text:
16/2011. (V. 2.) BM rendelete a Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok 2011. felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont k) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) káresemény: a 2010. október 4-én a Magyar Alumínium Zrt. területén lévő iszaptároló gátjának átszakadása
következtében történt vörösiszap-kiömlés,
b) érintett önkormányzatok: Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely, Kamond, Tüskevár, Apácatorna,
c) károsodott lakóépület: a belügyminiszter által jóváhagyott kárfelmérés eredményeként meghatározott
lakóépületek. 2. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet 20. cím 1. alcím 34. Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok (a továbbiakban:
Előirányzat) jogcímcsoport terhére nyújtható kifizetés felhasználására és felhasználásának ellenőrzésére terjed ki.
3. § (1) Az Előirányzat az alábbi célokra használható fel:
a) károsodott lakóépületek tulajdonosai, haszonélvezői, használati jogosultjai lakhatási feltételeinek
megteremtésére, kárenyhítésére, kártalanítására, figyelembe véve az egyéb forrásból megtérülő károkat,
b) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezetből nyújtott támogatásokból el
nem ismerhető önkormányzati feladatellátáshoz kapcsolódó költségekre,
c) a helyi önkormányzatok vis maior előirányzatból támogatott helyreállítási költségeinek 100%-os fedezetének
biztosítása érdekében szükséges önkormányzati saját erő részre,
d) a védekezésben, valamint a helyreállításban részt vevő központi költségvetési szervek, hivatásos önkormányzati
tűzoltóság, önkéntes tűzoltó egyesületek, az önkéntes tűzoltóságok, valamint a létesítményi tűzoltóságok
védekezéssel összefüggő többletkiadására (különösen: személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok,
dologi kiadások, a veszélyhelyzet felszámolásához szükséges eszközök beszerzése, valamint a károsodott
eszközök visszapótlása),
e) településtervezési, településrendezési tervben rehabilitációra kijelölt zöld- és erdőterületek terep- és
vízrendezési, kertépítészeti munkálataira,
f) az ideiglenesen elhelyezettek ellátási, bérleti hozzájárulás költségeire, amelyet az érintett önkormányzatok
igényelhetnek vissza,
g) a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság Magyar Állam
felügyeletének ellátásáért felelős kormánybiztos feladatellátásával, tevékenységével összefüggő kiadásokra,
valamint a titkárságának működési költségeire,
h) az Előirányzat cél szerinti felhasználása során felmerülő rendelkezésre tartási és kincstári tranzakciós díjra,
i) a védekezésben és a kárelhárításban részt vevő központi költségvetési szerveknél foglalkoztatott személyek,
valamint a káreseménnyel érintett lakosság egészségügyi szűrésének költségeire, ha a szűrés 2011. február 28.
napjáig megtörtént,
j) a káreseménnyel érintett lakosság, valamint a vörösiszap-ömlés miatt egészségügyi ellátásban részesült
személyek közép- és hosszú távú rendszeres egészségügyi szűrővizsgálatának, és egészségügyi ellátásának
megszervezése kapcsán felmerült költségekre,
k) a szennyeződött földterületek kezeléséhez szükséges intézkedések kapcsán felmerült költségekre, kivéve,
ha a károsult a vörösiszap-katasztrófa miatt veszteséget szenvedett mezőgazdasági termelők,
élelmiszer-feldolgozók és állattartók által igénybe vehető átmeneti állami támogatásról szóló 32/2010. (XI. 25.)
VM rendelet (a továbbiakban: VM rendelet) alapján jövedelempótló támogatásban részesült, valamint
a szennyeződött földterületek tulajdonosainak kártalanítására, a szennyeződött földterület károsodást megelőző
és a károsodást követő értéke különbözetének erejéig.
(2) Az Előirányzat terhére további kiadásként számolható el:
a) a gazdálkodó szervezet, egyéni vállalkozó vagy egyház tulajdonában lévő ingatlanokban, a gazdálkodó szervezet,
egyéni vállalkozó által gyártott vagy a gyártáshoz, szolgáltatáshoz szükséges felszerelésben, eszközökben,
készletekben, valamint a forgalmazott termékekben esett károk enyhítése;
b) a konyhakertekből be nem takarított terményekben keletkezett károk, valamint a természetes személyek
tulajdonában lévő károsodott ingatlanokon tartott, elhullott haszonállat-állomány károk enyhítése, kivéve, ha
a károsult a VM rendelet alapján jövedelempótló támogatásban részesült,
c) a természetes személy tulajdonában lévő egy darab gépjárműben esett károk enyhítése, a gépjármű életkorát
figyelembe véve, a gépjármű amortizációval csökkentett értékéig,
d) a természetes személy tulajdonában lévő károsodott lakóépületben lévő háztartási ingóságok (bútor, a háztartás
viteléhez szükséges háztartási eszközök) pótlása károsodott ingatlanonként legfeljebb 1 000 000 forint
értékhatárig,
e) készpénzben, a károsodott lakóépületbe bejelentett, illetve be nem jelentett, de életvitelszerűen ott lakott
személyek ruhaneműjének pótlása és élelem vásárlása, személyenként összesen 200 000 forint értékhatárig,
f) az érintett önkormányzatok területén a károsult személyek lakhatását biztosító lakóépületek építésére szolgáló új
településrész kialakításához szükséges közműhálózat fejlesztése és az ehhez kapcsolódó szakértői közreműködés
költségei,
g) a belterületi mentesítés során megrongálódott, lebontott kerítések eredeti állapot szerinti helyreállításának
igazolt költségei legfeljebb 300 000 forint értékhatárig.
(3) A belügyminiszter indokolt egyedi esetben a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott értékhatáron túl is
engedélyezheti az ingóságok pótlását az Előirányzat terhére.
4. § (1) A 3. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk
(1) bekezdésének megfelelő gazdasági tevékenységhez nyújtott támogatás csekély összegű (de minimis) támogatás
formájában a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379/5., 2006. 12.28.) (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
rendelkezéseivel összhangban nyújtható.
(2) A kedvezményezett választása szerint a támogatás az EUMSz 107. cikk (2) bekezdés b) pontja szerinti rendkívüli
események által okozott károk helyreállítására nyújtandó támogatás formájában is nyújtható.
(3) A kedvezményezett nem részesíthető az (1) bekezdés szerinti támogatásban azon támogatási összeg tekintetében,
amely meghaladja az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján az általa igénybe vehető támogatási összeget.
5. § (1) A 4. § (1) bekezdésében meghatározott csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett
nyilatkozik az előző három pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(2) A több részletben fizetendő csekély összegű támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell
diszkontálni.
(3) Új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év alatt odaítélt
csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
6. § (1) A belügyminiszter vagy az általa írásban felhatalmazott vezető beosztású személy a belügyminiszter irányítása alá
tartozó költségvetési szervekkel, valamint a védekezésben, helyreállításban részt vevő állami szervekkel – annak
irányító szervének bevonásával – támogatási keret-megállapodást, az érintett önkormányzatokkal támogatási
keretszerződést köt.
(2) Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 56. §
(1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a támogatás folyósítására utalással kerül sor, a kincstári számlavezetés és
finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási
adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet 38. §-a előírásainak végrehajtását követően.
(3) A kötelezettségvállaló a kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó naprakész, elkülönített nyilvántartást köteles vezetni.
(4) Az Előirányzatból folyósított támogatás felhasználását, az elszámolások szabályszerűségét a belügyminiszter
– helyszíni ellenőrzés során a kedvezményezetteknél az éves ellenőrzési tervben foglaltaknak megfelelően – ellenőrzi.
A belügyminiszter segítséget nyújt más szervek ellenőrzési szervezeteinek a támogatás felhasználásának és az
elszámolások szabályszerűségének ellenőrzésében.
(5) A belügyminiszter vagy az általa írásban felhatalmazott személy a gazdálkodó szervezetekkel, egyéni vállalkozókkal,
egyházakkal az e rendeletben meghatározott Előirányzatból finanszírozott támogatási szerződést köt. A szerződésben
a károsult gazdálkodó szervezet, egyéni vállalkozó, egyház a károkozóval szembeni kártérítési igényét az állam javára
engedményezi azzal, hogy ha az állam a károsult kártérítési igényével összefüggésben kártérítésként a károkozótól
nagyobb összeget kap, mint amennyit a károsult kárenyhítésére fordított, az állam a különbözetet a károsult részére
megtéríti. A károsult a szerződésben vállalja, hogy az előirányzatból fizetett támogatás más forrásból megtérülő részét
az állam javára visszafizeti.
(6) Ha a kedvezményezett a 4. § (1) bekezdésében meghatározott csekély összegű támogatásban részesül, akkor
a támogatási szerződésnek kifejezetten utalnia kell a csekély összegű támogatási formára, továbbá a csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági rendeletre, megjelölve annak pontos címét és az Európai Közösség
Hivatalos Lapjában való kihirdetését, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét
támogatástartalomban kifejezve.
7. § (1) A károsult személyek támogatásának feltétele, hogy
a) a károsodott lakóépület lakás céljára létesített és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel
nyilvántartott, vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan,
b) a károsodott lakóépület építési engedéllyel épült, vagy fennmaradási engedéllyel rendelkezik, illetve
vélelmezhető, hogy építése és használatba vétele megfelelt az akkor hatályos jogszabályoknak,
c) a tulajdonos nyilatkozik arról, hogy a lakóépületre a káresemény vonatkozásában a kár keletkezésének
időpontjában volt-e érvényes biztosítása.
(2) Amennyiben a tulajdonos a kár keletkezésének időpontjában rendelkezett biztosítással, nyilatkozik a biztosítónak
a kárral összefüggő megállapításáról, és a kártérítés folyósításáról soron kívül – a tudomásszerzéstől számított
2 munkanapon belül – tájékoztatja a belügyminisztert.
(3) Egy tulajdonos számára csak egy lakóépület vonatkozásában nyújtható támogatás.
(4) Az új vagy vásárolt lakóépület vagy lakás értéke nem haladhatja meg a károsodott lakóépület káresemény
bekövetkezése előtti értékét; az új épület hasznos alapterülete nem haladhatja meg a károsodott épület hasznos
alapterületét. Új lakóépületeknél a legfeljebb tíz négyzetméteres terasz alapterületét nem kell az épület hasznos
alapterületéhez hozzászámítani, ennél nagyobb tornác, vagy fedett terasz esetében a tíz négyzetméter feletti
alapterület felével kell növelni az épület hasznos alapterületét. Indokolt egyedi esetben az ettől eltérő döntéshez
a belügyminiszter hozzájárulása szükséges. Az új lakóépület építésére, lakóépület vagy lakás vásárlására, vagy
a károsodott lakóépület helyreállítására irányuló támogatás feltétele, hogy a károsodott ingatlan károsodás előtti
értékét szakértő állapítsa meg.
(5) A 3. § (2) bekezdés a) pontja esetében a támogatás további feltétele, hogy a kár mértékét és összegszerűségét
szakértői vélemény állapítsa meg, a 3. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott esetekben a támogatás további
feltétele az, hogy a károsult személy a kárt és annak mértékét hitelt érdemlő módon (okirattal vagy egyéb módon)
igazolja. A 3. § (2) bekezdés b) pontjában megjelölt károk, valamint az d) pontjában megjelölt ingóságok
vonatkozásában – ha a kár más módon hitelt érdemlően nem igazolható – a károsult nyilatkozata is elfogadható.
(6) A károsult személy – választása szerint – alábbi tartalmú teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatot tesz
arról, hogy
a) az érintett önkormányzatok területén kijelölt építési telken felépítésre kerülő új épületbe kíván beköltözni, vagy
b) az érintett önkormányzatok területén eladásra kínált lakóépületbe vagy lakásba kíván beköltözni, vagy
c) az ország bármely településén eladásra kínált, rendelkezésre bocsátott lakásba, vagy ott lévő építési telken
felépítésre kerülő új épületbe kíván beköltözni, vagy
d) a készpénzben történő kárenyhítését kéri, mivel lakhatási feltételei megoldottak, vagy
e) a károsodott és még helyreállítható épület helyreállításához kér segítséget, amennyiben ehhez a belügyminiszter
hozzájárul, kivéve, ha ezt olyan területen igényli, amelyet a hatóság nem minősít biztonságosnak.
(7) A vásárlás útján megszerzett ingatlan lakásvásárlási-támogatási szerződéssel adásvétel, az új építés során felépült
ingatlan új lakásépítési-támogatási szerződéssel építés-kártalanítás jogcímén a károsult személy tulajdonába kerül.
A károsult készpénzben történő kártalanításának mértékét szerződésben kell rögzíteni. A szerződésben a károsult
személy
a) a (6) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott esetekben a tulajdonában álló károsodott ingatlant a károsodott
ingatlan fekvési helye szerinti települési önkormányzatnak ingyenesen átadja,
b) a (6) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott esetekben a károkozóval szembeni kártérítés érvényesítési igényét
az állam javára engedményezi azzal, hogy ha az állam a károsult kártérítési igényével összefüggésben
kártérítésként a károkozótól nagyobb összeget kap, mint amennyit a károsult kárenyhítésére fordított, az állam
a különbözetet a károsult részére megtéríti.
(8) A károsult személy a (7) bekezdés szerinti szerződésben járul hozzá ahhoz, hogy
a) a tulajdonába került új lakóépület/lakás alapterületéről, komfortfokozatáról és a részére adott bármilyen
térítésmentes juttatásról nyilvánosság számára hozzáférhető kimutatás készüljön,
b) a közpénzek törvényes felhasználásának ellenőrzésére feljogosított állami, kormányzati szervek ellenőrizhessék
a (9) bekezdésben meghatározott visszafizetési kötelezettség teljesülését.
(9) A károsult személy a szerződésben vállalja, hogy a más forrásból megtérülő kárösszeget az állam javára visszafizeti.
8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 4. § (2) bekezdése az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba.
(3) A 4. § (2) bekezdése szerinti támogatási programnak az Európai Bizottság általi jóváhagyását követően
a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté
válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg.
9. § E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
10. § A 4. § (1) bekezdése az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
11. § Ha a károsultakkal az ingóságok tekintetében a Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok felhasználásáról szóló
5/2010. (XII. 3.) BM rendelet alapján már megkötött szerződések e rendelet hatálybalépését követően a károsult
részére kedvezőbb feltételekkel lennének megköthetőek, a károsult kérelem útján kezdeményezheti a szerződések
e rendelet szerinti módosítását.
12. § Az egységes nyomozó hatósági és ügyészségi bűnügyi statisztikáról szóló 12/2011. (III. 30.) BM rendelet 15. §
(4) bekezdésében a „2010. május 1-jéig” szövegrész helyébe a „2011. május 1-jéig” szöveg, a „2010. június 30-ig”
szövegrész helyébe a „2011. június 30-ig” szöveg lép.
13. § Hatályát veszti a Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok felhasználásáról szóló 5/2010. (XII. 3.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
74/2018. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
Hammerstein Juditnak, a  Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása
áthelyezésére tekintettel
– 2018. június 20-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 220.  § (2)  bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
Schőberl Márton Lászlót a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2018. június 21-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
479/2016. (XII. 28.) Korm. rendelete a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól.
A Kormány a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 178.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A RENDELET CÉLJA ÉS HATÁLYA 1. § E rendelet a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Tv.) alapelveivel összhangban a  2.  §
(1)  bekezdése szerinti egyéb szervezetekre vonatkozó sajátos, a  vállalkozók tekintetében meghatározott
szabályoktól − egyéb jogszabályi előírásból következően − eltérő beszámoló készítési és könyvvezetési szabályokat
határozza meg.
2. § (1) E rendelet hatálya a Tv. 3. § (1) bekezdés 4. pontjában meghatározott egyéb szervezetek közül:
a) az egyesületre − ideértve a sportszövetségeket is −, az alapítványra (a továbbiakban együtt: civil szervezet),
b) a köztestületre,
c) a közalapítványra,
d) a  lakás, a nyugdíjasház, az üdülő, a személygépkocsitároló, a műhely vagy üzlethelyiség építő- és fenntartó
szövetkezetre (a továbbiakban: lakásszövetkezet),
e) a társasházra,
f ) az ügyvédi irodára, a szabadalmi ügyvivő irodára, a végrehajtói irodára, a közjegyzői irodára,
g) a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alapra,
h) a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezetére,
i) a közös jogkezelő szervezetre,
j) a Munkavállalói Résztulajdonosi Program keretében létrejött szervezetre (a továbbiakban: MRP szervezet),
k) a víziközmű társulatra,
l) a külön jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezetre, valamint
m) az a)−c) pont szerinti szervezetek jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységére
terjed ki.
(2) Az  (1) bekezdés l) pontja szerinti külön jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezet,
különösen:
a) a Pénz- és Tőkepiaci Állandó Választottbíróság,
b) a közhasznú szervezetként működő felsőoktatási intézmény,
c) a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság,
d) a Felsőoktatási és Tudományos Tanács,
e) a Magyar Rektori Konferencia,
f ) a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája,
g) az európai területi együttműködési csoportosulás,
h) az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium, valamint
i) a Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetség.
3. § (1) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti egyéb szervezetek közül a  civil szervezet, a  köztestület, a  közalapítvány,
a  lakásszövetkezet, a  társasház, a  Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete, a  közös jogkezelő szervezet,
az  MRP szervezet, a  víziközmű társulat (a továbbiakban együtt: egyéb szervezet) a Tv. előírásait az  e  rendeletben
foglaltak figyelembevételével köteles alkalmazni.
(2) A  közhasznú jogállású egyéb szervezet az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (a továbbiakban: Ectv.) előírásaival összhangban,
a Tv. előírásait az e rendeletben foglaltak figyelembevételével köteles alkalmazni.
(3) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti egyéb szervezetek közül az  ügyvédi irodának, a  szabadalmi ügyvivő irodának,
a végrehajtói irodának, a közjegyzői irodának, a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alapnak, a Pénz- és
Tőkepiaci Állandó Választottbíróságnak, valamint a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájának, továbbá
a  közhasznú besorolással nem rendelkező európai területi együttműködési csoportosulásnak, az  európai kutatási
infrastruktúráért felelős konzorciumnak, valamint a  Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetségnek a  beszámoló
készítési és könyvvezetési kötelezettsége megállapításánál a Tv. előírásait kell alkalmaznia.
(4) A közhasznú szervezetként működő felsőoktatási intézménynek, a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságnak,
a  Felsőoktatási és Tudományos Tanácsnak, a  Magyar Rektori Konferenciának, valamint a  közhasznú szervezetként
működő európai területi együttműködési csoportosulásnak a beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettsége
megállapításánál a Tv. előírásait az Ectv. vonatkozó előírásai figyelembevételével kell alkalmaznia.
(5) Az  egyéb szervezetek által alapított, fenntartott egészségügyi, szociális és oktatási tevékenységet ellátó, jogi
személyiséggel rendelkező szervezetnél a Tv. 6. § (3) bekezdése szerint kell eljárni.
(6) A  2.  § (1)  bekezdés m)  pontja szerinti szervezet beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségére az  azt
létrehozó szervezet beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségére vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
4. § A 2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti civil szervezetek közé tartozó párt beszámoló készítési és könyvvezetési
kötelezettségének a  pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény előírásai szerint tesz
eleget.
5. § A Tv. 3.  § (1)  bekezdés 4.  pontja szerinti egyéb szervezetek közül az  egyházi jogi személy, valamint a  befektetési
alap, az  egyéb alapok, a  tőzsde, a  központi értéktári, a  központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet,
a  magánnyugdíjpénztár, az  önkéntes nyugdíjpénztár, az  önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztár,
a  közraktár, a  kockázati tőketársaság, a  kockázati tőkealap, továbbá a  biztosító egyesület beszámoló készítési és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól külön kormányrendeletek rendelkeznek.
6. § Ha az  egyéb szervezet a  jogszabályban, illetve a  létesítő okiratában meghatározott alaptevékenységen
(a  tevékenység célja szerinti, közhasznú, egyesületi, alapítványi célú tevékenység) felül vállalkozási tevékenységet
is folytat, köteles az  alaptevékenységre, illetve a  vállalkozási tevékenységre vonatkozó adatait a  könyvvezetés és
a beszámoló készítés során elkülöníteni.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ELŐÍRÁSOK 1. Beszámolási kötelezettség 7. § (1) Az  egyéb szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az  üzleti év könyveinek lezárását
követően az  üzleti év utolsó napjával, illetve a  megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a  Tv.-ben és
az e rendeletben meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni.
(2) Az  egyéb szervezetnél az  üzleti év azonos a  naptári évvel, kivéve az  év közben alakuló, illetve megszűnő egyéb
szervezetnél. A mérleg fordulónapja − a megszűnést kivéve − december 31.
(3) A beszámoló formáját az egyéb szervezet által folytatott tevékenység, az éves összes bevétel (az alaptevékenység és
a vállalkozási tevékenység összes bevételének) nagysága, valamint a könyvvezetés módja határozza meg.
(4) A beszámoló lehet:
a) egyszerűsített beszámoló,
b) egyszerűsített éves beszámoló,
c) az egyéb szervezet választása vagy jogszabály előírása alapján a Tv. szerinti éves beszámoló.
(5) Az  egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója az  1.  melléklet szerinti egyszerűsített mérlegből és a  2.  melléklet
szerinti eredménylevezetésből áll.
(6) Az  egyéb szervezet egyszerűsített éves beszámolója a  3.  melléklet szerinti mérlegből és a  4.  melléklet szerinti
eredménykimutatásból áll.
(7) Annak az  egyéb szervezetnek, amely a  Tv. szerinti éves beszámoló készítését választotta, és vállalkozási
tevékenységet is folytat, a  Tv.-ben előírt beszámoló készítése során biztosítania kell az  alap- és a  vállalkozási
tevékenységéből származó bevételeinek, ráfordításainak (költségeinek), kiadásainak, valamint a  vállalkozási
tevékenység adózás előtti eredményének elkülönített bemutatását.
(8) Az  egyéb szervezet az  egyszerűsített mérleg, a  mérleg, továbbá az  eredménylevezetés, az  eredménykimutatás
tételeit − ha azt más jogszabály előírja − továbbtagolja, valamint saját igényei szerint továbbtagolhatja.
8. § (1) Egyszerűsített beszámolót készíthet az  az egyéb szervezet, amelynek az  alaptevékenységből, valamint
a vállalkozási tevékenységből származó (ár)bevételének együttes összege – két egymást követő évben, évenként –
az 50 millió forintot nem haladja meg, vagy – értékhatártól függetlenül – amely csak alaptevékenységet folytat.
(2) Egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni az  az egyéb szervezet, amelynek két egymást követő évben
az  alaptevékenységből, valamint a  vállalkozási tevékenységből származó éves (ár)bevételének együttes összege
évenként meghaladja az 50 millió forintot.
(3) Ha a  jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnek a tárgyévet megelőző két üzleti év egyikére vagy mindkét üzleti
évre vonatkozó (ár)bevételi adatai hiányoznak, vagy csak részben állnak rendelkezésre, az  (1)–(2)  bekezdésben
foglaltak alkalmazásakor a  tárgyévi várható éves (ár)bevételt és − ha van − a  tárgyévet megelőző (első) üzleti évi
(éves szintre átszámított) (ár)bevételt kell figyelembe vennie.
2. Könyvvezetési kötelezettség 9. § (1) Az  egyéb szervezet könyvvezetése − a  beszámolási kötelezettség függvényében − az  egyszeres vagy a  kettős
könyvvitel rendszerében, magyar nyelven, forintban történik.
(2) Egyszeres könyvvitelt köteles vezetni az egyszerűsített beszámolót készítő egyéb szervezet.
 (3) Az  egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet – saját elhatározása alapján – bármelyik üzleti év január 1-jével
áttérhet a kettős könyvvitelre. Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet köteles áttérni a kettős könyvvitel
vezetésére – és egyszerűsített éves beszámolót készíteni – azt az  évet követő üzleti év január 1-jével, amikor
az  egyszerűsített beszámoló készítésére a  8.  § (1)  bekezdésében rögzített feltételnek két egymást követő üzleti
évben már nem felel meg.
(4) Kettős könyvvitelt köteles vezetni az  egyszerűsített éves beszámolót készítő egyéb szervezet, valamint minden
olyan egyéb szervezet, amelynek a  3.  § (3)  bekezdése, valamint az  51.  § szerint a  Tv.-ben foglalt előírásokat kell
kötelezően alkalmaznia, továbbá az az egyéb szervezet, amely saját döntése alapján a Tv. szerinti éves beszámoló
készítését választotta.
(5) Kettős könyvvitelt köteles vezetni a  közhasznú jogállású egyéb szervezet. Ha a  közhasznú jogállás megszerzésére
az üzleti év során (év közben) kerül sor, úgy a kettős könyvvitel szabályainak alkalmazása már a közhasznú jogállás
megszerzésének üzleti évére is vonatkozik.
(6) A  kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet az  egyszeres könyvvitel vezetésére azt az  évet követő üzleti év
január 1-jével térhet át, amikor az  alaptevékenységből, valamint a  vonatkozó jogszabály szerinti vállalkozási
tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele − két egymást követő évben, évenként − nem haladta meg
az 50 millió forintot.
(7) A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet az egyszeres könyvvitel vezetésére a kettős könyvvitelre történő áttérés
évét követő második üzleti év január 1-jével térhet át, ha az  alaptevékenységből, valamint a  vonatkozó külön
jogszabály szerinti vállalkozási tevékenységből származó éves összes (ár)bevétele − két egymást követő évben,
évenként − nem haladta meg az 50 millió forintot.
(8) A  könyvvezetés során az  egyéb szervezetnek elkülönítetten kell kimutatni a  rá vonatkozó, sajátos gazdálkodási
jogszabályban meghatározott alaptevékenységgel, valamint a  vonatkozó külön jogszabály szerint meghatározott
vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos (ár)bevételeket, ráfordításokat (költségeket), kiadásokat.
(9) Az  egyéb szervezet úgy köteles könyvvezetését kialakítani, hogy a  vonatkozó jogszabály szerint meghatározott
vállalkozási tevékenység (ár)bevételei és ráfordításai (költségei), kiadásai az  alaptevékenység bevételeitől és
ráfordításaitól (költségeitől), kiadásaitól, gazdasági eseményeitől elkülönüljenek, és ezáltal megbízhatóan
kimutatható legyen a vállalkozási tevékenység tárgyévi eredménye.
(10) Az  egyéb szervezetnek a  könyvvezetés során elkülönítetten kell kimutatni a  kapott adományt, a  közcélú
adományt és azok felhasználását, amennyiben az  adományról a  társasági adóról és osztalékadóról szóló törvény,
illetve a  közcélú adományról a  személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerinti kedvezmény
igénybevételére jogosító igazolást állít ki.
3. Könyvviteli rendszerek változása 10. § (1) Az egyszeres könyvvitelről a kettős könyvvitelre történő áttéréskor az egyéb szervezet a Tv. 163. §-ában foglaltakat
köteles alkalmazni.
(2) Az  egyéb szervezetnek a  kettős könyvvitelről az  egyszeres könyvvitelre történő áttérésekor − ha egyébként
annak feltételei fennállnak − az  áttérés napjával a  Tv. szerinti éves, illetve az  e  rendelet szerinti egyszerűsített
éves beszámoló mérlege alapján egyszerűsített mérleget kell készítenie a  Tv. 163/A.  § (2)–(4)  bekezdésének
figyelembevételével. Az  eredménykimutatást nem kell az  egyszeres könyvvitelre vonatkozó előírásoknak
megfelelően átalakítani.
4. A mérlegre vonatkozó sajátos rendelkezések 11. § Az e  rendelet szerinti mérleg elkészítésénél a  Tv. vonatkozó előírásait a  23., 26., 31−32., 36−38., 44., 49.  §-ban
meghatározott sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni. A  pénzügyi instrumentumok meghatározott
körére vonatkozóan a Tv. szerinti valós értéken történő értékelés szabályait az e rendelet hatálya alá tartozó egyéb
szervezet akkor alkalmazhatja, ha beszámolóját a Tv. előírásai szerint állítja össze.
5. Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések
12. § (1) Az  e  rendelet szerinti eredménylevezetés, eredménykimutatás készítésénél a  Tv. vonatkozó előírásait
a  (2)–(8)  bekezdésben és a  13−14., 24., 27., 33−34., 39., 45., 50., továbbá az  52.  §-ban foglalt sajátosságok
figyelembevételével kell alkalmazni.
(2) Az eredménylevezetés, az eredménykimutatás az egyéb szervezet tárgyévi eredményének levezetését tartalmazza,
az eredmény keletkezésére ható főbb tényezőket, az eredmény összetevőit, az eredmény kialakulását mutatja be.
(3) Az  eredménylevezetés, az  eredménykimutatás tételei tartalmának meghatározásánál a  bevételeket és
ráfordításokat (költségeket), kiadásokat a Tv. előírásain túlmenően az egyéb szervezetekre vonatkozó jogszabályok
figyelembevételével kell meghatározni.
(4) Az eredménylevezetésben, az eredménykimutatásban egymástól elkülönítve kell kimutatni az alaptevékenységgel,
valamint a vállalkozási tevékenységgel összefüggő tételeket.
(5) Az alaptevékenységhez, illetve a vállalkozási tevékenységhez is kapcsolódó ráfordításokat (költségeket), kiadásokat
az  egyéb szervezet, a  közhasznú egyéb szervezet a  tényleges használat (az igénybevétel) arányában, illetve ha
ez nem állapítható meg, akkor a bevételek arányában köteles megosztani az alaptevékenység, illetve a vállalkozási
tevékenység között.
(6) A  továbbutalási céllal kapott, bevételként elszámolt támogatás összegét az  alaptevékenységhez, illetve
a  vállalkozási tevékenységhez egyaránt felmerült ráfordítások (költségek), kiadások megosztásánál, valamint
a könyvvezetési rendszerek közötti áttérést meghatározó (ár)bevételnél figyelmen kívül kell hagyni.
(7) Az  eredménylevezetésben, az  eredménykimutatásban az  előző évi és a  tárgyévi adatokat, valamint a  jelentős
összegű hibák elkülönített bemutatását alaptevékenység, vállalkozási tevékenység, összesen bontásban tovább kell
részletezni.
(8) Az  egyszerűsített beszámolót készítő egyéb szervezetnek az  eredménylevezetésben a  bevételeit, valamint
a ráfordításait (költségeit), kiadásait meg kell bontani aszerint is, hogy azokat a tényleges pénzügyi teljesítés alapján
vagy pénzmozgás nélküli ügylet kapcsán számolták el.
13. § (1) Az  eredménylevezetésben a  vállalkozási tevékenység tárgyévi eredménye az  üzleti év adóköteles pénzügyi
eredménye és a nem pénzben realizált eredmény (a pénzbevételt nem jelentő adóköteles bevételek, a  ráfordítást
jelentő eszközváltozások, a  ráfordítást jelentő elszámolások különbözete) összevont értéke, csökkentve
az adófizetési kötelezettséggel.
(2) Az  eredménykimutatásban a  vállalkozási tevékenység tárgyévi eredménye az  üzleti évben elszámolt értékesítés
nettó árbevételének, az  eszközök között állományba vett saját teljesítmények értékének, az  egyéb bevételeknek,
a pénzügyi műveletek bevételeinek, valamint az üzleti évben elszámolt anyagjellegű ráfordítások, személyi jellegű
ráfordítások, értékcsökkenési leírás, egyéb ráfordítások és a  pénzügyi műveletek ráfordításai együttes összegének
különbözete, csökkentve az adófizetési kötelezettséggel.
(3) Az  egyéb szervezet a  kapott alapítói, költségvetési, helyi önkormányzati és egyéb támogatásokat, az  érdekeltségi
hozzájárulást − ha jogszabály másként nem rendelkezik − bevételként számolja el.
(4) Az  egyéb szervezetnél a  továbbutalási céllal kapott támogatást kettős könyvvitel vezetése esetén egyéb
bevételként, egyszeres könyvvitel vezetése esetén pénzügyileg rendezett bevételként kell kimutatni. Az  így
kapott támogatás továbbutalt, átadott összegét − a könyvvezetés módjától függően − egyéb ráfordításként vagy
ráfordításként érvényesíthető kiadásként kell elszámolni. E  támogatások továbbutalása, átadása nem minősül
a Tv. szerinti költségek ellentételezésére, illetve fejlesztési célra adott támogatásnak, továbbá véglegesen átadott
pénzeszköznek.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti, továbbutalási céllal kapott támogatásnak minősül az  olyan támogatás, amelyet az  egyéb
szervezet az  alapítójától, a  költségvetésből, helyi önkormányzattól vagy más szervezettől, pályázati vagy egyéb
más úton kap, és azt továbbutalja, vagy átadja olyan szervezet részére, amely a  támogatás célja szerinti feladatot
közvetlenül megvalósítja, és az így támogatott szervezet az egyéb szervezettől kapott eszközöket (pénzeszközöket,
egyéb eszközöket) bevételként mutatja ki. Az  egyéb szervezetnél az  eredménylevezetésben, illetve
az  eredménykimutatásban az  ilyen tételeket elkülönítetten (továbbutalási céllal kapott támogatás, továbbutalt
támogatás) be kell mutatni. Az  adott üzleti évben továbbutalási célú bevételként elszámolt, de még tovább
nem utalt összeget a  kettős könyvvitelt vezetőknél időbelileg el kell határolni, egyszeres könyvvitelt vezetőknél
kötelezettségként kell kimutatni.
14. § (1) Az  egyéb szervezet a  24. és 27.  §-ban, továbbá az  50.  §-ban meghatározottakon túlmenően oly módon köteles
nyilvántartási rendszerét kialakítani (részletezni) − függetlenül a könyvvezetés módjától −, hogy abból a közpénzek
felhasználásával, a  köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének
bővítésével összefüggő jogszabályokban meghatározott adatokkal, a  továbbutalási céllal kapott támogatásokkal,
valamint az európai uniós forrásokból származó összegekkel kapcsolatos információk is rendelkezésre álljanak.
(2) Az  egyéb szervezet az  eredménylevezetésben, az  eredménykimutatásban tájékoztató adatként bemutatja
az Ectv. 2. § 15. pont szerinti költségvetési támogatásként kapott összegeket.
6. Könyvviteli szolgáltatás 15. § (1) A vállalkozási tevékenységet is folytató egyéb szervezet a Tv. 150. § (2) bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás
körébe tartozó feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével
a) olyan természetes személyt köteles megbízni, illetve ezen feladatok végzésére alkalmazni, aki okleveles
könyvvizsgálói szakképesítéssel vagy mérlegképes könyvelői szakképesítéssel, illetve az  engedélyezés
szempontjából mérlegképes könyvelői szakképesítéssel egyenértékű szakképesítéssel (ez utóbbiak
a  továbbiakban együtt: mérlegképes könyvelői szakképesítés) és a  tevékenység ellátására jogosító
engedéllyel rendelkezik, vagy aki a Tv. 152/B. § szerinti bejelentést tett, vagy
b) olyan számviteli szolgáltatást nyújtó társaságot köteles megbízni, amelynek a  feladat irányításával,
vezetésével, a  beszámoló elkészítésével megbízott tagja, alkalmazottja megfelel az  a)  pontban
meghatározott követelményeknek.
(2) Mentesül az  (1)  bekezdésben előírt kötelezettség alól az  a  vállalkozási tevékenységet is folytató egyéb szervezet,
amelynél a  vállalkozási tevékenységből származó éves (éves szintre átszámított) (ár)bevétel a  tárgyévet megelőző
két üzleti év átlagában, ennek hiányában az üzleti évben várhatóan a 10 millió forintot nem haladja meg.
7. Könyvvizsgálati kötelezettség 16. § (1) Kötelező a könyvvizsgálat annál az egyéb szervezetnél, amelynél a vállalkozási tevékenységből származó éves (éves
szintre átszámított) (ár)bevétel az  üzleti évet megelőző két üzleti év átlagában meghaladja a  300 millió forintot.
Minden olyan esetben, amikor a  könyvvizsgálat e  rendelet vagy más jogszabály előírásai szerint nem kötelező,
az egyéb szervezet dönthet arról, hogy a beszámoló felülvizsgálatával könyvvizsgálót bíz meg.
(2) Ha a jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnél az üzleti évet megelőző két üzleti év egyikére vagy mindkét üzleti
évre vonatkozó (ár)bevételi adatok hiányoznak, vagy csak részben állnak rendelkezésre, az (1) bekezdésben foglaltak
alkalmazásakor a tárgyévi várható (ár)bevételt és − ha van − a megelőző (első) üzleti évi (éves szintre átszámított)
(ár)bevételt kell figyelembe venni.
(3) Ha az (1) bekezdés, a 29. §, a 42. §, valamint a 47. § vagy más jogszabály előírása alapján kötelező a könyvvizsgálat,
illetve, ha az  egyéb szervezet azt saját elhatározásból választja, akkor az  üzleti évről készített 7.  § (4)  bekezdése
szerinti beszámolók felülvizsgálatára az abban foglaltak valódiságának és jogszerűségének ellenőrzésére a Tv. 155. §
(7) bekezdésében meghatározott feltételnek megfelelő könyvvizsgálót, könyvvizsgáló céget kell − az előző üzleti évi
beszámoló elfogadásakor, jogelőd nélkül alapított egyéb szervezetnél az üzleti év fordulónapja előtt − választani.
(4) Jogelőd nélkül alapított, vállalkozási tevékenységet is folytató egyéb szervezet − az  (1)  bekezdés szerinti
kötelezettség megállapításánál − a Tv. 155. § (4) bekezdésében foglaltakat is köteles figyelembe venni.
8. Nyilvánosságra hozatal, letétbe helyezés, közzététel 17. § (1) A  cégbíróságon bejegyzett egyéb szervezet beszámolójának nyilvánosságra hozatalára a  Tv. rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni.
(2) Az  a  cégbíróságon be nem jegyzett egyéb szervezet, amely más jogszabály alapján beszámolóját vagy annak
fontosabb adatait köteles nyilvánosságra hozni, továbbá amely beszámolóját saját elhatározásából nyilvánosságra
hozza, a közzétételnek − ha jogszabály másként nem rendelkezik − a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítőjében való
megjelentetéssel, a székhelyén történő betekinthetőséggel, internetes holnapján történő bemutatással vagy egyéb
más, a számviteli politikájában rögzített módon tehet eleget. A közzététel határideje − ha jogszabály másként nem
rendelkezik − az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napja.
(3) Az  az  egyéb szervezet, amely sem jogszabályból adódóan kötelezően, sem saját döntés alapján nem vizsgáltatta
felül a beszámolóját könyvvizsgálóval, de valamely jogszabály alapján köteles beszámolóját vagy annak fontosabb
adatait közzétenni, a  beszámoló minden részén köteles feltüntetni a  következő szöveget: „A közzétett adatok
könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva.”
(4) Az  (1) és (2)  bekezdésben, valamint a  25.  §-ban meghatározottaktól eltérő egyéb szervezetnek, amelynek sem
nyilvánosságra hozatali, sem közzétételi, sem beszámoló letétbe helyezési kötelezettsége nincs, a  beszámolóját
legkésőbb az  adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig kell elkészítenie és
a jóváhagyásra jogosult testülettel elfogadtatnia.
9. Az egyéb szervezet átalakulása, egyesülése, szétválása 18. § (1) Az egyéb szervezet átalakulására, egyesülésére, szétválására (a továbbiakban együtt: átalakulás) − ha az átalakulást
törvényi szabályozás lehetővé teszi − a  Tv. 136−141.  §-át kell megfelelően alkalmazni, az  alapul szolgáló külön
törvény előírásai, a (2)–(7) bekezdés és a 19. § figyelembevételével.
(2) Az  egyéb szervezet átalakulása során az  átalakulással létrejövő szervezetre − ha külön törvény eltérően nem
rendelkezik − az egyéb szervezet alapítására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) Az átalakuló, az egyesülő, a szétváló (a továbbiakban együtt: átalakuló) és az átalakulással létrejövő egyéb szervezet
a működését meghatározó törvény szerint illetékes szerv (a továbbiakban: döntést hozó szerv) átalakulásról szóló
döntése alapján, a döntést hozó szerv által meghatározott mérlegfordulónapra készíti el a 7. § (4) bekezdése szerinti
beszámoló mérlegére és az  azt alátámasztó leltárra vonatkozó előírások alapján a  vagyonmérleg-tervezetet és
a vagyonleltár-tervezetet.
(4) Az  átalakuló egyéb szervezet a  vonatkozó törvényi rendelkezéseknek megfelelő bejegyzésig az  átalakulás előtti
szervezeti formában folytatja tevékenységét, a  vagyonmérleg-tervezet fordulónapjára vonatkozóan analitikus és
főkönyvi nyilvántartásait nem zárja le.
(5) Az  átalakuló és az  átalakulással létrejövő egyéb szervezet a  nyilvántartásba vételére vonatkozó törvényi
előírásoknak megfelelő bírósági, cégbírósági, kamarai, más hatósági változásbejegyzések napjával (az átalakulás
napjával) − a bejegyzést (az átalakulást) követő 90 napon belül − készíti el a 7. § (4) bekezdése szerinti beszámoló
mérlegére és az  azt alátámasztó leltárra vonatkozó előírások alapján a  végleges vagyonmérleget és a  végleges
vagyonleltárt.
(6) Az  átalakulás során megszűnő egyéb szervezet a  végleges vagyonmérleg elkészítését megelőzően köteles
az átalakulás napjával − mint mérlegfordulónappal − a 7. § (1) bekezdése szerinti beszámolóját elkészíteni, analitikus
és főkönyvi nyilvántartásait lezárni, valamint a  17.  § figyelembevételével az  (5)  bekezdés szerinti határidőig
nyilvánosságra hozni, letétbe helyezni és közzétenni.
(7) Az  az  átalakuló egyéb szervezet, amely az  átalakulás során nem szűnik meg, az  (5)  bekezdés szerinti végleges
vagyonmérlegét és vagyonleltárát a  folyamatos könyvelés adatai alapján készíti el az  átalakulás napjára
vonatkozóan, analitikus és főkönyvi nyilvántartásait nem zárja le, azokat folyamatosan köteles vezetni.
19. § (1) Az egyéb szervezet az átalakulása során a vagyonmérleget (vagyonmérleg-tervezetet és végleges vagyonmérleget)
− ha törvény eltérően nem rendelkezik − könyv szerinti értéken készíti el. Az  az  átalakuló egyéb szervezet,
amelynél külön törvény lehetővé teszi a  vagyon átértékelését, a  vagyonmérlege összeállításánál alkalmazhatja
a Tv. 136−141. §-ának vagyonátértékelésre vonatkozó rendelkezéseit.
(2) Ha az  átalakulás során az  egyéb szervezet él az  (1)  bekezdés szerint a  vagyonátértékelés lehetőségével,
a vagyonmérleget (a vagyonmérleg-tervezetet és a végleges vagyonmérleget) és az azt alátámasztó vagyonleltárt
(a vagyonleltár-tervezetet és a  végleges vagyonleltárt) a  Tv. előírásai szerinti független könyvvizsgálóval kell
ellenőriztetnie.
(3) Ha egyesülés esetén az átalakuló és az átalakulással létrejövő egyéb szervezet(ek) könyvvezetése eltérő (egyszeres
vagy kettős könyvvitel), az  átalakuláshoz kapcsolódóan a  vagyonmérlegek (vagyonmérleg-tervezetek és
a végleges vagyonmérlegek) elkészítésekor először a könyvviteli rendszerek változtatására vonatkozó áttérés miatti
rendezéseket kell elvégezni a 10. §-nak megfelelően.
10. Az egyéb szervezet megszűnése 20. § Az egyéb szervezet megszűnésére (felszámolására, végelszámolására) a  szervezetre vonatkozó jogszabály
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
III. FEJEZET
CIVIL SZERVEZET BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK SAJÁTOSSÁGAI
21. § E rendelet civil szervezetre vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során
a) alaptevékenység alatt az  Ectv.-ben meghatározott alapcél szerinti tevékenységet (ideértve a  közhasznú
tevékenységet is) kell érteni,
b) vállalkozási tevékenység alatt az Ectv.-ben meghatározott gazdasági-vállalkozási tevékenységet kell érteni,
c) közszolgáltatási bevétel alatt az  Ectv.-ben meghatározott közszolgáltatási szerződés alapján végzett
tevékenységből származó bevételt kell érteni. 11. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség
22. § (1) A  civil szervezet egyszerűsített éves beszámolója a  mérleg és az  eredménykimutatás mellett az  Ectv. szerinti
kiegészítő mellékletet is tartalmaz.
(2) A  civil szervezet nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy abból
az  Ectv.-ben meghatározott alaptevékenységgel, illetve a  vállalkozási tevékenységgel kapcsolatos bevételek,
ráfordítások (költségek), kiadások rendelkezésre álljanak.
12. A mérlegre vonatkozó sajátos rendelkezések 23. § (1) Az  egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezet saját tőkéje induló tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból,
tárgyévi eredményből [alaptevékenység (közhasznú tevékenység), vállalkozási tevékenység bontásban], a  kettős
könyvvitelt vezető civil szervezet saját tőkéje induló tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból, értékelési
tartalékból, valamint tárgyévi eredményből [alaptevékenység (közhasznú tevékenység), vállalkozási tevékenység
bontásban] tevődik össze.
(2) Induló tőkeként kell kimutatni a  bírósági határozat jogerőre emelkedésének napjával a  civil szervezet létesítő
okiratában (annak módosításában) meghatározott, az alapító, a tag, a csatlakozó által ilyen címen (induló tőkeként,
illetve az induló tőke növelése érdekében) rendelkezésre bocsátott pénzbeli és nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás
összegét.
13. Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések
24. § (1) Az egyszeres könyvvitelt vezető civil szervezetnek a pénzügyileg rendezett bevételeit legalább tagdíjak, alapítótól
kapott befizetések, kapott támogatások, valamint egyéb bevételek, illetve pénzbevételt nem jelentő bevételek
csoportosításban kell bemutatnia.
(2) A  kettős könyvvitelt vezető civil szervezetnek a  bevételeit legalább az  értékesítés nettó árbevétele, az  aktivált
saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia. Az  egyéb
bevételeken belül részletezni kell legalább a  tagdíjak, az  alapítótól kapott befizetések, valamint a  kapott
támogatások összegét.
14. Nyilvánosságra hozatal, letétbe helyezés 25. § A civil szervezet a  beszámolót, kötelező könyvvizsgálat esetén a  könyvvizsgálói záradékot vagy a  záradék
megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt az  Ectv. szerint hozza
nyilvánosságra.
IV. FEJEZET
KÖZTESTÜLET ÉS KÖZALAPÍTVÁNY BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK
SAJÁTOSSÁGAI
15. A mérlegre vonatkozó sajátos rendelkezések 26. § (1) Az  egyszeres könyvvitelt vezető köztestület saját tőkéje induló tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból,
tárgyévi eredményből [alaptevékenység (közhasznú tevékenység), vállalkozási tevékenység bontásban], a  kettős
könyvvitelt vezető köztestület, közalapítvány saját tőkéje induló tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból,
értékelési tartalékból, valamint tárgyévi eredményből [alaptevékenység (közhasznú tevékenység), vállalkozási
tevékenység bontásban] tevődik össze.
(2) Induló tőkeként kell kimutatni a bírósági határozat jogerőre emelkedésének napjával a köztestület, a közalapítvány
létesítő okiratában (annak módosításában) meghatározott, az  alapító, a  tag, a  csatlakozó által ilyen címen (induló
tőkeként, illetve az  induló tőke növelése érdekében) rendelkezésre bocsátott pénzbeli és nem pénzbeli vagyoni
hozzájárulás összegét.
16. Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések
27. § A kettős könyvvitelt vezető köztestületnek, közalapítványnak a bevételeit legalább az értékesítés nettó árbevétele,
az aktivált saját teljesítmények értéke, egyéb bevétel és pénzügyi műveletek bevétele bontásban kell bemutatnia.
Az  egyéb bevételeken belül részletezni kell a  tagdíjak, az  alapítótól kapott befizetések, valamint a  kapott
támogatások összegét.
17. Könyvviteli szolgáltatás 28. § A köztestület, továbbá a  közalapítvány a  Tv. 150.  § (2)  bekezdése szerinti könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó
feladatok irányításával, vezetésével, a beszámoló elkészítésével a 15. § (1) bekezdésében meghatározott személyt,
társaságot köteles megbízni.
18. Könyvvizsgálati kötelezettség 29. § Közalapítványnál kötelező a könyvvizsgálat.
V. FEJEZET
LAKÁSSZÖVETKEZET ÉS TÁRSASHÁZ BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK
SAJÁTOSSÁGAI
19. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség 30. § (1) A  szervezetére és működésére nem a  társasházakról szóló törvényben meghatározott rendelkezéseket alkalmazó,
legfeljebb hatlakásos társasház közössége dönthet úgy, hogy beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségét
a 3. § (1) bekezdése szerinti szabályok helyett a társasház közössége által határozatban elfogadott módon teljesíti.
(2) Kettős könyvvitelt köteles vezetni – figyelemmel a  33.  § (1)–(4)  bekezdésében foglaltakra − az  egyszerűsített
vállalkozói adóról szóló törvény hatálya alá bejelentkezett lakásszövetkezet.
20. A mérlegre vonatkozó sajátos rendelkezések 31. § (1) A  lakásszövetkezetnél tagok és nem tag tulajdonosok terhére − az  arra jogosult által megállapított (közgyűlési,
küldöttgyűlési, igazgatósági határozat alapján közölt) − fizetési kötelezettség nem teljesítéséből származó
összegeket követelésként kell kimutatni. A  követeléseket meg kell bontani hátralékos követelésekre és egyéb
követelésekre.
(2) Az egyszeres könyvvitelt vezető lakásszövetkezet saját tőkéje jegyzett tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból,
valamint tárgyévi eredményből (alaptevékenység, illetve vállalkozási tevékenység bontásban), a kettős könyvvitelt
vezető lakásszövetkezet saját tőkéje jegyzett tőkéből, tőkeváltozásból, lekötött tartalékból, értékelési tartalékból,
valamint tárgyévi eredményből (alaptevékenység, illetve vállalkozási tevékenység bontásban) tevődik össze.
A tárgyévi eredményt alaptevékenység [ezen belül beruházási (építési), felújítási, fenntartási], valamint vállalkozási
tevékenység bontásban kell a  tőkeváltozás tételbe átvezetni, és a  későbbiekben ennek megfelelően külön-külön
nyilvántartani.
(3) Annál a  lakásszövetkezetnél, ahol a  telek, a  felépítmény – ideértve a  tagok használatába adott lakásokat –
a  lakásszövetkezet tulajdonában vannak, a  tagok által befizetett építési célú összegeket kell jegyzett tőkeként
kimutatni.
32. § (1) A  társasháznak a  követelések között kell szerepeltetnie a  tulajdonosok közös költségeinek hátralékát (megbontva
jelzáloggal terhelt és jelzáloggal nem terhelt követelésekre), valamint a  közös tulajdon hasznosításából származó
követeléseket.
(2) A társasháznak a felújítási célra elkülönített pénzeszközöket elkülönítve kell bemutatnia.
 (3) A  társasház saját tőkéje az  eredményből és a  tárgyévi eredményből tevődik össze. Eredményként a  tárgyévet
megelőző évek eredményét kell összevontan szerepeltetni. 21. Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések
33. § (1) A  lakásszövetkezetnél elkülönítetten kell kimutatni a  tag, a  nem tag tulajdonos által a  lakásszövetkezeti tulajdon
használatára tekintettel és a saját közüzemi fogyasztása után a részére továbbhárított szolgáltatás finanszírozására
(ellenértékének megtérítésére) teljesített befizetést.
(2) A  lakásszövetkezet – mint önálló jogi személy – tulajdonában lévő, közösen használt eszközök (épületrészek)
használatáért a  tagok, a  nem tag tulajdonosok által fizetett (fizetendő) használati, bérleti díjat a  lakásszövetkezet
alaptevékenysége bevételeként kell elszámolni.
(3) A  lakásszövetkezet − mint önálló jogi személy − tulajdonában lévő, közösen használt eszközök (épületrészek)
felújítása céljára kapott (járó) külön hozzájárulást végleges pénzeszköz átvételként kell elszámolni. A még fel nem
használt összegeket kettős könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnél a passzív időbeli elhatárolások között halasztott
bevételként, egyszeres könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnél kötelezettségként kell kimutatni.
(4) A  tagok, a  nem tag tulajdonosok által a  saját közüzemi fogyasztásukért fizetett (fizetendő) ellenértéket
továbbhárított szolgáltatásként kell az alaptevékenység bevételei között elszámolni.
(5) A  kettős könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnek a  tárgyi eszközöknél értéket növelő bekerülési (beszerzési)
értékként kell figyelembe vennie a  meglévő tárgyi eszközök bővítésével, rendeltetésének megváltoztatásával,
átalakításával, élettartamának növelésével összefüggő munka, továbbá az  elhasználódott tárgyi eszközök eredeti
állaga (kapacitása, pontossága) helyreállítását szolgáló felújítási munka ellenértékét (saját vállalkozásban történt
megvalósítása esetén a Tv. 51. §-a szerinti közvetlen önköltségen aktivált értékét).
(6) Az  egyszeres könyvvitelt vezető lakásszövetkezetnek a Tv. 48.  § (1)  bekezdése szerinti, a  tárgyi eszközök felújítási
munkái számlázott értékének, illetve közvetlen költségeinek aktiválására vonatkozó előírását nem kötelező
alkalmaznia.
34. § (1) A  lakásszövetkezetnek a  bevételeit és ráfordításait (költségeit), kiadásait az  általános előírásokon túlmenően
alaptevékenység [ezen belül beruházási (építési), felújítási, fenntartási], valamint vállalkozási tevékenység szerinti
csoportosításban is ki kell mutatnia.
(2) A társasháznak a bevételeit legalább közös költség bevétele, bérleti díjból származó bevétel, támogatási bevétel és
egyéb bevétel csoportosításban, illetve a személyi jövedelemadóról szóló törvényben foglaltaknak megfelelően kell
kimutatnia.
VI. FEJEZET
SZÖVETKEZETI HITELINTÉZETEK INTEGRÁCIÓS SZERVEZETE ÉVES BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS
KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK SAJÁTOSSÁGAI
22. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség 35. § (1) A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi
CXXXV. törvény hatálya alá tartozó Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete (a továbbiakban: Integrációs
Szervezet) a  Tv. előírásait a  (2) és (3)  bekezdésben, valamint a  36−43.  §-ban foglaltak figyelembevételével
alkalmazza.
(2) Az Integrációs Szervezet az üzleti évről kettős könyvvitellel alátámasztott éves beszámolót köteles készíteni.
 (3) Az  Integrációs Szervezet éves beszámolója az  5.  melléklet szerinti mérlegből, a  6.  melléklet szerinti
eredménykimutatásból és a  40.  § szerinti kiegészítő mellékletből áll. Az  éves beszámolóval egyidejűleg a  41.  §
szerinti üzleti jelentést is el kell készíteni.
23. A mérlegre vonatkozó sajátos rendelkezések 36. § (1) A mérleg előírt tagolását az 5. melléklet tartalmazza.
 (2) Tagintézetekkel szembeni követelésként kell kimutatni az  Integrációs Szervezet tagjai (a továbbiakban:
tagintézetek) által fizetendő, még nem teljesített tagdíjak összegét.
 (3) Egyéb követelések tagintézetekkel szemben mérlegtételként kell kimutatni a díjkövetelésen kívüli tagintézetekkel
szembeni követelést.
 (4) Nem tag hitelintézetekkel szembeni követelésként kell kimutatni a  megszűnt tagokkal szembeni
mérlegfordulónapon fennálló követeléseket.
 (5) Állammal szembeni követelésként kell kimutatni az  állammal szembeni követeléseket, az  adó és járulék jellegű
túlfizetések kivételével.
 (6) Egyéb követelések között kell kimutatni az olyan követelések összegét, amelyeket az 5. melléklet szerinti mérlegben
nem kell külön tételként szerepeltetni.
 (7) Egyéb értékpapírok között kell kimutatni a tagintézet felszámolása során az Integrációs Szervezet kezességvállalását
fedező jogi biztosíték érvényesítése útján az  Integrációs Szervezet tulajdonába került kötvények, részvények és
egyéb értékpapírok értékének összegét is.
37. § (1) Az  Integrációs Szervezet saját tőkéje a  jegyzett tőkét, a  tartalékot, a  lekötött tartalékot, az  értékelési tartalékot és
a tárgyévi eredményt foglalja magában.
(2) Az Integrációs Szervezet jegyzett tőkéje
a) az  állam és a  tagintézetek által jegyzett tőke címén rendelkezésre bocsátott vagyoni hozzájárulás összege,
csökkentve a megszűnt tagintézetekre jutó jegyzett tőke összegével,
b) a jogutódlással szerzett vagyon azon része, amelyet az állam, a tagintézetek és a Takarékbank Zrt. a jogelődök
részére vagyoni hozzájárulásként teljesített.
 (3) Az  Integrációs Szervezet jegyzett tőkéjéből a  már nem tagintézet jegyzett tőke részét a  tagsági viszony
megszűnésekor át kell vezetni a tartalékok közé.
 (4) Az  Integrációs Szervezet jegyzett tőkéje a  tulajdonosi hányadok megtartása mellett leszállítható a  tartalék javára
az erről szóló közgyűlési döntés időpontjával.
 (5) A tartalékon belül kell kimutatni
a) az Integrációs Szervezet előző üzleti év(ek)ben keletkezett tárgyévi eredményét, előjelének megfelelően,
b) a jogelődöktől átvett vagyonból a (2) bekezdés b) pontja szerinti vagyonon felüli részt,
c) a jegyzett tőke leszállítása során a (4) bekezdés alapján átvezetett összegeket.
(6) Tartalékot csökkentő tételként kell elszámolni a tagoknak fizetendő hozam összegét.
 (7) Az Integrációs Szervezet az igazgatóság által meghatározott célokra lekötött tartalékot képezhet a tartalék terhére.
(8) Állammal szembeni rövid lejáratú kötelezettségként kell kimutatni az  állammal szembeni egy éven belül lejáró
kötelezettséget (ideértve a hosszú lejáratú kötelezettségek éven belül lejáró összegeit is), kivéve az adó és járulék
jellegű kötelezettségeket.
(9) Egyéb rövid lejáratú kötelezettségként kell kimutatni az  olyan rövid lejáratú kötelezettségeket, amelyeket
az 5. melléklet szerinti mérlegben nem kell külön tételként szerepeltetni.
24. A mérlegtételekhez kapcsolódó egyéb előírások 38. § (1) A  tagintézet felszámolása esetén az  Integrációs Szervezet kezességvállalását fedező jogi biztosíték érvényesítése
útján az Integrációs Szervezet tulajdonába került vagyontárgyakat és értékpapírokat piaci értéken kell a számviteli
nyilvántartásokba felvenni.
(2) Az Integrációs Szervezet által a tagintézeteknek véglegesen nyújtott tőkejuttatások összegét a tartalék terhére kell
elszámolni.
25. Az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések 39. § (1) Az Integrációs Szervezet eredménykimutatásának előírt tagolását a 6. melléklet tartalmazza.
 (2) Tagdíj bevételként kell elszámolni a tagintézetek által a tárgyévi üzleti évben fizetendő tagdíjak összegét.
 (3) Tagintézetektől kapott egyéb bevételek között kell kimutatni a tagintézetek által teljesített tagdíjnak nem minősülő
befizetéseket.
 (4) Tárgyévi eredményként − előjelének megfelelően − kell kimutatni az  üzleti év bevételeinek és ráfordításainak
(költségeinek) különbözeteként adódó nyereség vagy veszteség összegét.
 (5) Az  Integrációs Szervezet tárgyévi eredménye a  tagintézetekkel szemben elszámolt bevételeknek, az  egyéb
bevételeknek, a  pénzügyi műveletek bevételeinek, valamint az  egyéb ráfordítások, a  pénzügyi műveletek
ráfordításai és a működési költségek együttes összegének a különbözete.
(6) A  tárgyévet követő üzleti évben az  Integrációs Szervezet tárgyévi eredményének összegét tartalékot módosító
tételként kell elszámolni.
26. Kiegészítő melléklet 40. § Az Integrációs Szervezet éves beszámolója kiegészítő mellékletének a Tv. előírásain túlmenően tartalmaznia kell
a) tagintézetenkénti bontásban a  tagintézet hitelfelvétele után az  Integrációs Szervezet által vállalt kezesség
összegét,
b) tagintézetenkénti bontásban a tagdíj és a nem tagdíj bevételeket,
c) tagintézetenkénti bontásban a  tagintézeteknek az  üzleti évben nyújtott kölcsönök nyitó értékét,
növekedését, csökkenését, záró értékét,
d) az Integrációs Szervezet saját tőkéjének tárgyévi mozgását jogcímenként és mérlegsoronként,
e) az Integrációs Szervezet által felvett hitelek feltételeit és indoklását,
f ) a tagoknak fizetendő hozam összegét.
27. Üzleti jelentés 41. § Az üzleti jelentésben ki kell térni:
a) a mérleg fordulónapja után bekövetkezett lényeges eseményekre, különösen jelentős folyamatokra és
b) az  Integrációs Szervezet létesítő okiratában meghatározott irányító szerve által megállapított feladatok
teljesítésére és azok értékelésére. 28. Könyvvizsgálati kötelezettség 42. § (1) Az Integrációs Szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat.
 (2) Az  Integrációs Szervezet csak olyan kamarai tag könyvvizsgálót, könyvvizsgáló céget választhat éves beszámolója
felülvizsgálatára, aki vagy amely megfelel a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény
könyvvizsgálóval szemben támasztott követelményeinek.
29. Az éves beszámoló jóváhagyása és nyilvánosságra hozatala
43. § (1) Az éves beszámolót és az üzleti jelentést az Integrációs Szervezet közgyűlése hagyja jóvá.
 (2) Az  éves beszámolót és az  üzleti jelentést legkésőbb az  üzleti évet követő ötödik hónap utolsó napjáig kell
elkészíteni és benyújtani a tagintézetekhez, a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter által
vezetett minisztériumhoz és a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar
Nemzeti Bankhoz.
VII. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZET ÉVES BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK
SAJÁTOSSÁGAI
30. A mérlegre vonatkozó sajátos rendelkezések 44. § (1) A tárgyévhez kapcsolódó, de pénzügyileg nem rendezett tagdíjat a közös jogkezelő szervezet tagdíjkövetelésként
számolja el és elkülönítetten mutatja be.
(2) A  jogdíjak felosztása során az  ismert és ismert helyen tartózkodó jogosultak részére kifizethető jogdíjakat a közös
jogkezelő szervezetnek az egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken belül át kell sorolnia a kifizetésre váró jogdíjakból
fakadó kötelezettségek közé.
(3) Azokat a jogdíjakat, amelyek a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló 2016. évi
XCIII. törvény (a továbbiakban: Kjkt.) 41.  §-a alapján ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó jogosultakat
illetnek meg (a továbbiakban: függő jogdíjak), az  egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken belül függő jogdíjakból
fakadó kötelezettségként kell kimutatni.
(4) A  függő jogdíjak esetében a  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási helyének ismertté válása következtében
kifizethetővé váló jogdíjat a  közös jogkezelő szervezetnek az  egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken belül át kell
sorolnia a kifizetésre váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek közé.
(5) Ha a Kjkt. 42. §-a alapján a jogosult vagy a jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége miatt ki nem fizethetővé
minősített jogdíjat a  közös jogkezelő szervezet az  ismert jogosultak részére történő felosztásra és kifizetésre
használja fel, a közös jogkezelő szervezetnek az ilyen jogdíjat az egyéb rövid lejáratú kötelezettségeken belül át kell
sorolnia a felosztásra váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek közé.
(6) A  beszedett jogdíjakból a  Kjkt. 42.  § (3)  bekezdése alapján képzendő tartalék összegét az  egyéb rövid lejáratú
kötelezettségeken belül a  felosztásra váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek közül a  jogdíjakhoz kapcsolódó
tartalékok közé kell átsorolni.
(7) A beszedett jogdíjakból vagy a Kjkt. 42. §-a alapján a jogosult vagy a jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége
miatt ki nem fizethetővé minősített jogdíjból a Kjkt. 43−45. §-a alapján közösségi célra felhasználandó összegekkel
kapcsolatos egyéb rövid lejáratú kötelezettségeket a felosztási szabályzatban meghatározottak szerint a közösségi
célú felhasználásról hozott döntéssel kell átsorolni a  rövid lejáratú kötelezettségeken belül a  felosztásra váró
jogdíjakból fakadó kötelezettségek közül az egyéb rövid lejáratú kötelezettségek közé.
31. Az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések 45. § (1) A közös jogkezelő szervezet az értékesítés nettó árbevételeként köteles kimutatni a beszedett jogdíjak összegét.
 (2) A  közös jogkezelő szervezet által még be nem szedett jogdíjakat bevételként nem lehet elszámolni, azokat
a  mérlegen kívüli követelések között kell szerzői mű- vagy kapcsolódó jogi teljesítménytípusonként és vagyoni
jogonként elkülönítve nyilvántartani.
(3) Abban az  esetben, ha a  közös jogkezelő szervezet másik közös jogkezelő szervezettől vesz át jogdíjat, azt
bevételként abban az  időszakban kell elszámolni, amikor azt pénzügyileg rendezik. A  másik közös jogkezelő
szervezettől származó jogdíjbevételt a belföldi jogdíjbevétel vagy a külföldről származó jogdíjbevétel sorokon kell
megjeleníteni attól függően, hogy a  jogdíjat átadó közös jogkezelő szervezet letelepedési helye belföldön vagy
külföldön található.
(4) A  kezelési költség bevételként a  közös jogkezelő szervezet a  bevételének azt a  részét köteles bemutatni, amelyet
a Kjkt. 39. §-a szerinti kezelési költségként fog levonni.
(5) Ha a  (4)  bekezdés szerinti összeg az  éves beszámoló készítésekor pontosan még nem ismert, akkor azt becslési
eljárással kell megállapítani. Ha a  becslési eljárással megállapított kezelési költség bevétel eltér a  következő
évben ténylegesen megállapított összegtől, a  különbözet a  (8)  bekezdésben meghatározottaknak megfelelően
a következő év jogdíj ráfordításainak elszámolását módosítja.
(6) A  jogdíjak beszedésével egyidejűleg a  jogdíjak becsült és ténylegesen felmerült kezelési költséggel csökkentett
összegét a ráfordítások között mint a jogdíjbevételből felosztott vagy felosztandó jogdíjakat kell megjeleníteni.
(7) A  (6)  bekezdésben szereplő ráfordítás elszámolásával egyidejűleg, amennyiben az  pénzügyileg nem került
rendezésre, azt a mérlegben az egyéb rövid lejáratú kötelezettségek között elkülönítetten, felosztásra váró jogdíjak
összegeként kell kimutatni.
(8) Az  (5)  bekezdés szerint az  előző évben becslési eljárással megállapított kezelési költség bevétel és a  tényleges
kezelési költség bevétel különbözetét a  tárgyévben a  jogdíjbevételből felosztott vagy felosztandó jogdíjak
ráfordítása és a felosztásra váró jogdíjakból fakadó kötelezettségek között kell elszámolni.
(9) A vállalkozási tevékenységből, valamint a jogdíjbevételek befektetéséből származó bevételekből felosztásra kerülő
jogdíjat ráfordításként − mint felosztott vagy felosztandó jogdíjakat − és egyéb rövid lejáratú kötelezettségen belül
− mint felosztásra váró jogdíjakat − abban az időszakban kell elszámolni, amikor a hozzá kapcsolódó kötelezettség
felmerül.
(10) A  közös jogkezelő szervezet a  beszedett jogdíjakat jogdíj bevételre és kezelési költség bevételre köteles
megbontani.
(11) A  közös jogkezelő szervezet az  adott évre vonatkozó tagdíjat − függetlenül annak befolyásától −
az eredménykimutatásban az egyéb bevételeken belül külön soron, tagdíj bevételként köteles kimutatni.
(12) A közös jogkezelő szervezet az értékesítés nettó árbevételét az alábbiak szerinti bontásban köteles bemutatni:
a) belföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj bevételek kezelési
költség bevétel nélkül,
b) belföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj kezelési költség
bevétele,
c) egyéb belföldi értékesítés árbevétele,
d) külföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj bevételek kezelési
költség bevétel nélkül,
e) külföldön letelepedett felhasználótól vagy más személytől, szervezettől származó jogdíj kezelési költség
bevétele,
f ) egyéb külföldi értékesítés árbevétele. 32. Kiegészítő melléklet
46. § A közös jogkezelő szervezet éves beszámolója kiegészítő mellékletének a Tv. előírásain túlmenően tartalmaznia kell
a  közös jogkezelő szervezetek és a  független jogkezelő szervezetek működésének és a  jogkezeléssel kapcsolatos
eljárások részletes szabályairól szóló 216/2016. (VII. 22.) Korm. rendelet II. Fejezetében részletezett adatok
bemutatását is.
33. Könyvvizsgálati kötelezettség 47. § A közös jogkezelő szervezetnél kötelező a könyvvizsgálat.
VIII. FEJEZET
A MUNKAVÁLLALÓI RÉSZTULAJDONOSI PROGRAM KERETÉBEN LÉTREJÖTT SZERVEZET BESZÁMOLÓ
KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK SAJÁTOSSÁGAI
34. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség 48. § (1) Az  MRP szervezet nyilvántartási (könyvvezetési) rendszerét köteles oly módon továbbrészletezni, hogy
abból a  Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvényben (a továbbiakban: Mrptv.)
meghatározott adatok rendelkezésre álljanak.
(2) A  javadalmazási politika keretében megszerezhető pénzügyi eszközök kezelését szolgáló MRP szervezet a  Tv. és
e rendelet előírásait az Mrptv. 24/A−24/L. §-ának figyelembevételével alkalmazza.
35. A mérlegre vonatkozó sajátos rendelkezések 49. § (1) Az  MRP szervezetnek a  befektetett pénzügyi eszközök, illetve az  értékpapírok analitikus nyilvántartását úgy kell
kialakítania, hogy a  mérlegben a  megszerzett részvények, üzletrészek és az  egyéb értékpapírok elkülönítetten
bemutathatók legyenek.
(2) Az  MRP szervezetnél saját tőkeként induló tőke, eredmény, lekötött tartalék és tárgyévi eredmény
alaptevékenységből, valamint kettős könyvvitel vezetése esetén értékelési tartalék szerepel a mérlegben.
(3) Induló tőkeként kell kimutatni a  bírósági határozat jogerőre emelkedésének napjával az  MRP szervezet létesítő
okiratában (annak módosításában) meghatározott, az alapító, a résztvevő által alapítói vagyon címén rendelkezésre
bocsátott pénzbeli és nem pénzbeli vagyoni hozzájárulás, valamint az  alapítói vagyonon felüli pénzbeli vagyoni
hozzájárulás összegét. Az  induló tőkén belül külön-külön be kell mutatni az  alapítói vagyoni hozzájárulás, illetve
az alapítói vagyonon felüli vagyoni hozzájárulás összegét.
(4) Eredményként a tárgyévet megelőző évek eredményét kell összevontan szerepeltetni.
36. Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések
50. § Az MRP szervezetnek a bevételeit legalább a saját erő címen a részt vevők által befizetett összegek, a résztvevőket
foglalkoztató társaság által átutalt összeg, a  résztvevők egyéb befizetései, más természetes és jogi személy
befizetései, kapott osztalék, részesedés, vagyonrészek értékesítéséből származó bevételek és az  egyéb bevételek
csoportosításban kell bemutatni. Külön kell szerepeltetni a  működési költségeket, a  fizetett kamatokat,
az  értékesített vagyonrészek nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékét, a  résztvevők tulajdonába adott
vagyonrészek nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékét is.
IX. FEJEZET
A VÍZIKÖZMŰ TÁRSULAT BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK SAJÁTOSSÁGAI
37. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség 51. § A víziközmű társulatnak beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettsége megállapításánál a Tv. előírásait kell
alkalmazni, azzal, hogy az 52. §-t is figyelembe kell vennie.
38. Az eredménylevezetésre, az eredménykimutatásra vonatkozó sajátos rendelkezések
52. § Az érdekeltségi hozzájárulást csak a  pénzügyi teljesítés időpontjában lehet − egyéb bevételként − elszámolni.
Amennyiben a  víziközmű beruházást nem a  víziközmű társulat valósítja meg, az  érdekeltségi hozzájárulásból
történő pénzeszköz átadást egyéb ráfordításként kell elszámolni a pénzügyi rendezés időpontjában.
X. FEJEZET
KÜLÖN JOGSZABÁLYBAN MEGHATÁROZOTT JOGI SZEMÉLYNEK MINŐSÜLŐ EGYÉB SZERVEZET
BESZÁMOLÓ KÉSZÍTÉSI ÉS KÖNYVVEZETÉSI KÖTELEZETTSÉGÉNEK SAJÁTOSSÁGAI
39. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség 53. § A 2. § (1) bekezdés l) pontja szerinti külön jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezet
beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségét a 3. § (1)–(5) bekezdésében foglaltak figyelembevételével, a rá
vonatkozó jogszabályi előírások alapján kell megállapítani.
XI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 54. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
55. § (1) A  számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének
e  rendeletben megállapított sajátos szabályait először a  2017. évben induló üzleti év könyvvezetésére és az  erről
az üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
(2) A  számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének
e  rendeletben megállapított sajátos szabályait a  közös jogkezelő szervezetek a  2016. évben induló üzleti évről
készített beszámolóra is alkalmazhatják.
(3) A 2016. üzleti évről készített beszámolóra a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámolókészítési
és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 2016. december 31-én
hatályos szabályait kell alkalmazni.
56. § Hatályát veszti a  számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet.
57. § A 2.  § (2)  bekezdés és a  3.  § (3)  bekezdés az  európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 2006. július
5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16.  cikk (1)  bekezdésének végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2009. (XII. 30.) KHEM rendelete a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésével, továbbképzésével, utánképzésével és vizsgáztatásával összefüggő díjakról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A közlekedési hatóságnak a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésével, továbbképzésével,
utánképzésével és vizsgáztatásával kapcsolatos, külön jogszabályokban meghatározott, kérelemre indult eljárásáért
és a vizsgáztatásáért az e rendelet mellékletében meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) A díjat a kérelem benyújtásával, vagy a vizsgára jelentkezéssel egyidejűleg a közlekedési hatóság Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00289926-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára történő átutalással vagy a közlekedési hatóságnál működő pénzkezelő helyeken kell megfizetni.
(3) A befizetett, illetve beszedett igazgatási szolgáltatási díj – kivéve a (4) bekezdésben foglalt esetet – az eljáró
közlekedési hatóság bevétele. A díjak beszedésére, kezelésére, nyilvántartására és elszámolására az államháztartás
szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet előírásait kell
alkalmazni. (4) A közúti közlekedési szakemberek vizsgáztatása díjának 78%-a a vizsgaszervezésben közreműködő, a közlekedési
hatóság által megbízott képző szervet illeti meg. (5) Elektronikus ügyintézés esetén a díjat a külön jogszabályban meghatározott módon és határidőn belül kell megfizetni.
2. § (1) Ha a vizsgázó a vizsgán nem jelenik meg – és távolmaradását a külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint
nem menti ki – újabb vizsgát a vizsgadíj ismételt befizetése után tehet.
(2) Sikertelen vizsga esetén újabb vizsgát tenni az e rendelet mellékletében meghatározott vizsgadíj ismételt befizetése
után lehet. (3) Az első fokon eljáró hatóság határozata ellen benyújtott fellebbezés díja megegyezik a hatósági eljárás díjával,
amelyet a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell az 1. § (2) bekezdésében meghatározott számlára befizetni.
(4) A közlekedési hatóság határozatával szemben benyújtott újrafelvételi eljárás díja megegyezik az első fokú eljárás
díjával. 3. § A szakoktatói, az utánképzési foglalkozásvezetői, az iskolavezetői és a vizsgabiztosi tevékenységek engedélyezésének
igazgatási szolgáltatási díja tartalmazza a névjegyzékbe való felvétel díját. A díjat a felvételt kérőnek a kérelem
benyújtásakor kell a közlekedési hatóság részére az 1. § (2) bekezdésében megjelölt előirányzat-felhasználási
keretszámlájára befizetni. 4. § Az e rendeletben meghatározott díjakra
a) a díjfizetés tárgya tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. §
(2)–(3) bekezdésében foglaltakat, b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdés első mondatában, valamint 31. §
(2) bekezdésében foglaltakat, c) az elmulasztott díjfizetés pótlására vonatkozó felhívásra az Itv. 73/A. §-ában foglaltakat,
d) a mulasztási bírságra az Itv. 82. §-ában foglaltakat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket
említ, azon e rendelet tekintetében díjat kell érteni.
5. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell
alkalmazni. (2) Hatályát veszti a közúti járművezetői vizsga és az egyes közúti közlekedési szakképesítésekkel összefüggő vizsgák
díjairól szóló 34/1998. (XII. 23.) KHVM rendelet. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
27/2003. (II. 28.) KE határozata polgári védelmi dandártábornok kinevezéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére dr. Muhoray Árpád
pv. ezredest, a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság veszélyhelyzet-kezelési főigazgató-helyettesét, a
Polgári Védelem Napja alkalmából a szakmai és vezetői
munka terén kifejtett eredményes tevékenysége elismeréseként 2003. március 1-jei hatállyal
polgári védelmi dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2003. február 18.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
111/2011. (XII. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) közötti közigazgatás-fejlesztési keretmegállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter, valamint a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt az a Magyar Köztársaság
Kormánya és az Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) közötti közigazgatás-fejlesztési
keretmegállapodás (a továbbiakban: Keretmegállapodás) bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával
történő – végleges megállapítására; 2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Keretmegállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 3. felhívom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a Keretmegállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1064/2017. (II. 8.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Litván Köztársaság Kormánya között a  minősített adatok cseréjéről és
kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
436/2010. (HK 12.) MH HEK intézkedése a „Kézikönyv az ABV védelmi műveletek egészségügyi vonatkozásairól (biológiai) II. kötet” című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére, továbbá az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 33/2008. (HK 16.) HVK vezérkari főnökhelyettesi közleményre – A „Kézikönyv az ABV védelmi
műveletek egészségügyi vonatkozásairól (biológiai)
II. kötet” című főnökségi kiadvány (STANAG 2462 –
„Kézikönyv az ABV védelmi műveletek egészségügyi vonatkozásairól (biológiai) II. kötet” – AMedP-6(C) – 1. kiadás) kiadásáról az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire és állományára.
2. A „Kézikönyv az ABV védelmi műveletek egészségügyi vonatkozásairól (biológiai) II. kötet” című főnökségi
kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra
kiadom.
3. A dokumentum a biológiai fegyverekkel kapcsolatos
legfontosabb ismereteket foglalja össze, elsősorban a gyó
gyításban résztvevő katonaorvosok számára. Részletesen
tárgyalja 15 bakteriális, 17 virális, valamint 9 toxin
eredetű kóroki tényező humán vonatkozásait.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba. Az érintettek a dokumentumot külön elosztó alapján kapják meg.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
37/2018. (X. 17.) HM utasítása egyes kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti
a) a Honvédelmi Minisztérium által 1973-ban kiadott, Kt/73 cikkszámú „A 8K14 rakéta lőtáblázat RLT-550 I-II. rész.
Alaplőtáblázatok” és
b) a Magyar Népköztársaság Honvédelmi Miniszterének 035/1987. utasításával hatályba léptetett,
Kt/145  cikkszámú „Szakutasítás a  rakétacsapatok és tüzérség harci alkalmazására IV. rész harcászati
rakétaosztály, -üteg”
című szolgálati könyv. 2. § A  hatályon kívül helyezett nyílt szolgálati könyvet a  Magyar Honvédség katonai szervezetei a  Magyar Honvédség
Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a  Honvédelmi Minisztérium és a  Magyar Honvédség
Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás szerint saját hatáskörben
semmisítik meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter