text:
26/2016. (II. 25.) Korm. rendelete az okos mérés bevezetésével kapcsolatos központi mintaprojekt megvalósításával összefüggő szabályokról.
A Kormány a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (1)  bekezdés 19.  pontjában, a  földgázellátásról szóló
2008. évi XL. törvény 132. § 48. pontjában, valamint a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 74. § (1) bekezdés
2.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya a  központi mintaprojektre, a  központi mintaprojekttel kapcsolatos jogviszonyokra,
a  projektgazdára, az  infrastruktúra-üzemeltetőre, a  projekttagra és a  földgázterület tekintetében a  központi
adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyesre terjed ki.
(2) Az  e  rendeletben nem szabályozott kérdések tekintetében a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
(a  továbbiakban: Vet.), a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a  továbbiakban: Get.), a  víziközműszolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény (a  továbbiakban: Vksztv.), valamint a  Polgári Törvénykönyvről szóló
2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) és a végrehajtásukra kiadott jogszabályokban foglalt rendelkezéseket kell
alkalmazni.
(3) E rendelet alkalmazásában
 1. központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyes: a Get. 19/B. § szerinti központi adatgyűjtő
és feldolgozó rendszert működtető engedélyes,
 2. infrastruktúra-üzemeltető: a  Vet. szerinti hálózati engedélyes, a  Get. szerinti rendszerüzemeltető, valamint
a Vksztv. szerinti víziközmű-szolgáltatást végző szolgáltató,
 3. központi mintaprojekt: a villamos energia és a földgáz területén a villamos energia belső piacára vonatkozó közös
szabályokról és a  2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 1. melléklet 2. pontja szerinti és a földgáz energia belső piacára vonatkozó közös
szabályokról és a  2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. július 13-i 2009/73/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 1. melléklet 2. pontja szerinti gazdasági értékeléshez szükséges adatokat biztosító,
valamint a  víziközmű-szolgáltatás területén okosmérőket tesztelő olyan projekt, amely az  üvegházhatású
gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő
részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény (a továbbiakban: Ügkrtv.) szerinti derogációs kiosztásból valósul meg,
4. központi mintaprojektbe történő bevonás időpontja: az  okosmérő felhasználónál, háztartási méretű
kiserőműnél, megújuló energiaforrásból villamos energiát termelő erőműnél történő felszerelésének vagy
üzembe helyezésének időpontja,
5. mérésvezérlési központ: olyan, az  infrastruktúra-üzemeltető vagy a  projektgazda tulajdonában lévő,
központi operációs egység, amely alkalmas az  okosmérő adatainak gyűjtésére, tárolására, elemzésére és
továbbítására, valamint vezérlési utasítások kiadására, a  kiadott utasítások végrehajtásának ellenőrzésére,
időszinkronizálásra, adatellenőrzésre, hihetőség vizsgálatra, adathelyettesítésre, adatérvényesítésre,
adataggregálásra, általános számításokra, automatikus és ütemezett adatterjesztésre, külső rendszerekkel
megvalósítható adatcserére,
6. okosmérő: olyan villamos energia fogyasztásmérő berendezés, földgáz fogyasztásmérő berendezés,
bekötési vízmérő, mellékvízmérő vagy okos mérést biztosító külön berendezéssel ellátott villamos energia
fogyasztásmérő berendezés, földgáz fogyasztásmérő berendezés, bekötési vízmérő és mellékvízmérő,
amely az  általa mért és tárolt adatokról valós idejű információt nyújt, és ezen információk közül legalább
a tényleges fogyasztásra és a fogyasztási időszakra vonatkozó regiszter adat a kijelzőjén vagy az okos mérést
biztosító külön berendezés kijelzőjén elérhető a projekttag számára, biztosítja a tárolt adatok mérésvezérlési
központból történő elérését, az  utasítások fogadását adatkommunikációs eszköz segítségével, valamint
a villamos energia tekintetében a felhasználó által a villamosenergia-hálózatba betáplált villamos energiát is
figyelembe veszi,
7. okos mérést biztosító külön berendezés: olyan adatkommunikációs egység, amely a  villamos energia
fogyasztásmérő berendezéshez, a  földgáz fogyasztásmérő berendezéshez, a  bekötési vízmérőhöz vagy
a  mellékvízmérőhöz való illesztésével lehetővé teszi az  elszámolásra vonatkozó regiszter adatok digitális
továbbítását, távlehívását, vezérlési utasítások fogadását, valamint a tényleges fogyasztásra és a  fogyasztási
időszakra vonatkozó regiszter adat a készülék kijelzőjén elérhető a projekttag számára,
8. projektgazda: a központi mintaprojektet folytató, a Vet. 177/A. § (1) bekezdése és a Get. 142. § (1) bekezdése
szerinti projekttársaság, valamint a  víziközmű-szolgáltatás területén a  központi mintaprojektet végrehajtó
társaság,
9. projekttag: a központi mintaprojektben részt vevő felhasználó, megújuló energiaforrásból villamos energiát
termelő erőmű engedélyese, valamint a  0,5 MW beépített teljesítmény alatti kiserőmű üzemeltetője,
beleértve a háztartási méretű kiserőmű üzemeltetőjét is,
10. távvezérlés: az  okosmérő paramétereinek és az  általa mért hálózat üzemállapotának megváltoztatása
a mérésvezérlési központból kiadott vezérlési utasítás hatására.
2. § (1) A projektgazda elkészíti a központi mintaprojekt tervet, amely tartalmazza:
a) a központi mintaprojekt célját, műszaki leírását, ütemtervét,
b) a  központi mintaprojektbe bevonandó projekttagok számát, kiválasztásának elvét és az  érintett
infrastruktúra-üzemeltetők felsorolását,
c) a központi mintaprojekt költségvetését. (2) A  projektgazda a  központi mintaprojekt tervet tájékoztatás céljából benyújtja a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalnak (a továbbiakban: Hivatal).
(3) A  projektgazda és az  érintett infrastruktúra-üzemeltetők külön-külön együttműködési megállapodást kötnek,
amelyben rendelkeznek
a) a projekttag központi mintaprojektbe történő bevonásának végrehajtásáról,
b) a projekttagokkal történő kapcsolattartással összefüggő részletszabályokról,
c) az  okosmérő, valamint az  okos mérést biztosító külön berendezések felszerelésének, az  adatkapcsolat
módjának, hitelesítésének, üzemeltetésének, karbantartásának és cseréjének részletszabályairól,
d) a  hiteles mérés elvégzéséről, a  villamosenergia- vagy földgázfogyasztásra, illetve vízfogyasztásra
(a továbbiakban együtt: fogyasztás), valamint a villamosenergia-betáplálásra vonatkozó, elszámolás alapjául
szolgáló hiteles mérési adatok gyűjtésének és továbbításának részletszabályairól,
e) az okosmérővel és annak működésével kapcsolatos felelősségi kérdésekről, ennek keretében többek között
az okosmérő hibájából bekövetkező ellátási vagy elszámolási hibáról, továbbá az adatforgalmi és informatikai
rendszer hibájáról,
f ) a projektgazda és az infrastruktúra-üzemeltető között a központi mintaprojekttel összefüggésben felmerülő
költségek viselésének és elszámolásának részletszabályairól, továbbá
g) a  jogszabályokban, a  Villamosenergia-ellátási Szabályzatokban, a  földgáz Üzemi és Kereskedelmi
Szabályzatban, valamint a  víziközmű-szolgáltatás tekintetében az  Üzletszabályzatban (a  továbbiakban
együtt: szabályzatok) előírt elszámoláshoz, adatszolgáltatásokhoz szükséges adatokon túli adatszolgáltatás,
adatfeldolgozás részleteiről.
(4) A  projektgazda és az  érintett infrastruktúra-üzemeltető kötelesek az  együttműködési megállapodást megkötni
a  projektgazdának a  megállapodás megkötésére irányuló igényének, az  infrastruktúra-üzemeltető általi
kézhezvételétől számított 30 napon belül, amelyet a  projektgazda haladéktalanul köteles megküldeni a  Hivatal
részére.
(5) A  projektgazda a  központi mintaprojektbe bevonandó projekttagok kiválasztása, ezáltal a  projekt végrehajtási
helyszíneinek meghatározása érdekében a  honlapján keresztül az  infrastruktúra-üzemeltetők számára pályázati
felhívást tesz közzé.
(6) A  projektgazda jogosult az  infrastruktúra-üzemeltetőktől az  általuk megvalósított mintaprojektek keretében
felszerelt okosmérőből, valamint az  azonos fogyasztási helyről a  mintaprojekt keretében leszerelt fogyasztásmérő
berendezésekből származó – a  rendszerhasználók beazonosítására nem alkalmas, személyes adatot nem
tartalmazó, üzleti titkot nem sértő, kizárólag a  központi mintaprojekt megvalósításához szükséges – a  mérési
hely azonosítóra és a  hozzátartozó mérési adatokra kiterjedő adatokat ellenérték fejében igényelni és a  központi
mintaprojekt végrehajtása céljából felhasználni. A projektgazda a  fentiek tekintetében jogosult a  (4) bekezdésben
meghatározott módon az  infrastruktúra-üzemeltetővel együttműködési megállapodást kötni abban az  esetben
is, ha az  infrastruktúra-üzemeltető engedélyesi területén nem kerül sor a  projektgazda által okosmérő vagy okos
mérést biztosító berendezés felszerelésre. Az  infrastruktúra-üzemeltető és a  projektgazda kötelesek e  bekezdés
szerinti együttműködési megállapodást megkötni a (4) bekezdésben foglaltak szerint.
(7) A  projektgazda és a  földgázterület vonatkozásában a  központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető
engedélyes együttműködési megállapodást kötnek, amelyben rendelkeznek a  központi adatgyűjtő és feldolgozó
rendszert működtető engedélyes részére a  Get.-ben nevesített tevékenységéhez szükséges adatok térítésmentes
átadásáról az alábbiak szerint:
a) a központi mintaprojekt keretében felszerelt okos mérők földgázfogyasztással kapcsolatos adatainak,
a  felhasználási hely azonosító adatainak, a  mérőeszközök földgázfogyasztással kapcsolatos mérési és
elszámolási adatainak, valamint földgázfogyasztással összefüggő kapacitás adatainak átadásáról,
b) a központi adatgyűjtő és feldolgozó rendszerrel történő adatcserére alkalmas adatforgalmi és informatikai
rendszerről, az adatkapcsolatról, az adatkapcsolat módjáról,
c) a központi adatgyűjtő és feldolgozó rendszert működtető engedélyessel kapcsolatot tartó, folyamatosan
működő műszaki irányító szolgálatról,
d) az adatforgalmi és informatikai rendszerrel kapcsolatos felelősségi kérdésekről,
e) a jogszabályokban és a  földgáz Üzemi és Kereskedelmi Szabályzatban előírt elszámoláshoz,
adatszolgáltatásokhoz szükséges adatokon túli adatszolgáltatás, adatfeldolgozás részleteiről,
f ) a projektgazda és a központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyes között a központi
mintaprojekttel összefüggésben felmerülő költségek viselésének és elszámolásának részletszabályairól,
g) az adatátadások rendjéről, módjáról és formájáról, a  földgázfogyasztásra vonatkozó elszámolás alapjául
szolgáló hiteles mérési adatok gyűjtésének és továbbításának részletszabályairól.
 (8) A  projektgazda és a  központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyes a  földgázterület
vonatkozásában kötelesek az  együttműködési megállapodást megkötni a  központi adatgyűjtő- és feldolgozó
rendszert működtető engedélyes a  megállapodás megkötésére irányuló igényének, projektgazda általi
kézhezvételétől számított 30 napon belül, amelyet a  projektgazda haladéktalanul köteles megküldeni a  Hivatal
részére.
2. Az okosmérőkre és felszerelésükre vonatkozó szabályok 3. § (1) A központi mintaprojektben kizárólag hiteles mérés végzésére alkalmas okosmérő alkalmazható.
 (2) A központi mintaprojekt keretében a projekttagokhoz felszerelésre kerülő okosmérő a projektgazda tulajdonában
áll azzal, hogy okos mérést biztosító külön berendezéssel ellátott villamos energia fogyasztásmérő berendezés,
földgáz fogyasztásmérő berendezés, bekötési vízmérő és mellékvízmérő esetén a  projektgazda tulajdonjoga
– eltérő megállapodás hiányában – kizárólag az okos mérést biztosító külön berendezésre terjed ki. A projektgazda
a Vet. 177/A. § (6) bekezdésével és a Get. 142. § (6) bekezdésével összhangban, valamint a Vksztv.-nek megfelelően
az  e  rendeletben foglaltak szerint az  elszámolás alapjául szolgáló mérési és mérés-leolvasási tevékenységet
végezhet.
(3) Az  okosmérő, az  okos mérést biztosító külön berendezés, valamint az  adattovábbításhoz szükséges kiegészítő
eszközök és berendezések felszereléséről, üzembe helyezéséről, üzemeltetéséről, karbantartásáról, cseréjéről és
leszereléséről, valamint a mérőhely okosmérő adatainak kiolvasásához, továbbításához szükséges mértékig történő
átalakításáról – az infrastruktúra-üzemeltető és a projektgazda eltérő megállapodása hiányában – az infrastruktúraüzemeltető gondoskodik a projektgazda a költségén, a legkisebb költség elvének figyelembevételével.
(4) Az  infrastruktúra-üzemeltető és a  projektgazda megállapodása esetén előre fizetős mérő helyett okosmérő
alkalmazható, ha az okosmérő és a mérésvezérlési központ az előre fizetős mérőre vonatkozó, jogszabályban előírt
feltételeknek megfelel.
(5) A  központi mintaprojektben alkalmazott, fogyasztás mérésére szolgáló berendezés hitelesítéséről a  projektgazda
saját költségén gondoskodik.
4. § (1) A  projektgazda tájékoztatót készít a  központi mintaprojektbe bevonandó leendő projekttagok meghatározását
követően a  központi mintaprojektről a  leendő projekttag részére. A  tájékoztatót a  projektgazda az  érintett
infrastruktúra-üzemeltetővel és a  Hivatallal egyezteti, majd továbbítja a  leendő projekttag részére történő
megküldés érdekében az érintett infrastruktúra-üzemeltetőnek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatónak közérthetőnek kell lennie, és abban legalább az  alábbiakat részletesen be
kell mutatni:
a) a  központi mintaprojekt Vet. 177/A.  § (3)  bekezdésében vagy Get. 142.  § (3)  bekezdésében előírt
követelményeknek való megfelelését, valamint a központi mintaprojektben való részvétel megtagadásainak
feltételeit és eljárásrendjét,
b) az  okosmérő általános műszaki, informatikai jellemzőit, továbbá fogyasztásméréssel kapcsolatos
tulajdonságait,
c) az  okosmérő felszerelésével, a  fogyasztás mérésére szolgáló berendezés okos mérést biztosító külön
berendezéssel történő ellátásával és a mérőhely átalakításával kapcsolatos információkat,
d) a leolvasás módját és gyakoriságát,
e) az adatkezeléssel kapcsolatos információkat,
f ) a fogyasztás elszámolásával és a számlázással kapcsolatos információkat,
g) a távvezérlés alkalmazásának lehetséges eseteit, módját és következményeit,
h) az ügyfélszolgálatra valamint a panaszkezelésre vonatkozó információkat,
i) a  központi mintaprojekt célját, időtartamát, a  központi mintaprojekt lezárásának időpontját, a  lezárással
kapcsolatos információkat beleértve a  központi mintaprojekt lezárását követően az  okosmérővel,
a fogyasztásméréssel és az adatkezeléssel kapcsolatos általános információkat.
j) az okosmérő felszerelésének az infrastruktúra üzemeltetővel egyeztetett időpontját,
k) a 9. § (5) bekezdése szerinti internetes oldal elérhetőségét.
(3) A  (2)  bekezdés j)  pont szerinti egyeztetett időpont nem lehet korábbi, mint az  értesítés kézhezvételét követő
45. nap. A tájékoztatóban fel kell hívni a leendő projekttag figyelmét a felszerelés időpontjának nem-megfelelősége
esetén az  időpont-egyeztetés lehetőségére és az  infrastruktúra-üzemeltető időpont-egyeztetésre alkalmas
elérhetőségére. Az  infrastruktúra-üzemeltető az  okosmérő felszerelésére munkanapon legalább 6 órától 20 óráig
köteles lehetőséget biztosítani. Az okosmérő felszerelésének időpontja tekintetében az infrastruktúra-üzemeltető és
a leendő projekttag köteles megegyezni.
(4) Ha a  2.  § (5)  bekezdése szerinti pályázati felhívás alapján nincs lehetőség a  központi mintaprojekt tervben
meghatározott mennyiségű okosmérő vagy okos mérést biztosító berendezés felszerelésére, úgy a  projektgazda
felhívására a  2.  § (3)  bekezdése szerinti együttműködési megállapodást aláíró infrastruktúra-üzemeltető
a  rendelkezésére álló adatok alapján, a  projektgazda által megjelölt, központi mintaprojekt tervben szereplő
elvek figyelembevételével köteles a  központi mintaprojektbe bevonandó felhasználási helyek meghatározása
vonatkozásában írásban javaslatot tenni a  projektgazda részére, a  projektgazda igényének az  infrastruktúraüzemeltető általi kézhezvételétől számított 30 napon belül.
(5) Az  infrastruktúra-üzemeltető a  központi mintaprojektbe történő bevonásra kiválasztott felhasználási helyek
alapján az  (1)  bekezdésben meghatározott tájékoztató kézhezvételét követően az  érintett leendő projekttagot
legkésőbb annak infrastruktúra-üzemeltető általi kézhezvételét történő 15 napon belül a  Hivatallal egyeztetett
időpontban, írásban értesíti a tájékoztató egyidejű megküldésével. Az értesítés tértivevényes levélben vagy lakossági
fogyasztó esetében a  lakossági fogyasztó általi átvétel igazolására alkalmas, más módon történik. Az  értesítés
–  az  infrastruktúra-üzemeltető és a  projektgazda eltérő megállapodása hiányában – a  projektgazda költségén
történik.
5. § (1) A leendő projekttag kizárólag akkor tagadhatja meg a részvételt a központi mintaprojektben, ha az nem felel meg
a Vet. 177/A. § (3) bekezdésében vagy a Get. 142. § (3) bekezdésében előírt követelményeknek vagy a víziközműszolgáltató és a felhasználó közötti szerződésnek.
(2) A  leendő projekttag az  (1)  bekezdés szerint a  4.  § (5)  bekezdése szerinti tájékoztatást követő 15 napon
belül, az  indokok megjelölésével írásbeli kifogással élhet a  központi mintaprojektbe történő bevonás ellen
az infrastruktúra-üzemeltetőnél.
(3) Az  infrastruktúra-üzemeltető a  kifogásról a  projektgazdát – az  együttműködési megállapodásban foglaltak
szerint – haladéktalanul értesíti. Ha a  projektgazda a  kifogás indokának fennállásával nem ért egyet, azt
az  infrastruktúra-üzemeltetőnek 10 napon belül írásban jelzi, amely azt 5 napon belül továbbítja a  leendő
projekttagnak.
(4) Ha a leendő projekttag a kifogását a (3) bekezdés szerinti értesítést követően is fenntartja, akkor – az infrastruktúraüzemeltető egyidejű értesítése mellett – a  Hivatalhoz fordulhat az  infrastruktúra-üzemeltető által történő,
(3)  bekezdés szerinti értesítést követő 15 napon belül. Az  infrastruktúra-üzemeltető általi értesítésre a  4.  §
(5) bekezdése szerinti rendelkezések az irányadók.
(5) Az  infrastruktúra-üzemeltető a  kifogással élő leendő projekttagot a  központi mintaprojektbe mindaddig nem
vonhatja be, amíg a Hivatal határozatában nem állapította meg a kifogás alaptalan voltát.
6. § (1) Az  infrastruktúra-üzemeltető a  projekttag központi mintaprojektbe történő bevonásáról a  bevonást megelőzően
legalább 20 nappal korábban, írásban értesíti az érintett engedélyeseket.
(2) A  kereskedő, beleértve az  egyetemes szolgáltatót is – a  kereskedő és a  projektgazda eltérő megállapodása
hiányában – változatlan feltételekkel biztosítja a központi mintaprojektben részt vevő
a) felhasználó számára az ellátást és az ellátáshoz kapcsolódó szolgáltatásokat,
b) a  0,5 MW beépített teljesítmény alatti kiserőmű üzemeltetője, megújuló energiaforrásból villamos energiát
termelő erőmű üzemeltetője számára a  villamos energia átvételét, illetve az  átvételhez kapcsolódó
szolgáltatásokat.
(3) Az  átviteli rendszerirányító – az  átviteli rendszerirányító és a  projektgazda eltérő megállapodása hiányában –
változatlan feltételekkel biztosítja a  központi mintaprojektben részt vevő, a  kötelező átvételi rendszer keretében
termelő erőmű üzemeltetője számára a villamos energia átvételét, valamint az átvételhez kapcsolódó szolgáltatásokat.
(4) A  központi mintaprojekt – projekttag és a  projektgazda eltérő megállapodása hiányában – nem érintheti
a projekttag
a) kereskedővel – beleértve az egyetemes szolgáltatót is – fennálló szerződését,
b) infrastruktúra-üzemeltetővel fennálló szerződését, kivéve az  e  rendeletből eredő, leolvasással és
kikapcsolással összefüggő kérdéseket. 3. A központi mintaprojektben részt vevők jogai és kötelezettségei
7. § (1) A  8.  § (1)  bekezdése szerinti esetben a  projektgazda térítésmentesen biztosítja, hogy a  mérési adatok olyan
időpontban, módon és formában kerüljenek továbbításra az  infrastruktúra-üzemeltető, valamint a  földgázterület
vonatkozásában a  központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyes számára, amely
a  jogszabályokban, és a  szabályzatokban, együttműködési megállapodásokban előírtak szerint lehetővé teszi
az elszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek megfelelő és határidőben történő teljesítését.
(2) A  projekttag irányába az  okosmérő hibájából bekövetkező ellátási vagy elszámolási hibáért a  felelősség
a  projektgazdát terheli. A  projektgazda és az  infrastruktúra-üzemeltető vonatkozásában az  okosmérő
működésképtelenségéből vagy nem megfelelő működéséből származó károk miatti kártérítési igényük egymással
szembeni érvényesítésére – eltérő megállapodás hiányában – a Ptk. felelősségi szabályai irányadók.
(3) A  központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyes irányába a  földgázterület vonatkozásában
az  okos mérő, vagy a  mérésvezérlési központ nem megfelelő működéséből származó károk miatt a  projektgazda
– eltérő megállapodás hiányában – a Ptk. felelősségi szabályai szerint felel.
(4) A  mintaprojekttel összefüggésben felmerülő, projekttagokkal történő közvetlen kapcsolattartásra a  mintaprojekt
végrehajtásának teljes időszakában az infrastruktúra-üzemeltető köteles a projektgazda költségén.
8. § (1) A projektgazda és az infrastruktúra-üzemeltető eltérő megállapodásának hiányában, a központi mintaprojekt során
az okosmérő az általa mért és tárolt adatokat közvetlenül a projektgazda mérésvezérlési központjába továbbítja.
(2) A  projektgazda az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  mérésvezérlési központba kerülő adatokat haladéktalanul, de
legalább napi rendszerességgel megküldi az  infrastruktúra-üzemeltető, valamint a  földgázterület vonatkozásában
a központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyes számára.
(3) Az  adatszolgáltatás az  infrastruktúra-üzemeltető mérésvezérlési központján keresztül történő közvetlen
adatkapcsolat útján is biztosítható. Ha az  elszámolás során az  infrastruktúra-üzemeltető által leolvasott adat
javítására kerül sor, akkor azt és a  módosítás okát tartalmazó jegyzőkönyvet az  infrastruktúra-üzemeltető
az együttműködési megállapodásban foglaltak szerint haladéktalanul köteles a projektgazda részére megküldeni.
(4) Az  infrastruktúra-üzemeltető a  központi mintaprojekt céljának megvalósítása – így különösen az  okos hálózati
megoldásokkal elérhető megtakarítások vizsgálata – érdekében köteles a  központi mintaprojektbe bevont
projekttagok mérési helyeire vonatkozóan, a  központi mintaprojektbe történő bevonás időpontját megelőző
–  a  jogszabályban az  infrastruktúra-üzemeltetők számára előírt megőrzési kötelezettséggel érintett – időszakra
mérési adatokat szolgáltatni a  projektgazda számára. Az  adatszolgáltatás kizárólag a  mérési hely azonosítóra és
a hozzátartozó mérési adatokra terjed ki, az adatszolgáltatás keretében a projekttagra vonatkozó egyéb személyes
adat nem adható át. Az  infrastruktúra-üzemeltető és a  projektgazda ezek részletszabályait az  együttműködési
megállapodásban állapítják meg.
9. § (1) A projektgazda saját mérésvezérlési központot hoz létre és működtet.
 (2) A  projektgazdának és az  infrastruktúra-üzemeltetőnek olyan adatforgalmi és informatikai rendszerrel kell
rendelkeznie, amely közvetlen kapcsolaton alapuló információközvetítő eszköz útján, a  szabályzatokban előírtak
szerint alkalmas az üzemirányításhoz és az elszámoláshoz szükséges megbízható adatok biztosítására.
(3) Az adatforgalmi és informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie
a) az  okosmérő által mért adatok távlehívás útján a  projektgazda által meghatározott gyakorisággal történő
leolvasására és mérésvezérlési központba történő továbbítására,
b) a  projekttag fogyasztására és termelésére vonatkozó aktuális információk megjelenítésére, és
a szabályzatokban előírt csatolófelületen történő adatszolgáltatásra a  felhasználási helyen vagy az erőművi
telephelyen felszerelt tájékoztató felületen,
c) a  projekttag fogyasztására és termelésére vonatkozó aktuális, valamint a  központi mintaprojektbe
történő bevonása óta keletkezett információk tárolására, továbbítására a  projektgazda által működtetett,
(5) bekezdés szerinti internetes oldalon történő, jogosult általi hozzáférés biztosításnak érdekében, továbbá
d) a távvezérlési utasítások végrehajtására, a végrehajtás ellenőrzésére.
 (4) Az  adatforgalmi és informatikai rendszer működtetése során biztosítani kell, hogy az  azon keresztül küldött
információkhoz illetéktelen személy ne férhessen hozzá.
 (5) A projektgazda a projekttag fogyasztására és termelésére vonatkozó aktuális, valamint a központi mintaprojektbe
történő bevonása óta keletkezett információk megjelenítésére alkalmas internetes oldalt működtet, amelynek
elérését az infrastruktúra-üzemeltető köteles biztosítani a saját internetes oldalán keresztül a projekttag számára.
(6) Az  infrastruktúra-üzemeltető tulajdonában lévő, az  adatforgalom lebonyolításának biztosításához szükséges
hálózati elemeket, eszközöket a  projektgazda – a  legkisebb költség elvére figyelemmel – a  költségek megtérítése
mellett a központi mintaprojekt lebonyolításához szükséges mértékben igénybe veheti.
(7) Az  infrastruktúra-üzemeltető és a  projektgazda az  okos mérésből származó adattovábbításhoz szükséges,
projektgazda tulajdonában lévő berendezések infrastruktúra-üzemeltető hálózatán történő elhelyezésében és
üzemeltetésében egymással együttműködik.
(8) Az adatforgalmi és informatikai rendszer kiépítése és üzemeltetése a földgázrendszer és a villamosenergia-rendszer
üzemét, valamint a víziközmű-rendszer működtetését nem veszélyeztetheti.
(9) A  projekttagnak a  központi mintaprojekt során az  okosmérőre vonatkozóan is biztosítani kell a  mérőleolvasás
helyszíni lehetőségét.
(10) A  projekttag irányában a  mérésvezérlési központ hibájából bekövetkező ellátási hibáért a  projektgazda
mérésvezérlési központjának hibája esetén a  projektgazdát, az  infrastruktúra-üzemeltető mérésvezérlési
központjának hibája esetén az  infrastruktúra-üzemeltetőt terheli a  felelősség. A  projektgazda és az  infrastruktúraüzemeltető vonatkozásban a  kártérítési igényük egymással szembeni érvényesítésére a  Ptk. felelősségi szabályai
irányadók.
(11) A  8.  § (1)  bekezdése szerinti esetben a  projektgazda, a  8.  § (3)  bekezdése szerinti esetben az  infrastruktúraüzemeltető az  adatforgalmi és adatvédelmi rendszer leírását és a  projekttagok bevonásának rendjét bemutatja
a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnak.
10. § (1) A  8.  § (1)  bekezdés szerinti esetben az  infrastruktúra-üzemeltető kérése esetén a  projektgazda biztosítja
az  okosmérő távvezérlésbe történő bevonását. A  projektgazda biztosítja az  okosmérő a  távvezérlését
a  jogszabályokban és a  Hivatal hatósági határozataiban foglaltak szerint. Az  infrastruktúra-üzemeltető és
a projektgazda biztosítja a (2)–(5) bekezdésben foglaltaknak való megfelelést.
(2) Távvezérlésbe történő bevonáskor a  távvezérlési utasítások kiadása, a  kiadott utasítások végrehajtásának
ellenőrzése az  infrastruktúra-üzemeltető feladata. E  feladatok végrehajtásához szükséges folyamatok és
felelősségi körök meghatározását a  projektgazda és az  infrastruktúra-üzemeltető közötti, 2.  § (3)  bekezdése
szerinti együttműködési megállapodás rögzíti. A  projektgazda és az  infrastruktúra-üzemeltető megállapodásának
megfelelően a projektgazda és az infrastruktúra-üzemeltető kölcsönösen, díjmentesen köteles biztosítani a kiadott
és rögzített, távvezérléssel kapcsolatos utasításokhoz, valamint az annak végrehajtásával kapcsolatos adatokhoz és
információkhoz való hozzáférést.
(3) A  projektgazda biztosítja az  infrastruktúra-üzemeltető által kiadott, a  projektgazda mérésvezérlési központjának
továbbított távvezérlési utasítások végrehajtását.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott, távvezérléssel kapcsolatos utasításokat, valamint az  azok végrehajtásával
kapcsolatos adatokat és információkat a projektgazda azok elévülési idő végéig megőrzi.
(5) A  távvezérléssel kapcsolatos további együttműködési szabályokat az  együttműködési megállapodásokban kell
rendezni.
11. § (1) A  projekttag az  5.  § (1)  bekezdésben foglalt indokok alapján, azaz indokok megjelölésével jogosult a  központi
mintaprojektből történő kilépést írásban az  infrastruktúra-üzemeltetőnél kezdeményezni (a továbbiakban: kilépési
szándék).
(2) Az  infrastruktúra-üzemeltető a kilépési szándékról a projektgazdát az együttműködési megállapodásban foglaltak
szerint haladéktalanul értesíti. Ha a projektgazda nem ért egyet azzal, hogy a részvétel megtagadásának feltételei
fennállnak, akkor azt a  projekttag részére történő továbbítás érdekében az  infrastruktúra-üzemeltetőnek írásban
jelzi.
(3) Ha a  projekttag a  (2)  bekezdésben foglaltakat követően kilépési szándékát továbbra is fenntartja, az  5.  §
(4) bekezdésében foglaltak szerint a Hivatalhoz fordulhat.
(4) Ha a  Hivatal a  határozatában megállapította, hogy az  5.  § (1)  bekezdésben foglaltak alapján a  központi
mintaprojektben történő részvételből való kilépés feltételei fennállnak, az  infrastruktúra-üzemeltető
–  a  szabályzatokban előírtakra is figyelemmel – haladéktalanul végrehajtja a  központi mintaprojektből történő
kiléptetést, azzal, hogy az érintett felhasználó folyamatos ellátását nem veszélyeztetheti.
(5) A  projekttagnak a  központi mintaprojektben történő részvétellel kapcsolatban felmerült kárát a  projektgazda
megtéríti. A  projektgazdának és az  infrastruktúra-üzemeltetőnek a  központi mintaprojekt megvalósításával
kapcsolatban felmerült kárának egymással szembeni érvényesítésére a  Ptk.-nak a  szerződésszegéssel okozott
károkért való felelősség szabályai irányadók.
12. § Az okosmérő távvezérlésével végrehajtott, az  engedélyesek által külön díj ellenében végezhető szolgáltatásokról
szóló rendeletekben meghatározott szolgáltatás esetén az  alkalmazandó külön díj maximális mértéke
az e rendeletekben meghatározott díj 25%-a.
4. A Hivatal felügyeleti tevékenysége 13. § (1) A  Hivatal a  Vet. 159.  § (1)  bekezdésében, a  Get. 127.  §-ában, valamint a  Vksztv. 3.  §-ában foglaltak alapján
gyakorolt felügyeleti jogkörében jár el a  központi mintaprojekttel kapcsolatban, ennek keretében különösen
a  központi mintaprojekt tényleges állapotának felmérése érdekében rendszeres ellenőrzést, valamint rendkívüli
ellenőrzést (a  továbbiakban együtt: ellenőrzés) végezhet a  projektgazdánál és a  projektben együttműködő
infrastruktúra-üzemeltetőnél.
(2) A  Hivatal az  ellenőrzések során szükség szerint vizsgálja, hogy a  központi mintaprojekt összhangban van-e
a jogszabályokban, a szabályzatokban, valamint a Hivatal határozataiban foglaltakkal.
(3) Az ellenőrzések keretében a Hivatal
a) a  központi mintaprojekt megvalósításával kapcsolatos dokumentumokba és adathordozókba – beleértve
üzleti titkokat – betekinthet, valamint
b) az  a)  pontban meghatározott dokumentumokról és adathordozókról másolatokat, felvételeket és
kivonatokat készíthet.
 (4) A  Hivatal a  központi mintaprojekttel összefüggésben a  projektgazda vagy az  infrastruktúra-üzemeltető
jogszabályokban, a  szabályzatokban, továbbá a  Hivatal határozataiban foglaltakt kötelezettségeinek megszegése
esetén
a) a  jogkövetkezményekre való utalás mellett írásban felszólítja a  projektgazdát vagy az  infrastruktúra
üzemeltetőt kötelezettségei betartására,
b) a  Vet., valamint a  Get. és a  Vksztv. végrehajtására kiadott kormányrendeletekben meghatározott mértékű
bírságot szabhat ki a projektgazdára vagy az infrastruktúra-üzemeltetőre, a jogsértés tárgyi súlyára tekintettel
egyedi ügyekben is,
c) azonnali hatállyal eltilthatja a  projektgazdát vagy az  infrastruktúra-üzemeltetőt az  adott tevékenység
folytatásától.
5. Adatkezelés, adatfeldolgozás, adatszolgáltatás, tájékoztatás 14. § (1) A  projektgazda köteles a  villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a  2003/54/EK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1.  melléklet
2.  pontja, valamint a  földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a  2003/55/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. melléklet 2. pontja szerinti
gazdasági értékeléshez és költség-haszon elemzéshez szükséges adatokat biztosítani (a  továbbiakban együtt:
adatszolgáltatás) a Hivatal, és az energiapolitikáért felelős miniszter részére.
(2) A Hivatal határozatban állapítja meg
a) az (1) bekezdés szerinti adatok körét, az adatszolgáltatás határidejét, valamint
b) a  Vet. 177/A.  § (5)  bekezdése és Get. 142.  § (5)  bekezdése szerinti záródokumentum (a  továbbiakban:
záródokumentum) tartalmi és formai követelményeit, valamint benyújtásának határidejét.
 (3) Az  adatszolgáltatás és a  záródokumentum alapján, a  legfejlettebb nemzetközi szakmai gyakorlat és az  Európai
Unió Bizottsága által kiadott iránymutatások figyelembe vételével, az  Ügkrtv. szerinti zárójelentésnek az  Ügkrtv.
szerinti hatóság által történő elfogadását követő 2 hónapon belül, a Hivatal jelentésben (a továbbiakban: jelentés)
tájékoztatja az  energiapolitikáért felelős minisztert és a  víziközmű-szolgáltatásért felelős minisztert a  központi
mintaprojekt eredményéről.
(4) A legfejlettebb nemzetközi szakmai gyakorlat figyelembevétele érdekében a jelentés elkészítéséhez külső szakértő
igénybe vehető, valamint helyszíni szemle végezhető. A  projekttagnál történő helyszíni szemlére a  projekttag
előzetes értesítése és érdekeinek figyelembe vételével kerülhet sor.
6. A központi mintaprojekt lezárása 15. § A központi mintaprojekt az Ügkrtv. szerinti zárójelentésnek az Ügkrtv. szerinti hatóság által történő elfogadásának
időpontjában zárul le. A  projektgazda a  lezárás várható időpontjáról legalább 3 hónappal korábban tájékoztatja
a  központi mintaprojektben érintett infrastruktúra-üzemeltetőket, a  Hivatalt és a  földgázterület vonatkozásában
a központi adatgyűjtő- és feldolgozó rendszert működtető engedélyest.
16. § A központi mintaprojekt lezárását követően az  állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok alapján kerül
sor a  központi mintaprojekt keretében üzembe helyezett okosmérő, valamint az  okos mérést biztosító külön
berendezés , továbbá a 9. § (1) bekezdés szerinti mérésvezérlési központ fenntartására, üzemeltetésére és esetleges
elidegenítésére, amelyeknek jogszabályban nem rögzített részletfeltételeiről az  érintett felek a  mintaprojekt
lezárásáig szerződésben állapodnak meg.
7. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
18. § Az e  rendeletnek történő megfelelés érdekében a  szabályzati bizottságok és a  Vksztv. szerinti víziközműszolgáltatást végző szolgáltató elvégzik a  szabályzatok felülvizsgálatát, és a  módosított szabályzatokat a  Hivatal
részére benyújtják az e rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül, jóváhagyás céljából.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2004. (I. 15.) KE határozata.  a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa tagjának kinevezéséről A Gazdasági Versenyhivatal elnökének előterjesztésére a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. LVII. törvény 38. §-ának (1) bekezdése alapján dr. Bán Tamást 2004. január 15-i hatállyal 6 évre a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa tagjává kinevezem.
Budapest, 2004. január 12. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1/2003. (I. 8.) GKM rendelete az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegek típusvizsgálatáról és első hitelesítéséről.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
56. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján az
alábbiakat rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya azokra a gazdálkodó szervezetekre [Ptk. 685. § c) pont] és külföldi székhelyű vállalkozások
magyarországi fióktelepeire terjed ki (a továbbiakban
együtt: gyártó), amelyek a (2) bekezdésben körülírt automatikus ellenőrző és osztályozó mérleget gyártanak vagy
forgalmaznak.
(2) Az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegek
típusai:
a) ellenőrző mérlegek: a névleges tömegnek nevezett
előre meghatározott értéktől bármelyik irányban eltérő
tömegű terméket osztályozó berendezések. Az ellenőrző
mérleg feladata, hogy a termékeket két vagy több alcsoportba osztályozza a tömegük és a névleges tömeg közötti értékkülönbség szerint;
b) osztályozó mérlegek: berendezések, különböző tömegű termékeket osztályoznak, melyekre nincs előre meghatározott névleges tömeg. Az osztályozó mérleg feladata,
hogy a termékeket több alcsoportra osztályozza, amelyek
mindegyikét egy adott tömegtartomány jellemzi.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki az automatikus
árszámító, a címkéző és a tojásosztályozó mérlegekre.
(4) Az elektronikus készülékekkel felszerelt automatikus ellenőrző berendezésekre e rendeleten kívül egyéb
jogszabályok előírásai is vonatkoznak.
2. § E rendeletben alkalmazott fogalmak — a mérésügyről
szóló 1991. évi XLV. törvényben, a végrehajtásáról szóló
127/1991. (X. 9.) Korm. rendeletben, valamint a mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló
6/2001. (III. 19.) GM rendeletben használt fogalmakon
túlmenően — a következők:
a) nem-automatikus működésű mérleg: amely a kezelő
beavatkozását igényli a tömegmérési folyamat során, különösen a terhek teherfelvevőn történő elhelyezésére és/vagy
onnan történő eltávolítására, valamint az eredmény meghatározására;
b) automatikus működésű mérleg: amely a tömegmérési
műveletet kezelő beavatkozása nélkül hajtja végre és a
gépre jellemző automatikus folyamatot végez;
c) automatikus ellenőrző és osztályozó mérleg: olyan
automatikus működésű mérleg, amely a termékeket azok
tömege szerint két vagy több alcsoportra osztja;
d) szabványos súly: a vonatkozó jogszabályokban előírt
követelményeknek megfelelő súly.
3. § (1) E rendelet 1. §-ának (2) bekezdésében meghatározott automatikus ellenőrző és osztályozó mérleg forgalomba hozható, ha
a) megfelel az automatikus ellenőrző és osztályozó
mérlegre vonatkozó, e jogszabályban meghatározott alapvető méréstechnikai követelményeknek;
b) rendelkezik hitelesítési engedéllyel és típus-jóváhagyási jellel, továbbá
c) el van látva az első hitelesítést tanúsító jellel.
(2) Forgalomba hozatal előtt a belföldön forgalomba
hozó gondoskodik arról, hogy az 1. § (2) bekezdésének
hatálya alá tartozó automatikus ellenőrző és osztályozó
mérleget a hitelesítésre jogosult szervezet (a továbbiakban: hitelesítő szervezet) ellássa az (1) bekezdés b) és
c) pontjában meghatározott jelölésekkel.
Típusvizsgálati eljárás 4. § (1) A belföldön forgalomba hozónak típusvizsgálati eljárást kell kezdeményeznie az újonnan gyártott automatikus ellenőrző és osztályozó mérleg típusokra.
(2) A kérelem a mérésügyi jogszabályokban a típusvizsgálati eljárást kezdeményező beadványokra előírt dokumentumokon kívül tartalmazza az e rendelet mellékletében előírt információkat és dokumentációkat.
5. § A típusvizsgálati eljárás minden automatikus ellenőrző
és osztályozó mérleg esetében kiterjed a mérésügyi jogszabályok szerint típusvizsgálati eljárás körében általában
vizsgált jellemzőkön kívül az e rendelet mellékletében meghatározottak vizsgálatára.
6. § Az automatikus ellenőrző és osztályozó mérleg megfelel
a típusvizsgálaton, ha a minta kielégíti az e rendeletben
meghatározott adminisztratív, műszaki, technológiai és
pontossági követelményeket.
7. § (1) A típusvizsgálati eljárás során a hitelesítő szervezet
a vizsgálatot követően igazolja, hogy a típusminta megfelel
a gyártó által megadott specifikációnak, valamint az adott
mérőeszköztípussal szemben támasztott mérésügyi követelményeknek, és hitelesítési engedélyt állít ki. Ellátja az
automatikus ellenőrző és osztályozó mérleget a 6/2001.
(III. 19.) GM rendelet mellékletének 1. pontja szerinti
típus-jóváhagyási jellel.
(2) A hitelesítési engedély határozza meg, hogy hová kell
elhelyezni az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegen a záróbélyegeket.
Első hitelesítés 8. § Az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegek első
hitelesítése az e rendelet mellékletében meghatározott
módon történik.
9. § Az e rendeletben meghatározott automatikus ellenőrző
és osztályozó mérleg első hitelesítésekor a hitelesítő szervezet a 6/2001. (III. 19.) GM rendelet melléklete 5. pontjában meghatározott első hitelesítési jelet helyezi el a mérlegen.
Az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegen
elhelyezhető jelölések és feliratok
10. § (1) Az e rendelet szerinti jelöléseket és feliratokat jól
láthatóan, egyértelműen és maradandó módon, a mérésügyi jogszabályokban meghatározottak szerint kell elhelyezni az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegen.
(2) Az automatikus ellenőrző és osztályozó mérlegen
nem helyezhető el a törvényes tanúsító jelölésekkel összetéveszthető egyéb jelölés.
Záró rendelkezések 11. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a Tanács az
automatikus ellenőrző mérlegekre és osztályozó mérlegekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről
szóló 78/1031/EGK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
177/2011. (VIII. 18.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Békési István vezérőrnagy
szolgálati viszonyát 2011. július 15-én megszüntetem és őt 2011. július 16-ai hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. július 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1382/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a fővárosi Palotanegyed kulturális célú fejlesztésének előkészítéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Nemzeti Múzeum (a  továbbiakban: Múzeum) környezetét képező épületek, terek
(a  továbbiakban: Palotanegyed) fejlesztésével és kulturális célú hasznosításának bővítésével, erre figyelemmel
– a  Palotanegyed összehangolt és ütemezett városrendezési, építészeti és kulturális fejlesztésének előkészítése
érdekében –;
2. egyetért a  Károlyi-palota (Budapest, Pollack Mihály tér 10., hrsz. 36582/0/A/1 albetét), az  Esterházy-palota
(Budapest, Pollack Mihály tér 4–6., hrsz. 36582/0/C/1 albetét) és a  Stúdiópalota (Budapest, Bródy Sándor  u.
5–7., hrsz.  36582/0/D/1, 36582/0/D/3, 36582/0/D/4 albetétek) hasznosításával és felhívja az  emberi
erőforrások miniszterét, hogy a  Múzeum főigazgatójának együttműködésével, a  nemzeti fejlesztési miniszter,
a nemzetgazdasági miniszter, a Miniszterelnökséget vezető miniszter és a turizmussal kapcsolatos állami feladatok
koordinálásáért felelős kormánybiztos bevonásával készítse el – a  szükséges forrásigények meghatározásával –
az Új Nemzeti Múzeum koncepcióját, és azt terjessze a Kormány elé;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. szeptember 30.
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsenek előterjesztést
a  Magyar Rádió Központi épületének (Budapest, Pollack Mihály tér 8., hrsz. 36582/0/B/1 albetét), valamint
Üzemépületének (Budapest, Bródy Sándor utca 5–7., hrsz. 36582/0/D/2 albetét) lebontásához szükséges
intézkedésekről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2016. szeptember 30.
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzeti fejlesztési miniszterrel és a  Múzeum főigazgatójával
együttműködésben – készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Múzeum kertjének rekonstrukciójára irányuló
ötletpályázat eredményéről és a  bővítés lehetőségéről, valamint – a  2.  pont szerinti koncepcióban foglaltakat
figyelembe véve – intézkedjen a Múzeum kertjének történeti rekonstrukciójáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az ötletpályázat eredményeinek bemutatására 2016. szeptember 30.
a Múzeum kertjének rekonstrukciójára 2017. december 31.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az emberi erőforrások miniszterének, a Múzeum főigazgatójának, és
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a bevonásával –, készítsen előterjesztést
a Kormány számára a Múzeum parkolási szükségleteinek kielégítését közép- és hosszú távon rendező intézkedési
tervről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1465/2017. (VII. 25.) Korm. határozata az acélgyártási cselekvési programról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  hazai és az  európai
acélipar megőrzése érdekében támogassák az  Európai Unió döntéshozatali fórumain a  dömping-, illetve
szubvencióellenes piacvédelmi javaslatokat, különösen az  alacsonyabb vám szabályának felfüggesztését, amely
magasabb antidömping vámokat eredményezne és helyreállítaná az egyenlő versenyfeltételeket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli
kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a  96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október  13-i
2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításával kapcsolatos európai uniós tárgyalások során
az  Európai Tanács 2014. október 23–24-i következtetéseivel összhangban, egyrészt képviselje a  hazai acélipar
növekedésének és nemzetközi versenyképessége fenntartásának az érdekeit a hazai acélipari létesítmények részére
történő minél nagyobb mértékű ingyenes kiosztás biztosításával, másrészt azt, hogy az  acélipar 2020 után is
az Európai Unió kibocsátás-kereskedelmi rendszerének szénszivárgási listáján maradjon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal bevonásával vizsgálja meg az  energiaintenzív ágazatok terheinek csökkentésére
rendelkezésre álló lehetőségeket, különös tekintettel a  nagy villamosenergia-fogyasztó ipari szereplők
kedvezményben részesítését a  megújuló energia támogatási rendszer finanszírozása vonatkozásában a  következő
szempontok figyelembevételével: a  mentesítés eredményeként realizált megtakarítást hatékonyságot növelő
beruházásokra, fejlesztésre lehet fordítani, és a  Kormány rezsicsökkentési célja, továbbá a  nem kedvezményezett
vállalkozások versenyképessége nem csorbulhat;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. július 31.
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  földművelésügyi miniszter
bevonásával vizsgálja felül az  acélipari betétanyagként hasznosítható acélhulladék kivitelét lehetővé tévő
szabályozási környezetet – figyelemmel a települési szilárd hulladék hasznosítására vonatkozó jogszabályokra is –,
és tegyen javaslatot a szabályozási környezet módosítására; a felülvizsgálat terjedjen ki arra is, hogy bevezethető-e
az acélhulladék-kivitel vonatkozásában bejelentési eljárás, tekintettel az acélhulladék környezeti hatására;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. július 31.
 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy mérje fel az acéliparban közép- és hosszú távon jelentkező szakképzett
munkaerő iránti szükségletet, és vizsgálja meg az iparághoz kapcsolódó szakképzés esetében az anyagi és személyi
feltételek fejlesztéséhez 2017-ben és 2018-ban szükséges forrásigényt (pl. ösztöndíj program);
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30. 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával mérje fel az acéliparban
közép- és hosszú távon jelentkező felsőfokú végzettségű munkaerő iránti szükségletet, és az iparághoz kapcsolódó
felsőfokú képzés esetében az  anyagi és személyi feltételek fejlesztéséhez 2017-ben és 2018-ban szükséges
forrásigényt vizsgálja meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. szeptember 30.
7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg az acélipar és a járműipar, a gépipar, valamint az építőipar
közötti beszállítói láncok fejlesztésének lehetőségeit a Beszállítói cselekvési tervvel összhangban;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. szeptember 30. 8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával vizsgálja meg,
hogy milyen módon támogatható a  hazai acélipari társaságoknak az  Európai Szén és Acél Kutatási Alap által
meghirdetendő kutatásfejlesztési pályázatokon való részvétele.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2017. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2013. (XI. 29.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2012. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2012. évi
tevékenységéről szóló beszámolót.
kövér lászló s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
160/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bozi Lajos rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság oslói nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Izlandi Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2003. (VIII. 27.) GYISM rendelete a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter hatáskörébe tartozó sportszakmai képesítések szakmai vizsgáinak szervezésére feljogosított intézményekről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény
13. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. § (1) A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban: miniszter) hatáskörébe tartozó sportszakmai képesítések szakmai vizsgáinak szervezésére az e rendelet mellékletében felsorolt intézmények jogosultak.
(2) A szakmai vizsgák szervezésére szóló jogosultság
2003. október 15-től 2005. október 15-ig érvényes.
(3) 2005. október 15-től vizsgaszervezési jogosultsággal
azok az intézmények rendelkezhetnek, amelyek megfelelnek a miniszter által kiírt pályázatban foglaltaknak, vagy
nyilvántartásuk meghosszabbítását a miniszter által közzétett közleményben foglaltaknak megfelelően kérelmezik.
(4) A vizsgaszervezési jogosultságot a miniszter visszavonhatja, amennyiben a vizsgát szervező intézmény nem
felel meg a pályázatban foglalt feltételeknek.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter


text:
361/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Szegváriné dr. Barócsi
Esztert 2017. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2013. (XI. 8.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Katasztrófa-elhárítási Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki.
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) Informatikai Katasztrófa-elhárítási Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. § Az utasítás hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed az MBFH és területi szervei, a
bányakapitányságok (a továbbiakban együtt: bányafelügyelet) teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott, valamennyi
határozatlan és határozott időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a munka törvénykönyve
hatálya alá tartozó munkavállalójára (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Katasztrófa-elhárítási Szabályzatáról szóló
1/36/2010. MBFH utasítás.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
175/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kállay Miklóst kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság rijádi nagykövetségének vezetésével, valamint
a Magyar Köztársaság Ománi Szultánságban és a Jemeni Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök