text:
111/2010. (IV. 9.) Korm. rendelete a szakmai vizsga megszervezésére vonatkozó engedély kiadásának és a vizsgaszervezési tevékenység ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Kormány a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 4/A. § (7) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján,
a 14. § tekintetében a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 94. § (3) bekezdés m) pontjában, továbbá a külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (1) bekezdésében, valamint a felsőoktatásról szóló
2005. évi CXXXIX. törvény 153. § (1) bekezdés 18. pontjában és (5) bekezdés a) és b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, és
a 15. § és a 17. § tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A szakmai vizsga szervezésére vonatkozó engedélyezési eljárás
1. § (1) A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény (a továb biak ban: Szt.) szerinti szakmai vizsga megszervezésére
vonatkozó engedély (a továb biak ban: engedély) akkor adható ki, ha az engedély kiadását kérelmező intézmény
(a továb biak ban: kérelmező intézmény)
a) a felnőttképzésről szóló törvény ben meghatározottak szerint akkreditált,
b) rendelkezik az 1. mellékletben meghatározott, a szakmai vizsgaszervezési tevékenységekhez kapcsolódó
általános személyi és tárgyi feltételekkel és azokat folyamatosan biztosítani képes,
c) rendelkezik a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről szóló miniszteri rendeletben foglalt
vizsgaszervezői feladatok ellátásának, továbbá a szakmai vizsgával kapcsolatos közokiratok, valamint
a központilag biztosított írásbeli vagy interaktív vizsgafeladatok biztonságos kezelésének módját tartalmazó
ügykezelési és titoktartási szabályzattal (a továb biak ban: ügykezelési és titoktartási szabályzat),
d) a kérelemben megjelölt, az Országos Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítés, részszakképesítés, szakképesítés-elágazás, szakképesítés-ráépülés (a továb biak ban együtt: szakképesítés) tekintetében – szakképesítésenként legalább egy vizsgahelyszínre vonatkozóan – rendelkezik a szakmai vizsga vizsgatevékenységeihez
szükséges, az 1. mellékletben meghatározott személyi és tárgyi feltételekkel, és azokat folyamatosan biztosítani
képes,
e) rendelkezik a szakképesítésért felelős miniszter által az Szt.-ben foglalt felhatalmazás alapján kiadott rendeletben
meghatározott speciális szakmai, tárgyi és személyi feltételekkel,
f) nem áll a vizsgaszervezési tevékenységtől való eltiltás hatálya alatt, és
g) szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban vagy igazolja, hogy nem rendelkezik az adózás rendjéről szóló
törvény szerint köztartozással és nem áll csőd- vagy felszámolási eljárás vagy végelszámolás alatt.
(2) Az engedély kiadására az a)–g) pontban meghatározott feltételek együttes fennállása esetén kerülhet sor.
2. § (1) Az engedély kiadása iránti kérelem – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény ben
foglaltakon túl – tartalmazza:
a) a kérelmező intézmény szakmai vizsga szervezéséért felelős szervezeti egységének megjelölését, címét,
elérhetőségét;
b) a kérelmező intézmény vezetőjének nevét és elérhetőségét;
c) közoktatási intézmény esetén az OM azonosító számot;
d) a kérelmező intézmény akkreditációs lajstromszámát;
e) a szakképesítés megnevezését és azonosító számát, amely tekintetében a kérelmező a vizsgaszervezésre jogosító
engedélyt kíván szerezni. Ha a szakképesítés szakképesítés-ráépüléssel egészül ki, vagy szakképesítéselágazásokat tartalmaz, úgy a kérelemben azon szakképesítés-ráépülést, vagy szakképesítés-elágazást kell
feltüntetni, amely tekintetében a kérelmező vizsgaszervezésre jogosító engedélyt kíván szerezni;
f) szakképesítésenként legalább egy vizsgahelyszín pontos címmel történő megjelölését, ahol a kérelmező
intézmény az engedély hatálya alatt folyamatosan biztosítja a szakmai vizsga vizsgatevékenységeinek lebonyolításához szükséges személyi és tárgyi feltételeket;
g) annak megjelölését, hogy az f) pont szerinti vizsgahelyszín tekintetében a kérelmező intézmény hogyan biztosítja
a szakmai vizsga vizsgatevékenységeinek lebonyolításához szükséges tárgyi eszközöket.
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a szakmai vizsga szervezését végző szervezeti egység bemutatását, így
aa) a vizsgaszervező egység szervezetben elfoglalt helyét, irányítását,
ab) a szakmai vizsga szervezéséért közvetlenül felelős személyek számának, iskolai és szakmai végzettségének,
szakmai gyakorlatának, betöltött munkakörének ismertetését,
ac) a vizsgaszervezési tevékenység ellátására rendelkezésre álló tárgyi feltételek ismertetését;
b) a vizsgaszervezésre vonatkozó ügykezelési és titoktartási szabályzatot;
c) a kérelmező intézmény vizsgaszervezési és lebonyolítási tevékenységének folyamatleírását, csatolva egy
kérelmezett szakképesítéshez kapcsolódó vizsgarend és vizsgaprogram bemutatását 20 fő vizsgázóra vetítve;
d) a vizsgafolyamat rögzítését és dokumentálását szolgáló eszközök bemutatását;
e) a szakmai vizsga lebonyolításához szükséges, az 1. mellékletben meghatározott személyi és tárgyi feltételeknek
való megfelelés részletes bemutatását;
f) nem saját tulajdonú tárgyi eszközök esetén annak okirattal történő bizonyítását, hogy azok a szakmai vizsga
megszervezéséhez, lebonyolításához folyamatosan rendelkezésre állnak;
g) a kérelmező intézmény arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy az Országos Képzési Jegyzék szerinti szakmacsopor
tonkénti bontásban mely tervezési statisztikai régiókban kíván szakmai vizsgát szervezni;
h) ha a kérelmező intézmény nem szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, a köztartozás-mentességét
igazoló 30 napnál nem régebbi közokiratot. 3. § (1) A szakmai vizsga szervezését engedélyező hivatal (a továb biak ban: Hivatal) az engedély kiadása iránti kérelemről
szakértő bevonásával, helyszíni szemle tartását köve tően hoz döntést.
(2) Az engedélyezési eljárásban szakértőként – a szakképesítésért felelős miniszter véleményének kikérésével –
az a személy rendelhető ki, aki az országos szakmai vizsgaelnöki névjegyzékbe való felvétel anyagi jogi feltételeinek
megfelel és rendelkezik a kérelmezett szakképesítés tekintetében a vizsgaszervezési feltételek fennállásának
vizsgálatához szükséges szakértelemmel.
(3) A szakértőt szakmacsoportonként kell kijelölni. A szakértő legfeljebb 10 szakképesítés tekintetében rendelhető ki
egyidejűleg a vizsgaszervezési feltételek fennállásának vizsgálatára.
4. § (1) A nyilvántartásba vett intézmény további szakképesítés vizsgaszervezési jogának megszerzésére irányuló kérelme
esetén a 1–3. §-ban foglaltak szerint kell eljárni.
(2) A Hivatal erre irányuló kérelem alapján törli a nyilvántartásból azt a szakképesítést, amelynek tekintetében
a nyilvántartásba vett intézmény vizsgaszervezési tevékenységet a továb biak ban ellátni nem kíván.
(3) A nyilvántartásba vett intézmény a nyilvántartásban szereplő adatainak változását annak bekövetkezésétől számított
90 napon belül bejelenti a Hivatalnak.
5. § (1) A nyilvántartásba vett intézmény minden év január 30-ig szakmacsoport szerinti bontásban és tervezési statisztikai
régiónként tájékoztatja a Hivatalt a tárgyévet megelőző évben szervezett vizsgák számáról, továbbá arról, hogy
a tárgyévben mely régiókban tervezi szakmai vizsgák szervezését.
(2) A Hivatal az (1) bekezdés szerinti adatokat összesítve megküldi a szakképesítésért felelős miniszternek és az állami
szakképzési és felnőttképzési intézetnek.
2. A szakmai vizsgát szervező intézmény vizsgaszervezési tevékenységének ellenőrzése
6. § (1) A Hivatal az Szt. szerinti szakmai vizsgát szervező intézmény (a továb biak ban: vizsgaszervező intézmény) vizsgaszervezési tevékenységének ellenőrzését
a) hivatalból legalább 4 évente, vagy
b) a szakképesítésért felelős miniszter kezdeményezése alapján, vagy
c) ha a szabálytalanságról bármely módon tudomást szerez, hivatalból
végzi.
(2) A Hivatal ellenőrzési tevékenységét a 3. § (2) bekezdése szerinti szakértő bevonásával végzi.
(3) Nem járhat el szakértőként az ellenőrzésben az a személy, aki a kérelmező intézmény engedélyezési eljárásában
szakértőként már közreműködött, vagy az ellenőrzés alá vont időszakban a vizsgaszervező intézménynél vizsgaelnöki
feladatokat látott el.
(4) A Hivatal ellenőrzési jogköre
a) az engedély alapjául szolgáló általános szakmai, tárgyi és személyi feltételek folyamatos fennállásának
vizsgálatára,
b) a szakképesítésért felelős miniszter által az Szt.-ben foglalt felhatalmazás alapján kiadott rendeletben
meghatározott speciális szakmai, tárgyi és személyi feltételek folyamatos fennállásának vizsgálatára,
c) a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről szóló miniszteri rendeletben meghatározott
vizsgaszervezéssel összefüggő kötelezettségek teljesítésének vizsgálatára,
d) a nyilvántartásba vett intézmény bejelentett adatainak vizsgálatára,
e) a lebonyolított szakmai vizsga jogszerűségének vizsgálatára
terjed ki.
(5) Az ellenőrzés elősegítése céljából a vizsgaszervező intézmény a szakmai vizsga során az egyes vizsgatevékenységek
lebonyolításának helyszínét, személyi és tárgyi feltételeit, azok biztosításának módját írásban rögzíti, amelyet
a szakmai vizsgabizottság elnöke és tagjai aláírásukkal hitelesítenek. Ezt a dokumentumot csatolni kell a vizsgaszervező intézménynél őrzött szakmai vizsga dokumentumaihoz és a szakmai vizsgát követő 5 évig meg kell őrizni.
(6) A Hivatal a szakképesítésért felelős miniszter által kezdeményezett ellenőrzés eredményéről értesíti a szakképesítésért
felelős minisztert.
7. § A Hivatal az ellenőrzéssel összefüggésben
a) minden év február 28-ig éves ellenőrzési tervet készít,
b) kiválasztja és felkészíti az ellenőrzést végző szakértőket,
c) évente beszámolót készít az ellenőrzés tapasztalatairól és a tárgyévet követő év február 28-ig megküldi
a szakképesítésért felelős miniszternek. 3. A szakmai vizsgát szervező intézménnyel szemben kiszabható bírság
8. § (1) A szakképesítésért felelős miniszter a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló jogszabály szerinti kötelező
legkisebb munkabér (a továb biak ban: minimálbér) havi összege ötszörösének megfelelő mértékű bírságot szab ki,
ha a vizsgaszervező intézmény a szakmai vizsga szakmai ellenőrzése során feltárt jogszabálysértést a szakképesítésért
felelős miniszter az Szt. szerinti intézkedése ellenére nem szüntette meg.
(2) A Hivatal a minimálbér havi összege hétszeresének megfelelő mértékű bírságot szab ki, ha a vizsgaszervező intézmény
a törzslapok megküldésére, vagy kijavítására vonatkozó kötelezettségének a Hivatal az Szt. szerinti intézkedése
ellenére nem tett eleget.
(3) A Hivatal a minimálbér havi összege ötszörösének megfelelő mértékű bírságot szab ki, ha a vizsgaszervező intézmény
a vizsgaszervezéssel összefüggő tevékenységének ellenőrzése során feltárt, a (2) bekezdés alá nem tartozó egyéb
jogszabálysértést a Hivatal az Szt. szerinti intézkedése ellenére nem szüntette meg.
(4) A Hivatal a szakmai vizsga szervezésére jogosító engedély hiányában vizsgaszervezési tevékenységet folytató
intézménnyel szemben a minimálbér havi összege tízszeresének megfelelő mértékű bírságot szab ki.
(5) A Hivatal által kiszabott bírságot a Munkaerőpiaci Alap (a továb biak ban: MPA) lebonyolítási számlájára kell befizetni.
A befizetett bírság összege az MPA képzési alaprészét illeti meg.
(6) A szakképesítésért felelős miniszter által kiszabott bírságot az általa vezetett minisztérium Igazgatási számlájára kell
befizetni.
4. Törlés a nyilvántartásból 9. § A Hivatal törli a nyilvántartásba vett intézményt a nyilvántartásból, ha az intézmény
a) azt kéri,
b) engedélyének az Szt. szerinti visszavonására kerül sor,
c) felnőttképzésről szóló törvény szerinti akkreditációjának a hatálya lejárt és az intézmény az akkreditáció újbóli
megadása iránt 90 napon belül nem terjesztett elő kérelmet vagy kérelmét elutasították,
d) akkreditációját a Felnőttképzési Akkreditáló Testület visszavonta,
e) az állami foglalkoztatási szerv által hozott, felnőttképzési tevékenységfolytatási tilalmat kimondó határozat
hatálya alatt áll. 5. Jogorvoslat 10. § Amennyiben a fellebbezési eljárásban szakértő kirendelése válik indokolttá, szakértőként a 3. § (2) bekezdése szerinti
személy járhat el.
6. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 1–14. § és a 16. § a kihirdetését követő 46. napon lép hatályba.
12. § E rendelet rendelkezéseit a hatályba lépésüket köve tően indult eljárásokban kell alkalmazni, az e rendelet hatálybalépését megelőzően indult eljárásokban a szakmai vizsga szervezésére való jogosultság feltételeiről szóló 34/2003.
(XII. 21.) OM rendeletnek az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
13. § E rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. cikkeinek való megfelelést szolgálja.
14. § (1) Az Oktatási Hivatalról szóló 307/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Ohr.) 1. § (1) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A Kormány – a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény ben (a továb biak ban: Kt.), a felsőoktatásról szóló
2005. évi CXXXIX. törvény ben (a továb biak ban: Ftv.), a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény ben (a továb biakban: Szt.), valamint a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény ben és más
jogszabályban meghatározott feladatok ellátására – Oktatási Hivatal (a továb biak ban: Hivatal) elnevezéssel központi
államigazgatási szervet hoz létre.”
(2) Az Ohr. 2. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A szakképzésért felelős miniszter az Szt. szerinti szakmai vizsga megszervezésére vonatkozó engedély kiadására
irányuló engedélyezési eljárás és a vizsgaszervezési tevékenységgel összefüggő ellenőrzési eljárás során hozott
döntéseknél gyakorolja a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság részére meghatározott jogosítványokat.”
(3) Az Ohr. 4/A. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(A Kormány a Hivatalt jelöli ki)
„c) az Szt. szerinti szakmai vizsga megszervezésére vonatkozó engedély kiadására irányuló engedélyezési eljárás
lefolytatására és a vizsgaszervezési tevékenységgel összefüggő ellenőrzési feladatok ellátására.”
(4) Az Ohr. 4/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Hivatal rendszeresen ellenőrzi a közoktatási szakértői tevékenység folytatását, az államilag elismert nyelvvizsgaközpontokat, a pedagógus-továbbképzések szervezőit, a Magyarországon működő felsőoktatási intézményeket,
a szakmai vizsga vizsgaszervezési feladatainak ellátását és valamennyi tevékenység tekintetében ellátja a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét
ellátó hatóság feladatait.”
15. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény egészségügyi intézményekben történő végrehajtásáról
 szóló 356/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R.) 4. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
16. § (1) Hatályát veszti a szakmai vizsga szervezésére való jogosultság feltételeiről szóló 34/2003. (XII. 21.) OM rendelet.
(2) A 12. §, a 14. §, a 15. § és a 17. §, valamint a 2. melléklet 2012. január 1-jén hatályát veszti.
(3) Ez a § 2012. január 2-án hatályát veszti.
17. § Nem lép hatályba a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény egészségügyi intézményekben
történő végrehajtásáról szóló 356/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet módosításáról szóló 75/2010. (III. 25.) Korm. rendelet
2. mellékletének 6. pontja.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1567/2019. (X. 4.) Korm. határozata a Hortobágy-Berettyó, Mezőtúr belterületi szakasz szabályozása érdekében szükséges előkészítési, tervezési feladatok forrásának biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Hortobágy-Berettyó, Mezőtúr belterületi szakasz szabályozása érdekében szükséges beruházás
(a  továbbiakban: Beruházás) előkészítésével, és jóváhagyja a Beruházás koncepcióját és helyszínét, az 1. melléklet
szerint;
2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a belügyminisztert jelöli ki;
 3. a  Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap terhére megvalósíthatósági tanulmány készítésére, hatástanulmány,
szakvélemények, szakértői tanulmányok készítésére, helyszínvizsgálat lefolytatására, engedélyezési dokumentáció
készítésére, illetve kivitelezési dokumentáció elkészítésére a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló
2019. évi LXXI. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére összesen
37 500 000 forintot biztosít, azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2020. december 31-ig kell megvalósítani;
4. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Beruházás előkészítési feladatainak finanszírozása érdekében 37 500 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XV.  Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi
Igazgatóságok cím javára, a 2. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: 2020. január 31.
Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 7. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti előkészítési fázisokat – amelynek keretében megvizsgálásra kerül a rekreációs
célú, hajózást kiszolgáló kikötő létesítésének és a  gyalogos-kerékpáros híd megvalósításának a  lehetősége –
a Beruházást az Országos Vízügyi Főigazgatóság valósítsa meg;
6. egyetért azzal, hogy a  Beruházás során létrejött építmények jövőbeni vagyonkezelője és üzemeltetője
a Körös-vidéki Vízügyi Igazgatóság legyen;
7. felhívja a belügyminisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
a felhasznált forrás összegéről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2021. január 30.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés, a  felelősök, valamint a  hazai és európai uniós források bevonása lehetőségének
bemutatásával.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2021. január 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2011. (XII. 13.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság között a jövedelemés a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Budapesten, 2011. február 28. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2011. LXXXIV. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2011. évi LXXXIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2011. július 4-i, 75. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság és
a Németországi Szövetségi Köztársaság között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás
elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, – Budapesten, 2011. február 28. napján aláírt
Egyezmény 30. cikkének (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Az Egyezmény a ratifikációs okmányok kicserélésének napját követő 30. napon lép hatályba...”
A ratifikációs okmányok kicserélésének napja: 2011. november 30.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2011. december 30.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2011. évi LXXXIV. törvény 4. §-ának (4) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság között a jövedelem- és a vagyonadók területén
a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló, Budapesten, 2011. február
28. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2011. évi LXXXIV. törvény 2. és 3. §-ai 2011. december 30-án, azaz
kettőezer-tizenegy, december harmincadikán hatályba lépnek.
Összhangban továbbá a 2011. évi LXXXIV. törvény 4. §-ának (4) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyar
Népköztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság között a kettős adóztatás elkerülésére a jövedelem-,
a hozadéki és vagyonadók területén Budapesten 1977. évi július 18-án aláírt Egyezmény, valamint az annak
kihirdetéséről rendelkező 1979. évi 27. törvényerejű rendelet 2012. január 1-jén, azaz kettőezer-tizenkettő, január
elsején hatályukat vesztik.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1623/2018. (XI. 29.) Korm. határozata az Európai Tett és Védelem Liga (APLE – Action and Protection League of Europe) létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Európai Tett és Védelem Liga (APLE – Action and Protection League of Europe) létrehozásával;
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott szervezet
létrehozásához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcímének a 49. Európai Tett
és Védelem Ligával kapcsolatos kiadások jogcímcsoporttal történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása során
4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – az 1. pont szerinti célok
megvalósítása érdekében gondoskodjon az Európai Tett és Védelem Liga (APLE – Action and Protection League of
Europe) létrehozása és szakmai feladatainak ellátása érdekében
a) a 2019. évben a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 49. Európai Tett és Védelem Ligával kapcsolatos kiadások jogcím javára egyszeri
525 000 000 forint,
b) a 2020. évtől a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet javára beépülő jelleggel 500 000 000 forint
forrás biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében a felmerülés ütemében, a 2019. évi központi költségvetés végrehajtása
során
 a b) pont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
129/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyarság megmaradása és a  magyar kultúra megőrzése érdekében a  kanadai diaszpórában végzett
fáradhatatlan munkája elismeréseként
Molnár András, Magyarország vancouveri tiszteletbeli főkonzulja, a Molnár Cégcsoport elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. február 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2003. (II. 28.) KE határozata vezérkari főnök kinevezéséről.
A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 7. §-a
(1) bekezdésének b) pontja, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 51. §-a (1) bekezdésének a) pontja,
valamint a 270. §-a alapján, jelenlegi beosztásából történő
felmentésével
2003. március 1-jei hatállyal kinevezem a Honvéd Vezérkar főnökévé
dr. Szenes Zoltán altábornagyot, a Honvédelmi Minisztérium, Honvéd Vezérkar, törzsigazgatóját.
Budapest, 2003. február 27. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
72/2018. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
Váradi Lászlót – 2018. július 1-jei hatállyal –,
Csaba Gábort – 2018. július 16-ai hatállyal –,
Balogh Istvánt – 2018. augusztus 1-jei hatállyal – és
Szilas Andrea Cecíliát – 2018. augusztus 21-ei hatállyal –
a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
107/2009. (XII. 15.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága elnöke megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (2) bekezdése alapján
– a Magyar Tudományos Akadémia elnöke és az oktatásért felelős miniszter közös javaslatára –
Kollár László Péter akadémikust, egyetemi tanárt 2009. december 10-ei hatállyal az Országos Tudományos Kutatási
Alapprogramok Bizottsága elnöki teendőinek ellátásával – három éves időtartamra – megbízom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1415/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Kühne + Nagel Szállítmányozási Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – szükség szerint az  általa kijelölt személy útján  –
gondoskodjon a  Magyarország Kormánya és a  Kühne + Nagel Szállítmányozási Korlátolt Felelősségű Társaság
(székhelye: 2071 Páty, Szent József út 4., cégjegyzékszáma: 13-09-084530) között kötendő stratégiai együttműködési
megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2017. (III. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Faix Nikolettát
a 2017. március 1. napjától 2020. február 29. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
122/2019. (III. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a XX. századi magyar és lengyel történelem eseményeinek emléket állító köztéri alkotások létrehozásában vállalt
szerepe, valamint a két nemzet közötti szolidaritás bemutatását szolgáló munkája elismeréseként
Adam Siwek történész, a  varsói Nemzeti Emlékezet Intézete Harc és Mártíromság Emlékét Megörökítő Irodájának
igazgatója részére,
a magyar–azeri kulturális kapcsolatok erősítését szolgáló tevékenysége, valamint számos nagy sikerű bakui magyar
zenei rendezvény megvalósításában betöltött szerepe elismeréseként
Afet Mikayilov, a Muslim Magomayev Azerbajdzsáni Állami Akadémiai Filharmónia igazgatóhelyettese részére,
a gyűrűelmélet egyik vezető hazai szakértőjeként végzett magas színvonalú, példaértékű kutatói és oktatói
munkája, valamint szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
Ágoston István matematikus, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kar Matematikai Intézete
Algebra és Számelmélet Tanszékének egyetemi docense részére,
az ausztráliai magyar nyelvű oktatás területén végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Albecz Judit, az AJ Legal ügyvédi iroda vezető ügyvédje és tulajdonosa, ausztráliai magyar nyelvtanár részére,
a magyarországi zsidóság történetének széles körű bemutatása, valamint a  brüsszeli magyar zsidó közösség
támogatása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Avi Tawil, az Európai Zsidó Közösségi Központ ügyvezető igazgatója részére,
a galambtenyésztés és a  postagalambászat népszerűsítését sokrétűen szolgáló szervezőtevékenysége
elismeréseként
Bacskai Sándor postagalambász, a Magyar Postagalambászokért Alapítvány alapítója és elnöke részére,
az erdélyi magyarság hitéletének gazdagítása és nemzeti öntudatának megerősítése érdekében végzett odaadó
szolgálata elismeréseként
Bálint Emil, a Csíkszeredai Szent Ágoston Plébánia plébánosa részére,
a település fejlesztése és lakóinak képviselete érdekében végzett példaértékű munkája elismeréseként
Balogh József, Szabadkígyós község polgármestere részére,
a segítségre szoruló gyermekek felkarolása és a  nehéz helyzetben lévő emberek támogatása érdekében végzett
tevékenysége, valamint emberségre és hazaszeretetre nevelő pedagógusi munkája elismeréseként
Balogh Sándor nyugalmazott pedagógus részére,
a hazai idősgyógyászati ellátás területén végzett példaértékű, holisztikus szemléletű gyógyítómunkája
elismeréseként
dr.  Bank Gyula Zsolt, a  Bács-Kiskun Megyei Kórház Krónikus Belgyógyászati Osztályának osztályvezető főorvosa
részére,
a szlovákiai magyar közösség és kultúra szolgálatában végzett több évtizedes településvezetői munkája
elismeréseként
Bárdos Gábor, Somorja város volt polgármestere részére,
a kárpátaljai magyarság megmaradása, valamint jogainak védelme érdekében végzett felelősségteljes közéleti
tevékenysége elismeréseként
Barta József, a  Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség ügyvezető alelnöke, a  Kárpátaljai Megyei Tanács első
elnökhelyettese részére,
a floridai magyar diaszpóra, illetve a  helyi református közösségek körében végzett több évtizedes önzetlen
szolgálata elismeréseként
Bodor Péter Pál, a Sarasotai Magyar Keresztyén Egyház lelkipásztora részére,
az együttes működése és kiegyensúlyozott pénzügyi helyzetének biztosítása érdekében végzett magas színvonalú
munkája elismeréseként
Bóka Tibor, a Honvéd Együttes Művészeti Nonprofit Kft. gazdasági igazgatója részére,
a kyokushin karate hazai és nemzetközi népszerűsítése, illetve fejlesztése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Borza József, az Oyama Karate Kyokushin Hungary Egyesület elnöke részére,
a Felvidéken élő magyarság megmaradása, valamint kultúrájának és hagyományainak ápolása érdekében végzett
munkája elismeréseként
Czajlik Jenő, a Magyar Közösség Pártja Dunatőkési Helyi Szervezetének elnöke, a Czajlik Ranch igazgatója részére,
a magyar építészeti közízlés formálásában, illetve a  szakmai közélet alakításában vállalt aktív szerepe, valamint
szakírói, szerkesztői és kiadói tevékenysége elismeréseként
Csanády Pál építészmérnök, a Metszet című folyóirat főszerkesztője részére,
Márton Áron püspök mellett végzett titkári munkája, valamint a kommunista elnyomás éveiben Jakab Antal püspök,
illetve Bálint Lajos és Jakubinyi György érsekek melletti több évtizedes szolgálata elismeréseként
Ft. Msgr. Csíki Dénes pápai káplán, kanonok, a Nyárádköszvényesi Római Katolikus Plébánia plébánosa részére,
a terület- és gazdaságfejlesztés témaköreiben folytatott kutatói tevékenysége, valamint több sikeres kutatótábor
megszervezését is magába foglaló oktatói munkája elismeréseként
Csizmadiáné dr.  Czuppon Viktória, a  Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Kara Vállalatgazdaságtan Intézeti
Tanszékének egyetemi docense részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolását fáradhatatlanul szolgáló, több évtizedes munkája
elismeréseként
Égi Pál, az 56-os Szövetség országos elnöke részére,
három és fél évtizedes lelkipásztori szolgálata során a  helyi közösség lelki, illetve kulturális életének gazdagítása,
valamint a határon túli magyarság megsegítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Erdélyi-Takács István, az Érdi Református Egyházközség lelkipásztora részére,
a szlovákiai magyar nyelvű színjátszást érzékeny szerepformálásaival gazdagító több évtizedes, sokoldalú művészi
pályája elismeréseként
Fabó Tibor Jászai Mari-díjas színművész részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc eseményeit hitelesen bemutató könyvei és filmjei elismeréseként
Filep Tibor Dénes történész, dokumentumfilm-rendező részére,
a település fejlődése érdekében közel két és fél évtizede végzett eredményes munkája elismeréseként
Forró Zsolt, Balatonfőkajár község polgármestere részére,
a GULÁG-ra elhurcolt gödreiek életútjának kutatása és megismertetése, valamint emlékének megőrzése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Gelencsér Gábor, Gödre község polgármestere részére,
a Magyar Unitárius Egyház és a Kárpát-medencei magyar közösség szolgálatában végzett több évtizedes, önzetlen
munkája elismeréseként
dr. Gellérd Judit unitárius lelkész, író részére,
a magyar népi iparművészeti hagyományok, különösen a  somogyi pásztorok által használt kézműves technika
megőrzését és továbbadását szolgáló, értékteremtő munkája elismeréseként
Gosztonyi Zoltán fa-, csont- és szarufaragó mester, a népművészet mestere részére,
a kassai és a környékbeli magyar vonatkozású történelmi emlékek, illetve emlékhelyek felkutatása, dokumentálása,
illetve megismertetése érdekében végzett munkája elismeréseként
Halász György, a Henszlmann Imre Történelmi Társaság elnöke részére,
a queenslandi magyarság hitének és identitásának megőrzését szolgáló odaadó munkája elismeréseként
Handl Róza, az Ausztráliai Magyar Református Egyház Queenslandi Kerületének tisztségviselője részére,
a település fejlesztése érdekében végzett példaértékű vezetői és közösségépítő munkája elismeréseként
Hebling Zsolt, Alsóörs község polgármestere részére,
Magyarország és a  hagyományos európai értékek, illetve az  üldözött keresztény közösségek melletti kiállása
elismeréseként
Hermann Tertsch Del Valle-Lersundi újságíró, az ABC spanyol napilap nemzetközi rovatának vezetője részére,
több évtizedes, példamutató oktatói-nevelői munkája, valamint a városban élő sajátos nevelési igényű gyermekek
integrációjában vállalt szerepe elismeréseként
Hetzmann-né Begala Anna, a Tatabányai Sárberki Óvoda intézményvezetője részére,
a település gazdasági és kulturális életének fejlődését elősegítő közel három évtizedes, példaértékű munkája
elismeréseként
Huszti József, Olcsva község polgármestere részére,
a magyar népi kézműves hagyományok, elsősorban a Békés megyei hímző-, illetve szövőkultúra ápolását szolgáló
alkotó- és kutatómunkája elismeréseként
dr. Illés Károlyné hímző népi iparművész, a népművészet mestere részére,
a kanadai magyar diaszpóra identitásának megőrzése, valamint a Kárpát-medencei magyar közösségek támogatása
iránt elhivatott tevékenysége elismeréseként
Jagodits Ferenc, az  Egyesült Magyar Alap elnöke, a  Kanadai Magyar Mérnök Egyesület volt elnöke, a  Savaria
Geophysics Inc. elnöke részére,
több évtizedes lelkipásztori szolgálata, a kommunista elnyomás idején Márton Áron püspök elvei mellett tanúsított
kiállása, valamint az erdélyi katolikus sajtó újraszervezésében vállalt szerepe elismeréseként
Ft. Msgr. Jakab Gábor pápai káplán, szentszéki tanácsos, a Kolozsvár–Kerékdombi Helyi Lelkészség plébánosa részére,
több évtizedes művészi pályája során a  tűzzománctechnika különféle alkalmazásaival létrehozott alkotásai
elismeréseként
Járási Ildikó Éva képzőművész részére,
a magyar klasszikus zene lengyelországi népszerűsítését szolgáló munkája, valamint az  1956-os forradalom
és szabadságharc 60.  évfordulója, illetve a  2017-es Kodály-emlékév alkalmából megrendezett magyar zenei
események szervezésében vállalt szerepe elismeréseként
Joanna Wnuk-Nazar, a Lengyel Rádió Nemzeti Szimfonikus Zenekarának főigazgatója és programigazgatója részére,
a magyar agrárgazdaság fejlesztéséhez hozzájáruló, több évtizedes vállalatvezetői munkája elismeréseként
Jos Janssen, a Hunland Trade Kft. ügyvezető-tulajdonosa részére,
a magyar–bajor kapcsolatok ápolását szolgáló tevékenysége elismeréseként
Josef Rottenaicher, a  Német Katolikusok Központi Bizottságának volt tagja, a  Szent István Központ alapítvány volt
kurátora részére,
a magyar, illetve magyarországi zsidó kultúra németországi népszerűsítése, valamint a hazai művészek támogatása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Julia Grossmann, a Jewish Chamber Orchestra Munich alapító igazgatója részére,
a magyar református templomépítészetet egyszerre liturgikus térkialakítású és funkcionális új épületekkel, valamint
számos műemlék templom rekonstrukciójával gazdagító, magas színvonalú munkája elismeréseként
id. Kálmán Ernő építészmérnök, a Reálterv Építésziroda alapítója részére,
a kolozsvári magyar tudományos életben betöltött szerepe, több évtizedes kutatói, oktatói munkája, valamint
tudománynépszerűsítő tevékenysége elismeréseként
dr.  Karácsony János, a  Babeș-Bolyai Tudományegyetem Magyar Fizika Intézetének nyugalmazott egyetemi
adjunktusa részére,
az Állami Számvevőszék gazdálkodásának új alapokra helyezése érdekében végzett eredményes munkája
elismeréseként
Kátai-Krizsán Katalin, az Állami Számvevőszék gazdasági igazgatója részére,
a Homoród-mentén élő székely közösség lelki életét gazdagító szolgálata, valamint a fiatal tehetségek felkarolása
mellett a hagyományőrzés és a műemlékvédelem iránt is elhivatott tevékenysége elismeréseként
Kelemen Levente, az Oklándi Unitárius Egyházközség lelkésze részére,
az erdélyi magyarság, különösen a gyermekek és a fiatalok nemzeti öntudatának erősítése, hitéletének gazdagítása,
valamint a magyar cserkészet megerősítése és terjesztése érdekében végzett szolgálata elismeréseként
dr. Kerekes László, a kézdivásárhelyi Boldog Özséb Plébánia plébánosa, szentszéki tanácsos részére,
az ausztráliai magyar közösség kulturális életét gazdagító, illetve identitásának megőrzését szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Kerekes Samu, a Gold Coast-i Magyar Egyesület elnöke részére,
a Szatmár megyei magyar kulturális életben végzett több évtizedes, sokrétű munkája elismeréseként
Kereskényi Sándor irodalomtörténész, muzeológus, újságíró, a Posztmodern Távlatok Művelődési Műhely alapítója és
vezetője részére,
a jászsági haszonállatok és házikedvencek gyógyítása iránt elhivatott szakmai munkája, valamint közéleti
szerepvállalása elismeréseként
dr. Kertész Ottó állatorvos, Jászberény város volt alpolgármestere, volt önkormányzati képviselő részére,
Szeged város kulturális életét gazdagító, közel négy évtizedes művelődésszervezői és intézményvezetői munkája
elismeréseként
Kiss Ernő közművelődési szakember, a szegedi Bálint Sándor Művelődési Ház volt igazgatója részére,
a helyi egyházközség vezetőjeként a  jövő nemzedék értékrendjének megerősítése, valamint a  jász hagyományok
ápolása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kladiva Imre, a Jászapáti Kisboldogasszony Plébánia plébániai kormányzója részére,
a Budapesti Operettszínház musical-előadásainak sikeréhez előadó- és alkotóművészként egyaránt hozzájáruló,
magas színvonalú munkája elismeréseként
Kocsis Tamás táncművész, koreográfus részére,
a magyar öttusa hagyományainak ápolását és nemzetközi népszerűsítését, valamint a magyar–spanyol sportbaráti
kapcsolatok erősítését szolgáló több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Kováts Endre, a Spanyol Öttusa Szövetség elnöke, a magyar öttusa-válogatott egykori vívóedzője részére,
a magyar lakosság egészségi állapotának felméréséhez és javításához hozzájáruló kutatómunkája, valamint oktatói
és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr.  Lampek Kinga, a  Pécsi Tudományegyetem Egészségtudományi Kar Egészségbiztosítási Intézete
Egészségfejlesztési és Népegészségtani Tanszékének tanszékvezető főiskolai tanára részére,
az amerikai diaszpórában élő magyarság érdekében végzett több évtizedes szervező tevékenysége elismeréseként
Latkóczy László, a  Los Angeles-i Szent István Egyesület elnöke, a  17. számú Könyves Kálmán cserkészcsapat
parancsnoka részére,
a magyar–kínai diplomáciai kapcsolatok fejlődéséhez hozzájáruló, értékes munkája elismeréseként
Li Juan, Magyarország Pekingi Nagykövetségének tolmácsa részére,
a kerület kulturális és sportéletét felvirágoztató sikeres munkája, valamint példamutató közéleti pályája
elismeréseként
Ligeti Imre, a Budapesti (Budai) Torna Egylet elnöke, Budapest I. kerületének volt polgármestere részére,
a szlovákiai magyarság kulturális örökségének megőrzését szolgáló művészi munkája elismeréseként
M. Nagy László fotóriporter részére,
az ausztráliai magyar nyelvű oktatás területén végzett magas színvonalú pedagógusi és iskolaszervező munkája
elismeréseként
Makkai Márta, az  Ausztráliai Magyar Pedagógusok Egyesületének alapító elnöke, a  Melbourne-i Bocskai Magyar
Iskola igazgatója részére,
a magyar–lengyel kulturális kapcsolatok erősítése, közös történelmi emlékeink ápolása, valamint a  Budapest és
Varsó közötti együttműködés elősegítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Małgorzata Naimska, a Varsói Főpolgármesteri Hivatal Kulturális Irodájának igazgatóhelyettese részére,
közel három évtizedes, eredményes településvezetői munkája elismeréseként
Markó Antal, Szügy község polgármestere részére,
a kiemelt nemzeti emlékhelynek számító budapesti Kossuth Lajos tér felújítása során végzett sokoldalú szakmai
munkája elismeréseként
Marosi Imréné építészmérnök részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolását fáradhatatlanul szolgáló, több évtizedes munkája
elismeréseként
Mayer Ferenc Sándor, a Magyar Vidék Országos 56-os Szervezet alelnöke részére,
a közigazgatás területén végzett több mint négy évtizedes, példaértékű szakmai tevékenysége elismeréseként
Miklós Béláné, Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának aljegyzője részére,
közel három évtizedes közszolgálati pályája során nyújtott magas színvonalú szakmai munkája elismeréseként
Molnár Lajos, a Fejér Megyei Kormányhivatal Jogi, Humánpolitikai és Koordinációs Főosztályának vezetője részére,
magas színvonalú, nemzetközileg is elismert képzőművészeti tevékenysége elismeréseként
Molnos Zoltán festőművész részére,
népegészségügyi és orvosszakmai területen végzett több évtizedes, magas színvonalú szakmai munkája
elismeréseként
dr.  Németh Lídia, a  Tolna Megyei Kormányhivatal Népegészségügyi Főosztályának vezetője, megyei tisztifőorvos
részére,
a magyar színházi kultúra számos emblematikus előadásának látványvilágát meghatározó, expresszív stílusú
díszletei és jelmezei elismeréseként
Olekszandr Bilozub díszlet- és jelmeztervező, színművész, rendező részére,
a pécsi romológus- és tanárképzés, valamint a  roma népi kultúra kutatása területén végzett magas színvonalú
munkája elismeréseként
dr.  Orsós Anna, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Neveléstudományi Intézete Romológia és
Nevelésszociológia Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
hazai és nemzetközi szinten is sikeres művészek sorát kinevelő, több évtizedes zenepedagógusi pályája
elismeréseként
Pájer Sára Erzsébet nyugalmazott zenepedagógus, a  Veszprém Városi Szimfonikus Zenekar volt szólamvezető
csellistája részére,
Miskolc kulturális életét gazdagító, több évtizedes szervező és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Papp Ferenc, Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Polgármesteri Kabinetének vezető főtanácsosa,
városi kulturális főreferens részére,
a sikeres erdőfelújítás mellett a természeti károk utáni helyreállításra is nagy hangsúlyt fektető, eredményes vezetői
munkája elismeréseként
Papp Gyula, az ÉSZAKERDŐ Zrt. erdészeti vezérigazgató-helyettese részére,
a súlyosan, illetve halmozottan sérült gyermekek és fiatalok ellátása, valamint képességeinek komplex fejlesztése
érdekében végzett értékes munkája elismeréseként
Péntek Imréné, a szegedi Gemma Fejlesztő Nevelés-oktatást Végző Iskola, Általános Iskola és Készségfejlesztő Iskola
igazgatója részére,
magas színvonalú oktatói, kutatói és oktatásszervezői tevékenysége elismeréseként
dr.  Pfeiffer Ilona Anikó, a  Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai Kar Biológia Intézete
Mikrobiológiai Tanszékének egyetemi docense részére,
a település lakóinak szolgálatában végzett több évtizedes gyógyítómunkája és közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Pilmayer Nándor, Nemti község háziorvosa és volt polgármestere részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolását fáradhatatlanul szolgáló munkája elismeréseként
Pintér Kornél, a Magyar Vidék Országos 56-os Szervezet elnöke részére,
a flamenco tánc és életstílus magyarországi meghonosítását, illetve népszerűsítését szolgáló több évtizedes
művészi, koreográfusi pályája elismeréseként
Pirókné Lippai Andrea Harangozó Gyula-díjas táncművész, koreográfus, a FlamenCorazónArte Táncszínházi Egyesület
alapítója és művészeti vezetője részére,
több évtizedes oktatói-nevelői, illetve iskolaigazgatói tevékenysége, valamint a  magyar történelem és
hagyományok megismertetése érdekében végzett munkája elismeréseként
Propszt János, a Teveli Általános Iskola intézményvezetője részére,
a magyar labdarúgás sikereihez hozzájáruló, kiemelkedően eredményes sportolói és több évtizedes edzői
pályafutása elismeréseként
Rákosi Gyula olimpiai és Európa-bajnoki bronzérmes labdarúgó, edző részére,
a vegyület-félvezető alapú fénykibocsátó eszközökkel kapcsolatos, nemzetközileg is elismert tudományos kutatásai
és technológiai fejlesztései elismeréseként
dr.  Rakovics Vilmos, a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpont Műszaki Fizikai és
Anyagtudományi Intézete Mikrorendszerek Laboratóriumának tudományos főmunkatársa részére,
a neves magyar labdarúgók örökségének barcelonai ápolását, valamint az Aranycsapat és Kubala László emlékének
megőrzését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Ramón Alfonseda, az FC Barcelona Veterán Játékosok Szövetségének elnöke részére,
sokoldalú alkotóművészete, különösen diópáccal, illetve szénnel készült portréi és tájképei elismeréseként
Ritók Lajos grafikus-, festő- és szobrászművész részére,
a gyimesi magyarság identitásának és kultúrájának megőrzése érdekében végzett odaadó szolgálata elismeréseként
Salamon József, a Gyimesbükki Plébánia plébánosa részére,
a hazai magánerdő-gazdálkodás fejlesztése érdekében végzett munkája, valamint a  Vidékfejlesztési Programban
folytatott magas színvonalú tevékenysége elismeréseként
dr.  Sárvári János, a  Magán Erdőtulajdonosok és Gazdálkodók Országos Szövetségének volt ügyvezető elnöke,
az Országos Erdészeti Egyesület Wagner Károly Erdészeti Szakkönyvtárának könyvtárőre részére,
a plébánia megszervezésében vállalt szerepe, valamint a  helyi és a  kárpátaljai testvér-egyházközség érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Schall Tamás helyettes esperes, a veszprémi Magyarok Nagyasszonya Plébánia plébánosa részére,
a helyi családok és fiatalok erkölcsi-hitéleti nevelése, valamint a keresztény, nemzeti értékek megőrzése érdekében
végzett több évtizedes lelkipásztori szolgálata elismeréseként
Sebők Sándor, a Fóti Római Katolikus Egyházközség plébánosa részére,
példamutató hagyományőrző és szervező tevékenysége elismeréseként
Sima József István, 1956-os szabadságharcos, a  Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Komárom-Esztergom Megyei
Szervezetének tagja részére,
az erdélyi magyarság és zsidóság múltjának feltárása érdekében végzett kutatásai és publikációs tevékenysége
elismeréseként
Spielmann Mihály művelődéstörténész, író részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolását, szellemiségének megőrzését szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Sulyok László, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Nógrád Megyei Szervezetének elnökhelyettese részére,
a magyar népzene hagyományainak ápolását több évtizeden át szolgáló tevékenysége elismeréseként
Szabó Ferenc, a Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség Tanácsának volt alelnöke, a völgyifalui Petőfi
Sándor Művelődési Egyesület volt elnöke, a Muravidéki Nótázók alapító tagja részére,
a település gazdálkodása területén és a helyi közösségi közlekedés fejlesztése érdekében végzett magas színvonalú
munkája elismeréseként
Szabó István Dezső, Szolnok Megyei Jogú Város alpolgármestere részére,
a helyi katolikus oktatás és nevelés területén végzett több évtizedes, példaértékű munkája elismeréseként
Szabó László, a  Jászberényi Katolikus Óvoda, Általános Iskola, Liska József Középiskola és Kollégium
Tagintézményének igazgatója részére,
kimagasló színvonalú opera- és koncerténekesi pályafutása elismeréseként
Szabóki Tünde Liszt Ferenc-díjas operaénekes részére,
több mint két évtizedes településvezetői munkája, valamint kulturális és ifjúsági területen folytatott társadalmi
tevékenysége elismeréseként
Szamosvölgyi Péter István, Sátoraljaújhely város polgármestere, a Polgári Együttműködésért Egyesület és a Magyar
Cserkészszövetség alapító tagja részére,
a queenslandi magyarság hitéletét gazdagító és identitásának megőrzését szolgáló példaértékű közösségépítő
munkája elismeréseként
Szegedi Lajos, az  Ausztráliai Magyar Református Egyház Queenslandi Kerületének alapítója és volt tisztségviselője
részére,
a külhoni magyarság nemzeti identitásának megőrzése érdekében végzett több évtizedes szolgálata elismeréseként
Székely Miklós nyugalmazott unitárius lelkész részére,
jelentős alkotói és művészetpedagógusi tevékenysége, valamint Gyula város kulturális életében betöltött aktív
szerepe elismeréseként
Székelyhidi Attila festőművész részére,
az erdélyi és partiumi magyar kulturális és társadalmi életben végzett több évtizedes, sokrétű munkája
elismeréseként
dr.  Széman Péter, az  Erdélyi Magyar Közművelődési Egyesület országos elnöke, a  Szilágysomlyói Városi Kórház
tüdőgyógyász főorvosa részére,
a város kulturális életét gazdagító magas színvonalú, értékteremtő művelődésszervezői és intézményvezetői
tevékenysége elismeréseként
Szente Béla, a békéscsabai Csabagyöngye Kulturális Központ igazgatója részére,
a magyar zenekultúra finnországi, illetve nemzetközi megismertetését szolgáló kiemelkedő előadóművészi és
zenepedagógusi tevékenysége elismeréseként
Szilvay Réka hegedűművész, a helsinki Sibelius Akadémia professzora részére,
a Vas megyei állami erdőgazdálkodás kiegyensúlyozott gazdasági működtetését szolgáló kiemelkedő munkája
elismeréseként
Tompa Miklós Károly, a Szombathelyi Erdészeti Zrt. erdészeti igazgatója részére,
az erdélyi magyarság érdekében végzett több évtizedes gyógyítómunkája, valamint kulturális
szervezőtevékenysége elismeréseként
dr. Úry Előd fogorvos, a soproni Úry és Úry Fogászati Kft. vezetője, a Soproni Erdélyi Kör elnöke részére,
a térség közúthálózatának fejlesztése érdekében végzett eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
Ürmössy Ákos, a Magyar Közút Nonprofit Zrt. Nógrád Megyei Igazgatóságának igazgatója részére,
a brazíliai magyar közösség identitásának megőrzése és a  helyi fiatalok nevelése terén végzett több évtizedes
tevékenysége elismeréseként
Vámos-Kokron Edit nyugalmazott pedagógus részére,
a társadalmi feszültségeket és a különleges emberi sorsokat egyaránt érzékletesen ábrázoló írásai elismeréseként
Varga Attila újságíró, a Magyar Nemzet munkatársa részére,
a kozmikus részecskék természetének és alkalmazási lehetőségeinek kutatása területén elért eredményei, valamint
a Müografikus Megfigyelő Rendszer létrehozásában végzett vezetői munkája elismeréseként
dr.  Varga Dezső, a  Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai Kutatóközpont Részecske- és Magfizikai Intézet
Nagyenergiás Fizikai Osztálya MTA Lendület Innovatív Detektorfejlesztő Kutatócsoportjának vezetője, tudományos
munkatársa részére,
az egészségügyi informatika területén folytatott kutatásai, különösen a  Lavínia életmód-támogató szakértői
rendszer fejlesztésében elért eredményei, valamint a  felsőoktatási tehetséggondozásban végzett tevékenysége
elismeréseként
dr.  Vassányi István informatikus, a  Pannon Egyetem Műszaki Informatikai Kara Villamosmérnöki és Információs
Rendszerek Tanszékének egyetemi docense részére,
több évtizedes pedagógusi munkája, valamint a  családi szabadidős programok megszervezésében vállalt szerepe
elismeréseként
Wagner László, a  Váci Szakképzési Centrum Király Endre Szakgimnáziuma és Szakközépiskolájának pedagógusa
részére,
a magyar hagyományok és a hazai zenekultúra ápolásában betöltött szerepe elismeréseként
Waszlavik László József zenész részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; több mint három évtizeden át kimagasló színvonalon végzett, példamutató szakmai tevékenysége elismeréseként
Bazsó István büntetés-végrehajtási alezredes, az Állampusztai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet Nyilvántartási
Osztályának osztályvezetője részére,
magas színvonalon végzett, példamutató szakmai tevékenysége elismeréseként
dr.  Bodó Bernadett büntetés-végrehajtási ezredes, a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Hivatalának
hivatalvezetője részére,
több mint három évtizede kimagasló színvonalon végzett szakmai tevékenysége elismeréseként
Egyed János László címzetes tűzoltó alezredes, a  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság
Miskolci Katasztrófavédelmi Kirendeltsége Miskolci Hivatásos Tűzoltóparancsnokságának szolgálatparancsnoka
részére,
a haza védelme és a  nemzet biztonsága érdekében végzett kiemelkedően eredményes tevékenysége
elismeréseként
dr. Kassai Károly Aladár ezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat központvezetője részére,
több mint négy évtizedes, példamutató szolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Lantos György rendőr alezredes, a Nemzeti Védelmi Szolgálat tanácsadója részére,
a szervezet eredményes működése érdekében végzett koordinációs tevékenysége, valamint a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem Terrorelhárítási Tanszékén folyó oktatási-kutatási tevékenység megszervezésében vállalt szerepe
elismeréseként
dr. Terjék Gábor rendőr alezredes, a Terrorelhárítási Központ Főigazgatói Kabinetének megbízott igazgatója részére,
közel négy évtizede kiemelkedő színvonalon végzett szolgálati tevékenysége elismeréseként
Vukán Béla rendőr alezredes, a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda Nyomozó Főosztálya Vagyonvédelmi
Osztálya Műkincsvédelmi Alosztályának alosztályvezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. február 28.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1295/2015. (V. 7.) Korm. határozata a közigazgatási és a polgári perrendtartással összefüggő egyes bírósági és ügyészségi feladatokról.
A Kormány
 1. a közigazgatási perrendtartás kialakításával összefüggésben felhatalmazza az igazságügyért felelős minisztert, hogy
az Országos Bírósági Hivatal elnökének és a  legfőbb ügyésznek a bevonásával tekintse át a bírósági és ügyészségi
értékelési és továbbképzési rendszert;
Felelős: igazságügyi miniszter
az Országos Bírósági Hivatal elnökének és a legfőbb ügyésznek a bevonásával
Határidő: 2015. október 15.
 2. megállapítja, hogy a  hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az  elektronikus tértivevényről szóló 2009.  évi
LII.  törvényben meghatározott, a  bíróságok kötelező elektronikus kapcsolattartására vonatkozó rendelkezések
végrehajtása érdekében szükséges intézkedéseket a bíróságok mindeddig nem tették meg, ezért – a közel 6 éves
késedelemre tekintettel – szükségesnek tartja a kötelező elektronikus kapcsolattartás infrastrukturális feltételeinek
bíróságok általi megteremtését 2015. december 31-i határidővel, ezért javaslatot tesz az Országgyűlésnek a polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosítására.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (V. 23.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Veresné Novák Katalin Évát 2014. május 7. napjától az új Kormány megalakulásáig terjedő időtartamra a frankofón
ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki. A  miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma és a Külügyminisztérium illetékes szervezeti egységeivel együttműködve felel a Frankofónia
Nemzetközi Szervezetével történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter irányítja.
3. § A  miniszteri biztost a  tevékenysége ellátásáért külön díjazás nem illeti meg. A  miniszteri biztos feladatkörének
ellátásához szükséges személyi, tárgyi és anyagi feltételeket a Külügyminisztérium biztosítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 3/2014. (III. 31.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
2013. CCXXXIII. törvény a Magyarország és a Moldovai Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Moldovai Köztársaság között a  szociális
biztonságról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG ÉS A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT
A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGRÓL
Magyarország és a Moldovai Köztársaság (a továbbiakban: Szerződő Felek)
azon kívánságuktól vezérelve, hogy rendezzék és szabályozzák kapcsolataikat a szociális biztonság területén,
az alábbiakban állapodtak meg:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK l. Cikk
Fogalommeghatározások (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában:
1. „jogszabályok”: a  szociális biztonságnak a  jelen Egyezmény tárgyi hatálya (2. Cikk) alá tartozó ágazataira és
rendszereire vonatkozó törvények, rendeletek és más általánosan kötelező érvényű előírások;
2. „illetékes hatóság”: a 2. Cikkben megjelölt jogszabályok által szabályozott ágazatokért és rendszerekért felelős
miniszterek, minisztériumok vagy megfelelő hatóságok;
3. „teherviselő”: az az intézmény vagy az a hatóság, amelynek feladata a jelen Egyezmény tárgyi hatálya (2. Cikk)
alá tartozó jogszabályok végrehajtása;
4. „összekötő szerv”: az  a  szerv, amelyet az  illetékes hatóságok bíznak meg a  kölcsönös kapcsolatok
fenntartásával az Egyezmény végrehajtása érdekében;
5. „biztosítási idők”: a  járulékfizetési és ezekkel azonos megítélés alá eső olyan idők, amelyek a Szerződő Felek
jogszabályai szerint annak minősülnek;
6. „ellátás”: az  alkalmazandó jogszabályok szerinti nyugdíj és más pénzbeli ellátás, továbbá ezek valamennyi
emelése és korrekciója.
 (2) Az  Egyezményben használt más fogalmak és kifejezések jelentése az, amelyet azoknak a  Szerződő Felek
jogszabályai tulajdonítanak. 2. Cikk
Tárgyi hatály (1) Jelen Egyezmény az alábbi jogszabályokra terjed ki:
Magyarország tekintetében
i) a  biztosítási kötelezettségre, a  társadalombiztosítási ellátások és a  munkanélküliség esetén járó ellátások
fedezetére fizetendő járulékokra, valamint
ii) a társadalombiztosítási nyugellátásokra,
 vonatkozó törvényekre és rendeletekre.
a Moldovai Köztársaság tekintetében az állami társadalombiztosítási törvény által szabályozott területekre:
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
i) a biztosítási kötelezettségre és a társadalombiztosítási ellátások fedezetére fizetendő járulékokra,
ii) a korbetöltött öregségi nyugdíjra,
iii) a nem baleset okozta rokkantsági nyugdíjra,
iv) a hozzátartozói nyugdíjra,
v) munkahelyi balesetre vagy foglalkozási megbetegedésre.
(2) Amennyiben jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, az  (1)  bekezdésben említett jogszabályok nem foglalják
magukban a valamely Szerződő Fél és egy harmadik ország által a szociális biztonságról megkötött egyezményeket
vagy más nemzetközi megállapodásokat, illetve azokat a jogszabályokat, amelyeket ezek hatályba léptetése céljából
hoznak létre.
(3) Az  Egyezmény mindazokra a  jogszabályokra is vonatkozik, amelyek összefoglalják, módosítják vagy kiegészítik
az (l) bekezdésben felsorolt jogszabályokat.
(4) Az  Egyezmény hatálya kiterjed az  egyik Szerződő Fél azon jogszabályaira is, amelyek a  szociális biztonság új
rendszereit vagy ágait határozzák meg. Ebben az esetben ezekről a módosításokról a Szerződő Fél illetékes hatósága
írásban tájékoztatja a másik Szerződő Fél illetékes hatóságát.
3. Cikk
Személyi hatály
A jelen Egyezmény alkalmazandó:
a) mindazon személyekre, akik korábban vagy jelenleg is valamelyik Szerződő Fél joghatósága alá tartoztak
vagy tartoznak, valamint
b) azon személyekre, akik az  ellátásra való jogosultságukat az  a)  pontban meghatározott személytől
származtatják az adott Szerződő Fél hatályos jogszabályai szerint.
4. Cikk
Egyenlő bánásmód
Ezen Egyezmény eltérő rendelkezései hiányában az  ezen Egyezmény hatálya alá tartozó személyeket a  másik
Szerződő Fél jogszabályai szerint ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az adott
Szerződő Fél állampolgárait.
5. Cikk
A felségterületek azonos jogállása (1) Ha a  jelen Egyezmény másként nem rendelkezik, azok az  ellátások, amelyek tekintetében valamely Szerződő Fél
jogszabályai szerint igényjogosultság áll fenn, nem csökkenthetők, nem módosíthatók, nem függeszthetők fel vagy
nem vonhatók meg azért, mert a jogosult a másik Szerződő Fél felségterületén tartózkodik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti ellátások utalása a  másik Szerződő Fél állampolgárainak részére a  saját állampolgárokkal
azonos feltételek, a  nemzeti jogszabályok szerint történik, abban az  esetben is, ha harmadik országban
tartózkodnak.
6. Cikk
Ellátások egybeesésének elkerülése
Ugyanazon jellegű, ugyanazon kötelező biztosítási időből származó több ellátásra vagy jövedelemre szóló
igényjogosultságot a jelen Egyezmény alapján sem megszerezni, sem fenntartani nem lehet.
7. Cikk
Tények figyelembe vétele
Amennyiben az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti tény kihat valamely ellátás összegére, illetve a jogosultságra,
a  másik Szerződő Félnél bekövetkező azonos tényállást az  első Szerződő Fél úgy veszi figyelembe, mintha a  saját
területén történt volna.
II. RÉSZ
AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLyOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 8. Cikk
Általános rendelkezés
Amennyiben e  Rész másként nem rendelkezik, az  a  személy, aki az  egyik Szerződő Fél területén biztosítási
kötelezettséggel járó keresőtevékenységet folytat, tekintet nélkül arra, hogy e  tevékenységet milyen jogviszony
keretében végzi, e  tevékenysége tekintetében kizárólag e  Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá tartozik.
Ez valamely keresőtevékenység gyakorlása során akkor is érvényes, ha a munkavállaló lakóhelye vagy a munkáltató
székhelye a másik Szerződő Fél területén található.
9. Cikk
Kiküldöttekre, tengerészekre, repülőgépek hajózó személyzetére és közszolgálati jogviszonyban álló
személyekre vonatkozó különleges rendelkezések
(1) Ha a  személy valamely Szerződő Fél területén bejegyzett munkáltatónál áll munkaviszonyban, és a  munkáltatója
e személyt a másik Szerződő Fél területére küldi, hogy munkát végezzen a  részére, az  ilyen személyre továbbra is
az  előbbi Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni, úgy, mintha továbbra is az  előbbi Szerződő Fél területén
dolgozna, feltéve, hogy a kiküldetés előrelátható időtartama nem haladja meg a 24 hónapot.
(2) Az  (1)  bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandók az  önálló vállalkozó másik Szerződő Fél területén
folytatott hasonló, ideiglenes munkavégzésére.
(3) Az egyik Szerződő Fél területén bejegyzett, a más, illetve saját részére nemzetközi személy- vagy áruforgalmat végző
vállalat utazó vagy repülő személyzetére e Szerződő Fél jogszabályait kell alkalmazni.
(4) Az  egyik Szerződő Fél zászlaja alatt közlekedő hajón dolgozó munkavállalóra e  Szerződő Fél jogszabályait kell
alkalmazni.
(5) Azok a köztisztviselők, közalkalmazottak és más, velük azonos elbírálás alá tartozó személyek, akiket tevékenységük
végzése érdekében – családtagjaikkal együtt – az egyik Szerződő Fél hatóságai vagy intézményei a másik Szerződő
Fél felségterületére küldenek, továbbra is a küldő Szerződő Fél jogszabályai szerint vannak biztosítva.
10. Cikk
Diplomáciai küldöttségek és konzuli tisztségviselők
A jelen Egyezmény nem érinti a diplomáciai kapcsolatokról Bécsben, 1961. április 18-án aláírt nemzetközi szerződés,
illetve a konzuli kapcsolatokról Bécsben, 1963. április 24-én elfogadott egyezmény rendelkezéseit.
11. Cikk
Kivételek az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó rendelkezések alól
(1) A Szerződő Felek illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szervek a munkáltató és a munkavállaló közös kérelmére
vagy az  önálló vállalkozó kérelmére közös megegyezés alapján a  jelen Egyezményben nem szabályozott további
kivételeket állapíthatnak meg az  alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó általános rendelkezés alól, azzal
a feltétellel, hogy az érintett személy továbbra is valamelyik Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alatt marad, vagy
hatálya alá kerül. A kivétellel kapcsolatosan figyelembe kell venni a foglalkoztatás jellegét és körülményeit.
(2) A  munkavállaló és munkáltatója a  mentességre vonatkozó közös kérelmet és az  önálló vállalkozó a  mentességre
vonatkozó kérelmet azon Szerződő Fél teherviselőjéhez nyújtja be írásban, amely jogszabályainak alkalmazását kéri.
12. Cikk
A biztosításra és mentességekre vonatkozó igazolások
(1) Az Egyezmény 9–11. cikkeiben említett esetekben a munkavállaló és a munkáltató közös kérelmére vagy az önálló
vállalkozó kérelmére egy megállapított formanyomtatványon kell kiadni egy olyan, határozott időre szóló igazolást,
amely jelzi, hogy az  érintett személy az  említett munka tekintetében a  Szerződő Fél jogszabályainak hatálya alá
tartozik; amelyet
Magyarországon: az egészségbiztosítási szerv,
a Moldovai Köztársaságban: az állami társadalombiztosítási szerv
ad ki.
(2) A  kiadott igazolást a  kérelmező(k)nek küldik meg, az  Egyezmény 9–11.  cikkeiben említett esetekben pedig
az igazolás egy példányát megküldik a másik Szerződő Fél fent említett intézményének.
III. RÉSZ
ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. Fejezet
BALeSetBIztOSÍtÁS
13. Cikk
Munkahelyi balesetek és foglalkozási betegségek (1) Ha az egyik Szerződő Fél jogszabályai előírják, hogy a munkahelyi baleset vagy foglalkozási betegség következtében
beállt egészségkárosodás mértékének vagy az ellátásra való igényjogosultságnak a megállapításánál e jogszabályok
értelmében a megelőző munkahelyi balesetet vagy foglalkozási betegséget is figyelembe kell venni, akkor a másik
Szerződő Fél jogszabályai szerinti munkahelyi baleseteket és foglalkozási betegségeket is figyelembe kell venni.
(2) A biztosítási eseménnyel összefüggésben nyújtandó ellátás vonatkozásában illetékes teherviselő – a  rá vonatkozó
jogszabályok szerint – az  egészségkárosodás mértékének a  munkahelyi baleset vagy foglalkozási betegség
következtében beállt változása szerint állapítja meg az ellátást.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdés rendelkezései Magyarország vonatkozásában kizárólag a  baleseti hozzátartozói nyugdíj
megállapítására alkalmazhatók.
2. Fejezet
NYuGDÍjBIztOSÍtÁS 14. Cikk
A biztosítási idők összeszámítása
(1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint valamely ellátásra való jogosultság megszerzése, fenntartása vagy
újraéledése biztosítási idők megszerzésétől függ, akkor e  Szerződő Fél teherviselője – ha az  egyik Szerződő Fél
jogszabályai alapján nincsenek meg a szükséges feltételek az ellátási igényjogosultságra – figyelembe veszi a másik
Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett biztosítási időket is, mintha azokat az  általa alkalmazott jogszabályok
szerint szerezték volna, feltéve, hogy azok nem ugyanazon időszakra esnek.
(2) A beszámítandó biztosítási időknek a mértékére a másik Szerződő Fél azon jogszabályai mérvadók, amelyek szerint
azokat megszerezték.
(3) Amennyiben az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint a jelen Cikk (1) bekezdésének alkalmazása nélkül is fennáll
a  teljes ellátásra való igényjogosultság, úgy az  ellátást e  Szerződő Fél teherviselője kizárólag a  rá vonatkozó
jogszabályok előírásai szerint figyelembe veendő biztosítási idők alapján állapítja meg.
15. Cikk
Részellátások megállapítása
Ha az érintett személy csak a biztosítási idők összeszámításának figyelembevételével rendelkezik az egyik Szerződő
Fél jogszabályai szerinti teljes nyugdíjra való jogosultsággal, úgy az  adott Szerződő Fél teherviselője kiszámítja
a  nyugdíj azon összegét, amelyet viselnie kellene, ha a  nyugdíj kiszámításánál mindkét Szerződő Fél jogszabályai
szerint megszerzett összes biztosítási időket kellene figyelembe venni. Az  illetékes teherviselő az  így kiszámított
nyugdíjnak kizárólag azon részét folyósítja, amely a  rá vonatkozó jogszabályok szerint megszerzett biztosítási
időknek a  mindkét Szerződő Fél jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási időkhöz viszonyított arányának
megfelel.
16. Cikk
Az ellátások kiszámításának alapja
Ha az egyik Szerződő Fél jogszabályai az ellátás kiszámítását a jövedelemre, illetve a befizetett járulékra alapozzák,
e  Szerződő Fél teherviselője kizárólag a  saját jogszabályai szerinti jövedelmet, illetve befizetett járulékot veszi
figyelembe.
17. Cikk
1 évnél rövidebb biztosítási időszak
Ha az egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett összes biztosítási idő nem éri el a 365 napot/12 hónapot
– feltéve, hogy csak e  biztosítási idő alapján nem áll fenn semmilyen ellátásra való igényjogosultság – ennek
a  Szerződő Félnek a  teherviselője a  365 napnál/12 hónapnál rövidebb időszakra nem nyújt semmilyen ellátást.
E  biztosítási időszakokat a  másik Szerződő Fél a  teljesítés és az  elszámolás vonatkozásában úgy veszi figyelembe,
mintha azok a saját jogszabályai szerint teljesültek volna.
IV. RÉSZ
IGAZGATÁSI MEGÁLLAPODÁS ÉS VEGyES RENDELKEZÉSEK 18. Cikk
Összekötő szervek
(1) Az illetékes hatóságok egymás kölcsönös értesítése mellett kijelölik a megfelelő összekötő szerveket.
 (2) Az  összekötő szervek elősegítik a  Szerződő Felek illetékes teherviselői közötti kommunikációt, és segítik egymást
az Egyezmény végrehajtásában.
 (3) Az  összekötő szervek képviselői felváltva találkoznak a  két Szerződő Fél területén az  Egyezmény alkalmazásával
kapcsolatos kérdések megvitatása céljából. 19. Cikk
Formanyomtatványok és részletes eljárások
(1) A  Szerződő Felek összekötő szervei közösen állapítják meg az  Egyezmény végrehajtásához szükséges
formanyomtatványokat és részletes eljárásokat.
(2) A  Szerződő Felek teherviselői vagy összekötő szervei megtagadhatják a  nem a  megállapított formában/
formanyomtatványon benyújtott ellátás iránti igény vagy bármely más kérelem vagy igazolás befogadását.
20. Cikk
Az ellátások kifizetése (1) A  Szerződő Felek az  ellátásokat közvetlenül a  kedvezményezettek számára fizetik ki a  nemzeti jogszabályaiknak
megfelelően.
(2) A  Szerződő Felek teherviselői az  Egyezmény szerinti ellátásaikat igazgatási kiadásaik bármiféle levonása nélkül
fizetik meg.
21. Cikk
Statisztikai adatok cseréje
A Szerződő Felek összekötő szervei december 31-ével kicserélik a  jelen Egyezmény 12.  cikke szerint kiadott
igazolások számára és az  Egyezmény értelmében a  kedvezményezetteknek juttatott kifizetésekre vonatkozó éves
statisztikákat. E statisztikák tartalmazzák az Egyezmény értelmében megfizetett ellátástípus alapján meghatározott
kedvezményezettek számát és ellátások teljes összegét. Ezeket a  statisztikákat az  összekötő szervek által
megállapított formában nyújtják.
22. Cikk
Igazgatási együttműködés (1) Ezen Egyezmény alkalmazásában a Szerződő Felek illetékes hatóságai, valamint teherviselői egymásnak segítséget
nyújtanak a  jogosultságok és a  kifizetések ezen Egyezmény alapján történő megállapításában, úgy mintha ezt
a  saját jogszabályaik alkalmazása során tennék. Az  e  cikkben nyújtott segítségnyújtás kölcsönös költségtérítés
nélkül történik.
(2) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai úgy rendelkeznek, hogy a  Szerződő Fél illetékes hatóságához benyújtott
valamely dokumentumot részben vagy egészben mentesíteni kell az  illetékek és díjak, így a  konzuli és igazgatási
díjak alól, ez  a  kivétel azon megfelelő dokumentumokra is vonatkozik, amelyeket a  másik Szerződő Fél illetékes
hatóságának vagy teherviselőjének nyújtanak be a jelen Egyezmény alkalmazása során.
(3) A  jelen Egyezmény alkalmazása során kiállítandó dokumentumok és igazolások mentesülnek a  diplomáciai vagy
konzuli hitelesítés alól. Az  egyik Szerződő Fél illetékes hatósága vagy teherviselője által hitelesnek és pontosnak
tanúsított dokumentumokat a  másik Szerződő Fél illetékes hatósága is hiteles és pontos másolatként fogad el,
további hitelesítés nélkül.
(4) Az Egyezmény végrehajtása során a Szerződő Felek illetékes hatóságai és teherviselői közvetlenül kommunikálnak
egymással és bármely személlyel függetlenül annak lakóhelyétől. A  kommunikáció a  Szerződő Felek által
hivatalosan használt nyelvek valamelyikén folyik.
23. Cikk
Orvosi információk és orvosi vizsgálatok (1) Az  információkra és dokumentációra irányuló kérelem, valamint azok továbbítása a  Szerződő Felek összekötő
szervein keresztül történik.
(2) Ha valamely Szerződő Fél teherviselője megköveteli, hogy a másik Szerződő Fél területén tartózkodó igénylő vagy
kedvezményezett orvosi vizsgálaton essen át, akkor az utóbbi Szerződő Fél teherviselője – az előbbi Szerződő Fél
teherviselőjének kérésére – intézkedik arról, hogy ezt a vizsgálatot a saját szabályainak megfelelően elvégezzék. Ha
az orvosi vizsgálat kizárólag az azt kérő teherviselő céljait szolgálja, az adott teherviselő megtéríti a másik Szerződő
Fél teherviselőjének a  vizsgálat költségeit. Amennyiben azonban az  orvosi vizsgálat mindkét teherviselő céljait
szolgálja, költségek megtérítésére nem kerül sor.
24. Cikk
A kérelmek azonos elbírálása (1) Ha az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátásra vonatkozó kérelmet a  másik Szerződő Félnek egy olyan
teherviselőjénél nyújtották be, amely a  rá vonatkozó jogszabályok szerint jogosult a  megfelelő ellátás folyósítása
iránti kérelem átvételére, akkor a  kérelem úgy tekintendő, mintha ezt a  teherviselőnél nyújtották volna be.
Ez a rendelkezés egyéb kérelmekre, valamint nyilatkozatokra és jogorvoslatokra is megfelelően alkalmazandó.
(2) Az  egyik Szerződő Fél azon hatóságának vagy szervének, amelynél a  kérelmet, nyilatkozatot és jogorvoslatot
benyújtották, haladéktalanul továbbítania kell azt a  másik Szerződő Fél illetékes hatóságához vagy szervéhez,
feltüntetve rajta az átvétel napját.
(3) Az  egyik Szerződő Fél jogszabályai szerint folyósítandó ellátás iránti kérelem a  másik Szerződő Fél jogszabályai
szerint folyósítandó ellátás iránti kérelemnek is minősül. Ez  a  rendelkezés nem érvényes akkor, ha a  kérelmező
kifejezetten kéri, hogy a  másik Szerződő Fél jogszabályai szerint megszerzett pénzbeli ellátásra vonatkozó
igényjogosultság megállapítását halasszák el.
25. Cikk
A kérelem feldolgozása (1) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél teherviselője egy olyan személytől kap kérelmet, aki a  másik vagy mindkét
Szerződő Fél jogszabályai értelmében teljesített biztosítási időszakokat, úgy ez a  teherviselő az összekötő szerven
keresztül megküldi a kérelmet a másik Szerződő Fél teherviselőjének, feltüntetve a kérelem kézhezvétele időpontját.
A teherviselő a kérelemmel együtt továbbítja a másik Szerződő Fél teherviselőjének:
a) bármely olyan, rendelkezésre álló dokumentációt, amelyre a  kérelmező igényjogosultságának
megállapításához a másik Szerződő Fél teherviselőjének szüksége lehet,
b) a formanyomtatványt, amely különösen az előbbi Szerződő Fél jogszabályai értelmében teljesített biztosítási
időszakokat tünteti fel, továbbá
c) az ellátásra vonatkozó saját határozatának másolatát, amennyiben hoztak ilyet.
(2) A másik Szerződő Fél teherviselője ezt követően határoz a kérelmező igényjogosultságáról és az összekötő szerven
keresztül tájékoztatja határozatáról az  előbbi Szerződő Fél teherviselőjét. E  határozattal együtt – szükség esetén
vagy kérelemre – továbbítja az előbbi Szerződő Fél teherviselőjének:
a) bármely olyan, rendelkezésre álló dokumentációt, amelyre a  kérelmező igényjogosultságának
megállapításához az előbbi Szerződő Fél teherviselőjének szüksége lehet,
b) a formanyomtatványt, amely különösen az általa alkalmazott jogszabályok értelmében teljesített biztosítási
időszakokat tünteti fel.
 (3) Azon Szerződő Fél illetékes hatósága, amelynél az  ellátások iránti kérelmet benyújtották, ellenőrzi az  igénylőre és
családtagjaira vonatkozó információkat. Az ellenőrizendő információk típusát a két Szerződő Fél összekötő szervei
állapítják meg.
26. Cikk
A végrehajtható döntések és az okiratok elismerése
(1) Az  egyik Szerződő Fél bíróságainak a  jelen Egyezmény hatálya alá tartozó határozatait, valamint teherviselőinek
vagy hatóságainak a  társadalombiztosítással kapcsolatos járulékokra és egyéb követelésekre vonatkozó
végrehajtható okiratait a másik Szerződő Fél bíróságai, hatóságai és más szervei elismerik.
(2) Az  elismerés csak akkor tagadható meg, ha az  ellentétes lenne azon Szerződő Fél jogszabályaival, illetve
közrendjével, amelyben valamely határozatot, vagy okiratot el kellene ismerni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint elismert végrehajtható döntéseket vagy okiratokat a  másik Szerződő Fél felségterületén
végre kell hajtani. A  végrehajtási eljárás lefolytatására azon Szerződő Félnek a  végrehajtásra vonatkozó hatályos
jogszabályait kell alkalmazni, amelynek felségterületén a  szóban forgó határozatok és okiratok végrehajtására sor
kerül. A  döntések vagy okiratok kiadmányozott példányán feltüntetendő a  végrehajthatóságot igazoló záradék
(végrehajtási záradék).
(4) A  teherviselőknek járulékfizetési hátralékokkal összefüggésben az  egyik Szerződő Fél felségterületén támasztott
követeléseit a  másik Szerződő Fél felségterületén lefolytatandó végrehajtási, valamint csőd- és egyezségi,
felszámolási és végelszámolási eljárások során az  illető Szerződő Fél felségterületén támasztott megfelelő
követelésekkel azonos módon kell figyelembe venni.
27. Cikk
A kézbesítés és az érintkezés nyelvei
(1) A  Szerződő Felek teherviselői, hatóságai és bíróságai a  jelen Egyezmény és az  annak tárgyi hatálya által érintett
jogszabályok végrehajtása során a  Szerződő Felek hivatalos nyelvén közvetlenül érintkezhetnek egymással,
az  érintett személyekkel és azok képviselőivel. Az  illetékes teherviselők és hatóságok az  egymás közti érintkezés
során az angol nyelvet is használhatják.
(2) A  Szerződő Felek teherviselői, hatóságai és bíróságai beadványokat és okiratokat nem utasíthatnak vissza azért,
mert azok a másik Szerződő Fél hivatalos nyelvén készültek.
(3) Az  ítéletek, határozatok tértivevényes, egyéb ügyiratok ajánlott levélben is közvetlenül megküldhetők a  másik
Szerződő Fél felségterületén tartózkodó személynek.
28. Cikk
Adatvédelem (1) Amennyiben a jelen Egyezmény alapján és a két Szerződő Félnél alkalmazott jogszabályok szerint személyes adatok,
így az  Egyezmény végrehajtásához szükséges egészségügyi adatok, továbbítására kerül sor, úgy a  Szerződő Felek
felségterületén hatályos jogszabályok figyelembe vétele mellett az alábbi rendelkezések érvényesek:
a) A  jelen Egyezmény, valamint az  Egyezmény hatálya alá tartozó jogszabályok végrehajtása szempontjából
az egyik Szerződő Fél adatokat közölhet a másik Szerződő Fél teherviselőivel. A fogadó Szerződő Fél ezeket
az adatokat ilyen célra dolgozhatja és használhatja fel. Minden egyéb esetben az adatok egyéb teherviselők
felé csak az  átadó teherviselő előzetes beleegyezésével, valamint az  ezen teherviselőkre vonatkozó hazai
jogszabályoknak megfelelően adhatók át.
b) A  fogadó teherviselő egyedi esetekben és megkeresés alapján tájékoztatja az  adatszolgáltató teherviselőt
az átadott adatok felhasználásának céljáról és az ezáltal elért eredményekről.
c) Az adatszolgáltató teherviselő köteles figyelemmel lenni a közlendő adatok helyességére, valamint azoknak
az  adatszolgáltatással elérni kívánt cél szempontjából való szükségességére. Ilyen esetben figyelembe kell
venni az  illető Szerződő Fél mindenkori belső jogszabályai szerint érvényes adatszolgáltatási tilalmakat.
Amennyiben kiderül, hogy a  közölt adatok hibásak, vagy hogy olyan adatokat közöltek, amelyeket
az adatszolgáltató Szerződő Fél jogszabályai szerint nem lett volna szabad közölni, úgy erről haladéktalanul
értesíteni kell a  fogadó teherviselőt. A  fogadó teherviselő, amennyiben az  helyénvaló, köteles az  ilyen
adatokat helyesbíteni vagy törölni.
d) Azon személyt, akire az  adatok vonatkoznak, a  róla szóló adatokról és azok felhasználási céljáról,
a  felhasználás jogalapjáról, időtartamáról továbbá arról, hogy kik és milyen célból kapják vagy kapták
meg az  adatokat kérelmére tájékoztatni kell. Egyébként az  érintett személy jogai a  személyéről meglévő
információkról való tájékozódása tekintetében annak a Szerződő Félnek a belső jogszabályaihoz igazodnak,
amelynek valamely szervétől a tájékoztatást kérik.
e) A fogadó fél jogszabályainak megfelelően az átadott személyes adatokat haladéktalanul törölni kell, ha azok
már nem szükségesek azon cél érdekében, amiért közölték őket.
f ) A személyes adatok átadását, illetve átvételét az átadó és a fogadó teherviselő köteles rögzíteni.
g) Az  átadó és a  fogadó teherviselő nemzeti jogszabályai szerint köteles gondoskodni az  átadott személyes
adatok hatékony – a jogsértések, így különösen az illetéktelen hozzáférés, valamint a jogtalan megváltoztatás
és az illetéktelen nyilvánosságra hozatal elleni – védelméről.
h) Mind az  adatátvevő, mind az  adatátadó Szerződő Fél köteles – az  érintett kérelmére – az  általa kezelt
helytelen adatot helyesbíteni, illetőleg a  jogellenesen kezelt adatot törölni. A  helyesbítésről vagy törlésről
a másik felet haladéktalanul értesíteni kell.
i) A  Szerződő Felek biztosítják, hogy jelen Egyezményben foglalt adatvédelmi követelményeknek való
megfelelést a  teherviselőtől független nemzeti adatvédelmi hivatal ellenőrzi, a  Szerződő Felek belső
jogszabályai szerint. Az  adatvédelemhez fűződő jogok megsértése esetén az  érintett személyek jogosultak
jogorvoslatra, ide értve a bírói jogorvoslatot is, összhangban a Szerződő Felek nemzeti jogszabályaival.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandóak a vállalati és az üzleti titkokra is.
29. Cikk
Pénznem és árfolyamok (1) A  jelen Egyezmény értelmében ellátásra kötelezett teherviselők az  ellátásokat a  saját országuk hivatalos
pénznemében teljesítik.
(2) Ha az  egyik Szerződő Fél teherviselője a  másik Szerződő Fél teherviselője részére kifizetéseket köteles teljesíteni,
úgy ezeket a másik Szerződő Fél hivatalos pénznemében kell megtenni, feltéve, hogy a másik Szerződő Fél hivatalos
pénzneme konvertibilis. Ellenkező esetben egy másik, konvertibilis pénznemben teljesítendőek ezek a kifizetések.
(3) Ha az  egyik Szerződő Fél rendelkezéseket hoz a  devizaforgalom korlátozására, a  Szerződő Felek haladéktalanul
intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy biztosíthassák a  jelen Egyezmény rendelkezései szerint mindkét
részről járó összegek átutalását.
(4) A  jelen Egyezmény alapján történő átutalásokat azon szabályok alapján kell végezni, amelyek a  Szerződő Felek
felségterületein az átutalás időpontjában érvényesek.
30. Cikk
Visszatérítési kötelezettségek
Ha az egyik Szerződő Fél teherviselője jogalap nélkül vagy tévesen folyósított azonos típusú pénzbeli ellátást, az így
folyósított összeg a másik Szerződő Fél jogszabályai szerint folyósított azonos típusú ellátásból az illető teherviselő
javára levonható.
31. Cikk
A vitás kérdések rendezése
A két Szerződő Fél között az  Egyezmény értelmezése vagy alkalmazása kapcsán felmerülő vitás kérdéseket
az illetékes hatóságok közötti konzultációval kell rendezni.
V. RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 32. Cikk
Jogosultságok a jelen Egyezmény alapján
(1) A jelen Egyezmény nem teremt ellátásokra való jogosultságot a hatálybalépését megelőző időszakra.
 (2) A  jelen Egyezmény hatálybalépése előtt egyedi esetekben hozott, az  ellátásokra, illetve az  alkalmazandó jogra
vonatkozó döntések a jelen Egyezmény alkalmazását nem akadályozzák.
 (3) Amennyiben a jelen Egyezmény előírásaiból kifolyólag valamely változás adódik, a jelen Egyezmény hatálybalépése
előtt megállapított ellátások – kérelemre – újra megállapíthatók.
 (4) Ha a  (3) bekezdés szerinti újramegállapítás eredményeként ellátás nem lenne megállapítható vagy annak összege
a  jelen Egyezmény hatálybalépése előtti időszakban utoljára folyósított ellátás összegénél alacsonyabb lenne, úgy
az ellátás továbbra is az eddigi összegben folyósítandó.
33. Cikk
Magyarország jelen Egyezménnyel kapcsolatos különleges európai uniós kötelezettségei
Jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Egyezmény rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint
amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az Európai Unió alapját képező
szerződésekből származó kötelezettségeit.
34. Cikk
Az Egyezmény hatályba lépése (1) Jelen Egyezményt meg kell erősíteni.
 (2) A lefolytatott szükséges belső eljárásról a Szerződő Felek írásban, diplomáciai úton értesítik egymást.
 (3) Jelen Egyezmény a  megerősítésről szóló utolsó értesítés megküldésének hónapját követő negyedik hónap első
napján lép hatályba. 35. Cikk
Az Egyezmény időbeli hatálya
(1) A jelen Egyezményt a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
 (2) Mindkét Szerződő Fél jogosult a jelen Egyezményt – diplomáciai úton – bármely naptári év végére három hónapos
határidővel írásban felmondani.
 (3) Ha az  Egyezmény felmondás miatt hatályát veszti, úgy annak rendelkezései a  felmondás időpontjáig megszerzett
ellátásra való igényjogosultságok és megállapított ellátások tekintetében továbbra is érvényben maradnak. A jelen
Egyezmény megszűnése előtt benyújtott igények az  Egyezmény rendelkezései alapján kerülnek elbírálásra és
folyósításra függetlenül attól, hogy az érintett személy mely Szerződő Fél területén tartózkodik.
Fentiek hiteléül a  Szerződő Felek kellő jogkörrel felruházott meghatalmazottai a  jelen Egyezményt aláírták és
pecsétjükkel ellátták.
Készült Chișinăuban, 2013. november 28-án két eredeti példányban, magyar és moldovai nyelven, mindkét szöveg
egyaránt hiteles.
(aláírások)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 34. cikk (3) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder jános s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1337/2015. (V. 27.) Korm. határozata az új nemzetközi magánjogi szabályozás kodifikációjáról és a Nemzetközi Magánjogi Kodifikációs Bizottság felállításáról.
A Kormány elrendeli a  nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet átfogó korszerűsítésére irányuló
munkálatok megkezdését. A  felülvizsgálat célja egy korszerű, a  nemzetközi magánjog uniós és nemzetközi szintű
szabályozásával összhangban álló új nemzetközi magánjogi szabályozás megalkotása.
 1. Létre kell hozni a Nemzetközi Magánjogi Kodifikációs Bizottságot, amelynek feladata:
a) javaslatok kidolgozása az új nemzetközi magánjogi szabályozást érintő koncepcionális súlyú kérdésekben;
b) a nemzetközi magánjogi szabályozásra vonatkozó háttéranyagok készítése;
c) az igazságügyért felelős miniszter által készített szakmai anyagok, előterjesztések és normaszöveg-tervezetek
véleményezése.
A Nemzetközi Magánjogi Kodifikációs Bizottságnak az  igazságügyért felelős miniszter által felkért tagjai névsorát
a  kormányhatározat 1.  melléklete tartalmazza. Az  igazságügyért felelős miniszter a  Nemzetközi Magánjogi
Kodifikációs Bizottság munkájának segítésére az általa felkért személyekből álló Munkacsoportot hozhat létre.
2. Ki kell dolgozni és szakmai, illetőleg társadalmi vitára kell bocsátani az  új nemzetközi magánjogi szabályozás
koncepcióját, majd elő kell készíteni az új szabályozást.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
Határidő: a) az új nemzetközi magánjogi szabályozás koncepciójának kidolgozására: 2015. november 30.
 b) a koncepcióról szóló szakmai, illetve társadalmi viták lefolytatására: 2016. január 31.
3. Ki kell dolgozni az új nemzetközi magánjogi szabályozás normaszövegének tervezetét a koncepció alapján.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
Határidő: 2016. november 30.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
147/2012. (XII. 13.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy dr. Holoda Attila Istvánnak, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárának kormányzati szolgálati
jogviszonya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt
lemondására tekintettel – 2012. december 1-jei kezdő nappal –
megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
55/2014. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Nyelvstratégiai Intézet létrehozásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Magyar Nyelvstratégiai Intézet jogállása 1. § A  Kormány a  magyar nyelvi örökség föltárása, a  nyelv és azzal összefüggésben a  kultúra mélyebb megismerése,
ápolása, gondozása, fejlesztése és a 4. § (1) bekezdésében meghatározott feladatok ellátására létrehozza a Magyar
Nyelvstratégiai Intézetet (a továbbiakban: Intézet).
2. § (1) Az Intézet központi hivatal.
 (2) Az Intézet a miniszterelnök irányítása alatt áll.
 (3) Az Intézet irányítását a miniszterelnök a Miniszterelnökséget vezető államtitkár útján látja el.
 (4) Az Intézet székhelye Budapest.
3. § (1) Az Intézetet igazgató vezeti.
 (2) Az Intézet igazgatójának megbízatása határozatlan időtartamú.
2. Az Intézet feladatai 4. § (1) Az Intézet feladatai:
 1. középtávú magyar nyelvstratégia kidolgozásának irányítása és szakmai felügyelete,
 2. a magyar nyelv belső szerkezetének, sajátosságainak, működésének, kultúránk egészével való
összefüggésének kutatása és annak eredményének alkalmazása a  közoktatásban, illetve nyelvi adattárak
fejlesztésének ösztönzése,
3. a nyelvszerkezeti és a  nyelvhasználati kutatások terén a  különböző szaknyelvek (terminológiák) tudatos
fejlesztésének koordinálása, a  határon túli és az  anyaországi magyar nyelvű terminológia összehasonlító
kutatása, összehasonlító terminológiai szótárak összeállítása,
4. az infotechnológia területén a  magyar nyelvű adatbázisok támogatási elveinek kidolgozásában és
koordinálásában való részvétel,
5. szakértői állásfoglalások készítése nyelvpolitikai kérdésekben a közigazgatás és a közmédia részére,
 6. az új tudományos közelítések vizsgálata, nyelvészdoktoranduszok foglalkoztatása ösztöndíjas pályázati és
megbízási rendszerben,
 7. új magyar nyelvi tankönyvprogram nyelvészeti szakmai alapjainak kidolgozása, különösen gyermekbarát,
az  otthonról hozott anyanyelvi készségeket fejlesztő általános iskolai nyelvtankönyvek szakmai alapvetése,
kidolgozásának összehangolása kultúránk egységes szövetével,
8. a nyelvi gazdagság megőrzése, különös tekintettel a magyar nyelvjárásokra és a rétegnyelvekre,
 9. nyelvi kisebbségvédelem, kiemelten a  magyar szórványok, határon túli nyelvváltozatok helyzetének
vizsgálata,
10. nyelvstratégiai külkapcsolatok ápolása, különösen a kisebbségben élő nyelvrokon népekkel,
11. a magyar nyelvi értékvesztéssel szemben irányelvek kidolgozása a Kormány számára, felhasználva a sikeres,
modern európai nyelvpolitikai – észt, lengyel, finn és izlandi – modellek tapasztalatait,
12. az 1–11.  pontokban foglalt feladatok ellátásával összefüggő, valamint egyes kiemelt feladatokhoz
kapcsolódó konferenciák szervezése,
13. szakmai és nemzetközi kerekasztal megbeszélések, nyári kurzusok és – kiemelten határon túli magyaroknak,
finnugor kisebbségnek – nyári egyetemek szervezése, nyelvi kulturális napok társszervezése az  adott
feladathoz szükséges körben együttműködve az  illetékes hazai és Kárpát-medencei szervekkel,
szervezetekkel, felsőoktatási intézményekkel,
14. egyéb, a magyar nyelvi értékvesztés ellen ható feladatok megvalósítása.
 (2) Az Intézet tevékenységét nemzeti és nemzetközi működési körben látja el.
 (3) Az  Intézet igazgatója feladatkörében meghatározott célból, feladatkörében eljárva az  állami szervektől,
szervezetektől adatokat, információkat, elemzéseket kérhet, a  kapcsolódó dokumentumokba – a  vonatkozó
jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet.
3. Záró rendelkezés 5. § Ez a rendelet 2014. április 1. napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1796/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banknál Magyarországot képviselő kormányzótanácsi tag felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tag kinevezéséről.
1. A Kormány
a) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában Orbán Gábort a Magyarországot képviselő
helyettes kormányzói tisztségből felmenti, és egyidejűleg Hornung Ágnes Annát a Magyarországot képviselő
helyettes kormányzóvá 2015. november 1-jei hatállyal kinevezi;
b) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  a)  pontban foglaltakról a  Nemzetközi Újjáépítési és
Fejlesztési Bankot tájékoztassa;
c) visszavonja az  egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a  Magyarországot képviselő kormányzótanácsi
tagok felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tagok kinevezéséről szóló 1210/2013. (IV. 15.)
Korm. határozatot.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél a Magyar Köztársaságot képviselő kormányzótanácsi
tagok felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tagok kinevezéséről szóló 1205/2010. (X. 5.) Korm. határozat
1. pont a)–d) és f ) alpontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1883/2015. (XII. 2.) Korm. határozata az Európa Tanács Sportversenyek Tiltott Befolyásolásáról szóló Egyezménye szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az Európa Tanács Sportversenyek Tiltott Befolyásolásáról szóló Egyezménye (a továbbiakban: Egyezmény)
bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A Kormány a törvényjavaslat előadójának
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
282/2015. (VI. 22.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Pannon Egyetemen Dr. Gelencsér András
egyetemi tanárt a 2015. július 1. napjától 2018. június 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok
ellátásával.
Budapest, 2015. június 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2012. (I. 12.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára Csizmadia Norbertet 2012. január 10-ei hatállyal
a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárává kinevezem. Budapest, 2012. január 10.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök