szakértő;
b) 2 tag a miniszter által felkért szakértő;
c) 1 tag a csomagolási érdekképviseleti szervezet kép
viselője;
d) 1 tag a csomagolási hulladékhasznosítást koordináló
szervezetek képviselője. (4) A Tanácsadó Bizottság az ügyrendjét az alakuló ülésén maga határozza meg azzal, hogy a (2) bekezdés
c) pontja szerinti szakvéleményének kiadására legfeljebb
hatvan napot állapít meg.
Tanúsító szervezetek kijelölése 5. § A csomagolás környezetvédelmi követelményeknek
való megfelelőségét igazoló megfelelőségi tanúsítvány kiadására felhatalmazott tanúsító szervezeteket a műszaki
termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító
szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló
4/1999. (II. 24.) GM rendeletben meghatározott feltételek
alapján, illetve eljárás keretében a miniszter jelöli ki.
Ellenőrzés 6. § (1) A csomagolás környezetvédelmi követelményeknek
való megfelelőségét igazoló dokumentumokat az illetékes
ellenőrző hatóság az R. 13. §-ában foglaltak szerint ellenőrzi.
(2) Amennyiben a gyártó az összesített megfelelőségi
nyilatkozat nélkül, vagy valótlan tartalmú összesített megfelelőségi nyilatkozattal hozza forgalomba a csomagolt
terméket – az Fgytv.-ben, valamint az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az ezzel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárásról szóló 79/1998. (IV. 29.) Korm. rendeletben meghatározott jogkövetkezményeken túlmenően –
az illetékes ellenőrző hatóság a kijelölt tanúsító szervezet
által kiállított megfelelőségi tanúsítvány alapján összesített megfelelőségi nyilatkozat elkészítésére kötelezi a termék teljes csomagolására vonatkozóan.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésekben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az 1. § d) pontja és a 3. § (5) bekezdése 2007. június
30-án lép hatályba.
(3) A 2. § (1) bekezdése 2009. január 1-jén lép hatályba.
(4) A 4. § (1) bekezdése szerinti Tanácsadó Bizottságot
2007. március 31-éig kell létrehozni.
8. § (1) Ez a rendelet – az R. 4. §-ával együtt – az Európai
Parlament és a Tanács 2004/12/EK (2004. február 11.), valamint a 2005/20/EK (2005. március 9.) irányelveivel módosított, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról
szóló 94/62/EK (1994. december 20.) európai parlamenti
és tanácsi irányelv 9. cikke (1) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és
szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási
eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i
98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
8–10. cikkében előírt eljárás szerinti egyeztetése – a
94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdése alapján – megtörtént.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
381/2013. (XI. 4.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti oktatási,
tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló egyezmény
Magyarország Kormánya és Georgia Kormánya (a továbbiakban: a Felek)
a két ország közötti baráti kötelékek megerősítése, a népeiket összekötő kapcsolatok megszilárdítása, valamint a két
ország közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködés fejlesztése érdekében, illetve azokat az előnyöket
felismerve, amelyek az  egyes országokban alkalmazandó szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban történő
kölcsönös együttműködés megszilárdításából származnak a két ország számára, a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
A Felek ösztönzik a  felsőoktatási tisztségviselők, egyetemi oktatók és kutatók cserelátogatásait, illetve a  közöttük
létrejövő együttműködést a közös érdeklődésre számot tartó területeken.
A Felek emellett ösztönzik tudományos és kulturális területeken küldöttségek cseréjét is.
2. Cikk
A Felek ösztönzik és támogatják a tudományos és kulturális intézmények, valamint a tudományos kutatóintézetek
közötti közvetlen tudományos és kulturális kapcsolatokat, és – a rendelkezésre álló források és lehetőségek keretein
belül – egyetemi oktatók és kutatók cseréjét.
3. Cikk
A Felek a felsőoktatási intézményekben, egyetemeken és kutatóközpontokban szakmai tudás- és tapasztalatcserét
folytatnak a tudomány, a technika és a közigazgatás területein.
4. Cikk
A Felek bővítik a  két ország felsőoktatási intézményeiben a  másik fél számára rendelkezésre álló képzési
lehetőségeket, főként a műszaki és orvostudományok, valamint a technológia területén.
5. Cikk
A Felek támogatják a  két ország egyetemei közötti tudományos együttműködést, és megosztják egymással
az iskolai bizonyítványok, oklevelek és diplomák egyenértékűségének megteremtésével kapcsolatos információkat
azok kölcsönös elismerése érdekében.
A Felek kölcsönösen informálják egymást oktatási rendszereikről.
6. Cikk
A Felek ösztönzik az irodalom, képző- és zeneművészet, film, televízió és rádió, építészet, könyvkiadás, múzeum- és
levéltár igazgatás terén, más kulturális és művészeti területen, illetve alkotóművészek között létrejövő kapcsolatokat
és cseréket.
A Felek kölcsönösen támogatják a könyvtáraik közötti közvetlen szakmai együttműködést.
7. Cikk
A Felek ösztönzik és támogatják oktatási, tudományos és kulturális hetek és napok szervezését a  két ország
tudományos és kulturális intézményeiben. Ezek magukban foglalják előadások, szemináriumok, könyvvásárok és
egyéb olyan rendezvények lebonyolítását, melyek bemutatják a két ország eredményeit.
8. Cikk
A Felek ösztönzik és támogatják számos kulturális és művészeti tevékenység lebonyolítását, és lehetőségeik szerint
segítik egymást különösen:
a különböző kulturális területek képviselőinek együttműködés, tapasztalatcsere, szakmai gyakorlat céljából történő
kölcsönös látogatásának megszervezésében;
egyéni művészek vagy művészeti csoportok koncertturnéinak megszervezésében, valamint koncertek, előadások,
kiállítások és más kulturális események szervezésében;
résztvevők meghívásakor az egyik Fél országában rendezett zenei és más nemzetközi fesztiválokra.
9. Cikk
A Felek ösztönzik könyvek, kiadványok, szórólapok, füzetek, folyóiratok, dokumentumok, filmek, és minden,
a  két országban folyó oktatással és tudományos kutatással, valamint kulturális tevékenységekkel kapcsolatos
szakirodalom és forrásanyag egymás közti cseréjét.
10. Cikk
A Felek ösztönzik a  helyi és nemzetközi konferenciákon, szemináriumokon, szimpóziumokon és tudományos,
valamint kulturális műhelymunkákban való részvételt, és kellő időben tájékoztatják egymást ezekről
az eseményekről.
11. Cikk
A Felek jogszabályaiknak megfelelően engedélyezik a  kéziratok, levéltári anyagok és történelmi dokumentumok
tanulmányozását és felhasználását, és együttműködnek a  régészet és a  kulturális örökségvédelem területén,
továbbá szakértőket cserélnek e téren.
12. Cikk
Mindkét fél ösztönzi a  másik fél országában született kiemelkedő irodalmi művek lefordítását és kiadását saját
országában.
13. Cikk
A Felek ösztönzik a magyar nyelv Georgia területén történő és a georgiai nyelv a Magyarország területén történő
elsajátításához szükséges módszertani, pedagógiai programok megvalósítását, és a  megfelelő oktatási és
módszertani irodalom fordítását.
14. Cikk
A Felek támogatják külön együttműködési megállapodások megkötését a két ország érintett oktatási, tudományos
és kulturális intézményei között.
15. Cikk
A Felek megállapodnak abban, hogy szükség esetén a  Felek illetékes képviselői konzultációkat folytatnak
a végrehajtási programok aláírásával kapcsolatban, elővezetve azok megvalósításához szükséges konkrét lépéseket
és projekteket, valamint ahol lehetséges meghatározva az  Egyezményben és a  végrehajtási programokban vázolt
események pénzügyi és szervezeti feltételeit.
A konzultációk feltételeiről és az illetékes képviselők névsoráról a Felek diplomáciai úton egyeztetnek.
16. Cikk
Ez az  Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételét követő tizenötödik napon lép hatályba, amelyen a  felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.
A jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen a  jelen Egyezmény rendelkezései nem értelmezhetőek úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a  Magyarországnak különösen az  Európai
Unió alapját képező szerződésekből, valamint az  Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó
kötelezettségeit.
Az Egyezmény határozatlan időre szól. Az Egyezményt bármely szerződő fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja.
Ebben az  esetben az  Egyezmény a  felmondásáról szóló értesítés átvételének napjától számított 6 hónap múlva
veszti hatályát.
Abban az esetben, ha a jelen Egyezmény hatályát veszti, előírásait a gyakorlatban továbbra is alkalmazni kell a még
folyamatban lévő programok és projektek tekintetében mindaddig, amíg azokat teljes egészükben végre nem
hajtják.
Ezen Egyezmény rendelkezései közös megegyezéssel módosíthatóak és kiegészíthetőek, amiről a  felek külön
megállapodást kötnek, amely ezen egyezményben meghatározott eljárási szabályoknak megfelelően lép hatályba.
Az ily módon módosított megállapodás az egyezmény szerves részét képezi.
Ezt az Egyezményt, Tbiliszi városban 2013. szeptember 30-án írták alá magyar, georgiai és angol nyelven két eredeti
példányban. Ezek mindegyike egyformán hiteles. Az értelmezésből származó bármely nézetkülönbség kialakulása
esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország
Kormánya nevében Szijjártó Péter
A Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért
felelős államtitkára
Maia Panjikidze
Minister for Foreign Affairs” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 16. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, valamint a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter – annak ismertté válását
követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az emberi erőforrások minisztere gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1240/2016. (V. 13.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében 2016. március 22. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötött Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzatával (a  továbbiakban: Önkormányzat) a  város további
fejlődése és megújulása érdekében. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtását, valamint
a végrehajtás Miniszterelnökséget vezető miniszter útján történő koordinációját biztosítva a következőkről határoz:
 1. A Kormány támogatja a városi infrastruktúra fejlesztését, ennek keretében
a) a tatabányai vasútállomás intermodális csomóponttá fejlesztését, amely érdekében felhívja a  nemzeti
fejlesztési minisztert, hogy – az  intermodális csomópont projektek megvalósítása érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 1147/2016. (III. 25.) Korm. határozatban meghatározottak szerint – gondoskodjon
a fejlesztés európai uniós fejlesztési források bevonásával történő megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos, a beruházás megvalósítására 2018. március 15.
b) a Dózsakert és Újváros közötti vasúti felüljáró négysávossá történő bővítését, amely érdekében felhívja
a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  a)  alpont szerinti
fejlesztéssel összehangoltan, az állami és az önkormányzati tulajdonú vagyonelemekre kiterjedően – tegyék
meg a szükséges intézkedéseket a beruházás előkészítésre és megvalósításának támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az előkészítésre azonnal,
 a beruházás megvalósítására 2018. március 15.
c) a Bánhida és Sárberek városrészek összekötését biztosító, a  vasútvonalat keresztező aluljárót magában
foglaló útfejlesztést, amely érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket a  beruházás előkészítésére és megvalósításának
támogatására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az előkészítésre azonnal,
 a beruházás megvalósítására 2018. március 15.
2. A Kormány a város gazdasági versenyképességének erősítése keretében támogatja
a) a Tatabánya-Környe Ipari Park bővítését, és felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági
minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy tegyék meg, illetve kezdeményezzék a  Kormánynál azon
intézkedéseket, amelyek az ipari park bővítése érdekében szükségesek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
b) az a)  alpont szerinti ipari park, illetve annak bővítésével kialakításra kerülő ipari területek elérését javító
úthálózati fejlesztéseket, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg az Önkormányzattal
együttműködve a  tervezett útfejlesztéseket, továbbá – az  a)  alpont végrehajtásával összhangban – tegyen
javaslatot a szükséges fejlesztések támogatására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a vizsgálat elvégzésére azonnal,
 a javaslattételre az a) alpont végrehajtásával összhangban
3. A térség gazdasági versenyképességét erősítve a  Kormány támogatja a  humán infrastruktúra fejlesztését, amely
érdekében
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Önkormányzattal
együttműködve dolgozzák ki Tatabánya oktatásfejlesztési programját, amely kiterjed az  Árpád Gimnázium
reálgimnáziummá fejlesztésére, a  duális képzés bevezetésére, valamint az  államilag finanszírozott műszaki
felsőoktatási képzés biztosítására, valamint tegyenek javaslatot a program ütemezett megvalósítására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. június 30.
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálják meg az egykori
MÁV-szálló épületének kollégiumi célokra történő felhasználásának feltételeit, amely alapján – az  a)  alpont
szerinti programban foglaltakkal összhangban – tegyenek javaslatot az  ingatlan kollégiumi célokra történő
felhasználását biztosító intézkedésekre;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
c) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg a  József Attila Megyei és Városi Könyvtár
fejlesztésére vonatkozó önkormányzati terveket, amely alapján, az  Önkormányzattal egyeztetett formában
tegyen javaslatot – a klasszikus könyvtári kultúra megújítását is magában foglaló – fejlesztés támogatására.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
4. A Kormány a  tatabányai sportélet további támogatása keretében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és
az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Önkormányzattal együttműködve gondoskodjanak
a) a tatabányai multifunkcionális csarnok beruházás egyes kérdéseiről, valamint a  rendkívüli kormányzati
intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1566/2014. (X. 2.)
Korm.  határozatban meghatározottak szerint az  új városi multifunkcionális sportcsarnok megvalósításáról,
azzal, hogy vizsgálják meg a  csarnok befogadóképességének növelésére vonatkozó elképzeléseket
sportszakmai és fenntarthatósági szempontból, és a  vizsgálat eredménye alapján tegyenek javaslatot
a beruházási tartalom szükség szerinti módosítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a beruházás megvalósítására folyamatos,
 a befogadóképesség megfelelőségének vizsgálatára 2016. május 31.
b) az a)  alpont szerinti multifunkcionális csarnok beruházással összhangban egy új, fedett, 50 méteres
medencével rendelkező városi uszoda megvalósítására irányuló beruházás koncepciójának, valamint
a beruházás kormányzati támogatással történő megvalósítására vonatkozó javaslat kidolgozásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. július 31.
5. A Kormány a helyi értékek és a bányászati hagyományok megőrzését elősegítve egyetért
a) a bányatiszti kaszinó épületének (Tulipános Ház) történeti rekonstrukciójával, amely érdekében felhívja
a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert,
hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket a  projekt európai uniós fejlesztési forrásból történő
támogatására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. július 31.
b) a Bányakórház új funkciók szerinti hasznosítását biztosító megújításával, amely érdekében felhívja a nemzeti
fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – közösségi célra történő használatra is
kiterjedően – vizsgálják meg az  Önkormányzat által kidolgozott fejlesztési tervet és tegyenek javaslatot
az ingatlan-együttes további hasznosítására, a fejlesztési program támogatására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. július 31.
6. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
az Önkormányzat által tervezett új vásárcsarnok és piac kialakítását célzó beruházás támogatásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az Önkormányzat által kidolgozott terv ütemezéséhez igazodva, a felmerülés ütemében
7. A Kormány a tatabányai tömegközlekedés színvonalának és hatékonyságának javítása érdekében felhívja a nemzeti
fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg az Önkormányzat által a városi tömegközlekedés fejlesztésére kidolgozott
tervet, továbbá a  vizsgálat alapján a  Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével tegyen javaslatot
a fejlesztések európai uniós fejlesztési forrásból történő megvalósíthatóságával kapcsolatos intézkedésekre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a városi tömegközlekedés fejlesztésére vonatkozó önkormányzati tervek kidolgozásához
igazodva
 8. A Kormány munkacsoportot alakít a Bánhidai Erőmű területe revitalizációjának, illetve a terület turisztikai, kulturális,
sport, illetve rekreációs célú hasznosításának vizsgálatára az érintett miniszterek és az Önkormányzat bevonásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
9. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálja meg a  Szent Borbála Kórház további
fejlesztésének szükségességét és feltételeit, ennek keretében a  mozgásszervi rehabilitációs osztályok Gyémánt
Fürdőbe történő elhelyezésének és új helyen történő működtetésének feltételeit, továbbá a vizsgálat alapján tegyen
javaslatot a szükséges intézkedésekre.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. augusztus 31.
10. A Kormány
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  kormányzati tevékenység összehangolásáért
való feladat- és hatáskörében – gondoskodjon a  Megállapodásban, illetve a  jelen kormányhatározatban
meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja az  1–9.  pontban felelősként megjelölt minisztereket, hogy – szükség szerint az  Önkormányzattal
egyeztetve – határozzák meg a Megállapodásban foglaltak ütemezett megvalósításához szükséges 2016. évi
és 2017. évi indikatív forrásigényeket, és tájékoztassák ezen forrásigényekről a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert.
Felelős: az 1–9. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
422/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Jancsi Zoltánt kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország abu-dhabi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2013. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2018. (VI. 29.) LÜ utasítása az ügyészségi nyomozásról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya az ügyészségi nyomozásra terjed ki.
 (2) Amennyiben jelen utasítás eltérően nem rendelkezik, a nyomozás során az előkészítő eljárással, a nyomozás
felügyeletével és irányításával, valamint a vádemeléssel kapcsolatos feladatokról szóló legfőbb ügyészi utasítás
rendelkezéseit az ügyészségi nyomozás jellegzetességeinek megfelelően kell alkalmazni.
(3) Jelen utasítás eltérő rendelkezése hiányában ügyészségi nyomozás alatt az ügyész által végzett előkészítő eljárást is
érteni kell.
2. § (1) Ügyészségi nyomozást az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség, illetve az ügy elbírálására hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező bíróság mellett működő ügyészség (a továbbiakban: általános feladatkörű ügyészség)
végezhet (a továbbiakban együtt: nyomozást végző ügyészség). Az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség alatt
a Központi Nyomozó Főügyészséget, valamint az alárendelt nyomozó ügyészségeket kell érteni.
(2) Az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség végzi a nyomozást:
a) az ügyészség kizárólagos nyomozását megalapozó bűncselekmények miatt indult ügyben [a büntetőeljárásról
szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 30. §],
b) a katonai büntetőeljárásra tartozó ügyben,
c) az olyan ügyben, amelyben az országos illetékességgel eljáró nyomozó hatóság vezetőjével szemben kizárási
ok merült fel [Be. 32. § (6) bekezdés].
 (3) Abban az ügyben, melynek nyomozását az általános feladatkörű ügyészség a nyomozó hatóságtól magához vonta,
a nyomozást az általános feladatkörű ügyészség vagy az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség folytatja.
3. § (1) Ügyészségi nyomozás során a nyomozást kizárólag ügyész teljesíti. Az ügyész egyes eljárási cselekmények
teljesítésével alügyészt, ügyészségi fogalmazót és ügyészségi megbízottat is megbízhat.
(2) Nyomozó hatóság tagjának határozott időtartamra történő igénybevételét a nyomozást végző ügyészi szerv vezetője
a szolgálati út betartásával, az indokait tartalmazó előterjesztéssel, a Legfőbb Ügyészség illetékes főosztályán
keresztül kezdeményezi a legfőbb ügyésznél.
(3) A nyomozó hatóság igénybe vett tagját nem lehet olyan eljárási cselekmény elvégzésére, illetve kényszerintézkedés
megtételére utasítani, amelyet kizárólag ügyész végezhet.
4. § Ügyészségi nyomozás során az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség a nyomozó hatóságot annak illetékességi
területén eljárási cselekmény elvégzésére akkor utasíthatja, ha a nyomozási cselekmény elvégzésének tárgyi és
személyi feltételeit az ügyészségi nyomozás során nem vagy csak jelentős időveszteséggel lehet biztosítani.
5. § Amennyiben az ügyészségi nyomozásban az ügynek fiatalkorú terheltje van, a fiatalkorúval kapcsolatban szükséges
gyermekvédelmi intézkedéseket az ügy előadója köteles megtenni.
6. § Az ügyészségi nyomozás során a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervét, valamint
a rendőrség terrorizmust elhárító szervét a nyomozást végző ügyészség közvetlenül keresi meg az eljárási cselekmény
elvégzésében történő közreműködés [Be. 349. § (2) bekezdés b) pont] céljából.
7. § Eljárási cselekmény elvégzését a felettes ügyész kizárólag írásban tilthatja meg [Be. 26. § (6) bekezdés]. A tiltást meg
kell indokolni, és azt a házi iratok között kell elhelyezni.
2. Hatáskör és illetékesség 8. § A Központi Nyomozó Főügyészségnek alárendelt nyomozó ügyészség hatáskörébe (a továbbiakban: nyomozó
ügyészség) tartozik az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó olyan bűncselekmények nyomozása,
melyeket jelen utasítás nem utal a Központi Nyomozó Főügyészség hatáskörébe.
9. § (1) A Központi Nyomozó Főügyészség kizárólagos hatáskörébe tartozik
a) a Be. 30. §-ában felsorolt bűncselekmények közül:
aa) a külföldön elkövetett bűncselekmény,
ab) a nemzetközi bíróság előtt elkövetett igazságszolgáltatás elleni bűncselekmény,
ac) nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személy által elkövetett bűncselekmény,
ad) nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személy sérelmére elkövetett hivatalos személy elleni
erőszak,
ae) nemzetközileg védett személy elleni erőszak,
af ) nemzetközi jogon alapuló mentességet élvező személy működésével kapcsolatban ellene elkövetett
más bűncselekmény
nyomozása; b) a Be. 30. § f ) pontjában felsorolt bűncselekmények közül:
ba) külföldi hivatalos személy működésével kapcsolatban elkövetett hivatali vesztegetés bűntette,
bb) külföldi hivatalos személy által elkövetett hivatali vesztegetés elfogadása,
bc) külföldi hivatalos személy vonatkozásában elkövetett befolyás vásárlása,
bd) külföldi hivatalos személy vonatkozásában elkövetett befolyással üzérkedés,
be) külföldi hivatalos személy vonatkozásában elkövetett befolyással üzérkedés és a korrupciós
bűncselekmény feljelentésének elmulasztása
nyomozása; c) a Be. 30. § f ) pontjában felsorolt, a b) pontba nem tartozó bűncselekmények nyomozása, ha annak elkövetője,
illetve az a személy, akinek vonatkozásában vagy akinek működésével kapcsolatban elkövették:
ca) a köztársasági elnök,
cb) a miniszterelnök, a kormány tagja, kormánybizottság tagja, államtitkár,
cc) az országgyűlési képviselőjelölt kivételével törvényben meghatározott mentelmi joggal rendelkező
személy,
cd) az országos rendőrfőkapitány és helyettese, megyei rendőrfőkapitányság vezetője és helyettese,
osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja, rendőrkapitányság vezetője és
helyettese, osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja, határrendészeti kirendeltség
vezetője és helyettese,
ce) a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervének vezetője és
helyettese, osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja, a rendőrség belső
bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve kirendeltségének vezetője és helyettese,
osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja, a rendőrség terrorizmust elhárító szerv
vezetője és helyettese, a rendőrség terrorizmust elhárító szerv kirendeltségének vezetője és
helyettese, osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja,
cf ) az Országgyűlési Őrség parancsnoka,
cg) a büntetésvégrehajtás országos parancsnoka és helyettese,
ch) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv főigazgatója és helyettese,
ci) polgári nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója és helyettese, polgári nemzetbiztonsági szolgálat
kirendeltségének vezetője és helyettese, osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja,
cj) autonóm államigazgatási szerv vezetője és helyettese,
ck) a versenytanács tagja, a gazdasági versenyhivatal vizsgálója,
cl) a Közbeszerzési Döntőbizottság elnöke, a Közbeszerzési Döntőbizottság elnökhelyettese,
közbeszerzési biztos,
cm) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) vezetőjének szakmai helyettese, osztályvezetője
és annál magasabb beosztású alkalmazottja, a NAV Bűnügyi Főigazgatóság főigazgatója és helyettese,
osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja, a NAV területi szervének vezetője és
helyettese, osztályvezetője és annál magasabb beosztású alkalmazottja,
cn) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke és helyettese, főigazgatója és helyettese, a Nemzeti
Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának tagja, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási
Hivatal elnöke és helyettese,
co) a kormánymegbízott;
d) a bíró, az ügyész, a bírósági titkár, az alügyész, a bírósági és ügyészségi fogalmazó, a bírósági ügyintéző és
az ügyészségi megbízott ellen elkövetett:
da) Btk. 160. § (2) bekezdés e) pontja szerinti emberölés,
db) Btk. 190. § (2) bekezdés e) pontja szerinti emberrablás,
dc) hivatalos személy elleni erőszak,
dd) Btk. 365. § (3) bekezdés f ) pontja, illetve (4) bekezdés c) pontja szerinti rablás
nyomozása;
e) a katonai büntetőeljárás hatálya alá tartozó bűncselekmények nyomozása, ha annak az elkövetője
ea) a cd)–ci) pontban felsorolt személy,
eb) a Be. 700. § (2) bekezdés b) pontjában felsorolt személy – kivéve más szervnél szolgálatot teljesítő
katona, valamint a rendészeti felsőoktatási intézmény ösztöndíjas és kettős jogállású hallgatója –,
ec) az ezredesi vagy annál magasabb rendfokozatot – értendő ez alatt a címzetes rendfokozat is – viselő
katona [Btk. 127. § (1) bekezdés];
f ) a katona [Btk. 127. § (1) bekezdés] által elkövetett cselekmények közül:
fa) a törvény által tizenöt évig terjedő vagy annál súlyosabb szabadságvesztés kiszabásával fenyegetett
bűncselekmények,
fb) az emberiesség elleni bűncselekmények,
fc) háborús bűncselekmények,
fd) állam elleni bűncselekmények,
fe) külföldi hadműveleti területen elkövetett bűncselekmények
nyomozása.
(2) Az (1) bekezdés c) pont cm) alpontjának alkalmazása során NAV területi szerve:
a) megyei (fővárosi) adó- és vámigazgatóságok,
b) Kiemelt Adó- és Vámigazgatóság,
c) Repülőtéri Igazgatóság,
d) Bevetési Igazgatóság,
e) Fellebbviteli Igazgatóság,
f ) bűnügyi igazgatóságok.
10. § (1) Az általános feladatkörű ügyészség folytatja le azt a nyomozást, amelyet a nyomozó hatóságtól magához von
[Be. 26. § (5) bekezdés].
(2) Ha a nyomozást végző ügyészség megállapítja, hogy a nyomozás a Központi Nyomozó Főügyészség vagy a nyomozó
ügyészség hatáskörébe tartozik, az ügyet a Központi Nyomozó Főügyészséghez vagy a nyomozó ügyészséghez kell
áttenni.
11. § (1) A legfőbb ügyész, a büntetőjogi legfőbb ügyész helyettes, továbbá a Kiemelt, Korrupciós és Szervezett Bűnözés Elleni
Ügyek Főosztályának, valamint a Terrorizmus, Pénzmosás és Katonai Ügyek Főosztályának vezetője az ügyészség
kizárólagos nyomozási hatáskörébe nem tartozó ügy nyomozását a Központi Nyomozó Főügyészség vagy a nyomozó
ügyészség hatáskörébe utalhatja.
(2) Ha a Központi Nyomozó Főügyészség indokoltnak látja, hogy az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe nem
tartozó ügy nyomozását a Központi Nyomozó Főügyészség vagy a nyomozó ügyészség hatáskörébe utalják, erre
az  indokokat tartalmazó előterjesztést tesz a Kiemelt, Korrupciós és Szervezett Bűnözés Elleni Ügyek Főosztálya,
illetve a Terrorizmus, Pénzmosás és Katonai Ügyek Főosztálya vezetőjéhez.
(3) Ha az általános feladatkörű ügyészség – a nyomozása vagy a nyomozó hatóság által végzett nyomozás felügyelete,
irányítása során – indokoltnak látja, hogy az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe nem tartozó ügy
nyomozását a Központi Nyomozó Főügyészség vagy a nyomozó ügyészségek hatáskörébe utalják, erre a szolgálati út
betartásával az indokokat tartalmazó előterjesztést tesz a Kiemelt, Korrupciós és Szervezett Bűnözés Elleni Ügyek
Főosztálya, illetve a Terrorizmus, Pénzmosás és Katonai Ügyek Főosztálya vezetőjéhez.
3. A kizárás elintézése 12. § A Központi Nyomozó Főügyészség főügyészének a Be. 27. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja alapján történt kizárása
esetén a Központi Nyomozó Főügyészség, illetve az alárendelt nyomozó ügyészségek hatáskörébe tartozó büntetőügy
elintézésére általános feladatkörű ügyészséget kell kijelölni. Ilyen esetben az általános feladatkörű ügyészség leplezett
eszközöket alkalmazhat.
4. A leplezett eszközök alkalmazásának szabályai az ügyészségi nyomozásban
13. § Amennyiben az ügyészségi nyomozás során leplezett eszközök alkalmazásának szükségessége merül fel, a nyomozást
az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészségnek kell lefolytatnia. Ha a nyomozást általános feladatkörű ügyészség
folytatja és leplezett eszközök alkalmazása szükséges – a 12. §-ban foglalt kivétellel – a 11. § (3) bekezdése szerint kell
eljárni.
14. § (1) Az ügyészségi nyomozás során az ügyészi engedélyhez kötött leplezett eszközök engedélyezésével kapcsolatos
feladatokat a nyomozó ügyészségek nyomozása esetében a Központi Nyomozó Főügyészség, a Központi Nyomozó
Főügyészség nyomozása esetében, valamint a 12. §-ban meghatározott esetben a Legfőbb Ügyészség látja el
(Be. 230. §).
(2) Az ügyészségi nyomozás során a bírói engedélyhez kötött leplezett eszközök engedélyezésével, továbbá az utólagos
engedélyezéssel kapcsolatos ügyészi feladatokat a nyomozást végző ügyészség látja el. Ha a bírói engedélyhez kötött
leplezett eszköz alkalmazásának engedélyezése, vagy az alkalmazás kiterjesztésének engedélyezése késedelemmel
járna, a Be. 238. § (1) bekezdése szerinti ügyészi rendelkezést a nyomozást végző ügyészség vezetője teheti meg.
15. § (1) A büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kilátásba helyezése (Be. 219. §) során kötött megállapodásban
–  a  Be.  219. § (3) bekezdésében foglaltakon túl – fel kell tüntetni a megállapodásban részt vevők által vállalt
kötelezettség teljesítésének végső határidejét, vagy ha a határidő egyértelműen nem határozható meg, a teljesítés
végső feltételét is.
(2) Ha a megállapodással érintett bűncselekménnyel kapcsolatban az elkövető a polgári jog szabályai szerint kár, illetve
sérelemdíj megtérítésére köteles, a megállapodásban feltételként kell szabni a kár, illetve sérelemdíj megtérítését.
A  nyomozást végző ügyészség az állam nevében csak kivételes nemzetbiztonsági vagy bűnüldözési érdekből
vállalhatja át a kár, illetve a sérelemdíj részben vagy egészben történő megtérítését. Ilyen esetben a megállapodás
megkötése előtt be kell szerezni az ügyészség nevében kötelezettségvállalásra jogosult személy nyilatkozatát, hogy
a kár, illetve a sérelemdíj megtérítésére a fedezet rendelkezésre áll.
16. § (1) A nyomozást végző ügyészség mint a leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szerv az előkészítő eljárás, illetve
a nyomozás során a leplezett eszközök alkalmazását vagy maga hajtja végre, vagy annak végrehajtásában való
közreműködésre külső szervet vesz igénybe [Be. 244. § (1) és (3) bekezdés]. A nyomozást végző ügyészség vezetője
a leplezett eszközök alkalmazásának végrehajtásában történő közreműködés céljából közvetlenül keresi meg a külső
szervet.
(2) Amennyiben a leplezett eszköz alkalmazása céljából fedett nyomozó és az ügyészséggel titkosan együttműködő
személy is igénybe vehető, úgy az ügyészséggel titkosan együttműködő személy csak akkor alkalmazható, ha az elérni
kívánt cél fedett nyomozó alkalmazásával nem érhető el, az jelentős késedelemmel járna, vagy a fedett nyomozó
alkalmazása az eljárás érdekeire figyelemmel egyéb különös okból nem célszerű.
(3) A leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szerv tagja [Be. 226. § (1) bekezdés a) pontja] alatt az ügyészt,
az alügyészt és az ügyészségi fogalmazót, illetve az ügyészség által alkalmazott leplezett eszközök alkalmazásában
közreműködő külső szerv tagját is érteni kell. A leplezett eszközök alkalmazására ügyész, alügyész, ügyészségi
fogalmazó, illetve az ügyészséggel titkosan együttműködő személy csak akkor alkalmazható, ha kifejezetten a fedett
nyomozó foglalkoztatására feljogosított szerv tagjának alkalmazása nem lehetséges, és erről a nyomozást végző
ügyészség vezetője – szükség esetén a foglalkoztató szerv rövid úton történő megkeresésével – meggyőződött.
17. § A leplezett eszközök alkalmazásának megszüntetését követően, ha a nyomozást végző ügyészség a leplezett eszközök
alkalmazásának végrehajtásában való közreműködésre külső szervet vett igénybe, köteles gondoskodni arról, hogy
a Be. 246. § (1) bekezdés a)–c) pontjában feltüntetett adatok a leplezett eszköz alkalmazását végrehajtó szervnél is
törlésre kerüljenek.
5. Az előkészítő eljárás 18. § (1) Ha a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve, illetve a rendőrség terrorizmust
elhárító szerve által folytatott előkészítő eljárás [Be. 339. § (3) bekezdés] olyan bűncselekmény gyanújának
megállapítását célozza, melynek nyomozása kizárólagos ügyészségi hatáskörbe tartozik, az előkészítő eljárás
felügyeletét [Be. 347. § (1) bekezdés] az az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség látja el, amely a gyanú
megállapítása esetén a nyomozás lefolytatására hatáskörrel rendelkezik. Az előkészítő eljárás felügyeletére
az  az  ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség illetékes, amelynek illetékességi területén az előkészítő eljárást
folytató szerv vagy területi kirendeltségének székhelye van.
(2) Ha a Be. 344. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatást nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészségi
nyomozásért felelős ügyészség kapta, a tájékoztatást a fogadó ügyészség haladéktalanul továbbítja a hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező ügyészségi nyomozásért felelős ügyészségnek. Az előkészítő eljárás felügyeletére
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség haladéktalanul felhívja
az  előkészítő eljárást folytató szervet, hogy az engedélyezéssel és a más ügyészségi feladatokkal kapcsolatos
előterjesztéseit nála terjessze elő.
6. A bűncselekményből eredő vagyon visszaszerzése 19. § (1) Ha a nyomozást az ügyészség végzi, az elkobozható vagy a vagyonelkobzás alá eső dolog vagy vagyon felderítése
és  biztosítása (a továbbiakban: vagyonvisszaszerzés) érdekében a szükséges eljárási cselekmények megtétele
az  ügyészség feladatkörébe tartozik. A nyomozást végző ügyészség a vagyonvisszaszerzés érdekében szükséges
eljárási cselekményeket elsődlegesen maga végzi. A nyomozást végző ügyészség a nyomozó hatóság
vagyon-visszaszerzési szervét akkor keresheti meg, ha a vagyonvisszaszerzéshez szükséges eljárási cselekmények
elvégzésének tárgyi és személyi feltételeit az ügyészségi nyomozás során nem, vagy csak jelentős időveszteséggel
lehet biztosítani.
(2) A nyomozást végző ügyészség a nyomozó hatóság vagyon-visszaszerzési szervét megkeresi, ha a vagyonvisszaszerzés
során adat merül fel arra, hogy a vagyon külföldön lelhető fel.
(3) A nyomozást végző ügyészség a vagyonvisszaszerzés során leplezett eszközök alkalmazására feljogosított szervet
leplezett eszközök alkalmazása érdekében igénybe veheti.
(4) A nyomozást végző ügyészség a Be. 328. § (3) bekezdése szerinti eljárása során, továbbá a vagyonvisszaszerzést célzó
kényszerintézkedés foganatosítása érdekében közreműködésre kérheti fel a nyomozó hatóságot.
20. § A nyomozás felfüggesztése a bűncselekményből eredő vagyon visszaszerzésére irányuló eljárási cselekmények
elvégzésének nem akadálya, azonban annak időtartama alatt a nyomozást végző ügyészség nem végezhet olyan
eljárási cselekményt, amely a terhelt személyét is közvetlenül érinti.
21. § A nyomozás megszüntetése esetén a nyomozást végző ügyészség haladéktalanul tájékoztatja a vagyonkutatásban
megkeresésére eljáró szervet. A nyomozás megszüntetését követően csak a Be. 819. § (1) bekezdése szerinti
vagyonelvonási eljárás folytatható.
22. § (1) A vádemelést követően a nyomozást végző ügyészség az elkobozható vagy vagyonelkobzás alá eső dolog
vagy  vagyon  azonosításával és felderítésével kapcsolatos bizonyítékok felkutatása és biztosítása, illetve ilyen
bizonyítékokkal kapcsolatos indítvány megtétele érdekében a Be. 261. § (2) bekezdése szerinti adatszerzést
és  a  Be.  267. § (2) bekezdése szerinti adatgyűjtést végezhet, továbbá a Be. 309. § (4) bekezdése és a  Be.  327.  §
(5) bekezdése szerinti kényszerintézkedést rendelhet el.
(2) A vádemelésről az ügyész haladéktalanul tájékoztatja a megkeresésére eljáró szervet, és rendelkezik arról, hogy
az (1) bekezdés szerinti eljárási cselekményeket foganatosíthatja.
7. Az ügyész részvétele a vagyonelvonási eljárásban 23. § (1) A Be. 819. § (1) bekezdése alapján vagyonelvonásra irányuló eljárás elrendelésére és lefolytatására, a Be. 820.  §
(1)  bekezdése szerint vagyonkutatás elrendelésére és lefolytatására, a Be. 822. §-a szerinti indítvány benyújtására,
továbbá a bíróság elsőfokú eljárásában való részvételre – a felettes ügyész eltérő rendelkezése hiányában – a Be.
819. § (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott döntést meghozó ügyészség, nyomozás hiányában a nyomozás
elrendelésére hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség jogosult.
(2) A Be. 819. § (2) bekezdése alapján vagyonelvonásra irányuló eljárás elrendelésére és lefolytatására, a Be. 820.  §
(2)  bekezdése szerinti vagyonkutatás elrendelésére, a Be. 822. §-a szerinti indítvány benyújtására, az  elsőfokú
eljárásban való részvételre – a felettes ügyész eltérő rendelkezése hiányában – az első fokon eljárt bíróság előtt
a vádat képviselő ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel.
24. § (1) A vagyonkutatás során [Be. 820. § (4) bekezdés I. fordulat] az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség,
a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel, nem adhat utasítást nyomozó hatóságnak, és nem keresheti meg
a nyomozó hatóság vagyon-visszaszerzési szervét sem a hozzáférhetetlenné teendő adat felkutatása, a vagyonelkobzás
alá eső vagyon felderítése és biztosítása, illetve a terhelttől lefoglalt dolgon az állami tulajdonba vételt akadályozó
joggal rendelkező személy felkutatása érdekében szükséges eljárási cselekmények megtételére.
(2) Az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség a nyomozó hatóság vagyon-visszaszerzési szervét megkeresi,
ha a vagyonkutatás során adat merül fel arra, hogy a vagyon külföldön lelhető fel.
25. § A vagyonelvonási eljárás elrendeléséről feljegyzésben, megszüntetéséről határozatban kell rendelkezni.
A vagyonkutatás megszüntetéséről külön nem kell rendelkezni. Ha a vagyonkutatást nem az ügyészség folytatja le
[Be. 820. § (4) bekezdés II. fordulat], a határozatot közölni kell az ügyben eljáró nyomozó hatósággal, illetve a nyomozó
hatóság ügyben eljáró vagyon-visszaszerzési szervével is.
8. A bűncselekményből származó vagyonra vonatkozó bejelentések intézése
26. § (1) A Be. Harmadik részében nem nevesített személyektől származó, elkobzás, vagyonelkobzás alkalmazásával érintett
személy tulajdonában álló vagyonnal, hozzáférhetetlenné tehető adattal kapcsolatos közlést tartalmazó, tartalmuk
szerint feljelentésnek nem tekinthető bejelentéseket az ügyészség a beérkezésétől számított 15 napon belül bírálja el.
(2) Ha az ügyészség megállapítja, hogy a bejelentésben közölt információ alapján felderítésnek, folyamatban lévő
nyomozásban eljárási cselekmény megtételének vagy vagyonelvonási eljárás elrendelésének van helye, megteszi
a szükséges intézkedéseket.
(3) Ha a bejelentés nyomozó hatóság vagy másik ügyészi szerv előtt folyamatban lévő vagy folyamatban volt nyomozást
érint, illetve az előkészítő eljárás megindítása, vagyonkutatás elrendelése tárgyában a döntéshozatal másik ügyészi
szerv hatáskörébe, illetékességébe tartozik, az ügyészség a beadványt a nyomozást irányító, felügyelő, illetve
döntéshozatalra jogosult ügyészséghez továbbítja elbírálásra, és a továbbítás tényéről tájékoztatja a bejelentőt.
Egyéb esetekben a bejelentőnek tájékoztatást arról ad, hogy az ügyészség a beadványt elbírálja, az esetlegesen
szükséges intézkedéseket megteszi.
(4) A bejelentő által a (3) bekezdés szerinti tájékoztatás közlését követően benyújtott, az ügyészség intézkedését, annak
elmaradását vagy a tájékoztatás tartalmát kifogásoló ismételt bejelentését az ügyészség – annak beérkezésétől
számított 8 napon belül – az ügy irataival együtt felterjeszti a felettes ügyészségre, és erről tájékoztatja a bejelentőt.
(5) A felettes ügyészség az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 20. §-a alapján, az iratok hozzá érkezésétől
számított 15 napon belül, hivatalból felülvizsgálja az ügyészség eljárását. Ha az ismételt bejelentés alapos, a szükséges
intézkedéseket megteszi, és ennek tényéről – a megtett intézkedés megjelölése nélkül – tájékoztatja a bejelentőt.
(6) Az ismételt bejelentés alaptalansága esetén a felettes ügyészség a kérelmezőt arról tájékoztatja, hogy a bejelentést és
az ismételt bejelentést megvizsgálta és megállapította, hogy az alárendelt ügyészség a bejelentés alapján szükséges
intézkedést megtette, a rendelkezésre álló adatok mellett további intézkedés megtételének nincs helye. Az ismételt
kérelmet alaptalanul előterjesztő bejelentőt egyidejűleg tájékoztatja arról is, hogy döntése ellen jogorvoslatnak nincs
helye, az ügyészség döntését sérelmező újabb beadványát az ügyészség válaszadás nélkül irattárba helyezi.
9. Nemzetközi együttműködés az ügyészségi nyomozásban 27. § (1) Ügyészségi nyomozás során a nyomozást végző ügyészség bizonyítékok beszerzése érdekében külföldi állam
igazságügyi szerveivel a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nbjt.),
az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény (a továbbiakban:
EUtv.), illetve két- vagy többoldalú nemzetközi szerződések rendelkezéseinek alkalmazásával együttműködést folytat.
(2) A kizárólagos ügyészségi nyomozásra tartozó bűncselekmény miatt külföldi igazságügyi hatóságtól érkezett
jogsegélykérelmet az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség teljesíti.
28. § Az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség bűncselekmény felderítése céljából, a nyomozást támogató adatok
beszerzése érdekében a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló 2002. évi LIV. törvény
(a  továbbiakban: Bszntv.) rendelkezéseinek értelemszerű alkalmazásával együttműködik a külföldi bűnüldöző
hatóságokkal.
29. § Magyarországon tartózkodó személy külföldi állam megkeresésére történő kiadatása, valamint az Európai Unió
tagállamának igazságügyi hatósága (a továbbiakban: tagállami igazságügyi hatóság) által kibocsátott európai
elfogatóparancs végrehajtása érdekében az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmény
esetén is a kiadatási eljárással, illetve az európai elfogatóparancs végrehajtásával kapcsolatos ügyészi feladatokat
a Fővárosi Főügyészség látja el.
30. § Ha a külföldi hatóságtól átvett büntetőeljárás az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó
bűncselekményre vonatkozik, az átvett büntetőeljárást az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészségnek kell
lefolytatnia.
31. § (1) Ha az eljárási jogsegélykérelem, illetve európai nyomozási határozat az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe
tartozó bűncselekményre vonatkozik, a Legfőbb Ügyészség a jogsegélykérelem, illetve az európai nyomozási
határozat teljesítésére általános feladatkörű ügyészséget is kijelölhet.
(2) Ha a külföldi igazságügyi hatóság, illetve a tagállami igazságügyi hatóság a kizárólagos ügyészségi nyomozásra
tartozó bűncselekmény miatti eljárási jogsegélykérelmet, illetve európai nyomozási határozatot nem az ügyészségi
nyomozásért felelős illetékes ügyészségnek küldte meg, a külföldi hatóság megkeresését fogadó ügyészség
a  jogsegélykérelmet, illetve az európai nyomozási határozatot az ügyészségi nyomozásért felelős illetékes
ügyészségnek továbbítja.
(3) A jogsegélykérelmet, illetve az európai nyomozási határozatot az ügyészségi nyomozást végző ügyészség egészében
hajtja végre, a jogsegélykérelem, illetve az európai nyomozási határozat részteljesítés céljából nem küldhető meg más
ügyészségnek.
32. § (1) Mentelmi joggal rendelkező vagy nemzetközi mentelmi jogon alapuló mentességet élvező személlyel szemben
foganatosítandó eljárási cselekményre irányuló eljárási jogsegélykérelem teljesítése, illetve európai nyomozási
határozat végrehajtása a Központi Nyomozó Főügyészség feladata.
(2) Ha az általános feladatkörű ügyészség által kibocsátott jogsegélykérelmet, illetve az európai nyomozási határozatot
a külföldi vagy tagállami igazságügyi hatóság azért nem hajtja végre, mert az eljárási cselekménnyel érintett személy
mentelmi jogon alapuló mentességet élvez, az ügyet a Központi Nyomozó Főügyészségnek kell áttenni.
33. § Az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt ideiglenes intézkedés [EUtv. 60. §
(1) bekezdés] végrehajtása céljából kibocsátott európai nyomozási határozatot az az ügyészségi nyomozásért felelős
ügyészség teljesíti, amelynek illetékességi területén a bizonyítási eszköz található.
34. § Az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt pénzügyi intézmény által vezetett
számláról és számlaforgalmi adatokról történő adatszolgáltatás végrehajtása céljából kibocsátott európai nyomozási
határozatot, illetve tagállami igazságügyi hatóság jogsegélykérelmét az az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség
teljesíti, amelynek illetékességi területén a számlát vezető bankfiók vagy egyéb pénzügyi intézmény telephelye
található.
35. § (1) Az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt telekommunikációs eszköz útján
történő kihallgatás [Nbjt. 67. § (1) bekezdés, EUtv. 63/C. § (1) bekezdés, 68/D. § (1) bekezdés] céljából kibocsátott
eljárási jogsegélykérelmet, illetve európai nyomozási határozatot az általános feladatkörű ügyészség teljesíti,
ha a teljesítésre az Nbjt. 67. § (3) bekezdése, illetve az EUtv. 63/C. § (2) bekezdése vagy 68/D. § (2) bekezdése alapján
illetékes, és a külföldi hatóság a megkeresését közvetlenül az illetékes általános feladatkörű ügyészségnek küldte.
(2) Az általános feladatkörű ügyészség az (1) bekezdés szerinti jogsegélykérelemről, illetve európai nyomozási
határozatról haladéktalanul tájékoztatja a Központi Nyomozó Főügyészséget.
(3) Ha a Központi Nyomozó Főügyészség indokoltnak látja, hogy az (1) bekezdés szerinti jogsegélykérelmet, illetve
európai nyomozási határozatot az általános feladatkörű ügyészség helyett a Központi Nyomozó Főügyészség vagy
nyomozó ügyészség hajtsa végre, erre az indokait tartalmazó előterjesztést tesz a Legfőbb Ügyészségnek.
36. § Az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt ellenőrzött szállítás végrehajtása
céljából kibocsátott eljárási jogsegélykérelem, illetve európai nyomozási határozat fogadásáról a megyei főügyészség,
illetve a Fővárosi Főügyészség haladéktalanul jelentést tesz a Legfőbb Ügyészség Kiemelt, Korrupciós és Szervezett
Bűnözés Elleni Ügyek Főosztálya vezetőjének. A Legfőbb Ügyészség a jogsegélykérelem, illetve az európai nyomozási
határozat végrehajtására ügyészségi nyomozásért felelős ügyészséget jelölhet ki.
37. § (1) A Központi Nyomozó Főügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt külföldi fedett nyomozó magyarországi
alkalmazása, illetve magyar fedett nyomozó külföldön vagy belföldön történő alkalmazása céljából kibocsátott
eljárási jogsegélykérelem, illetve európai nyomozási határozat végrehajtásáról a Legfőbb Ügyészség dönt, és
a jogsegélykérelmet, illetve az európai nyomozási határozatot a Központi Nyomozó Főügyészség hajtja végre.
(2) A nyomozó ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt külföldi fedett nyomozó magyarországi alkalmazása,
illetve magyar fedett nyomozó külföldön vagy belföldön történő alkalmazása céljából kibocsátott eljárási
jogsegélykérelem, illetve európai nyomozási határozat fogadásáról a Központi Nyomozó Főügyészség haladéktalanul
jelentést tesz a Legfőbb Ügyészség Kiemelt, Korrupciós és Szervezett Bűnözés Elleni Ügyek Főosztálya vezetőjének.
38. § Az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt bírói engedélyhez kötött leplezett
eszközök alkalmazása vagy fizetési műveletek megfigyelése céljából kibocsátott európai nyomozási határozat, illetve
tagállami igazságügyi hatóság jogsegélykérelme fogadásáról a megyei főügyészség vagy a Fővárosi Főügyészség
a Legfőbb Ügyészség Kiemelt, Korrupciós és Szervezett Bűnözés Elleni Ügyek Főosztálya vezetőjének haladéktalanul
jelentést tesz. A Legfőbb Ügyészség az európai nyomozási határozat végrehajtására, illetve a jogsegélykérelem
teljesítésére ügyészségi nyomozásért felelős ügyészséget jelölhet ki.
39. § (1) Ha a büntetőeljárásban a nyomozást az ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség végzi és közös nyomozócsoport
létrehozása indokolt, arra a Központi Nyomozó Főügyészség tesz az indokokat is tartalmazó előterjesztést a legfőbb
ügyésznek vagy az általa kijelölt ügyésznek.
(2) Ha a nyomozást általános feladatkörű ügyészség teljesíti és közös nyomozócsoport létrehozása látszik indokoltnak,
az általános feladatkörű ügyészség az indokokat is tartalmazó előterjesztést tesz a legfőbb ügyésznek vagy az általa
kijelölt ügyésznek a nyomozás ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség hatáskörébe utalására és közös
nyomozócsoport létrehozására.
40. § (1) Az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmény miatt folytatott büntetőeljárásban a Bszntv.
2. § 1. pontja szerinti magyar bűnüldöző szerv feladatait a Központi Nyomozó Ügyészség és az alárendelt nyomozó
ügyészségek látják el.
(2) A Központi Nyomozó Főügyészség együttműködik az Országos Rendőr-főkapitányság Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központjával, az Europollal, az Interpol nemzeti központi irodával, a Sirene Irodával és az egyes
nemzeti bűnüldöző hatóságok összekötő tisztviselőivel.
10. A katonai büntetőeljárás 41. § (1) A parancsnoki nyomozás felügyelete során katonai ügyész, illetve a legfőbb ügyész által katonai büntetőeljárásra
kijelölt ügyész (a továbbiakban együtt: katonai ügyész) jár el. A parancsnoki nyomozás felügyeletét – melynek során
megteheti a Be. 26. §-ában foglalt intézkedéseket – az a katonai büntetőeljárásra kijelölt nyomozó ügyészség látja el,
amelynek illetékességi területén a nyomozást végző állományilletékes parancsnok vagy parancsnoki nyomozásra
jogosult vezető állomáshelye van. Célszerűségi okból az ügyészség ettől eltérő kijelölést is indítványozhat.
(2) A parancsnoki nyomozás elrendelésétől számított egy hónap elteltével – ha a nyomozást végző állományilletékes
parancsnok vagy parancsnoki nyomozásra jogosult vezető a nyomozást nem fejezte be – a katonai ügyész az iratokat
megvizsgálja [Be. 26. § (2) bekezdés i) pont]. Ennek eredményéről feljegyzést készít, illetve a parancsnoki nyomozás
során tett intézkedéseit és utasításait írásba foglalja.
(3) A parancsnoki nyomozást a katonai ügyész magához vonja, ha a tanú különösen védetté nyilvánításának (Be. 90. §)
vagy személyi védelem elrendelésének [Be. 94. §, 95. § és 704. §] szükségessége merül fel.
(4) A Be. 704. §-a szerinti tanúvédelem iránti kérelemnek helyt adó döntés alapján a katonai ügyész az áthelyezés vagy
vezénylés érdekében haladéktalanul – szükség esetén rövid úton – megkeresi az erre jogosult elöljárót.
42. § (1) A nyomozást végző állományilletékes parancsnoknak vagy a parancsnoki nyomozásra jogosult vezetőnek – mint
nyomozó hatóságnak – a katonai büntetőeljárásban hozott határozata, valamint a gyanúsítás ellen bejelentett
panaszt – ha a parancsnok annak nem ad helyt – a katonai ügyész bírálja el.
(2) A katonai vétség miatt tett feljelentést a katonai ügyész az állományilletékes parancsnoknak vagy a parancsnoki
nyomozásra jogosult vezetőnek küldi meg, ha a feljelentés elutasításáról [Be. 381. § (1) bekezdés] maga nem
rendelkezett, és a büntetőeljárást sem vonta magához.
(3) A katonai vétség miatt tett feljelentés elutasítása, illetve nyomozás megszüntetése esetén, továbbá
az  állományilletékes  parancsnok vagy a parancsnoki nyomozásra jogosult vezető felterjesztésére – amennyiben
a bűncselekmény fegyelmi eljárásban történő elbírálásának [Be. 710. és 711. §] van helye – a katonai ügyész az erre
vonatkozó határozatát közli a fegyelmi eljárásra illetékes parancsnokkal vagy jogosult vezetővel.
(4) A katonai vétség miatt a katonai ügyész a büntetőeljárást magához vonhatja, ha azt a terhelt személye vagy a terheltek
nagy száma, a bűncselekmény jellege, illetve a bűnügy közfigyelmet felkeltő jellege indokolja.
(5) A katonai ügyész folytatja a nyomozást a katonai vétség miatt indított bűnügyben akkor, ha
a) az ügyet az eljárás lefolytatása céljából magához vonta [Be. 26. § (5) bekezdés];
b) több katona esetén, az egyébként parancsnoki vagy vezetői hatáskörbe tartozó ügyekben a terheltek
állományilletékes parancsnokának vagy a parancsnoki nyomozásra jogosult vezetőjének nincs közös elöljárója
és az elkülönítés nem indokolt;
c) katonával együtt tettesként, társtettesként, közvetett tettesként vagy részesként nem katona vagy fiatalkorú
terhelt is megalapozottan gyanúsítható a katonai vétséggel halmazatban elkövetett más bűncselekmény
elkövetésével, és az elkülönítés nem lehetséges [Be. 696. § (2)–(4) bekezdés];
d) a terhelt szolgálati viszonya már megszűnt [Be. 700. § (2) bekezdés e) pont].
 (6) Az állományilletékes parancsnokot vagy a parancsnoki nyomozásra jogosult vezetőt a Be. 696. §-a szerinti katonai
büntetőeljárásra tartozó bűnügyekben a katonai ügyész a (4) és (5) bekezdésben foglalt esetekben is egyes nyomozási
cselekmények elvégzésére utasíthatja.
(7) A katonai ügyész más nyomozó hatóságot is megkereshet egyes nyomozási cselekmények elvégzése céljából
[Be. 349. § (2) bekezdés a) pont].
43. § (1) A katonai ügyész a Be. 111. §-ában előírt, a gyanúsítás közléséről a katona elöljárójának teljesítendő tájékoztatási
kötelezettségét írásban, haladéktalanul teljesíti.
(2) A katonai ügyész a Be. 275. § (6) bekezdésében és a 299. § (1) bekezdésében előírt, a katona őrizetbe vételéről
és  a  vádemelésig elrendelt letartóztatásáról az elöljárónak teljesítendő tájékoztatási kötelezettségét írásban,
haladéktalanul teljesíti.
(3) A katona letartóztatásának indítványozása során minden esetben vizsgálni kell a Be. 705. § (3) bekezdésében írt
szolgálati vagy fegyelmi ok fennállását, illetve ezen különös letartóztatási ok alkalmazásának szükségességét.
(4) A nyomozás során a terhelt katonai dicséreteinek és fenyítésének nyilvántartására szolgáló okmányok másolatát,
valamint a jellemzést (minősítést) be kell szerezni.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott okiratokat, valamint a terhelt bűnügyi kérdőjegyét akkor is be kell szerezni,
ha a feljelentés alapján a nyomozás elrendelése helyett a Be. 710. és 711. §-ában írt fegyelmi eljárás lefolytatására
kerül sor.
(6) Vádemelés esetén – ha a vádlottal szemben pénzbüntetés kiszabására kerülhet sor – be kell szerezni
az  illetményszámfejtést végző szervnek a vádlott utolsó hathavi illetményéről szóló igazolását, és minden olyan
okmányt, amely vagyoni helyzetének tisztázására alkalmas.
(7) Vádemelés esetén a 9. § (1) bekezdés e) pontja alá tartozó ügyekben a katonai ügyész a vádiratát a felettes
ügyészségnek felterjeszti.
44. § (1) A katonai ügyész írásban, haladéktalanul tájékoztatja a katona elöljáróját a személyi szabadságot érintő
kényszerintézkedés elrendelése [Be. 272. § (2) bekezdés], a feltételes ügyészi felfüggesztés [Be. 416. § (2) bekezdés]
és a nyomozás elvégzése után tett érdemi intézkedés tényéről.
(2) Amennyiben az állományilletékes parancsnoknak vagy a vezetőnek a feljelentés elutasítása vagy a nyomozás
megszüntetése miatt az érdemi határozat ellen panaszjoga van, részére a határozatot kell megküldeni [Be. 364. §
(1) bekezdés, Be. 369. §].
(3) A katonai ügyész által folytatott nyomozás esetén, ha a bűnügy más hatósághoz történő áttételére kerül sor,
a  Be.  350.  § (2) bekezdésében foglaltakon kívül, az állományilletékes parancsnokot vagy a vezetőt a határozat
megküldésével értesíteni kell akkor is, ha a nyomozás során már sor került az állományába tartozó katona gyanúsítotti
kihallgatására.
(4) A katonai ügyész határozata [Be. 362. §, 370. § (3) bekezdés] és az általa közölt gyanúsítás ellen bejelentett panaszt
(Be. 372. §), illetve a kifogást [Be. 144. § (4) bekezdés] a felettes ügyészség bírálja el.
11. Bűnjelkezelés 45. § (1) Az ügyészségi nyomozásban a bűnjelkezelés során a bűnjelkezelésről szóló miniszteri rendeletben foglaltak
figyelembevételével kell eljárni.
(2) A nyomozást végző ügyészség vezetője önállóan jelöli ki az adott ügyészi szervnél a bűnjelkezelőt, aki önállóan végzi
az ügyészségi nyomozás során beszerzett bűnjelek kezelését.
46. § (1) Az ügyészségi nyomozás során a bűnjelkezelésről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bűnjeleket, valamint
tárgyiasult formában létező értéket, okiratot, adathordozót a nyomozást végző ügyész hetvenkét órán belül köteles
átadni az ügyészségi bűnjelkezelő részére.
(2) A bűnjelként lefoglalt okmányt a nyomozást végző ügyész a nyomozás irataihoz csatolja, míg a lefoglalt magyar pénzt
huszonnégy órán belül a bűnjelkezelő letéti számlájára köteles befizetni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőkön túl a nyomozást végző ügyész csak akkor tarthatja saját
rendelkezésében a bűnjelet, ha azt konkrét eljárási cselekmény indokolja.
(4) A bűnjelek kezelésével kapcsolatos rendelkezések betartását a nyomozást végző ügyészség vezetője rendszeresen
és visszatérően ellenőrizni köteles.
12. Záró rendelkezések 47. § Felhatalmazást kap a Kiemelt, Korrupciós és Szervezett Bűnözés Elleni Ügyek Főosztályának vezetője, hogy az ügyész
által végzett nyomozásban teljesítendő, a bűncselekményből eredő vagyon visszaszerzésére irányuló és
a vagyonkutatásban elvégzendő eljárási cselekményekről főosztályvezetői körlevélben rendelkezzen.
48. § Ez az utasítás 2018. július 1-jén lép hatályba.
49. § (1) Az utasítás alkalmazásában 2018. december 31. napjáig ügyészségi nyomozásért felelős ügyészség alatt a Budapesti
Nyomozó Ügyészséget, a Pestvidéki Nyomozó Ügyészséget, illetve a járási és nyomozó ügyészségeket is érteni kell.
(2) Az utasítás alkalmazásában 2018. december 31. napjáig
a) Központi Nyomozó Főügyészség alatt a Központi Nyomozó Főügyészség központi osztályait;
b) nyomozó ügyészség alatt a Központi Nyomozó Főügyészség regionális osztályait
kell érteni.
50. § (1) Az utasítás hatálybalépését követően a nyomozó ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmények miatt tett
feljelentések elbírálását, az előkészítő eljárás elrendelését és lefolytatását, továbbá a nyomozás elrendelését és
lefolytatását, valamint a vádemeléssel és vádképviselettel kapcsolatos feladatokat a Központi Nyomozó Főügyészség
regionális osztályai teljesítik.
(2) A Budapesti Nyomozó Ügyészség, a Pestvidéki Nyomozó Ügyészség, illetve a járási és nyomozó ügyészségek a náluk
kizárólagos ügyészségi nyomozásra tartozó bűncselekmény miatt tett feljelentéseket intézkedés céljából a Központi
Nyomozó Főügyészség illetékes regionális osztályának küldik meg, és erről tájékoztatják a feljelentőt. A Budapesti
Nyomozó Ügyészségen, a Pestvidéki Nyomozó Ügyészségen, illetve a járási és nyomozó ügyészségeken az utasítás
hatálybalépését követően csak az ügyésznek a hivatali hatáskörében, valamint hivatali minőségében tudomására
jutott adatok alapján indulhat új eljárás.
(3) Az az ügyészség kizárólagos nyomozási hatáskörébe tartozó bűncselekmények miatt az utasítás hatálybalépését
megelőzően a Budapesti Nyomozó Ügyészségen, a Pestvidéki Nyomozó Ügyészségen, illetve a járási és nyomozó
ügyészségen tett feljelentések elbírálása, a nyomozás elrendelése és lefolytatása, továbbá a vádemeléssel és
vádképviselettel kapcsolatos feladatok ellátása a Budapesti Nyomozó Ügyészség, a Pestvidéki Nyomozó Ügyészség,
illetve a járási és nyomozó ügyészség hatáskörébe tartozik.
51. § (1) Ha a nyomozást a Központi Nyomozó Főügyészség regionális osztálya végzi, a 14. § (1) bekezdésében meghatározott
feladatokat 2018. december 31. napjáig a Legfőbb Ügyészség látja el. Ha törvény vagy a legfőbb ügyész utasítása
a  felettes ügyészség eljárását vagy döntését írja elő, és a nyomozást a Központi Nyomozó Főügyészség regionális
osztálya végzi, 2018. december 31. napjáig felettes szervként a Legfőbb Ügyészség jár el.
(2) Ha a nyomozást a Budapesti Nyomozó Ügyészség, a Pestvidéki Nyomozó Ügyészség, illetve a járási és nyomozó
ügyészségek végzik, a 14. § (1) bekezdésében meghatározott feladatokat 2018. december 31. napjáig a megyei
(fővárosi) főügyészségek látják el.
52. § 2018. december 31. napjáig az utasítás 18. § (1) bekezdésében írt esetben az előkészítő eljárás nyomozó ügyészség
hatáskörébe tartozó felügyeletét a Központi Nyomozó Főügyészség regionális osztályai látják el. Az előkészítő eljárás
felügyeletére a Központi Nyomozó Főügyészségnek az a regionális osztálya illetékes, amelynek illetékességi területén
az előkészítő eljárást folytató szerv vagy területi kirendeltségének székhelye van.
53. § Ha az 50. § (2) bekezdése alapján megküldött feljelentést a Központi Nyomozó Főügyészség regionális osztálya
elutasította, a 23. § (1) bekezdésében meghatározott vagyonelvonási eljárással kapcsolatos feladatokat 2018.
december 31. napjáig a feljelentést elutasító regionális osztály teljesíti.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
242/2011. (HK 8.) HVKF intézkedése a hímzett állami vezetői gyakorló jelzés és paroli rendszeresítéséről.
A Honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (7) bekezdés, a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai kö
vetelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés
rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) rendelkezéseire figyelemmel a hímzett állami vezetői gyakorló
jelzés és paroli rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett hímzett állami vezetői gyakorló jelzést és parolit
a hadi- (gyakorló-), valamint a sivatagi öltözethez rendszeresítem.
2. A hímzett állami vezetői gyakorló jelzés és paroli viselésére jogosultak körét a Rendelet melléklete határozza meg.
3 A rendszeresített hímzett állami vezetői gyakorló jelzés és paroli szöveges leírását, képi ábrázolását ezen intézkedés 1. melléklete tartalmazza.
4. A jóváhagyott hímzett állami vezetői gyakorló jelzés
és paroli rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal, az igényjogosult állomány ellátásáról az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság gondoskodik.
5. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
160/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Tóth Lászlót kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság szarajevói nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2009. december 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1751/2013. (X. 24.) Korm. határozata a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság 2,5 milliárd forint összegű tőkeemeléséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány a  Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) tőkéjének
2500,0 millió forint összegű megemelése érdekében
 1. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
7. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva a Kvtv. 1. melléklet, XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 5. Fejezeti tartalék alcím terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését
eredményező kiadások jogcímcsoport, 2. Az  MFB Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím
javára 500,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. a további intézkedésig fel nem használható 2012. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzatmaradványokból a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 2000,0 millió forintnak
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a felhasználását, továbbá
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a 2. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (VI. 28.) ME utasítása a Magyar Corvin-lánc Iroda vezetőjének kinevezéséről.
A Magyar Corvin-láncról és a Magyar Corvin-lánc Testületről szóló 86/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésében biztosított
jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Corvin-láncról és a Magyar Corvin-lánc Testületről szóló 86/2012. (IV. 26.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdése
alapján 2017. június 1. napjától határozatlan időre dr. Klinghammer Istvánt a  Magyar Corvin-lánc Iroda vezetőjévé
nevezem ki.
2. § A Magyar Corvin-lánc Iroda vezetőjét tevékenysége ellátásáért államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazás
illeti meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1238/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0002 azonosító számú („Agóra – multifunkcionális közösségi központ létrehozása a Mátra Művelődési Központban” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-1.2.1.A-15/1-2015-0002 azonosító számú, „Agóra – multifunkcionális közösségi központ
létrehozása a  Mátra Művelődési Központban” című projekt „TIOP-1.2.1.A-15/1 kódszámú projekt keretében
’AGÓRA – multifunkcionális közösségi központ létrehozása a  Mátra Művelődési Központban-építési projektelem’
megvalósítása kivitelezési szerződés keretében” tárgyú közbeszerzési eljárásának (a továbbiakban: közbeszerzési
eljárás) megindításához a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. október 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2008. (VIII. 29.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörömben, az
oktatási és kulturális miniszter előterjesztésére
dr. Antal Évát,
dr. Bajomi-Lázár Pétert,
dr. Békési Józsefet,
dr. Bercsey Tibort,
dr. Borbély Katalint,
dr. Boza Pált,
dr. Buda Bélát,
dr. Bukovinszkyné dr. Gajzer Gyöngyvért,
dr. Csanády Mártont,
Dankovics Viktorné dr. Szűcs Olgát,
dr. Dávid Máriát,
dr. Dombay Gábort,
dr. Fábián Csabát,
dr. Fazekasné dr. Kis Máriát,
dr. Gerle Margitot,
dr. Gubán Gyulát,
dr. Harmai Gábor Tamást,
dr. Herczeg Bélát,
dr. Hoffmann Orsolyát,
dr. Honfi Lászlót,
dr. Ivicz Mihály Zsoltot,
dr. Kalmár Ferencet,
dr. Kepes Andrást,
dr. Kiss Pál Istvánt,
dr. Kiss Tóth Emőkét,
dr. Kocsis Lászlót,
dr. Kovács Andrást,
dr. Kovács Évát,
dr. Kovács Imrét,
dr. Krémer Andrást,
dr. Kutor Lászlót,
dr. Láng Jánost,
dr. Lendvay Mariannát,
dr. Mártonffy Máriusz Marcellt,
dr. Michelberger Pált,
dr. Onder Csabát,
dr. Orosz Gyuláné dr. Ludvig Erzsébetet,
dr. Pálinkás Istvánt,
Palkó Tibort,
dr. Pápai Júliát,
dr. Papp-Váry Árpádot,
dr. Páy Gábort,
dr. Petschnig Mária Zitát,
Pintér Miklósné dr. Eőry Vilmát,
dr. Roska Péter Tamást,
dr. Ságodi Lászlót,
dr. Szabó Bélát,
dr. Szabó Jánost,
Szabóné dr. Fenyvesi Évát,
Tamus Antalné dr.-t,
dr. Tick Józsefet,
dr. Tomka Jánost,
dr. Törcsvári Zsoltot,
dr. Törő Csabát,
dr. Válóczy József Ákost,
dr. Várszegi Tibort,
dr. Virág Sándort,
dr. Wisinger Istvánt
– 2008. szeptember 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá
kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1634/2018. (XII. 5.) Korm. határozata a Nemzeti Öttusa Központ létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Nemzeti Öttusa Központ (a továbbiakban: NÖK) létrehozásával;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával − vizsgálja
meg a NÖK lehetséges helyszíneit − különös figyelemmel a Budapest XII. kerület, belterület, 9121/7 helyrajzi számú
ingatlanon található Csillebérci Szabadidő és Ifjúsági Központra −, és készítsen előterjesztést a  NÖK létrehozása
előkészítéséhez szükséges központi költségvetési források bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2016. (III. 8.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (2) bekezdés g) pontja
és 98.  §-a alapján – a  belügyminiszter és a  honvédelmi miniszter együttes javaslatára, a  Magyar Honvédséghez
történő áthelyezésére tekintettel – Mergancz Sándor címzetes rendőr dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát
2016. február 29-ei hatállyal megszüntetem.
Budapest, 2016. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2009. (I. 10.) HM utasítása a korengedményes nyugdíjazással kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a Magyar Honvédség katonai szervezeteire,
a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása, illetve fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre terjed ki.
2. § (1) Ha az utasítás hatálya alá tartozó szervezeteknél foglalkoztatott köztisztviselő, közalkalmazott (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott) korengedményes nyugdíjazásról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
megkötése céljából írásban kérelmet terjeszt elő a munkáltatónál, a munkáltató a kérelmet és a kérelemmel kapcsolatos javaslatát (a továbbiakban: munkáltatói javaslat) a kérelem megérkezésétől számított 15 napon belül megküldi a
HM Személyzeti Főosztály (a továbbiakban: HM SZF) részére.
(2) A munkáltató az (1) bekezdés szerinti megkeresést
csak akkor köteles teljesíteni, ha
a) a foglalkoztatott rendelkezik a megállapodás megkötéséhez külön jogszabályban előírt feltételekkel,
b) a munkaköre megszűnik, és vállalja, hogy jogviszonya közös megegyezéssel kerüljön megszüntetésre, továbbá
c) az utasítás hatálya alá tartozó szervezeteknél ténylegesen eltöltött összes jogviszonya legalább 10 éve fennáll.
(3) A munkáltatói javaslatnak tartalmaznia kell a foglalkoztatott
a) nevét,
b) születési dátumát,
c) munkakörét, d) bruttó illetményét,
e) összes munkaviszonyának idejét, ezen belül az
1. §-ban meghatározott katonai szervezeteknél eltöltött
összes idejét, továbbá korkedvezményes idejét,
f) a nyugdíj átvállalásának időtartamát,
g) a nyugdíj folyósításának kezdő napját.
(4) A munkáltatói javaslathoz csatolni kell
a) a munkáltató és a foglalkoztatott által alá nem írt – a
regionális nyugdíj-biztosítási igazgatóságoktól beszerezhető – Megállapodás, illetve a Megállapodás részét képező
„Adatszolgáltatás” elnevezésű nyomtatványokat,
b) az illetékes nyugdíjbiztosító igazgatóság által kiállított, a foglalkoztatott szolgálati idejéről szóló határozatot.
3. § (1) A HM SZF a munkáltatói javaslat megérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy a munkáltatói javaslat, illetve a csatolt mellékletek megfelelnek-e a 2. §-ban
foglalt követelményeknek.
(2) Ha a munkáltatói javaslat, illetve a csatolt mellékletek hiányosak, a HM SZF a munkáltatói javaslat megérkezésétől számított 8 napon belül megfelelő határidő tűzésével hiánypótlásra hívja fel a munkáltatót.
(3) Ha a munkáltatói javaslat, illetve a csatolt mellékletek megfelelnek a 2. §-ban előírt követelményeknek, illetve a munkáltató a hiánypótlásnak eleget tett, a HM SZF a
munkáltatói javaslat tárgyában a honvédelmi miniszter részére felterjesztést készít és azt, illetve a munkáltatói javaslatot, valamint mellékleteit 8 napon belül megküldi a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) részére.
4. § (1) Ha a korengedményes nyugdíjazás miatt felmerülő
költségek átvállalásához szükséges költségvetési fedezet
rendelkezésre áll, a HM KPÜ vezérigazgatója a HM SZF
által készített felterjesztésen erről nyilatkozatot tesz, és a
felterjesztést, illetve a munkáltatói javaslatot és mellékleteit a HM SZF részére haladéktalanul visszaküldi.
(2) A HM SZF a korengedményes nyugdíjazásra vonatkozó HM KPÜ vezérigazgatója nyilatkozatát is tartalmazó
felterjesztését, illetve a munkáltatói javaslatot és mellékleteit a honvédelmi miniszter részére haladéktalanul felterjeszti.
(3) A költségvetési fedezet hiánya esetén a HM KPÜ a
munkáltatói javaslatot, illetve mellékleteit – a HM SZF útján – a munkáltató részére visszaküldi, és ezzel egyidejű
leg a munkáltatót tájékoztatja arról is, hogy a korengedményes nyugdíjazás miatt felmerülő költségek átvállalására
nincs lehetőség.
5. § (1) A 4. § (2) bekezdés szerinti felterjesztés esetén a korengedményes nyugdíjazás miatt felmerülő költségek átvállalásáról, illetve elutasításáról a honvédelmi miniszter
dönt. A döntésről a HM SZF a munkáltatót, illetve a HM
KPÜ-t írásban értesíti.
(2) A korengedményes nyugdíjazás miatt felmerülő
költségek átvállalásáról szóló döntés esetén
a) a HM KPÜ vezérigazgatója, vagy az általa kijelölt
személy aláírja az „Adatszolgáltatás” elnevezésű nyomtatványt, majd azt a HM SZF útján a munkáltató részére megküldi,
b) a munkáltató és a foglalkoztatott aláírja a Megállapodást, majd azt és az „Adatszolgáltatás” elnevezésű nyomtatványt a foglalkoztatott lakóhelye szerint illetékes regionális nyugdíj-biztosítási igazgatóság részére megküldi.
6. § A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság fizetési értesítésének
kézhezvételét követően a HM KPÜ haladéktalanul intézkedik a korengedményes nyugdíjazás miatt felmerülő költségek átutalására.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
24/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Nikowitz
Oszkár rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
belgrádi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2016. (VII. 5.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a nemzeti ásványvagyon hasznosítására
irányuló  koncepciók összehangolásával, végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására 2016. július 1. napjától
2016. december 31. napjáig Kasó Attilát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter az energiaügyért felelős államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és a kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
64/2019. (VI. 28.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 234.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Fülöp Pétert – 2019. július 1-jei hatállyal –
az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2003. (VII. 9.) KvVM rendelete a hadköteleseknek a rendkívüli állapot idejére szóló ideiglenes meghagyásának követelményeiről.
A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény (a továbbiakban: Hvt.) végrehajtására kiadott 178/1993. (XII. 27.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 106. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a tartalékos hadkötelesek meghagyásával kapcsolatban a következőket
rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya a Környezetvédelmi és Vízügyi
Minisztériumra (a továbbiakban: minisztérium) és az
1. számú mellékletében meghatározott, valamint a minisztérium által e rendelet hatálybalépését követően egyedi
kijelölés alapján bevont (a továbbiakban együtt: kijelölt)
szervekre, valamint azok köztisztviselőire, közalkalmazottaira és munkavállalóira (a továbbiakban: munkavállalók)
terjed ki.
(2) A minisztérium a II. kategóriába, az 1. számú mellékletben meghatározott szervek a III. kategóriába tartoznak.
2. § (1) A meghagyás alapját a szervek tevékenységének
(működésének) rendkívüli állapotban való feltétlen szükségessége, illetve kiemelten a kijelölő által a rendkívüli
állapotra vonatkozó külön tervekben, intézkedésekben
meghatározott feladatok képezik.
(2) A meghagyási létszám kialakításánál figyelembe kell
venni a szervezet polgári védelmi, őrzésvédelmi feladatait is.
3. § (1) A meghagyást beosztáshoz kötötten, névre szólóan
— beosztási és névjegyzék összeállításával és benyújtásával — kell előkészíteni.
(2) A beosztási helyeket tartalmazó jegyzéket az egyes
szervek szervezeti és működési szabályzatában meghatározottak szerint, a névjegyzéket a következő módon kell
összeállítani:
A szerv vezetője
a) felméri és meghatározza azokat a munkaköröket,
beosztásokat, amelyek nélkül a szerv a rendkívüli állapot
idején feladatát ellátni nem tudja;
b) megvizsgálja, hogy a meghatározott munkaköröket,
beosztásokat hadköteles tölti-e be. Amennyiben ezeket
tartalékos hadköteles tölti be, úgy a tartalékosok lakóhelye
szerint — a 2. számú melléklet szerinti mintának megfelelően — megyei (fővárosi) bontásban névjegyzéket készít
két példányban.
(3) A névjegyzéket a III. kategóriába sorolt szervek
— évente február 28-ig — a tartalékosok lakóhelye szerint
illetékes hadkiegészítő parancsnokságnak küldik meg.
(4) A hadkiegészítő parancsnokság a meghagyás végrehajtását a névjegyzék egyik jóváhagyott példányának megküldésével igazolja vissza, a visszaigazolás másolati példányát a minisztérium szervezetileg illetékes főosztályára április 30-ig kell megküldeni.
(5) A szervek a beosztási helyeket tartalmazó jegyzéket
és — a hadkiegészítő parancsnokságok által visszaigazolt — névjegyzéket a rendkívüli állapotban szükséges
működésüket alátámasztó okmányokhoz, illetve a részükre meghatározott feladatokat tartalmazó tervekhez, intézkedésekhez csatolják.
(6) A szervek — a névjegyzéknek a hadkiegészítő parancsnokságok által történt visszaigazolása után — tájékoztatják a minisztérium védelmi ügyekben illetékes szervezeti egységét az állományukba tartozó hadkötelesek teljes, ezen belül a meghagyásra felterjesztett és ténylegesen
meghagyott létszámáról.
(7) A minisztérium személyi állományát érintő meghagyási feladatokat a tárca személyzeti ügyekben illetékes
szervezeti egysége látja el.
4. § (1) A szervek rendkívüli állapotban várható munkaerőszükségletét elsősorban a nem hadköteles férfi, továbbá a
női munkavállalókból kell tervezni és biztosítani.
(2) A meghagyás csak a rendkívüli állapot feladatainak
ellátásához feltétlenül szükséges hadköteles állományra
terjedhet ki. Alapvetően azoknak a tartalékosoknak a meghagyása kezdeményezhető, akik nagy vezetési vagy szakmai
tapasztalatot, szakképesítést, illetve fizikai adottságot
igénylő — rendkívüli állapot idején is feltétlenül szükséges
— beosztásban (munkakörben) dolgoznának, és pótlásuk
más személyekkel nem vagy csak hosszú idejű átképzéssel
oldható meg.
(3) Nem kell meghagyásra tervezni azt a hadkötelest, aki
a) katonai szolgálatra alkalmatlan;
b) a polgári szolgálat letöltésére engedélyt kapott, illet
ve a Hvt.-ben meghatározott időtartamát letöltötte. 5. §
(1) A meghagyás a fegyveres erők védelmi képességét
nem sértheti, ezért ideiglenes jellegű. Alapvető célja a
rendkívüli állapot idején a nemzetgazdaság működőképes
ségéhez szükséges átmeneti, illetve a lehetőségek szerinti
tartós személyi feltételek biztosítása.
(2) A rendkívüli időszaki tevékenységben bekövetkező
változás, illetve egyéb olyan ok miatt, ami az érintett szerv
működését jelentősen megváltoztatja, a meghagyás módosítható, esetleg megszüntethető.
(3) A kijelölt szerveknél bekövetkezett — a rendkívüli
állapotra vonatkozó feladatokra jelentős kihatással járó —
változásokról, illetve okokról a szerv vezetője haladéktalanul tájékoztatni köteles a minisztériumot.
6. § (1) A meghagyásra tervezett hadkötelesek békeidőszakban katonai szolgálatra behívhatók.
(2) A meghagyás ténye a hadkötelessel közölhető. 7. §
(1) A meghagyással összefüggő tevékenység személyi és
tárgyi feltételeinek biztosításáért, a meghagyás végrehajtásáért a szerv vezetője felelős.
(2) A honvédelmi miniszter szakmai irányítása és ellenőrzése mellett a szerv vezetője, illetve megbízottja évente
egyszer ellenőrzi a meghagyással összefüggő tevékenységet, és megteszi a szükséges intézkedéseket.
(3) A szerv megszűnése esetén a vezető — a minisztérium által kiadott — meghagyási alapokmányokat visszaküldi, a többi okmányt (munkaköri, beosztási és névjegyzék,
levelezés) a vonatkozó szabályok szerint megsemmisíti.
(4) A szerv vezetője köteles az éves pontosításkor kérni
a tartalékos hadköteles meghagyásának megszüntetését,
ha
a) munkavégzésre irányuló jogviszonya (munkaviszonya) megszűnik, b) meghagyásra nem tart igényt,
c) elérte a hadköteles kor felső határát,
d) szabadságvesztés büntetését tölti,
e) meghagyása egyéb ok miatt indokolatlanná vált.
8. § (1) A meghagyási munkát minden szervezetnél a Honvédelmi Minisztérium jogosult ellenőrizni.
(2) Jelen rendelet hatálya alá tartozó szerveknél a meghagyással összefüggő tevékenységet a minisztérium szervezetileg illetékes főosztálya koordinálja és ellenőrzi.
(3) Az ellenőrzésre jogosult betekinthet a szerv a meghagyással összefüggő adatokat tartalmazó nyilvántartásaiba.
(4) Az ellenőrzés megállapításait jegyzőkönyvben kell
rögzíteni, melyet a szerv vezetőjével együtt kell aláírni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg a hadkötelesek rendkívüli állapot idejére
szóló ideiglenes meghagyásról rendelkező 11/1994. (IV. 1.)
KTM rendelet, valamint a hadköteleseknek a rendkívüli
állapot idején polgári munkakörükben való meghagyásának követelményeiről szóló 14/1994. (III. 29.) KHVM rendelet az 1. számú mellékletében felsorolt Országos Vízügyi
Igazgatóság, a vízügyi igazgatóságok és vízügyi gazdasági
társaságok tekintetében hatályát veszti.
Dr. Persányi Miklós s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
48/2013. (VIII. 9.) NFM rendelete az Új Magyarország Kockázati Tőkeprogramok, valamint az Új Széchenyi Kockázati Tőkeprogramok keretében tulajdonosi joggyakorló szerv kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget
a) a  Svájci–Magyar Együttműködési Program 5. prioritási területének, a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program
4. Pénzügyi eszközök prioritásának és a  Közép-magyarországi Operatív Program Pénzügyi eszközök
1.3 intézkedésének keretében finanszírozott Új Magyarország Kockázati Tőkeprogramok, továbbá
b) a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program 4. Pénzügyi eszközök prioritásának keretében finanszírozott
Új Széchenyi Kockázati Tőkeprogramok
megvalósítása során az  állam tulajdonába került, és a  2013–15. évek közötti időszakban keletkező kockázati
tőkealap-jegyek feletti tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének gyakorlására az  operatív programok
zárásáig kijelölöm.
(2) A  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség köteles minden tárgyévet követő év március 31-ig összefoglaló jelentést
küldeni az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter részére az  (1)  bekezdés szerinti tulajdonosi joggyakorlás
megvalósulásáról és előrehaladásáról.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  Új Magyarország Kockázati Tőkeprogramok és a  Svájci–Magyar Együttműködési Program
keretében tulajdonosi joggyakorló szerv kijelöléséről szóló 87/2011. (XII. 29.) NFM rendelet.
Németh lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
3/2015. (III. 4.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Baranyai Gábort 2015. március 16. napjától
a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként egyfős titkárság működik.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2014. (IX. 3.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
12/2019. (V. 28.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 22. § (1) és 221. § (2) bekezdése
alapján Kohut Balázst 2019. május 18. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – az egyes
Karib-térségbeli kiemelt külgazdasági intézkedések összehangolásáért és a magyarországi tudástranszfer
elősegítéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) feladatkörében eljárva felel a latin-amerikai, kiemelten a magyar és a kubai gazdasági kapcsolatok
összehangolásáért, elősegíti azok fejlesztését, bővítését,
b) a feladatok ellátása érdekében kapcsolatot tart a külgazdasági és külügyminiszter (a továbbiakban: miniszter)
által vezetett minisztérium közreműködő szervezeti egységeivel, a miniszter irányítása és felügyelete alá
tartozó háttérintézményekkel és gazdasági társaságokkal,
c) a feladatkör végrehajtásával kapcsolatban, az együttműködés elősegítése érdekében kapcsolatot tart
külgazdasági kérdésekben az érintett államok kormányzati és nem kormányzati szerveivel, kiemelt
vállalkozásaival,
d) elősegíti új exportpiacok felkutatását a Karib-térségben, az exportlehetőségek bővítését, új befektetési és
kereskedelmi lehetőségek feltárását, továbbá a hazai kis- és középvállalkozások export- és tőkekihelyezési
tevékenységének fejlesztését,
e) feladatkörében eljárva kapcsolatot tart az érintett hazai gazdálkodó szervezetekkel és közigazgatási
szervekkel,
f ) feladatkörében eljárva elősegíti a kormányzati és ágazati külgazdasági stratégiai célkitűzések érvényesülését.
3. § (1) A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (9) bekezdése alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg.
(2) A miniszteri biztos feladatkörének ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételeket a Külgazdasági és
Külügyminisztérium biztosítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 13/2018. (VI. 6.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
35/2018. (II. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára – Dr. Nagy
Mariannát 2018. február 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. január 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök