text:
20/2018. (VII. 9.) EMMI rendelete a közművelődési alapszolgáltatások, valamint a közművelődési intézmények és a közösségi színterek követelményeiről.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
92. § (1) bekezdés 7. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
(a  továbbiakban: Kultv.) 77.  § (2)  bekezdésében meghatározott fenntartóra és működtetőre, valamint
a  közművelődési megállapodás keretében közművelődési alapszolgáltatást biztosító természetes vagy jogi
személyre,
b) a közművelődési intézményre és a közösségi színtérre, függetlenül annak szervezeti formájától.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. alkotóműhely: kézműves vagy képzőművészeti alkotótevékenység folytatásához szükséges mobil vagy
rögzített eszközökkel ellátott, természetes fénnyel is megvilágítható, szellőzéssel rendelkező helyiség;
2. feladatellátó: a  közművelődési intézmény, a  közművelődési intézmény vagy a  közösségi színtér Kultv.
77.  § (2)  bekezdésében meghatározott működtetője, továbbá a  közművelődési megállapodás keretében
közművelődési alapszolgáltatást biztosító természetes vagy jogi személy;
3. felsőfokú közművelődési szakképzettség: felsőfokú oktatási intézményben szerzett népművelő, közművelődési
előadó, művelődésszervező, művelődési menedzser, művelődési (és felnőttképzési) menedzser, andragógus
(művelődésszervező szakirány), kulturális mediátor, kulturális közösségszervező, ifjúsági közösségszervező,
humánfejlesztő, közösségi művelődés tanár szakképzettség, továbbá ezzel egyenértékű, az  Országos
Képzési Jegyzékben meghatározott, felsőfokú végzettségi szintre épülő közművelődési szakember, kulturális
menedzser, közművelődési menedzser szakképesítés is;
4. játszóhely: előadás nyilvános bemutatására technikailag alkalmas épület, épületrész vagy színpad;
5. kiállítótér: kulturális javak bemutatására alkalmas, megfelelő mobil vagy rögzített függesztési- és installációs
rendszerrel rendelkező helyiség;
6. középfokú közművelődési szakképzettség: szakképzésben szerzett népművelési szervező, ügyintéző, középfokú
közművelődési szakember szakképesítés;
7. közművelődési szakmai munkakör: a  közművelődési alapszolgáltatásokat szervező, azok szakszerű
biztosításában közreműködő, közművelődési szakképzettséghez kötött munkakör;
8. táncterem: táncfoglalkozásokra, próbákra alkalmas olyan helyiség, amelynek padlóburkolata parketta vagy
balettszőnyeg, legalább egy oldalfala mentén rögzített vagy mobil tükörrel felszerelt, és amely rendelkezik
a megfelelő hangtechnikai eszközökkel;
9. többfunkciós helyiség: több közművelődési alapszolgáltatás biztosítására alkalmas, mobil berendezésekkel
rendelkező, természetes fénnyel is megvilágítható, szellőzéssel rendelkező helyiség.
II. FEJEZET
A KÖZMŰVELŐDÉSI ALAPSZOLGÁLTATÁSOK 3. Általános szabályok
3. § (1) A feladatellátó az általa nyújtott közművelődési alapszolgáltatás megszervezéséhez éves szolgáltatási tervet készít
a tárgyév március 1-jéig.
(2) Az éves szolgáltatási terv tartalmazza
a) a biztosított közművelődési alapszolgáltatások keretében tervezett közösségi programok, tevékenységek és
folyamatok (a továbbiakban együtt: közösségi tevékenység) megnevezését,
b) a közösségi tevékenység céljának rövid leírását,
c) az egyes közösségi tevékenységek közművelődési alapszolgáltatásokba való besorolását azzal, hogy minden
egyes közösségi tevékenység csak egy alapszolgáltatásba sorolható be,
d) a  közösségi tevékenység rendszerességét vagy tervezett időpontját és a  résztvevők tervezett számát,
valamint
e) a  helyi lakosság közösségi tevékenységek megtervezésében, megvalósításában és értékelésében való
részvételének módjait.
 (3) Az  éves szolgáltatási terv a  helyi lakosság és annak önszerveződő közösségei érdeklődésén, igényein és
szükségletein alapul, azt a feladatellátó a helyi lakosság és annak önszerveződő közösségei, valamint – ha az adott
településen működik – a Közművelődési Kerekasztal bevonásával készíti elő.
(4) A  feladatellátó a  (3)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével meghatározza, hogy az  adott közművelődési
alapszolgáltatáson belül mely szakmai feladatokat milyen módon és mértékben látja el.
(5) A  feladatellátó az  éves szolgáltatási tervet a  feladatellátás helyén, továbbá a  közművelődési intézményben vagy
a  közösségi színtérben, illetve a  helyben szokásos módon közzéteszi legkésőbb a  fenntartói jóváhagyást követő
15 napon belül.
(6) Közművelődési intézmény esetében az  éves szolgáltatási terv a  közművelődési intézmény éves munkatervének
részét képezi.
4. § A  közművelődési alapszolgáltatások megszervezésének helyszínén vagy a  közművelődési intézményben és
közösségi színtérben biztosítani kell
a) legalább egy, legalább 25 fő befogadására, közösségi események, rendezvények, tanácskozások, képzések
megtartására egyaránt alkalmas többfunkciós helyiséget,
b) az a) pontban meghatározott helyiség méretének és funkciójának megfelelő számú asztalt és széket,
c) polcrendszert, amely lehetővé teszi dokumentumok (könyvek, folyóiratok, szórólapok stb.) elhelyezését,
d) legalább 1 db bemutatók, előadások megtartására alkalmas prezentációs eszközt,
e) legalább 1 db audiovizuális anyagok lejátszására alkalmas eszközt,
f ) legalább 1 db számítógépet, illetve korlátozás- és térítésmentesen igénybe vehető internet kapcsolatot.
4. Művelődő közösségek létrejöttének elősegítése, működésük támogatása, fejlődésük segítése,
a közművelődési tevékenységek és a művelődő közösségek számára helyszín biztosítása
5. § A Kultv. 76. § (3) bekezdés a) pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatást a feladatellátó felsőfokú közművelődési
szakképzettséggel vagy közösségi és civil fejlesztő szakember szakképzettséggel, képesítéssel, tanúsítvánnyal vagy
szakmai tapasztalattal rendelkező szakember bevonásával valósítja meg.
5. A közösségi és társadalmi részvétel fejlesztése 6. § (1) A  feladatellátó a Kultv. 76. § (3) bekezdés b) pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatás biztosítása érdekében
az alábbi szakmai feladatokat láthatja el:
a) a  helyi társadalom kapcsolatrendszerének, közösségi életének, érdekérvényesítésének, az  állampolgári
részvétel fejlődését elősegítő, közösségfejlesztő programokat, tevékenységeket vagy szolgáltatásokat
szervez,
b) támogatja az önkéntes tevékenységeket, az önkéntességgel kapcsolatos programokat, vagy szolgáltatásokat
szervez,
c) a  gyermekek, az  ifjúság, az  idősek művelődését segítő, a  családi életre nevelő családbarát, a  generációk
közötti kapcsolatokat, együttműködést elősegítő programokat, tevékenységeket vagy szolgáltatásokat
szervez,
d) a különböző kultúrák közötti kapcsolatok kiépítését és fenntartását elősegítő programokat, tevékenységeket
vagy szolgáltatásokat szervez,
e) a szegénységben vagy más hátránnyal élő csoportok társadalmi, kulturális részvételét fejlesztő, a megértést,
a  befogadást, a  felzárkózást, az  esélyegyenlőség megvalósulását elősegítő programokat, tevékenységeket
vagy szolgáltatásokat szervez,
f ) a  lelki egészség megőrzését szolgáló, a  függőséget, devianciát, áldozattá válást megelőző programokat,
tevékenységeket vagy szolgáltatásokat szervez,
g) a települési önkormányzattal együttműködésben szakmai támogatást biztosít a helyi partnerségi egyeztetési,
együttműködési folyamatok kialakításához és működtetéséhez, biztosítja a  közösségi tervezési folyamatok
szakmai, szervezési és technikai feltételeit, valamint
h) az a)–g) pontban foglalt tevékenységek megvalósításában szakmai és infrastrukturális támogatást nyújt.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatást a feladatellátó felsőfokú közművelődési szakképzettséggel,
közösségi és civil fejlesztőszakember, ifjúságsegítő, mentálhigiénés, szociális munkás vagy pedagógus
szakképzettséggel, képesítéssel vagy szakmai tapasztalattal rendelkező szakember bevonásával valósítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatás megszervezésének helyszínén a  4.  §-ban foglaltakon túl
biztosítani kell:
a) legalább egy, legalább 60 fő befogadására, a  művelődő közösségek bemutatkozására, ünnepségek
megtartására is alkalmas többfunkciós helyiséget,
b) legalább egy, legalább 2 fő befogadására, tanácsadásra is alkalmas helyiséget,
c) az a) és b) pont szerinti helyiség méretének és funkciójának megfelelő számú asztalt és széket,
d) fény- és hangtechnikai eszközöket.
6. Az egész életre kiterjedő tanulás feltételeinek biztosítása
7. § (1) A  feladatellátó a  Kultv. 76.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatás biztosítása érdekében
az alábbi szakmai feladatokat láthatja el:
a) iskolarendszeren kívüli tanfolyamokat, képzési alkalmakat szervez, támogatja azok megvalósítását,
b) iskolarendszeren kívüli öntevékeny, önképző szakkörök, klubok, közösségek megalakulását, tevékenységét
szervezi, támogatja azok megvalósítását,
c) az életminőséget és életesélyt javító tanulási lehetőségeket szervez, támogatja azok megvalósulását,
d) népfőiskolai programokat, szabadegyetemeket szervez, támogatja azok megvalósítását,
e) ismeretterjesztő alkalmakat szervez, támogatja azok megvalósítását és ismeretszerző lehetőségeket teremt,
valamint
f ) hozzásegít az  elektronikus közszolgáltatások megismeréséhez, a  digitális világban történő eligazodáshoz,
az ezeket szolgáló eszközök alkalmazásához.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatást a feladatellátó felsőfokú közművelődési szakképzettséggel,
andragógus vagy pedagógus szakképzettséggel, szakképesítéssel vagy tanulásszervezési tapasztalattal rendelkező
szakember bevonásával valósítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatás megszervezésének helyszínén a  4.  §-ban foglaltakon túl
biztosítani kell a tevékenységekhez szükséges alapvető oktatástechnikai eszközöket.
7. A hagyományos közösségi kulturális értékek átörökítése feltételeinek biztosítása
8. § (1) A  feladatellátó a Kultv. 76. § (3) bekezdés d) pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatás biztosítása érdekében
az alábbi szakmai feladatokat láthatja el:
a) a  helytörténettel, a  népművészettel, a  népi iparművészettel és a  település szellemi kulturális örökségével
kapcsolatos csoportot, szakkört, klubot működtet, támogatja a művelődő közösségek ezirányú munkáját,
b) részt vesz a  helyi művelődési szokások gondozásában, gazdagításában, értéktárak kialakításában,
gondozásában, a  települési értékeket bemutató és népszerűsítő programokat, tevékenységeket,
szolgáltatásokat szervez, és támogatja azok megvalósítását,
c) az  anyanyelvápolás érdekében programokat, tevékenységeket, szolgáltatásokat szervez, támogatja
a művelődő közösségek ezirányú munkáját,
d) a  nemzeti, az  európai és az  egyetemes kultúra, továbbá a  külhoni nemzetrészek kulturális értékeinek
megismertetése érdekében programokat, tevékenységeket, szolgáltatásokat szervez, támogatja azok
megvalósítását,
e) a helyi vagy térségi nemzetiségi vagy kisebbségi közösségek bevonásával a nemzetiségi és más kisebbségi
kultúra értékeinek megismertetése érdekében programokat, tevékenységeket, szolgáltatásokat szervez,
támogatja azok megvalósítását, valamint
f ) az  ünnepek kultúrájának gondozása érdekében a  helyi szokások figyelembevételével, a  művelődő
közösségek, illetve a  hagyományos közösségi kulturális értékek átörökítésével foglalkozó közösségek
bevonásával szervezi az  állami, a  nemzeti, a  társadalmi és településhez kötődő ünnepek helyi alkalmait,
támogatja azok megvalósítását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatást a feladatellátó
a) felsőfokú közművelődési szakképzettséggel, néprajz alapszakos vagy mesterszakos bölcsész, kulturális
antropológus vagy pedagógus szakképzettséggel,
b) népi előadó- és tárgyalkotó művész, népi iparművész címmel,
c) a művészet, a népművészet vagy a közművelődés terén állami kitüntetéssel vagy elismeréssel vagy
d) a hagyományos közösségi kulturális értékek átörökítése területén tapasztalattal
rendelkező személy bevonásával valósítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatás megszervezésének helyszínén a  4.  §-ban foglaltakon túl
biztosítani kell:
a) legalább egy, kézműves tevékenységek oktatására, végzésére alkalmas alkotóműhelyt,
b) legalább egy kiállítóteret,
c) legalább egy, legalább 60 fő befogadására, előadó-művészeti csoportok próbáinak, előadásainak, továbbá
ünnepségek megtartására is alkalmas, játszóhellyel rendelkező többfunkciós helyiséget,
d) az a)–c) pontban meghatározott helyiség méretének és funkciójának megfelelő számú asztalt és széket,
e) az  adott program megfelelő lebonyolításához szükséges fény- és hangtechnikai eszközöket, paravánokat,
posztamenseket, installációs eszközöket.
 (4) A (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti alkotóműhely és kiállítótér egy helyiségben is biztosítható.
8. Az amatőr alkotó- és előadó-művészeti tevékenység feltételeinek biztosítása
9. § (1) A  feladatellátó a  Kultv. 76.  § (3)  bekezdés e)  pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatás biztosítása érdekében
az alábbi szakmai feladatokat láthatja el:
a) a  képzőművészet, a  zeneművészet, a  táncművészet, a  színház- és bábművészet, a  versmondás, a  film- és
médiaművészetek, az  irodalom területén tevékenységet folytató amatőrművészeti csoportot, szakkört,
klubot szervez, elősegíti azok létrejöttét, támogatja azok működését, valamint
b) az  a)  pont szerinti közösségek tevékenységének támogatása érdekében szakmai és infrastrukturális
támogatást nyújt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatást a feladatellátó
a) felsőfokú közművelődési szakképzettséggel vagy pedagógus szakképzettséggel rendelkező,
b) alkotó-, illetve előadó-művészeti tevékenységet folytató,
c) a művészet vagy a közművelődés terén állami kitüntetéssel, elismeréssel rendelkező vagy
d) az amatőr alkotó- és előadó-művészeti tevékenység területén tapasztalattal rendelkező
személy bevonásával valósítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatás megszervezésének helyszínén a  4.  §-ban foglaltakon túl
biztosítani kell:
a) legalább egy, az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti művészeti tevékenységek oktatására, végzésére alkalmas
alkotóműhelyt,
b) legalább egy kiállítóteret,
c) legalább egy, legalább 60 fő befogadására, előadó-művészeti csoportok próbáinak, előadásainak, továbbá
ünnepségek megtartására is alkalmas többfunkciós helyiséget,
d) a foglalkozások megtartásához szükséges szakmai eszközöket,
e) az a)–c) pontban meghatározott helyiség, tér méretének és funkciójának megfelelő számú asztalt és széket,
f ) az  adott program megfelelő lebonyolításához szükséges fény- és hangtechnikai eszközöket, paravánokat,
posztamenseket, installációs eszközöket.
(4) A (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti alkotóműhely és kiállítótér egy helyiségben is biztosítható.
9. A tehetséggondozás és -fejlesztés feltételeinek biztosítása 10. § (1) A  feladatellátó a  Kultv. 76.  § (3)  bekezdés f )  pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatás biztosítása érdekében
az alábbi szakmai feladatokat láthatja el:
a) a  településen élő vagy tanuló hátrányos helyzetű személyek tehetségének kibontakoztatása,
kompetenciáinak fejlesztése érdekében művészeti és egyéb foglalkozásokat, szakköröket, klubokat
működtet, támogatja azok megvalósítását, valamint
b) felzárkóztatást segítő tanórán kívüli foglalkozásokat biztosít.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatást a feladatellátó felsőfokú közművelődési szakképzettséggel
vagy közösségi és civil fejlesztő szakember, ifjúságsegítő, ifjúsági közösségszervező, pedagógus szakképzettséggel,
szakképesítéssel vagy tehetséggondozási, tehetségfejlesztési tapasztalattal rendelkező szakember bevonásával
valósítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatás megszervezésének helyszínén a  4.  §-ban foglaltakon túl
biztosítani kell:
a) legalább egy, legalább 60 fő befogadására, előadó- és alkotóművészeti előadások bemutatására is alkalmas
többfunkciós helyiséget,
b) legalább egy, legalább 4 fő befogadására, fejlesztő tevékenységekre is alkalmas helyiséget,
c) az a) és b) pontban meghatározott helyiség méretének és funkciójának megfelelő számú asztalt és széket.
10. Kulturális alapú gazdaságfejlesztés 11. § (1) A  feladatellátó a Kultv. 76. § (3) bekezdés g) pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatás biztosítása érdekében
az alábbi szakmai feladatokat láthatja el:
a) a helyi szellemi, épített és természeti örökségre építő közösségi és kreatív gazdaságot fejlesztő programokat,
tevékenységeket és szolgáltatásokat szervez, támogatja azok megvalósítását,
b) az egyéni és közösségi tudást és kreativitást erőforrásként értelmező és használó helyi gazdaságot fejlesztő
programokat kezdeményez, támogatja azok megvalósítását,
c) a kulturális terület- és településfejlesztéssel, helyi vállalkozás- és termékfejlesztéssel, kreatív iparral,
a kulturális turizmussal kapcsolatos programokat, tevékenységeket, szolgáltatásokat szervez, támogatja azok
megvalósulását, valamint
d) hozzásegít az információs és kommunikációs technológiák, a digitalizáció kulturális alapú használatához.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatást a feladatellátó felsőfokú közművelődési szakképzettséggel,
közgazdász, okleveles közösségi és civil fejlesztő szakember, kommunikációs- és médiaszakértő szakképzettséggel,
vagy a  vállalkozásfejlesztés, a  gazdaságfejlesztés területén szakmai tapasztalattal rendelkező szakember
bevonásával valósítja meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti közművelődési alapszolgáltatás megszervezésének helyszínén a  4.  §-ban foglaltakon túl
biztosítani kell:
a) legalább egy, legalább 25 fő befogadására, közösségi események, rendezvények, tanácskozások, képzések
megtartására egyaránt alkalmas többfunkciós helyiséget,
b) az a) pont szerinti helyiség méretének és funkciójának megfelelő számú asztalt és széket.
III. FEJEZET
A KÖZÖSSÉGI MŰVELŐDÉS INTÉZMÉNYEINEK SZEMÉLYI, TÁRGYI, MŰKÖDÉSI FELTÉTELEI
11. Közösségi színtér 12. § (1) A  közösségi színtérben a  feladatellátó a  közművelődési alapszolgáltatások zavartalan biztosítása érdekében
legalább egy, legalább középfokú közművelődési szakképzettséggel (szakképesítéssel) rendelkező szakembert
foglalkoztat.
(2) A közösségi színtér nyitvatartási idejét a közösségi színtérnek helyet adó épületben ki kell függeszteni. A közösségi
színtér – illeszkedve a közösségi kezdeményezésekhez – legalább a hét három napján, legalább napi 4 órában nyitva
tart, melyből legalább egy napnak szabadnapra vagy munkaszüneti napra kell esnie, továbbá legalább a  hét egy
napján magába kell foglalnia a 16.00–19.00 óra közötti időszakot.
(3) A kifüggesztett nyitvatartástól eltérni évente legfeljebb három hónap időtartamban lehet úgy, hogy a feladatellátó
az eltérést legalább egy hónappal megelőzően a közösségi színtérnek helyet adó épületben közzéteszi.
12. Művelődési ház 13. § (1) A művelődési ház a 4. §-ban foglaltakon túl rendelkezik legalább egy, legalább 100 fő befogadására, a művelődő
közösségek, előadó-művészeti csoportok próbáinak, előadásainak, továbbá ünnepségek megtartására alkalmas,
játszóhellyel rendelkező többfunkciós helyiséggel, valamint legalább egy kiállítótérrel.
(2) A  művelődési házban a  feladatellátó a  közművelődési alapszolgáltatások zavartalan biztosítása érdekében
szükséges létszámban közművelődési szakmai munkakörben szakembert foglalkoztat úgy, hogy legalább egy,
felsőfokú közművelődési szakképzettséggel rendelkező szakembert teljes munkaidőben foglalkoztat.
(3) A  művelődési ház nyitvatartási idejét a  művelődési házban ki kell függeszteni. A  művelődési ház – illeszkedve
a közösségi kezdeményezésekhez – legalább a hét öt napján, legalább napi 8 órában nyitva tart, melyből legalább
egy napnak szabadnapra vagy munkaszüneti napra kell esnie, továbbá legalább a hét három napján magába kell
foglalnia a 16.00–19.00 óra közötti időszakot.
(4) A  kifüggesztett nyitvatartástól eltérni évente legfeljebb két hónap időtartamban lehet úgy, hogy a  feladatellátó
az eltérést legalább egy hónappal megelőzően a művelődési házban közzéteszi.
13. Művelődési központ 14. § (1) A művelődési központ a 4. §-ban foglaltakon túl rendelkezik
a) legalább egy, legalább 25 fő befogadására, közösségi események, rendezvények, tanácskozások, képzések
megtartására egyaránt alkalmas többfunkciós helyiséggel,
b) legalább egy, legalább 200 fő befogadására, a  művelődő közösségek, előadó-művészeti csoportok
próbáinak, előadásainak, továbbá ünnepségek megtartására, színpadi produkciók bemutatására alkalmas,
játszóhellyel rendelkező többfunkciós helyiséggel,
c) legalább egy kiállítótérrel,
d) legalább egy, kézműves vagy más alkotóművészeti tevékenységek oktatására, végzésére alkalmas
alkotóműhellyel,
e) legalább egy, legalább 25 fő befogadására, táncművészeti csoportok próbáinak, mozgással, rekreációval
kapcsolatos foglalkozások megtartására alkalmas táncteremmel.
 (2) A  művelődési központban a  feladatellátó a  közművelődési alapszolgáltatások zavartalan biztosítása érdekében
szükséges létszámban közművelődési szakmai munkakörben szakembereket foglalkoztat úgy, hogy az  intézmény
vezetője mellett legalább egy felsőfokú közművelődési szakképzettséggel rendelkező szakembert teljes
munkaidőben foglalkoztat.
(3) A  művelődési központ nyitvatartási idejét a  művelődési központban ki kell függeszteni. A  művelődési központ
–  illeszkedve a  közösségi kezdeményezésekhez – legalább a  hét hat napján, legalább napi 8 órában nyitva tart,
továbbá legalább a hét négy napján magába kell foglalnia a 16.00–19.00 óra közötti időszakot.
(4) A  kifüggesztett nyitvatartástól eltérni évente legfeljebb két hónap időtartamban lehet úgy, hogy a  feladatellátó
az eltérést legalább egy hónappal megelőzően a művelődési központban közzéteszi.
14. Kulturális központ 15. § (1) A kulturális központ a 4. §-ban foglaltakon túl rendelkezik
a) legalább három, egyenként legalább 25 fő befogadására, közösségi események, rendezvények,
tanácskozások, képzések megtartására egyaránt alkalmas többfunkciós helyiséggel,
b) legalább egy, legalább 275 fő befogadására, a  művelődő közösségek, előadó-művészeti csoportok
előadásainak, színpadi produkciók bemutatására, továbbá ünnepségek megtartására alkalmas, játszóhellyel
rendelkező helyiséggel,
c) legalább két kiállítótérrel, d) legalább egy, kézműves tevékenységek oktatására, végzésére alkalmas alkotóműhellyel,
e) legalább egy, legalább 25 fő befogadására, táncművészeti csoportok próbáinak, mozgással, rekreációval
kapcsolatos foglalkozások megtartására alkalmas táncteremmel.
 (2) A  kulturális központban a  feladatellátó a  közművelődési alapszolgáltatások zavartalan biztosítása érdekében
szükséges létszámban közművelődési szakmai munkakörben szakembereket foglalkoztat úgy, hogy az  intézmény
vezetője mellett felsőfokú közművelődési szakképzettséggel rendelkező szakembereket teljes munkaidőben
foglalkoztat.
(3) A kulturális központ nyitvatartási idejét a kulturális központban ki kell függeszteni. A kulturális központ – illeszkedve
a közösségi kezdeményezésekhez – legalább a hét hat napján, legalább napi 8 órában nyitva tart, továbbá legalább
a hét öt napján magába kell foglalnia a 16.00–19.00 óra közötti időszakot.
(4) A  kifüggesztett nyitvatartástól eltérni évente legfeljebb két hónap időtartamban lehet úgy, hogy a  feladatellátó
az eltérést legalább egy hónappal megelőzően a kulturális központban közzéteszi.
15. Népfőiskola 16. § (1) A népfőiskola a 4. §-ban foglaltakon túl rendelkezik
a) legalább három, egyenként legalább 25 fő befogadására, közösségi események, rendezvények,
tanácskozások, képzések megtartására egyaránt alkalmas többfunkciós helyiséggel,
b) legalább egy, legalább 100 fő befogadására alkalmas többfunkciós helyiséggel,
c) melegítőkonyhával,
d) szabadtéri mozgásos, rekreációs lehetőséget biztosító területtel.
(2) A  népfőiskolában a  feladatellátó a  közművelődési alapszolgáltatások zavartalan biztosítása érdekében szükséges
létszámban felnőttképzési vagy közművelődési szakmai munkakörben szakembert foglalkoztat úgy, hogy legalább
egy, a  felsőoktatásban szerezhető képesítések jegyzékéről és új képesítések jegyzékbe történő felvételéről szóló
kormányrendelet szerint meghatározott felsőfokú andragógus vagy közművelődési szakképzettséggel rendelkező
szakembert teljes munkaidőben foglalkoztat.
(3) A népfőiskola a tevékenységéhez igazítja a nyitvatartását azzal, hogy ha a Kultv. 76. § (3) bekezdés c) pontja szerinti
közművelődési alapszolgáltatáson kívül további közművelődési alapszolgáltatást is biztosít, annak megfelelően
állapítja meg a nyitvatartási rendjét.
(4) A  népfőiskola nyitvatartási idejét a  népfőiskolában ki kell függeszteni. A  kifüggesztett nyitvatartási időtől való
eltérésre az adott intézményi formára vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
16. Népi kézműves alkotóház 17. § (1) A  népi kézműves alkotóház a  4.  §-ban foglaltakon túl rendelkezik legalább egy kiállítótérrel és legalább kettő
kézműves tevékenységek oktatására, végzésére alkalmas alkotóműhellyel.
(2) A népi kézműves alkotóházban a feladatellátó legalább egy, felsőfokú közművelődési szakképzettséggel rendelkező
szakembert teljes munkaidőben foglalkoztat.
(3) A  népi kézműves alkotóház a  tevékenységéhez igazítja a  nyitvatartását azzal, hogy ha a  Kultv. 76.  § (3)  bekezdés
d) pontja szerinti közművelődési alapszolgáltatáson kívül további közművelődési alapszolgáltatást is biztosít, annak
megfelelően állapítja meg a nyitvatartási rendjét.
(4) A népi kézműves alkotóház nyitvatartási idejét a népi kézműves alkotóházban ki kell függeszteni. A kifüggesztett
nyitvatartástól eltérni évente legfeljebb két hónap időtartamban lehet úgy, hogy a feladatellátó az eltérést legalább
egy hónappal megelőzően a népi kézműves alkotóházban közzéteszi.
17. A közművelődési intézmények speciális formáira vonatkozó külön szabályok
18. § (1) A  többfunkciós közművelődési intézmény, a  gyermek- és ifjúsági ház, a  szabadidőközpont, valamint az  integrált
kulturális intézmény esetében e  rendelet szabályait az  adott közművelődési intézmény intézményi formájának,
valamint az általa megszervezett közművelődési alapszolgáltatásnak megfelelően kell alkalmazni.
(2) Amennyiben az intézmény a közművelődési alapszolgáltatáson kívül az alapító okirata szerint egyéb közfeladatot is
ellát, e rendelet szabályait csak a közművelődési alapszolgáltatást biztosító szervezeti egysége vonatkozásában kell
megfelelően alkalmazni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
20. § (1) Ha a  feladatellátó e  rendelet hatálybalépésekor a  4.  §-ban, a  6.  § (3)  bekezdésében, a  7.  § (3)  bekezdésében,
a  8.  § (3)  bekezdésében, a  9.  § (3)  bekezdésében, a  10.  § (3)  bekezdésében, a  11.  § (3)  bekezdésében, a  13.  §
(1) bekezdésében, a 14. § (1) bekezdésében, a 15. § (1) bekezdésében, a 16. § (1) bekezdésében, valamint a 17. §
(1) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményt nem tudja biztosítani, akkor a hiányzó követelményeket
legkésőbb 2020. január 1-jéig kell teljesíteni.
(2) Ha a  feladatellátó e  rendelet hatálybalépésekor a  12.  § (1)  bekezdésében, a  13.  § (2)  bekezdésében, a  14.  §
(2)  bekezdésében, a  15.  § (2)  bekezdésében, a  16.  § (2)  bekezdésében, valamint a  17.  § (2)  bekezdésében
meghatározott valamennyi követelményt nem tudja biztosítani, akkor a  hiányzó követelményeket legkésőbb
2021. január 1-jéig kell teljesíteni.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
145/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy 100 napnál hosszabb próbaidőt munkaviszony esetében ne lehessen kikötni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1019/2004. (III. 12.) Korm. határozata a labdarúgás támogatását szolgáló egyes kormányhatározatok felülvizsgálatáról.
A Kormány 1. felhívja a gyermek-, ifjúsági és sportminisztert és a
pénzügyminisztert, hogy a magyar labdarúgás utánpótlás
nevelése szervezeti rendszerének megújítását szolgáló Bozsik-programban (a továbbiakban: Program) foglalt célok
megvalósítását szolgáló ügyek vitelére — az 1147/2001.
(XII. 29.) Korm. határozat 9. pontja alapján — a Kormány
és az MLSZ között 2002. február 19-én létrejött megállapodást vizsgálja felül. A vizsgálat eredményétől függően a
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter — figyelemmel az
utánpótlás-nevelés további támogatására — tegye meg a
szükséges intézkedéseket;
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
pénzügyminiszter Határidő: a vizsgálat elvégzésére:
2004. március 31.
intézkedések kezdeményezésére:
2004. április 30.
2. a Program végrehajtásának figyelemmel kísérésére
és ellenőrzésére — az 1013/2002. (II. 22.) Korm. határozat
alapján — megbízott Kosztyu János kormánymeghatalmazottat e tisztségéből 2004. március 16-i hatállyal felmenti.
3. A Hivatásos Labdarúgás Fejlesztési Kötvény névértékére szóló állami kezességvállalásról szóló 1021/2001.
(III. 14.) Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat)
1. pontjának első mondata helyébe az alábbi rendelkezés
lép:
,,1. A Kormány az államháztartásról szóló, többször
módosított 1992. évi XXXVIII. törvény 33. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — összhangban a
Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről
szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 36. § (1) bekezdésével —
egyszerű kezességet vállal a Magyar Hivatásos Labdarúgó
Liga által alapított és annak 100%-os tulajdonában
álló Profi Liga Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. által a
melléklet szerint kibocsátott 3,1 milliárd Ft értékű kötvényből származó hitelösszeg névértékének visszafizetéséért.’’
4. A Határozat melléklete helyébe jelen határozat melléklete lép.
5. A Kormány egyetért azzal, hogy a pénzügyminiszter
és a Profi Liga Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. között
2001. július 20-án létrejött kezességvállalási megállapodás
módosításra kerüljön. Ennek érdekében felkéri a gyermek-,
ifjúsági és sportminisztert és a pénzügyminisztert, hogy
kezdjék meg a tárgyalásokat a szerződés módosítása érdekében.
Felelős: gyermek-, ifjúsági és sportminiszter
pénzügyminiszter Határidő: 2004. március 31.
6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti
a) a magyar labdarúgás utánpótlás-nevelése szervezeti
rendszerének megújítását szolgáló Bozsik-programhoz
kapcsolódó állami kezességvállalásról szóló 1147/2001.
(XII. 29.) Korm. határozat, valamint az azt módosító
1012/2002. (II. 20.) Korm. határozat, 1046/2002. (V. 5.)
Korm. határozat, 1072/2002. (V. 21.) Korm. határozat;
b) a magyar labdarúgás utánpótlás-nevelése szervezeti
rendszerének megújítását szolgáló Bozsik-programhoz
kapcsolódó kormányhatározat végrehajtásáért felelős kormánymeghatalmazott megbízásáról szóló 1013/2002.
(II. 22.) Korm. határozat.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1106/2011. (IV. 22.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartaléknak a Csernobil Alapba való befizetés érdekében történő felhasználásáról.
A Kormány
1. egyetért azzal, hogy Magyarország a 2011–2015. években összesen 2 000 000 euró összeggel járuljon hozzá a
Csernobil Alaphoz, a hozzájárulás összegéből 2011. évben 200 000 eurót kell teljesíteni;
2. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Magyar
Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére 55 000 000 forint melléklet szerinti átcsoportosítását a 2011. évi hozzájárulás
megtételének biztosítására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 2011. évi hozzájárulás biztosításáról a Csernobil Alap
EBRD Chernobil Shelter Found megnevezésű és 480-9437557-47 számú számlája javára 200 000 euró összegben;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a hozzájárulás biztosításával összefüggésben fel nem
használt támogatás összegének az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 26. § (4) bekezdése szerinti
befizetéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: hozzájárulás biztosítását követően azonnal
5. a további években esedékes hozzájárulásokról és azok forrásának a biztosításáról a későbbiekben – a költségvetési
tervezés keretei között – hoz döntést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: költségvetések tervezése során 6. A határozat a közzétételét követő napon lép hatálya.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2014. (V. 5.) VM utasításhoz 1. Az Utasítás 1. melléklet 3.2.2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép: „3.2.2. Az érintett terület természetvédelmi értékeinek a használatból eredő veszélyeztetettségétől függően biztosíték előírását követelheti meg az igazgatóság. Biztosítékként a haszonbérleti díj – a szerződéskötést követő – előre történő kifizetését célszerű előírni. A biztosíték mértékét úgy kell megállapítani, hogy az arányos legyen mind az egyébként megfizetendő haszonbérleti díjjal, mind az érintett földrészlet természeti értékeinek – a használattól függő – veszélyeztetettségével.” 2. Az Utasítás 1. melléklet 3.3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép: „3.3. Az ajánlatok elbírálása Az ajánlatok megfelelő kezeléséért az igazgatóság igazgatója, az elbírálás rendjének betartásáért az igazgatóság igazgatója és a bírálók személyesen felelősek. Haszonbérbe adás esetén a kötelezően alkalmazandó haszonbérleti díj összege 1250 Ft/AK/év. Az 1250 Ft/AK/év mértékű díjnál magasabb mértékű haszonbérleti díj kizárólag abban az esetben alkalmazható, ha a haszonbérleti pályázattal érintett terület kiterjedése pontosan megegyezik a lejáró haszonbérleti szerződéssel érintett terület kiterjedésével. Ebben az esetben az igazgatóság kizárólag a lejáró szerződésben szereplő haszonbérleti díjat állapíthat meg a pályázati kiírásban. Amennyiben a haszonbérleti pályázattal érintett ingatlanok között művelés alól kivett művelési ágú ingatlan szerepel, a haszonbérlet ellenértékének számításakor a környező, a kivett terület valós használatával megegyező művelési ágú ingatlanok AK értékének átlagát kell alapul venni.” 3. Az Utasítás 1. melléklet 3.5.4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép: „3.5.4. A haszonbérlet időtartama – szakmai szempontokat is alapul véve – legfeljebb 10 év lehet. A szerződés pályázati eljárás nélküli meghosszabbítására kizárólag a Nemzeti Földalapról szóló 2010. LXXXVII. utasítás 18. § (1c) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén lehetséges.” 4. Az Utasítás 1. melléklet 3.5.8. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép: „3.5.8. Az igazgatóság mint haszonbérbe adó köteles a haszonbérlet fennállása alatt a haszonbérleti szerződésben foglaltak betartását rendszeresen ellenőrizni.” 5. Az Utasítás 1. melléklet „1. függelék a Szabályzathoz” című függeléke helyébe az 1. függelék lép. A Nemzeti Innovációs Hivatal elnökének 6/2014. (V. 5.) NIH utasítása a közszolgálati adatvédelmi szabályzatról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 177. § (4) bekezdésében foglalt kötelezettség
teljesítése érdekében, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak, valamint a Nemzeti
Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése és 3. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást
adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás személyi hatálya a Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) kormánytisztviselőire, kormányzati
ügykezelőire (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő), a  pályázati eljárásban részt vevőkre, továbbá azokra
a  tartalékállományba helyezett kormánytisztviselőkre terjed ki, akiknek a  Hivatal számára az  erre a  célra szolgáló
rendszeren (a továbbiakban: TARTINFO-rendszer) váltak hozzáférhetővé az adatai.
2. Az utasítás alkalmazási köre kiterjed a kormányzati szolgálati jogviszonnyal (beleértve annak létesítésével összefüggő
pályázati vagy egyéb kiválasztással) kapcsolatos személyi adatok és személyi iratok kezelésével összefüggő ügyviteli,
valamint informatikai folyamatokra.
2. Személyi anyag és a közszolgálati nyilvántartás 3. Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a Hivatal ezen utasításban meghatározottakon kívül a kormánytisztviselőkre
vonatkozóan más adatot nem gyűjt, nyilvántartást nem vezet.
4. A kormánytisztviselői jogviszony létesítésekor a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél
foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és a  munkaügyi nyilvántartásra, a  közszolgálati alapnyilvántartásra
és közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint a  tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló
45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 6. § (1) bekezdésében felsorolt személyi iratokból
a kormánytisztviselő személyi anyaga kerül összeállításra. A személyi anyag összeállítása a humánpolitikai ügyekért
felelős főosztálynak (a továbbiakban: HFO) a  munkaköri leírásában erre kijelölt munkatársa (a továbbiakban:
személyügyi referens) feladata, aki gondoskodik a  Korm. rendelet 7.  § (7)  bekezdése szerinti betekintési lapok
vezetéséről is. A személyi irat személyes adatot tartalmaz, ezért nem nyilvános.
5. A Hivatalnál közszolgálati alapnyilvántartás vezetésével és a közszolgálati statisztikai adatgyűjtéssel (a továbbiakban
együttesen: közszolgálati nyilvántartás) kapcsolatos feladatokat a HFO látja el.
6. A közszolgálati alapnyilvántartás a kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonyával kapcsolatban keletkezett,
továbbá egyéb okból rendelkezésre álló adatait adatlapon tartja nyilván.
7. A személyi anyag részét képező adatokat a keletkezésüktől, illetve a változásuktól számított legkésőbb 3 munkanapon
belül a megfelelő személyi iratra rá kell vezetni, illetve nyilvántartásba kell venni, ha jogszabály vagy jelen utasítás más
határidőt nem határoz meg.
8. A HFO a  kormánytisztviselők adatairól elektronikus formátumban is vezeti a  közszolgálati alapnyilvántartást.
Az  elektronikus formátumban vezetett közszolgálati alapnyilvántartáshoz csak a  HFO vezetője és az  általa kijelölt
kormánytisztviselők férhetnek hozzá, egyedi jelszó általi azonosítással.
9. Az elektronikus formátumban tárolt adatokat ki kell nyomtatni a  kormánytisztviselői jogviszony létesítése esetén,
a  kormánytisztviselő végleges áthelyezése vagy kormánytisztviselői jogviszonyának megszűnése esetén, illetve
azokat az adatokat, amelyekre betekintési joga kiterjed, a betekintési jog gyakorlójának erre irányuló külön kérelmére.
A kinyomtatott iratokat a személyi anyag részeként kell kezelni.
10. Végleges áthelyezés vagy a  kormánytisztviselői jogviszony megszűnése esetén a  HFO haladéktalanul és
véglegesen törli a  kormánytisztviselő személyazonosító adatait az  elektronikus formátumban tárolt közszolgálati
alapnyilvántartásból.
11. A kormánytisztviselő felelős azért, hogy az általa a Hivatal részére átadott, bejelentett adatok hitelesek, pontosak,
teljesek és aktuálisak legyenek. A  kormánytisztviselő köteles a  nyilvántartott adataiban bekövetkezett változásról
a  változás bekövetkezésétől számított 8 napon belül, az  azt igazoló dokumentumok bemutatása mellett a  HFO-t
értesíteni.
12. A kormánytisztviselő részére a  róla nyilvántartott adatokról, kérelmére a  személyügyi referens haladéktalanul, de
legkésőbb a kérelemtől számított 3 munkanapon belül biztosítja a betekintés lehetőségét. A kormánytisztviselő ezekről
az adatokról a betekintés során kivonatot készíthet vagy másolatot kérhet, a személyügyi referens a kért másolatokat
haladéktalanul, de legkésőbb a kérelemtől számított 3 munkanapon belül átadja a kormánytisztviselőnek.
3. A vagyonnyilatkozat kezelése 13. A vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettől átvett nyilatkozatot a  HFO a  személyi anyagok tárolására kijelölt zárható
páncélszekrényben, a személyi anyagtól elkülönülten, zárt borítékban kezeli.
14. A vagyonnyilatkozatok őrzése, kezelése során biztosítani kell, hogy a nyilatkozathoz csak a törvényben meghatározott
szerv, személy férhessen hozzá.
15. A vagyonnyilatkozat tartalmát a  Hivatal elnöke csak abban az  esetben ismerheti meg, ha döntenie kell
a  vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezéséről. A  vagyonnyilatkozat felbontására a  kötelezett jelenlétében és
meghallgatásával, jegyzőkönyv felvétele mellett kerülhet sor.
16. Amennyiben a  kötelezett a  vagyonnyilatkozat felbontására meghatározott időben nem jelenik meg, akkor
a  vagyonnyilatkozat felbontására az  elnök új időpontot jelöl ki, ahol az  általa felkért – a  kötelezettől eltérő
főosztályon dolgozó – két kormánytisztviselő jelenlétében kerül sor. Az új időpontról a kötelezettet is tájékoztatni
kell, aki a  vagyonnyilatkozat felbontásakor jelen lehet és őt meg kell hallgatni. A  vagyonnyilatkozat felbontásáról
jegyzőkönyvet kell felvenni, melyet a kötelezett távolmaradása esetén a részére meg kell küldeni.
4. Pályázati anyag 17. A kormánytisztviselői álláshelyekre kiírt pályázatokra (álláshirdetésekre) beérkezett iratokat, amennyiben azok nem
a HFO-ra érkeztek, meg kell küldeni a HFO részére, ezeket, valamint az elbírálás során keletkezett iratokat a 19. pontban
írtak kivételével személyi iratként kell kezelni.
18. A kormánytisztviselői jogviszony létrehozása esetén az addig keletkezett iratokat a személyi anyagban kell elhelyezni,
az elektronikusan tárolt iratokat a 9. pont szerint eljárva ki kell nyomtatni.
19. A jogviszony létrehozásának elmaradása esetén a  döntés meghozatalától számított 8 napon belül a  személyügyi
referens gondoskodik – az érintett rendelkezése szerint – a jogviszonyt kezdeményező iratoknak az érintett részére
történő visszaküldéséről vagy megsemmisítéséről, illetve a más szervtől kapott személyi anyagnak az érintett szervhez
való visszaküldéséről. Ezzel egyidejűleg az  azt kezelő kormánytisztviselőnek valamennyi elektronikusan tárolt,
az  érintettel kapcsolatba hozható adatot tartalmazó anyagot törölnie kell, továbbá gondoskodnia kell az  elbírálás
során keletkezett adatok megsemmisítéséről vagy törléséről is. Az  elbírálás során keletkezett összefoglaló adatok
megfelelő őrzéséről a HFO gondoskodik.
20. A Hivatal a  jogviszony létrehozásának elmaradása esetén az  iratokat a  19.  pontban leírt döntés meghozatalától
számított legfeljebb 8 napig, az elbírálás során keletkezett iratokat, összefoglaló anyagokat 3 évig kezeli.
5. A TARTINFO-rendszerben kezelt adatok köre és az adatkezelés folyamata
21. Kormánytisztviselő tartalékállományba helyezése esetén, annak bekövetkeztétől számított 5 munkanapon belül
a személyügyi referens az érintettnek a Kttv. 3. mellékletében meghatározott adatait rögzíti a TARTINFO-rendszerben.
22. A tartalékállományba helyezéssel és annak megszüntetésével kapcsolatosan keletkezett iratokat a HFO az érintett
személyi anyagában kezeli.
6. A személyes adatok további kezelésének esetei 23. A Hivatal intranet hálózatán belső telefonkönyvet vezet a kormánytisztviselők alábbi adatairól:
a) név,
b) szervezeti egység,
c) munkavégzés helye és a szoba száma,
d) telefonszám és mellék,
e) e-mail cím,
f ) munkakör.
24. A telefonkönyv tartalmazza a kormánytisztviselő személyi anyagában található fényképet is.
25. A belső telefonkönyvben szereplő adatokat a személyügyi referens bocsátja a webmester részére a telefonkönyvbe
való feltöltés céljából a kormánytisztviselő jogviszonyának létesítésekor, de legkésőbb az azt követő 5 munkanapon
belül.
26. A személyügyi referens a  kormánytisztviselő jogviszonyának megszűnésekor a  webmester tájékoztatásával
gondoskodik a kormánytisztviselő telefonkönyvben, valamint az intraneten feltüntetett adatai törléséről. A webmester
a személyügyi referens által kért adatokat haladéktalanul törli.
27. A HFO a  kormányzati szolgálati jogviszony létesítéséről és megszűnéséről e  tény bekövetkeztekor, de legkésőbb
15 napon belül írásban tájékoztatja a Magyar Köztisztviselői Kar illetékes szervét.
7. A személyi iratok kezelésének helye és módja
28. A kormánytisztviselők illetményének számfejtéséhez és az  egyéb juttatásainak megállapításához,
a  társadalombiztosítási ellátáshoz, családi pótlék folyósításához szükséges, valamint a  személyi jövedelemadóval
összefüggő egyéb iratok a HFO-n, illetve a központosított illetményszámfejtésre tekintettel a Magyar Államkincstárnál
találhatók meg.
29. A kormánytisztviselő Hivatalban kezelt azon személyi iratait, amelyek munkáltatói jogkör ellátásához nélkülözhetetlenül
szükségesek az ezen munkáltatói jogkört gyakorló vezető is kezelheti.
30. A személyi iratokat biztonsági zárral ellátott szekrényben, az  erre kialakított zárható helyiségben kell tárolni,
a munkáltatói jogkört gyakorló vezető által kezelt személyi iratokat az ezen vezető által használt helyiségben található
biztonsági zárral ellátott szekrényben kell tárolni.
31. Személyi iratot csak a  kezeléshez szükséges esetben és ideig lehet a  tárolásra szolgáló helyről elvinni. Munkaidő
végén a személyi iratokat vissza kell vinni és el kell zárni a tárolásukra szolgáló szekrényekben.
32. A személyi iratokat és a  személyügyi alapnyilvántartást kezelők kiemelt figyelmet kötelesek fordítani arra, hogy
az azokban foglalt személyes adatokat illetéktelen személyek ne ismerhessék meg. Ugyanígy kell eljárni a személyügyi
iratok, döntések előkészítése során.
8. Adattovábbítás 33. A kormánytisztviselő nyilvántartott adatairól a  törvényben meghatározott eseteket kivéve harmadik személy
részére tájékoztatást kiadni tilos. Kivételt képeznek a  közérdekű és a  közérdekből nyilvános adatok, amelyeket
a kormánytisztviselő előzetes tudta és belegyezése nélkül harmadik személy részére át lehet adni, valamint azokat
nyilvánosságra lehet hozni.
34. A Hivatal által kezelt személyi anyagokból, közszolgálati nyilvántartásból az érintett azonosítására alkalmas adatot
továbbítani a HFO jogosult, a jogszabályban meghatározott esetekben.
35. A kormánytisztviselőre vonatkozó, személyes adatot tartalmazó irat postai úton történő kiküldése vagy Hivatalon
belüli átadása kizárólag lezárt borítékban, a címzett saját kezű felbontásának megjelölésével történhet.
36. Ha az  adatok továbbítása során az  azok megismerésére jogosult kormánytisztviselő az  átvételkor azt tapasztalja,
hogy az  adatot tartalmazó adathordozó, csomag oly módon sérült, hogy annak tartalmát más is megismerhette,
vagy egyébként más erre utaló jelet észlel, haladéktalanul megkeresi az  adatokat továbbítót. Hivatalon belüli
adattovábbítás esetén a HFO vezetőjét is tájékoztatni kell.
37. A kormánytisztviselő végleges áthelyezése esetén a HFO (az áthelyezés időpontjában, de legkésőbb az azt követő
munkanapon) átadási jegyzékkel küldi meg az  iratokat az  áthelyezést kezdeményező közigazgatási szervnek.
A megküldött személyi anyagról készült egyszerű másolatokat úgy kell tárolni, hogy azok csak a kezelésükre jogosult
kormánytisztviselők számára legyen elérhető.
38. Az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az  érintett tájékoztatása céljából, kivéve az  érintett
beazonosítására nem alkalmas, statisztikai jellegű adattovábbításokat, a  HFO adattovábbítási nyilvántartást vezet,
amely tartalmazza a  személyes adatok továbbításának időpontját, jogalapját, címzettjét, a  továbbított személyes
adatok körét, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat.
9. A HFO vezetőjének további feladatai 39. A HFO vezetője felelősségi körén belül köteles intézkedni a személyi iratok kezelésével, vezetésével, nyilvántartásával,
őrzésével, a Hivatal e körbe tartozó adatszolgáltatási kötelezettségével kapcsolatos feladatok jogszabályi, valamint
jelen utasítás előírásainak megfelelő ellátásáról.
40. A HFO vezetője a közszolgálati nyilvántartással kapcsolatban gondoskodik:
a) a közszolgálati nyilvántartás megbízható, naprakész vezetéséről,
b) arról, hogy a közszolgálati nyilvántartásban szereplő, közérdekből nem nyilvánosnak minősülő személyes adat
csak törvényben meghatározott esetekben és célokra, vagy az érintett hozzájárulásával kerüljön felhasználásra,
c) a közszolgálati nyilvántartásban lévő adatok biztonságáról, azoknak a technikai, szervezési intézkedéseknek
és eljárási szabályoknak az  alkalmazásáról, amelyek az  adatvédelmi és adatbiztonsági szabályok érvényre
juttatásához szükségesek, különösen, amelyek védelmet biztosítanak a  jogosulatlan hozzáférés,
megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, véletlen megsemmisülés és
sérülés, az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen,
d) az egyes, a  közszolgálati nyilvántartás vezetésével megbízott kormánytisztviselők felelősségének
elhatárolásáról,
e) az elnök intézkedése alapján a  hatályát vesztett fegyelmi büntetés számítógépes adatállományból és
közszolgálati alapnyilvántartásból való törléséről,
f ) arról, hogy a kormánytisztviselő által szolgáltatott és igazolt adatok helyesbítését és kijavítását a kezdeményezés
és igazolás alapján átvezessék, a hibás adatot töröljék,
g) a kormánytisztviselő erre irányuló kérelme alapján, szükség szerint a  kormánytisztviselő egyéb, nem általa
szolgáltatott adatainak kijavításáról, vagy helyesbítéséről, vagy a kérelem elutasításáról.
41. A HFO vezetője gondoskodik ezen utasítás – jogszabályváltozások esetén szükségessé váló, de legalább évenkénti –
felülvizsgálatáról, aktualizálásáról.
10. Az elektronikusan tárolt adatok, nyilvántartások, adathordozók biztonsága
42. A közszolgálati nyilvántartást tartalmazó elektronikus formátumban a Hivatalnál tárolt adatok, nyilvántartások fizikai
biztonsága érdekében:
a) az elektronikus formátumban tárolt adatokhoz, nyilvántartásokhoz tartozó humánpolitikai számítógépes
nyilvántartó és információs rendszer, valamint a  közszolgálati nyilvántartás adathordozó eszközeit
az informatikai feladatokért felelős főosztály üzemelteti, szükség szerint a HFO bevonásával,
b) a berendezéseket, az adathordozókat védeni kell a káros környezeti hatások ellen,
c) azokban a helyiségekben, ahol az adatkezelés folyik, az oda beosztott kormánytisztviselőkön kívül más személy
csak hivatalos feladataival összhangban, azok elintézési idejéig tartózkodhat,
d) az a) pontban jelölt eszközök külső személy általi karbantartása, javítása kizárólag a HFO vezetője vagy egy
személyügyi referens jelenlétében történhet, a  végzett javítást, karbantartást dokumentálni kell; az  ilyen
eszközök javítása, karbantartása kizárólag helyben végezhető.
11. Felelősség a kormányzati szolgálati jogviszonnyal vagy munkaviszonnyal összefüggő adatok kezeléséért
43. A Hivatal elnöke felelős a kormányzati szolgálati jogviszonnyal összefüggő adatok védelmére és kezelésére vonatkozó
jogszabályok, valamint a jelen utasításban rögzített előírások megtartásának ellenőrzéséért.
44. A Hivatalban a  kormányzati szolgálati jogviszonnyal összefüggő adatok kezelése során az  adatkezelésért – annak
jogszabályoknak és a jelen utasításnak való megfeleléséért – az érintett kormánytisztviselő tekintetében:
a) az elnök,
b) minden átruházott munkáltatói jogkör gyakorlója,
c) a minősítést, teljesítményértékelést végző vezető,
d) a HFO vezetője,
e) a személyügyi referens
tartozik felelősséggel.
45. A kormánytisztviselők személyes adatait kezelők csak feladataik elvégzéséhez feltétlenül szükséges mértékben, ideig
és módon férhetnek hozzá az adatokhoz.
46. Ezen utasításban foglaltak megszegése fegyelmi, büntetőjogi felelősséget vonhat maga után.
12. Záró rendelkezések 47. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Spaller Endre s. k.,
 elnök


text:
1548/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a Felzárkózást Segítő Gazdasági Fórum létrehozásáról.
1. A Kormány a  vállalatok társadalmi felelősségvállalásának összehangolása, a  társadalmi felzárkózás folyamatában
való részvételük ösztönzése érdekében, továbbá abból a  célból, hogy a  vállalatok aktivitásával létrejöjjön
a  társadalmi befogadás és magasabb szintű társadalmi integráció a  hátrányos helyzetű társadalmi csoportok
tagjainak foglalkoztatására, felzárkózásának elősegítésére, létrehozza a  Felzárkózást Segítő Gazdasági Fórumot
(a továbbiakban: Fórum).
2. A Fórum a  felzárkózást szolgáló tanácsadó, konzultációs testület, az  érintett társadalmi csoportok érdekeire
vonatkozó információk kormányzati munkába történő közvetítésének színtere.
3. A Fórum feladatai:
a) konzultatív tanácsadó testületként segíti a társadalmi felzárkózásért felelős minisztert a hátrányos helyzetű,
illetve a munkanélküliséggel leginkább sújtott társadalmi csoportok esélyteremtésének elősegítésében;
b) javaslatokat fogalmaz meg a  hátrányos helyzetűek, különösen a  romák foglalkoztatásának ösztönzésére
a versenyszférában;
c) felhívja a figyelmet mindazokra a problémákra, amelyek nehezítik a romák felzárkózását segítő intézkedések
megvalósulását;
d) véleményt nyilvánít a  szegénységben, társadalmi kirekesztésben élő hátrányos helyzetű romák társadalmi
integrációját érintő intézkedési javaslatokról;
e) javaslatokat fogalmaz meg a 2014-2020. évi programozási időszakban kiírandó felzárkózást segítő programok
szakmai tartalmára, intézkedéseire;
f ) ismerteti tagjai részére azokat a jó gyakorlatokat, melyek a társadalmi felelősségvállalás jegyében valósulnak
meg;
g) a területi hátrányok mérséklése érdekében feltárja és bemutatja a térségi együttműködések jó gyakorlatait.
4. A Fórum tagjai:
a) az emberi erőforrások minisztere;
b) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkára;
c) a Nemzetgazdasági Minisztérium munkaerőpiacért és képzésért felelős államtitkára;
d) a Külgazdasági és Külügyminisztérium gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkára;
e) a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara elnöke;
f ) valamint az  emberi erőforrások minisztere által felkért azon vállalatok, amelyekkel a  Kormány stratégiai
együttműködési megállapodást kötött, valamint azokkal, akik a  felzárkózás területén szakmai tapasztalattal
rendelkeznek (a továbbiakban: vállalatok).
5. A Fórum elnöke az  emberi erőforrások minisztere. A  Fórum alelnöke az  EMMI szociális ügyekért és társadalmi
felzárkózásért felelős államtitkára, társelnöke a vállalatok által megjelölt tag.
6. A Fórum ülésein meghívottként, a  Fórum elnökének felkérésére, tanácskozási joggal vesznek részt a  Fórum tagjai
által javasolt kormánytagok.
7. A Fórum titkársági feladatainak ellátásáról az  EMMI társadalmi felzárkózásért felelős helyettes államtitkára
gondoskodik.
8. A Fórum szükség szerint, de legalább évente kétszer ülésezik.
 9. A Fórum működésének részletes szabályait az ügyrend tartalmazza. A Fórum ügyrendjét − a tagok véleményének
kikérését követően − az emberi erőforrások minisztere állapítja meg.
 10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1306/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a Velencei-tó és Térsége, Váli-völgy, Vértes Térségi Fejlesztési Tanács által megvalósításra kerülő fejlesztések támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő forrásbiztosításról
és egyéb előirányzat-átcsoportosításokról, valamint egyes kormányhatározatok módosításáról, továbbá
a  2014.  évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1980/2015. (XII. 23.) Korm. határozat
1.  pont c)  alpontja alapján a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím
4. Területfejlesztési feladatok alcím 1. Területfejlesztéssel összefüggő feladatok jogcímcsoport számára biztosított
2275  millió forint támogatás a  Bicske–Tarján–Etyek közötti kerékpárút kiviteli terveinek elkészítése, valamint
I.  ütemének és az  ahhoz kapcsolódó fejlesztések megépítése, továbbá az  Etyeki Gasztrosétány és kapcsolódó
fejlesztések I. ütemének megvalósítására kerüljön felhasználásra;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Bicske–Tarján–Etyek közötti kerékpárút II. ütemének megépítése és
a  kapcsolódó fejlesztések kivitelezése, valamint az  Etyeki Gasztrosétány és kapcsolódó fejlesztések II. ütemének
megvalósítása érdekében további 1441  millió forint forrás biztosításáról gondoskodjon a  XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2012. (XI. 23.) OBH utasítása az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozat-tételéről, átadásáról, őrzéséről, nyilvántartásáról, valamint az abban foglalt személyes adatok védelméről.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 11. §
(6) bekezdésében és a 14. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az érdekképviselettel történő előzetes egyeztetést
követően az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozat-tételének, átadásának, őrzésének, nyilvántartásának és az abban foglalt
adatok védelmének részletes szabályait az alábbiak szerint állapítja meg.
A szabályzat hatálya 1. § (1) A szabályzat hatálya a bíróságokkal szolgálati jogviszonyban álló, az adott bíróság szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott, a (2) bekezdésben felsorolt igazságügyi alkalmazottra terjed ki.
(2) Vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett
a) az az igazságügyi alkalmazott, aki – önállóan vagy testület tagjaként – javaslattételre, döntésre vagy ellenőrzésre
jogosult
aa) közbeszerzési eljárás során,
ab) feladatai ellátása során, költségvetési vagy egyéb pénzeszközök felett, továbbá az állami vagyonnal való
gazdálkodás, valamint fejezeti kezelésű előirányzatok tekintetében,
ac) állami támogatások felhasználásának vizsgálata, vagy a felhasználással való elszámoltatás során,
b) az az igazságügyi alkalmazott, aki jogszabály alapján „C” típusú nemzetbiztonsági ellenőrzésre köteles fontos és
bizalmas munkakört tölt be.
Általános rendelkezések 2. § (1) A vagyonnyilatkozat átvételére, nyilvántartására, őrzésére, a vagyongyarapodási vizsgálat előtti meghallgatásra illetve
az azzal kapcsolatos iratok kezelésére e szabályzatban nem szabályozott kérdésekben a bíróságok egységes
iratkezeléséről szóló szabályzatban foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(2) A szabályzat alkalmazásában
a) vagyonnyilatkozat: a törvény mellékletében rögzített adattartalommal az igazságügyi alkalmazott saját és a vele
egy háztartásban élő hozzátartozó(k) személyi adataira, a vagyonnyilatkozat-tétel napján fennálló érdekeltségi és
vagyoni helyzetére, valamint a vagyonnyilatkozat-tétel időpontját megelőző öt naptári évben szerzett bármilyen
jogviszonyból származó jövedelmére tett valós tartalmú nyilatkozata;
b) a hozzátartozó: a házastárs, az élettárs, valamint a közös háztartásban élő szülő, gyermek, a házastárs gyermeke,
ideértve az örökbefogadott és a nevelt gyermeket is;
c) nyilvántartási szám: a vagyonnyilatkozat tételére kötelezett azonosítására szolgáló hat számjegyből álló szám,
amely megegyezik a személyzeti nyilvántartási számával;
d) igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozati nyilvántartó könyve: a vagyonnyilatkozat őrzéséért felelős által
vezetett, a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel kapcsolatos adatok rögzítésére és nyilvántartására szolgáló
könyv (1. melléklet);
e) igazságügyi alkalmazottak vagyongyarapodási vizsgálatával kapcsolatos nyilvántartás: a vagyongyarapodási
vizsgálatot megelőző eljárással, annak kezdeményezésével, majd az eredményeként alkalmazott
jogkövetkezményekkel kapcsolatos iratok nyilvántartása (2. melléklet).
Az őrzésért felelős 3. § A vagyonnyilatkozat őrzéséért az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvényben
(a továbbiakban: Tv.) meghatározott feladatok ellátásáért az igazságügyi alkalmazottak esetében a munkáltatói jogkör
gyakorlója (a továbbiakban: őrzésért felelős) felelős.
4. § A vagyonnyilatkozat-tételi eljárás, a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése előtti meghallgatás és a
vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése, valamint a vagyongyarapodási vizsgálat eredményeire alapított
intézkedés tekintetében őrzésért felelős személy
a) az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetők esetében az
OBH elnöke,
b) a Kúrián és az ítélőtáblán a bíróság elnöke,
c) a törvényszéken, a járásbíróságon, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságon a törvényszék elnöke.
A vagyonnyilatkozati eljárásban közreműködők 5. § (1) A vagyonnyilatkozati eljárásban az őrzésért felelős személy intézkedését előkészítő, a tájékoztatási, a nyilvántartási, az
iratkezelési és az egyéb adminisztratív feladatokat – a feladat pontos megjelölését tartalmazó írásba foglalt intézkedés
alapján – az őrzésért felelős által személy szerint kijelölt bírósági vezetők, bírák és igazságügyi alkalmazottak végzik.
(2) Az őrzésért felelős személy írásban intézkedik a kijelölés megszüntetéséről.
(3) A vagyonnyilatkozati eljárásban közreműködő (továbbiakban: kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott) felel azért, ha
a vagyonnyilatkozati eljárásban megismert adatok, tények az eljárási szabályok megszegésével vagy más módon az
őrzésért felelős személyen kívül más személy tudomására jut.
A vagyonnyilatkozat-tétel esedékessége 6. § (1) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségnek a kötelezett
a) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás létrejötte, munka- vagy feladatkör
betöltése érdekében azt megelőzően;
b) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör megszűnését
követő tizenöt napon belül; c) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör fennállása
alatt az első vagyonnyilatkozatot követően, ha törvény eltérően nem rendelkezik,
ca) az 1. § (2) bekezdés a) pontja aa) alpontjában meghatározott igazságügyi alkalmazott évenként,
cb) az 1. § (2) bekezdés a) pont ab) és ac) alpontjaiban meghatározott igazságügyi alkalmazott kétévenként,
cc) az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott igazságügyi alkalmazott ötévenként köteles eleget tenni.
(2) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget az (1) bekezdés c) pontjában foglalt esetekben az esedékesség évében
június 30-ig kell teljesíteni. (3) Nem kell az (1) bekezdés a) pontja szerint vagyonnyilatkozatot tenni az igazságügyi alkalmazott beosztásának, munka
vagy feladatkörének megváltozása, továbbá jogviszonyának megszűnése és egyidejűleg új jogviszony létesítése
esetén, ha a korábbi és az új jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör is vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget
alapoz meg. (4) Nem kell az (1) bekezdés b) pontja szerint vagyonnyilatkozatot tenni az igazságügyi alkalmazott foglalkoztatására
irányuló jogviszony áthelyezéssel történő megszűnésekor, feltéve, hogy az áthelyezés vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettséggel járó munkakörbe, illetve feladatkörbe történik. Vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel érintett jogviszony létrehozása
7. § (1) Az igazságügyi alkalmazott foglalkoztatására irányuló jogviszonyt – a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség
fennállása esetén – nem lehet létrehozni a) a vagyonnyilatkozat teljesítéséig, illetve
b) a jogviszony megszűnésétől számított három évig, ha az igazságügyi alkalmazott megbízatása vagy jogviszonya a
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének megszegése miatt került megszüntetésre. (2) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó munkakör, beosztás vagy feladatkör nem látható el, arra a
kötelezettet kinevezni, megbízni vagy vele más szerződéses jogviszonyt létrehozni nem lehet
a) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség teljesítéséig, illetve b) a jogviszony megszűnésétől számított három évig, ha az igazságügyi alkalmazott megbízatása vagy jogviszonya a
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének megszegése miatt került megszüntetésre. Az őrzésért felelős személy tájékoztatási kötelezettsége, a nyomtatványok átvétele
8. § (1) Az őrzésért felelős személy – a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget keletkeztető jogviszony, beosztás létesítése,
munka- vagy feladatkör betöltése kivételével – az esedékességet legalább 30 nappal – a Tv. 5. § (1) bekezdés b) pontja
alapján tett vagyonnyilatkozat esetén 15 nappal – megelőzően, írásban tájékoztatja a kötelezettet az esedékes
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség tényéről, nyilvántartási számáról és határidejéről, illetőleg a Tv. 9 és 10. §-ában
írt jogkövetkezményekről. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a vagyonnyilatkozati nyomtatvány 2 példányát – és azt, hogy a vagyonnyilatkozati
nyomtatvány a http://info.justice.hu web oldalon a „Letölthető állományok” között, a „Vagyonnyilatkozat” mappában
a „vagyonnyil_iüalk_2008” címszó alatt érhető el –, valamint a nyomtatvány kitöltéséhez szükséges írásbeli útmutatást.
(2) Az őrzésért felelős személy a tájékoztatót a jogviszony létrejöttét megelőzően köteles átadni a vagyonnyilatkozat
tételre kötelezett igazságügyi alkalmazotti állásra pályázónak (jelentkezőnek). (3) A nyomtatványok átvételéről az 1. melléklet szerint, külön vagyonnyilatkozati nyilvántartást kell vezetni.
A vagyonnyilatkozat kitöltése és átadása 9. § (1) A vagyonnyilatkozatot a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott esedékességkor – a Tv. mellékletében
meghatározott adattartalommal és bontásban –, a vagyonnyilatkozat-tétel napján fennálló valós érdekeltségi és
vagyoni helyzetről, valamint a vagyonnyilatkozat-tétel időpontját megelőző öt naptári évben szerzett bármely
jogviszonyból származó valós jövedelemről kell kitölteni. (2) A kötelezettel egy háztartásban élő hozzátartozó(k) személyi adatairól, vagyoni és jövedelmi viszonyairól a kötelezett
nyilatkozik. 10. § (1) A vagyonnyilatkozatot két példányban, valamennyi rész tekintetében olvashatóan kell kitölteni.
(2) A kötelezettnek a nyilatkozat valamennyi oldalát alá kell írnia.
(3) A nyomtatvány ceruzával nem tölthető ki. (4) A hibásan kitöltött nyomtatvány helyett újat kell kiállítani.
11. § (1) A kötelezett akkor tesz eleget vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének, ha a vagyonnyilatkozatot két példányban,
külön-külön zárt borítékban – a törvényes és a szabályzatba foglalt alaki szabályok megtartásával – az előírt határidő
alatt az őrzésért felelős személynek vagy az általa kijelölt bírónak, illetve igazságügyi alkalmazottnak átadja.
(2) A lezárt borítékokat, mind a kötelezett, mind az átvételre kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott, a boríték lezárására
szolgáló felületen aláírja. (3) A kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott
a) a borítékokat összeveti a nyomtatványok átadásakor kitöltött nyilvántartással,
b) a borítékokra rávezeti a kötelezett személyi nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát.
(4) A nyilvántartásba vétel után, a vagyonnyilatkozat egyik példánya a kötelezettnél, a másik példánya az őrzésért felelős
személynél marad, aki azt az egyéb iratoktól elkülönítetten kezeli.
(5) Az őrzésért felelős személy a vagyonnyilatkozat tartalmát abban az esetben ismerheti meg, ha a vagyonosodási
vizsgálatra okot adó gyanú miatt elrendelt meghallgatás során döntenie kell a vagyongyarapodási vizsgálat
kezdeményezéséről. (6) A nyilvántartásba vételt követően a vagyonnyilatkozatot tartalmazó borítékokat – az (5) bekezdésben foglalt eset
kivételével a nyilatkozó és az őrzésért felelős példányát is – csak a vagyongyarapodási vizsgálat során eljáró szerv
(állami adóhatóság) bonthatja fel [Tv. 11. § (5) bekezdés].
(7) A kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott az átvétel tényéről írásbeli elismervényt ad a vagyonnyilatkozat-tételre
kötelezettnek, mely tartalmazza az átvétel időpontját. (8) A kötelezett az átadás és átvétel tényét a vagyonnyilatkozati nyilvántartás e célra kialakított rovatában – az átvétel
időpontját is feltüntetve – aláírásával igazolja. Vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség megszegése
12. § (1) Abban az esetben, ha a kötelezett vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének teljesítését megtagadja, az őrzésért
felelős személy a kötelezett vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó megbízatását vagy jogviszonyát a
megtagadó nyilatkozattal egyidejűleg megszünteti. (2) Ha a kötelezett nem tesz vagyonnyilatkozatot, az őrzésért felelős személy őt írásban köteles felszólítani arra, hogy
kötelezettségének a felszólítás kézhezvételétől számított 8 napon belül tegyen eleget.
(3) Amennyiben a (2) bekezdésben meghatározott határidő a felszólítás szabályszerű – a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény (továbbiakban: Pp.) 99. § (2) bekezdése szerinti – kézbesítése ellenére eredménytelenül telik el, azt
a kötelezettség teljesítésének megtagadásaként kell tekinteni és az (1) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(4) Azzal a kötelezettel szemben, aki önhibáján kívül álló okból nem tudott az esedékességkor eleget tenni
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének, és azt az akadály megszűnésétől számított 8 napon belül teljesíti,
az (1) bekezdésben írt következmények nem alkalmazhatók. (5) Ha a kötelezett az önhibáján kívül álló okból elmulasztott vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét az akadály
megszűnésétől számított 8 napon belül nem teljesíti, azt a kötelezettség teljesítésének megtagadásaként kell
tekinteni, s vele szemben az (1) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség megszűnése 13. § (1) A kötelezett vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettsége megszűnik abban az esetben, ha
a) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét megalapozó jogviszonya, beosztása, feladat- vagy munkaköre
megszűnését követő tizenöt napon belül a Tv. 5. § (1) bekezdés b) pontja alapján vagyonnyilatkozatot tett,
b) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét megalapozó jogviszonya, beosztása, feladat- vagy munkaköre a
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettsége megszegésének jogkövetkezményeként szűnik meg, c) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét megalapozó megbízatását vagy jogviszonyát az állami adóhatóság
vagyongyarapodási vizsgálata alapján hozott jogerős határozatában foglaltakra tekintettel a Tv. 16. § (1) bekezdés
b) pontjára tekintettel kell megszüntetni. (2) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget a helyettesítés, a kirendelés nem érinti.
A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség megszűnését követő eljárás 14. § (1) Az őrzésért felelős személy a vagyonnyilatkozat általa őrzött példányát – a Tv. 5. § (1) bekezdés b) pontja alapján tett
vagyonnyilatkozat kivételével – az új vagyonnyilatkozat-tételét követő 8 napon belül a kötelezettnek visszaadja.
(2) A kötelezett a visszaadás tényét és időpontját a vagyonnyilatkozati nyilvántartás megfelelő rovatában aláírásával
köteles igazolni. (3) Abban az esetben, ha a kötelezettnek azért nem kell vagyonnyilatkozatot tennie, mert
a) mind a korábbi, mind pedig az új jogviszonya, beosztása, munka- vagy feladatköre vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettséget alapoz meg, vagy mert b) szolgálati jogviszonya áthelyezéssel szűnt meg, s az áthelyezés vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó
munkakörbe, illetve feladatkörbe történt, köteles az új szolgálati jogviszony alapján illetékes őrzésért felelős személyt tájékoztatni arról, hogy korábban
érvényes vagyonnyilatkozatot tett. (4) A kötelezett tájékoztatását követően, az új szolgálati jogviszony alapján illetékes őrzésért felelős személy
haladéktalanul, írásban kezdeményezi a korábbi őrzésért felelős személynél a kötelezett vagyonnyilatkozatának
átadását. (5) A kezdeményezésnek a korábbi őrzésért felelős személy haladéktalanul eleget tesz.
(6) A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör megszűnése
esetén az őrzésért felelős a vagyonnyilatkozat – jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör megszűnése
időpontjában – általa őrzött példányát, továbbá a kötelezett által a Tv. 5. § (1) bekezdés b) pontja alapján tett
vagyonnyilatkozatot a kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör megszűnésétől
számított három évig őrzi. Vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezését megelőző meghallgatás
15. § (1) Az őrzésért felelős személy ellenőrzési eljárást folytathat le
a) a kötelezettséget megalapozó jogviszony, beosztás, munka- vagy feladatkör megszűnésétől számított egy éven
belül, illetve b) ha a kötelezett vagyoni helyzetére vonatkozó valamely bejelentés szerint alaposan feltehető, hogy
vagyongyarapodása a nyilatkozattételi kötelezettségét megalapozó jogviszonyából, illetve az őrzésért felelős
által ismert egyéb törvényes forrásból származó jövedelme alapján nem igazolható.
(2) Az őrzésért felelős személy a b) pontban meghatározott esetben a bejelentés másolatának megküldésével,
a személyes meghallgatás egyidejű elrendelése és kitűzése mellett, haladéktalanul értesíti a kötelezettet.
Az értesítésnek a képviselő igénybevételére és jelenlétére vonatkozó tájékoztatást is tartalmaznia kell.
(3) A meghallgatást az őrzésért felelős személy vagy az általa kijelölt vezető folytatja le.
(4) A meghallgatás nem nyilvános. (5) A meghallgatáson az őrzésért felelős személy vagy az általa kijelölt vezető, a kötelezett, az érdekképviselet, ennek
hiányában a Pp. képviseletre vonatkozó szabályai szerint igénybe vett képviselő, illetve a jegyzőkönyvvezető lehet
jelen. (6) A meghallgatás napját úgy kell kitűzni, hogy az erről szóló értesítés kézbesítése a meghallgatás napját legalább
8 nappal megelőzze. A meghallgatás kizárólag a kötelezett indokolt írásbeli kérelme alapján, egy ízben és legfeljebb
5 munkanappal halasztható el. (7) A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, melyet a meghallgatást végző személy, a kötelezett és a
jegyzőkönyvvezető ír alá. (8) A meghallgatásról készült jegyzőkönyvnek a meghallgatáson elhangzott valamennyi, érdemi nyilatkozatot és az
eljárásra vonatkozó megállapítást tartalmaznia kell. (9) Nem lehet meghallgatást kezdeményezni az (1) bekezdés b) pontja alapján az alábbi esetekben:
a) ha a bejelentő névtelen,
b) ha a bejelentés nyilvánvalóan alaptalan,
c) ha a bejelentés olyan tényre vagy körülményre utal, amelyet az őrzésért felelős korábbi meghallgatás során már
tisztázott. Vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése 16. § (1) Az őrzésért felelős személy – a vagyonnyilatkozat haladéktalan megküldésével – kezdeményezi az állami
adóhatóságnál a kötelezett és a vele egy háztartásban élő hozzátartozója vagyongyarapodásának az adózás rendjéről
szóló törvény szerinti vizsgálatát, ha
a) a 15. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ellenőrzés során a vagyonnyilatkozatok tartalmából alaposan feltehető,
hogy a kötelezett vagyongyarapodása a nyilatkozattételi kötelezettséget megalapozó jogviszonyából, illetve az
őrzésért felelős személy által ismert egyéb törvényes forrásból származó jövedelme alapján nem igazolható,
b) a kötelezett a Tv. 5. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt kötelezettségének az előírt határidőben nem tett eleget,
vagy
c) a meghallgatási eljárás során a 15. § (1) bekezdés b) pontja alapján elrendelt meghallgatást követően, a
bejelentésben szereplő tények, adatok, körülmények nem tisztázódnak hitelt érdemlően.
(2) Az őrzésért felelős személy az állami adóhatóságnál a kötelezett és a vele egy háztartásban élő hozzátartozója
vagyongyarapodásának az adózás rendjéről szóló törvény szerinti vizsgálatát kezdeményezheti, ha a kötelezett
vagyongyarapodása bejelentési kötelezettség alá eső tevékenységből (tudományos, oktatói, művészeti, lektori,
szerkesztői, sport, valamint jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység) származik, de a kötelezett a bejelentést
elmulasztotta.
A vagyongyarapodási vizsgálatot követő eljárás 17. § (1) Ha az állami adóhatóság által az őrzésért felelős személynek megküldött, a vagyongyarapodási vizsgálat alapján,
illetve annak bírósági felülvizsgálata során hozott jogerős határozatból megállapítható, hogy az adóhatóság által
megállapított – a kötelezett vagy a vele egy háztartásban élő hozzátartozó törvényesen megszerzett jövedelmét
meghaladó mértékű vagyongyarapodást, illetve életvitelre fordított kiadásokat fedező – jövedelem összege
meghaladja a vagyonnyilatkozat-tétel évét megelőző naptári évben a vagyonnyilatkozat-tétel évének első napján
érvényes kötelező legkisebb munkabér havi összegének húszszorosát, a határozatnak az őrzésért felelős általi
kézhezvételétől számított második hónap első napján
a) a Tv. 3. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezett esetében a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget
megalapozó jogviszonya vagy megbízatása automatikusan, a Tv. erejénél fogva megszűnik, s erről az őrzésért
felelős három munkanapon belül értesíti a kötelezettet,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó kötelezett esetében a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó
megbízatását vagy jogviszonyát – az arra vonatkozó, külön jogszabályban meghatározott megszüntetési okoktól
függetlenül – meg kell szüntetni.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásától az őrzésért felelős eltekint, ha a kötelezett bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott
helyzetben tőle elvárható.
(3) Az a kötelezett, akinek jogviszonya az (1) bekezdésben meghatározottak szerint szűnt meg, három évig az e törvény
szerinti vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget megalapozó munkakört, feladatkört, tevékenységet vagy beosztást
nem láthat el.
A tájékoztatás módja, kézbesítés 18. § (1) Az őrzésért felelős a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről körlevélben vagy személyre szóló intézkedéssel
tájékoztatja az igazságügyi alkalmazottakat.
(2) A vagyonnyilatkozati eljárásban keletkező iratokat – a körlevél kivételével – „nem nyilvános” jelzéssel ellátott zárt
borítékban kell kézbesíteni, közvetlenül, vagy járásbírósági, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósági
alkalmazottak esetében a szolgálati hely szerint illetékes bírósági elnök útján, illetve kivételesen postai úton
tértivevényes küldeményként. (3) Az irat (körlevél) átvételét (megismerését) a címzettnek – az időpont feltüntetésével – írásban igazolnia kell.
Az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozati eljárása iratainak kezelése
és nyilvántartása a bíróságon
19. § A vagyonnyilatkozati eljárásban – a 14. § (6) bekezdésében foglalt esetet kivéve – a bírósági ügyvitel szabályairól szóló
14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet, valamint a bíróságok egységes iratkezeléséről szóló iratkezelési szabályzatának
rendelkezéseit – a 20–26. §-okban foglalt kiegészítésekkel – kell alkalmazni.
20. § (1) A Kúrián, az ítélőtáblán és a törvényszéken a VI. ügycsoportban elkülönítve kell kezelni a vagyonnyilatkozati eljárásban
keletkezett iratokat. (2) Az (1) bekezdésben írt ügycsoportban kell kezelni:
a) az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozati eljárásban való közreműködésre való kijelöléssel (annak
megszűnésével), a tájékoztatással, és a levelezéssel kapcsolatos iratokat, valamint
b) a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése előtti meghallgatás során, a vagyongyarapodási vizsgálat
kezdeményezésekor és a vagyongyarapodási vizsgálat eredményére alapított munkáltatói intézkedéssel
összefüggésben keletkezett iratokat. (3) Az (2) bekezdés b) pontjában megjelölt iratokat zárt borítékban kell elhelyezni, melyre a „nem nyilvános” jelzés mellett
rá kell vezetni az ügyszámot és a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett nyilvántartási számát.
(4) A postaelosztó és a kezelőiroda nem bonthatja fel a bíróságra érkező „nem nyilvános” jelzéssel ellátott küldeményeket,
azokat a vagyonnyilatkozat-tételi eljárás iratainak kezelésére kijelölt személynek kell átadnia.
(5) Az iratokról mutatókönyvet kell vezetni, amely tartalmazza az ügyszámot és az ügy tárgyát. Minden egyéb
nyilvántartási adatot a lajstrom tartalmaz. 21. § (1) A bíróságon kezelt igazságügyi alkalmazotti vagyonnyilatkozatokról az 1. melléklet szerint, évente külön, más
nyilvántartástól független, folyamatosan sorszámozott nyilvántartást (vagyonnyilatkozati nyilvántartó könyvet) kell
vezetni. (2) Az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozati nyilvántartó könyve az 1. mellékletben meghatározott formájú és
tartalmú, 1-től kezdődően lapszámozott nyomtatvány, amelybe adatot csak a vagyonnyilatkozati eljárásban az
őrzésért felelős, illetve az általa kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott vezethet be. Az igazságügyi alkalmazottak
vagyonnyilatkozati nyilvántartó könyvébe csak tollal lehet írni. Téves bejegyzés esetén azt át kell húzni, a javítás
tényét, idejét a javító szignálásával egyidejűleg fel kell tüntetni.
(3) Az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozati nyilvántartó könyve tartalmazza a vagyonnyilatkozat-tételre
kötelezett igazságügyi alkalmazott nevét, beosztását, a beosztási helyét, a nyilvántartási számát, a vagyonnyilatkozat
átadásának időpontját, a vagyonnyilatkozat-tétel kötelezettségének jogcímét, a következő vagyonnyilatkozat-tétel
esedékességét, a vagyonnyilatkozat igazságügyi alkalmazott részére történő visszaadásának időpontját, az
átadó-átvevő aláírását. 22. § (1) A vagyongyarapodási vizsgálatot megelőző eljárásról, annak kezdeményezéséről, majd az eredményeként
alkalmazott jogkövetkezményekről a 2. melléklet szerint évente külön – 1-től kezdődően, folyamatosan sorszámozott –
igazságügyi alkalmazotti vagyongyarapodási vizsgálati nyilvántartást kell vezetni. (2) A nyilvántartás tartalmazza a vagyongyarapodási vizsgálatot megelőző eljárás ügyszámát, a vagyoni helyzetre történt
bejelentést, a meghallgatást végző(k) és a meghallgatott nevét, a meghallgatás idejét, az adóhatósági ellenőrzési
eljárás kezdeményezésének időpontját, az állami adóhatóság jogerős határozata, az állami adóhatóság jogerős
határozata ellen bírósági felülvizsgálat során előterjesztett keresetlevél, és a felülvizsgálatot lezáró határozat – állami
adóhatóság általi – megküldésének időpontját, valamint a vizsgálat eredményeként alkalmazott munkáltatói döntést,
a vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése előtti eljárásban keletkezett iratok megsemmisítésének idejét és a
megjegyzés rovatot. 23. § (1) A vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése előtti eljárásban keletkezett irat megsemmisítését – amennyiben
vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezésére nem kerül sor – az őrzésért felelős a következő vagyonnyilatkozat
tételi kötelezettség teljesítését követően, illetve a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség megszűnésekor
rendelheti el. (2) A megsemmisítés elrendeléséről szóló iratot a bíróságok egységes iratkezeléséről szóló szabályzatában foglaltaknak
megfelelően kell kezelni. Az irat megsemmisítésének tényét a meghallgatást végző személy a megsemmisítési
utasításra vezetett „megsemmisítve” feljegyzéssel és aláírással igazolja. (3) Vagyongyarapodási vizsgálat kezdeményezése esetén, a kezdeményezés előtti eljárásban keletkezett iratokat a
vagyongyarapodási vizsgálat irataihoz kell csatolni. 24. § Az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozati eljárásában keletkezett iratokat – a 23. §-ban foglaltak kivételével –
10 évig, a 14. § (6) bekezdésében foglalt esetben az ott meghatározott időtartamig kell kezelni, azt követően meg kell
semmisíteni. 25. § Az vagyonnyilatkozati eljárásban a 21 és 22. § alapján vezetett nyilvántartások (1. és 2. melléklet) a bíróságok egységes
iratkezeléséről szóló szabályzatban foglaltak alapján nem selejtezhetők. 26. § A vagyonnyilatkozatokat, az 1. és 2. melléklet szerinti nyilvántartásokat az egyéb elnöki iratoktól elkülönítve, zárt
helyen kell tárolni. Hatályba léptető rendelkezés 27. § (1) Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozat-tételéről, átadásáról, őrzéséről, nyilvántartásáról,
valamint az abban foglalt személyes adatok védelméről szóló 2008. évi 2. számú OIT ajánlás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
az Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
38/2013. (III. 11.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. § (8) bekezdésében foglalt jogkörömben – az emberi erőforrások
miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – a Budapesti Kommunikációs és Üzleti Főiskolán
dr. Vass László főiskolai tanárt – a 2013. március 14-étől 2016. március 13-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
77/2013. (XII. 19.) NFM rendelete az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. L. törvényben meghatározott technológiai biztonsági, valamint biztonságos információs eszközökre, termékekre vonatkozó, valamint a biztonsági osztályba és biztonsági szintbe sorolási követelményeiről.
Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  § (2)  bekezdés
a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  § j)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
2. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint a 12. § l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az elektronikus információs rendszerrel rendelkező érintett szervezet elektronikus információs rendszereit
az 1. mellékletben foglaltak szerint sorolja biztonsági osztályba.
2. § Az elektronikus információs rendszerrel rendelkező érintett szervezet a  2.  mellékletben foglaltak szerint végzi el
a biztonsági szintbe sorolást.
3. § (1) Az  1.  § és 2.  § szerint elvégzett besorolás alapján az  érintett szervezet a  3.  mellékletben reá vonatkozó, és
az  elektronikus információs rendszerére érvényes biztonsági osztályhoz és szinthez rendelt követelményeket
a 4. mellékletben meghatározott módon valósítja meg.
(2) Ha az  érintett szervezet az  általa használt elektronikus információs rendszernek csak egyes elemeit, vagy
funkcióit – részben, vagy egészben – üzemelteti, vagy használja, akkor ezen elemek és funkciók tekintetében kell
a 4. mellékletben foglalt követelményt, elvárást és feltételt biztosítania és megvalósítania.
(3) Ha az  elektronikus információs rendszert több szervezet használja, az  elektronikus információs rendszer
üzemeltetője az üzemeltetés elektronikus információbiztonságához kapcsolódó bármely követelményt, elvárást és
feltételt minden, az adott elektronikus információs rendszeren tevékenységet végző, érintett szervezet tekintetében
is érvényesíti.
(4) Az  elektronikus információs rendszer üzemeltetője az  üzemeltetés elektronikus információbiztonságához
kapcsolódó bármely követelményt úgy érvényesíti a  többi, az  adott elektronikus információs rendszeren
tevékenységet végző érintett szervezet tekintetében, hogy a  követelmények, feltételek és elvárások az  érintett
szervezet elektronikus információbiztonsággal kapcsolatos eljárásrendjébe beépülhessenek.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
27/2015. (V. 28.) NFM rendelete a NEG Nemzeti Energiagazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság állami tulajdonban álló társasági részesedése felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A NEG Nemzeti Energiagazdálkodási Zártkörűen Működő Részvénytársaság állami tulajdonban álló 51%-os
társasági részesedése felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának
2022. december 31-ig az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter