text:
88/2019. (IV. 23.) Korm. rendelete a kormányzati igazgatási létszámgazdálkodásról, valamint a kormányzati igazgatási szerveket és azok foglalkoztatottjait érintő egyes személyügyi kérdésekről.
A Kormány a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (3)  bekezdés 1., 2. és 4.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a III. Fejezet tekintetében a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (7) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján,
a IV. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 9.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az V. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 2.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a VI. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 17.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a VII. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 12.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a VIII. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 18. és 25.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a IX–XII. és XIV. Fejezet tekintetében a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (4) bekezdés 8. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a XIII. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 7.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a XV. Fejezet tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 6.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a XVI. Fejezet tekintetében a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV.  törvény 281. § (4) bekezdés 26. pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 110.  § és a  114.  § (1)  bekezdés a)  pontja tekintetében a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  §
(1) bekezdés 14. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 111. § tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 10. pont a)–c) alpontjában,
valamint 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 112.  § (1)–(3)  bekezdése és a  114.  § (1)  bekezdés c)  pontja tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi
CXXV. törvény 281. § (4) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 113.  §  tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 20.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 114.  § (1)  bekezdés b)  pontja tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés
26. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 114.  § (2)  bekezdése tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 281.  § (4)  bekezdés 7. és
8. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott eltérésekkel –
a) a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény (a  továbbiakban: Kit.) 2.  § (1)  bekezdés a) és
b) pontja szerinti kormányzati igazgatási szervekre (a továbbiakban: kormányzati igazgatási szerv), és
b) a kormányzati igazgatási szerveknél foglalkoztatottakra
terjed ki.
(2) A  10. alcím hatálya a  Kit. 3.  § (6)  bekezdés c)  pontja, valamint 3.  § (8)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti
foglalkoztatottra terjed ki.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően
a) a VII. fejezet, valamint a 17., 19. és 20. alcím hatálya nem terjed ki a Kit. 3. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti
foglalkoztatottra,
b) a 17., 19. és 20. alcím hatálya nem terjed ki a Kit. 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti foglalkoztatottra,
c) a  19. alcím hatálya nem terjed ki a  Kit. 3.  § (6)  bekezdés d)  pontja, 3.  § (7)  bekezdés d)  pontja és 3.  §
(8) bekezdés a) és b) pontja szerinti foglalkoztatottra,
d) a  IX. fejezet és a  28. alcím hatálya nem terjed ki a  Kit. 3.  § (5)  bekezdése, 3.  § (6)  bekezdés d)  pontja, 3.  §
(7) bekezdés d) pontja és 3. § (8) bekezdés a) és b) pontja szerinti foglalkoztatottra,
e) az V., VI. és a VIII–XVI. fejezet hatálya nem terjed ki a Kit. 3. § (5) bekezdése szerinti foglalkoztatottra,
f ) a X. és XV. fejezet hatálya nem terjed ki a Kit. 3. § (2) bekezdés a) és b) pontja, valamint 3. § (7) bekezdés a) és
b) pontja szerinti foglalkoztatottra,
g) a XVI. fejezet hatálya nem terjed ki a Kit. 3. § (2) bekezdés a) pontja szerinti foglalkoztatottra,
h) az V–XVI. fejezet hatálya nem terjed ki a munkavállalóra.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. álláshely-nyilvántartás: a  kormányzati igazgatási szervek alaplétszámába tartozó álláshelyek és
a központosított álláshelyállományból a kormányzati igazgatási szervek rendelkezésére bocsátott álláshelyek
adatairól vezetett nyilvántartás;
2. besorolási kategória: az álláshelynek az álláshely-nyilvántartás szerinti besorolási kategóriája;
 3. garzonház: a  kormányzati igazgatási szerv vagy a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a  továbbiakban:
KEF) kezelésében lévő, e  célra létesített vagy kijelölt, több lakást magában foglaló lakóépület, illetve
többlakásos vagy vegyes rendeltetésű lakóépületben lévő, e célra kijelölt lakás;
4. javasolt besorolási kategória: az álláshellyel kapcsolatos javaslatot tevő által javasolt besorolási kategória;
 5. kormányzati igazgatási szerv: a Kit. 2. § (1) bekezdésében meghatározott szerv;
 6. kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv: a kormányzati személyügyi igazgatás központi feladatainak
ellátására a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendeletben kijelölt szerv;
 7. lakásbővítés: a lakás hasznos alapterületének legalább egy lakószobával történő növelése érdekében végzett
építési tevékenység (ideértve az  építmény térfogatnövelésével nem járó tetőtér-beépítést is), feltéve, hogy
a kormánytisztviselő a lakás (rész)tulajdonosa, vagy a bővítés révén azzá válik;
8. lakás-korszerűsítés: a  kormánytisztviselő, illetve házastársa vagy élettársa tulajdonában, résztulajdonában
álló és a kormánytisztviselő lakóhelyeként bejelentett lakás komfortfokozatának növelése céljából meglévő
építmény, építményrész, önálló rendeltetési egység, helyiség rendeltetésszerű és biztonságos használatra
alkalmasságának javítása, használati értékének, teljesítőképességének, üzembiztonságának növelése
érdekében végzett építési tevékenység, ezen belül
a) víz-, csatorna-, elektromos, gázközmű bevezetése, illetve belső hálózatának korszerűsítése,
b) fürdőszoba létesítése olyan lakásban, ahol még ilyen helyiség nincs,
c) megfelelő beltéri légállapoti és használati meleg vizet biztosító épülettechnikai rendszer kialakítása
vagy cseréje, beleértve a megújuló energiaforrások (például napenergia) alkalmazását,
d) az épület szigetelése, beleértve a hő-, hang-, illetve vízszigetelési munkálatokat,
e) a külső nyílászárók (ajtó, ablak) szigetelése vagy korszerűre cserélése,
f ) tető, illetve födémszint cseréje, felújítása, szigetelése,
g) a  korszerűsítéshez közvetlenül kapcsolódó helyreállítási munka, a  korszerűsítés közvetlen
költségeinek 20%-áig;
 9. miniszter: a  kormányzati igazgatási szervet vezető, irányító vagy felügyelő miniszter, valamint a  Kit. 51.  §
(4) bekezdése szerinti esetben a kormányzati igazgatási szerv vezetője;
10. szállóférőhely: a kormányzati igazgatási szerv vagy a KEF kezelésében lévő ingatlan lakásnak nem minősülő
helyisége, amely a kormánytisztviselő ideiglenes lakhatásának biztosítására szolgál;
11. szolgálati lakás: a kormányzati igazgatási szerv vagy a KEF kezelésében lévő állami tulajdonú lakás, amelyet
a kormányzati igazgatási szervhez közeli lakhatás átmeneti megoldása céljából biztosítanak.
 (2) Ha e  rendelet valamely juttatás igénybevételének feltételéül vagy mérlegelési szempontjául a  kormányzati
igazgatási szervvel fennálló jogviszony időtartamát határozza meg, a  jogviszonyban töltött időként vehető
figyelembe
a) a  Kit., a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, a  köztisztviselők jogállásáról szóló törvény,
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló törvény és az állami tisztviselőkről szóló törvény hatálya alá tartozó
munkáltatónál munkaviszonyban, kormányzati szolgálati, közszolgálati, kormánytisztviselői és állami
szolgálati jogviszonyban töltött idő,
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó szervnél munkaviszonyban, közalkalmazotti
jogviszonyban töltött idő,
c) a  hivatásos szolgálati jogviszony, a  hivatásos és szerződéses katonai szolgálat jogviszony, a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszony, a rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszony időtartama,
d) a  bíróságnál és ügyészségnél szolgálati viszonyban – ideértve az  igazságügyi alkalmazotti szolgálati
jogviszonyt is –, munkaviszonyban töltött idő,
e) a hivatásos nevelőszülői jogviszonyban és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban töltött idő,
f ) a  Kit., a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, a  köztisztviselők jogállásáról szóló törvény,
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló törvény és a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá
tartozó szervnél ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban töltött idő,
g) a Kit. 104. § (9) bekezdése szerinti jogviszony-létesítés esetén a két jogviszony közötti időtartam, és
h) az állami vezetői szolgálati jogviszonyban és a politikai szolgálati jogviszonyban töltött idő.
(3) Ahol e  rendelet hatálya kiterjed rá, kormánytisztviselő alatt a  Kit. 3.  § (2)  bekezdése szerinti politikai szolgálati
jogviszonyban, illetve a munkaviszonyban foglalkoztatott személyt is érteni kell.
II. FEJEZET
A KORMÁNYZATI IGAZGATÁSI LÉTSZÁMGAZDÁLKODÁSSAL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK
3. A kormányzati igazgatási szervek alaplétszámával és az alaplétszámába tartozó álláshelyekkel
kapcsolatos javaslatok
3. § (1) A Kit. 51. § (3) bekezdése alapján a miniszter az alaplétszám megállapítására javaslatot az általa vezetett, irányított
vagy felügyelt kormányzati igazgatási szerv alapítása vagy egy másik kormányzati igazgatási szervből átalakítás
útján történő létrehozása esetén tehet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti javaslatnak – a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által meghatározottak
szerint – tartalmaznia kell:
a) a javaslattal érintett kormányzati igazgatási szerv nevét,
b) a javasolt alaplétszámot,
c) az alaplétszámba tartozó álláshely javasolt besorolási kategóriáját,
d) a javaslat költségvetési többletforrás-igényét, és
e) ha elfogadásra, illetve kiadásra került ilyen, akkor a  javaslat tartalmával összefüggő jogszabály, határozat,
illetve utasítás számát. 4. § (1) A Kit. 52. § (3) bekezdése alapján a miniszter minden általa vezetett, irányított vagy felügyelt kormányzati igazgatási
szerv esetében naptári évente egyszer – az  elemi költségvetés elkészítési határidejének figyelembevételével  –
javaslatot tehet a  kormányzati igazgatási szerv alaplétszámának és az  alaplétszámba tartozó álláshelyek
besorolásának felülvizsgálatára.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti javaslatnak – a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által meghatározottak
szerint – tartalmaznia kell:
a) a javaslattal érintett kormányzati igazgatási szerv nevét,
b) az  alaplétszám megemelésére irányuló javaslat esetén az  új álláshelyek javasolt számát és besorolási
kategóriáját,
c) az  alaplétszám mértékének csökkentésére irányuló javaslat esetén a  csökkentéssel érintett álláshelyek
azonosítóját és besorolási kategóriáját,
d) az  alaplétszámba tartozó álláshely besorolási kategóriájának módosítása esetén az  érintett álláshely
azonosítóját, az álláshely régi és a javasolt új besorolási kategóriáját,
e) a  módosítás indokolását, a  Kit. 52.  § (4)  bekezdése szerinti esetben ideértve az  alaplétszám csökkentésére
vagy növelésére okot adó közfeladat-változás ismertetését,
f ) a  javaslat várható hatását az  érintett kormányzati igazgatási szerv költségvetésére, ideértve az  esetlegesen
felmerülő többletforrás-igényt, és
g) ha elfogadásra, illetve kiadásra került ilyen, akkor a  javaslat tartalmával összefüggő jogszabály, határozat,
illetve utasítás számát.
 (3) Ha a Kit. 52. § (4) bekezdése alapján tesz javaslatot az általa vezetett, irányított vagy felügyelt kormányzati igazgatási
szerv alaplétszámának módosítására, a javaslat tekintetében a (2) bekezdést alkalmazni kell.
5. § (1) A Kit. 57. § (6) bekezdése alapján a miniszter javaslatot tehet az általa vezetett, irányított vagy felügyelt kormányzati
igazgatási szerv alaplétszámába tartozó álláshely besorolási kategóriájának módosítására.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti javaslatnak – a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által meghatározottak
szerint – tartalmaznia kell:
a) a javaslattal érintett kormányzati igazgatási szerv nevét,
b) az álláshely azonosítóját,
c) az álláshely jelenlegi besorolási kategóriáját,
d) az álláshely javasolt besorolási kategóriáját,
e) a módosítás indokolását,
f ) a  javaslat várható hatását az  érintett kormányzati igazgatási szerv költségvetésére, ideértve az  esetlegesen
felmerülő többletforrás-igényt, és
g) ha elfogadásra, illetve kiadásra került ilyen, akkor a  javaslat tartalmával összefüggő jogszabály, határozat,
illetve utasítás számát. (3) A  Kit. 57.  § (7)  bekezdése szerinti esetben a  javaslatnak a  (2)  bekezdésben foglaltakon túl tartalmaznia kell
az álláshelyet betöltő kormánytisztviselő távollétének várható időtartamát is.
4. A központosított álláshelyállományba tartozó álláshelyekkel kapcsolatos miniszteri igények és
javaslatok
6. § (1) A központosított álláshelyállományból álláshelyet (a továbbiakban: központosított álláshely) a miniszter a következő
esetekben igényelhet:
a) a Kit. 53. § (7) bekezdése szerinti esetben,
b) a Kit. 56. § (2) bekezdése szerinti esetben,
c) a Kit. 56. § (4) bekezdése szerinti esetben,
d) ha a  kormányzati igazgatási szerv által ellátandó feladatok indokolják a  központosított álláshelyen történő
foglalkoztatást,
e) biztosi jogviszony és a biztos titkárságának létrehozása érdekében, és
f ) a miniszterelnöki megbízott munkájának segítését szolgáló álláshelyek biztosítása érdekében.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti igénynek – a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által meghatározottak
szerint – tartalmaznia kell:
a) az érintett kormányzati igazgatási szerv nevét,
b) az igényelt központosított álláshelyek számát és azok tekintetében a javasolt besorolási kategóriát,
c) határozott időre szóló igény esetén az időtartam megjelölését,
d) az igénylés indokát az (1) bekezdés megfelelő pontjának megjelölésével,
e) az  igényelt központosított álláshelyen történő foglalkoztatás várható hatását az  érintett kormányzati
igazgatási szerv költségvetésére, ideértve az esetlegesen felmerülő többletforrás-igényt, és
f ) ha elfogadásra, illetve kiadásra került ilyen, akkor az  igény tartalmával összefüggő jogszabály, határozat,
illetve utasítás számát. 7. § (1) A Kit. 57. § (6) bekezdése alapján a miniszter javaslatot tehet az általa vezetett, irányított vagy felügyelt kormányzati
igazgatási szerv rendelkezésére bocsátott központosított álláshely besorolási kategóriájának módosítására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslatra az 5. § (2) és (3) bekezdését alkalmazni kell.
8. § (1) A  miniszter javasolhatja az  általa vezetett, irányított vagy felügyelt kormányzati igazgatási szerv rendelkezésére
bocsátott központosított álláshelynek a központosított álláshelyállományba történő visszahelyezését, ha
a) a központosított álláshely betöltetlen,
b) a központosított álláshelyen ellátott feladat megszűnt,
c) a központosított álláshelyen ellátott feladat egy másik álláshelyen kerül ellátásra, vagy
d) a központosított álláshelyen létrehozott határozott idejű jogviszony megszűnt.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti javaslatnak – a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által meghatározottak
szerint – tartalmaznia kell:
a) a javaslattal érintett kormányzati igazgatási szerv nevét,
b) az álláshely azonosítóját,
c) az álláshely besorolási kategóriáját,
d) azt az  időpontot, amikortól az  álláshely betöltetlen, a  feladat megszűnt vagy egy másik álláshelyen kerül
ellátásra,
e) a központosított álláshelyen létrehozott határozott idejű jogviszony megszűnésének időpontját,
f ) a javaslat indokolását az (1) bekezdés megfelelő pontjának megjelölésével, és
g) ha elfogadásra, illetve kiadásra került ilyen, akkor a  javaslat tartalmával összefüggő jogszabály, határozat,
illetve utasítás számát. 5. A kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által hivatalból indított eljárások
9. § (1) A  Kit. 55.  § (4)  bekezdése szerinti esetben a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv kezdeményezi
a  Kormánynál a  kormányzati igazgatási szerv alaplétszámába tartozó álláshely átcsoportosítását egy másik
kormányzati igazgatási szervhez, ha azt a kormányzati igazgatási szerv közfeladatainak változása szükségessé teszi.
(2) A  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv a  8.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételek
bármelyikének fennállása esetén kezdeményezheti a  Kormánynál a  kormányzati igazgatási szerv rendelkezésére
bocsátott központosított álláshelynek a  központosított álláshelyállományba történő visszahelyezését azzal, hogy
a 8. § (1) bekezdés a) pontja alapján abban az esetben lehet kezdeményezni a központosított álláshely-állományba
történő visszahelyezést, ha az álláshely legalább 6 hónapja betöltetlen.
(3) A 13. § (3) bekezdése szerinti álláshelykeretbe tartozó álláshelyek tekintetében a (2) bekezdés nem alkalmazható.
10. § A kormányzati igazgatási szerv jogutódlással történő megszüntetése esetén a  kormányzati személyügyi
igazgatásra kijelölt szerv kezdeményezheti a Kormánynál a  jogutód kormányzati igazgatási szerv alaplétszámának
megállapítását vagy módosítását, ha erre a  jogutód kormányzati igazgatási szervet vezető, irányító vagy felügyelő
miniszter a 3. § szerint nem tett javaslatot.
11. § (1) A kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv kezdeményezi a Kormánynál az álláshelynek a központosított
álláshelyállományba történő helyezését, ha a  kormányzati igazgatási szerv alaplétszámába tartozó álláshely
legalább 6 hónapon át betöltetlen.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti idő azon időtartam alatt nyugszik, amikor az  álláshely betöltésére a  Kormány döntése
alapján nincs lehetőség.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdést nem kell alkalmazni a  kormányzati igazgatási szerv részére a  13.  § (3)  bekezdése szerinti
álláshelykeretben megállapított álláshelyre.
6. Eljárási szabályok 12. § (1) A  3–8.  § szerinti javaslatban és igényben nem kell az  álláshely besorolási kategóriájára javaslatot tenni, ha
a  Kit.  alapján nem kell besorolni az  álláshelyet, valamint a  13.  § (3)  bekezdése szerinti álláshelykeretbe tartozó
álláshelyek esetében.
(2) A  3–8.  § szerinti javaslat és igény formáját és módját a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv
határozza meg.
13. § (1) A  3–8.  § szerinti javaslatot és igényt, valamint a  9–11.  § szerinti kezdeményezést a  kormányzati személyügyi
igazgatásra kijelölt szerv terjeszti elő a Kormány részére döntéshozatal céljából.
(2) A Kormány határozattal dönt az (1) bekezdés alapján előterjesztett javaslatról, igényről és kezdeményezésről.
 (3) A Kormány a (2) bekezdés szerinti döntésével álláshelykeretet is megállapíthat
a) a Kit. 56. § (4) bekezdése szerinti álláshelyek,
b) a Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén foglalkoztatottak álláshelyei,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalok álláshelyei összessége, valamint
d) a kormányzati igazgatási szerv számára jogszabályban előírt feladatok
vonatkozásában.
(4) A miniszter a 14. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tájékoztatás alapján haladéktalanul gondoskodik a  (2) bekezdés
szerinti döntésből eredő változásoknak az álláshely-nyilvántartásban történő rögzítéséről.
(5) Ha a  (2)  bekezdés szerinti határozat elírást, illetve számítási hibát tartalmaz, és az  nem hat ki az  ügy érdemére,
a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv – a Kormány újabb döntése nélkül – kijavítja az elírást, illetve
a számítási hibát az álláshely-nyilvántartásban.
7. Adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség 14. § (1) A  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv tájékoztatja a  javaslatot tevő minisztert és az  érintett
kormányzati igazgatási szervet
a) az alaplétszámába tartozó álláshelynek a központosított álláshelyállományba történő helyezéséről,
b) a 13. § (2) bekezdése szerinti döntésről, és
c) a 13. § (5) bekezdése szerinti javításáról.
(2) A  kormányzati igazgatási szerv tájékoztatja – a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által
meghatározott módon – a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szervet
a) az álláshelyen fennálló jogviszony megszűnésének, megszüntetésének időpontjáról,
b) jogviszonynak az üres álláshelyen történő létrehozásáról és a jogviszony kezdőidőpontjáról,
c) az  álláshely-nyilvántartásban rögzített adatot érintő változásról, ha az  nem a  13.  § (2)  bekezdése szerinti
döntésen és a 13. § (5) bekezdése szerinti javításon alapul,
d) az  álláshely-nyilvántartás vonatkozásában a  kormányzati igazgatási szerv nevében szerkesztési vagy
betekintési jogosultsággal rendelkező személyében bekövetkező változásról.
(3) A  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv az  álláshely-nyilvántartásban bekövetkező változás
–  személyes adatot nem érintő – adatait átadja a  Magyar Államkincstár részére a  vele egyeztetett formában és
időpontban.
III. FEJEZET
A KORMÁNYZATI SZEMÉLYÜGYI IGAZGATÁSRA KIJELÖLT SZERV
8. A kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv feladatai
15. § (1) A  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv fogadja a  Kit. 95.  § (9)  bekezdése szerinti tájékoztatást,
amelynek tartalmaznia kell:
a) az érintettet foglalkoztató kormányzati igazgatási szerv nevét;
b) az érintett kormánytisztviselő családi és utónevét, születési családi és utónevét, születési helyét és idejét;
c) a  kormánytisztviselő által a  Kit. 95.  § (5) és (7)  bekezdése szerinti engedély alapján végzett tevékenység
meghatározását és a tevékenység megkezdésének időpontját;
d) a  kormánytisztviselő által a  Kit. 95.  § (6)  bekezdése szerinti bejelentés alapján végzett tevékenység
meghatározását és a tevékenység megkezdésének időpontját;
e) a kormányzati igazgatási szerv részéről tájékoztatást tevő személy nevét és feladatkörét.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatás formáját és módját a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv
határozza meg.
(3) Ha a  tájékoztatás nem felel meg az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltaknak, a  kormányzati személyügyi igazgatásra
kijelölt szerv határidő tűzésével hiánypótlásra hívhatja fel a kormányzati igazgatási szervet.
16. § (1) A  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv fogadja a  Kit. 62.  § (12)  bekezdése szerinti előzetes
tájékoztatást, amelynek tartalmaznia kell:
a) a  tervezett nem rendszeres személyi juttatásban részülő kormánytisztviselőt (e § alkalmazásában: érintett)
foglalkoztató kormányzati igazgatási szerv nevét;
b) a  kormányzati igazgatási szerv részéről a  nem rendszeres személyi juttatás biztosításával kapcsolatban
döntéshozásra jogosult (vezető) személy nevét és feladatkörét (beosztását);
c) annak az álláshelynek az azonosítóját, amelyen foglalkoztatott személy nem rendszeres személyi juttatásban
részesül;
d) az érintett családi és utónevét, születési családi és utónevét, születési helyét és idejét;
e) a nem rendszeres személyi juttatás típusát és összegét;
f ) a nem rendszeres személyi juttatás kifizetésének időpontját;
g) a kormányzati igazgatási szerv részéről tájékoztatást tevő személy nevét és feladatkörét.
(2) Ha a  nem rendszeres személyi juttatás a  kormányzati igazgatási szervnél foglalkoztatott kormánytisztviselők
teljes körét egységesen (azonos mértékben) érinti, az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatásnak az  (1)  bekezdés b) és
c) pontja szerinti adat helyett ennek tényét kell tartalmaznia. Azonos mértékű juttatásnak minősül, ha valamennyi
kormánytisztviselő azonos összegben, vagy az  illetményének azonos százalékában megállapított összegben
részesül a juttatásban.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatás formáját és módját a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv
határozza meg.
(4) Ha a tájékoztatás nem felel meg az (1)–(3) bekezdésben foglaltaknak, a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt
szerv határidő tűzésével hiánypótlásra hívhatja fel a kormányzati igazgatási szervet.
17. § (1) A kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv a Kit. 62. § (5) bekezdése alapján – a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal szükség szerinti bevonásával – ellenőrzi a  Kormánynak a  kormányzati igazgatási szervek alaplétszámával,
a központosított álláshely-állománnyal és az álláshellyel kapcsolatos döntéseinek végrehajtását.
(2) A kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv – a Kit. 62. § (10) bekezdése alapján – a Kormány munkáltatói
feladatainak ellátásában közreműködve ellenőrzi a munkáltatói jogkör gyakorlását, amely különösen az alábbiakra
terjed ki:
a) a Kit. 54. § (1) bekezdése szerinti jogviszonyoknak az álláshelyen történő létesítéséhez szükséges feltételekkel
és a jogviszony létesítésével kapcsolatos ellenőrzés,
b) a Kit. 91. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségek teljesítésének ellenőrzése,
c) a kormánytisztviselő összeférhetetlenségével kapcsolatos bejelentésről szóló tájékoztatás ellenőrzése és
d) a nem rendszeres személyi juttatásokkal kapcsolatos bejelentésről szóló tájékoztatás ellenőrzése.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti ellenőrzés során a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv vezetője, illetve
az általa feljogosított, a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv alkalmazásában álló személy
a) megkeresheti a kormányzati igazgatási szervet, amely köteles a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt
szervvel együttműködni,
b) megismerheti a közszolgálati alapnyilvántartásban rögzített adatokat,
c) személyügyi iratokba betekinthet,
d) a  kormányzati igazgatási szerv hivatali szervezete vezetőjének és az  érintett foglalkoztatott közvetlen
vezetőjének egyidejű tájékoztatása mellett meghallgathatja a  kormányzati igazgatási szerv által
foglalkoztatott személyt, aki köteles a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szervvel együttműködni.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés során megállapításra kerül, hogy az (1) bekezdés szerinti döntés végrehajtása
nem megfelelő, a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv – határidő tűzésével – felhívja a kormányzati
igazgatási szerv vezetőjét a döntés végrehajtása érdekében szükséges intézkedés megtételére.
(5) Ha a  (2)  bekezdés szerinti ellenőrzés során megállapításra kerül, hogy a  (2)  bekezdés szerinti munkáltatói
jogkörgyakorlás nem megfelelő, a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv – határidő tűzésével – felhívja
a munkáltatói jogkör gyakorlóját a szükséges intézkedés megtételére.
18. § A kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv
a) véleményezi a  Kit. hatálya alá tartozó jogviszonyokat és szerveket érintő jogszabály- és kormányhatározat
tervezeteket, és
b) kezdeményezheti a szabályozásért felelős miniszternél a Kit. hatálya alá tartozó jogviszonyokat és szerveket
érintő jogszabály- és kormányhatározat-tervezetek előkészítését. IV. FEJEZET
SZABÁLYZATOK
9. A közszolgálati szabályzat 19. § (1) A Kit. 91. § (5) bekezdése alapján kiadott közszolgálati szabályzatnak tartalmaznia kell
a) a kormányzati szolgálati jogviszony létesítésének rendjét, ennek keretében:
aa) a kiválasztási eljárás – kormányzati igazgatási szerven belüli – szabályait,
ab) a  kormányzati szolgálati jogviszony létrehozásához szükséges álláshely besorolási kategóriájának
módosítására irányuló – szervezeten belüli – eljárásrendet;
b) a kormányzati szolgálati jogviszony módosításával, megszűnésével és megszüntetésével kapcsolatos
eljárásrendet, ennek keretében a kinevezés egyoldalú módosításának rendjét;
c) az együttalkalmazási tilalomra és az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat, ennek keretében:
ca) a további munkavégzésre irányuló jogviszony munkáltatói jogkör gyakorló általi engedélyezésének
rendjét,
cb) a  gyakorolható tevékenység végzésére irányuló jogviszony, valamint a  közérdekű önkéntes
tevékenység végzésére irányuló jogviszony munkáltatói jogkör gyakorlója részére történő
bejelentésének és a munkáltatói jogkör gyakorló általi engedélyezésének rendjét;
d) a munkaidőre, a pihenőidőre és a szabadságra vonatkozó szabályokat, ennek keretében:
da) az egyedi munkarend kezdeményezésének és megállapításának szabályait,
db) a munkavégzés rendjét,
dc) a részmunkaidőben történő foglalkoztatás kezdeményezésének és elbírálásának szabályait,
dd) az ügyelet és a készenlét szabályait,
de) a rendkívüli munkaidő elrendelésének szabályait,
df ) az alap- és a pótszabadság kiadásának és igénybevételének rendjét,
dg) a tárgyévben igénybe nem vett szabadságról szóló tájékoztatás rendjét,
dh) a fizetés nélküli szabadság kezdeményezésének és engedélyezésének rendjét,
di) a  rendelkezésre állási és munkavégzési kötelezettség teljesítése alóli – Kit. 93.  § (2)  bekezdés
k) pontja szerinti – mentesülés szabályait;
e) a távmunkavégzés és az otthoni munkavégzés részletszabályait, ennek keretében:
ea) annak feltételeit (az otthoni munkavégzés kedvezőbb szabályozása a 10 éves vagy annál fiatalabb
gyermeket nevelők esetében),
eb) a kapcsolattartás módját,
ec) a feladatok kiadásának rendjét,
ed) a feladatok végrehajtásának rendjét, határidejét és ellenőrzését,
ee) a munkaidő nyilvántartását,
ef ) a  munkavégzés céljából használt eszközökre vonatkozó biztonsági és adatvédelmi előírásokat,
valamint felelősségi szabályokat,
eg) a költségtérítésre vonatkozó szabályokat;
f ) a teljesítményértékelés kormánytisztviselő általi kezdeményezésének rendjét;
g) e rendeletben foglaltak figyelembevételével az illetmény és az illetményen felüli juttatások, kedvezmények és
támogatások szabályait, ennek keretében:
ga) az írásbeli dicséretre való felterjesztés rendjét, elbírálásának szempontjait és szabályait,
gb) a  teljesítményelismerés és a  motivációs elismerés szervezeti egység vezetője általi
kezdeményezésének szabályait, az elbírálás és az elszámolás rendjét,
gc) a célhoz köthető feladat és a céljuttatás megállapításának szabályait,
gd) a cafetéria-juttatás igénybevételére, elszámolására és visszatérítésére vonatkozó rendelkezéseket,
ge) az ösztöndíj és a tanulmányi jellegű támogatások igénylésének és elbírálásának rendjét,
gf ) a lakhatási jellegű támogatások igénylésének és elbírálásának rendjét,
gg) az egyéb szociális jellegű támogatások igénylésének és elbírálásának rendjét,
gh) a  közszolgálat halottjává nyilvánítás rendjét és a  közszolgálat halottjává nyilvánított személy
temetése költségei átvállalásának rendjét,
gi) a  családalapítási támogatás, az  iskolakezdési és gyermeknevelési támogatás igénybevételére
vonatkozó szabályokat,
gj) egyéb támogatások igénybevételét, továbbá igénylésének és elbírálásának rendjét,
gk) a  ge)–gj)  alpont szerinti támogatások elbírálásával kapcsolatos bizottságokra vonatkozó
szabályokat;
h) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekkel kapcsolatos eljárási rendet, valamint
i) a kormánytisztviselő képzésére, továbbképzésére vonatkozó rendelkezéseket.
(2) A  közszolgálati szabályzat az  (1)  bekezdésben foglaltakon kívül egyéb általános munkáltatói szabályozási
hatáskörbe tartozó kérdésekről is rendelkezhet.
(3) A  hivatali szervezet vezetője az  (1)  bekezdés szerinti szabályzat helyett egyedi utasításban is megállapíthatja
a kormányzati igazgatási szerv foglalkoztatottjaira vonatkozó általános munkarendet.
V. FEJEZET
A KORMÁNYZATI SZOLGÁLATI JOGVISZONY LÉTESÍTÉSE ÉS MEGSZÜNTETÉSE
10. Az álláshely betöltésének szakmai és képesítési követelményei
20. § A munkáltatói jogkör gyakorlója – a Kit. 58. § (2) bekezdése alapján – mérlegelési jogkörében eljárva, a kormányzati
igazgatási szerv szakmai összetétele, a  kormányzati igazgatási szerv által ellátandó feladatok jellege alapján és
a  helyi munkaerőpiac helyzetének figyelembevételével állapíthatja meg szabályzatában a  kormányzati igazgatási
szerv álláshelyei betöltésének szakmai és képesítési feltételeit, azzal, hogy
a) biztosítani kell az álláshelyen ellátandó feladatok szakszerű és hatékony ellátását,
b) meg kell felelni azoknak – a jogszabályban előírt – szakmai és képesítési feltételeknek, amelyek az álláshelyen
ellátandó feladatok tekintetében irányadóak. 11. Elszámolási szabályok 21. § (1) A kormánytisztviselő az őt korábban foglalkoztató kormányzati igazgatási szervvel a Kit. 89. § (6) bekezdése szerinti
bejelentését követő 30. napig köteles elszámolni a Kit. 115. § (1) bekezdése alkalmazásával.
(2) A fogadó kormányzati igazgatási szerv a Kit. 89. § (6) bekezdése szerinti esetben az új beosztási okirat kiállításáról
–  annak kiállításától számított 3 munkanapon belül – tájékoztatja a  kormánytisztviselőt korábban foglalkoztató
kormányzati igazgatási szervet.
(3) A  kormánytisztviselőt korábban foglalkoztató kormányzati igazgatási szerv az  új beosztási okiratnak a  fogadó
kormányzati igazgatási szerv általi kiállítását követő 15. napig köteles
a) kiadni a  kormánytisztviselőnek a  jogviszonyra vonatkozó szabályban és egyéb jogszabályokban előírt
igazolásokat,
b) kifizetni a kormánytisztviselő illetményét és egyéb járandóságait.
VI. FEJEZET
A TÁVMUNKAVÉGZÉS ÉS AZ OTTHONI MUNKAVÉGZÉS SZABÁLYAI
12. A távmunkavégzés és az otthoni munkavégzés közös szabályai
22. § (1) Távmunkavégzésre vagy otthoni munkavégzésre akkor kerülhet sor, ha
a) az álláshelyen ellátandó feladat jellege lehetővé teszi a  kormánytisztviselőnek az  őt foglalkoztató
kormányzati igazgatási szerv székhelyétől, illetve a munkavégzés rendes helyétől elkülönült helyen történő
foglalkoztatását, valamint
b) az álláshelyen ellátandó feladat körében kezelt – keletkező, felhasznált, feldolgozott és továbbításra kerülő –
adatok védelmére, biztonságára vonatkozó követelmények lehetővé teszik azoknak információtechnológiai
vagy számítástechnikai eszközzel (a továbbiakban együtt: számítástechnikai eszköz) történő továbbítását.
(2) A  távmunkavégzésre vagy az otthoni munkavégzésre irányuló megállapodás létrejöttéről a Kit. 86. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti beosztási okiratban is rendelkezni kell.
13. A távmunkavégzésre vonatkozó különös szabályok 23. § (1) A távmunkavégzést a munkáltatói jogkör gyakorlója rendelheti el.
 (2) A távmunkavégzés (1) bekezdés szerinti elrendelése esetén a kormánytisztviselő és munkáltatói jogkör gyakorlója
megállapodásban állapítja meg
a) a kormánytisztviselő által távmunkavégzés keretében ellátandó feladatot,
b) a  munkáltatói jogkör gyakorlója és a  távmunkát végző kormánytisztviselő közötti, a  kormányzati szolgálati
jogviszonyból származó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kapcsolattartás
(a továbbiakban: kapcsolattartás) feltételeit és módját, valamint
c) a távmunkavégzéssel összefüggésben a távmunkát végző kormánytisztviselőnél szükségesen és indokoltan
felmerült költség elszámolásának módját.
(3) A  munkáltatói jogkör gyakorlója biztosítja, hogy a  kormánytisztviselő a  kormányzati igazgatási szerv székhelyére
vagy telephelyére beléphessen, és más kormánytisztviselővel kapcsolatot tartson.
24. § (1) A  távmunkát végző kormánytisztviselő a  távmunkavégzés elrendelésével egyidejűleg tájékoztatja a  munkáltatói
jogkör gyakorlóját a kapcsolattartáshoz szükséges elektronikus eszköz elérhetőségének adatairól, ha az elektronikus
eszközt nem a munkáltatói jogkör gyakorlója biztosítja.
(2) A  munkáltatói jogkör gyakorlója a  munkavégzés ellenőrzése során a  munkavégzéshez használt számítástechnikai
eszközön tárolt, a munkavégzéssel összefüggő adatokba tekinthet be.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti betekintési jogosultság tekintetében munkavégzéssel összefüggő adatnak minősül a  Kit.
125. § (5) bekezdése alapján előírt tilalom vagy korlátozás betartásának ellenőrzéséhez szükséges adat.
14. Az otthoni munkavégzésre vonatkozó különös szabályok 25. § (1) Otthoni munkavégzésre irányuló megállapodás megkötését a  kormánytisztviselő a  közszolgálati szabályzatban
meghatározottak szerint kérelmezheti, ha a  Kit. 126.  § (1) és (2)  bekezdésében és a  22.  §-ban meghatározott
feltételek fennállnak.
(2) A  munkáltatói jogkör gyakorlója a  kinevezéssel egyidejűleg tájékoztatja a  kormánytisztviselőt az  otthoni
munkavégzésre irányuló foglalkoztatás lehetőségéről.
(3) Az otthoni munkavégzésre irányuló megállapodás – a Kit. 126. § (3) bekezdésében foglaltakon kívül – tartalmazza
az otthoni munkavégzés helyeként a kormánytisztviselő lakó- vagy tartózkodási helyét.
(4) A  kormánytisztviselő a  (3)  bekezdés alapján a  megállapodásban megjelölt lakó- vagy tartózkodási hely
megváltozását haladéktalanul köteles bejelenti a humánpolitikai szervezeti egység vezetőjének.
(5) Az  otthoni munkavégzésre a  kormánytisztviselővel keretmegállapodás is köthető. A  keretmegállapodás esetén
a  kormánytisztviselő minden alkalommal a  megállapodásban foglaltak szerint jelzi az  otthoni munkavégzés iránti
igényét a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
26. § (1) A  kormánytisztviselő az  otthoni munkavégzéshez használt saját eszközein a  kormányzati igazgatási szerv által
meghatározott informatikai védelmi beállításokat bizonyítható módon alkalmazza, valamint a biztonsági előírásokat
maradéktalanul betartja.
(2) Az  otthoni munkavégzés esetén a  kormánytisztviselő a  kormányzati igazgatási szervvel történő, valamint
a  feladatellátással összefüggő kapcsolattartásra kizárólagosan a  rendelkezésére bocsátott elektronikus levélcímet,
illetve elektronikus postafiókot használhatja.
VII. FEJEZET
NAPIDÍJ ÉS KÖLTSÉGTÉRÍTÉS 15. A belföldi kiküldetés napidíjára és többletköltségeire vonatkozó szabályok
27. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal kormánytisztviselője az élelmezésével kapcsolatos többletköltségei fedezetére
a kiküldetés tartamára napidíjra jogosult.
(2) A  napidíj mértéke a  költségvetési törvényben a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény tekintetében
meghatározott illetményalap egy munkanapra eső összegének 25%-a. A  napidíj átalányként is elszámolható, ha
a kormánytisztviselő havonta, rendszeresen kiküldetésben végez munkát. Az átalányt a napidíj és a havi átlagban
kiküldetésben töltött naptári napok figyelembevételével kell meghatározni.
(3) A  napidíj kiszámításánál havonta huszonegy munkanapot lehet figyelembe venni, és annak összegét tíz  forintra
felkerekítve kell megállapítani. Nem számolható el napidíj, ha a  kiküldetésben töltött idő a  négy órát nem éri el.
A napidíj fele számolható el, ha a kiküldetésben töltött idő a nyolc órát nem éri el.
(4) Kiküldetés esetén a  kormányzati igazgatási szerv – a  fővárosi és megyei kormányhivatal kormánytisztviselője
esetében a napidíjon felül – köteles a kormánytisztviselő számára megfizetni a kiküldetés során felmerülő szükséges
és igazolt többletköltségeit.
VIII. FEJEZET
AZ ÉRDEMEK ELISMERÉSE ÉS A CÉLJUTTATÁS
16. A teljesítményelismerésre és a motivációs elismerésre vonatkozó közös rendelkezések
28. § (1) A  teljesítményelismerés, valamint a  motivációs elismerés adományozására és mértékére a  szervezeti egység
vezetője tesz javaslatot a munkáltatói jogkör gyakorlójának.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elismerés adományozásáról és mértékéről a  munkáltatói jogkör gyakorlója dönt és arról
munkáltatói intézkedésben rendelkezik.
17. A teljesítményelismerés 29. § Ha a  kormánytisztviselő egyéni teljesítményértékelésének eredménye legalább „jó teljesítményszint” fokozatú,
a Kit. 96. § (3) bekezdés b) pontjában, valamint 142. §-ában foglaltak figyelembevételével teljesítményelismerésben
részesíthető.
18. A motivációs elismerés 30. § (1) A  Kit. 143.  §-ában foglaltaknak megfelelően a  kormánytisztviselő motivációs elismerésben részesíthető, így
különösen
a) magas színvonalú munkája elismeréseként, vagy
b) egy adott feladat kiváló teljesítésének elismeréseként.
(2) A Kit. 143. §-a szerinti motivációs elismerés pénzbeli juttatásként állapítható meg annak a kormánytisztviselőnek,
a) aki a kormányzati igazgatási szervnél legalább hat hónapos kormányzati szolgálati jogviszonnyal rendelkezik,
b) akinek próbaideje letelt, és
c) aki felmentési vagy lemondási idejét nem tölti.
19. Az álláshelyi elismerés 31. § (1) Az álláshelyi elismerés szempontjából az esedékesség napja az álláshelyi elismerésre jogosító idő utolsó napja, vagy
– ha az heti pihenőnapra vagy munkaszüneti napra esik – az ezt megelőző munkanap.
(2) Az álláshelyi elismerésre jogosító időtartam kezdő napja 2019. március 1-je.
20. A szolgálati elismerés 32. § A szolgálati elismerés szempontjából az  esedékesség napja a  szolgálati elismerésre jogosító szolgálati idő utolsó
napja, vagy – ha az heti pihenőnapra vagy munkaszüneti napra esik – az utolsó napját követő munkanap.
21. A céljuttatás 33. § (1) A kormánytisztviselő részére a Kit. 146. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint írásban állapítható meg rendkívüli,
célhoz köthető feladat (a továbbiakban: célfeladat), valamint a célfeladat teljesítéséhez kapcsolódó céljuttatás.
(2) A  célfeladat elrendelése egyszeri, eseti feladatellátásra vagy rendszeres többletmunkával járó többletfeladat
folyamatos ellátására vagy meghatározott eredmény(termék) létrehozására vonatkozhat.
(3) Az eseti feladat ellátására, a rendszeres többletmunka folyamatos ellátására vagy meghatározott eredmény(termék)
létrehozására szóló célfeladat elrendelésére vonatkozó írásbeli intézkedésnek magában kell foglalnia a  céljuttatás
feltételeit:
a) a célfeladat pontos tárgyát és tartalmát,
b) a végrehajtásának kezdő időpontját,
c) a teljesítési határidőt,
d) a teljesítést igazoló személyt,
e) a teljesítés esetleges speciális feltételeit,
f ) azon kritériumokat, amelyek alapján megállapítható a célfeladat teljesülése, valamint
g) az előírt feladat teljesítése esetén járó díjazás mértékét.
(4) A  célfeladat meghatározásakor kizárólag pontosan meghatározott feladat teljesítése, folyamatos ellátása vagy
eredmény előállítása határozható meg.
34. § (1) A  kormánytisztviselő a  céljuttatásra akkor jogosult, ha a  célfeladat eredményesen teljesült, és azt a  munkáltatói
jogkör gyakorlója vagy az általa írásban kijelölt, a kormányzati igazgatási szervnél foglalkoztatott személy igazolta.
(2) A célfeladat munkaidőn túl is elvégezhető, amely nem minősül rendkívüli munkavégzésnek.
35. § A céljuttatással kapcsolatos adatokról, így különösen
a) a célfeladat megnevezéséről,
b) a céljuttatás kifizetéséről, annak összegéről,
c) a kormánytisztviselő álláshelyéről,
d) a szervezet megnevezéséről,
e) amennyiben a  céljuttatás uniós forrásból kerül kifizetésre, akkor a  projekt elnevezéséről és azonosító
számáról
a hivatali szervezet vezetője a tárgyévet követő év első hónapjának tizenötödik napjáig tájékoztatja a közszolgálati
életpálya kidolgozásáért felelős minisztert.
36. § A Kit. 146.  § (4)  bekezdése szerint megállapított célfeladat, valamint céljuttatás esetében a  céljuttatás fedezetét
a célfeladatot tűző kormányzati igazgatási szerv költségvetéséből vagy európai uniós forrásból kell biztosítani.
IX. FEJEZET
CAFETÉRIA-JUTTATÁS 22. A cafetéria-juttatásra vonatkozó szabályok
37. § (1) A  kormánytisztviselő írásban vagy elektronikus úton a  tárgyév március 1-ig, illetve a  jogviszony létesítésekor
nyilatkozik arról, hogy a cafetéria-juttatás összegén belül milyen juttatásokra tart igényt. A nyilatkozat ezt követően
csak akkor módosítható, ha azt a közszolgálati szabályzat lehetővé teszi.
(2) A Kit 147. § (3) bekezdésében meghatározott esetben, illetve ha a kormánytisztviselő jogviszonya a tárgyév közben
szűnik meg, az  időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett cafetéria-juttatás értékét a  harminc napot
meghaladó távollét esetén a távollét kezdetétől számított harmincadik napot követő tíz munkanapon belül, illetve
a jogviszony megszűnését követő harminc napon belül vissza kell fizetni. Nem kell visszafizetni a cafetéria-juttatás
értékét, ha a jogviszony a Kit. 104. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okból szűnik meg.
(3) Ha a  kormánytisztviselő jogviszonya év közben keletkezik, vagy tartós külszolgálatról, illetve tartós távollétről
tér vissza, akkor az  első munkában töltött napot követő 10 munkanapon belül nyilatkozik az  általa választott
cafetéria-juttatásról.
(4) Ha a  kormánytisztviselő jogviszonya év közben keletkezik, a  kormánytisztviselő a  keretösszeg időarányos részére
jogosult. A jogosultsági idő számításakor az adott év naptári napjainak számát kell figyelembe venni.
(5) Ha a kormánytisztviselő önhibájából nem nyilatkozik határidőben az általa választott cafetéria-juttatásról, akkor – ha
annak egyéb feltételei fennállnak – a hivatali szervezet vezetője által meghatározott juttatásra jogosult.
X. FEJEZET
LAKHATÁSI JELLEGŰ TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK 23. A lakhatási jellegű támogatások elbírálásának általános feltételei
38. § Lakhatási jellegű támogatás a  kormánytisztviselő kérelmére az  e  rendeletben és a  közszolgálati szabályzatban
meghatározott módon nyújtható.
39. § (1) A kérelmek elbírálásánál az igénylő kormánytisztviselő havi bruttó jövedelmét, a háztartásában az egy főre eső havi
jövedelem bruttó összegét (a  továbbiakban: egy főre eső jövedelem), szociális körülményeit, lakáskörülményeit,
családi állapotát, a  kormányzati szolgálati jogviszonyának időtartamát, valamint a  kormánytisztviselő közvetlen
felettes vezetőjének előzetes írásbeli véleményét kell figyelembe venni.
(2) A kérelmek elbírálásakor előnyben kell részesíteni azt, aki
a) saját háztartásában 3 vagy több gyermeket nevel,
b) fogyatékkal élő gyermeket nevel,
c) gyermekét egyedül neveli, vagy
d) közös háztartásban él tartósan beteg közeli hozzátartozójával.
(3) Lakhatási jellegű támogatásban csak az  a  kormánytisztviselő részesíthető, aki a  jogosultsága, illetve a  szociális
helyzete megítéléséhez szükséges adatokat megfelelően igazolja.
(4) Lakhatási jellegű támogatás kizárólag arra az  ingatlanra igényelhető, amelyben a  kormánytisztviselő – lakóhely,
tartózkodási hely igazolásáról szóló hatósági bizonyítvánnyal vagy személyi okmány másolatával igazolt módon –
életvitelszerűen tartózkodik. Lakásvásárlás vagy lakásépítés céljából nyújtott lakhatási jellegű támogatás esetén
az életvitelszerű ott-tartózkodást utólag, a birtok átruházását követő három hónapon belül kell igazolni.
40. § (1) Nem jogosult lakhatási jellegű támogatásra – a  25. alcímben meghatározott támogatás kivételével  –
az  a  kormánytisztviselő, akinek a  havi bruttó jövedelme meghaladja a  mindenkori bruttó garantált bérminimum
háromszorosát, kivéve, ha a  háztartásában az  egy főre eső jövedelem nem haladja meg a  bruttó garantált
bérminimumot.
(2) Különös méltánylást érdemlő esetben, a  közszolgálati szabályzatban meghatározott személy jóváhagyásával
az  (1)  bekezdésben meghatározott összeget meghaladó jövedelemmel rendelkező kormánytisztviselő részére is
megítélhető lakhatási jellegű támogatás.
41. § Nem nyújtható lakhatási jellegű támogatás annak a  kormánytisztviselőnek, aki kérelmében szándékosan valótlan
adatot, tényt közöl, vagy valamely jelentős tényt, körülményt elhallgat.
42. § A lakhatási jellegű támogatásban részesülő kormánytisztviselő a lakhatási támogatás felhasználásáról a jogosultság
utolsó hónapjának 10. napjáig vagy a  jogviszony megszűnése, illetve tartós távollét esetén az  utolsó munkában
töltött napon köteles a  közszolgálati szabályzatban meghatározott módon a  kormányzati igazgatási szerv felé
elszámolni.
43. § A kormánytisztviselő egyidejűleg kizárólag egy lakhatási jellegű támogatásban részesülhet.
24. Szolgálati lakás igénybevétele 44. § A kormányzati igazgatási szerv a szolgálati lakások tekintetében bérlőkijelölési jogkörrel rendelkezik.
45. § (1) A  szolgálati lakás igénybevételére valamely szolgálati lakás megüresedése esetén vagy a  lakásbérleti szerződés
lejártát megelőzően a  kormányzati igazgatási szerv pályázati felhívást tesz közzé a  közszolgálati szabályzatban
meghatározottak szerint.
(2) Szolgálati lakás igénybevételére pályázatot az  az alábbi feltételeknek együttesen megfelelő kormánytisztviselő
nyújthat be,
a) aki kormányzati igazgatási szervnél legalább két éve jogviszonyban áll,
b) aki
ba) budapesti székhelyű kormányzati igazgatási szerv esetén nem rendelkezik lakóhellyel olyan
településen, amely a budapesti agglomeráció területrendezési tervét meghatározó törvény alapján
a Budapesti Agglomeráció területéhez tartozik,
bb) nem budapesti székhelyű vagy telephelyű kormányzati igazgatási szerv esetén nem rendelkezik
lakóhellyel a kormányzati igazgatási szerv székhelye vagy telephelye szerinti településen,
c) aki a  kormányzati igazgatási szerv székhelye vagy telephelye szerinti településen nem rendelkezik
lakástulajdonnal,
d) akinek házastársa vagy élettársa a  kormányzati igazgatási szerv székhelye vagy telephelye szerinti
településen nem rendelkezik lakástulajdonnal,
e) aki nem bérlője önkormányzati bérlakásnak,
f ) aki, illetve akinek házastársa vagy élettársa korábban nem részesült a 25. alcím szerinti támogatásban.
46. § (1) A  pályázatban a  pályázó tájékoztatást ad lakóhelyéről, lakáskörülményeiről, családi állapotáról, szociális
körülményeiről, a  kormányzati szolgálati jogviszonya időtartamáról, illetve arról, milyen körülmény miatt indokolt
számára a szolgálati lakás igénybevétele.
(2) A kérelmező kormánytisztviselő a szolgálati lakásba költözők számáról pályázatában nyilatkozik.
47. § (1) Szolgálati lakás igénybevételére kétéves, határozott időre szóló bérleti szerződéssel kerülhet sor.
 (2) A  bérleti szerződés megkötésének, a  szerződésből eredő jogok és kötelezettségek végrehajtásának, valamint
a bérleti díj megfizetésének módjáról a közszolgálati szabályzat rendelkezik.
(3) Ha a  határozott idejű bérleti szerződés lejártát követően a  kérelmező kormánytisztviselők közül ismét a  korábbi
bérlő kerül kiválasztásra, akkor a bérleti szerződés – legfeljebb egy alkalommal – egy évvel meghosszabbítható.
(4) Szolgálati lakás több bérlőnek együttesen csak a  közszolgálati szabályzatban meghatározott esetekben adható
bérbe.
(5) Ha a  bérlő kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik, a  kormánytisztviselő a  szolgálati
lakásból legkésőbb a  jogviszony megszűnésétől számított harminc napon belül köteles kiköltözni, és ezzel
összefüggésben a kormányzati igazgatási szerv felé elszámolni.
25. Kamatmentes kölcsön 48. § (1) A  kormánytisztviselő részére a  kormányzati igazgatási szerv a  kormánytisztviselő lakáshoz jutása és
lakáskörülményeinek javítása érdekében – a  lakáscélú számla vezetésével megbízott hitelintézet (a  továbbiakban:
hitelintézet) útján – kamatmentes kölcsönt nyújthat.
(2) Kamatmentes kölcsön
a) lakásvásárlás,
b) lakásépítés,
c) lakás-korszerűsítés,
d) lakásbővítés, vagy
e) az a)–d) pontban meghatározott célokra hitelintézettől felvett hitel egészének vagy részének visszafizetése
céljából nyújtható.
49. § (1) A kamatmentes kölcsön
a) budapesti székhelyű kormányzati igazgatási szerv esetén olyan településen található lakásra nyújtható,
amely a  budapesti agglomeráció területrendezési tervét meghatározó törvény alapján a  Budapesti
Agglomeráció területéhez tartozik,
b) nem budapesti székhelyű vagy telephelyű kormányzati igazgatási szerv esetén a  kormányzati igazgatási
szerv székhelye vagy telephelye szerinti településen, vagy e  településtől legfeljebb 30 kilométerre fekvő
településen található lakásra nyújtható.
(2) Kamatmentes kölcsönben részesíthető az az alábbi feltételeknek együttesen megfelelő kormánytisztviselő, aki
a) kormányzati igazgatási szervnél legalább két éve határozatlan időtartamú jogviszonyban áll,
b) a  kamatmentes kölcsön felhasználásával a  saját lakáshelyzetét rendezi azzal, hogy a  vásárolni, építeni,
bővíteni, korszerűsíteni kívánt lakás legalább 50%-os arányban a tulajdonában áll, illetve kerül,
c) hozzájárul ahhoz, hogy a  kamatmentes kölcsön visszafizetésének biztosítására, a  vásárolni, építeni,
bővíteni, korszerűsíteni kívánt ingatlanra a  kormányzati igazgatási szerv javára a  kamatmentes kölcsön
visszafizetésének teljesítéséig az  ingatlan-nyilvántartásba jelzálogjog, valamint lakásvásárlás, lakásépítés,
továbbá 1  000  000  forint összeget elérő vagy meghaladó, bővítéshez vagy korszerűsítéshez kapcsolódó
kamatmentes kölcsön esetén elidegenítési és terhelési tilalom kerüljön bejegyzésre,
d) vállalja, hogy a kormányzati szolgálati jogviszonyát a kamatmentes kölcsön visszafizetéséig fenntartja,
e) a  lakás megvásárlásához, építéséhez, bővítéséhez, korszerűsítéséhez – a  teljes vételárhoz, az  építési vagy
korszerűsítési költséghez viszonyítva – legalább 30%-os mértékű önrésszel rendelkezik (kivéve, ha a  lakás
építéséhez, vásárlásához felvett kölcsönre az  állam készfizető kezességet vállal), ideértve az  új lakások
építéséhez, vásárlásához kapcsolódó lakáscélú támogatásról szóló kormányrendelet, valamint a  használt
lakás vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezményről szóló kormányrendelet
szerinti családi otthonteremtési kedvezményt is,
f ) vállalja, hogy a  kamatmentes kölcsön jelzálogjog biztosítékául szolgáló ingatlanra – ha azzal még nem
rendelkezik – lakásbiztosítást köt,
g) kérelméhez csatolja:
ga) lakásvásárlás esetén az  eladóval kötött eredeti adásvételi szerződést, csereszerződést, amelynek
– a vételár megfizetésére vonatkozó pontjának – tartalmaznia kell a kormányzati igazgatási szervtől
felvenni kívánt kamatmentes kölcsön összegét,
gb) az eladott lakás adásvételi szerződésének másolatát, ha a kérelmező kormánytisztviselő teljes vagy
részleges tulajdonában állt egy olyan lakóingatlan, amely a  kérelem tárgyát képező lakóingatlan
megvásárlása érdekében eladásra került,
gc) önkormányzati tulajdonban álló lakás megvásárlása esetén az  önkormányzat ajánlatát a  lakás
értékesítésére és az adásvételi szerződést,
gd) építés, újjáépítés, tetőtér-beépítés, bővítés, korszerűsítés, közművesítés, tetőcsere esetén
a kivitelező által készített – cégszerűen aláírt, bélyegzővel ellátott – költségvetést vagy árajánlatot,
az  engedélyhez kötött munkálatoknál (építés, újjáépítés, tetőtér-beépítés, bővítés) a  szakhatósági
engedélyeket,
ge) tulajdonostárs vagy haszonélvező hozzájáruló nyilatkozatát a jelzálogjog (elidegenítési és terhelési
tilalom) bejegyzéséhez,
gf ) lakásbővítés esetén a műszaki dokumentációt és költségtervezetet,
gg) lakásbővítés, korszerűsítés esetén annak költségvetését, és ha az  a  kivitelezéshez szükséges,
a korszerűsítésre vonatkozó terveket és hatósági engedélyeket,
gh) hitelintézettől felvett kölcsön visszafizetésére igényelt kölcsön esetén – a  felhasználási céltól
függően – a  ga)–gd)  alpontban foglaltakat, a  hitelintézettel kötött hitelszerződés másolatát,
valamint a  kérelem benyújtásakor a  hitelintézet három hónapnál nem régebbi igazolását
a fennálló kölcsöntartozásról, azzal, hogy lakásvásárlás céljára hitelintézettől felvett hitel egészének
vagy részének visszafizetése céljából nyújtott kölcsön esetében az  eladóval kötött adásvételi
szerződésnek, csereszerződésnek nem kell tartalmaznia a  kormányzati igazgatási szervtől felvenni
kívánt kamatmentes kölcsön összegét,
gi) vásárlás, építés, korszerűsítés esetén a vásárolni, bővíteni, korszerűsíteni kívánt ingatlan, lakásépítés
esetén az  építési telek, a  48.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti esetben a  vásárlással, építéssel,
bővítéssel, korszerűsítéssel érintett ingatlan tulajdoni lapjának harminc napnál nem régebbi, hiteles
másolatát.
(3) A  48.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti célra nyújtott kamatmentes kölcsön esetében a  kamatmentes
kölcsön biztosítékául szolgáló ingatlan forgalmi értékéhez képest a  hitelkiváltást követően a  jelzálogjoggal
biztosított követelések együttes összege nem haladhatja meg a  70%-ot. A  kölcsön kérelemhez a  kérelmező
kormánytisztviselőnek csatolnia kell a  hitelintézet igazolását a  fennálló tartozásállományról, illetve arról, hogy
a hitelszerződésben foglaltak szerinti törlesztőrészletek megfizetése tekintetében tartozása nem áll fenn.
(4) Kamatmentes kölcsön nyújtásával a  kormánytisztviselő lakáscélú vásárlása, illetve lakásépítése akkor
támogatható, ha
a) a  kormánytisztviselő, házastársa, élettársa, kiskorú gyermeke, valamint az  együtt költöző családtagja nem
rendelkezik lakástulajdonnal, vagy
b) a kormánytisztviselő a meglévő lakását az újabb lakás szerzése érdekében értékesíti.
(5) A  kormánytisztviselő lakásának korszerűsítése, bővítése akkor támogatható, ha saját magának, házastársának,
élettársának, kiskorú gyermekének, valamint együtt költöző családtagjának a korszerűsíteni, bővíteni kívánt lakáson
kívül más lakástulajdona nincs.
(6) Az  (5)  bekezdést megfelelően alkalmazni kell a  48.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti célra nyújtott kamatmentes
kölcsön esetében is.
(7) A (4) és (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően kamatmentes kölcsön vehető igénybe, ha
a) a  kormánytisztviselőnek, illetve házastársának vagy élettársának, kiskorú gyermekének, valamint együtt
költöző családtagjának együttesen legfeljebb 50%-os tulajdoni hányada van egy olyan lakásban, amely
tulajdonközösség megszüntetése vagy öröklés útján került a tulajdonukba, vagy
b) a kormánytisztviselő tulajdonában lévő lakás lebontását a települési önkormányzat jegyzője elrendelte vagy
engedélyezte, vagy
c) a  kormánytisztviselő öröklés vagy ajándékozás útján haszonélvezettel terhelt lakás tulajdonjogát szerezte
meg, és a haszonélvező a lakásban lakik.
(8) A kamatmentes kölcsön nyújtásával és a kölcsönszerződés megkötésével, tartalmával, megszűnésével kapcsolatos
szabályokat a közszolgálati szabályzat rögzíti.
50. § (1) Nem nyújtható kamatmentes kölcsön
a) nem lakás céljára szolgáló épület, helyiség (például hétvégi ház, nyaraló, garázs) vásárlásához, építéséhez,
bővítéséhez, korszerűsítéséhez,
b) telek vásárlásához,
c) vásárláshoz az adásvételi szerződés teljesítését (a vételár teljes kiegyenlítését) követően,
d) építéshez, bővítéshez a használatbavételi engedély kiadását követően,
e) korszerűsítéshez – ha az szükséges – az üzembe helyezéshez szükséges hatósági engedély kiadását követően,
f ) annak, aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, illetve aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
g) annak, akinek a kormányzati szolgálati jogviszonya megszüntetése folyamatban van,
h) annak, aki a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015.  évi CV.  törvény 1.  § (1)  bekezdése
szerinti adósságrendezési eljárásban adósként, adóstársként szerepel.
 (2) Az (1) bekezdés c)–e) pontja nem vonatkozik arra az esetre, ha a kormánytisztviselő a kamatmentes kölcsönt a 48. §
(2) bekezdés e) pontjában meghatározott célból kéri. 51. § (1) A  kormánytisztviselő a  kormányzati igazgatási szervtől egyszerre csak egy jogcímen részesülhet kamatmentes
kölcsönben. Újabb támogatási kérelem a  fennálló kölcsön teljes kiegyenlítése után terjeszthető elő, ha
a kormánytisztviselő a korábbi kölcsön részleteinek törlesztésével egyszer sem esett késedelembe.
(2) A  kormánytisztviselő korábbi munkahelyétől kapott lakáscélú munkáltatói kölcsön a  közszolgálati szabályzatban
foglaltaknak megfelelő feltételekkel és mértékig vállalható át.
52. § (1) A kamatmentes kölcsön címén odaítélhető támogatás maximális mértéke:
a) a 48. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti cél esetén 5 000 000 forint,
b) a 48. § (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti cél esetén 2 500 000 forint,
c) a  48.  § (2)  bekezdés e)  pontja szerinti cél esetén – a  hitelintézettől felvett kölcsön felhasználási céljától
függően – az a) vagy b) pontban meghatározott összeg.
 (2) A kamatmentes kölcsön összege nem haladhatja meg a  teljes vételár, építési, bővítési, korszerűsítési költség vagy
a hitelintézettől felvett kölcsöntartozás még fennálló részének 70%-át.
 (3) A futamidő megállapításánál figyelembe kell venni a kormánytisztviselőre irányadó nyugdíjkorhatárt.
 (4) A  kamatmentes kölcsön visszafizetésének kezdő időpontja a  hitelintézettel történő megállapodás megkötését
követő hónap 5. napja. 53. § (1) A  kormányzati igazgatási szerv jelzálogjogával, illetve az  ahhoz kapcsolódó elidegenítési és terhelési tilalommal
terhelt ingatlant csak a kormányzati igazgatási szerv hozzájárulásával lehet elidegeníteni.
(2) Az  ingatlan elidegenítéséhez a  hozzájárulás akkor adható meg, ha a  kamatmentes kölcsönben részesített
kormánytisztviselő
a) vállalja, hogy a még fennálló kölcsöntartozást egy összegben visszafizeti, vagy
b) a kölcsönnel támogatott lakását a tulajdonába kerülő másik lakásra úgy cseréli el, vagy úgy szerez adásvételi
szerződéssel, csereszerződéssel vagy építéssel tulajdonába kerülő újabb lakást, hogy a  jelzálogjog a  másik
lakásra átjegyezhető.
(3) A  kamatmentes kölcsönnel terhelt ingatlan elidegenítésével, a  jelzálog átjegyzésével, törlésével és a  további
jelzálogjog bejegyzésével kapcsolatos rendelkezéseket a közszolgálati szabályzat tartalmazza.
26. Szálló- és garzonelhelyezés 54. § A kormánytisztviselő elhelyezése – kérelme alapján – ideiglenes jelleggel a  kormányzati igazgatási szerv által
fenntartott szállóférőhelyen vagy garzonházban is biztosítható abban az esetben, ha
a) a  kormánytisztviselő, illetve házastársa vagy élettársa a  kormányzati igazgatási szerv székhelye vagy
telephelye szerinti településen nem rendelkezik lakástulajdonnal,
b) a kormánytisztviselő lakhatása a kormányzati igazgatási szerv székhelye vagy telephelye szerinti településen
nem biztosított, és
c) a kormánytisztviselő más lakhatási jellegű támogatást az elhelyezés alatt nem vesz igénybe.
55. § A szálló- vagy garzonelhelyezés igénylésével kapcsolatos szabályokat a közszolgálati szabályzat tartalmazza.
XI. FEJEZET
A TANULMÁNYI JELLEGŰ TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
27. Tanulmányi jellegű támogatás 56. § (1) Egy évben egy kormánytisztviselő részére legfeljebb összesen bruttó 1 000 000  forint összegű tanulmányi jellegű
támogatás (ösztöndíj, képzési támogatás, továbbképzési támogatás és nyelvtanulási támogatás) nyújtható.
A  külföldi tanulmányok támogatására akkor kerülhet sor, ha a  kormánytisztviselő kormányzati szinten koordinált
pályázat alapján kerül kiválasztásra. A támogatás összegét a pályázati felhívás tartalmazza. A kormánytisztviselőnek
nyújtható egyes tanulmányi jellegű támogatások mértékét, a kifizetés módját, feltételeit a közszolgálati szabályzat
állapítja meg.
(2) Különös méltánylást érdemlő esetben, a  közszolgálati szabályzatban meghatározott személy jóváhagyásával
az (1) bekezdésben meghatározott összeget meghaladó tanulmányi jellegű támogatás nyújtható.
(3) A tanulmányi jellegű támogatások közszolgálati szabályzatban meghatározott mértékét a hivatali szervezet vezetője
legalább kétévente felülvizsgálja.
XII. FEJEZET
A GYERMEKET NEVELŐ ÉS CSALÁDOT ALAPÍTÓ KORMÁNYTISZTVISELŐKNEK NYÚJTHATÓ
TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
28. A gyermeket nevelő kormánytisztviselő magasabb összegű cafetéria-juttatása
57. § A Kit. 159.  §-ának hatálya alá eső kormánytisztviselő költségvetési törvényben meghatározott éves cafetériajuttatásának kerete gyermekenként legfeljebb 50  000  forinttal (gyermekenként azonos összegben) növelhető
a  közszolgálati szabályzatban foglaltak szerint. A  cafetéria-juttatás összege tartalmazza a  juttatást teljesítő
munkáltatót terhelő közterheket is.
29. Visszatérítendő családalapítási támogatás 58. § (1) A  visszatérítendő családalapítási támogatás kamatmentes juttatás, amelynek célja a  pályakezdéssel,
házasságkötéssel, családalapítással, gyermekvállalással és az önálló otthon megteremtésével járó anyagi terhekhez
való hozzájárulás, a  családalapításhoz, otthonteremtéshez szükséges tartós fogyasztási cikkek és szolgáltatások
megvásárlásának, illetve igénybevételének biztosítása.
(2) A  kormányzati igazgatási szerv elsődlegesen azoknak a  kormánytisztviselőknek a  családalapítási támogatás
iránti kérelmét támogatja, akiknek a háztartásában az egy főre eső jövedelem mértéke nem haladja meg a bruttó
garantált bérminimum háromszorosát.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott mértéket meghaladó mértékű jövedelemmel rendelkező kormánytisztviselő
csak kivételesen, különös méltánylást érdemlő esetben, a  közszolgálati szabályzatban meghatározott személy
jóváhagyásával részesíthető támogatásban.
59. § A családalapítási támogatás mértékét – a Kit. 161. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a közszolgálati
szabályzat határozza meg.
60. § (1) Visszatérítendő családalapítási támogatásban részesíthető
a) a pályakezdő,
b) a házasságot kötő,
c) a gyermeket váró vagy gyermeket örökbe fogadó, valamint
d) a lakóhely-változtatással jogviszonyt létesítő
kormánytisztviselő, akinek a pályakezdés, a gyermek vállalása, illetve a korábbi életfeltételek megváltozása jelentős
anyagi tehervállalással jár.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában házasságot kötőnek minősül az  a  kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
személy, aki a családalapítási támogatás iránti kérelem benyújtását megelőzően legfeljebb 1 éve kötött házasságot,
feltéve, hogy a házastársával a családalapítási kérelem benyújtásának időpontjában is együtt él.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában gyermeket várónak minősül a várandós, illetve gyermeket szülő kormánytisztviselő
a szülési szabadság lejártáig, illetve az a kormánytisztviselő, akinek a házastársa, élettársa vár gyermeket.
(4) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában lakóhely-változtatással jogviszonyba lépőnek minősül a  kormánytisztviselő,
ha neki, illetve házastársának vagy élettársának a  kormányzati szolgálati jogviszony létesítésének időpontjában
nincs a  kormányzati igazgatási szerv székhelye vagy telephelye szerinti településen lakóhelye, és jogviszonya
keletkezésétől számított 3 éven belül a kormányzati igazgatási szerv székhelye vagy telephelye szerinti településen
saját maga, illetve házastársa vagy élettársa lakástulajdont szerez, ahol lakóhelyet létesít.
61. § (1) A kormánytisztviselő akkor részesíthető visszatérítendő családalapítási támogatásban, ha
a) a 60. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek valamelyikét igazolja,
b) vállalja, hogy a támogatás visszafizetéséig fenntartja kormányzati szolgálati jogviszonyát,
c) kérelméhez
ca) házasságkötés esetén a házassági anyakönyvi kivonat másolatát,
cb) gyermekvárás, gyermekszületés esetén az  orvosi igazolás vagy a  születési anyakönyvi kivonat
másolatát,
cc) lakóhely-változtatással történő jogviszonyba lépés esetén az adásvételi szerződés másolatát
csatolja.
 (2) A  kormánytisztviselő visszatérítendő családalapítási támogatás iránti kérelmének benyújtására és elbírálására
vonatkozó részletszabályokat a közszolgálati szabályzat állapítja meg. 62. § (1) A visszatérítendő családalapítási támogatás visszafizetésének határideje legfeljebb 3 év.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti határidőt a  kérelmező kormánytisztviselő jövedelmi viszonyait figyelembe véve úgy kell
meghatározni, hogy a  havi törlesztőrészletek megfizetése ne jelentsen aránytalan terhet a  kormánytisztviselő
számára.
(3) A  családalapítási támogatás visszafizetésének kezdő időpontja a  kormányzati igazgatási szerv és a  támogatásban
részesülő kormánytisztviselő közötti szerződés megkötését követő hónap 1. napja.
30. Családalapítási támogatás gyermek születése esetén 63. § (1) Az  a  kormánytisztviselő, akinek gyermeke születik, vagy gyermeket fogad örökbe, bruttó 200  000  forint összegű,
vissza nem térítendő családalapítási támogatásra jogosult.
(2) A  családalapítási támogatás a  kormánytisztviselőt minden született és örökbefogadott gyermek után külön-külön
megilleti.
(3) A  kormánytisztviselő a  családalapítási támogatást a  gyermek születése napjától vagy örökbefogadása napjától
számított hat hónapon belül, a közszolgálati szabályzatban meghatározott módon igényelheti.
31. Iskolakezdési támogatás 64. § (1) A kormánytisztviselő részére a Kit. 162. §-a alapján nyújtott iskolakezdési támogatás a közszolgálati szabályzatban
meghatározottak szerinti kérelem alapján állapítható meg. A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott gyermekre
tekintettel benyújtott kérelemhez csatolni kell a tanulói jogviszony fennállását igazoló iratot.
(2) A kormánytisztviselő iskolakezdési támogatásra
a) a tanköteles gyermek esetében a gyermek tankötelessé válásának évétől annak az évnek a végéig jogosult,
amelyben a gyermek tankötelezettsége megszűnik,
b) a  tankötelezettségének megszűnését követően köznevelési intézményben tanulmányokat folytató
gyermek (személy) esetében legkésőbb addig az  évig jogosult, amelyben a  gyermek (személy) a  huszadik
életévét, illetve – a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény alapján
fogyatékossági támogatásra nem jogosult, de sajátos nevelési igényű tanuló esetében huszonharmadik
életévét – betölti.
(3) Az  iskolakezdési támogatás gyermekenkénti bruttó összege a  tárgyév augusztus 1-jén érvényes havi minimálbér
bruttó összegének 45%-a.
(4) Az  iskolakezdési támogatás iránti kérelmet évente egy alkalommal, tárgyév augusztus 1-je és szeptember 30-a
között lehet benyújtani. A  megállapított támogatást a  kormánytisztviselő részére legkésőbb a  tárgyév október
utolsó napjáig – szülési szabadságot vagy gyermek gondozása céljából fizetés nélküli szabadságot igénybe vevő
kormánytisztviselő esetén november hónapban – kell folyósítani.
(5) Nem nyújtható iskolakezdési támogatás annak a  kormánytisztviselőnek, aki kérelmében szándékosan valótlan
adatot, tényt közöl, vagy valamely jelentős tényt, körülményt elhallgat.
32. Gyermeknevelési támogatás 65. § (1) A kormánytisztviselő részére a Kit. 162. § (3) bekezdése alapján nyújtott gyermeknevelési támogatás a közszolgálati
szabályzatban meghatározottak szerinti kérelem alapján állapítható meg. A  (3)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott gyermekre tekintettel benyújtott kérelemhez csatolni kell a  tanulói jogviszony fennállását igazoló
iratot.
(2) Gyermeknevelési támogatásra az a kormánytisztviselő jogosult, aki a kérelem benyújtásakor kormányzati szolgálati
jogviszonyban áll, a gyermeknek szülője (ideértve a vér szerinti, az örökbefogadó és nevelő szülőt), gyámja – kivéve
a  gyermekvédelmi gyámot – vagy a  szülőnek, gyámnak közös háztartásban élő házastársa vagy élettársa, és
a gyermeket saját háztartásában neveli.
(3) A kormánytisztviselő gyermeknevelési támogatásra
a) a gyermek születésétől annak az évnek a végéig jogosult, amelyben a gyermek tankötelezettsége megszűnik,
b) a  tankötelezettségének megszűnését követően köznevelési intézményben tanulmányokat folytató
gyermek (személy) esetében legkésőbb addig az  évig jogosult, amelyben a  gyermek (személy) a  huszadik
életévét, illetve – a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény alapján
fogyatékossági támogatásra nem jogosult, de sajátos nevelési igényű tanuló esetében huszonharmadik
életévét – betölti.
(4) A  gyermeknevelési támogatás bruttó összege az  alapösszegből és – két vagy több gyermek esetén  –
a gyermekszámhoz igazodó kiegészítő összegből áll. A támogatás alapösszege
a) a  b)  pont hatálya alá nem tartozó esetekben a  kérelem benyújtásakor érvényes havi minimálbér bruttó
összegével megegyező összeg,
b) a ba) gyermekét egyedül nevelő,
bb) három vagy több gyermeket nevelő vagy
bc) fogyatékkal élő gyermeket nevelő
jogosult esetében a kérelem benyújtásakor érvényes havi minimálbér bruttó összegének 120%-a.
 (5) A  támogatás kiegészítő összege a  második és további gyermekekre tekintettel – függetlenül az  alapösszeg
megállapítása során figyelembe vett körülményektől – a  kérelem benyújtásakor érvényes havi minimálbér bruttó
összegének 35%-a gyermekenként.
(6) A  gyermeknevelési támogatás iránti kérelem benyújtására nyitva álló időszakot, a  (9)  bekezdés szerinti pótigény
benyújtására vonatkozó rendelkezéseket, valamint a  megállapított támogatás folyósításának határidejét
a közszolgálati szabályzatban kell meghatározni azzal, hogy
a) a kérelem benyújtására nyitva álló időtartam nem lehet rövidebb egy hónapnál és nem haladhatja meg a két
hónapot, és
b) a  megállapított támogatást legkésőbb a  benyújtásra nyitva álló határidő leteltét követő második hónap
utolsó napjáig – szülési szabadságot vagy gyermek gondozása céljából fizetés nélküli szabadságot igénybe
vevő kormánytisztviselő esetén a  benyújtásra nyitva álló határidő leteltét követő harmadik hónapban –
folyósítani kell.
(7) Ha a jogviszony év közben keletkezik vagy szűnik meg, a kormánytisztviselő részére a támogatást időarányosan kell
nyújtani.
(8) A  gyermeknevelési támogatásra való jogosultság a  tárgyévben – ide nem értve a  (9)  bekezdés szerinti pótigény
alapján történő megállapítást – csak egyszer állapítható meg.
(9) Ha a  kormánytisztviselőnek vagy a  vele közös háztartásban élő házastársának, élettársának a  tárgyévben járó
gyermeknevelési támogatás megállapítását követően újabb gyermeke születik vagy kerül – örökbefogadott
gyermekként – a nevelésébe, a kormánytisztviselő pótigényt nyújthat be.
(10) A kormánytisztviselőnek tárgyévre megállapított gyermeknevelési támogatást a gyermek halála esetén nem lehet
visszakövetelni.
(11) Nem nyújtható gyermeknevelési támogatás annak a  kormánytisztviselőnek, aki kérelmében vagy pótigényében
szándékosan valótlan adatot, tényt közöl, vagy valamely jelentős tényt, körülményt elhallgat.
XIII. FEJEZET
KRÍZISTÁMOGATÁS ÉS ILLETMÉNYELŐLEG 33. Közös szabályok
66. § (1) E Fejezet alkalmazásában:
1. kormánytisztviselőt foglalkoztató kormányzati igazgatási szerv: az  a  kormányzati igazgatási szerv, amely
az  alaplétszámába tartozó álláshelyen vagy a  központosított álláshely-állományból igényelt álláshelyen
a kormánytisztviselőt foglalkoztatja,
2. nyugalmazott kormánytisztviselő: az  öregségi nyugdíjjogosultságának megállapítását közvetlenül
megelőzően a kormányzati igazgatási szervnél vagy jogelődjénél foglalkoztatott személy.
(2) A krízistámogatás és az illetményelőleg a Kit. 148. § (1) bekezdés b) pontja szerinti egyéb szociális jellegű támogatás.
34. Krízistámogatás 67. § (1) Krízistámogatás adható
a) a kormánytisztviselő,
b) a  kormánytisztviselő házastársa, élettársa, testvére, szülője, nagyszülője, vér szerinti vagy örökbefogadott
gyermeke,
c) a nyugalmazott kormánytisztviselő és
d) a nyugalmazott kormánytisztviselő házastársa
részére.
(2) A krízistámogatás visszatérítendő támogatás. 68. § (1) A kormányzati igazgatási szerv a kormánytisztviselő részére
a) az  életkörülményeiben jelentős anyagi kárral, tartós jövedelemkieséssel vagy anyagi megterheléssel járó,
előre nem látható, méltányolható váratlan esemény, rendkívüli körülmény bekövetkezése esetén,
b) a hosszabb ideje fennálló, az anyagi helyzetre kihatással bíró kedvezőtlen élethelyzet esetén,
c) a  harminc napot meghaladó időtartamú betegség miatti keresőképtelensége vagy kórházi ápolása esetén
vagy
d) a kormánytisztviselő da) házastársának,
db) élettársának,
dc) – ha a  testvérének nincs egyenesági hozzátartozója, házastársa vagy élettársa, aki a  temettetésről
gondoskodna – testvérének,
dd) vér szerinti vagy örökbefogadó szülőjének,
de) vér szerinti vagy örökbefogadott gyermekének, valamint az  általa családba fogadott gyermeknek,
vagy
df) – ha nincs más egyenesági hozzátartozó, aki a temettetésről gondoskodna – nagyszülőjének
halála esetén krízistámogatást adhat.
 (2) A kormánytisztviselő részére krízistámogatás akkor adható, ha a kérelmező háztartásában az egy főre eső jövedelem
nem haladja meg a  mindenkori havi minimálbér bruttó összegének (a  továbbiakban: mindenkori minimálbér)
háromszorosát. Különös méltánylást érdemlő esetben, a  közszolgálati szabályzatban meghatározott személy
jóváhagyásával a jövedelemkorláttól el lehet tekinteni.
69. § (1) Krízistámogatásban részesülhet a kormánytisztviselő
a) házastársa,
b) élettársa,
c) testvére,
d) szülője,
e) nagyszülője vagy
f ) vér szerinti vagy örökbefogadott gyermeke
a kormánytisztviselő halála esetén, ha háztartásában az  egy főre eső jövedelem összege nem haladja meg
a mindenkori minimálbér háromszorosát, és a közszolgálat halottjává nyilvánításra nem kerül sor.
(2) Krízistámogatásban részesülhet
a) a nyugalmazott kormánytisztviselő a házastársának halála esetén, ha a nyugalmazott kormánytisztviselő havi
nyugellátásának mértéke a  házastárs halálának időpontjában nem haladta meg a  mindenkori minimálbér
háromszorosát, és
b) a  nyugalmazott kormánytisztviselő házastársa a  nyugalmazott kormánytisztviselő halála esetén, ha
a  házastárs havi nyugellátásának mértéke a  nyugalmazott kormánytisztviselő halálának időpontjában nem
haladta meg a mindenkori minimálbér háromszorosát.
70. § (1) A krízistámogatás mértéke a támogatás folyósításától számított
a) egy éven belüli visszatérítés esetén legfeljebb 600 ezer,
b) két éven belüli visszatérítés esetén legfeljebb 1,2 millió
forint lehet.
(2) A krízistámogatás kamatmentes.
 (3) A krízistámogatás visszatérítéséig újabb krízistámogatás nem kérelmezhető.
 (4) Különös méltánylást érdemlő esetben, a  közszolgálati szabályzatban meghatározott személy jóváhagyásával
az (1) bekezdés szerinti összeghatárnál magasabb összegű krízistámogatás is adható.
71. § (1) A krízistámogatás írásbeli kérelemre adható.
 (2) A 68. § (1) bekezdés d) pontja, valamint a 69. § szerinti esetben a krízistámogatást az elhalálozás napjától számított
120 napon belül kell kérelmezni.
 (3) A krízistámogatás iránti kérelmet
a) kormánytisztviselő kérelmező esetén az őt foglalkoztató kormányzati igazgatási szervhez kell benyújtani,
b) ha a  kérelmező a  kormánytisztviselő 69.  § (1)  bekezdése szerinti hozzátartozója, az  elhunyt
kormánytisztviselőt a  halálát közvetlenül megelőzően foglalkoztató kormányzati igazgatási szervhez kell
benyújtani,
c) nyugalmazott kormánytisztviselő kérelmező esetén ahhoz a  kormányzati igazgatási szervhez vagy annak
jogutódjához kell benyújtani, amely a nyugalmazott kormánytisztviselőt az öregségi nyugdíjjogosultságának
megállapítását közvetlenül megelőzően foglalkoztatta,
d) ha a  kérelmező a  nyugalmazott kormánytisztviselő házastársa, ahhoz a  kormányzati igazgatási szervhez
vagy annak jogutódjához kell benyújtani, amely az  elhunyt nyugalmazott kormánytisztviselőt az  öregségi
nyugdíjjogosultságának megállapítását közvetlenül megelőzően foglalkoztatta.
(4) A krízistámogatás iránti kérelmet a kormányzati igazgatási szerv közszolgálati szabályzatában foglaltak szerint, az ott
meghatározott nyilatkozatok és egyéb dokumentumok csatolásával kell benyújtani.
72. § (1) Nem részesíthető krízistámogatásban az a kormánytisztviselő, aki
a) a kormányzati igazgatási szervnél próbaidejét tölti,
b) a kormányzati igazgatási szervnél felmentési vagy lemondási idejét tölti,
c) a  kormányzati igazgatási szerv által kevesebb, mint 6 hónapja foglalkoztatott – ideértve a  Kit. alapján
kormányzati szolgálati jogviszonnyá, politikai szolgálati jogviszonnyá átalakult vagy átalakított jogviszony
időtartamát, valamint folyamatos jogviszony esetén a  kormányzati igazgatási szerv jogelődjénél történt
foglalkoztatást is –, vagy
d) ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, illetve aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
 (2) Nem nyújtható krízistámogatás annak, aki a  kérelmében szándékosan valótlan adatot közöl, vagy valamely tényt,
körülményt elhallgat.
 (3) Nem részesíthető krízistámogatásban a  nyugalmazott kormánytisztviselő, ha jogviszonyát büntetőeljárásban
hozott bírói ítélet alapján vagy érdemtelenség jogcímén történő felmentéssel, vagy fegyelmi eljárás eredményeként
szüntették meg.
(4) A  kormánytisztviselő, a  kormánytisztviselő 69.  § (1)  bekezdése szerinti hozzátartozója, a  nyugalmazott
kormánytisztviselő, valamint a  nyugalmazott kormánytisztviselő házastársa az  általa jogosulatlanul igénybe vett
krízistámogatást köteles egy összegben visszafizetni a kormányzati igazgatási szerv részére.
73. § (1) A  krízistámogatás pénzügyi fedezetére a  kormányzati igazgatási szerv a  működési költségvetésében elkülönített
keretet (a továbbiakban: szociális keret) biztosít.
(2) Krízistámogatás a szociális keret terhére, a rendelkezésre álló pénzügyi fedezet függvényében adható.
74. § (1) A  krízistámogatás iránti kérelmek elbírálásához a  kormányzati igazgatási szerv az  általa foglalkoztatott
kormánytisztviselők részvételével döntés-előkészítő, javaslattevő feladatot ellátó Szociális Bizottságot (e Fejezet
alkalmazásában a továbbiakban: Bizottság) hoz létre.
(2) A Bizottság a kérelemmel kapcsolatos döntés-előkészítés során az eset összes körülményeinek mérlegelésével jár el,
így különösen figyelembe veszi a kérelmező jövedelmi és vagyoni viszonyait, élet- és családi körülményeit, szociális
helyzetét és a kérelemben megjelölt indokokat. A Bizottság a kérelem kapcsán döntési javaslatot tesz a kormányzati
igazgatási szerv közszolgálati szabályzata szerint döntési jogkörrel rendelkező személy részére.
(3) A  Bizottság összetételét, működésének elveit és részletes szabályait a  kormányzati igazgatási szerv közszolgálati
szabályzata tartalmazza.
75. § A krízistámogatással kapcsolatos részletes eljárási szabályokat, a támogatás kifizetésének szabályait a kormányzati
igazgatási szerv közszolgálati szabályzata tartalmazza.
35. Illetményelőleg 76. § (1) A kormányzati igazgatási szerv az általa legalább 6 hónapja foglalkoztatott,
a) határozatlan idejű jogviszonnyal rendelkező, vagy
b) egy évet meghaladó időtartamú határozott idejű jogviszonnyal rendelkező
kormánytisztviselő részére – kérelmére – illetményelőleget biztosíthat.
(2) Illetményelőleg naptári évenként legfeljebb két alkalommal biztosítható.
77. § (1) Nem biztosítható illetményelőleg annak a kormánytisztviselőnek,
a) aki a kormányzati igazgatási szervnél próbaidejét tölti,
b) aki a kormányzati igazgatási szervnél felmentési vagy lemondási idejét tölti,
c) akinek a kormányzati igazgatási szervvel szemben bármilyen jogcímen lejárt és meg nem fizetett tartozása
van, vagy
d) aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, illetve aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
(2) A  kormányzati igazgatási szerv a  kormánytisztviselő részére korábban általa folyósított illetményelőleg teljes
összegének visszafizetése előtt újabb illetményelőleget nem biztosíthat.
78. § Az illetményelőleg legfeljebb a  mindenkori minimálbér ötszörösének megfelelő összeg lehet, de nem haladhatja
meg a kormánytisztviselő havi bruttó illetményét.
79. § (1) Az  illetményelőleg visszafizetése a  kifizetését követő hónap illetményének kifizetési napján kezdődik.
Az illetményelőleg összegét kamatmentesen kell levonni az illetményből.
(2) Az  illetményelőleg visszafizetési ideje legfeljebb 6 hónap lehet. Határozott idejű jogviszony esetén
a  kormánytisztviselőnek az  illetményelőleg visszafizetése csak annyi hónapra engedélyezhető, ahány hónap
az illetményelőleg kifizetését követő hónaptól számítva a határozott idejű jogviszony időtartamából még hátravan.
(3) Ha a  kormánytisztviselő jogviszonya az  utolsó törlesztőrészlet megfizetése előtt megszűnik, az  illetményelőleg
vissza nem fizetett része az utolsó munkában töltött napon egy összegben esedékessé válik, és a kormánytisztviselő
részére járó pénzbeli juttatásokból a  vissza nem fizetett előleget le kell vonni, illetve – ha ez  nem lehetséges –
a  kormánytisztviselő köteles annak összegét a  kormányzati igazgatási szerv részére visszafizetni. A  kormányzati
igazgatási szerv közszolgálati szabályzata szerint döntési jogkörrel rendelkező személy méltányosságból
részletfizetést engedélyezhet.
(4) A (3) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni abban az esetben is, ha a kormánytisztviselő jogviszonya folyamatosan
fennáll, de a Kit. 89. § (6) bekezdése szerinti munkahelyváltás miatt a kormánytisztviselőt foglalkoztató kormányzati
igazgatási szerv megváltozik.
80. § (1) Ha a  kormányzati igazgatási szerv a  közszolgálati szabályzatában biztosítja az  illetményelőleg igénybevételének
lehetőségét, a kérelmek teljesítéséhez a kormányzati igazgatási szerv a működési költségvetésében illetményelőlegkeretet különít el.
(2) Illetményelőleg biztosítására a  fedezet rendelkezésre állása esetén kerülhet sor. Az  illetményelőleget az  igények
beérkezési sorrendjének megfelelően kell biztosítani a rendelkezésre álló illetményelőleg-keret mértékéig.
81. § Az illetményelőleg iránti kérelem benyújtásának, az  illetményelőleg megállapítására irányuló eljárásnak, továbbá
az  illetményelőleg folyósításának részletes szabályait a  kormányzati igazgatási szerv közszolgálati szabályzata
határozza meg.
XIV. FEJEZET
EGYÉB TÁMOGATÁSOK 36. Helyi utazási bérlet
82. § A kormánytisztviselő részére a kormányzati igazgatási szerv helyi utazásra szolgáló bérletet nyújthat.
37. Egyes egészségügyi szűrővizsgálatok támogatása 83. § (1) A  kormánytisztviselő részére a  közszolgálati szabályzatban meghatározottak szerint kétévente, legfeljebb
100  000  forint összegben támogatás nyújtható egyes egészségügyi szűrővizsgálatokkal összefüggő költségek
megtérítéséhez. A támogatás tartalmazza a juttatást teljesítő munkáltatót terhelő közterheket is.
(2) A  közszolgálati szabályzat rendelkezése alapján a  támogatást elsősorban természetben kell nyújtani úgy, hogy
a szűrővizsgálatokat a kormányzati igazgatási szerv szervezi meg.
(3) Ha a  közszolgálati szabályzat rendelkezése alapján a  hivatali szervezet pénzbeli formában nyújt támogatást,
a kormánytisztviselő részére a szűrővizsgálatok költségét a kormányzati igazgatási szerv nevére és címére kiállított
számla alapján kell megtéríteni.
XV. FEJEZET
A KORMÁNYTISZTVISELŐK LAKÁSKÖLCSÖNÉHEZ KAPCSOLÓDÓ ÁLLAMI KEZESSÉG VÁLLALÁSÁNAK ÉS
ÉRVÉNYESÍTÉSÉNEK SZABÁLYAI
38. Az állami kezesség feltételei 84. § (1) A Kit. 149. § (2) bekezdésének alkalmazásában állami kamattámogatású kölcsönnek
a) a fiatalok, valamint a többgyermekes családok lakáscélú kölcsöneinek állami támogatásáról szóló 134/2009.
(VI. 23.) Korm. rendelet,
b) az otthonteremtési kamattámogatásról szóló 341/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet,
c) az  új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó lakáscélú támogatásról szóló 16/2016. (II. 10.)
Korm. rendelet, valamint
d) a  használt lakás vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezményről szóló
17/2016. (II. 10.) Korm. rendelet
szerinti kölcsön minősül.
(2) Az állami kezességvállalás feltétele, hogy a kormánytisztviselő a hitelcél szerinti ingatlanban legalább 50% tulajdoni
hányaddal rendelkezzen.
(3) Az  állami kezességvállalás igénybevételi feltételeinek meglétét a  folyósító hitelintézet köteles ellenőrizni
a hiteligénylő által benyújtott következő dokumentumok és nyilatkozatok figyelembevételével:
a) a  Kit. 149.  § (3)  bekezdés a)–d)  pontjában foglalt feltételek fennállását a  hiteligénylőt foglalkoztató
kormányzati igazgatási szerv által – a hitelkérelmet megelőző harminc napon belül – kiállított igazolás,
b) a Kit. 149. § (3) bekezdés e) pontja szerinti, a hitelfelvevő, illetve a vele közös háztartásban élő házas- vagy
élettársa korábbi állami kezességvállalással biztosított hitelrészének kiegyenlítését vagy ilyen hitelrész fenn
nem állását a hitelfelvevő nyilatkozata
alapján. 85. § (1) Az  új, használatbavételi engedéllyel, a  használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal vagy
a  bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvánnyal még nem rendelkező
lakás építése vagy vásárlása esetén az állami kezességvállalással biztosított hitelrész összegének meghatározásánál
a hitelcél szerinti, fedezetül szolgáló ingatlan várható hitelbiztosítéki értékét kell figyelembe venni.
(2) A  használatbavételi engedéllyel, a  használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal vagy
a bejelentéshez kötött épület felépítésének megtörténtéről szóló hatósági bizonyítvánnyal már rendelkező új lakás
vásárlása vagy használt lakás vásárlása esetén az állami kezességvállalással biztosított hitelrész összegét a fedezetül
szolgáló, hitelcél szerinti ingatlan hitelbírálatakor megállapított hitelbiztosítéki értéke alapján kell meghatározni.
Az  ingatlan hitelbiztosítéki értékének futamidő alatt történő változása nem érinti az  állami kezességvállalással
biztosított hitelrész összegét.
(3) A  hitelintézet a  kölcsönszerződésben rögzíti az  állami kezességvállalással biztosított hitelrész összegét és annak
arányát a teljes kölcsönösszegen belül.
86. § (1) Az állami kezességvállalás az állami kezességvállalással biztosított hitelrész első folyósítási napjától a felvett kölcsön
és járulékai visszafizetéséig, vagy az állami kezesség érvényesítéséig áll fenn.
(2) A  kölcsön törlesztése során a  85.  § (3)  bekezdése szerinti arány megtartása mellett csökken az  állami
kezességvállalással biztosított hitelrész összege.
87. § (1) Az  e  rendelet szerinti állami kezességgel biztosított kölcsönszerződések módosítására a  következő fizetési
könnyítések alkalmazása miatt kerülhet sor:
a) fedezetcsere,
b) futamidő hosszabbítás,
c) szüneteltetés,
d) törlesztőrészlet csökkentés,
e) törlesztőrészlet halasztás,
f ) türelmi idő hosszabbítás,
g) részletfizetés engedélyezése,
h) törlesztőrészlet fixálás,
i) tőkésítés.
(2) E § alkalmazásában
1. fedezetcsere: a  fennálló kölcsönszerződés fedezetéül szolgáló, jelzáloggal terhelt ingatlan helyett másik
ingatlan zálogtárgyként történő bevonása a kölcsönügyletből adódó követelés fedezeteként;
2. futamidő hosszabbítás: a kölcsön futamideje lejáratának az eredeti lejárathoz viszonyított későbbi időpontra
történő módosítása;
3. részletfizetés engedélyezése: lejárt tartozás részletekben történő kiegyenlítésének engedélyezése az  aktuális
fizetési kötelezettség teljesítése mellett;
4. szüneteltetés: a  törlesztőrészlet meghatározott ideig történő felfüggesztése az  eredeti futamidő
meghosszabbításával;
5. törlesztőrészlet csökkentés: az  eredeti kölcsönszerződésben foglalt aktuális törlesztőrészlet meghatározott
időre történő csökkentése a futamidő hosszabbítása nélkül;
6. törlesztőrészlet halasztás: a törlesztőrészlet felfüggesztése, amely nem jár futamidő hosszabbítással;
7. törlesztőrészlet fixálás: a törlesztőrészlet meghatározott időre történő rögzítése;
8. tőkésítés: a kölcsön tőkeösszegének növelése a hátralékos törlesztőrészlet összegével azzal, hogy a tőkésített
kölcsönrész összegére az állami kezességvállalás nem terjed ki;
9. türelmi idő hosszabbítás: az  eredeti kölcsönszerződésben foglalt türelmi idő maximum 2 évvel történő
meghosszabbítása.
 (3) Fedezetcsereként csak olyan ingatlan fogadható el, amely – a  kölcsönszerződésben rögzített állami készfizető
kezességvállalás arányát is figyelembe véve – a  hitelintézet fedezetértékelési szabályzata alapján fedezetet
nyújt a  fennálló kölcsönre, kamataira és kezelési költségeire. Fedezetcsere esetén a  hitelintézet az  új fedezetként
elfogadott ingatlanra vonatkozóan az  eredeti feltételek szerint állapítja meg a  kezesség mértékét, melyet
a kölcsönszerződésben köteles rögzíteni.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti fizetési könnyítés esetén nem növekedhet az  állami kezességvállalásnak az  eredeti
kölcsönszerződésben rögzített teljes kölcsönön belüli aránya.
(5) A  hitelintézet az  (1)  bekezdés szerinti fizetési könnyítésekre irányuló szerződésmódosításra hivatkozva az  eredeti
szerződés szerinti kamat, díj, költség, egyéb ellenszolgáltatás mértékét nem emelheti, és az  adós részére
a kölcsönszerződés módosításával kapcsolatban fizetési kötelezettséget nem írhat elő.
(6) Az  állami készfizető kezesség érvényesítése miatt az  államnak az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény
(a  továbbiakban: Áht.) 92.  § (6)  bekezdése alapján keletkező követelése a  fedezetcsere során új fedezetként
felajánlott ingatlanon is kielégíthető.
(7) Nem kell a  84.  § (3)  bekezdésében meghatározott ellenőrzést elvégezni a  szerződés (1)  bekezdésben foglalt
módosítása esetén.
39. A kezességvállalási díj 88. § (1) A  hitelfelvevő az  állami kezességvállalás után a  központi költségvetés javára kezességvállalási díjat köteles fizetni,
amelyet kérésére a hitelintézet meghitelez. Az állami kezességvállalással biztosított hitelrész folyósított hányadára
számított kezességvállalási díj összegét a hitelintézet − az állami kezességvállalással biztosított hitelrész folyósítási
napját követő hónap 5. napjáig − átutalja a  központi költségvetés részére a  Magyar Államkincstárnál vezetett
10032000-01034059 Közszolgálati kezességvállalási díj számlára.
(2) Ha a  hitelfelvevő nem kéri a  kezességvállalási díj meghitelezését, egy összegben megfizetheti a  díj összegét
a  hitelintézet részére. A  hitelintézet e  hitelek esetében is az  (1)  bekezdésben meghatározott időpontban utalja át
a kezességvállalási díj összegét a központi költségvetés részére.
(3) A díj mértéke az állami kezességvállalással biztosított hitelrész – kezességvállalási díj nélkül számított – összegének
1%-a.
(4) A  kezességvállalási díj hitelintézet által történő meghitelezése esetén a  díj összege növeli az  állami
kezességvállalással biztosított hitelrész összegét, illetve mértékét.
40. A kezesség érvényesítése 89. § (1) Az  adós nem teljesítése esetén a  hitelintézet a  hitel felmondását megelőzően belső szabályai szerint felszólítja
az adóst a tartozás rendezésére.
(2) Ha az állami kezességvállalással érintett hitelszerződés felmondásra kerül, vagy a véglejáratkor a kölcsönt az adós
még nem fizette teljesen vissza, a hitelintézet a hitelszerződés lejáratát, illetve − ha az korábbi − annak felmondását
követő 180 naptári napon belül érvényesítheti az  állami kezességvállalásból eredő jogait az  állami adó- és
vámhatóságnál. E határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. A hitelintézet az állami kezesség beváltását az állami adóés vámhatóságnál kezdeményezheti az  államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján
közzétett igénylőlap felhasználásával az  10032000-01907027 NAV Állami kezesség beváltás folyósítási számla
ellenében.
(3) Az  állami kezesség beváltásánál az állami adó- és vámhatóság az  adózás rendjéről szóló törvény szerint jár el.
A  beváltás iránti kérelmet elutasítja, ha a  hitelintézet eljárása az  állami kezesség vállalásával kapcsolatban nem
felelt meg a Kit.-ben, az Áht.-ban és az e rendeletben az állami kezesség fennállásához meghatározott feltételeknek,
továbbá ha a hitelintézet a kölcsönügylet kapcsán nem tartotta be a saját belső szabályzataiban foglalt előírásokat.
41. Adatszolgáltatás 90. § (1) A  hitelintézet a  negyedévet követő hónap 20. napjáig elektronikus úton tájékoztatja a  Magyar Államkincstárt
az  állami kezességvállalással összefüggő adatokról. A  hitelintézet az  első adatszolgáltatási kötelezettség előtt
értesítést küld a Magyar Államkincstárnak, ahol adatszolgáltatóként a nyilvántartásba felvételre kerül, és azonosítót
kap. A  Magyar Államkincstár a  hitelintézeteknek az  értesítés kézhezvételét követő nyolc napon belül megküldi
az  adatszolgáltatás részletes eljárási szabályait tartalmazó, honlapján közzétett információk elérhetőségéről szóló
tájékoztatást.
(2) Az állami adó- és vámhatóság tájékoztatja a Magyar Államkincstárt
a) minden negyedévet követő hónap végéig az  érvényesített kezességgel érintett kölcsönügyletekről
az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás ellenőrzése érdekében,
b) minden hónap 5. napjáig a kezességérvényesítési kiadások és a kezességérvényesítés miatt keletkezett állami
követelések behajtásából eredő bevételek összegéről. XVI. FEJEZET
FEGYELMI ELJÁRÁS
42. A fegyelmi eljárás közös szabályai 91. § A fegyelmi jogkör gyakorlója az  eljárás alá vont kormánytisztviselő (e fejezet alkalmazásában a  továbbiakban:
kormánytisztviselő) felett munkáltatói jogkört gyakorló személy.
92. § (1) A  fegyelmi eljárás lefolytatásával összefüggő költségeket mindenki maga előlegezi és – a  (2)  bekezdésben
foglaltak kivételével – a  kormánytisztviselőt foglalkoztató kormányzati igazgatási szerv (e fejezet alkalmazásában
a továbbiakban: kormányzati igazgatási szerv) viseli.
(2) Ha a  kormánytisztviselő fegyelmi felelősségét a  Közszolgálati Döntőbizottság véglegessé vált határozatával vagy
a bíróság jogerős ítéletével megállapította, a kormánytisztviselő viseli az általa indítványozott eljárási cselekmények,
valamint a részéről igénybe vett jogi képviselő költségeit. A kormánytisztviselőt terhelő költségek méltányosságból
mérsékelhetőek vagy elengedhetőek.
93. § (1) A fegyelmi jogkör gyakorlója – a vizsgálóbiztos javaslatára – a fegyelmi eljárást felfüggesztheti
a) ha a  kormánytisztviselő önhibáján kívül védekezését a  99.  § (3)  bekezdésében meghatározottak szerint
nem tudja előterjeszteni, legfeljebb az akadály megszűnéséig,
b) ha a kötelezettségszegés miatt büntető- vagy szabálysértési eljárás indult – feltéve, hogy e nélkül a tényállás
nem tisztázható –, legfeljebb az eljárás jogerős befejezéséig.
 (2) Ha a  felfüggesztés indoka megszűnik, a  vizsgálóbiztos javaslatára a  fegyelmi jogkör gyakorlója haladéktalanul
elrendeli az eljárás folytatását.
 (3) Lényeges eljárási szabálysértésnek minősül, ha
a) a fegyelmi eljárást nem a fegyelmi jogkör gyakorlója rendelte el,
b) a fegyelmi eljárást a jogszabályi határidőn túl indították meg,
c) a 96. § (7) bekezdése és 106. § (6) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi szabályokat megsértették,
d) a 95. és 98. §-ban meghatározott értesítési kötelezettséget megsértették,
e) a fegyelmi határozat nem jelöli meg az  elkövetett konkrét kötelezettségszegést, nem tartalmaz indokolást,
vagy indokolása nem tartalmazza a tényállást,
f ) a vizsgálat során a 100. § (1) bekezdésében foglaltakat megsértették,
g) a vizsgálatot határidőn belül nem fejezték be,
h) a fegyelmi határozatot a fegyelmi jogkör gyakorlója a 102. § (2) bekezdése szerinti vagy a fegyelmi a tanács
a 105. § (1) bekezdése szerinti határidőn belül nem hozta meg,
i) a fegyelmi tanács elnökének, valamint tagjának a jogkörét nem az arra jogosult gyakorolta, vagy
j) a fegyelmi tanács nem zárt ülésén hozta meg a határozatot.
94. § A kormánytisztviselő az  eljárás során képviselőt vehet igénybe. A  kormánytisztviselő képviselőjeként
meghatalmazás útján eljárhat a hozzátartozója, a jogi képviselője és az érdekképviseleti szerv.
95. § A fegyelmi jogkör gyakorlója a  fegyelmi eljárás megindításával egyidejűleg írásban értesíti a  kormánytisztviselőt,
valamint három munkanapon belül kijelöli a  vizsgálóbiztost. Az  írásbeli értesítésnek tartalmaznia kell
a kötelezettségszegést, az annak alapjául szolgáló magatartást és az elkövetési időpontot.
43. A vizsgálat 96. § (1) A fegyelmi eljárás a vizsgálattal indul.
 (2) A vizsgálatot a vizsgálóbiztos folytatja le.
 (3) A  vizsgálóbiztos legalább a  kormánytisztviselővel azonos besorolási (előmeneteli) kategóriájú álláshelyen
foglalkoztatott személy lehet.
 (4) Ha a kormányzati igazgatási szervnél a (3) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő személy nincs, a kormányzati
igazgatási szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó kormányzati igazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában
a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter – a  (3)  bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő
kormánytisztviselőt jelöl ki vizsgálóbiztosnak.
(5) Helyettes államtitkár fegyelmi ügyében a vizsgálóbiztos legalább helyettes államtitkár.
 (6) Közigazgatási államtitkár fegyelmi ügyében a vizsgálóbiztos legalább közigazgatási államtitkár.
 (7) Nem lehet vizsgálóbiztos az, akivel szemben a 103. § (6) bekezdésében meghatározott összeférhetetlenségi ok áll
fenn. 97. § A vizsgálóbiztos a  kijelölésétől számított 22 munkanapon belül köteles a  vizsgálatot lefolytatni. Ezen határidőt
a  vizsgálóbiztos indítványára a  fegyelmi jogkör gyakorlója indokolt esetben, a  tényállás további tisztázása
érdekében egy alkalommal 10 munkanappal meghosszabbíthatja.
98. § A vizsgálat időtartama alatt a fegyelmi jogkör gyakorlója a fegyelmi eljárást az eredeti kötelezettségszegés mellett
azzal összefüggő, további kötelezettségszegésre is kiterjesztheti. Ennek során a  95.  § rendelkezései megfelelően
alkalmazandóak.
99. § (1) A vizsgálóbiztos köteles a kormánytisztviselőt meghallgatni.
 (2) A  meghallgatásról a  kormánytisztviselőt és képviselőjét értesíteni kell. Az  értesítést úgy kell közölni, hogy azt
a kormánytisztviselő és képviselője a meghallgatást megelőzően legalább öt munkanappal megkapják.
 (3) Ha a  kormánytisztviselő meghallgatása tartós akadályoztatása miatt nem lehetséges, a  kötelezettségszegés
elkövetésével kapcsolatos megállapításokat és azok bizonyítékait vele írásban kell közölni, és öt munkanapos
határidő tűzésével fel kell szólítani, hogy védekezését terjessze elő. Nem akadálya a fegyelmi eljárás lefolytatásának,
ha a kormánytisztviselő védekezését határidőben nem terjeszti elő.
(4) A  vizsgálóbiztos a  tényállás tisztázása érdekében tanúkat hallgathat meg, iratokat szerezhet be, szakértőt vehet
igénybe, szemlét tarthat.
100. § (1) A  vizsgálat során a  kormánytisztviselővel közölni kell a  kötelezettségszegés elkövetésével kapcsolatos
megállapításokat és azok bizonyítékait. Lehetővé kell tenni számára, hogy azokra észrevételt tehessen, további
bizonyítást javasolhasson, az ügy iratait megtekinthesse.
(2) A  kormánytisztviselő meghallgatásáról, védekezéséről, a  lefolytatott bizonyításról, valamint arról, ha
a  kormánytisztviselő valamely eljárási cselekményen nem jelenik meg, jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet
a kormánytisztviselő részére kézbesíteni kell.
(3) Nem akadálya a fegyelmi eljárás lefolytatásának, ha a kormánytisztviselő a 99. § és az (1) és (2) bekezdése szerinti
eljárási cselekményen szabályszerűen közölt értesítés ellenére nem jelenik meg.
101. § (1) A  vizsgálóbiztos a  vizsgálat lezárásakor írásbeli jelentést (a  továbbiakban: jelentés) készít, melyet az  ügy irataival
együtt a vizsgálat lezárásától számított 5 munkanapon belül megküld a fegyelmi jogkör gyakorlója részére.
(2) A jelentésnek tartalmaznia kell
a) a kormánytisztviselő terhére rótt kötelezettségszegést,
b) a vizsgálat során feltárt körülményeket és a beszerzett bizonyítékokat,
c) javaslatot az eljárás megszüntetésére vagy a fegyelmi felelősség megállapítására,
d) fegyelmi felelősség megállapítására vonatkozó javaslat esetén a  büntetés kiszabására vonatkozó konkrét
indítványt. 44. A fegyelmi jogkör gyakorlójának döntése 102. § (1) A fegyelmi jogkör gyakorlója a jelentés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül dönt, hogy kijelöl-e fegyelmi
tanácsot.
(2) Ha a fegyelmi jogkör gyakorlója fegyelmi tanácsot nem jelöl ki, a jelentés kézhezvételétől számított 22 munkanapon
belül dönt a fegyelmi felelősség tárgyában, döntését indokolt írásbeli határozatba foglalja. A határozat meghozatala
előtt a  fegyelmi jogkör gyakorlója a  kormánytisztviselőt meghallgatja. A  meghallgatáson a  fegyelmi jogkör
gyakorlóján és a  kormánytisztviselőn kívül a  jegyzőkönyvvezető vesz részt. A  meghallgatásról jegyzőkönyvet kell
felvenni, melyet a jelenlévők aláírásukkal látnak el.
(3) A fegyelmi jogkör gyakorlója a következő döntést hozhatja:
a) a fegyelmi eljárást megszünteti,
b) a fegyelmi felelősséget megállapítja, és fegyelmi büntetést szab ki.
(4) A fegyelmi eljárást a fegyelmi jogkör gyakorlója megszünteti, ha
a) a fegyelmi eljárás időtartama alatt a kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik, vagy
azt megszüntetik,
b) a fegyelmi eljárást a jogszabályi határidőn túl indították meg,
c) a kormánytisztviselő a  terhére rótt fegyelmi vétséget nem követte el, vagy annak elkövetése nem
bizonyítható,
d) lényeges eljárási szabálysértés valósult meg. (5) A  határozatnak tartalmaznia kell a  fegyelmi jogkör gyakorlójának döntését és annak indokolását (a megállapított
tényállást, az annak alapjául szolgáló bizonyítékokat, a fegyelmi büntetés kiszabása során figyelembe vett súlyosító
és enyhítő körülményeket, a kormánytisztviselő által indítványozott bizonyítás mellőzésének indokát).
(6) Nem kell fegyelmi büntetést kiszabni, ha a körülményekre tekintettel a legenyhébb fegyelmi büntetés kiszabása is
indokolatlan.
45. A tárgyalási szakasz 103. § (1) A fegyelmi jogkör gyakorlójának a 102. § (1) bekezdése szerint döntésétől függően a fegyelmi eljárás második része
a tárgyalási szak, amely során a fegyelmi felelősség tárgyában háromtagú fegyelmi tanács határoz.
(2) A  fegyelmi jogkör gyakorlója a  102.  § (1)  bekezdése szerinti határidőn belül kijelöli a  fegyelmi tanácsot, és
egyidejűleg megküldi a jelentést a tanács tagjainak.
(3) A fegyelmi tanács elnöke a fegyelmi jogkör gyakorlója.
 (4) A  fegyelmi tanács tagjai a  kormánytisztviselővel legalább azonos besorolási (előmeneteli) kategóriájú álláshelyen
foglalkoztatott személyek lehetnek.
 (5) Ha a kormányzati igazgatási szervnél a (4) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő személy nincs, a kormányzati
igazgatási szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó kormányzati igazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában
a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter – a  (4)  bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő
kormánytisztviselőjét jelöli ki a fegyelmi tanács tagjának.
(6) A fegyelmi tanácsban elnökként, tagként, valamint jegyzőkönyvvezetőként nem vehet részt:
a) az ügyben vizsgálatot folytatott vizsgálóbiztos, illetve annak hozzátartozója,
b) a kormánytisztviselő hozzátartozója,
c) akit a vizsgálat során tanúként vagy szakértőként hallgattak meg, valamint
d) akitől egyébként az ügy elfogulatlan elbírálása nem várható el.
(7) Ha a  fegyelmi jogkör gyakorlójával szemben áll fenn a  (6)  bekezdés szerinti valamely kizárási ok, a  kormányzati
igazgatási szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó kormányzati igazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában
a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter – vezetői álláshelyen foglalkoztatott kormánytisztviselőjét
jelöli ki a fegyelmi tanács elnökének.
104. § (1) A fegyelmi tanács a jelentés alapján
a) az eljárást megszünteti,
b) tárgyalás tartása nélkül a Kit. 166. § (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti fegyelmi büntetést szab ki, vagy
c) tárgyalást tart.
(2) A  fegyelmi tanács tárgyalás tartása nélkül a  Kit. 166.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti fegyelmi büntetést
szabhat ki, ha
a) a kormánytisztviselő a kötelezettségszegést a vizsgálat során elismerte, egyben tárgyalás tartását nem kérte,
b) a tényállás megítélése egyszerű, és
c) a büntetés célja tárgyalás nélkül is elérhető.
(3) A fegyelmi tanács a tényállás tisztázása érdekében tárgyalást tart. A tárgyalásról írásbeli jegyzőkönyvet kell készíteni.
 (4) A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy arról a kormánytisztviselő és képviselője az értesítést a  tárgyalás előtt legalább
5 munkanappal korábban megkapják.
 (5) A tárgyaláson a kormányzati igazgatási szervet a vizsgálóbiztos képviseli.
 (6) Ha a  kormánytisztviselő vagy képviselője a  tárgyaláson nem jelenik meg, tárgyalást tartani csak akkor lehet,
ha a  kormánytisztviselőt és képviselőjét szabályszerűen értesítették. A  tárgyalást meg lehet tartani, ha
a kormánytisztviselő vagy képviselője előzetesen bejelentette, hogy azon nem kíván részt venni.
(7) A  fegyelmi tanács a  tényállás tisztázása céljából tanúkat hallgathat meg, iratokat szerezhet be, szakértőt vehet
igénybe, szemlét tarthat.
105. § (1) A  fegyelmi tanács a  jelentés kézhezvételétől számított 22 munkanapon belül zárt ülésen, szótöbbséggel határoz,
döntését indokolt írásbeli határozatba foglalja.
(2) A zárt ülésen a fegyelmi tanács tagjai és a jegyzőkönyvvezető vehetnek részt.
 (3) A zárt ülésről írásbeli jegyzőkönyvet kell készíteni, melynek tartalmaznia kell a résztvevők nevét, a fegyelmi tanács
döntését és a keltezést.
 (4) A fegyelmi tanács a következő határozatokat hozhatja:
a) a fegyelmi eljárást megszünteti,
b) a fegyelmi felelősséget megállapítja, és fegyelmi büntetést szab ki.
(5) A határozatot a fegyelmi tanács tagjai kézjegyükkel látják el.
 (6) A  határozatnak tartalmaznia kell a  fegyelmi tanács döntését és annak indokolását (a megállapított tényállást,
az annak alapjául szolgáló bizonyítékokat, a fegyelmi büntetés kiszabása során figyelembe vett súlyosító és enyhítő
körülményeket, a kormánytisztviselő által indítványozott bizonyítás mellőzésének indokát).
(7) Nem kell fegyelmi büntetést kiszabni, ha a körülményekre tekintettel a legenyhébb fegyelmi büntetés kiszabása is
indokolatlan.
106. § A fegyelmi eljárást a fegyelmi tanács megszünteti, ha
a) a fegyelmi eljárás időtartama alatt a kormánytisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik, vagy
azt megszüntetik,
b) a fegyelmi eljárást a jogszabályi határidőn túl indították meg,
c) a kormánytisztviselő a  terhére rótt fegyelmi vétséget nem követte el, vagy annak elkövetése nem
bizonyítható, vagy
d) lényeges eljárási szabálysértés valósult meg.
107. § A vizsgálóbiztost és a fegyelmi tanács tagjait külön díjazás nem illeti meg.
XVII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 46. Hatálybalépés 108. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
47. Átmeneti rendelkezések 109. § (1) Az e rendelet hatálybalépését megelőző célfeladat-kitűzéseket a rendelet hatálya nem érinti.
 (2) A közszolgálati szabályzatot az e rendelet hatálybalépését követő kilencven napon belül kell kiadni.
 (3) A  IX–XIV. Fejezetet az  e  rendelet hatálybalépését követően megállapított juttatások tekintetében kell alkalmazni.
E  rendeletet nem kell alkalmazni az  e  rendelet hatálybalépésekor a  kormánytisztviselő részére nyújtott juttatások
tekintetében. Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott, támogatásra irányuló kérelmeket
a benyújtáskor hatályos előírások szerint kell elbírálni.
(4) A XVI. Fejezetet az e rendelet hatálybalépését követően indult fegyelmi eljárásokban kell alkalmazni.
 (5) A  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv az  álláshely-nyilvántartás induló – személyes adatot nem
érintő – adatait a Magyar Államkincstár részére a vele egyeztetett formában és időpontban átadja.
48. Módosító rendelkezések 110. § A közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 1.  § (2)  bekezdés d)  pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem terjed ki a rendelet hatálya)
„d) az  önkormányzati főtanácsadói és önkormányzati tanácsadói munkakörbe kinevezett közszolgálati
tisztviselőkre;”
111. § (1) A  közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az  igazgatási szünetről, a  közszolgálati tisztviselőt és
a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről szóló 30/2012. (III. 7.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 30/2012. (III. 7.) Korm. rendelet] 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  rendelet hatálya – a  (2)–(4)  bekezdésekben foglalt kivétellel – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011.  évi CXCIX.  törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 1. és 2.  §-ában meghatározott közigazgatási szervekre és az  ott
foglalkoztatott közszolgálati tisztviselőre, valamint munkavállalóra terjed ki.”
(2) A 30/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  13. és 14.  § hatálya a  Kormány által intézményfenntartásra kijelölt szervre és az  ott foglalkoztatott
kormánytisztviselőre, kormányzati ügykezelőre, munkavállalóra terjed ki.”
112. § (1) A  tartós külszolgálatról és az  ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet] 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A rendelet III. Fejezetének hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével –
a) a kormányzati igazgatásról szóló törvény szerinti politikai felsővezetőre,
b) a Kormány kivételével a központi kormányzati igazgatási szerv és területi szervei szakmai felsővezetőjére, szakmai
vezetőjére és kormánytisztviselőjére,
c) a területi kormányzati igazgatási szerv kormánytisztviselőjére és kormányzati ügykezelőjére,
d) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. § (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott szerv kormánytisztviselőjére és kormányzati ügykezelőjére
[az a)–d) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: tisztségviselő]
terjed ki.”
(2) A 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet a következő 54. §-sal egészül ki:
„54. § E rendeletnek a kormányzati igazgatási létszámgazdálkodásról, valamint a kormányzati igazgatási szerveket
és azok foglalkoztatottjait érintő egyes személyügyi kérdésekről szóló 88/2019. (IV. 23.) Korm.  rendelettel
(a  továbbiakban: Módr3.) megállapított rendelkezéseit a  Módr3. hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell.”
(3) A 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet
a) 43. § (1) bekezdésében a „politikai vezetők és kormányzati szolgálati jogviszonyban állók” szövegrész helyébe
a „tisztségviselők”,
b) 43. § (2) bekezdésében, 43. § (5) bekezdés a) és b) pontjában, 43. § (6) és (7) bekezdésében, valamint 44. §
(1)  bekezdésében a  „politikai vezető és kormányzati szolgálati jogviszonyban álló” szövegrész helyébe
a „tisztségviselő”,
c) 43. § (8) bekezdésében a „politikai vezetőt és kormányzati szolgálati jogviszonyban állót” szövegrész helyébe
a „tisztségviselőt”
szöveg lép. 113. § A tartós külszolgálathoz kapcsolódó felkészítésről szóló 238/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelet 13. §-a a következő (4) és
(5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban jelen bekezdés alkalmazásában:
minisztérium) a közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet] 8.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kötelezettségét a  minisztérium
kezdeményezésére egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárással nyilvántartásba vett belső továbbképzés
vonatkozásában olyan, az alapító okirata szerint a külpolitikáért felelős miniszter felelősségi körébe tartozó ágazati
szakmai kutató-elemzői feladatokat ellátó közalapítvány közreműködésével is biztosíthatja, amely felett a Kormány
az  alapítói jogok gyakorolására a  minisztert jelölte ki. Ezen bekezdés alkalmazása esetén a  273/2012. (IX. 28.)
Korm. rendelet szerinti „felnőttképzési intézményen” jelen bekezdés szerinti közalapítvány is értendő.
(5) A  273/2012. (IX. 28.) Korm. rendeletben foglaltak szerint a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium által biztosított belső továbbképzést – a  közszolgálati tisztviselők belső továbbképzésére vonatkozó
szabályok megfelelő alkalmazásával – a  jogszabályi kijelölés alapján a  külpolitikáért felelős miniszter tulajdonosi
joggyakorlása vagy irányítása alá tartozó, állami tulajdonban álló gazdasági társaságok munkavállalói, valamint
az önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságok munkavállalói is teljesíthetik.”
49. Hatályon kívül helyező rendelkezések 114. § (1) Hatályát veszti
a) a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés a) és
c) pontja,
b) a közszolgálati tisztviselőkkel szembeni fegyelmi eljárásról szóló 31/2012. (III. 7.) Korm. rendelet IV. fejezete és
c) a 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 43. § (4) bekezdésében az „a II. fejezet szerinti” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló
249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet
a) 1. § (3) bekezdésében a „szakmai vezetőre, a politikai tanácsadóra, politikai főtanácsadóra, a” szövegrész,
b) 1. § (4) bekezdése,
c) 4.  § (1) és (2)  bekezdésében, 9.  § (9)  bekezdésében, 10.  § (1) és (3)  bekezdésében, valamint 12.  §
(3) bekezdésében a „ , szakmai vezető” szövegrész,
d) 6. § (1) bekezdésében a „ , szakmai vezetővel” szövegrész,
e) 6. § (2) és (3) bekezdésében, 9. § (4) bekezdésében, 12. § (1) bekezdésében a „ , szakmai vezetőt” szövegrész,
f ) 9. § (1), (8), (9) és (11) bekezdésében a „ , szakmai vezető, politikai vezető” szövegrész,
g) 9. § (3), (5) és (10) bekezdésében a „ , szakmai vezető, politikai vezető” szövegrészek,
h) 9. § (2) bekezdésében a „ , szakmai vezetőt, politikai vezetőt” szövegrész,
i) IX. fejezet címében a „ , szakmai vezetők” szövegrész,
j) 10. § (4) bekezdésében a „ , szakmai vezetői” szövegrész,
k) 12. § (1) bekezdésében a „ , szakmai vezető” szövegrészek,
l) 12. § (2) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök