text:
22/2010. (II. 11.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a katonai területen történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
a katonai területen történő együttműködésről szóló Megállapodás (a továb biak ban: szerződés) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a szerződést e rendelettel kihirdeti.
3. § A szerződés hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
(aláírások) MEGÁLLAPODÁS
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
ÉS A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
KÖZÖTT A KATONAI TERÜLETEN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továb biak ban: „Szerződő Felek”),
Figyelemmel a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között Párizsban, 1995. március 19-én aláírt,
a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről szóló Szerződésre,
Megerősítve elkötelezettségüket az Egyesült Nemzetek Alapokmányának céljai és elvei iránt,
A biztonság és a bizalom, továbbá a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya közötti jó
szomszédi viszony fejlesztése céljából,
Figyelemmel az 1951. június 19-én Londonban kelt, az Észak-atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik
jogállásáról szóló Megállapodásra (a továb biak ban: NATO SOFA),
Erősítve védelmi együttműködésüket az Észak-atlanti Szerződés Szervezetében (NATO), az Európai Unióban (EU) és
az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (EBESZ),
a következőkről állapodnak meg:
1. Cikk
Az együttműködés célja és keretei (1) A jelen Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a katonai területen
történő együttműködésről alkalmazandó a Szerződő Felek közötti együttműködésre az alábbi területeken:
a) biztonság- és védelempolitika, a biztonsági és védelmi dokumentumok kialakítása,
b) fegyverzetellenőrzés,
c) a Szerződő Felek államai fegyveres erőinek kiképzése és gyakorlatai,
d) a honvédelmet és a biztonságot érintő kapcsolatokról szóló jogi szabályozás, valamint a Szerződő Felek államai
fegyveres erőiben való szolgálatot érintő jogszabályok,
e) költségvetési forrásokkal való gazdálkodás, a védelmi költségvetés tervezése és végrehajtása,
f) humánerőforrás gazdálkodás és társadalombiztosítási rendszer a Szerződő Felek államai fegyveres erőinél,
g) többnemzetiségű alakulatok szervezete és kiképzése,
h) a Szerződő Felek államai fegyveres erőinek parancsnoki szervezete az ENSZ, a NATO, az EU vagy más regionális
szervezet által vezetett művelet során,
i) fegyverzetek, fegyverrendszerek és katonai eszközök, a védelmi kutatás és katonai technológia, katonai eszközök
interoperabilitása,
j) a hírközlő rendszerek felépítése és működése a Szerződő Felek államai fegyveres erőinek különböző
haderőnemein belül,
k) katonai infrastruktúra,
l) légtérellenőrzés és a légtérellenőrzés irányítása,
m) a katonai egészségügyi szolgálatok,
n) a Szerződő Felek államai fegyveres erői haderőnemeinek logisztikai ellátásával kapcsolatos feladatok és
szervezetek,
o) hadtörténelem,
p) katonai földrajz, meteorológia és térképészet,
q) kulturális és sporttevékenységek,
r) környezetvédelem és a természeti, környezeti és ipari balesetek és katasztrófák következményeinek felszámolása,
s) védelmi tervezés,
t) az ENSZ, a NATO, az EU vagy az EBESZ irányítása alatt működő válságkezelő és humanitárius tevékenységek
lehetséges közös végrehajtásának elemzése és tanulmányozása,
u) a Szerződő Felek államai fegyveres erőinek csapatmozgásai és vám eljá rásai (szabályozás és okiratok),
v) információvédelmi szervezetek és jogi szabályozások,
w) a NATO katonai futárszolgálat szervezete és tevékenysége.
(2) Az együttműködés egyes részterületeit a Szerződő Felek az egyes Éves Együttműködési Tervekben, valamint,
amennyiben a Szerződő Felek fenti területeken folytatandó együttműködéséhez szükséges jogait és kötelezettségeit
a jelen Megállapodás nem szabályozza, külön megállapodásokban szabályozhatják.
2. Cikk
Meghatározások A jelen Megállapodás céljából az alábbi fogalmak a következőket jelentik:
a) Küldő Szerződő Fél – az a Szerződő Fél, amelynek személyzete a másik Szerződő Fél államának területén a jelen
Megállapodás alapján készült Éves Együttműködési Tervben meghatározott tevékenység keretében tartózkodik;
b) Fogadó Szerződő Fél – az a Szerződő Fél, amely államának területén a jelen Megállapodás alapján készült Éves
Együttműködési Tervben meghatározott tevékenység végrehajtásra kerül. 3. Cikk
Végrehajtó hatóságok
A Szerződő Felek államainak honvédelmi minisztériumai felelősek a jelen Megállapodás végrehajtásáért.
4. Cikk
Az együttműködés formái A Szerződő Felek kölcsönösen együttműködnek – mindenekelőtt – az alábbiak révén:
a) konzultációk és munkatalálkozók minden vezetési és irányítási szinten,
b) cserelátogatások,
c) tanulmányok folytatása és tanfolyamokon való részvétel katonai oktatási intézményekben,
d) kongresszusok, szemlék, konferenciák és szemináriumok,
e) a Szerződő Felek államai fegyveres erőinek közös hadgyakorlatai,
f) a Szerződő Felek államai fegyveres erői alakulatainak kiképzése,
g) a Szerződő Felek államai fegyveres erői tagjainak és a védelmi minisztériumi szervezetek szakértői találkozói,
h) adatok és iratok cseréje.
5. Cikk
Látogatások
Az egyetértés, a bizalom és az együttműködés erősítése érdekében a Szerződő Felek rendszeresen kölcsönös
látogatásokat szerveznek a védelmi minisztériumok, a vezérkarok, parancsnokságok, szolgálatok, szolgálati ágak,
egyes szakterületek, valamint egyéb parancsnoki vagy szervezeti szintek képviselői részére.
6. Cikk
Kétoldalú katonai együttműködés (1) A jelen Megállapodás rendelkezéseinek és alapelveinek végrehajtását elősegítendő, a Szerződő Felek minden év
utolsó negyedévében áttekintik az együttműködés eredményeit és megállapodnak a következő évre szóló Éves
Együttműködési Tervben.
(2) Az Éves Együttműködési Terv Szerződő Felek nevében történő elkészítéséért és elfogadásáért felelősek:
– a Magyar Köztársaság Honvédelmi Minisztériuma,
– a Szlovák Köztársaság Védelmi Minisztériuma.
(3) Az egyeztetéseket váltakozva a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság területén tartják.
(4) A Fogadó Szerződő Fél viszonossági alapon fedezi az egyeztetések megszervezésének és végrehajtásának költségeit.
Mindazonáltal, a Küldő Szerződő Fél fedezi delegációja tagjainak nemzetközi utazásával, illetményével, valamint
a külföldi gyógykezelésére vonatkozó biztosítással kapcsolatos költségeket.
(5) A Küldő Szerződő Fél fedezi delegációja tagjának halálával kapcsolatos költségeket, ideértve a holttest
hazaszállításának költségeit.
7. Cikk
A közös gyakorlatok és kiképzések általános szabályai
(1) A Szerződő Felek államaik jogszabályaival és belső rendelkezéseivel összhangban fegyveres erőik egy vagy több
haderőneme alakulatának vagy szolgálatának bevonásával közös gyakorlatokat és kiképzéseket rendeznek.
E gyakorlatokat és kiképzéseket Szerződő Felek beiktatják államaik védelmi minisztériumainak éves műveleti és
kiképzési tervébe. Az egyes közös gyakorlatokra és kiképzésekre vonatkozó elő írásokat a Szerződő Felek államaik
védelmi minisztériumainak szintjén kötendő külön megállapodásokban rendezik.
(2) A Fogadó Szerződő Fél államának légterét annak jogszabályaival és belső rendelkezéseivel összhangban kell használni
a közös kiképzések és gyakorlatok során. A légiszállításokat a Szerződő Felekre vonatkozó nemzetközi légiközlekedési
egyezmények és más nemzetközi rendelkezések szerint kell végrehajtani.
(3) A katonai gyakorlatok és kiképzések során a Fogadó Szerződő Fél ugyanolyan minőségű elhelyezést és élelmezést
biztosít a Küldő Szerződő Fél katonai és polgári állománya részére, mint amelyet saját állománya azonos szintjének
biztosít. A 8. Cikk (2) bekezdés b) pontja szerinti elhelyezés, valamint az élelmezés költségét a Szerződő Felek államaik
védelmi minisztériumai közötti megállapodásokban határozzák meg.
(4) Amennyiben a gyakorlatokhoz és kiképzésekhez kapcsolódó közlekedés légi vagy vízi úton történik, a személyzet és
a szállított anyagok nyilvántartását a NATO SOFA rendelkezéseinek és a Szerződő Felek állama jogszabályainak és
belső rendelkezéseinek meg fele lően kell teljesíteni.
(5) A Fogadó Szerződő Fél biztosítja az üzemanyagokat, ásványolajokat és kenőanyagokat, amennyiben szükséges.
8. Cikk
A felek kötelezettségei a közös gyakorlatok és kiképzések során
(1) A kiképzések és hadgyakorlatok során a Fogadó Szerződő Fél térítésmentesen biztosítja:
a) katonai gyakorlóterek és lőterek, kiképző központok megfelelő felszereléssel, bútorzattal, belső hírközlő
rendszerrel és fénymásoló géppel, amelyek eleget tesznek a gyakorlat vagy kiképzés igényeinek,
b) a Küldő Szerződő Fél katonai és polgári állományának elhelyezése katonai létesítményekben,
c) a Küldő Szerződő Fél katonai és polgári állományának szállításához szükséges közlekedési eszközök,
d) felszerelés és légikiszolgálás a katonai repülőtereken,
e) légi- és vízimentés,
f) térképek a gyakorlatok vagy kiképzések végrehajtásának helyszínéről.
(2) A kiképzések és hadgyakorlatok során a Küldő Szerződő Fél fedezi az alábbi költségeket:
a) a résztvevő személyi állomány és az anyagi-technikai eszközök szállítása a gyakorlat vagy kiképzés helyszínére
és onnan, ideértve a Fogadó Szerződő Fél államának területén az alakulatok által használt autópályák, hidak
és alagutak díjait,
b) a résztvevő katonai és polgári állomány elhelyezése – a katonai létesítményeken (laktanyákon) kívül –,
amennyiben a felajánlott elhelyezést a katonai létesítményekben (laktanyákban) nem veszik igénybe,
c) a Küldő Szerződő Fél gyakorlaton vagy kiképzésen résztvevő katonai és polgári állományának alapvető ellátása és
élelmezése,
d) nem katonai telefonvonalak, faxvonalak és hírközlő eszközök használata, amennyiben azokat nem a gyakorlat
vagy kiképzés céljára használják,
e) a saját katonai járművek, eszközök és fegyverek karbantartása és javítása,
f) szervezett közkapcsolati találkozók,
g) a Küldő Szerződő Fél saját igényeire, általa alkalmazott tolmácsok,
h) üzemanyagok és kenőanyagok.
(3) A Fogadó Szerződő Fél a Küldő Szerződő Fél fegyveres ereje számára az üzemanyag és kenőanyag vonatkozásában
ugyanolyan árszabású számlát bocsát ki, mint saját fegyveres ereje részére.
(4) A gyakorlatok és kiképzések végrehajtása érdekében a Szerződő Felek valamennyi esetben végrehajtási
megállapodásokat kötnek a kiképzések és gyakorlatok végrehajtásához szükséges szolgáltatások részletes
meghatározására, valamint e szolgáltatások költségeinek megtérítésére.
9. Cikk
Személyi állomány cseréje közös gyakorlatok és kiképzések során
Közös gyakorlatok és kiképzések során a Szerződő Felek fegyveres erejének katonai és polgári állománya cseréje
megengedett. E személyek tiszteletben tartják a Fogadó Szerződő Fél államában hatályos jogszabályokat és katonai
rendelkezéseket.
10. Cikk
Veszélyes áruk szállítása és kezelése közös gyakorlatok és kiképzések során
Közös gyakorlatok és kiképzések során veszélyes árukat (pl. lőszereket) a nemzetközi jogi szabályoknak meg fele lően
kell szállítani, továbbá ezen árukat a Fogadó Szerződő Fél államának jogszabályaival és belső rendelkezéseivel
összhangban kell tárolni, őrizni és védeni.
11. Cikk
Hírközlési létesítmények használata közös gyakorlatok és kiképzések során
(1) A nyilvános hírközlési eszközöket a Fogadó Szerződő Fél államának területén annak jogszabályaival és belső
rendelkezéseivel, valamint a hírközlési szolgáltatást biztosító vállalatok kereskedelmi szabályaival összhangban kell
használni. E szabályokat figye lembe kell venni a költségtérítés, valamint a számlák kiegyenlítése feltételeinek és
eljárásának meghatározásakor.
(2) A Küldő Szerződő Fél államának fegyveres erői, amennyiben az a feladat végrehajtásához szükséges, ideiglenesen
hírközlési eszközöket és – földfelszíni és műholdas – rádió-hírközlési eszközöket telepíthetnek és működtethetnek
a Fogadó Szerződő Fél állama ille té kes hatóságainak jóváhagyását köve tően.
(3) A Küldő Szerződő Fél állama fegyveres erőinek jeladó berendezéseit össze kell kötni a Fogadó Szerződő Fél hírközlési
hálózatával, valamint e jeladó berendezéseknek meg kell felelniük az ille té kes hatóságok követelményeinek.
(4) A Fogadó Szerződő Fél államának területén a Küldő Szerződő Fél államának fegyveres erői csak azokat a frekvenciákat
használhatják, amelyeket a Fogadó Szerződő Fél államának ille té kes hatóságai biztosítanak számukra. Ideiglenes
tartózkodási idejük lejártakor megszűnik joguk azok használatára.
(5) A Küldő Szerződő Fél államának fegyveres ereje mindent megtesz annak érdekében, hogy a Fogadó Szerződő Fél
hírközlési hálózatát ne zavarja meg, és elő ze tesen tájékoztatja a Fogadó Szerződő Felet eszközeinek működési
jellemzőiről a gyakorlat vagy kiképzés idejére.
12. Cikk
A környezet védelme a közös gyakorlatok és kiképzések során
(1) A Szerződő Felek, elismerve a környezet védelmének fontosságát a közös gyakorlatok és kiképzések során, minden
szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy biztosítsák a környezet védelmét a Fogadó Szerződő Fél
államának jogszabályaival és belső rendelkezéseivel összhangban.
(2) Amennyiben Szerződő Felek egyike környezetszennyezést okoz, annak kivizsgálását köve tően a környezetszennyezést okozó Szerződő Fél köteles a helyreállítás valamennyi költségét viselni, összhangban a nemzetközi joggal
és a Fogadó Szerződő Fél államának jogszabályaival és belső rendelkezéseivel. A Küldő Szerződő Fél képviselőivel
történő elő ze tes megállapodást köve tően a helyreállítás teljes költségeit a Fogadó Szerződő Fél hatóságai állapítják
meg.
(3) Fegyverek, nehéz eszközök, nehéz harci eszközök és veszélyes anyagok szállítását lehetőség szerint vasúton vagy vízi
úton kell végezni, összhangban a jelen Megállapodás 10. cikkével.
(4) A közös gyakorlatok és kiképzések során a Szerződő Felek fegyveres erőinek szárazföldi, légi és vízi tevékenységeihez
a legkevésbé szennyező üzemanyagot (hajtóanyagot) és kenőanyagot és adalékokat kell használniuk.
A légszennyezés veszélye esetén meg kell tenni minden szükséges intézkedést a kipufogógázok kibocsátásának
korlátozása érdekében.
(5) A közös gyakorlatok és kiképzések során a Szerződő Felek államainak fegyveres ereje köteles a lehető legkisebb szintre
korlátozni a zajszintet, és köteles az érintett lakosság érdekeit figye lembe venni.
(6) A hulladékot és törmeléket a Fogadó Szerződő Fél államának vonatkozó jogszabályai és belső rendelkezései szerint
kell kezelni és megsemmisíteni. A Fogadó Szerződő Fél államának területére szállított lőszereket és más harci
eszközöket annak ille té kes hatóságai által kiadott engedély alapján kell megsemmisíteni, e hatóságok által
meghatározott eljárásrend szerint.
(7) A jelen Cikk (3), (4) és (5) bekezdéseit a Szerződő Felek államainak ille té kes hatóságai további külön
megállapodásokban is szabályozhatják.
13. Cikk
Katonai alakulatok és hadianyagok szállítása (1) A Szerződő Felek államainak jelen megállapodás szerinti tevékenységeket végző katonai állománya és alakulatai
a közös államhatárok átlépéséhez a NATO SOFA III. Cikkében foglalt úti okmányokat használják és birtokolják.
(2) A hadianyagokat a NATO vámokmánnyal (NATO 302. számú formanyomtatvány) kell ellátni.
14. Cikk
A katonai és polgári állomány jogállása
Amennyiben más nemzetközi megállapodás nem alkalmazható vagy a Felek másképpen nem állapodnak meg,
a NATO SOFA rendelkezéseit kell alkalmazni a Szerződő Felek katonai és polgári állományának jogállása tekintetében,
a jelen Megállapodás végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos tevékenységek során.
15. Cikk
Pénzügyi kérdések A közös gyakorlatokhoz és kiképzésekhez kapcsolódó pénzügyi kérdéseket a Szerződő Felek államainak védelmi
minisztériumai között kötendő külön megállapodásokban kell szabályozni.
16. Cikk
Minősített információk cseréje és védelme A Szerződő Felek közötti, a jelen Megállapodás végrehajtása keretében történő minősített adatok kölcsönös cseréjére
és védelmére vonatkozó feltételek és részletek a Szerződő Felek közötti, minősített információk védelméről szóló
külön kétoldalú megállapodásban kerülnek rögzítésre.
17. Cikk
A szerződő felek más nemzetközi megállapodásaiból eredő kötelezettségei
A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Felek más nemzetközi megállapodásaiból eredő kötelezettségeit és
a jelen Megállapodás célja nem érinti más államok érdekeit, biztonságát és területi épségét.
18. Cikk
Kárigények és felelősség (1) A jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos azon kárigényeket, amelyekre a NATO SOFA VIII. Cikke
alkalmazható, annak rendelkezéseivel összhangban kell rendezni.
(2) A NATO SOFA VIII. Cikkének hatálya alá nem tartozó kárigények esetén azokat azon Szerződő Fél államának
jogszabályai szerint kell rendezni, amelynek területén a kár vagy a kárt előidéző esemény történt.
19. Cikk
Viták rendezése A jelen Megállapodás értelmezésével és alkalmazásával összefüggő vitákat a Szerződő Felek kölcsönös tárgyalások
útján rendezik, és azokat nem terjesztik harmadik fél elé vitarendezés céljából.
20. Cikk
Záró rendelkezések (1) A Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy a jelen Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges
belső jogi követelményeknek eleget tettek. A jelen Megállapodás a későbbi értesítés napját követő 30. napon lép
hatályba.
(2) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, azonban bármely Szerződő Fél írásban értesítheti a másik Szerződő Felet
felmondási szándékáról. A felmondás ezen értesítés kézbesítése után 180 nappal lép érvénybe. Felmondás esetén
a jelen Megállapodás vonatkozó rendelkezései mindaddig hatályban maradnak, amíg a folyamatban lévő
tevékenységek lezárulnak, vagy a jelen Megállapodás szerint végrehajtott tevékenységekkel összefüggő kérdések
rendezésre kerülnek.
(3) A jelen Megállapodást a Szerződő Felek kölcsönös egyetértésével írásos formában bármikor lehet módosítani vagy
kiegészíteni. A módosítások és kiegészítések a jelen Cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint lépnek hatályba és azok
a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
Kelt: Budapesten, 2009. október 8-án, két eredeti példányban, valamennyi magyar, szlovák és angol nyelven,
valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.
(aláírások)” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a szerződés 20. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A szerződés, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Budapest, 2009. április 1. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
86/2010. (V. 5.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter elő ter jesz tésére hozzájárulok Priit Pallum
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Észt Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé
történő kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2010. április 9. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1032/2014. (II. 3.) Korm. határozata az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont kiválással történő létrehozásának előkészítéséről.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a  budai Várbazár felújításának és a  Várnegyed hosszú távú
fejlesztési koncepciójának kidolgozásáért, valamint a  fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciójával kapcsolatos
állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztost, hogy – az emberi erőforrások miniszterének bevonásával –
az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási
Központból kiválással történő létrehozásának előkészítésére készítsen részletes előterjesztést a  kiválással történő
létrehozáshoz kapcsolódó feladatokról, ideértve a szükséges létszámot és a költségvetési forrás iránti igényt is;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 a budai Várbazár felújításának és a Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciójának
kidolgozásáért, valamint a fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciójával kapcsolatos állami
feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár és a  budai Várbazár
felújításának és a  Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciójának kidolgozásáért, valamint a  fertődi Esterházykastély rekonstrukciójával kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos bevonásával –
az  Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont kiválással történő létrehozásának előkészítésére készítsen
részletes előterjesztést a  kiváláshoz kapcsolódóan a  Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási
Központ részéről felmerülő kérdések kezelésére, ideértve a  szükséges létszámot és a  költségvetési forrás iránti
igényt is.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 a budai Várbazár felújításának és a Várnegyed hosszú távú fejlesztési koncepciójának
kidolgozásáért, valamint a fertődi Esterházy-kastély rekonstrukciójával kapcsolatos állami
feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2012. (XI. 22.) OGY határozata Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 23. B. 26.036/2012/8.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1072/2010. (III. 24.) Korm. határozata a Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek 2011–2013. költségvetési támogatási keretszámairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 47. § (1) bekezdése alapján a Kormány a következő
határozatot hozza:
1. A 2011–2013. évek fejezeti támogatási keretszámainak kiinduló alapját a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló T/10554. számú törvényjavaslat fejezeti köteteiben meghatározott összesített támogatási
irányszámok képezik.
2. A Kormány felhívja az irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek irányító szerveinek vezetőit,
hogy az Áht. 24. § (9) bekezdése szerinti rendeletet, illetve belső normát a Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe
tartozó költségvetési fejezetek kiadásainak és bevételeinek 2011–2013. évi tervezett összegéről, valamint
a 2011–2013. évekre vonatkozó kötelezettségvállalási korlátokról szóló kormányrendelet figye lembe véte lével alkossa
meg, illetve módosítsa.
Felelős: a fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: a rendelet, illetve belső norma módosítására 2010. április 30.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2014. (II. 7.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya 2014. cafetéria-juttatásait és bankszámla-hozzájárulását biztosító egyes munkáltatói intézkedések végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek
hivatásos állományának választható béren kívüli juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére 2014. évben teljesítendő egyes
kifizetésekről szóló 3/2014. (I. 31.) BM utasítás 8.  §-ára, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi
állománya választható béren kívüli juttatásának és bankszámla-hozzájárulásának szabályozására kiadom az alábbi utasítást.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség),
annak teljes személyi állományára – a  közfoglalkoztatásban részt vevők és „a megváltozott munkaképességű
emberek rehabilitációjának és foglalkoztatásának segítése” kiemelt projekt keretében foglalkoztatottak kivételével –
(a továbbiakban együtt: jogosult).
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A választható béren kívüli juttatások fajtái, mértéke
2. A választható béren kívüli juttatás (a továbbiakban: cafetéria-juttatás) 2014. évre irányadó éves keretösszege
egységesen bruttó 200 000 forint/fő/év. Év közben létesített jogviszony esetén a cafetéria-juttatás időarányos részét
kell biztosítani. A  prémiumévek programban részt vevő jogosultat – a  prémiumévek programról és a  különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. § (5) bekezdésére figyelemmel – a cafetéria-juttatás 30%-a
illeti meg.
3. Az utasítás alkalmazása során a  jogosult részére a  2.  pontban meghatározott keretösszeg figyelembevételével,
az alábbi juttatások közül történő választás lehetőségét kell biztosítani az egyes juttatásoknál meghatározott mérték
figyelembevételével:
a) Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámla (egy összegben, legfeljebb 147 380 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig);
b) Széchenyi Pihenő Kártya szabadidő alszámla (egy összegben, legfeljebb 75  000 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig);
c) Széchenyi Pihenő Kártya szálláshely alszámla (egy összegben, legfeljebb 147  380 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig);
d) Erzsébet-utalvány (legalább 1000 forinttól legfeljebb 8000 forint + 35,7% adó/hó mértékig, minimum
300 forintos címletekben, fogyasztásra kész étel vásárlására és vendéglátó helyen történő étkezésre, a legkisebb
rendelhető összeg 1000 forint);
e) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (2014. március hónaptól kezdődően,
9 hónapon keresztül, 2014. november hónapig, önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári tagok számára legfeljebb
50  750 forint + 35,7% adó/hó mértékig; azzal, hogy az  így juttatott támogatás igénylésére havi azonos
összegben kerülhet sor);
f ) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás (2014. március hónaptól kezdődően,
9  hónapon keresztül 2014. november hónapig, önkéntes kölcsönös egészségpénztári tagok számára,
legfeljebb 30  450 forint + 35,7% adó/hó mértékig azzal, hogy az  így juttatott támogatás igénylésére havi
azonos összegben kerülhet sor);
g) önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (2014. március hónaptól kezdődően,
9 hónapon keresztül 2014. november hónapig, önkéntes kölcsönös önsegélyező tagok számára, legfeljebb
30  450 forint + 35,7% adó/hó mértékig azzal, hogy az  így juttatott támogatás igénylésére havi azonos
összegben kerülhet sor);
h) munkahelyi étkezés (legfeljebb 12 500 forint + 35,7% adó/hó mértékig, kizárólag a munkáltató telephelyén
működő étkezőhelyen megvalósuló ételfogyasztásra felhasználható, a  munkáltató vagy az  étkezőhelyet
üzemeltető személy által kibocsátott utalvány vagy kártya formájában);
i) iskolakezdési támogatás papíralapú utalvány formájában [legfeljebb 30 450 forint + 35,7% adó/gyermek/év
mértékig, a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 9–14. §-ai alapján családi pótlékra vagy
a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. törvény) 3. § 78. pontjában
meghatározott bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlék juttatásra vagy hasonló ellátásra
jogosult szülő vagy a  vele közös háztartásban élő házastárs jogán, amennyiben a  gyermek a  2014/2015.
tanévben közoktatásban vesz részt];
j) helyi utazásra szolgáló bérlet (a bérlet ára + 35,7% adó mértékig a munkáltató nevére és címére szóló, számlával
megvásárolt, kizárólag a munkavállaló helyi utazására szolgáló bérlet formájában);
k) „kulturális szolgáltatásra szóló belépő/bérlet” sporteseményre vagy kulturális szolgáltatás igénybevételére
– muzeális intézmény és művészeti létesítmény (kiállítóhely) kiállítására, színház-, tánc- cirkusz- vagy
zeneművészeti előadásra, közművelődési tevékenységet folytató szervezet által nyújtott kulturális szolgáltatás
igénybevételére – szóló belépőjegy, bérlet, továbbá könyvtári beiratkozási díj, papíralapú utalvány formájában
(legalább 1000 forinttól legfeljebb 50 000 forintig igényelhető, adómentes);
l) „sportrendezvényre szóló belépő/bérlet” a  sportról szóló 2004. évi I. törvény hatálya alá tartozó
sportrendezvényre szóló belépőjegy papíralapú utalvány formájában (legalább 1000 forinttól legfeljebb
200 000 forintig, adómentes).
4. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári és önsegélyző pénztárba együtt a  munkáltató a  minimálbér 30%-áig
(legfeljebb 30  450 forint + 35,7% adó/hó) fizethet havonta pénztári hozzájárulást kedvezményes adózással. Csak
az egyik juttatási elem választása esetén a juttatás mértéke kiteheti a 30%-ot.
5. A cafetéria-juttatásból – ide nem értve a  3.  pont k) és l)  alpontjaiban szereplő juttatást – 1000 forint lehívása
– a juttatások adóvonzata miatt – a cafetériakeret 1357 forinttal történő csökkentését jelenti.
2. A cafetéria-juttatás kiválasztásának folyamata 6. A 2. pontban meghatározott cafetéria-juttatás bruttó érték, ami a juttatások adóvonzatát is tartalmazza. A cafetériajuttatás összege nem léphető túl. A jogosult részére a cafetéria-juttatás teljes igénybevételét biztosítani kell.
7. A jogosult részére az őt megillető cafetéria-juttatás erejéig a 3. pontban meghatározott juttatások köréből szabad
választási lehetőséget kell biztosítani.
8. A jogosult a  cafetéria-juttatás felhasználására vonatkozó nyilatkozatát a  saját vagy az  anyagi-pénzügyi felelősök
számítógépére telepített, az  1.  mellékletben meghatározott nyilatkozatnak megfelelő adattartalommal
–  az  5.  melléklet egyidejű kitöltésével – elkészített program segítségével állíthatja ki 2014. február 10. napjától
2014. február 21. napjáig. Saját számítógépre telepített nyilatkozat kitöltésének hitelesítését, nyomtatását és aláírását
az  anyagi felelősöknél 2014. február 21. napjáig kell végrehajtani. Az  ORFK rendelkezési állományába tartozó
jogosultak cafetéria-juttatásával összefüggő adminisztratív feladatokat – az  ORFK Humánigazgatási Szolgálat által
biztosított adatok (lista) alapján – a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság látja el.
9. A Széchenyi Pihenő Kártya igénybevétele esetén – a 8. pontban foglaltakon kívül – a 2. mellékletben meghatározott
nyilatkozat, valamint a 3. mellékletben meghatározott adatkezeléshez hozzájáruló nyilatkozat, míg az iskolakezdési
támogatás igénybevételéhez a 4. mellékletben meghatározott nyilatkozat kitöltéséről is gondoskodni kell.
10. A Széchenyi Pihenő Kártya megrendelése a jogosult igénylése alapján a munkáltató feladata.
11. Ha a jogosult már rendelkezik Széchenyi Pihenő Kártyával, akkor új kártyát nem kell igényelnie, az igényelt összeg
a meglévő kártyára utalható.
12. A jogosultat terheli a Széchenyi Pihenő Kártya előállításának és kézbesítésének a költsége az elveszett, ellopott vagy
megrongálódott kártyák pótlása, valamint társkártya igénylése esetén.
13. Az anyagi-pénzügyi felelősöknek a kitöltött, kinyomtatott és aláírt nyilatkozatokat az illetékes gazdasági vezetőhöz
(a továbbiakban együtt: gazdasági igazgatók) kell továbbítani legkésőbb 2014. február 25. napjáig.
14. Cafetéria-juttatásként a  helyben választható munkahelyi étkeztetés igénybevételének lehetőségéről a  gazdasági
igazgatók kötelesek 2014. február 10. napjáig írásban tájékoztatni az érintett állományt.
15. Az év közben az  1.  pont szerinti foglalkoztatási jogviszonyba lépő jogosult esetében a  nyilatkozat kitöltését
a  jogviszony létrejöttétől számított 15 napon belül kell biztosítani, és a  kitöltéstől számított 5 napon belül kell
megküldeni az  illetékes gazdasági igazgatóknak. Év közben foglalkoztatási jogviszonyba lépő jogosult részére
az adott időpontban még választható cafetéria-juttatások tekintetében kell biztosítani a választás lehetőségét.
16. Amennyiben a jogosult nyilatkozattételi kötelezettségének hibásan vagy neki fel nem róható ok miatt, határidőben
nem tesz eleget, biztosítani kell részére annak lehetőségét, hogy az akadályoztatás megszűnésétől, illetve a hibás
nyilatkozattételtől számított 5 munkanapon belül nyilatkozatot tegyen az  illetékes gazdasági igazgató által erre
kijelölt munkatársnál. Ebben az esetben a  jogosult a cafetéria-juttatást oly módon igényelheti, hogy csak az adott
időpontban még választható juttatásokra nyújthat be kérelmet.
17. A kitöltött és leadott nyilatkozat egy alkalommal, az  illetékes gazdasági igazgatóhoz benyújtott kérelemmel
módosítható. A módosítás nem irányulhat a Széchenyi Pihenő Kártya egyik alszámlájáról a másik alszámlára történő
átvezetésre. A  nem pénzben biztosított juttatások jogosult részére történő átadását követően nincs lehetőség
a nyilatkozat módosítására.
18. Az 1. mellékletben meghatározott nyilatkozat kitöltését elmulasztó jogosult részére a saját keretösszege mértékéig,
a 3. pont a) alpontjában meghatározott mértékben, a munkáltató a Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámlára
utalt juttatást biztosítja.
19. Az utasítás alapján biztosított cafetéria-juttatásokról a gazdasági igazgatóknak részletes nyilvántartást kell vezetniük.
A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy abból egyénenként és szervezeti egységenként megállapítható
legyen:
a) a cafetéria-juttatás felhasználható keretösszege;
b) a választott cafetéria-juttatás, jogcímenkénti bontásban;
c) a megvalósult cafetéria-juttatás jogcímenként;
d) a még felhasználható keret összege.
20. A jogosult által fel nem használt összeg pénzbeli megváltására nincs lehetőség.
3. Eljárás az év közben keletkezett vagy megszűnt jogosultság esetén
21. Áthelyezés esetén a  jogosult cafetéria-juttatásra az  egyes munkáltatóknál fennálló foglalkoztatási jogviszonnyal
időarányosan jogosult. Ha a  Rendőrség szervei közötti áthelyezés esetén a  jogosult a  korábbi munkáltatónál
az  időarányos részt meghaladó mértékű cafetéria-juttatást vett igénybe, visszafizetési kötelezettség nem terheli,
azonban az időarányos részt meghaladó mértékkel az új munkáltatónál igénybe vehető cafetéria-juttatás mértékét
csökkenteni kell.
22. A nem rendőri szervekhez – így különösen a Belügyminisztériumhoz, a Nemzeti Védelmi Szolgálathoz, a Terrorelhárítási
Központhoz – áthelyezett jogosultak esetében az elszámolási kötelezettséget a szervek közötti megállapodás alapján
előirányzat átadás-átvétellel (bruttó) kell rendezni.
23. Abban az esetben, ha a jogosult jogviszonya a tárgyév közben szűnik meg, valamint ha a jogosult meghal, a Rendőrség,
utasítás hatálya alá tartozó, nem hivatásos állományú tagjaira a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény irányadó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
4. A cafetéria-juttatás kifizetésének szabályozása 24. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári, egészségpénztári, illetve önsegélyező pénztári befizetések 2014. március
hónaptól kezdődően, a  tárgyhót követő hónap 15. napjáig kerülnek átutalásra a  jogosult pénztári számlájára,
amennyiben az  érintett pénztárakkal van érvényes munkáltatói szerződés. Az  átutalás feltétele a  pénztár által
záradékolt belépési nyilatkozat vagy tagsági okirat benyújtása a gazdasági igazgatóság felé.
25. Azon jogosult esetében, akinek a  számára a  választása szerint a  munkáltató a  2014. évre – az  Szja. törvény 71.  §
(1) bekezdés f ) pontja alapján a cafetéria-juttatások közé tartozó – a helyi utazásra szolgáló éves bérletet biztosított,
a  cafetéria-juttatások maximális összege túllépésének elkerülése érdekében a  cafetéria-keret még felhasználható
összegét a helyi utazási bérlet vételárának 35,7% adóval megnövelt összegével csökkenteni kell. Erre figyelemmel
az ebbe a körbe tartozó jogosult az 1. melléklet szerinti nyilatkozatban köteles nyilatkozni a helyi utazásra szolgáló
bérlet igénybevételéről és a további juttatások kiválasztását a csökkentett összegű cafetériakeret figyelembevételével
kell számára biztosítani.
26. Az a jogosult, aki a cafetéria-juttatás terhére, helyi utazásra szolgáló bérletet választ, azt a munkáltató nevére és címére
kiállított számla ellenében vásárolhatja meg. A bérlet árának ellentételezését az illetékes gazdasági szervnél történő
számlaleadást követően, utólagos folyószámlára utalással – első alkalommal 2014. januárig visszamenőlegesen –
a számla leadását követő 30 napon belül kapja meg.
27. A gazdasági igazgatók a választott juttatások figyelembevételével soron kívül intézkednek a szükséges szerződések
megkötésére és a  beszerzések végrehajtására. Az  utalványokat és az  átvételt igazoló íveket az  anyagi-pénzügyi
felelősök veszik át, akik gondoskodnak a jogosultak részére történő kiosztásáról.
28. Az Erzsébet-utalványokat az  első alkalommal 2014. januárig visszamenőlegesen, majd ezt követően minden
hónapban, a fizetési jegyzékkel egyidejűleg kell kiosztani a  jogosultak részére. A  jogosult – tartós akadályoztatása
esetére – teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazást adhat az utalvány átvételére.
29. Az állomány tagja az  illetményének fizetési számlára történő átutalása esetén évi bruttó 4000 forint összegű
bankszámla-hozzájárulásra jogosult, amelyet a munkáltató a 2014. november havi illetmény (munkabér) kifizetésével
egyidejűleg fizet meg. Ha a  foglalkoztatási jogviszony év közben keletkezik vagy szűnik meg, a  bankszámlahozzájárulás időarányosan jár.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. Az Országos Rendőr-főkapitányság mint középirányító szerv által a  rendészeti középiskolák által foglalkoztatott
jogosultak cafetéria-juttatásokra biztosított fedezet felhasználásához szükséges munkáltatói intézkedéseket
– az utasítás figyelembevételével – a rendészeti szakközépiskolák hajtják végre.
31. Az utasítást a  hatálybalépéstől számított 3 munkanapon belül az  ORFK Kommunikációs Szolgálat a  Rendőrség
intranetes honlapján megjelenteti, az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Igazgatási Főosztály a levelező rendszer útján
intézkedik az állomány tájékoztatására.
32. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, de rendelkezéseit 2014. január 1. napjától kell alkalmazni.
33. Hatályát veszti a  személyi állomány 2013. évi cafetéria-juttatásait biztosító egyes munkáltatói intézkedések
végrehajtásáról szóló 6/2013. (II. 15.) ORFK utasítás.
34. Az utasítás 31. és 34. pontja az utasítás hatálybalépésétől számított negyedik munkanapon, a 33. pontja az utasítás
hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
118/2019. (III. 19.) KE határozata A Kossuth- és Széchenyi-díj adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, valamint a  Kossuth-díjról és a  Széchenyi-díjról szóló 1990.  évi
XII. törvény 5. § (1) bekezdése alapján – a Kormány előterjesztésére –
több évtizedes pályafutása során kimagasló szakmai hozzáértéssel és alázattal megformált alakításai, ikonikus
filmfőszerepek és felejthetetlen színpadi figurák sorát felvonultató, kivételesen gazdag művészi életműve
elismeréseként
Törőcsik Mari, a  nemzet színésze, a  nemzet művésze, kétszeres Kossuth- és kétszeres Jászai Mari-díjas és Balázs
Béla-díjas színművész, érdemes és kiváló művész részére
a Kossuth-nagydíjat, a klasszikus és kortárs zongoraműveket egyedülálló virtuozitással, egyéni látásmóddal és érett muzikalitással
interpretáló, nemzetközileg is sikeres előadóművészete, valamint Cziffra György életművének és emlékének
ápolását szolgáló értékes munkája elismeréseként
Balázs János Liszt Ferenc-díjas zongoraművész, érdemes művész részére,
a magyar és a világirodalom legnagyobb klasszikusait kivételes felkészültséggel és művészi igénnyel megjelenítő,
sokoldalú színházi rendezői pályafutása elismeréseként
Csiszár Imre Jászai Mari-díjas rendező, érdemes és kiváló művész részére,
az erdélyi líra hagyományait posztmodern életérzéssel ötvöző, egyedülálló költői életműve, valamint a székelyföldi
magyar irodalmi életben betöltött jelentős szerepe, szerkesztői és irodalomszervezői tevékenysége elismeréseként
Ferenczes István József Attila-díjas és Babérkoszorú díjas költő, szerkesztő, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes
tagja részére,
klasszikus színházi és filmszerepekben nyújtott felejthetetlen, érzelemgazdag alakításai, példaértékű szakmai
alázatról árulkodó, kiemelkedő művészi pályafutása elismeréseként
Gyöngyössy Katalin Jászai Mari-díjas színművész, érdemes művész részére,
nemzedékének egyik legtehetségesebb képviselőjeként a XX. századi magyar filmművészet számos monumentális
történelmi filmalkotásának sikeréhez hozzájáruló, kimagasló színvonalú operatőri munkája elismeréseként
Hildebrand István Balázs Béla-díjas operatőr, rendező, érdemes művész részére,
az operairodalom legnagyobb baritonszerepeiben, valamint koncert- és oratóriuménekesként is a  világ szinte
minden jelentős színpadán sikeres, kiemelkedő színvonalú művészi pályája elismeréseként
Kálmándy Mihály, a Magyar Állami Operaház operaénekese részére,
a Kárpát-medence magyarságának összetartozás-érzését, nemzettudatát a  régi magyar zene és irodalom
népszerűsítésével, valamint a  régi magyar krónikás énekek élményszerű megjelenítésével erősítő több évtizedes,
példaértékű és hiteles történeti énekmondói pályafutása elismeréseként
Kátai Zoltán énekmondó, zeneszerző részére,
nemzetközi szinten is elismert, kiemelkedő művészi pályája, a  bibliai történeteket figuratív ábrázolásmóddal
megjelenítő, vallásos témájú alkotásai, valamint a  világ számos templomát díszítő nagyméretű, szuggesztív
falfestményei elismeréseként
Kisléghi Nagy Ádám festőművész, érdemes művész részére,
az ősi magyar monda-, illetve dallamvilág felelevenítésével a  hazai zeneművészet tradicionális értékeit egyszerre
megőrző és továbbadó, sokoldalú alkotó- és előadóművészi tevékenysége elismeréseként
Koltay Gergely zenész, zeneszerző, szövegíró, a Kormorán zenekar alapítója és vezetője részére,
a magyar népi kultúra hagyományainak ápolását és gyarapítását az  évszázados múltra visszatekintő kékfestő
mesterség művészi szintű gyakorlójaként és továbbadójaként több évtizede szolgáló, értékteremtő munkája
elismeréseként
Kovács Miklós kékfestő mester, népi iparművész, a népművészet mestere részére,
a szakrális és a profán értékek kapcsolatát tükröző, nemzetközileg is elismert alkotóművészete, a kisplasztikáktól és
monumentális köztéri szobroktól az ötvösművészeti alkotásokon át a restaurációs, illetve rekonstrukciós munkákig
terjedő, kivételesen gazdag életműve elismeréseként
Madarassy István ötvös- és szobrászművész részére,
a sport témáját, illetve a magyarság sorskérdéseit mesteri forma- és atmoszférateremtő képességgel, egyedi módon
megjelenítő, kisplasztikákat és monumentális köztéri szobrokat is magába foglaló alkotóművészete elismeréseként
Mihály Gábor Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész részére,
kimagasló színvonalú regény-, illetve nemzetközi szinten is sikeres színpadi műveket magába foglaló drámaírói
életműve, több mint hat évtizedes dramaturgi munkája, valamint a spiritualitás témakörében alkotott, főként a test
és lélek harmóniájának kereséséről szóló, nagy népszerűségnek örvendő könyvei elismeréseként
Müller Péter József Attila-díjas író, dramaturg, forgatókönyvíró részére,
kivételesen sokoldalú művészi pályája, a  vokál-szimfonikus, kamara-, illetve kórusművek mellett számos nagy
sikerű színpadi előadás és filmalkotás zenéjét is magába foglaló, nagy ívű zeneszerzői életműve, valamint magas
színvonalú oktatói munkája elismeréseként
Selmeczi György Erkel Ferenc-díjas zeneszerző, karmester, zongoraművész, operarendező, érdemes művész,
a Színház- és Filmművészeti Egyetem Színházművészeti Intézetének egyetemi tanára részére,
a reformkori és XX. századi magyar irodalmon, illetve történelmen át a színháztörténetig számos témakört felölelő,
gazdag publicisztikai életműve, Gondolkodó magyarok című művelődéstörténeti sorozata, valamint szerteágazó
kultúraszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Szigethy Gábor színháztörténész, rendező, író, irodalomtörténész, szerkesztő részére,
az erdélyi népköltészeti hagyományokat a  bukovinai székely nyelvjárás ízességével ötvöző prózája, a  XX. századi
magyar történelem súlyos örökségét, a  modern kori emberi tragédiákat hitelesen és érzékletesen bemutató
életműve elismeréseként
Tamás Menyhért József Attila-díjas és Babérkoszorú díjas költő, író, műfordító, a Magyar Művészeti Akadémia rendes
tagja részére
a Kossuth-díjat, kimagasló színvonalú hittudósi és nagy hatású tanári munkája, valamint a  generációkat megérintő lelkiségi
irodalmat gazdagító publikációs, illetve műfordítói tevékenysége elismeréseként
dr.  Barsi Balázs ferences szerzetes, a  Sümegi Sarlós Boldogasszony Ferences Kegytemplom templomigazgatója
részére,
a szív elektrofiziológiai eltéréseinek és ritmuszavarainak kutatásában, gyógyításában, valamint innovatív
kezelésének hazai meghonosításában betöltött szerepe elismeréseként
prof.  dr.  Borbola József kardiológus, egyetemi magántanár, a  Gottsegen György Országos Kardiológiai Intézet
főorvosa részére,
a sejtek közti kommunikációban központi szerepet játszó extracelluláris vezikulák szerkezetének és működésének
vizsgálata terén elért kiemelkedő kutatási eredményei, valamint az immunológia oktatásában végzett magas szintű
munkája elismeréseként
dr.  Buzás Edit Irén, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi
Kara Genetikai, Sejt- és Immunbiológiai Intézetének igazgatója, egyetemi tanára részére,
a komplex rendszerek adaptációs, tanulási és döntéshozatali mechanizmusainak hálózatos vizsgálata területén
elért iskolateremtő, a  gyógyszerkutatásban is sikeresen alkalmazott eredményei, valamint a  tudományos élet
ifjú tehetségeinek felkutatása és pályájának egyengetése érdekében végzett, nemzetközileg is kiemelkedő
tevékenysége elismeréseként
dr.  Csermely Péter, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Semmelweis Egyetem Általános
Orvostudományi Kara Orvosi Vegytani, Molekuláris Biológiai és Patobiokémiai Intézetének egyetemi tanára részére,
az orientalisztika, azon belül főként a  turkológia, illetve a  történettudomány területén végzett kiemelkedő
jelentőségű kutatásai, valamint a  magyar bölcsészettudomány nemzetközi megbecsültségét erősítő
intézményvezetői és tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
dr.  Fodor Pál történész, turkológus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Bölcsészettudományi Kutatóközpontjának főigazgatója részére,
a gazdaság- és iparfejlődés, illetve a  nemzetközi kapcsolatok és az  összehasonlító gazdaságpolitika területén
végzett, főként a  történelmileg megkésett modernizáció problémáival, valamint a  gazdasági növekedési
folyamatokkal kapcsolatos, jelentős nemzetközi visszhangot kiváltó kutatásai elismeréseként
dr. Kádár Béla, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Magyar Közgazdasági Társaság örökös tiszteletbeli
elnöke részére,
a zsír- és szénhidrát-anyagcsere betegségek kutatása, valamint megelőzése és terápiája terén elért kiemelkedő
eredményei, továbbá a  belgyógyászat számos területét magába foglaló, iskolateremtő oktatói munkája
elismeréseként
dr.  Karádi István Péter, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Semmelweis Egyetem Általános
Orvostudományi Kara III. számú Belgyógyászati Klinikájának egyetemi tanára részére,
a magyar nyelvtörténet, nyelvjárások, illetve a szociolingvisztika területén folytatott kimagasló színvonalú kutatásai,
valamint iskolateremtő oktatói és jelentős tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr.  Kiss Jenő, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kar Magyar Nyelvtudományi és Finnugor Intézete Magyar Nyelvtörténeti, Szociolingvisztikai,
Dialektológiai Tanszékének professor emeritusa részére,
a pulzáló csillagok, exobolygók és kis égitestek asztrofizikájában elért, világszerte elismert kiemelkedő eredményei,
valamint a  Piszkéstetői Obszervatórium műszerparkjának felújításában végzett munkája, továbbá nagy hatású
oktatói és tudománynépszerűsítő tevékenysége elismeréseként
dr. Kiss L. László, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és
Földtudományi Kutatóközpontjának főigazgatója részére,
a kortárs magyar irodalmat finom lélektani árnyaltságú prózájával és a  mély gondolatiságot visszafogott iróniával
ötvöző lírájával egyaránt gazdagító életműve, valamint a  magyar–lengyel történelmi és kulturális kapcsolatok
erősítését szolgáló kutatói, illetve műfordítói tevékenysége elismeréseként
dr.  Kovács István József Attila-díjas és Babérkoszorú díjas költő, író, műfordító, történész, a  Magyar Művészeti
Akadémia rendes tagja, a krakkói Lengyel Tudományos Akadémia külföldi tagja részére,
a reformkori magyar irodalom és eszmetörténet területén elért kimagasló kutatási eredményei, a Mozgó Világ élén
végzett nagy jelentőségű szerkesztői tevékenysége, valamint közéleti és oktatói pályája elismeréseként
dr. Kulin Ferenc József Attila-díjas irodalomtörténész, író, kritikus, szerkesztő részére,
a szerkezeti mechanika, illetve a  határterületi biomechanika területén, különösen az  emberi gerinc kísérleti és
numerikus biomechanikai vizsgálatában elért, nemzetközileg is figyelemre méltó tudományos eredményei,
valamint mérnökgenerációk számára meghatározó, iskolateremtő oktatói tevékenysége elismeréseként
Kurutzné dr.  Kovács Márta, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Építőmérnöki Kara Tartószerkezetek Mechanikája Tanszékének professor emeritája
részére,
a szellemi néprajz és a  magyar néphit kiemelkedő kutatójaként a  közép- és délkelet európai hiedelmek
kölcsönhatásainak kutatásában elért eredményei, valamint a  történelmi antropológia új, tudományközi kutatási
területének létrehozásában vállalt jelentős szerepe elismeréseként
dr.  Pócs Éva, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar
Társadalmi Kapcsolatok Intézete Néprajz – Kulturális Antropológia Tanszékének professor emeritája részére,
a hazai számítástudomány klasszikus algebrai irányzatának megteremtésében betöltött kimagasló szerepe,
a gyűrűelmélet, valamint a kommutatív algebra és az algebrai számelmélet algoritmikus kérdéseinek vizsgálatában
elért eredményei elismeréseként
dr. Rónyai Lajos, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Magyar Tudományos Akadémia Számítástechnikai
és Automatizálási Kutatóintézetének kutatóprofesszora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Természettudományi Kar Matematika Intézete Algebra Tanszékének egyetemi tanára részére,
kimagasló színvonalú kutatói és tudománypolitikai tevékenysége, a hazai állatorvosképzés megújításában betöltött
szerepe, valamint az  állatorvosi anatómia oktatását nemzetközileg is elismert oktatóprogramok készítésével új
alapokra helyező, nagy hatású munkája elismeréseként
dr. Sótonyi Péter Tamás, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, az Állatorvostudományi Egyetem rektora részére,
a geológiai-paleontológiai tudományterület kimagasló kutatóegyéniségeként a  közép-európai térség
földtörténetének vizsgálatában elért, nemzetközi szinten is kiemelkedő tudományos eredményei elismeréseként
dr.  Vörös Attila, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a  Magyar Természettudományi Múzeum
nyugalmazott főmuzeológusa részére
a Széchenyi-díjat adományozom. Budapest, 2019. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
309/2006. (XII. 23.) Korm. rendelete a Balassi Intézet létrehozásáról.
1. § A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotási hatáskörében a magyar nyelv
és kultúra megismertetése, az egyetemes magyar kulturális
örökség tudományos feltárása és közkinccsé tétele, valamint az ezekkel kapcsolatos kulturális és közművelődési,
oktatási és oktatásszervezési, tudományos és kutatásszervezési tevékenységek, illetve a határon túli magyarság
oktatásával összefüggő egyes állami feladatok ellátására
létrehozza a Balassi Intézetet.
2. § (1) A Balassi Intézet központi hivatal. A Balassi Intézetnek a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 2. §-a és 74. §-a szerinti irányítását
– az e rendelet 5. §-ában foglaltak figyelembevételével –
az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(2) A Balassi Intézet az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) fejezetébe tartozó,
önállóan gazdálkodó, az előirányzatok felett teljes jogkörrel rendelkező központi költségvetési szerv.
(3) A Balassi Intézet élén a főigazgató áll.
(4) A Balassi Intézet székhelye Budapest. 3. §
(1) A Balassi Intézet kulturális szakdiplomáciai alaptevékenysége keretében, az egyetemes magyar kulturális
örökség tudományos feltárása és közkinccsé tétele érdekében – a külföldi kulturális intézetek útján – ellátja az alábbi
feladatokat:
a) ismerteti és népszerűsíti a magyar és a magyarországi kultúra, oktatás és tudomány eredményeit, beleértve
a határon túli magyar kultúra, oktatás és tudomány képviseletét is;
b) figyelemmel kíséri az országok kulturális, oktatási
és tudományos életét, tapasztalatairól rendszeresen tájékoztatja az érdekelt minisztériumokat és más hazai intézményeket;
c) kapcsolatokat épít ki és ápol külföldi kulturális,
oktatási és tudományos intézményekkel, szervezetekkel,
személyiségekkel, segíti az ezek közötti közvetlen kapcsolatok megteremtését és bővítését;
d) segítséget nyújt a magyar kultúra külföldi terjesztésére irányuló tevékenység fejlesztési irányelvei és programja kidolgozásában;
e) közreműködik az állam- és kormányközi kulturális,
valamint oktatási és tudományos egyezmények előkészítésében és végrehajtásának megszervezésében;
f) segíti a magyar nyelv, a határon belüli és a határon túli magyar kultúra tanulmányozását és bemutatását külföldön;
g) közreműködik a határon túli magyarok és az anyaország közötti kulturális kapcsolatok ápolásában, elősegíti
kulturális identitásuk megőrzését;
h) közreműködik a magyarországi nemzeti és etnikai
kisebbségi oktatás és kultúra eredményeinek bemutatásában, az ezt segítő intézményi kapcsolatok ápolásában;
i) együttműködésre törekszik a külföldön élő magyarokkal, azok hivatalos szerveivel, valamint a hungarológiával és a tudományos-technológiai kérdésekkel foglalkozó személyekkel;
j) közreműködik külföldön a Magyarország-kép formálásában, ezzel összefüggésben együttműködésre törekszik a hazai és a külföldi idegenforgalmi és kereskedelmi
szervezetekkel.
(2) A Balassi Intézet az (1) bekezdésben meghatározott
alaptevékenységéhez kapcsolódóan oktatási és oktatásszervezési feladatokat lát el, így különösen:
a) külföldi állampolgárok számára magyar nyelvi,
szaktárgyi előkészítő képzések nyújtása,
b) a magyar mint idegen nyelv és ország-ismeret oktatása a Magyarországon tartózkodó külföldiek számára,
c) magyar mint idegen nyelv szakszerű oktatására való
felkészülés támogatása,
d) közreműködés a határon túli magyar vonatkozású
köz- és felsőoktatási támogatási és pályáztatási feladatok
ellátásában,
e) kapcsolattartás a határon túli – részben vagy egészben – magyar oktatási, tudományos és művelődési szervezetekkel,
f) kétoldalú tárcaközi megállapodások alapján magyar
lektorok és vendégtanárok kiküldése külföldi magyar
oktatóhelyekre, felkészítésük és munkavégzésük szakmai
támogatása,
g) magyar nyelvi-hungarológiai képzések szervezése,
h) magyarországi és külföldi hungarológiai kutatások
ösztönzése, a kutatási eredmények megismertetése. (3) A Balassi Intézet a határon túli magyar hallgatók
magyarországi tanulmányainak elősegítése érdekében
szakkollégiumi rendszert tart fenn és működtet, amely
útján ellátja az alábbi feladatokat:
a) a magyarországi felsőoktatási intézmények határon
túli magyar hallgatói számára kollégiumi elhelyezést és
szakkollégiumi képzést biztosít, valamint ezzel kapcsolatban további szolgáltatásokat nyújt,
b) ellátja a szomszédos államokban élő magyarokról
szóló 2001. évi LXII. törvény pedagógusokat és oktatókat
érintő rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 206/2003.
(XII. 10.) Korm. rendelet 2. §-ában meghatározott feladatokat,
c) határon túli magyar felsőoktatással kapcsolatos kutatási feladatokat végez.
(4) A Balassi Intézet tevékenységéhez kapcsolódóan
ösztöndíjrendszert tart fenn és működtet.
4. § (1) A külföldi kulturális intézetek kulturális, tudományos és oktatási célokat szolgáló intézmények, amelyek
irányítását és felügyeletét a miniszter – a (2) bekezdésben
meghatározottak vonatkozásában a külügyminiszterrel
együttműködve – a Balassi Intézet útján látja el. A külföldi
kulturális intézet általános diplomáciai irányítását a Külügyminisztérium látja el.
(2) A külföldi kulturális intézet irányítása kapcsán a
külügyminiszter és a miniszter
a) összehangolja a külképviseletek és a külföldi kulturális intézetek működését és feladatait,
b) meghatározza
1. a külföldi kulturális intézet igazgatójának, illető
leg helyetteseinek diplomáciai rangsorát,
2. a kölcsönös tájékoztatás rendjét,
3. a biztonsági és iratkezelési szabályokat,
4. a futárkapcsolattal összefüggő előírásokat, vala
mint
c) szabályozza a más jogszabályokban közös feladat
ként előírtak végrehajtását. 5. § (1) A külföldi kulturális intézet alapításáról, megszüntetéséről, típusa megváltoztatásáról vagy fiókintézet létesítéséről, megszüntetéséről a Magyar Köztársaság Kormánya a miniszternek a külügyminiszterrel közös – a pénzügyminiszterrel egyeztetett – javaslata alapján dönt.
(2) Külföldi kulturális intézet létesítéséig – a miniszternek a külügyminiszterrel kötött megállapodása alapján –
a helyi diplomáciai képviselet láthatja el a magyar kulturális érdekek érvényesítését.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésekkel
összefüggő nemzetközi jogi intézkedések megtételéről a
külügyminiszter gondoskodik.
6. § A Balassi Intézet a Balassi Bálint Magyar Kulturális
Intézet, a Külföldi Magyar Kulturális Intézetek Igazgatósága, valamint a Márton Áron Szakkollégium általános
jogutódja.
7. § (1) Ez a rendelet 2007. március 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a külföldi kulturális intézetekről szóló 11/2000.
(II. 8.) Korm. rendelet, a módosításáról szóló 181/2004.
(V. 26.) Korm. rendelet és a 11/2006. (I. 20.) Korm. rendelet,
b) az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 8. §-ának
(2) bekezdése,
c) a Balassi Bálint Intézet létrehozásával érintett kormányrendeletek módosításáról szóló 270/2001. (XII. 21.)
Korm. rendelet,
d) a Nemzetközi Ösztöndíj Fórumról, valamint a
Magyar Ösztöndíj Bizottságról szóló 147/2002. (VI. 29.)
Korm. rendelet 7. §-ának (4) bekezdése, valamint az
(5) bekezdés második mondata,
e) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény pedagógusokat és oktatókat érintő
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 206/2003. (XII. 10.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 60/2006. (III. 23.)
Korm. rendelet 2. §-ának (2) bekezdése.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg:
a) a diákigazolványról szóló 17/2005. (II. 8.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdésének d) pontjában „Balassi
Bálint Intézetben” szövegrész helyébe „Balassi Intézetben” szövegrész lép,
b) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény pedagógusokat és oktatókat érintő
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 206/2003.
(XII. 10.) Korm. rendelet 2. §-ában „Márton Áron Szakkollégium” szövegrész helyébe „Balassi Intézet” szövegrész lép, továbbá a 12. § (2) és a 16. § (2) bekezdésében
a „Balassi Bálint Intézettől” szövegrész helyébe „Balassi
Intézettől” szövegrész lép,
c) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény hatálya alá tartozó személyek
diákkedvezményeiről szóló 319/2001. (XII. 29.) Korm.
rendelet 14/A. § (2) bekezdésében a „Balassi Bálint Intézettől, a Márton Áron Szakkollégiumtól” szövegrész
helyébe „Balassi Intézettől” szövegrész lép.
(4) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a külföldi kulturális intézetek típusára, szervezetére,
működésére, finanszírozására vonatkozó szabályokat
megállapítsa, b) az 1. §-ban meghatározott célok támogatása érdekében ösztöndíjat alapítson, az ösztöndíj odaítélésének rendjét és a jogosultak körét megállapítsa.
(5) A külföldi kulturális intézetben tartós külszolgálatot ellátó köztisztviselőkre a köztisztviselők tartós külszolgálatáról szóló 104/2003. (VII. 18.) Korm. rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a
külföldi kulturális intézetekben tartós külszolgálat idő
tartamára határozott idejű köztisztviselői jogviszony is
létesíthető. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1934/2015. (XII. 12.) Korm. határozata a „Vízi úti információs rendszer kiépítése” című projekt teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  „Vízi úti információs rendszer kiépítése” című projekt (a  továbbiakban: projekt) alapvető adatait,
forrásszerkezetét és költségeinek tervezett ütemezését az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kössön támogatási szerződést az  1.  melléklet 1.  pontjában foglalt
táblázat B:2 mezőjében meghatározott személlyel a  projekt megvalósításához szükséges forrásoknak a  központi
költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet CEF projektek előirányzata terhére történő biztosítása céljából,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2017. évi központi költségvetés
2.  pontban meghatározott előirányzatával összefüggő tervezés során az  1.  melléklet 2.  pontjában foglalt táblázat
B oszlopában meghatározott összegeket vegyék figyelembe.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2013. (III. 19.) OGY határozata a MALÉV Zrt. és a Budapest Airport Zrt. szocialisták és szabad demokraták általi privatizációjának körülményeit, továbbá a MALÉV Zrt. visszaállamosításának folyamatát, valamint jelenlegi fizetésképtelenségét és felszámolását előidéző, 2002–2010 között meghozott intézkedéseket, illetve az ebben az időszakban felmerülő döntéshozói felelősség kérdéskörét vizsgáló bizottság vizsgálatának eredményéről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a MALÉV Zrt. és a Budapest Airport Zrt. szocialisták és szabad demokraták általi privatizációjának
körülményeit, továbbá a MALÉV Zrt. visszaállamosításának folyamatát, valamint jelenlegi fizetésképtelenségét és
felszámolását előidéző, 2002–2010 között meghozott intézkedéseket, illetve az ebben az időszakban felmerülő
döntéshozói felelősség kérdéskörét vizsgáló bizottság vizsgálatának eredményéről szóló jelentést elfogadja.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
270/2012. (X. 19.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Sándor Miklós
rendőr ezredest 2012. október 23-ai hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. október 17. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1193/2015. (III. 31.) Korm. határozata a Mobilitási Bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) alapján az egységes, magyar felsőoktatási mobilitási ösztöndíj-politika feltételeinek
kialakítása és továbbfejlesztése céljából – javaslattevő, véleményező és tanácsadó testületként – létrehozza
a Mobilitási Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
2. A  Bizottság 6 tagból áll. Elnökét és tagjait a  tudományos élet szereplői közül az  oktatásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) a  külpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kéri fel és nevezi ki hároméves
időtartamra. A Bizottságba 1-1 tagot delegál
a) a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája,
b) a Magyar Tudományos Akadémia és
c) a Magyar Rektori Konferencia.
3. A Bizottság tagjait díjazás nem illeti meg.
 4. Az elnök, illetve a tag megbízatása megszűnik:
a) a tagságról történő lemondással,
b) a megbízás visszavonásával,
c) az elnök, illetve a tag halálával, továbbá
d) a megbízási idő lejártával.
5. A Bizottság titkársági feladatait a Tempus Közalapítvány látja el.
 6. A Bizottság ülésére tanácskozási joggal a tagokon és elnökön kívül más személyek is meghívhatóak.
 7. A Bizottság ügyrendjét a miniszter hagyja jóvá. A Bizottság az ülések jegyzőkönyvét a miniszternek megküldi.
 8. A  Bizottság javaslatot tesz a  miniszternek a  felsőoktatás nemzetközi tevékenységével kapcsolatos kérdésekben,
különösen:
a) nemzetköziesítési stratégiai javaslatok kidolgozása,
b) hallgatói, oktatói, kutatói, tanári, egyéb alkalmazotti mobilitás,
c) erőforrások, külföldi felsőoktatási hallgatók részére biztosított ösztöndíjas férőhelyek elosztásának elve
a felsőoktatási intézményekben,
d) felsőoktatási intézményi kapcsolati menedzsment fejlesztése,
e) mobilitási rendszerek összehangolása, az intézményi koordináció fejlesztése,
f ) felsőoktatási intézmények nemzetközi szolgáltatásának fejlesztése,
g) kredit megállapodás elősegítése, a kredit mobilitás akadályainak leküzdése,
h) a magyar felsőoktatás külföldi elismertségének növelése.
9. Ez a határozat 2015. április 15-én lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2016. (IV. 6.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárja megbízásának visszavonásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – az  oktatásért
felelős miniszter előterjesztésére –
az Eszterházy Károly Főiskolán Csathó Csaba József kancellári megbízását – lemondására tekintettel,
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 23. § (4) bekezdése alapján –
2016. március 27. napjával visszavonom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2017. (HK 9.) MH HFKP intézkedése.  a MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság csapatkarjelzésének és csapatjelvényének rendszeresítéséről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet és a csapatkarjelzések,
csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről
szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás rendelkezéseire – az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző
Parancsnokság (a továbbiakban: MHHFKP) csapatkarjelzésének és csapatjelvényének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH Hadkiegészítő,
Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban:
MH HFKP) hivatásos és szerződéses katona állományára
terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján az MH HFKP csapatkarjelzését és csapatjelvényét
rendszeresítem, viselését az MH HFKP hivatásos és szerzodéses katona állománya részére engedélyezem.
3. Az MH HFKP által rendszeresített csapatkarjelzés és
csapatjelvény szöveges leírását az 1. melléklet, a csapatkarjelzés eredeti méretű mását a 2. melléklet tartalmazza.
A csapatjelvény eredeti méretű mását a 3. melléklet tartalmazza.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a jóváhagyott
csapatkarjelzés műszaki dokumentációjának kidolgozásáról, valamint a rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzésről, legyártásáról, az MH HFKP
igényjogosult állományának csapatkarjelzéssel és csapatjelvénnyel történő ellátásáról az MH Logisztikai Központ
gondoskodik.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Takács Attila dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
290/2016. (IX. 22.) Korm. rendelete a Hatvan városban megvalósuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Hatvan közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-
nyilvántartás szerinti 0331/13, 0331/14, 0331/15, 0331/24, 0331/26, 0331/27, 0331/28, 0331/29, 0331/30, 0331/31,
0331/32, 0331/33, 0331/34, 0331/35, 0331/42, 0331/47, 0331/65 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken,
illetve ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken
megvalósításra kerülő – az ipari park kialakításával kapcsolatos – beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1690/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Magyar Művészeti Akadémia kultúrstratégiai szerepének megerősítéséről.
A Kormány a Magyar Művészeti Akadémia (a továbbiakban: MMA) kultúrstratégiai szerepének megerősítése érdekében
1. egyetért a Nemzet Művésze díj MMA keretei között történő megalapításával, és felhívja az emberi erőforrások
miniszterét, hogy az MMA elnökével együttműködésben készítse elő és a Kormány számára nyújtsa be a Magyar
Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény vonatkozó módosítását, azzal, hogy egyidejűleg vizsgálja meg
a Nemzet Színésze cím, a Magyar Mozgókép Mestere díj és a Magyar Állami Operaház Mesterművésze díj egyidejű
megszüntetésének a lehetőségét, amennyiben e szakmai elismerésekben a Nemzet Művésze díj megalapításáig
részesített személyek a Nemzet Művésze díjra megalapításától kezdődően jogosulttá válhatnak, és ezzel
összefüggésben – a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – a fent említett szakmai elismerésekben részesítettek
számára rendelkezésére álló költségvetési források MMA részére történő esetleges átcsoportosításának lehetőségét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31. (a törvénytervezet előterjesztésére)
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az MMA elnökével együttműködésben tegyen javaslatot az MMA
Nemzeti Kulturális Alap forrásainak felhasználásával kapcsolatos közreműködésének módjára, valamint – az érintett
miniszterek és a nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos bevonásával, a Nemzeti Média- és Hírközlési
Hatóság elnökével együttműködésben – vizsgálja meg a kulturális mecenatúra rendszer működését, különösen
a Nemzeti Kulturális Alap, a Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt., a Bethlen Gábor Alap, a Nemzeti
Együttműködési Alap kulturális, valamint a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap filmes pályázati
forrásai terhére folyósított művészeti célú támogatásokat, a rendszerszerű működés és együttműködési felületek
kialakításának lehetőségére figyelemmel, az esetleges párhuzamosságok megszüntetése érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. október 31. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MMA elnökével együttműködésben intézkedjen az MMA által
létrehozni tervezett művészetelméleti kutatóintézet elhelyezésére alkalmas, az állam tulajdonában lévő budapesti,
belvárosi ingatlan(ok) feltérképezése érdekében, és tegyen javaslatot a megfelelő ingatlan MMA tulajdonába adására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2017. (VII. 18.) AB határozata a Kúria Pkf.IV.24.863/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapításáról és a polgári perrendtartásról szóló 1952. III. törvény 234. § (1) bekezdésével és 237. §-ával kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Czine Ágnes alkotmánybíró
különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Kúria Pkf.IV.24.863/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenes,
azért azt megsemmisíti.
2. A  polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 234.  § (1)  bekezdésének és 237.  §-ának alkalmazása
során az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy amennyiben
a határozat közlésének időpontja a bíróság érdekkörében felmerülő okból vitatott, a fellebbezés elkésettség
miatt akkor utasítható el, ha kétséget kizáró módon megállapítható a határidő elmulasztása.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] Az indítványozó jogi képviselője útján (dr. Juhász M. Gábor ügyvéd, 1054 Budapest, Szemere utca 23. IV/1.)
alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
27.  §-a alapján a  Kúria Pkf.IV.24.863/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és
megsemmisítését kérve az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog sérelme miatt.
[2] Az indítványozó előadta, hogy sajtó-helyreigazítási pert indított az alperessel szemben, mely per 70.P.25.624/2014.
számon volt folyamatban a Fővárosi Törvényszék előtt. A bíróság 7. sorszám alatt hozta meg ítéletét, melyet tévesen
70.P.25.623/2014/7. szám alatt kézbesítettek a  jogi képviselő számára. 70.P.25.623/2014. számon ugyanazon jogi
képviselővel eljáró másik felperes által ugyanazon alperes ellen ugyanazon sajtóközleménnyel összefüggésben
indított másik sajtó-helyreigazítási per volt folyamatban. Ebben az  eljárásban a  bíróság szintén 7. sorszám alatt
hozta meg ítéletét.
[3] Az indítványozó ügyében született ítélet téves számozása folytán a  Fővárosi Törvényszék a  két ítéletet azonos
sorszám alatt postázta (vagyis a  két vétíven ugyanaz az  iratszám szerepelt) ugyanannak a  jogi képviselőnek.
A  kézbesítésre azonban eltérő időpontokban került sor. Az  indítványozó fellebbezéssel élt az  ítélet ellen, egyben
kijavítás iránti kérelmet terjesztett elő az  ügyszám elírása miatt. Az  elsőfokú bíróság a  hibát kijavította (a kijavító
végzésben a bíróság szintén helytelen ügyszámot tüntetett fel, mert elírta az évszámot, az ítéleten található javítás
azonban már helyes), a fellebbezést pedig az ügy irataival együtt felterjesztette a másodfokú bírósághoz. A Fővárosi
Ítélőtábla az indítványozó fellebbezését mint elkésettet 2.Pf.20.767/2015/2. számon hozott végzésével elutasította.
Megállapította, hogy mivel az elsőfokú ítéletet 2015. április 20-án kézbesítették az indítványozó jogi képviselőjének,
ezért a fellebbezési határidő május 5-én lejárt, a május 8-án előterjesztett fellebbezés így késve érkezett. A végzés
ellen az  indítványozó fellebbezéssel élt, melyben előadta, hogy ügyében az  elsőfokú ítéletet 2015. április 23-án
kézbesítették. Ennek alátámasztásaként csatolta az elsőfokú ítéletet tartalmazó boríték másolatát, illetve a magyar
Posta Zrt. által kiállított hivatalos postai igazolást arról, hogy a  borítékon megjelölt ragszámú küldeményt mikor
(2015. április 23. napján) és milyen címre kézbesítették. Utalt arra, hogy az  ítéleten eredetileg tévesen szerepelt
az ügyszám, illetve kifejtette, hogy álláspontja szerint a tévedést az okozhatta, hogy jogi képviselője eljárt egy másik
felperes ügyében is, és az abban született ítéletet kézbesítették az ügyvédnek április 20-án.
[4] Az ítélőtáblai végzést a  Kúria az  alkotmányjogi panasszal támadott végzésével helybenhagyta. A  Kúria kifejtette,
hogy az  indítványozó által felhozott bizonyítékok nem cáfolták meg az  ítélőtáblai végzésben megfogalmazott
indokokat: „Az elsőfokú bíróság ítéletéhez csatolt kézbesítési vétívek egyértelműen 2015. április 20-ai kézbesítést
tanúsítottak. Ezen a  vétíven feltüntetett ügyszám ugyan pontatlan volt, de ugyanez a  pontatlanság volt
megtapasztalható a  kézbesített ítéleten is, amelynek a  kijavítására csak később kerülhetett sor. A  felperes által
csatolt postai igazolás, továbbá a  boríték más ragszámot tartalmaztak, mint amelyen a  perbeli elsőfokú ítélet
kézbesítése történt, ezért az a jelen esetben bizonyítékként nem volt értékelhető.”
[5] Az indítványozónak az alkotmányjogi panaszban kifejtett érvelése szerint tényszerűen rögzíthető, hogy a Fővárosi
Törvényszék kezelőirodája összekeverte a  vétíveket, és a  70.P.25.623/2014/7. számú ítélet vétívét csatolta
az indítványozó ügyében született ítélethez. Kiemelte, hogy a másik ügyben közvetlenül az ügyvéd postafiókcímére
címezték a  borítékot, míg az  ő ügyében téves címet tüntettek fel. Emiatt történhetett az, hogy az  egyébként egy
napon postára adott iratok eltérő napokon kerültek a  jogi képviselő postafiókjába, hisz a postán a címhez tartozó
postafiók beazonosítása több időt vesz igénybe, emiatt az  később kerül be a  postafiókba, mintha a  borítékon
közvetlenül a  postafiók címét tüntetik fel. Kifejtette, hogy a  Kúria ezt a  hibát nem tárta fel, csak a  fellebbezéssel
érintett ügy iratait vizsgálta meg, a  másik ügyét nem. Az  indítványozó szerint az  általa előadottakat igazolhatja
az a  tény is, hogy az elsőfokú bíróság a  fellebbezést elkésettség okán nem utasította el, hanem azt a periratokkal
együtt felterjesztette a másodfokú bírósághoz.
[6] Az alkotmányjogi panaszban az  indítványozó azért állította, hogy megsértették a  jogorvoslathoz való jogát
[Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdés], mert a másik ügyben a másodfokú bíróság (részben helyt adva a keresetnek)
helyreigazításra kötelezte az  alperest, s az  ő ügyében is hasonló döntés lett volna várható. Az  indítványozó
fellebbezését azonban a másodfokú bíróság érdemben nem vizsgálta meg.
[7] Az Alkotmánybíróság megkereste az  elsőfokú bíróságot a  70.P.25.624/2014. és a  70.P.25.623/2014. ügy iratainak
megküldése céljából.
[8] Az Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt 2016. december 13. napján befogadta. Úgy találta, hogy
az  Abtv. 29.  §-ában foglalt feltételek a  következők szerint teljesültek. A  jogorvoslathoz való jog a  törvényben
meghatározott feltételek mellett gyakorolható. Ennek egyik eleme, hogy a fellebbező fél határidőn belül nyújtsa be
a fellebbezését. A határidőben benyújtott fellebbezést a bíróság – az egyéb feltételek teljesítése esetén – érdemben
vizsgálja, egyébként azonban hivatalból elutasítja. A fellebbezési határidő megtartása a fellebbező fél érdekkörébe
tartozik, vizsgálata a szabályozás alapján – hivatalból – a bíróság feladata. A jelen ügy azt az alkotmányjogi kérdést
veti fel, hogy ha a  fellebbezési határidő számítása szempontjából jelentős kézbesítési időpont a bíróság hibájából
nem állapítható meg, és a bíróság ennek ellenére hivatalból elutasítja a fellebbezést, akkor sérül-e a jogorvoslathoz
való alapjog.
II. [9] Az alkotmányjogi panasz megalapozott.
 [10] Az Alaptörvény XXVIII.  cikk (7) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan
bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. „A jogorvoslathoz való
jog olyan alkotmányos alapjog, amely tárgyát tekintve a bírói, illetőleg a hatósági (más közigazgatási) döntésekre
terjed ki, tartalmát tekintve pedig azt kívánja meg, hogy valamennyi, az érintett jogát vagy jogos érdekét (helyzetét)
érdemben befolyásoló érdemi határozat felülvizsgálata érdekében legyen lehetőség más szervhez, vagy azonos
szerv magasabb fórumához fordulni.” {3064/2014. (III. 26.) AB határozat, Indokolás [15]} A jogorvoslat biztosításának
követelménye az  érdemi határozatokra vonatkozik. Annak vizsgálata során, hogy mely döntés minősül ilyennek,
a döntés személyre gyakorolt hatása és a tárgya meghatározó, vagyis az, hogy a döntés lényegesen befolyásolta-e
az  érintett helyzetét, jogait. {18/2016. (X. 20.) AB határozat, Indokolás [16]} A  jogorvoslathoz való jog törvényben
meghatározottak szerint gyakorolható, ezért az  egyes eljárásokban eltérő szabályozás lehetséges. Az  Alaptörvény
megköveteli, hogy a  jogorvoslati jog nyújtotta jogvédelem hatékony legyen, vagyis ténylegesen érvényesüljön
és képes legyen a  döntés által okozott sérelem orvoslására. A  jogorvoslat jogának hatékony érvényesülését
számos tényező befolyásolhatja, így többek között a  felülbírálati lehetőség terjedelme, a  jogorvoslat elintézésére
meghatározott határidő, vagy a sérelmezett határozat kézbesítésének szabályai és megismerhetőségének tényleges
lehetősége. Minden jogorvoslat lényegi, immanens eleme továbbá a  jogorvoslás lehetősége, vagyis a  jogorvoslat
fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a  jogsérelem orvosolhatóságát {3064/2014. (III. 26.) AB határozat,
Indokolás [15]}. A  jogorvoslatot elbíráló szerv nem köteles a  kérelemnek minden körülmények között helyt adni,
az  azonban feltétlenül szükséges, hogy az  eljárási szabályok által meghatározott keretek között a  jogorvoslati
eljárást lefolytassák és a jogorvoslati kérelemben írtakat a jogszabályban foglaltak szerint érdemben megvizsgálják.
A  jogorvoslati út igénybevételének nem előfeltétele valamely jog – esetleg alapjog – tényleges sérelmének
a  bekövetkezése, elegendő, ha az  érintett megítélése szerint jogát (jogos érdekét) sérti a  támadott döntés.
A jogorvoslathoz való jog mint alapjog sérelme tehát akként is megvalósulhat, hogy más (alap)jogi sérelem esetleg
nem állapítható meg az ügyben {3064/2014. (III. 26.) AB határozat, Indokolás [16]–[17]}.
[11] A jelen ügyben az  indítványozó az  elsőfokú ítélettel, vagyis az  ügyben született érdemi határozattal szemben
nyújtott be fellebbezést, melyet a  bíróság hivatalból elutasított. A  bírósági ítéletekkel szemben igénybe vehető
rendes perorvoslat a  fellebbezés, melyet a  jogalkotó az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében meghatározott
jogorvoslathoz való jog biztosítása érdekében szabályozott a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényben
(a továbbiakban: Pp.). A jogorvoslathoz való alapjog érvényesülése a fent bemutatott alkotmánybírósági gyakorlat
fényében nem azt kívánja meg, hogy az  indítványozó fellebbezésében foglalt kérelemnek a  másodfokú eljárás
eredményeként feltétlenül helyt kell adni. E  tekintetben lényegtelen, hogy a  másik, hasonló tárgyú ügyben
a másodfokú bíróság milyen ítéletet hozott. Az alapul szolgáló ügyben felmerült helyzet kapcsán a jogorvoslathoz
való alapjogból fakadó azon követelmény kerül középpontba, hogy az  eljárási szabályok által meghatározott
keretek között a  jogorvoslati eljárást lefolytassák, és a  jogorvoslati kérelemben írtakat a  jogszabályban foglaltak
szerint érdemben megvizsgálják. Az indítványozó ugyanis az elsőfokú ítélet elleni fellebbezése érdemi elbírálásának
lehetőségétől esett el, mikor a  bíróságok elkésettnek minősítették a  fellebbezését, és ezért azt hivatalból
elutasították. Jogorvoslathoz való alapjogának sérelme tehát ebben az összefüggésben merül fel.
[12] A jogorvoslathoz való alapjog érvényesülése tevékeny közreműködést követel az  állam részéről. Egyrészt
a jogalkotónak meg kell alkotnia azokat az eljárási szabályokat, melyek szerint ez az alapjog gyakorolható, másrészt
pedig a jogalkalmazók kötelesek e szabályokat követve eljárni. A fél akkor tudja tehát gyakorolni a jogorvoslathoz
való alapjogát, ha a bíróságok az alapjog érvényesítésére rendelt jogszabályi előírások szerint járnak el.
[13] Az Alkotmánybíróság értelmezésében jogorvoslati jogukat a  jogosultak is csak a  törvényben meghatározott
feltételek mellett gyakorolhatják. Ezen feltételek egyike a  fellebbezési határidő, melynek előírása és megtartatása
nélkülözhetetlen a  perek észszerű időn belül való elintézése szempontjából, de jelentősége van a  jogbiztonság,
az abból fakadó jogerő biztosítása, illetve a végrehajthatóság kapcsán is.
[14] Ha a törvényben előírt határidőt a fellebbezésre jogosult önhibájából nem tartja meg, akkor ennek következményeit
neki kell viselnie. A  fél ilyen esetben ezért nem hivatkozhat alappal alapjogának sérelmére, ha fellebbezését
elkésettség miatt hivatalból elutasítják.
[15] A fellebbezési határidő ugyanakkor biztosítékot is jelent a  fél számára. Egyrészt a  rendelkezésére álló idő alatt
megfontolhatja, él-e jogorvoslati jogával, s ha úgy dönt, igen, akkor a  jogszabályi előírásoknak megfelelő
fellebbezését elkészítheti. A határidő és az egyéb törvényi feltételek megtartása másrészt garancia arra, hogy a fél
fellebbezési kérelme érdemben elbírálást nyer. Ha a bíróság a törvényi feltételeknek megfelelő fellebbezést mégsem
bírálja el érdemben, ezzel a  fellebbező felet valójában az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében biztosított
jogorvoslathoz való alapjogától fosztja meg.
[16] A Pp. 234. § (1) bekezdése értelmében a fellebbezés határideje a határozat közlésétől (219. §) számított tizenöt nap.
A 219. § (1) bekezdés a) pontja szerint kézbesítés útján kell közölni az ítéletet a felekkel. Az indítványozónak tehát
a kézbesítéstől számított tizenöt nap állt rendelkezésre arra, hogy fellebbezését az elsőfokú bíróságnál a Pp. előírásai
szerint benyújtsa. Ez a határidő törvényi határidő, ezért csak akkor volna meghosszabítható [Pp. 104. § (1) bekezdés]
vagy lerövidíthető a  bíróság által, ha erre a  törvény kifejezett felhatalmazást adna. Mivel azonban ilyen törvényi
felhatalmazás nincs, bírói döntéssel a fellebbezési határidő nem változtatható meg.
[17] Az indítványozó az  alkotmányjogi panaszában nem kifogásolta, hogy a  törvényben biztosított határidő elégtelen
lett volna fellebbezése előterjesztésére. Indítványát azért terjesztette elő, mert véleménye szerint a  bíróságok
az alapjogát sértő módon alkalmazták a törvényi előírásokat: tévesen állapították meg a kézbesítés időpontját és így
lerövidítették a fellebbezés benyújtására a Pp. alapján nyitva álló határidőt.
[18] A fent kifejtettek fényében lényeges, hogy az elsőfokú ítéletet mikor kézbesítették a fellebbező félnek. A kézbesítés
tényének és időpontjának igazolására (bizonyítására) szolgál a  tértivevény (vétív), mely a  postai kézbesítést
követően bekerül a  bírósági iratokba. Ez  alapján ellenőrzik a  bíróságok a  fellebbezési határidő megtartását.
A  tértivevény akkor alkalmas a  fellebbezési idő megtartásának igazolására, ha abból beazonosítható, hogy kinek,
milyen iratot és mikor kézbesítettek.
[19] A postai szolgáltatások nyújtásának és a  hivatalos iratokkal kapcsolatos postai szolgáltatás részletes szabályairól,
valamint a  postai szolgáltatók általános szerződési feltételeiről és a  postai szolgáltatásból kizárt vagy feltételesen
szállítható küldeményekről szóló 335/2012. (XII. 4.) Korm. rendelet 28.  § (2)  bekezdése szerint a  hivatalos irat
feladásához rendszeresített kötelezően alkalmazandó belföldi és nemzetközi tértivevény tartalmi és formai
követelményeit az  Egyetemes Postai Közszolgáltatási Szerződés (a továbbiakban: Szerződés) tartalmazza.
E Szerződés 8. számú mellékletének 2. pontja sorolja fel, hogy mit kell feltüntetni a tértivevény előoldalán. Eszerint:
„[a] nyomtatvány tartalmazza a  következő adatok feljegyzésére szükséges részeket megfelelő elkülönítéssel: […]
b) az irat feladóját, számát, fajtáját, mellékleteit;”. A Szerződés 8. számú mellékletének 4. a) pontja azt is előírja, hogy
a bíróságnak ebben a részben pontosan fel kell tüntetnie a kézbesíteni szándékozott irat számát, fajtáját.
[20] A jelen ügyben azonban a  bíróság tévedése miatt két különböző ügyben ugyanolyan ügyszámot kapott
az  írásba foglalt elsőfokú ítélet, emiatt a  tértivevényeken is ezt az egyetlen ügyszámot tüntették fel a két ügyben.
A  tértivevények B) része alapján ezért nem volt megállapítható, melyik tértivevénnyel kézbesítették az  egyik, és
melyikkel a  másik ügyben született ítéletet. Márpedig a  visszaérkező tértivevényeket alapvetően a  feltüntetett
ügyszám alapján csatolják az iratokhoz.
[21] A Kúria a  támadott végzésében ennek ellenére tényként kezelte, hogy a  kézbesítés az  ügyben hozott és írásba
foglalt ítélethez csatolt tértivevénnyel történt az  indítványozó jogi képviselője számára. Az  ügyszámmal
kapcsolatban azt rögzítette, hogy azt ugyan a tértivevényen pontatlanul tüntették fel, de ugyanez a pontatlanság
volt megállapítható az  eredeti ítéleten is. Ezt csak utóbb javították ki. Nem foglalkozott azzal, hogy ugyanannak
a címzettnek ugyanezt az ügyszámot tartalmazó másik tértivevénnyel egy másik ügyben is kézbesítettek egy másik
ítéletet, a két tértivevény pedig eltérő kézbesítési időpontokat igazolt. Így nem tért ki arra sem, hogy az  ítélethez
hozzácsatolt tértivevényről valóban megállapítható-e – az  irodai hozzácsatoláson kívül –, hogy a  konkrét
körülményeket mérlegelve ez  igazolja-e a  perbeli ítélet indítványozó részére történt kézbesítésének az  idejét, és
esetleg nem a másik ügy irataiba becsatolt tértivevény. A Kúria mint másodfokú bíróság az indítványozónak az ezzel
kapcsolatos érveire nem reagált.
[22] Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza: nem feladata annak kiderítése, valójában melyik ítéletet melyik tértivevénnyel
és melyik napon kézbesítették az  indítványozó jogi képviselőjének, és mikor indult a  fellebbezési határidő a  két
ügyben. Az  Alkotmánybíróságra tartozó kérdés azonban annak megítélése, hogy ha valamely hiba folytán,
különösen, ha ez  a  hiba visszavezethető a  bíróság tévedésére, nem állapítható meg egyértelműen a  jogorvoslati
határidő kezdete és ezáltal a  vége sem, akkor ennek hátrányos következményei a  félre háríthatóak-e, vagyis
megfosztható-e a törvényben meghatározott feltételekkel gyakorolható jogorvoslati jogától.
[23] Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza: az  alapjogi vonatkozásra figyelemmel a  bíróságoknak különösen
körültekintően kell vizsgálniuk azt, hogy a fellebbező fél a fellebbezési határidőt megtartotta-e. A fellebbezést csak
akkor lehet hivatalból elutasítani, ha a fél alátámasztható módon határidőn túl terjesztette elő a fellebbezését. Bár
a  feltételek teljesítése a  fél érdekkörében jelentkezik, az  igazolására szolgáló bizonyítékok felett nem rendelkezik
teljes körben, azokra nincs feltétlen ráhatása. Ezért, ha a  fél a  bíróság szabálytalan eljárása miatt kerül abba
a  helyzetbe, hogy a  fellebbezési határidő megtartása vagy meg nem tartása megalapozottan nem dönthető
el, ennek hátrányos jogkövetkezményeit nem lehet a  fellebbező félre terhelni, vagyis alapos indok nélkül
a jogorvoslathoz való jogától nem fosztható meg.
[24] A jelen ügyben a  bíróság nem járt el kellő körültekintéssel akkor, amikor arról döntött, a  fellebbező fél határidőn
belül nyújtotta-e be fellebbezését. Nem vizsgálta meg, de nem is vette számításba az indítványozó azon érvelését,
hogy egy másik ügyben ugyannak a jogi képviselőnek ugyanolyan szám alatt kézbesítettek egy másik ítéletet. Úgy
hárította az  eljáró bíróság az  elkésettség jogkövetkezményeit az  indítványozóra, hogy az  ügyszámnak az  ítéleten
és a  tértivevényen való elírásából fakadó beazonosítási nehézséget nem vette figyelembe, az  ezzel kapcsolatos
indítványozói érveléssel nem foglalkozott. Mindezzel pedig megsértette az  indítványozó jogorvoslathoz való
alapjogát.
[25] Következetes gyakorlata értelmében az  Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre arra, hogy a  bíróság által
megállapított tényállást megkérdőjelezze, tartózkodik annak vizsgálatától, hogy a bírósági döntések indokolásában
megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy a  jogalkalmazó
helytállóan értékelte-e az  eljárásban beszerzett bizonyítékokat és az  előadott érveket {lásd például: 3242/2016.
(XI. 18.) AB végzés, Indokolás [22]}. Jelen ügyben a  Kúria támadott végzésében tényként állapította meg, hogy
az  elsőfokú ítéletet az  indítványozó jogi képviselője számára az  iratokba becsatolt tértivevénnyel kézbesítették.
Az  Alkotmánybíróság ennek a  ténymegállapításnak a  helyességét az  alkotmányjogi panaszban előadottak
és a  bírósági iratok alapján azért kérdőjelezte meg, mert az  Alkotmánybíróság megítélése szerint a  bíróság
a fellebbezés elutasításáról a közvetlen alapjogi vonatkozás figyelembevétele nélkül határozott, és az indítványozó
érvelésére nem válaszolt. Az  eljárási típusú alapjogok érvényesítése kapcsán az  Alkotmánybíróság nem tudná
megfelelően teljesíteni alaptörvényvédő feladatait, ha csupán a  jogszabályi rendelkezések alkotmánnyal
összhangban álló értelmezési tartományát jelölhetné ki, de – az  iratokból megállapíthatóan – nyilvánvalóan
alapjogsértő eljáráson alapuló (és adott esetben a  törvényi rendelkezésekkel egyértelműen ellentétes) bírósági
határozatot nem semmisíthetné meg.
[26] Mindezeket egybevetve sem törekszik az  Alkotmánybíróság arra, hogy a  bíróságok fellebbezési feltételek
megtartásának vizsgálatára vonatkozó döntéseit törvényességi szempontból felülbírálja. A fellebbezésre vonatkozó
törvényi követelmények vizsgálata és az alapjog gyakorolhatóságának összefonódása miatt azokban az ügyekben
tartja indokoltnak az alkotmányossági célú felülvizsgálatot, ahol a bírói döntés nem ad törvényen alapuló, logikus
indokot a fellebbezés elutasítására.
[27] A fentiekre tekintettel az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Kúria Pkf.IV.42.863/2015/2. számú végzése
alaptörvény-ellenes: sérti az  indítványozónak az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésében foglalt jogorvoslathoz
való alapjogát. Ezért a bírói döntést az Abtv. 43. § (1) bekezdése alapján megsemmisítette.
III. [28] Az Abtv. 46.  § (3)  bekezdése alapján az  Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
határozattal megállapíthatja azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő és az  Alaptörvény rendelkezéseit
érvényre juttató alkotmányos követelményeket, amelyeknek a  vizsgált, illetve a  bírósági eljárásban alkalmazandó
jogszabály alkalmazásának meg kell felelnie. „Az Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panasz alapján indult
eljárásokban kiemelt feladatának tekinti, hogy a jogszabályoknak olyan értelmezését fogadja el, amely összhangban
áll az  Alaptörvényben biztosított jogok érvényesülésével. Ennek során – az  Abtv. 46.  § (3)  bekezdésében
előírtakra figyelemmel – az  Alkotmánybíróság kötelessége, hogy a  hatáskörei gyakorlása során megállapítsa
azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő és az  Alaptörvény rendelkezéseit érvényre juttató alkotmányos
követelményeket, amelyeket a  jogszabályok értelmezése és alkalmazása során a  jogalkalmazóknak feltétlenül
szükséges érvényesíteniük” {2/2017. (II. 10.) AB határozat, Indokolás [89]}.
[29] A Pp. 234.  § (1)  bekezdése szerint „[a] fellebbezés határideje a  határozat közlésétől (219.  §) számított tizenöt
nap, váltóperekben három nap”. A  237.  § szerint, ha a  fellebbezés elkésett, az  elsőfokú bíróság a  fellebbezést
hivatalból elutasítja. Ezeknek az  egyértelmű jogszabályi rendelkezéseknek az  alkalmazása viszonylag ritkán vet
fel nehézségeket. Előfordulhat azonban akkor, ha – miként erre a  jelen ügy is példát szolgáltathat – a  kézbesítés
időpontja nem állapítható meg. Erre figyelemmel az  Alkotmánybíróság szükségesnek látta, hogy az  Abtv. 46.  §
(3)  bekezdésében biztosított jogkörével éljen. Ezért megállapította: az  idézett szabályok alkalmazása során
az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdéséből fakadó alkotmányos követelmény, hogy amennyiben a  határozat
közlésének időpontja a bíróság hibájából nem állapítható meg, akkor az elkésettség jogkövetkezményeit nem lehet
a félre hátrányosan alkalmazni.
[30] Annak ellenére, hogy a  közlés időpontját szokásosan a  tértivevényen feltüntetett adatok alapján állapítják meg,
a bíróság nincs elzárva attól, hogy ezt a tényt más bizonyítékok alapján határozza meg. Ha azonban ez nem vezet
eredményre, és a közlés időpontja megalapozott módon nem határozható meg, akkor ez nem eshet a  fellebbező
fél terhére. Amennyiben bár a  rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a  határozat közlésének pontos ideje nem
állapítható meg, de azok alátámasztják a  közlés legutolsó lehetséges időpontját, a  bíróság ezt a  fellebbezési
határidő számítása szempontjából figyelembe veheti, mert a bizonytalanság nem esik a fellebbező fél hátrányára.
IV. [31] Az Alkotmánybíróság a  határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés második
mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2017. július 11. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
9/2015. (XI. 12.) MEKH rendelete az új földgáz árszabályozási ciklus megállapításáról.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133/A.  § 3.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A rendszerhasználati díj, a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 106. §-a szerinti külön díj, a csatlakozási díj
és az egyetemes szolgáltatás ára rendeletben meghatározott elemeinek új árszabályozási ciklusa 2017. január 1-től
2020. december 31-ig tart.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök