text:
2013. CXXXIX. törvény a Magyar Nemzeti Bankról.
Az Országgyűlés a  Magyar Nemzeti Bankról, annak elsődleges céljairól, alapvető feladatairól, intézményi, szervezeti,
személyi, pénzügyi függetlenségéről, működéséről, a  makroprudenciális feladatok és felelősség meghatározása, a  hatékony
makroprudenciális beavatkozás lehetőségeinek megteremtése, a  nemzetközi makroprudenciális együttműködés erősítése
érdekében, a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletének, ellenőrzésének megerősítése érdekében az Alaptörvény 41. és 42. cikke
alapján a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
A MAGYAR NEMZETI BANK JOGÁLLÁSA, ELSŐdLEGES CÉLJA, fELAdATAI ÉS SZERVEZETE
I. FeJezet
A MAgyAr NeMzetI BANK JogÁLLÁsA, eLsődLeges céLJA és ALApvető FeLAdAtAI
1. A Magyar Nemzeti Bank jogállása, elsődleges célja
1. § (1) A  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) a  Központi Bankok Európai Rendszerének, valamint a  Pénzügyi
felügyeletek Európai Rendszerének tagja.
(2) Az  MNB, valamint szerveinek tagjai az  e  törvényben foglalt feladataik végrehajtása és kötelességeik teljesítése
során függetlenek, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat a  Kormánytól, az  Európai Központi Bank
(a  továbbiakban: EKB) és a  (3)  bekezdésben meghatározott esetek kivételével az  Európai Unió intézményeitől,
szerveitől és hivatalaitól, a  tagállamok kormányaitól vagy bármilyen más szervezettől, illetve politikai párttól.
A Kormány vagy bármilyen más szervezet tiszteletben tartja ezt az elvet és nem kísérli meg az MNB, valamint szervei
tagjainak befolyásolását feladataik ellátása során.
(3) Az  MNB a  Pénzügyi felügyeletek Európai Rendszerében betöltött tagságára tekintettel ellátja az  Európai
Bankhatóság, az  Európai Biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, az  Európai Értékpapír-piaci Hatóság és
az Európai Rendszerkockázati Testület hatásköréből eredő, MNB-re háruló feladatokat.
2. § Az MNB elnöke az Országgyűlésnek írásbeli és szóbeli beszámolási kötelezettséggel tartozik.
3. § (1) Az MNB elsődleges célja az árstabilitás elérése és fenntartása.
 (2) Az  MNB elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül támogatja a  pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának
fenntartását, ellenállóképességének növelését, a  gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulásának
biztosítását és a rendelkezésére álló eszközökkel a Kormány gazdaságpolitikáját.
2. Az MNB alapvető és egyéb feladatai 4. § (1) Az MNB meghatározza és megvalósítja a monetáris politikát.
 (2) Az MNB jogosult Magyarország hivatalos pénznemében bankjegy- és érmekibocsátásra. Az MNB által Magyarország
hivatalos pénznemében kibocsátott bankjegy és érme – ideértve az  emlékbankjegyet és emlékérmét is –
(a továbbiakban együtt: bankjegy és érme) Magyarország törvényes fizetőeszköze.
(3) Az MNB a magyar gazdaság külső stabilitásának megőrzése érdekében hivatalos deviza- és aranytartalékot képez, és
kezeli azt.
(4) Az MNB a devizatartalék kezelésével és az árfolyampolitika végrehajtásával kapcsolatban devizaműveleteket végez.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. szeptember 16-i ülésnapján fogadta el.
(5) Az  MNB felvigyázza a  fizetési és elszámolási, valamint az  értékpapír-elszámolási rendszereket, ennek keretében
felvigyázza a rendszer, valamint a központi szerződő fél tevékenységét végző szervezet tevékenységét e rendszerek
biztonságos és hatékony működése, továbbá a pénzforgalom zavartalan lebonyolítása érdekében. Ezen jogkörében,
valamint a  171.  § (2)  bekezdésében meghatározott jogalkotási jogkörében részt vesz a  fizetési és elszámolási,
valamint az értékpapír-elszámolási rendszerek kialakításában.
(6) Az MNB feladatai ellátásához és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez fűzött, a Központi Bankok Európai
Rendszere és az  Európai Központi Bank Alapokmányáról szóló (4.) Jegyzőkönyv (a  továbbiakban: Alapokmány)
5.  cikkében meghatározott az  EKB-val szemben fennálló statisztikai adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez
statisztikai információkat gyűjt és hoz nyilvánosságra.
(7) Az  MNB alakítja ki a  pénzügyi közvetítőrendszer egészének stabilitására vonatkozó makroprudenciális
politikát, amelynek célja a  pénzügyi közvetítőrendszer ellenállóképességének növelése, valamint a  pénzügyi
közvetítőrendszernek a  gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulásának biztosítása. Az  MNB ennek
érdekében az e törvényben meghatározott keretek között feltárja a pénzügyi közvetítőrendszer egészét fenyegető
üzleti és gazdasági kockázatokat, elősegíti a  rendszerszintű kockázatok kialakulásának megelőzését, valamint
a  már kialakult rendszerszintű kockázatok csökkentését vagy megszüntetését, továbbá hitelpiaci zavar esetén
a  hitelezés ösztönzésével, a  túlzott hitelkiáramlás esetén annak visszafogásával járul hozzá a  közvetítőrendszer
gazdaságfinanszírozó funkciójának kiegyensúlyozott megvalósulásához.
(8) Az MNB külön törvényben meghatározott jogkörében szanálási hatóságként jár el.
 (9) Az MNB ellátja pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét
a) a pénzügyi közvetítőrendszer zavartalan, átlátható és hatékony működésének biztosítása,
b) a  pénzügyi közvetítőrendszer részét képező személyek és szervezetek prudens működésének elősegítése,
a tulajdonosok gondos joggyakorlásának felügyelete,
c) az  egyes pénzügyi szervezeteket, illetve a  pénzügyi szervezetek egyes szektorait fenyegető, nemkívánatos
üzleti és gazdasági kockázatok feltárása, a  már kialakult egyedi vagy szektoriális kockázatok csökkentése
vagy megszüntetése, illetve az  egyes pénzügyi szervezetek prudens működésének biztosítása érdekében
megelőző intézkedések alkalmazása,
d) a  pénzügyi szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat igénybevevők érdekeinek védelme, a  pénzügyi
közvetítőrendszerrel szembeni közbizalom erősítése
céljából.
 (10) Az MNB – a Pénzügyi Békéltető Testület útján – ellátja a fogyasztó és a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya
alá tartozó szervezetek vagy személyek között létrejött – szolgáltatás igénybevételére vonatkozó – jogviszony
létrejöttével és teljesítésével kapcsolatos vitás ügy bírósági eljáráson kívüli rendezését.
(11) Az  MNB számára feladatot törvény és a  (9)  bekezdés szerinti feladatokhoz kapcsolódóan törvény felhatalmazása
alapján kiadott jogszabály állapíthat meg. Az  MNB törvényben és törvény felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályban meghatározott feladatának összhangban kell állnia az  MNB-nek az  e  törvényben meghatározott
alapvető feladataival és felelősségével.
(12) Az (1)–(5) és (9) bekezdés szerinti feladatok ellátására az MNB kizárólagosan jogosult.
 (13) Az (1)–(7) bekezdésben meghatározott feladatok az MNB alapvető feladatai.
 (14) Az  MNB alapvető feladatai közé nem tartozó feladatok az  MNB egyéb feladatai, amelyeket – jogszabályban
meghatározottak szerint – csak elsődleges célja és alapvető feladatai teljesítésének veszélyeztetése nélkül folytathat.
II. FeJezet
Az MNB szervezete 3. Az MNB jogi formája
5. § (1) Az MNB részvénytársasági formában működő jogi személy. Az MNB székhelye Budapest.
 (2) Az MNB cégnevét a cégjegyzékbe nem kell bejegyezni. A részvénytársaság elnevezést az MNB cégnevében nem kell
feltüntetni.
 (3) Az MNB alapító okiratát a részvényes állapítja meg, amelyet be kell mutatni az Országgyűlésnek.
 (4) Az MNB részvényei az állam tulajdonában vannak. Az államot mint részvényest az államháztartásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) képviseli.
 (5) Az MNB jegyzett tőkéje 10 000 000 000 ft, azaz tízmilliárd forint.
6. § (1) A részvényes részvényesi határozattal dönt:
a) az alapító okirat megállapításáról és módosításáról,
b) a könyvvizsgáló megbízásáról és visszahívásáról és
c) a könyvvizsgáló díjazásának megállapításáról.
(2) A részvényest az igazgatóság a 12. § (4) bekezdés b) pontja alapján megállapított, könyvvizsgálói záradékkal ellátott
számviteli beszámolóról – annak megküldésével – tájékoztatja.
7. § A gazdasági társaságokról szóló törvény (a továbbiakban: Gt.) rendelkezéseit az MNB tekintetében az e törvényben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
4. Az MNB szervei 8. § Az MNB szervei:
a) a Monetáris Tanács,
b) a Pénzügyi Stabilitási Tanács,
c) az igazgatóság és
d) a felügyelőbizottság.
5. A Monetáris Tanács 9. § (1) Az e §-ban meghatározott feladatok tekintetében az MNB legfőbb döntéshozó szerve a Monetáris Tanács.
A Monetáris Tanács hatáskörébe tartozik:
a) a 4. § (1)–(4) és (6) bekezdésében meghatározott feladatokkal kapcsolatos stratégiai döntés,
b) az a) pontban foglalt hatáskör keretében a 20. § (1) bekezdése szerinti döntés,
c) az a) pontban foglalt hatáskör keretében a 22. § (2) bekezdésében meghatározott feladatokkal kapcsolatos
döntés,
d) a  4.  § (5) és (7)–(9)  bekezdésében meghatározott feladatokkal kapcsolatban azon stratégiai keretek
meghatározása, amely keretek között a Pénzügyi Stabilitási Tanács döntést hoz,
e) az ügyrendjének megállapítása, továbbá
f ) döntés minden olyan további kérdésben, amit törvény a Monetáris Tanács kizárólagos hatáskörébe utal.
(2) A Monetáris Tanács szükség esetén bármikor összehívható, de havonta legalább egy alkalommal ülésezik.
 (3) A  Monetáris Tanács legalább öt-, legfeljebb kilenctagú testület. A  Monetáris Tanács (4)  bekezdés a) és b)  pontja
szerinti tagjai számának összege nem érheti el a (4) bekezdés c) pontja szerinti tagjainak számát, és a (4) bekezdés
c)  pontja szerinti tagok száma nem érheti el a  (4)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti tagok száma összegének
kétszeresét. A Monetáris Tanács tagjai megbízatásuk időtartama alatt munkaviszonyban állnak az MNB-vel.
(4) A Monetáris Tanács tagjai:
a) az MNB elnöke, mint a Monetáris Tanács elnöke,
b) az MNB alelnökei és
c) a további tagok, akiket hat évre az Országgyűlés választ.
(5) A Monetáris Tanács tagjává az a magyar állampolgár nevezhető ki, illetve választható, aki monetáris, pénzügyi vagy
a  hitelintézeti tevékenységgel kapcsolatos kérdésekben kiemelkedő elméleti és gyakorlati szakmai ismeretekkel
rendelkezik.
(6) A  Monetáris Tanács tagjának javasolt személyt az  Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottsága
meghallgatja.
(7) A Monetáris Tanács (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagja a hivatalba lépés alkalmával a köztársasági elnök előtt,
(4) bekezdés c) pont szerinti tagja az Országgyűlés előtt esküt tesz.
(8) A Monetáris Tanács (4) bekezdés c) pontja szerinti tagjának megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) lemondással,
c) felmentéssel vagy
d) halállal.
(9) A lemondást írásban kell közölni a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagnak a köztársasági elnökkel, a (4) bekezdés
c)  pontja szerinti tagnak az  Országgyűlés elnökével. A  Monetáris Tanács tagjának megbízatása lemondása esetén
a  lemondó nyilatkozatban megjelölt, a  lemondó nyilatkozat megtételét követő időpontban, ennek hiányában
a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagnak a lemondó nyilatkozat köztársasági elnök általi, a (4) bekezdés c) pont
szerinti tagnak az Országgyűlés elnöke általi kézhezvételével szűnik meg. A Monetáris Tanács tagja lemondásának
érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges.
(10) A Monetáris Tanács (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagjait a köztársasági elnök, (4) bekezdés c) pontja szerinti
tagjait az Országgyűlés kizárólag az Alapokmány 14.2. cikkében meghatározott okokból mentheti fel.
(11) A  (4)  bekezdés c)  pontja szerinti tagok választására és felmentésére az  Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős
állandó bizottsága tesz javaslatot az Országgyűlés számára.
(12) A (11) bekezdés szerinti felmentési javaslatot a Monetáris Tanács érintett tagja részére meg kell küldeni, aki a munka
törvénykönyvéről szóló törvény (a  továbbiakban: Mt.) szabályai szerint közigazgatási és munkaügyi bírósághoz
fordulhat. Az  Mt. szabályai szerinti bírósághoz fordulás joga nem érinti az  Európai Unió Bíróságához fordulásnak
az Alapokmány 14.2. cikkében meghatározott jogát.
(13) A  (11)  bekezdés szerinti felmentésre irányuló javaslat a  bírósághoz fordulási határidő lejártát vagy – bírósághoz
fordulás esetén – a  bíróság az  Alapokmány 14.2.  cikkében meghatározott felmentési feltételek fennállását
megállapító döntésének jogerőre emelkedését követően terjeszthető a  (4)  bekezdés b)  pontja szerinti tagok
esetében a köztársasági elnök, a (4) bekezdés c) pontja szerinti tagok esetében az Országgyűlés elé.
(14) A  Monetáris Tanács évente az  első ülésen a  jelenlevők egyszerű szótöbbségével az  MNB alelnökei közül
megválasztja a  Monetáris Tanács elnökhelyettesét. Az  elnökhelyettes megbízatásának megszűnése esetén
a Monetáris Tanács a soron következő ülésén új elnökhelyettest választ.
(15) A Monetáris Tanács határozatképes, ha tagjainak többsége jelen van. A Monetáris Tanács határozatait a  jelenlévők
egyszerű szótöbbségével hozza, szavazategyenlőség esetén a  Monetáris Tanács elnökének, illetve az  elnök
akadályoztatása esetén elnökhelyettesének szavazata dönt.
(16) A Monetáris Tanács álláspontját a Monetáris Tanács elnöke vagy – akadályoztatása esetén – elnökhelyettese jogosult
nyilvánosságra hozni.
6. Az MNB elnöke 10. § (1) Az MNB élén elnök áll.
 (2) Az  MNB elnökének személyére a  miniszterelnök tesz javaslatot a  köztársasági elnök számára. Az  MNB elnök
megbízatása hat évre szól. Egy személy legfeljebb két alkalommal lehet az MNB elnöke.
 (3) A 9. § (5)–(10) bekezdését az MNB elnöke tekintetében is alkalmazni kell.
 (4) Az MNB elnökét a 9. § (10) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök
menti fel.
 (5) A  miniszterelnök (4)  bekezdés szerinti felmentési javaslatát az  MNB elnöke részére meg kell küldeni, aki az
Mt. szabályai szerint közigazgatási és munkaügyi bírósághoz fordulhat. Az Mt. szabályai szerinti bírósághoz fordulás
joga nem érinti az Európai Unió Bíróságához fordulásnak az Alapokmány 14.2. cikkében meghatározott jogát.
(6) A felmentésre irányuló javaslat a bírósághoz fordulási határidő lejártát vagy – bírósághoz fordulás esetén – a bíróság
az  Alapokmány 14.2.  cikkében meghatározott felmentési feltételek fennállását megállapító döntésének jogerőre
emelkedését követően terjeszthető a köztársasági elnök elé.
(7) A köztársasági elnöknek az MNB elnökének kinevezésére és felmentésére vonatkozó döntéséhez a miniszterelnök
ellenjegyzése szükséges.
(8) Rendelet kiadása kivételével az MNB elnökét akadályoztatása esetén a Monetáris Tanács elnökhelyettese helyettesíti.
7. Az MNB alelnökei 11. § (1) Az MNB legalább kettő, legfeljebb három alelnökkel rendelkezik. Az MNB alelnökeinek személyére a miniszterelnök
tesz javaslatot a köztársasági elnök számára.
(2) A  9.  § (5)–(10), (12) és (13)  bekezdéseit az  MNB alelnökei tekintetében is alkalmazni kell, azzal, hogy az  MNB
alelnökeinek felmentésére az MNB elnökének előterjesztésére a miniszterelnök tesz javaslatot.
(3) A köztársasági elnöknek az MNB alelnökeinek kinevezésére és felmentésére vonatkozó döntéséhez a miniszterelnök
ellenjegyzése szükséges.
8. Az igazgatóság 12. § (1) Az igazgatóság felelős a 4. § (1)–(4) és (6) bekezdésben meghatározott feladatkör tekintetében a Monetáris Tanács
és a 4. § (5) és (7)–(9) bekezdésben meghatározott feladatkör tekintetében a Pénzügyi Stabilitási Tanács döntéseinek
végrehajtásáért, valamint az MNB működésének irányításáért.
(2) Az igazgatóság tagjai:
a) az MNB elnöke mint az igazgatóság elnöke és
b) az MNB alelnökei.
(3) Az igazgatóság nevében az elnök jár el.
 (4) Az igazgatóság hatáskörébe tartozik:
a) a Monetáris Tanács és a Pénzügyi Stabilitási Tanács által hozott döntések végrehajtásának irányítása,
b) az MNB számviteli beszámolójának megállapítása, az osztalék fizetéséről való döntés meghozatala, továbbá
az  üzletvezetésről és az  MNB vagyoni helyzetéről szóló, a  részvényesnek küldendő jelentés tervezetének
jóváhagyása,
c) az MNB szervezetével és belső irányításával összefüggő kérdések jóváhagyása,
d) az  MNB működésével, illetve feladatainak ellátásával kapcsolatos szakmai tervek és programok – ideértve
a fejlesztési és működési költségtervet is – jóváhagyása,
e) a  felügyelőbizottság hatáskörébe nem tartozó feladatok tekintetében az  MNB belső ellenőrzési
szervezetének irányítása, valamint a belső ellenőrzés tapasztalatainak és tervének megtárgyalása,
f ) a  munkaviszonyból származó jogokkal és kötelezettségekkel, ezek gyakorlásának, illetve teljesítésének
módjával, az ezzel kapcsolatos eljárás rendjével összefüggő kollektív szerződés-módosítás és
g) a 159. §-ban foglaltakkal kapcsolatos döntések meghozatala.
(5) A  Monetáris Tanács bármely, a  hatáskörébe tartozó kérdés eldöntésére felhatalmazhatja az  igazgatóságot.
Az  így meghozott döntéseivel kapcsolatban az  igazgatóság beszámol a  Monetáris Tanácsnak. Az  MNB elnöke
a  (4)  bekezdésben meghatározottakon túl bármely, a  hatáskörébe tartozó kérdést döntésre az  igazgatóság elé
terjeszthet.
(6) Az  igazgatóság határozatait a  jelenlévők egyszerű többségével hozza. Szavazategyenlőség esetén az  elnök,
akadályoztatása esetén az  elnök által kijelölt igazgatósági tag szavazata dönt. Az  igazgatóság határozatképes, ha
tagjai közül legalább ketten jelen vannak.
9. A Pénzügyi Stabilitási Tanács 13. § (1) A Pénzügyi Stabilitási Tanács hatáskörébe tartozik a Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai keretek között
a 4. § (5) és (7)–(9) bekezdésében meghatározott feladatokkal kapcsolatos döntéshozatal.
(2) A Pénzügyi Stabilitási Tanács az (1) bekezdés szerinti hatáskörében
a) a pénzügyi közvetítőrendszer egészének stabilitása érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri a pénzügyi
közvetítőrendszer egészének, illetve a pénzügyi piacoknak a stabilitását,
b) számba veszi a pénzügyi közvetítőrendszer egészét veszélyeztető kockázati tényezőket,
c) elemzi azokat az  intézmény- vagy terméktípushoz, ezek gyors elterjedéséhez kapcsolódó kockázatokat,
amelyek veszélyt jelenthetnek a pénzügyi közvetítőrendszer egészére nézve,
d) nyomon követi a  nemzetközi és az  európai piacokon zajló fejleményeket és a  pénzügyi közvetítőrendszer
egészének stabilitását veszélyeztető kockázatokat, és a  Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai
keretek között dönt a szükséges intézkedésekről,
e) megtárgyalja a  pénzügyi közvetítőrendszer egészét érintő stratégiai, szabályozási, kockázati, kérdéseket és
szükség esetén állást foglal,
f ) a  pénzügyi közvetítőrendszer egészének stabilitását fenyegető helyzetben értékeli a  rendszerkockázatokat,
dönt az azok csökkentése vagy megszüntetése érdekében szükséges intézkedésekről,
g) szükség szerint napirendre tűzi az  Európai Rendszerkockázati Testületnek a  pénzügyi közvetítőrendszer
egészének szempontjából releváns ajánlásait, állásfoglalásait, kockázati figyelmeztetéseit,
h) szükség szerint megtárgyalja az  Európai felügyeleti Hatóságok által kiadott ajánlásokat, határozatokat,
ideértve az  európai pénzügyi rendszer stabilitásának komoly veszélyeztetettsége esetén a  nemzeti
felügyeleti hatóságoknak címzett, egyedi intézkedések megtételére felszólító határozatokat is, valamint állást
foglalt az azokból származó feladatokról,
i) az  MNB jogalkalmazási gyakorlatának alapjait ismertető, a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá
tartozó személyekre és szervezetekre nézve kötelező erővel nem rendelkező ajánlást ad ki,
j) évente meghatározza az MNB ellenőrzési tevékenységének kiemelt célterületeit és
k) döntést hoz a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek, valamint
tevékenységek feletti 4. § (9) bekezdése szerinti felügyelet gyakorlásával kapcsolatos hatósági eljárásokban.
 (3) A Pénzügyi Stabilitási Tanács döntéseiről rendszeresen beszámol a Monetáris Tanácsnak.
 (4) A Pénzügyi Stabilitási Tanács legalább három, legfeljebb tíztagú testület.
 (5) A Pénzügyi Stabilitási Tanács tagjai:
a) elnökként az MNB elnöke,
b) a 4. § (7)–(9) bekezdésében meghatározott feladatot felügyelő alelnökök,
c) az MNB elnöke által kijelölt vezetők,
(6) A Pénzügyi Stabilitási Tanács szükség szerint, de legalább kéthavonta ülésezik.
 (7) A Pénzügyi Stabilitási Tanács ülését az elnök hívja össze, vezeti le és tesz javaslatot annak napirendjére.
 (8) A Pénzügyi Stabilitási Tanács ülésén a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter képviselője,
valamint az MNB elnöke által felkért külső meghívottak tárgyalási joggal vesznek részt.
 (9) A  Pénzügyi Stabilitási Tanács határozatképes, ha tagjainak többsége jelen van. A  Pénzügyi Stabilitási Tanács
határozatait a jelenlévők egyszerű szótöbbségével hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 (10) A Pénzügyi Stabilitási Tanács döntését a Pénzügyi Stabilitási Tanács elnöke írja alá, aki az aláírási jogát – a Pénzügyi
Stabilitási Tanács által meghatározott keretek között – más személyre ruházhatja át.
10. A felügyelőbizottság 14. § (1) A felügyelőbizottság az MNB folyamatos tulajdonosi ellenőrzésének szerve.
 (2) Az  MNB belső ellenőrzési szervezete – a  (3)  bekezdésben foglalt korlátozással – a  felügyelőbizottság,
a  felügyelőbizottság hatáskörébe nem tartozó feladatok tekintetében az  igazgatóság irányítása alá tartozik.
Amennyiben az  igazgatóság az  irányítási jogkörének gyakorlása során olyan vizsgálati megállapításról szerez
tudomást, amely a  felügyelőbizottság hatáskörébe tartozik, akkor erről a  megállapításról haladéktalanul
tájékoztatást ad a felügyelőbizottságnak.
(3) A  felügyelőbizottság ellenőrzési hatásköre nem terjed ki a  4.  § (1)–(9)  bekezdésében meghatározott feladatokra,
illetve azoknak az MNB eredményére gyakorolt hatására. A felügyelőbizottság a Gt.-ben a számvitelről szóló törvény
szerinti beszámolóval összefüggésben előírt jelentését ezen korlátozásoknak megfelelően készíti el.
(4) A felügyelőbizottság tagjai:
a) az Országgyűlés által választott elnöke,
b) az Országgyűlés által választott további három tag,
c) a miniszter képviselője és
d) a miniszter által megbízott szakértő.
(5) A felügyelőbizottság elnökét az Országgyűlés kormánypárti képviselőcsoportjai jelölik.
 (6) Az  országgyűlési képviselőcsoportok jelöltjeinek (4)  bekezdés b)  pontja szerinti taggá történő megválasztásáról
az Országgyűlés egyszerre, egy csoportban szavaz.
 (7) felügyelőbizottsági tagnak hitelintézeti, pénzügyi, illetve számviteli kérdésekben kiemelkedő szakmai ismeretekkel
rendelkező, valamint az országgyűlési képviselők választásán választható magyar állampolgárt lehet jelölni.
 (8) A felügyelőbizottság tagjainak megbízatása az Országgyűlés megbízatásának időtartamára szól, és az Országgyűlés
megbízatásának megszűnéséig tart.
 (9) A felügyelőbizottsági tagot az őt megválasztó Országgyűlés, illetve az őt megbízó miniszter hívhatja vissza.
 (10) A  felügyelőbizottsági tag az  őt megválasztó Országgyűlésnek, illetve az  őt megbízó miniszternek tájékoztatási
kötelezettséggel tartozik. 11. Könyvvizsgáló 15. § Az  MNB könyvvizsgálója legfeljebb öt évre kaphat megbízást. A  megbízás lejártát követően 5 éven belül
a könyvvizsgálónak az MNB könyvvizsgálói feladatának ellátására újabb megbízás nem adható .
MÁSOdIK RÉSZ
AZ MNB fELAdATAIRA VONATKOZÓ RÉSZLETES SZABÁLYOK
III. FeJezet
Az MNB egyes ALApvető FeLAdAtAI 12. A monetáris politika
16. § Az  MNB a  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott elsődleges célja szolgálatában a  18.  §-ban foglalt eszközökkel
befolyásolja a pénz- és hitelkínálatot, valamint a pénz- és hitelkeresletet.
17. § Az  MNB monetáris politikáját, valamint e  politika érvényesítésének eszközeit e  törvény keretei között önállóan
alakítja ki.
18. § Monetáris politikájának eszközeként az MNB:
a) számlavezetési tevékenységével összefüggésben betétet fogad el és megfelelő biztosíték ellenében hitelt
nyújt a 146. §-ban foglalt korlátozással,
b) nyíltpiaci műveletek és visszavásárlási megállapodások keretében értékpapírokat vásárol, ad el és közvetít
az azonnali és származtatott piacokon,
c) saját értékpapírokat bocsát ki,
d) árfolyamokat és kamatokat befolyásol és határoz meg,
e) értékpapírokat számítol le (visszleszámítol),
f ) szabályozza a kötelező tartalékot és
g) egyéb jegybanki eszközöket alkalmaz.
13. Kötelező jegybanki tartalék 19. § (1) Az  MNB elnöke rendeletében előírhatja, hogy a  pénzügyi intézmények és a  befektetési vállalkozások idegen
forrásaik, egyes eszközeik és mérlegen kívüli tételeik meghatározott arányában (a  továbbiakban: tartalékráta)
tartalékot helyezzenek el az MNB-nél.
(2) Az  MNB a  pénzügyi intézmények és a  befektetési vállalkozások különböző típusú forrásaira, egyes eszközeire
és mérlegen kívüli tételeire, ezek eltérő jellemzői alapján is eltérő mértékű tartalékrátát írhat elő. A  tartalékalap
egyes elemeire, különböző jellemzőik alapján, több tartalékráta-mérték is vonatkozhat, ez  esetben a  vonatkozó
tartalékráta-mértékeket össze kell adni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények által elhelyezett kötelező tartalékok után az MNB kamatot fizethet.
A kamatok a tartalékráta különböző típusú elemei, valamint ezek eltérő jellemzői szerint eltérő mértékűek lehetnek.
20. § (1) A  tartalékráta mértékéről és a  tartalék után fizetendő kamat mértékéről a Monetáris Tanács dönt. Az MNB elnöke
a tartalékráta mértékét és a tartalék után fizetendő kamat mértékét rendeletében állapítja meg.
(2) Az MNB elnöke rendeletben szabályozza a tartalék kiszámítására, képzésének és elhelyezésének módjára, valamint
a teljesítés elmaradása esetén alkalmazandó intézkedésekre vonatkozó előírásokat.
14. Jegybanki alapkamat 21. § Az MNB irányadó kamatként jegybanki alapkamatot állapít meg. Az alapkamat mértékéről a Monetáris Tanács dönt.
Az MNB elnöke az alapkamat mértékét rendeletében állapítja meg.
15. Árfolyamok 22. § (1) Az  MNB külföldi pénznemek forintra és forintnak külföldi pénznemekre való átszámítására vonatkozó hivatalos
árfolyamokat jegyez és hoz nyilvánosságra.
(2) Az  árfolyamrendszerről és annak valamennyi jellemzőjéről a  Kormány az  MNB-vel egyetértésben dönt.
Az  árfolyamrendszert érintő változtatások nem veszélyeztethetik az  MNB árstabilitás elérésével és fenntartásával
kapcsolatos elsődleges célját.
(3) Az  MNB a  (2)  bekezdésben előírt módon kialakított árfolyamrendszer keretei között szükség és lehetőség szerint
védi és befolyásolja az árfolyamokat a belföldi és a külföldi devizapiacokon.
(4) Az árfolyam-politikát a Kormány és az MNB az Európai Unió tagállamai közös érdekű ügyeként kezeli.
16. Pénzkibocsátás 23. § (1) A  bankjegyek és érmék kibocsátását, címletét és külső jegyeit, valamint bevonását az  MNB elnöke rendeletben
hirdeti ki. Az  MNB elnökének rendeletében megjelölt határnappal a  forgalomból bevont bankjegyek és érmék
elveszítik törvényes fizetőeszköz-jellegüket.
(2) Az  MNB által kibocsátott bankjegyeket és érméket azok bevonásáig magyar hivatalos pénznemben teljesítendő
fizetésnél névértéken kell elfogadni.
(3) Az  MNB a  forgalomból általa bevont, törvényes fizetőeszköznek már nem minősülő bankjegyeket a  bevonás
határnapjától számított 20 évig, az érméket a bevonás határnapjától számított 5 évig névértéken magyar törvényes
fizetőeszközre váltja. A  hitelintézet és a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény (a  továbbiakban:
posta) a  forgalomból az  MNB által bevont, törvényes fizetőeszköznek már nem minősülő bankjegyeket
a bevonás határnapjától számított 3 évig, az érméket a bevonás határnapjától számított 1 évig magyar törvényes
fizetőeszközre átváltja.
(4) Készpénzben teljesített fizetés esetén – ideértve a fizetési számlára történő készpénzbefizetést is – 50 darabnál több
érme elfogadására a hitelintézet és a posta köteles.
(5) A feltehetően hamis (a továbbiakban: hamisgyanús) bankjegy és érme semmilyen jogcímen nem fogadható el, ide
nem értve a 24. § (3) bekezdésében foglaltakat.
(6) A nehezen felismerhető, valamint a sérült bankjegyet és érmét fizetési művelet során elfogadni nem kötelező.
 (7) Az  MNB a  nehezen felismerhető, valamint a  sérült bankjegyet és érmét – a  (8)  bekezdésben meghatározottak
szerint – törvényes fizetőeszközre névértéken költségmentesen átváltja. Az  MNB e  kötelezettsége ellátásához
közreműködőt vehet igénybe.
(8) Az MNB a hiányos, sérült bankjegyet akkor váltja át, ha a bankjegynek több mint 50%-át bemutatják. Az MNB térítés
nélkül bevonja a forgalomból, és megsemmisíti azokat a hiányos sérült bankjegyeket, amelyek felülete nem haladja
meg az 50%-ot. A hitelintézet és a posta azokat a hiányos sérült bankjegyeket, amelyek felülete nem haladja meg
az 50%-ot, az ügyféltől térítésmentesen átveszi, és az MNB-nek továbbítja bevonás és megsemmisítés céljából.
(9) A  pénz jogellenes eltulajdonításának megelőzésére használt biztonsági eszközök működésbe hozatala miatt
sérült bankjegyekkel kapcsolatban, amennyiben bűncselekmény gyanúja merül fel, akkor a  bűnüldöző szervek
vizsgálatának lezárultáig az  MNB, a  hitelintézet és a  posta visszatarthatja a  bankjegyek ellenértékének térítését
és jogosult a  pénz jogellenes eltulajdonításának megelőzésére használt biztonsági eszközök működésbe
hozatala miatt sérült bankjegyek természetes személy befizetőjének (birtokosának) személyes adatait (családi
és utónév, lakcím, azonosító okmány megnevezése és száma) kezelni, és ennek keretében az  említett adatokat
a  büntetőeljárást lefolytató, illetve bűnüldözési feladatokat ellátó szervek részére továbbítani. Az  MNB a  pénz
jogellenes eltulajdonításának megelőzésére használt biztonsági eszközök működésbe hozatala miatt sérült
bankjegyek törvényes fizetőeszközre való átváltásáért díjat számíthat fel, kivéve, ha az  átváltást kezdeményező
személy – az  eljáró hatóság által kiállított dokumentummal – igazolja, hogy a  sérülés rablás vagy lopás miatt
következett be.
(10) Megsemmisült bankjegy vagy érme ellenértékét az  MNB nem téríti meg. Bankjegy vagy érme tekintetében
megsemmisítési eljárás nem indítható. A  nehezen felismerhető, valamint a  sérült törvényes fizetőeszköznek
minősülő érme – ide nem értve az  MNB által kibocsátott emlékérmét –, továbbá az  MNB által már bevont érme
alapanyagként való értékesítésének, illetve az  ezen érmékből nyert alapanyagok értékesítésének kizárólagos joga
az MNB-t illeti meg, azzal, hogy az értékesítés piaci feltételek mellett történik.
(11) Az  MNB elnöke az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott, a  készpénzforgalmazás feltételeit szabályozó
rendeletében határozza meg
a) az érme más címletű érmére vagy bankjegyre, továbbá a bankjegy más címletű bankjegyre vagy érmére való
átváltásának szabályait, ideértve az átváltásra kötelezettek körét és a díjazás feltételeit is,
b) a  forgalomból bevont, a  nehezen felismerhető, valamint a  sérült bankjegyek és érmék törvényes
fizetőeszközre való átváltásának szabályait, ideértve a díjazás feltételeit is.
24. § (1) Az  MNB ellátja a  magyar és a  külföldi törvényes fizetőeszközök hamisítás elleni védelmével kapcsolatban
a hatáskörébe tartozó technikai és egyéb feladatokat, így különösen a készpénzszakértői, oktatási, adatszolgáltatási
és tájékoztatási feladatokat. Ennek keretében, az  MNB az  eurobankjegyek és -érmék hamisítás elleni védelme
érdekében ellátja
a) a  hamispénz-figyelő rendszerhez (CMS) való csatlakozás egyes feltételeiről szóló, 2001. november 8-i
EKB/2001/11 európai központi banki határozat szerinti nemzeti készpénzszakértői központi,
b) az  euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001.
június 28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet (a  továbbiakban: Tanácsi rendelet) 3.  cikk (1)  bekezdésében
az eurobankjegyekre és -érmékre vonatkozóan meghatározott,
c) a Tanácsi rendelet 4. cikk (1)–(3) bekezdése szerinti nemzeti bankjegy szakértői központi, valamint
d) a Tanácsi rendelet 5. cikk (1)–(3) bekezdése szerinti nemzeti érmeszakértői központi
feladatokat.
(2) Az  MNB készpénzszakértői feladatai ellátása során, a  szakértői vizsgálat alapján hamisnak minősített
fizetőeszközökkel összefüggésben indított büntetőeljárásban történő felhasználás céljából – az adott büntetőeljárás
jogerős befejezéséig – jogosult a hamisgyanús fizetőeszközök természetes személy befizetőjének vagy birtokosának
családi és utónevét, lakcímét, azonosító okmányának megnevezését és számát kezelni, és ennek keretében
az említett adatokat a pénzhamisítási ügyekben a büntetőeljárás lefolytatására jogosult szervek részére továbbítani.
Ha az  MNB vagy a  (3)  bekezdés szerinti szervezet azt állapítja meg, hogy a  fizetőeszköz nem hamis, az  MNB
a tudomására jutott személyes adatokat a készpénzszakértői vizsgálat lezárását követően haladéktalanul törli.
(3) A  hamisgyanús magyar és külföldi fizetőeszközöket – ideértve az  euróban denominált fizetőeszközt is – szakértői
vizsgálat céljából az  MNB részére meg kell küldeni, vagy az  MNB által végzett szakértői vizsgálatra történő
továbbítás céljából az MNB elnökének rendeletében meghatározott szervezet részére át kell adni.
(4) A hamis magyar és külföldi fizetőeszközökért – ideértve az euróban denominált fizetőeszközt is – nem jár térítés.
 (5) Az  MNB elnökének rendeletében meghatározott, a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény
szerinti pénzforgalmi, pénzváltási és pénzfeldolgozási szolgáltatást, továbbá a  postai szolgáltatásokról szóló
törvény szerinti nemzetközi postautalvány-szolgáltatást nyújtó szervezet köteles az általa fellelt, feltehetően hamis
magyar és külföldi fizetőeszközöket – ideértve az euróban denominált fizetőeszközt is – az MNB-nek megküldeni,
valamint a  fellelés körülményeiről az  MNB elnökének rendeletében előírt módon és tartalommal az  MNB részére
adatszolgáltatást teljesíteni.
(6) Az  (5)  bekezdés szerint teljesített adatszolgáltatás során az  MNB elnökének rendeletében meghatározott,
a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996.  évi CXII.  törvény (a  továbbiakban: Hpt.) szerinti
pénzforgalmi, pénzváltási és pénzfeldolgozási szolgáltatást, továbbá a postai szolgáltatásokról szóló törvény szerinti
nemzetközi postautalvány-szolgáltatást nyújtó szervezet a  (2)  bekezdés szerinti személyes adatokat is továbbítja
az  MNB részére. Az  MNB az  ily módon tudomására jutott személyes adatokat a  (2)  bekezdésben meghatározott
célból, az ott meghatározott időpontig kezelheti.
25. § Az MNB a bankjegy- és érme-előállítás költségeit ráfordításai között számolja el.
26. § (1) forgalomban lévő törvényes fizetőeszközről, valamint az MNB által forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre
átváltható bankjegyről és érméről utánzatot készíteni vagy készíttetni bármely célra csak az  MNB elnökének
rendeletében meghatározottak szerint lehet. Az  utánzatok előállítása, nyilvántartása, őrzése és megsemmisítése
tekintetében az MNB elnökének rendeletében meghatározottak szerint kell eljárni.
(2) Az  euróutánzatokra – ideértve az  euróérmékhez hasonló érmeket és zsetonokat is – vonatkozó előírásokat
a  szankciókra vonatkozó szabályok kivételével az  euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló, 2004.
december 6-i 2182/2004/EK tanácsi rendelet előírásainak figyelembevételével az  MNB elnökének rendelete
határozza meg.
17. Pénzforgalom és felvigyázás 27. § (1) A  fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény szerinti
fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszereket az MNB jelöli ki.
(2) Az MNB elnöke a 171. § (2) bekezdésében meghatározott körben szabályozza a fizetési megbízások lebonyolítását.
28. § (1) Az  MNB engedélye szükséges a  fizetési rendszer működtetését végző szervezet üzletszabályzatának,
szabályzatainak és ezek módosításának hatálybalépéséhez.
(2) Az  MNB az  (1)  bekezdés szerinti engedélyt akkor adja meg, ha az  üzletszabályzat, illetve szabályzat megfelel
az  MNB elnöke által e  törvény felhatalmazása alapján kiadott, a  fizetési rendszer működtetését végző szervezet
üzletszabályzatának, szabályzatainak tartalmi és formai követelményeiről szóló rendeletében foglaltaknak.
(3) A fizetési rendszer működtetését végző szervezet az MNB által engedélyezett üzletszabályzatát vagy üzletszabályzat
módosítását legkésőbb az  MNB engedélyének hatálybalépése napján, egységes szerkezetben a  honlapján
közzéteszi.
(4) Az MNB 4. § (5) bekezdés szerinti feladatkörében eljárva ellátja a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi
szerződő felekről és a  kereskedési adattárakról szóló 2012. július 4-ei 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a továbbiakban: 648/2012/EU rendelet) végrehajtásából eredő feladatokat.
29. § Az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet
módosításáról szóló 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban:
a  260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 10.  cikke szerinti illetékes hatóságként az  MNB látja el
a 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásából eredő feladatokat.
18. Jegybanki információs rendszer 30. § (1) A  4.  § (1)–(9)  bekezdésében meghatározott feladatai ellátásához – ideértve a  monetáris, a  fizetési mérleg és
a kapcsolódó állományi, az értékpapír, a pénzügyi számla, a pénzforgalmi, a fizetési rendszer, a pénzügyi stabilitási,
a  makroprudenciális és a  pénzügyi közvetítő rendszerre vonatkozó statisztikák összeállítását – az  MNB jegybanki
információs rendszert működtet. A jegybanki információs rendszerhez a jogszabályban meghatározott szervezetek
és természetes személyek az MNB elnöke rendeletében vagy az MNB-nek a 48. § (3) bekezdése alapján, felügyeleti
jogkörben meghozott hatósági határozatában előírt információkat kötelesek szolgáltatni.
(2) Az  MNB a  4.  § (6)  bekezdésében meghatározott feladatai ellátásához a  jegybanki információs rendszer részeként
statisztikai rendszert működtet, amelyhez jogosult a  hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szervtől
a  rendelkezésre álló, személyes adatnak nem minősülő adatokat egyedi azonosításra alkalmas módon is átvenni.
Az így átadott egyedi statisztikai adatok kizárólag statisztikai célokra használhatók, azokat a jegybanki információs
rendszer egyéb adataitól elkülönülten kell kezelni. A  jegybanki információs rendszer részét képező statisztikai
adatok kezelése során az  MNB megtesz minden olyan szabályozási, technikai és szervezeti intézkedést, amely
az egyedi statisztikai adatok fizikai és logikai védelmének biztosítása érdekében szükséges. A jegybanki információs
rendszer részeként működtetett statisztikai információs rendszer szakmai tartalmát és módszertanát az  MNB
– a miniszter véleményét kikérve – a Központi Statisztikai Hivatallal egyetértésben alakítja ki.
(3) Az  MNB nyilvánosságra hozza a  jegybanki információs rendszerben rendelkezésre álló információk alapján
a  hitelintézeti rendszer működésére és az  ország pénzügyi helyzetére vonatkozó információkat, és ezek részletes
adatait az  Országgyűlés, a  Kormány és a  központi államigazgatási szervek felhívására rendelkezésükre bocsátja.
Az  MNB a  jegybanki információs rendszerben rendelkezésre álló adatokat a  Központi Statisztikai Hivatal részére,
e szerv kérése alapján statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon átadja.
(4) Az  adatokat csak olyan formában lehet nyilvánosságra hozni, hogy azokból – jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában – az egyedi adatszolgáltatókra vonatkozó információk ne legyenek megállapíthatók.
(5) Az  MNB elnöke a  jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk köréről, a  szolgáltatás
módjáról és határidejéről szóló rendeletében – az  MNB alapvető feladatainak ellátásához szükséges kutatási,
elemzési, döntés-előkészítési tevékenységek elvégzése érdekében – előírhatja, hogy a  hitelintézetekről és
a  pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény, a  tőkepiacról szóló törvény (a  továbbiakban: Tpt.), a  befektetési
vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól
szóló törvény (a  továbbiakban: Bszt.) hatálya alá tartozó szervezetek, az  állami adóhatóság, a  nyugdíjbiztosítási
igazgatási szerv, az  egészségbiztosítási szerv, a  Központi Statisztikai Hivatal, a  cégbíróság, továbbá a  központi
költségvetésből finanszírozott családtámogatási és fogyatékossági, szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi
és közoktatási ellátásokra és támogatásokra vonatkozóan a  kincstár a  jegybanki információs rendszerbe
történő információszolgáltatáshoz a  kezelésükben lévő személyes adatot, adótitkot, banktitkot, fizetési titkot,
értékpapírtitkot, biztosítási titkot, pénztártitkot és egyedi statisztikai adatot visszafordíthatatlan módon úgy
módosítsák, hogy az  információkat ne lehessen az  érintettekkel kapcsolatba hozni, annak érdekében, hogy
a  szervezetre vonatkozó bizalmas vagy a  természetes személyre vonatkozó személyes jellegtől így megfosztott
információkat szolgáltassanak az  MNB részére. Az  MNB elnöke rendeletében kijelöli az  információkat szolgáltató
szervezeteket.
(6) Az MNB elnöke rendeletében úgy is előírhatja az (5) bekezdésben írt információk bizalmas vagy személyes jellegtől
való megfosztását, hogy az  információkat az MNB által egyedileg az (5) bekezdés alapján információszolgáltatásra
kötelezett rendelkezésére bocsátott kódképzési módszer alapján meghatározott anonim kapcsolati kóddal kell
átadni. Az MNB a kódképzési módszer rendelkezésre bocsátását követően és az információszolgáltatást megelőzően
a kódképzési módszert törli.
(7) Az MNB jogosult azonos kódképzési módszer alapján meghatározott anonim kapcsolati kóddal a (5) bekezdésben
írt információkat több szervezettől megkérni, és az így kapott információkat összekapcsolni. Az összekapcsolás nem
terjedhet ki olyan adatállományra, amely az MNB saját kezelésében van.
(8) Az  (5) és (6)  bekezdés alapján információszolgáltatásra kötelezett köteles megtagadni az  információk átadását,
ha az  adatokat nem lehetséges megfosztani azok bizalmas vagy személyes jellegétől. A  megtagadást és annak
indokát az  (5) és (6)  bekezdés alapján információszolgáltatásra kötelezett köteles az  MNB tudomására hozni
az információszolgáltatásra előírt határidőben.
(9) Az anonim kapcsolati kód képzésének módszerét és a kódképzés alapját az MNB úgy állapítja meg, hogy
a) a  kódképzés alapját nem képezik olyan szervezetet vagy természetes személyt azonosító adatok, amelyek
kezelésére az MNB jogosult, és
b) a kódképzés konkrét, egyedi módszere tartalmaz egyedi, véletlenszerűen megállapított elemet.
(10) Az  (5) és (6)  bekezdés szerinti információszolgáltatás során az  információt szolgáltató szervezet
az  információszolgáltatás előtt a  természetes személy lakcímére vonatkozó adatot úgy módosítja, hogy abból
az érintett lakóhelye a járási szintnél pontosabban ne legyen megállapítható.
(11) Az  MNB köteles az  információk (5) és (6)  bekezdés szerinti létrehozásával összefüggésben közvetlenül
felmerülő, indokolt költségeket – részletes költségkimutatás alapján – az  információt szolgáltató szervezeteknek
az információszolgáltatást követően megtéríteni.
(12) Az (5) és (6) bekezdés alapján információszolgáltatásra kötelezett a kódképzés módszerét nem módosíthatja, és azt
az anonim kapcsolati kód képzése után haladéktalanul, majd az anonim kapcsolati kódot az információszolgáltatást
követően haladéktalanul törli.
(13) Az  MNB az  összekapcsolást követően az  anonim kapcsolati kód és az  átvett adatok közötti kapcsolatot
helyreállíthatatlanul megszünteti és az anonim kapcsolati kódot törli.
(14) E § alkalmazásában anonim kapcsolati kód alatt az ugyanazon természetes személyre vagy szervezetre vonatkozó,
természetes személyt vagy szervezetet azonosító adatokból olyan, véletlenszerű elemet is tartalmazó módszerrel
képzett karaktersor értendő, amellyel ugyanazokból az  adatokból mindig ugyanaz a  karaktersor jön létre, de
amely eredményeképpen létrejött karaktersorból a  természetes személyt vagy szervezetet azonosító adatok nem
állíthatók helyre.
(15) A  (2)  bekezdés alkalmazásában statisztikai célú felhasználásnak minősül a  4.  § (6)  bekezdése szerinti statisztikai
tevékenység során a statisztikai eredmények, elemzések előállítása és statisztikai módszertan fejlesztése érdekében
történő felhasználás. Statisztikai eredmények a  gazdasági és társadalmi jelenségeket jellemző aggregált adatok,
mutatók.
Iv. FeJezet
A reNdszerKocKÁzAtoK FeLtÁrÁsÁvAL és KezeLéséveL KApcsoLAtos ALApvető FeLAdAtoK
19. A hitelkínálat figyelemmel kísérése 31. § (1) Az  MNB a  hitelkínálat kiegyensúlyozottságát érintő rendszerszintű kockázatok csökkentése vagy kialakulásának
megelőzése érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri a  Magyarországon hitel- és pénzkölcsönnyújtás
tevékenységet végző vállalkozások hitelezési aktivitását. Az MNB rendszeresen értékeli a hitelezési ciklus állapotát.
(2) Az  MNB figyelemmel kíséri továbbá a  Magyarországon székhellyel rendelkező vállalkozásoknak az  Európai Unió
másik tagállamában vagy harmadik országban végzett hitel- és pénzkölcsönnyújtási tevékenységét.
20. A túlzott hitelkiáramlás megakadályozását szolgáló intézkedések 32. § (1) Amennyiben a  hitelkiáramlásban olyan ingadozások következnek be, melyek következtében a  gazdasági
növekedés üteme jelentősen eltér a  hosszú távú trendtől, vagy ezek bekövetkezése valószínűsíthető, továbbá
amelyek következtében jelentős reálgazdasági veszteség valószínűsíthető, az MNB elnöke a Monetáris Tanács által
meghatározott stratégiai keretek között, a Pénzügyi Stabilitási Tanács döntése alapján a 171. § (1) bekezdés k) pont
ka)  alpontjában meghatározott felhatalmazás alapján eljárva a  túlzott hitelkiáramlás kockázatainak csökkentése
érdekében szükséges intézkedéseket határoz meg rendeletében.
(2) Az MNB elnöke az (1) bekezdés szerinti rendeletében
a) a Magyarország területén hitel és pénzkölcsön nyújtási tevékenység keretében természetes személlyel kötött
szerződések tekintetében
aa) az ingatlan-, illetve gépjármű hitelek és pénzügyi lízingügyletek maximális hitelfedezeti arányára,
ab) a jövedelemarányos törlesztőrészlet legfelső mértékére,
b) hitelintézetek és befektetési vállalkozások tekintetében a  lakóingatlanok és kereskedelmi ingatlanok
ágazatában jelentkező eszközbuborékok kezelését célzó kockázati súlyokra
vonatkozó szabályokat állapít meg.
 (3) Az  MNB elnöke a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti rendeletében a  külön jogszabályban meghatározott kockázati
súlyokat lakóingatlanok esetében 35 és 150% közötti sávban kereskedelmi ingatlanok esetében 50 és 150% közötti
sávban határozza meg, továbbá a  100 százaléknál alacsonyabb, kedvezményes kockázati súlyok alkalmazási
feltételeire szigorúbb vonatkozó szabályokat állapít meg.
21. Az anticiklikus tőkepuffer 33. § (1) Az  MNB elnöke a  Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai keretek között, a  Pénzügyi Stabilitási Tanács
döntése alapján a  171.  § (1)  bekezdés k)  pont kb)  alpontja alapján kibocsátott rendeletében szabályozza
az anticiklikus tőkepuffer képzésének feltételeit.
(2) Az  anticiklikus tőkepuffer olyan, a  Hpt. 76.  § (1)  bekezdése szerinti tőkekövetelményen felüli, elsődleges alapvető
tőkeelemekben a rendszerkockázatok által indokolt időtartamig teljesítendő tőkekövetelmény, amelynek nagyságát
az  MNB által meghatározott anticiklikus tőkepuffer-ráta és a  Hpt. 76.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
kockázattal súlyozott kitettség érték szorzata határozza meg, és amelyet konszolidált szinten kell a Magyarországon
székhellyel rendelkező hitelintézetnek és befektetési vállalkozásnak teljesítenie.
(3) Az  MNB elnöke a  Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai keretek között, a  Pénzügyi Stabilitási Tanács
döntése alapján az  anticiklikus tőkepuffer meghatározásához negyedévente irányadó tőkepuffer-rátát állapít
meg, a  hitelállomány bruttó hazai termékre vetített százalékos értékének hosszú távú trendtől vett eltérésére,
a  hitelállomány változására, a  hitelezési ciklus állapotára és a  túlzott hitelkiáramlás fennálló hatásaira tekintettel.
Az MNB az irányadó tőkepuffer-ráta meghatározásának alapjául szolgáló módszertant közleményben teszi közzé.
(4) Az  MNB elnöke az  (1)  bekezdés szerinti rendeletében az  irányadó tőkepuffer-ráta, valamint a  pénzügyi
közvetítőrendszer stabilitásához kapcsolódó bármely egyéb tényező figyelembe vételével meghatározza és
közzéteszi az anticiklikus tőkepuffer-ráta mértékét. Az MNB az anticiklikus tőkepuffer-ráta mértékét negyedévente
felülvizsgálja. Az  MNB a  rendelet kihirdetésével egyidőben honlapján közzéteszi az  anticiklikus tőkepuffer-ráta
mértéke meghatározásának indokait, a  megállapítás során figyelembe vett szempontokat, így különösen
a hitelciklus aktuális állapotát.
(5) Amennyiben az  anticiklikus tőkepuffer-ráta mértéke nő, az  MNB elnökének (1)  bekezdés szerinti rendeletét
lehetőség szerint annak hatályba lépése előtt 12 hónappal kell kihirdetni. Amennyiben az  anticiklikus tőkepuffer
képzésére az  MNB ennél rövidebb felkészülési időszakot határoz meg, akkor ennek indokait honlapján,
közleményben teszi közzé.
(6) Amennyiben az  anticiklikus tőkepuffer-ráta mértékének csökkentésére vagy elengedésére kerül sor, az  MNB
honlapján, közleményben teszi közzé azt az időtartamot, amely alatt várhatóan nem kerül sor anticiklikus tőkepuffer
ráta mértékének növelésére. Ez  a  közlemény nem köti az  MNB-t az  anticiklikus tőkepuffer ráta mértékének
felülvizsgálatában.
(7) Amennyiben a  (2)  bekezdésben meghatározott intézménynek az  Európai Unió másik tagállamában végzett
tevékenységének helye szerinti tagállam erre kijelölt hatósága az  anticiklikus tőkepuffer-ráta mértékét legfeljebb
2,5 százalék mértékben határozza meg, az  MNB elnöke az  (1)  bekezdés szerinti rendeletében kötelezi
a  (2)  bekezdésben meghatározott intézményt a  tevékenysége végzésének helye szerinti tagállam erre kijelölt
hatósága által megállapított anticiklikus tőkepuffer képzésére, az  adott tagállamban végzett tevékenységére
megállapított kockázattal súlyozott kitettség-értékre vetítve.
(8) Amennyiben a  (2)  bekezdésben meghatározott intézménynek az  Európai Unió másik tagállamában végzett
tevékenységének helye szerinti tagállam erre kijelölt hatósága az  anticiklikus tőkepuffer-ráta mértékét
2,5 százalék feletti mértékben határozza meg, az  MNB elnöke az  (1)  bekezdés szerinti rendeletében
a (2) bekezdésben meghatározott intézményt kötelezi
a) a hitelezési tevékenység végzésének helye szerinti tagállam erre kijelölt hatósága által megállapított, vagy
b) 2,5 százalékos
mértékű anticiklikus tőkepuffer megképzésére az  adott tagállamban végzett tevékenységére megállapított
kockázattal súlyozott kitettség-értékre vetítve.
(9) Amennyiben a (2) bekezdésben meghatározott intézménynek harmadik országban végzett tevékenységének helye
szerinti állam erre kijelölt hatósága anticiklikus tőkepuffert vagy annak megfelelő tőkekövetelményt ír elő, az MNB
elnöke az (1) bekezdés szerinti rendeletében kötelezheti a (2) bekezdésben meghatározott intézményt anticiklikus
tőkepuffer megképzésére az adott államban végzett tevékenységére megállapított kockázattal súlyozott kitettségértékre vetítve.
22. A rendszerszintű likviditási kockázatok csökkentését szolgáló intézkedések
34. § (1) Amennyiben a  rendszerszintű kockázatok kialakulásának megelőzése, a  pénzügyi közvetítőrendszer ellenálló
képességének növelése indokolja, az  MNB elnöke a  171.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjában meghatározott
felhatalmazás alapján eljárva a  rendszerszintű likviditási kockázatok csökkentése érdekében szükséges
intézkedéseket határoz meg rendeletében a hitelintézetek és befektetési vállalkozások számára. Az MNB elnökének
rendelete a  hitelintézetek egyedi kockázatai által indokolt mértékű jogszabályi követelményeken túl további
előírásokat is meghatározhat, amennyiben a rendszerszintű kockázatok kialakulásának megelőzése vagy a pénzügyi
közvetítőrendszer ellenálló képességének növelése indokolja.
(2) Az  MNB elnöke a  Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai keretek között, a  Pénzügyi Stabilitási Tanács
döntése alapján a rendszerszintű likviditási kockázatok csökkentése érdekében rendeletben szabályozza:
a) az  (1)  bekezdésben meghatározott intézmények eszközei és forrásai közötti lejárati összhangot, beleértve
a mérlegen kívüli tételeket is,
b) az  (1)  bekezdésben meghatározott intézmények eszközei és forrásai közötti denominációs összhangot,
beleértve a mérlegen kívüli tételeket is,
c) az  (1)  bekezdésben meghatározott intézményeknél a  likviditás minimális szintjére vonatkozó rövidtávú
likviditási fedezeti követelményeket. 23. A rendszerszinten jelentős intézmények csődvalószínűségét csökkentő intézkedések
35. § (1) Az MNB meghatározza és évente felülvizsgálja a rendszerszinten jelentős hitelintézetek és befektetési vállalkozások
(a  továbbiakban: rendszerszinten jelentős intézmények) körét, valamint folyamatosan figyelemmel kíséri azok
működését. A  rendszerszinten jelentős intézmények meghatározásának módszertanára vonatkozó adatok nem
nyilvánosak.
(2) Amennyiben a  rendszerszintű kockázatok kialakulásának megelőzése, a  pénzügyi közvetítőrendszer ellenálló
képességének növelése indokolja, az  MNB elnöke a  Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai keretek
között, a  Pénzügyi Stabilitási Tanács döntése alapján a  171.  § (1)  bekezdés k)  pont kd)  alpontja alapján
kibocsátott rendeletében a  fennálló tőkemegfelelési szabályokon felül rendszerkockázati tőkepuffert állapít
meg. A  rendszerkockázati tőkepuffer olyan, a  Hpt. 76.  § (1)  bekezdése szerinti tőkekövetelményen felüli,
elsődleges alapvető tőkeelemekben a  rendszerkockázatok által indokolt alanyi körben és időtartamig teljesítendő
tőkekövetelmény, amelynek nagyságát az MNB által meghatározott rendszerkockázati tőkepuffer ráta és a Hpt. 76. §
(1) bekezdés a) pontjában meghatározott kockázattal súlyozott kitettség érték szorzata határozza meg, és amelyet
konszolidált szinten kell a  Magyarországon székhellyel rendelkező hitelintézetnek és befektetési vállalkozásnak
teljesítenie. A rendszerkockázati tőkepuffer ráta mértéke legfeljebb 3 százalék.
24. A rendszerkockázat kezelésével kapcsolatos további feladatok 36. § Ha olyan körülmény áll fenn, amely miatt a  hitelintézet működése a  pénzügyi rendszer stabilitását veszélyezteti,
az MNB a hitelintézetnek a monetáris finanszírozás 146. § szerinti tilalmának betartásával rendkívüli hitelt nyújthat.
37. § Az MNB az Országos Betétbiztosítási Alapnak – kérésére, azt önállóan mérlegelve – sürgős, rendkívüli, a pénzügyi
rendszer egészének stabilitását és a pénzforgalom zavartalanságát veszélyeztető esetben a monetáris finanszírozás
146. § szerinti tilalmának betartásával hitelt nyújthat, amelynek lejárata legfeljebb három hónap lehet.
38. § A  31–37.  §-ban meghatározott feladatok ellátása nem veszélyeztetheti az  MNB-nek a  4.  § (1)  bekezdésében
meghatározott, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerében fennálló tagságából eredő feladatai ellátását.
v. FeJezet
FeLügyeLetI FeLAdAtoK 39. § (1) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az MNB a 4. § (9) bekezdésben meghatározott feladatkörében ellátja
a) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló törvény,
b) a  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról
szóló törvény,
c) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény,
d) a lakástakarékpénztárakról szóló törvény,
e) a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló törvény,
f ) a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény,
g) a Magyar fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló törvény,
h) a Tpt.,
i) a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvény,
j) a távértékesítés keretében kötött pénzügyi ágazati szolgáltatási szerződésekről szóló törvény,
k) a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló törvény (a továbbiakban: fnytv.),
l) a Bszt.,
m) a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló törvény (a továbbiakban: Batv.),
n) a viszontbiztosítókról szóló törvény (a továbbiakban: Vbit.),
o) a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvény, valamint
p) a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló törvény (a továbbiakban: Gfbt.),
q) a központi hitelinformációs rendszerről szóló törvény,
r) a fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény
hatálya alá tartozó szervezetek, személyek és tevékenységek felügyeletét.
(2) Az  MNB látja el a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörében a  kereskedelmi kölcsönt nyújtó hitelező
felügyeletét a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló törvény hatálya alá tartozó tevékenysége tekintetében.
(3) Az MNB látja el a 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörében a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása
megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007.  évi CXXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Pmt.) 1.  § (1)  bekezdés
a)–e) és l) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltatók vonatkozásában a Pmt.-ben meghatározott
felügyeleti feladatokat.
40. § (1) Az  MNB a  39.  § (3)  bekezdésében meghatározott feladatai során ellátja a  pénzátutalásokat kísérő megbízói
adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását.
(2) Az  MNB a  39.  § (1)  bekezdés l)  pontjában meghatározott feladatai során ellátja a  2004/39/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek a  befektetési vállalkozások nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az  ügyletek bejelentése,
a  piac átláthatósága, a  pénzügyi eszközök piaci bevezetése, valamint az  irányelv alkalmazásában meghatározott
kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet
végrehajtását.
(3) Az MNB a 39. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott feladatai során ellátja a 2003/71/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek a  tájékoztatókban foglalt információk formátuma, az  információk hivatkozással történő
beépítése, a  tájékoztatók közzététele és a  reklámok terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról szóló,
2004. április 29-i 809/2004/EK bizottsági rendelet végrehajtását.
(4) Az MNB látja el a 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörében a Közösségben történő határokon átnyúló
fizetésekről és a  2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását.
(5) Az  MNB látja el a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörében a  hitelminősítő intézetekről szóló,
2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1060/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet) 22.  cikk (1)  bekezdése szerinti illetékes hatóságként az  1060/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását és a 25a. cikk szerinti felügyeletét.
(6) Az  MNB a  39.  § (1)  bekezdés m)  pontjában meghatározott feladatai ellátása során ellátja a  2009/65/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek a  kiemelt befektetői információk tekintetében, valamint a  papírtól eltérő
tartós adathordozón vagy weboldalon rendelkezésre bocsátott kiemelt befektetői információk vagy tájékoztató
esetében teljesítendő különleges feltételek tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. július 1-jei
583/2010/EU bizottsági rendelet, valamint a  2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  bejelentő
levél és az  ÁÉKBV-igazolás formája és tartalma, a  bejelentés céljára az  illetékes hatóságok közötti elektronikus
kommunikáció használata, valamint a  helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra és az  illetékes hatóságok közötti
információcserére vonatkozó eljárások tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. július 1-jei 584/2010/EU
bizottsági rendelet végrehajtását.
(7) Az MNB látja el a 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörében a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési
csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) 32.  cikke szerinti illetékes
hatóságként a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását.
(8) Az  MNB – a  28.  § (4)  bekezdésében meghatározottak mellett – a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében a  648/2012/EU rendelet 2.  cikk 13.  pontja szerinti illetékes hatóságként látja el a  648/2012/EU
rendelet végrehajtásához kapcsolódó feladatokat.
(9) Az MNB látja el a 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörében az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási
egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének
időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól szóló 1031/2010/EU bizottsági rendelet
(2010. november 12.) (a továbbiakban: a 1031/2010/EU bizottsági rendelet) 43. cikke szerinti illetékes hatóságként
a 1031/2010/EU bizottsági rendelet 37–42. cikkének végrehajtását.
41. § (1) Az  MNB látja el a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörében a  fogyasztóvédelmi jogszabályok
alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását
a) a  fogyasztói hitelmegállapodásokról és a  87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2008 április 23-i. 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet,
b) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 1993. április 15-i 93/13/
EGK tanácsi irányelvet,
c) a  fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról szóló, 2002. szeptember 23-i
2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint
d) az  általa felügyelt tevékenységekkel összefüggő kereskedelmi gyakorlatok tekintetében a  belső piacon
az  üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól,
valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május
11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
átültető tagállami jogszabályokba ütköző EGT-államon belüli jogsértések tekintetében.
 (2) Az  MNB az  (1)  bekezdés szerinti eljárások során hozott döntések végrehajtásánál a  kölcsönös jogsegély
során a  fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről
szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  kölcsönös jogsegély vonatkozásában való
végrehajtásáról szóló 2006. december 22-i 2007/76/EK bizottsági határozatnak megfelelően jár el.
42. § Az MNB a 4. § (9) bekezdésben meghatározott feladatkörében
a) engedélykérelmeket és más beadványokat bírál el,
b) vezeti a 39. §-ban meghatározott törvények szerinti – az MNB feladatkörébe utalt – nyilvántartásokat,
c) ellenőrzi a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek
információszolgáltatási rendszerét és adatszolgáltatását,
d) ellenőrzi a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek működésére és
tevékenységére vonatkozó, a  feladatkörébe tartozó hazai jogszabályi rendelkezések és európai uniós jogi
aktusok betartását és az MNB által hozott határozatok végrehajtását,
e) felügyeli a pénzügyi piacok működését a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyektől
és szervezetektől származó információk és adatok, továbbá a  hivatalosan ismert és a  köztudomású tények
alapján,
f ) segíti az  Országos Betétbiztosítási Alap igazgatótanácsa működését, annak döntései előkészítését és
végrehajtását,
g) piacfelügyeleti eljárást indít a  236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5–8.  cikkében előírt
bejelentési és közzétételi kötelezettségre és 12–14.  cikkében előírt fedezetlen ügyletek korlátozására
vonatkozó szabályok ellenőrzése, valamint a  vállalatfelvásárlásra vonatkozó szabályok ellenőrzése során
észlelt a  bennfentes kereskedelem és piacbefolyásolás ideértve a  továbbiakban a  1031/2010/EU bizottsági
rendelet 37–42. cikkében írt bennfentes kereskedelmet, piaci manipulációt, engedély vagy bejelentés nélküli
tevékenység végzésének gyanúja esetén,
h) együttműködik a  külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságokkal, különösen az  Európai Gazdasági Térség
államainak pénzügyi felügyeleti hatóságaival,
i) teljesíti a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörében a  nyilvánosságra hozatali és az  Európai
Bizottság felé fennálló bejelentési kötelezettségeket,
j) teljesíti a  fióktelep létesítésével és a  határon átnyúló tevékenység végzésével kapcsolatos értesítési és
tájékoztatási kötelezettséget, valamint együttműködik a  fióktelepek működésével kapcsolatos szükséges
vizsgálatok elvégzése érdekében az  Európai Gazdasági Térség államainak pénzügyi felügyeleti feladatokat
ellátó hatóságaival,
k) közreműködik az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárak, a  magánnyugdíjpénztárak és a  pénztárak
garanciaalapja fejlődését akadályozó tényezők feltárásában és feloldásában, valamint e  szervezetek
társadalombiztosítással való együttműködésének koordinálásában,
l) ellenőrzi a  nyilvánosan működő részvénytársaságban történő befolyásszerzéssel kapcsolatos szabályok és
elvek betartását,
m) a  közraktározásról szóló törvény szerint együttműködik a  közraktári felügyelettel az  engedélyezési és
ellenőrzési eljárások során,
n) ellenőrzi a  biztosítók, Kártalanítási Számla kezelője, a  Kártalanítási Alap kezelője, a  Kártalanítási Szervezet,
az Információs Központ, a Nemzeti Iroda, a kárképviselő Gfbt.-ben meghatározott tevékenységét,
o) ellátja a  pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben foglaltaknak megfelelő
kiegészítő felügyeletet.
43. § (1) Az MNB nyilvános elektronikus információs rendszert működtet annak érdekében, hogy a 39. §-ban meghatározott
törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek által a  nyilvánosság felé az  MNB közreműködésével
nyújtandó információk nyilvánosan elérhetők legyenek.
(2) Az MNB a honlapján közzéteszi
a) az általa kiadott tevékenységi engedéllyel rendelkező, illetve nyilvántartásba vett szervezetek és személyek
jegyzékét és az engedély típusát,
b) azon külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságok jegyzékét, amelyekkel felügyeleti együttműködési
megállapodást kötött,
c) a pénzügyi szervezetek és befektetési vállalkozások által alkalmazandó hatályos jogszabályok elérhetőségére
mutató internetes hivatkozásokat,
d) a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezetek tőkeszükséglet számításának felügyeleti
felülvizsgálata és értékelése során alkalmazott feltételeket és módszereket,
e) a  hitelintézetek és befektetési vállalkozások működésére, a  tőkemegfelelési és a  prudenciális előírások
alkalmazására vonatkozó összesített statisztikai adatokat és kapcsolódó elemzést.
 (3) Az MNB által, a  (2) bekezdés c)–e) pontja alapján nyilvánosságra hozandó információt a más tagállamok pénzügyi
felügyeleti hatóságai által alkalmazott elvekkel és módszerekkel összehasonlítható tartalommal és módon kell
közzétenni.
(4) Az  MNB a  (2)  bekezdésben meghatározott közzététel során köteles a  személyes adatok védelmére, a  banktitokra,
fizetési titokra, az  értékpapírtitokra, a  pénztártitokra, a  biztosítási titokra, foglalkoztatói nyugdíjtitokra és az  üzleti
titokra vonatkozó jogszabályokat betartani.
44. § (1) Az  MNB a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatai ellátása során együttműködik a  Gazdasági
Versenyhivatallal és a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezetek vagy személyek
ellenőrzését ellátó más hatóságokkal.
(2) Az  MNB a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatai ellátásához az  összevont alapú és kiegészítő felügyelet
megvalósítása és az  integrációs folyamatok előmozdítása érdekében nemzetközi együttműködés keretében
a  külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságokkal együttműködési megállapodást köt, törvény rendelkezései szerint
információkat cserél. Külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságnak minősül az  adott feladatkör tekintetében
az  a  hatóság, amely saját országa joga alapján az  MNB által a  4.  § (9)  bekezdése alapján ellátott feladatkörök
valamelyikével rendelkezik.
(3) Az MNB részt vállal a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek ügyfeleinek
tájékoztatásával, a  pénzügyi kultúra erősítésével, terjesztésével, valamint a  felügyeleti, illetve a  felügyelt
tevékenységgel kapcsolatos tanulmányok készítésének és közzétételének, valamint a  civil fogyasztóvédelmi
szervezetek tevékenységének támogatásában.
(4) Az MNB a 4. § (8) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörének ellátása során mérlegeli döntéseinek a többi
érintett tagállam pénzügyi rendszerének stabilitására gyakorolt hatását.
HARMAdIK RÉSZ
AZ MNB ELJÁRÁSAI vI. FeJezet
A hAtósÁgI eLJÁrÁsoK Közös szABÁLyAI
45. § Az MNB hatóságként jár el
a) a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörében a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá
tartozó személyek, szervezetek, valamint tevékenységek feletti felügyelet gyakorlása,
b) a  4.  § (5)  bekezdésében meghatározott feladatkörében a  fizetési, illetve értékpapír-elszámolási
rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló törvény szerinti kijelölés, valamint annak
visszavonása,
c) a 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében a forgalomban lévő magyar törvényes fizetőeszközről,
valamint az  MNB által forgalomból bevont, de törvényes fizetőeszközre átváltható bankjegyről és érméről
utánzat készítésének és készíttetésének engedélyezése és ellenőrzése, továbbá
d) az  e  törvényben, az  MNB elnöke rendeleteiben és az  MNB határozataiban foglalt rendelkezések
megtartásának ellenőrzése
során. 46. § Az  MNB hatósági eljárására a  közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény (a  továbbiakban:
Ket.) rendelkezéseit az e törvényben és
a) a  fogyasztóvédelmi eljárásban a  fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról
szóló törvényben, a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló törvényben,
továbbá az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az  információs társadalommal összefüggő
szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló törvényben, valamint
b) az  a)  pontban nem említett eljárásokban a  39.  §-ban meghatározott törvények szerinti ügyfajtára irányadó
különös eljárási szabályokban
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. 47. § (1) Az MNB engedélyezési és ellenőrzési eljárásában ügyfél az,
a) akire nézve az MNB jogot vagy kötelezettséget állapíthat meg,
b) akit az MNB ellenőrzése alá von,
c) aki engedélyezés iránt az MNB-hez kérelmet nyújt be, vagy
d) akire nézve az MNB által vezetett közhiteles hatósági nyilvántartás adatot tartalmaz.
 (2) Az  MNB a  hivatalbóli eljárást kezdeményező személyt vagy szervezetet kérelmére kizárólag az  eljárás
megindításának és lezárásának tényéről, valamint az alkalmazott intézkedésről tájékoztatja.
48. § (1) Az MNB a 45. § a) pontjában meghatározott tevékenységének részeként
a) engedélyezési eljárást,
b) ellenőrzési eljárást,
c) fogyasztóvédelmi ellenőrzési eljárást és
d) piacfelügyeleti eljárást
folytat le.
(2) Az  MNB a  39.  §-ban meghatározott felügyeleti tevékenységét helyszíni ellenőrzéssel, a  rendszeres és rendkívüli
adatszolgáltatásból származó adatok, az  MNB részére megküldött dokumentumok, valamint a  hivatalosan ismert
tények ellenőrzésével és elemzésével végzi.
(3) Az MNB a felügyelethez szükséges információk beszerzése érdekében a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya
alá tartozó szervezetek vagy személyek számára rendszeres vagy rendkívüli adatszolgáltatási kötelezettséget írhat
elő.
(4) Az MNB felhívására a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy és szervezet köteles az MNB
feladatellátásához kért, a tevékenységére vonatkozó tájékoztatást megadni, a hatósági eljárás tárgyával összefüggő
adatot, beszámolót, bizonylatot, vizsgálati anyagot, a számviteli nyilvántartásait, szabályzatait, az egyes ügyletekhez
kapcsolódó dokumentációit, a legfőbb szerve, az ügyvezető és ellenőrző szerve előterjesztéseit, e szervek ülésének
jegyzőkönyveit, a  könyvvizsgáló írásos észrevételeit, a  könyvvizsgálati jelentést, a  belső ellenőrzés jelentéseit,
jegyzőkönyveit, továbbá meghatározott formájú és tagolású kimutatást az  MNB által meghatározott formában
elkészíteni és az MNB rendelkezésére bocsátani.
(5) Az MNB az általa hivatalosan ismert tények alapján a 75. § (1) bekezdésében meghatározott intézkedést közvetlenül
is alkalmazhatja.
49. § (1) Az  MNB hatósági eljárása során a  Ket. 10.  § (2)  bekezdése, 29.  § (3)  bekezdés b)  pontja, a  33/A.  § és a  49.  § nem
alkalmazható.
(2) Az  MNB hatósági eljárása során a  Ket. írásbelinek minősülő elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó szabályaitól
eltérően is meghatározhatja az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének módját.
(3) Az eljárás felfüggesztését az ügyfél nem kérheti.
50. § (1) Az MNB hatósági eljárása során – ellenérdekű ügyfél hiányában – eltekinthet a magyar nyelv kötelező használatától
és az iratok magyar nyelven történő benyújtásától. Az MNB ebben az esetben előírhatja az iratokról magyar nyelvű
összefoglaló elkészítésének kötelezettségét.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak alkalmazását követően az  eljárás más résztvevői – az  ügyfél képviselője kivételével
– és más hatóság részére az  MNB a  rendelkezésére álló iratokat az  eljárás nyelvén és – ellentétes nyilatkozatuk
hiányában – magyar nyelvű fordításban adja át. A fordítás költségeit az MNB viseli.
(3) Az  (1)  bekezdés nem alkalmazható az  alapítási, a  tevékenységi engedélyezési, valamint a  minősített befolyás
megszerzésére irányuló eljárásokban, amelyek során az  ügyfél köteles az  iratok hiteles magyar nyelvű fordítását
biztosítani.
51. § (1) Az  MNB hatósági eljárása során adatot igényelhet a  bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az  Európai Unió
tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint
a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló törvény szerinti bűnügyi nyilvántartási
rendszerből.
(2) Az  adatigénylés a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyekre vonatkozóan annak
ellenőrzésére irányulhat, és arra az  adatra vonatkozhat, hogy az  érintett a  tevékenysége gyakorlásának feltételeit
megállapító törvényben meghatározott kizáró ok hatálya alatt áll-e.
52. § (1) Az  ügyféllel, az  eljárás egyéb résztvevőjével, illetve a  tényállás tisztázása során közreműködésre kötelezett
személlyel szemben eljárási bírság szabható ki, ha az eljárás során olyan cselekményt végez, vagy olyan magatartást
tanúsít, amely az eljárás elhúzására, akadályozására, a valós tényállás feltárásának meghiúsítására irányul vagy azt
eredményezi.
(2) Az  eljárási bírság legkisebb összege ötvenezer forint, legmagasabb összege tízmillió forint, amelynek a  kiszabása
során az arányosság követelményét szem előtt kell tartani.
(3) Az eljárási bírságot kiszabó végzés elleni bírósági felülvizsgálati kérelemnek a végzés végrehajtására nincs halasztó
hatálya.
53. § (1) Az MNB a hatósági eljárásban hozott döntéseivel kapcsolatban a honlapján közzéteszi
a) a határozat számát és tárgyát,
b) a hatósági eljárásban érintett – nem természetes személy – ügyfél nevét és székhelyét, és
c) a döntés rendelkező részét, ide nem értve jogerős döntés esetén a jogorvoslatról szóló tájékoztatást.
(2) Az  MNB az  (1)  bekezdés szerinti közzététel során tisztség betöltését engedélyező határozat esetén
az (1) bekezdésben meghatározottakon túl a tisztségviselő családi- és utónevét is közzéteszi honlapján.
(3) Az  MNB döntését nem teszi közzé, ha a  közzététel a  pénzügyi közvetítőrendszer stabil, zavartalan működését
veszélyeztetné.
54. § (1) A Ket. végrehajtásra vonatkozó rendelkezései – az MNB részére fizetendő, külön jogszabályban meghatározott díj és
az MNB által kiszabott bírság megfizetésének kivételével – az MNB eljárása során nem alkalmazhatók.
(2) Olyan kötelezett esetén, amely számára az MNB fizetési számlát vezet, az MNB közvetlen kielégítés útján hajtja be
a pénzfizetésre szóló határozatból eredő lejárt tartozást.
55. § (1) Az  MNB döntése ellen fellebbezésnek nincs helye. Az  ügyfél az  MNB határozatának és önálló jogorvoslattal
megtámadható végzésének bírósági felülvizsgálatát kérheti a  fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól
azzal, hogy a  bíróság a  felülvizsgálat iránti keresetet, kérelmet a  polgári perrendtartásról szóló törvénynek
(a továbbiakban: Pp.) a közigazgatási perekre vonatkozó szabályai szerint, harminc napon belül bírálja el.
(2) Az  MNB mulasztása esetén az  ügyfél kérelmére a  fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kötelezi az  MNB-t
az eljárás lefolytatására.
56. § Az MNB-vel szemben – hatósági jogkörben hozott döntése miatt – kártérítési igény akkor érvényesíthető, ha az MNB
határozata vagy mulasztása jogszabálysértő és a bekövetkezett kárt közvetlenül ez idézte elő, és a sérelmet okozó
MNB döntés kapcsán megindított közigazgatási perben hozott – az MNB-t marasztaló – ítélet jogerőre emelkedett.
57. § (1) Az MNB a 4. § (9) bekezdésben meghatározott feladatkörében, nemzetközi együttműködés során külföldi pénzügyi
felügyeleti hatóságtól kapott egyedi adatokat kizárólag az alábbi célokra használhatja fel, valamint külföldi pénzügyi
felügyeleti hatóságnak az alábbi célokra adhat ki adatokat:
a) az  alapítás és a  tevékenység engedélyezésére vonatkozó kérelmek elbírálásához az  engedélyben foglaltak
ellenőrzéséhez, a  szervezetek prudens működésének megítéléséhez, valamint az  MNB határozatával
kapcsolatos bírósági eljáráshoz,
b) a pénzügyi felügyeleti hatóság döntésének, így különösen az alkalmazott intézkedések és kiszabott szankciók
megalapozásához.
(2) A  felügyeleti együttműködés keretében nyújtott, illetve szerzett egyedi adatok harmadik fél részére – ha
az  adattovábbítás egyéb feltételei fennállnak – az  adatszolgáltató hatóság előzetes írásos hozzájárulása alapján
továbbíthatóak.
(3) Az  MNB a  hatósági eljárása során az  e  törvény, illetve a  39.  §-ban meghatározott törvények alapján birtokába
került személyes adatokat az  adott személy utolsó engedélyezési, nyilvántartásba vételi kötelezettség alá eső
jogviszonyának megszűnésétől számított legfeljebb öt évig kezelheti.
(4) Az MNB az 51. §-ban meghatározott adatokat a hatósági eljárás során hozott határozat vagy az eljárást megszüntető
végzés jogerőre emelkedéséig, illetve a  bírósági eljárás – ideértve annak jogorvoslati szakaszait is – befejezéséig
kezelheti.
(5) Az  MNB jogosult megismerni és kezelni az  ügyfél és az  eljárás egyéb résztvevőinek személyes adatait. Ha
a bizonyítási eszköz az eljárás tárgyával össze nem függő személyes adatot is tartalmaz, és az adatok elkülönítése
adott bizonyítási eszköz sérelme nélkül nem lehetséges, a  bizonyítási eszközzel érintett minden személyes adat
kezelésére jogosult az  MNB, azonban a  vizsgálat tárgyát képező jogsértéssel össze nem függő személyes adatok
megvizsgálására csak addig a  mértékig jogosult, ameddig meggyőződik arról, hogy az  adat nem függ össze
a vizsgálat tárgyát képező jogsértéssel.
25. Elektronikus kapcsolattartás 58. § (1) Az  1.  melléklet szerinti eljárásokban a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezet
(a  továbbiakban együtt: elektronikus kapcsolattartásra kötelezett) és az  MNB közötti kapcsolattartás az  MNB által
működtetett elektronikus kézbesítési felületen, az  elektronikus kapcsolattartásra kötelezett részére fenntartott
kézbesítési tárhelyen keresztül elektronikus úton történik.
(2) Az  MNB az  általa a  kézbesítési tárhelyen elhelyezett iratról az  elektronikus kapcsolattartásra kötelezett részére
az általa megjelölt legfeljebb öt elektronikus levélcímre értesítést küld. Az értesítéshez joghatás nem fűződik.
(3) Ha az  irat kézbesítési tárhelyen történt elhelyezését követően a  címzett az  iratot nyolc napon belül nem veszi
át, az  iratot a  kézbesítési tárhelyen történt elhelyezését követő kilencedik napon kézbesítettnek kell tekinteni.
A  kézbesítés megtörténtéről és a  kézbesítési vélelem beállásáról az  MNB automatikusan létrehozott elektronikus
visszaigazolásban (elektronikus tértivevény) értesül.
(4) Az MNB az iratot a kézbesítési tárhelyen az ahhoz kapcsolódó kérelem alapján igénybe vehető rendes és rendkívüli
jogorvoslati lehetőségekre nyitva álló határidő utolsó napjáig megőrzi (a  továbbiakban: megőrzési idő). Az  MNB
a megőrzési idő utolsó napján a kézbesítési tárhelyről eltávolítja az iratot, amelynek újbóli elektronikus megküldését
az elektronikus kapcsolattartásra kötelezett kérheti.
(5) Ha az  MNB kézbesítési tárhelye bármely okból munkanapon legalább négy órán keresztül működésképtelen,
ez a nap a (3) bekezdés szerinti határidőbe nem számít be. Az MNB honlapján közzéteszi azokat a napokat, amelyek
a határidőbe nem számítanak be.
(6) Az MNB az e törvényben meghatározott elektronikus kapcsolattartás esetében biztonságos kézbesítési szolgáltatást
végez.
vII. FeJezet
egyes hAtósÁgI eLJÁrÁsoK 26. Engedélyezési eljárás
59. § (1) A kérelmező a kérelemre indított eljárásban – törvény eltérő rendelkezése hiányában – igazgatási szolgáltatási díjat
köteles fizetni. Az  igazgatási-szolgáltatási díj mértékét, valamint a  díj beszedésére, kezelésére, nyilvántartására,
visszatérítésére vonatkozó részletes szabályokat az MNB elnöke rendeletben állapítja meg.
(2) A  kérelmező köteles nyilatkozni arról, hogy az  engedély kiadása érdekében szükséges minden lényeges tényt és
adatot közölt az MNB-vel.
(3) Az  engedélyezési eljárás során az  MNB a  kérelemmel összefüggő és a  rendelkezésére álló okiratokat, adatokat
és információkat mérlegeli, valamint – szükség esetén helyszíni ellenőrzés útján is – meggyőződik arról, hogy
az engedély kiadása nem ütközik jogszabályba.
(4) A  39.  § (1)  bekezdés a), c), f ), h), i), k), l), m) és n)  pontjában meghatározott törvények hatálya alá tartozó
engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a  bejelentéseknél a  kérelmet,
illetve bejelentést az e célra rendszeresített formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell benyújtani.
60. § (1) Harmincnapos ügyintézési határidő esetén az MNB a hiánypótlási felhívást legkésőbb tizenöt napon belül bocsátja
ki.
(2) Az  MNB előtti eljárásban a  kérelem módosításának – a  hiánypótlás, valamint a  61.  § (6)  bekezdésében
meghatározott eset kivételével – nincs helye.
(3) Ha az MNB a kérelmezőt hiánypótlásra, a kérelem módosítására vagy kiegészítésére hívta fel, akkor az ügyintézési
határidő a hiányok maradéktalan pótlásától számítandó.
61. § (1) Az  alapítási, az  egyesülési, a  szétválási és a  tevékenységi engedély megszerzésére irányuló, valamint a  45.  §
b) pontban meghatározott eljárásban az ügyintézési határidő három hónap.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott határidő indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb három hónappal
meghosszabbítható.
(3) Az állományátruházáshoz szükséges engedélyezési eljárás ügyintézési határideje két hónap.
 (4) A  (3)  bekezdésben meghatározott határidő indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb két hónappal
meghosszabbítható. (5) Ha az  ügyfél az  (1) és (3)  bekezdésben meghatározott eljárás lefolytatása iránti kérelmet hiányosan nyújtotta be,
az MNB a kérelmezőt egy alkalommal harminc napon belül hiánypótlásra hívja fel.
(6) Ha a hiánytalanul rendelkezésre álló kérelem és mellékletei nem felelnek meg a jogszabályban foglalt feltételeknek,
célszerűtlen vagy szakszerűtlen előírást tartalmaznak, az MNB a hiánytalan beérkezést követő harminc napon belül
– megfelelő határidő megjelölése mellett – az  ügyfelet a  kérelem vagy annak melléklete kiegészítésére, illetve
módosítására hívja fel.
(7) Az MNB a kérelem kiegészítésének elrendelése során figyelmezteti az ügyfelet arra, hogy annak elmulasztása vagy
nem megfelelő teljesítése esetén a rendelkezésre álló adatok alapján érdemben bírálja el a kérelmet.
27. Ellenőrzési eljárás 62. § (1) Az MNB ellenőrzési jogköre
a) e törvény,
b) a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy és szervezet működésére és tevékenységére
vonatkozó jogszabályok, és
c) az MNB elnöke rendelete
megtartásának, valamint az MNB hatósági határozataiban foglaltak végrehajtásának ellenőrzésére terjed ki.
(2) Az  MNB ellenőrzése a  jogszabályban meghatározottak szerinti adatszolgáltatásból származó adatok ellenőrzését,
valamint az MNB által hivatalból lefolytatott hatósági ellenőrzési eljárást (a továbbiakban: ellenőrzési eljárás) foglalja
magába.
63. § (1) Az  ellenőrzési eljárásban a  Ket. 29.  § (3)–(12)  bekezdését, 70.  §-át, a  93.  §-át, 94.  §-át és 94/A.  §-át nem kell
alkalmazni.
(2) Az MNB az ügyfél kérelmére nem folytat le hatósági ellenőrzési eljárást.
 (3) Az adatszolgáltatásból származó adatokat az MNB folyamatosan ellenőrzi, az ellenőrzésről az ügyfelet nem értesíti.
64. § (1) Az  ellenőrzési eljárás során az  MNB a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személynél és
szervezetnél
a) átfogó vizsgálatot,
b) célvizsgálatot és
c) több személynél és szervezetnél témavizsgálatot
végez.
(2) Az MNB a határozatainak teljesülését utóvizsgálat keretében vagy adatszolgáltatás alapján ellenőrzi.
 (3) Az MNB
a) fizetési rendszer működtetése tevékenységet végző szervezetnél, elszámolóházi tevékenységet végző
szervezetnél, központi értéktárnál legalább kétévente,
b) központi szerződő félnél legalább évente,
c) banknál, szakosított hitelintézetnél, biztosító részvénytársaságnál és viszontbiztosítónál, valamint a 39. §-ban
meghatározott törvények hatálya alá tartozó olyan személynél és szervezetnél, amelyre kiterjed az összevont
alapú felügyelet (a továbbiakban: pénzügyi csoport) legalább háromévenként,
d) szövetkezeti hitelintézetnél, elektronikuspénz-kibocsátó intézménynél, pénzforgalmi intézménynél,
befektetési vállalkozásnál, árutőzsdei szolgáltatónál, kockázati tőkealap-kezelőnél, befektetési alapkezelőnél,
biztosító egyesületnél, biztosító szövetkezetnél, magánnyugdíjpénztárnál, önkéntes kölcsönös biztosító
pénztárnál, a foglalkoztatói nyugdíj szolgáltató intézménynél és tőzsdénél legalább ötévenként
átfogó vizsgálatot folytat le.
 (4) Az  MNB a  pénzügyi csoportnál, az  összes csoporttag vonatkozásában együttesen is jogosult átfogó vizsgálatot
végezni. A  pénzügyi csoport vizsgálata kiterjed az  összevont alapú felügyeletre vonatkozó jogszabályi előírások
betartásának ellenőrzésére és magában foglalhatja az  összes csoporttagra vonatkozó törvényi előírások
betartásának egyedi alapú vizsgálatát is (a továbbiakban: csoportvizsgálat).
(5) Az átfogó vizsgálat részeként az MNB helyszíni ellenőrzést is tart.
 (6) Az MNB a csoportvizsgálat keretében valamennyi csoporttagnál tarthat helyszíni ellenőrzést.
 (7) Az  MNB az  ellenőrzési eljárásban tartott helyszíni ellenőrzésről külön jegyzőkönyvet vagy egyszerűsített
jegyzőkönyvet nem készít, az  ellenőrzési eljárás során tett megállapításait a  69.  § (1)  bekezdése szerinti vizsgálati
jelentésben és csoportvizsgálati jelentésben rögzíti.
(8) Az MNB az értékpapírok nyomdai úton történő előállítására vonatkozó külön jogszabályban előírt kötelezettségek
ellenőrzése keretében, az ott meghatározott körben és módon a Nemzetbiztonsági Szakszolgálattal együttműködve
jár el.
65. § (1) Az  MNB alkalmazottai közül az  MNB elnöke által kijelölt személy jogosult elektronikus úton a  tőzsdei forgalmat
figyelemmel kísérni, feljegyzést készíteni, az  esetlegesen észlelt szabálytalanság rövid kivizsgálása érdekében
technikai szünetet kérni, helyszíni jegyzőkönyvet felvenni.
(2) Az  MNB alkalmazottai közül az  MNB elnöke által kijelölt személy jogosult a  39.  §-ban meghatározott törvények
hatálya alá tartozó szervezetek igazgatósági ülésein, közgyűlésein, ügyvezető testületének, és a legfőbb szervének
hatáskörét gyakorló testület ülésein jelen lenni.
66. § Az MNB csak az ellenőrzési feladatainak ellátása érdekében és az ellenőrzéshez szükséges mértékben vizsgálhatja
a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek ügyfelére, illetve a pénztártagra
vonatkozó adatokat. Az MNB ellenőrzési feladatkörében való eljárásához történő, titokkörbe tartozó adatátadásáról
az ügyfél, pénztártag tájékoztatása mellőzhető.
67. § (1) Az  ellenőrzési eljárás alá vont személyt, szervezetet és a  pénzügyi csoport irányító tagját az  MNB az  ellenőrzési
eljárás lefolytatásáról – annak megkezdése előtt legalább tizenöt nappal – írásban értesíti, kivéve ha az  előzetes
értesítés az ellenőrzési eljárás eredményességét veszélyezteti.
(2) Helyszíni ellenőrzést magában foglaló ellenőrzési eljárásban a  helyszíni ellenőrzés tartására vonatkozó értesítésre
az (1) bekezdést kell alkalmazni.
(3) Az  MNB a  helyszíni ellenőrzést végző személyt megbízólevéllel látja el, aki e  feladatkörében eljárva hivatalos
személynek minősül.
(4) A helyszíni ellenőrzést végző személy köteles a helyszíni ellenőrzés megkezdésekor megbízólevelét bemutatni, és
személyazonosságát hitelt érdemlően igazolni.
(5) Helyszíni ellenőrzés bármely olyan helyen foganatosítható, ahol a  tényállás tisztázásához szükséges bizonyíték
lelhető fel. Az  ellenőrzést végző személy hatásköre gyakorlásának keretei között az  ellenőrzés lefolytatásához
szükséges helyiségekbe beléphet, az  ellenőrzés tárgyával összefüggő iratot, adathordozót, tárgyat,
munkafolyamatot megvizsgálhat, az  ügyféltől, annak képviselőjétől, továbbá az  ellenőrzés helyszínén tartózkodó
bármely más személytől felvilágosítást, nyilatkozatot kérhet vagy készíthet, próbaügyletkötést végezhet.
(6) A  tényállás tisztázása érdekében bármely személy vagy szervezet köteles a  szükséges felvilágosítást írásban is
megadni, illetve az ellenőrzés tárgyával összefüggő iratokat az MNB-nek megküldeni.
(7) Az MNB valamely eljárásában jogszerűen megszerzett iratot, adatot, dokumentumot vagy egyéb bizonyítási eszközt
más eljárásaiban is felhasználhatja.
(8) Az  MNB jogosult bármilyen adathordozóról fizikai tükörmásolatot készíteni és a  tükörmásolat felhasználásával
az adathordozón tárolt adatokat átvizsgálni.
(9) Az  ügyfél iratbetekintési joga – a  Ket. 69.  § (1)  bekezdésében meghatározottakon kívül – abban az  esetben
korlátozható, ha megalapozottan feltehető, hogy az  iratok tartalmának megismerése az  eljárás eredményességét
veszélyezteti, vagy harmadik személy törvény által védeni rendelt adatához való jogosulatlan hozzáférést
eredményez.
68. § (1) Az  MNB jogosult az  ellenőrzés során próbaügyletet kötni. A  próbaügylet körében ellenőrizhető ügylet legfeljebb
a  próbaügylet tárgyára vonatkozó szerződés aláírásáig, fizetési megbízás vagy bankjegyek és érmék átváltására
irányuló próbaügylet esetén az átváltandó bankjegyek és érmék átvételéig tarthat.
(2) Az MNB a próbaügylethez közreműködőt vehet igénybe. Az MNB a közreműködő személyt megbízólevéllel látja el.
A közreműködő személyt titoktartási kötelezettség terheli.
(3) Próbaügylet esetén az  MNB ellenőrzést végző alkalmazottja vagy a  közreműködő ellenőrzési jogosultságát
a  próbaügylet befejezésekor igazolja. Az  ellenőrzési jogosultság igazolásakor az  ellenőrzött szervezet és
az  ellenőrzést végző személy, illetve a  közreműködő személy köteles minden, a  próba ügylet keretében átvett
összeget visszatéríteni.
69. § (1) Az  MNB az  ellenőrzési eljárás során tett megállapításait átfogó vizsgálat és célvizsgálat esetében az  ellenőrzési
eljárás megindítását követő hat hónapon belül, témavizsgálat esetében kilenc hónapon belül vizsgálati jelentésben
rögzíti, és azt az  ellenőrzött személlyel vagy szervezettel közli. Ha az  ellenőrzési eljárás során csoportvizsgálatra
kerül sor, az  MNB a  csoportvizsgálat során tett megállapításait csoportvizsgálati jelentésben rögzíti, és azt
az  összes csoporttaggal a  pénzügyi csoport irányító tagja útján közli. A  vizsgálati jelentés és a  csoportvizsgálati
jelentés elkészítésére és közlésére nyitva álló határidő indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb hat hónappal
meghosszabbítható.
(2) A vizsgálati jelentés és a csoportvizsgálati jelentés tartalmazza
a) a hatóság megnevezését, a vizsgálatvezető nevét, a vizsgálat tárgyát és az ügyiratszámot,
b) a  vizsgált személy nevét és lakcímét, szervezet esetében nevét és székhelyét, a  vizsgált személy vagy
szervezet eljárásjogi helyzetét és – ha azt a hatóság tudomására hozta – egyéb elérési lehetőségét,
c) az eljárási cselekményben érintett személy vagy szervezet jogaira és kötelességeire való figyelmeztetést,
d) az MNB-nek az ellenőrzési eljárás során tett megállapításait és az azokat alátámasztó bizonyítékokat, és
e) a megállapítások értékelését.
(3) A  csoportvizsgálati jelentés magában foglalja az  MNB-nek a  pénzügyi csoport egészére és – csoporttagonként
elkülönítve – az összes csoporttag egyedi alapú vizsgálatára vonatkozó megállapításait.
(4) Az  ellenőrzési eljárás alá vont személy és szervezet a  vizsgálati jelentésre és a  csoportvizsgálati jelentésre
– annak kézhezvételétől számított húsz napon belül – írásban észrevételt tehet. Ha ez az időtartam az  intézkedés
eredményességét veszélyeztetné, az MNB ennél rövidebb határidőt is előírhat.
70. § (1) Az MNB a 69. § (4) bekezdése alapján megtett észrevétel kézhezvételétől vagy a határidő eredménytelen elteltétől
számított hatvan napon belül hoz döntést. Ez  a  határidő indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb harminc
nappal meghosszabbítható. Az  MNB a  vizsgálatot lezáró döntését a  vizsgálati jelentésben foglalt megállapítások,
valamint a rendelkezésre álló egyéb bizonyítékok, hivatalosan ismert és köztudomású tények alapján hozza meg.
(2) A  67.  § (1)  bekezdés szerinti értesítés mellőzését – kivéve a  rendszeres adatszolgáltatásból származó adatok
ellenőrzésén alapuló ellenőrzési eljárást – és a 69. § (4) bekezdésében meghatározott határidőnél rövidebb határidő
előírását az MNB az (1) bekezdés szerinti döntésében megindokolja.
71. § Ha a  vizsgálati jelentés és a  csoportvizsgálati jelentés megküldését követően olyan, az  ügy érdemi vizsgálatára
lényeges kihatással járó új adat, tény vagy információ jut az  MNB tudomására, amely szükségessé teszi
a  vizsgálati jelentés és a  csoportvizsgálati jelentés módosítását vagy kiegészítését, az  MNB a  vizsgálati jelentés
és a  csoportvizsgálati jelentés egészét vagy módosított, illetve kiegészített részét a  70.  § (1)  bekezdése szerinti
döntése meghozataláig észrevételezés céljából egy alkalommal ismételten megküldheti az  ellenőrzési eljárás alá
vont személy vagy szervezet részére. Az ellenőrzési eljárás alá vont szervezet vagy személy ismételt észrevételezési
határidejére a 69. § (4) bekezdését kell alkalmazni, az MNB döntésére vonatkozó eljárási határidőt pedig az ismételt
észrevételezés során megtett észrevétel kézhezvételétől vagy a határidő eredménytelen elteltétől kell számítani.
72. § Ha olyan helyzet áll elő, amely veszélyeztetheti a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitását, vagy valamely, a 39. §-ban
meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezet prudens működését, az  MNB ellenőrzési eljárása során
az adott ágazatnak megfelelő minősítéssel rendelkező független könyvvizsgálót vagy egyéb szakértőt rendelhet ki.
73. § A  39.  §-ban meghatározott törvények alapján az  MNB ellenőrzési eljárást külföldi pénzügyi hatóság kérésére is
lefolytathat.
74. § (1) Az MNB eljárásában a döntés meghozataláig terjedő időtartamra a végrehajtás felfüggesztésére irányuló kérelemre
tekintet nélkül végrehajtható végzésben
a) a  39.  §-ban meghatározott, az  adott tevékenységre vonatkozó törvény szerinti intézkedést, kivételes
intézkedést alkalmazza, ha erre – az  érdekeltek jogi vagy gazdasági érdekeinek védelme miatt –
halaszthatatlanul szükség van,
b) megtilthatja a  jogsértő magatartás további folytatását, továbbá elrendelheti a  jogsértő állapot
megszüntetését, ha erre – a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatai ellátása érdekében,
a késedelemmel járó jelentős vagy helyrehozhatatlan kár veszélye miatt – halaszthatatlanul szükség van.
(2) Az MNB az (1) bekezdés b) pontja szerinti végzését soron kívül hozza meg.
75. § (1) Ha az  MNB a  62.  § (2)  bekezdése szerinti ellenőrzés végén vagy az  általa hivatalosan ismert tények alapján
megállapítja a  62.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogszabályokban vagy az  MNB hatósági határozatában
meghatározott kötelezettségek megszegését, elkerülését, elmulasztását, késedelmes vagy hiányos teljesítését – ha
törvény eltérően nem rendelkezik –
a) a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy, szervezet esetén – a  c)  pontban foglalt
eltéréssel – a  39.  §-ban meghatározott, az  adott tevékenységre vonatkozó jogszabály szerinti intézkedést,
kivételes intézkedést alkalmazza, illetve bírságot szab ki,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó személlyel, szervezettel szemben a következő intézkedéseket alkalmazza:
ba) felhívja az előírások pontos, határidőben történő betartására,
bb) határidő tűzésével kötelezi a  szükséges intézkedések megtételére, a  feltárt jogszabálysértés és
a hiányosságok megszüntetésére,
bc) kötelezi intézkedési terv kidolgozására és végrehajtására, akár a  megtett intézkedésekről való
beszámolási kötelezettség mellett,
bd) előírja rendkívüli, illetve visszamenőleges adatszolgáltatás teljesítését,
be) elrendeli a  forgalomban lévő törvényes fizetőeszközről, valamint az MNB által fogalomból bevont,
de törvényes fizetőeszközre beváltható bankjegyről és érméről engedély nélkül készített utánzatok
megsemmisítését,
bf ) bírságot szab ki,
bg) fegyelmi, szabálysértési, büntető-, polgári vagy egyéb eljárást kezdeményez,
c) forgatható utalvány kibocsátására irányuló tevékenységet végzővel szemben a  következő intézkedéseket
alkalmazza:
ca) b) pont ba)–bd), bf ) és bg) alpontokban foglalt intézkedések,
cb) megtiltja a forgatható utalványok további kibocsátását,
cc) elrendeli a kibocsátott forgatható utalványok forgalomból való kivonását,
cd) elrendeli a forgatható utalványok megsemmisítését
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: intézkedés].
 (2) Az MNB abban az esetben is alkalmazhat intézkedést, ha azt külföldi pénzügyi hatóság kezdeményezi.
 (3) Az intézkedéseket az MNB együttesen és ismételten is alkalmazhatja.
 (4) Az MNB az intézkedések alkalmazásánál tekintettel van:
a) a szabályszegés vagy mulasztás súlyosságára,
b) a cselekménynek a biztonságos működésre vagy a piacra gyakorolt hatására,
c) a cselekménynek a 62. § (1) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó személyekre és
szervezetekre, valamint annak tagjaira vagy ügyfeleire gyakorolt hatására,
d) a cselekménynek a pénzügyi intézményrendszer más tagjaira gyakorolt hatására,
e) a szabályszegéssel vagy a mulasztással előidézett kockázatra, a kár mértékére és a kárenyhítési hajlandóságra,
f ) a felelős személyek által az MNB-vel kapcsolatban tanúsított együttműködésre,
g) az  intézkedéssel érintett személy jó-, illetve rosszhiszeműségére, az  általa a  szabályszegéssel vagy
a mulasztással elért vagyoni előnyre,
h) az intézkedés alapjául szolgáló adatok, tények, információk eltitkolására, illetve annak szándékára, valamint
i) a szabályok megsértésének ismétlődésére, és gyakoriságára.
(5) Nem lehet intézkedést alkalmazni a  mulasztásnak vagy kötelezettségszegésnek az  MNB tudomására jutásától
számított három év, illetve az elkövetésétől számított öt év elteltével. Ha a bíróság az MNB-t új eljárás lefolytatására
utasítja, intézkedést a hároméves határidőre tekintet nélkül az elkövetéstől számított ötödik év utolsó napjáig lehet
alkalmazni.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott határidőkön belül intézkedés akkor is alkalmazható, ha az  intézkedéssel
érintett természetes személy az  intézkedés alkalmazásakor már nem áll az  ellenőrzött személyek és szervezetek
alkalmazásában, megbízatása megszűnt vagy az ellenőrzött tevékenységet már nem végzi.
76. § (1) Az  ellenőrzött személlyel és szervezettel szemben kiszabható bírság összege százezer forinttól kétmilliárd forintig
terjedhet.
(2) A kiszabható bírság felső határa az (1) bekezdéstől eltérően a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó
személy és szervezet részére megállapított éves felügyeleti díj (alapdíj és változó díj összege) kettőszáz százalékáig
terjedhet, ha ez meghaladja a kétmilliárd forintot.
(3) Az ellenőrzött szervezet vezetőjével, valamint a rá irányadó jogszabályok szerint vezető állású személynek minősülő
személlyel szemben kiszabható bírság összege százezer forinttól húszmillió forintig terjedhet. A vezetővel, valamint
a vezető állású személynek minősülő személyekkel szemben kiszabott bírság összegét az ellenőrzött szervezet nem
vállalhatja át.
(4) A (3) bekezdés alkalmazása során – a 39. §-ban meghatározott törvények ekként meghatározott személyeken túl –
vezető állású személynek minősül az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, valamint a magánnyugdíjpénztár vezető
tisztségviselője, ügyvezetője és ügyvezető-helyettese is, továbbá a  független biztosításközvetítői tevékenység
irányítását végző személy.
77. § (1) A  bírságot a  kiszabásáról hozott határozat jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül kell
a határozatban megjelölt számlára befizetni.
(2) Nem kötelezhető bírság fizetésére az, aki bizonyítani tudja, hogy úgy járt el, ahogy az  ilyen tisztséget betöltő
személytől az adott helyzetben általában elvárható.
(3) Testületi szerv esetében nem kötelezhető bírság megfizetésére azon testületi tag, aki a  bírság alapját képező
döntés meghozatalában nem vett részt, vagy a  döntés ellen szavazott, és ezt az  ülésről készített jegyzőkönyvben
rögzítették.
78. § Az  MNB a  40.  § (8)  bekezdésében meghatározott feladatának ellátása során az  ellenőrzési eljárás szabályait
megfelelően kell alkalmazni.
28. A felügyeleti biztos 79. § (1) A  39.  § (1)  bekezdés a), c), f ), h), i), k), l) és n)  pontja szerinti törvényekben meghatározott felügyeleti biztos
kirendelésére az e §-ban és a 80. §-ban meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(2) felügyeleti biztosként kizárólag a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezetek felszámolását
végző, nonprofit gazdasági társaság (a  továbbiakban: nonprofit gazdasági társaság) rendelhető ki, amely
a  tevékenységének végzése során a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és
szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat igénybevevők, illetve a fogyasztók érdekeit védve jár el.
(3) A  nonprofit gazdasági társaság azt a  vele munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló
személyt (a továbbiakban: kijelölt felügyeleti biztos) jelöli ki a felügyeleti biztos feladatainak ellátására, aki
a) büntetlen előéletű, illetve nem áll olyan foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, amely a felügyeleti biztosi feladat
ellátását nem teszi lehetővé,
b) szakirányú felsőfokú végzettséggel és legalább négyéves,
ba) a 39. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt törvényben meghatározott pénztárnál,
bb) a 39. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt törvényben meghatározott hitelintézetnél vagy pénzügyi
vállalkozásnál,
bc) a 39. § (1) bekezdés f ) pontjában foglalt törvényben meghatározott pénztárnál,
bd) a 39. § (1) bekezdés h) és m) pontjában foglalt törvényben meghatározott befektetési alapkezelőnél,
a  kockázati tőkealap-kezelőnél, a  tőzsdénél, elszámolóházi tevékenységet végző szervezetnél,
központi értéktárnál,
be) a 39. § (1) bekezdés i) pontjában foglalt törvényben meghatározott biztosítónál,
bf ) a  39.  § (1)  bekezdés k)  pontjában foglalt törvényben meghatározott foglalkoztatói
nyugdíjszolgáltató intézménynél,
bg) a 39. § (1) bekezdés l) pontjában foglalt törvényben meghatározott befektetési vállalkozásnál,
bh) a 39. § (1) bekezdés n) pontjában foglalt törvényben meghatározott viszontbiztosítónál
szerzett vezetői gyakorlattal rendelkezik.
 (4) A (3) bekezdés b) pontjának alkalmazásában szakirányú felsőfokú iskolai végzettségűnek minősül, aki közgazdasági,
jogi, pénzügyi és számviteli vagy külkereskedelmi végzettséget igazoló egyetemi diplomával, főiskolai oklevéllel,
könyvvizsgálói vagy olyan felsőfokú képesítéssel – ideértve a  posztgraduális képesítést is – rendelkezik, amely
szükséges ahhoz, hogy a  39.  § (1)  bekezdés a), c), f ), h), i), k), l) és n)  pontjában meghatározott törvények által
szabályozott szervezetekben ügyvezetőnek, illetve vezető állású személynek legyen kinevezhető, megválasztható.
(5) felügyeleti biztosnak nem lehet kijelölni azt, illetve e minőségében nem járhat el az,
a) aki saját maga vagy közeli hozzátartozója a  39.  § (1)  bekezdés a), c), f ), h), i), k), l) és n)  pontjában
meghatározott törvények által szabályozott, a  felügyeleti biztosi tevékenységgel érintett szervezetekben
a kijelölés időpontjában vagy a kijelölést követően érdekeltséggel rendelkezik, így különösen, ha tulajdonosi,
kötelmi jogviszonyban áll a  szervezettel, vagy attól bármilyen formában bevételre vagy díjazásra tesz szert
vagy tart igényt,
b) akitől a  felügyeleti biztos feladatainak részrehajlásmentes megítélése és tárgyilagos elintézése egyéb okból
nem várható el (elfogultság).
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott bármely körülményről a felügyeleti biztos a kijelöléskor, ha az (5) bekezdésben
meghatározott körülmény a kijelölés után merül fel, a körülmény felmerülését követően azonnal köteles tájékoztatni
a nonprofit gazdasági társaság vezetőjét. Ebben az esetben másik felügyeleti biztos kijelölésére kerül sor.
(7) A  kijelölt felügyeleti biztos által e  minőségében okozott kárért a  károsulttal szemben a  nonprofit gazdasági
társaság felelős. A  nonprofit gazdasági társaságnak rendelkeznie kell megfelelő vagyoni biztosítékkal a  kártérítési
kötelezettségek megtérítése fedezetének biztosítására.
(8) A  kijelölt felügyeleti biztos a  nonprofit gazdasági társaságnak okozott károkért a  munkavállalók, illetve
a  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állók kártérítési felelősségére vonatkozó szabályok szerint felelős
azzal, hogy gondatlan károkozás esetén a  kártérítés mértéke a  kijelölt felügyeleti biztos hathavi illetményét nem
haladhatja meg. Szándékos károkozás esetén a  kártérítés mértéke a  kijelölt felügyeleti biztos hathavi illetményét
meghaladhatja.
(9) A  nonprofit gazdasági társaság a  kijelölt felügyeleti biztos nevét és székhelyét – bejegyzés és közzététel végett –
bejelenti a cégbíróságnak.
(10) A  felügyeleti biztosi feladatok ellátására kijelölendő személy a  kijelölést megelőzően hatósági bizonyítvánnyal
igazolja, hogy büntetlen előéletű, illetve nem áll olyan foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, amely a  felügyeleti
biztosi feladat ellátását nem teszi lehetővé. Indokolt esetben – akár önállóan, akár az  MNB kezdeményezésére
– a  munkáltatói jogkör gyakorlója írásban felszólíthatja a  kijelölt felügyeleti biztost, hogy a  felhívástól számított
tizenöt munkanapon belül – ha e  határidőn belül menthető ok miatt nem lehetséges, az  ezt akadályozó ok
megszűnését követően haladéktalanul – hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen előéletű, illetve nem áll
olyan foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, amely felügyeleti biztosi feladat ellátását nem teszi lehetővé.
80. § (1) A  nonprofit gazdasági társaság a  kijelöléskor, illetve a  felügyeleti biztosi tevékenységének folytatása során is
– a  lefolytatandó vagy folyamatban lévő eljárás összes körülményének mérlegelése alapján – dönthet úgy, hogy
több személyt jelöl ki a felügyeleti biztosi tevékenység ellátására. A nonprofit gazdasági társaságnak lehetősége van
arra is, hogy a már kijelölt személyek számát csökkentse, ha ez a lefolytatandó vagy folyamatban lévő eljárás összes
körülményének mérlegelése alapján indokolt.
(2) Hitelintézethez történő felügyeleti biztos kirendelése esetén a  nonprofit gazdasági társaság a  hitelintézethez
egyidejűleg legalább két személyt jelöl ki a felügyeleti biztosi tevékenység ellátására.
29. Fogyasztóvédelmi ellenőrzési eljárás 81. § (1) Az MNB kérelemre vagy hivatalból indított eljárás keretében ellenőrzi
a) a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet által nyújtott szolgáltatást
igénybe vevő fogyasztóval szemben tanúsítandó magatartásra vonatkozó kötelezettséget megállapító,
a  39.  §-ban meghatározott törvények vagy az  azok végrehajtására kiadott jogszabályban előírt
rendelkezések, valamint
b) a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló törvény rendelkezéseinek,
c) a  gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló törvény rendelkezéseinek,
továbbá
d) az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az  információs társadalommal összefüggő
szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló törvény rendelkezéseinek [az a)–d)  pont a  továbbiakban együtt:
fogyasztóvédelmi rendelkezések], továbbá
e) az e törvény szerinti pénzügyi fogyasztói jogvitával kapcsolatos kötelezettség
betartását, és – ide nem értve a  szerződés létrejöttének, érvényességének, joghatásainak és megszűnésének,
továbbá a  szerződésszegésnek és annak joghatásainak megállapítását – eljár e  rendelkezések megsértése esetén
(a továbbiakban: fogyasztóvédelmi eljárás).
(2) E törvény alkalmazásában fogyasztó a Polgári Törvénykönyvről szóló törvényben meghatározott fogyasztó.
 (3) A fogyasztóvédelmi eljárást a fogyasztó kizárólag azt követően kezdeményezheti, miután a 39. §-ban meghatározott
törvények hatálya alá tartozó személynél vagy szervezetnél, e  személy vagy szervezet által meghatározott és
közzétett elérhetőségein keresztül – személyesen, telefonon, postai úton, telefaxon, az  erre a  célra üzemeltetett
informatikai rendszeren keresztül – azonosítására alkalmas tartalommal, szóban vagy írásban a  személy vagy
szervezet szolgáltatásával vagy eljárásával kapcsolatos panaszát már korábban előterjesztette, azonban
a) a panaszára nem kapott választ,
b) a  panasz kivizsgálása nem a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó törvényekben előírtak
szerint történt,
c) a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet válaszából egyéb,
az (1) bekezdésben meghatározott jogszabályokban előírt fogyasztói jogot sértő körülményt vélelmez.
82. § (1) A  fogyasztóvédelmi eljárásban az  általuk védett érdekek védelme körében az  ügyfél jogai illetik meg a  41.  §
(1)  bekezdésében meghatározott irányelveket átültető jogszabályi rendelkezések megsértésére hivatkozással
az Európai Gazdasági Térség bármely más államának joga alapján létrejött azon feljogosított egységeket is, amelyek
a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 2009. április 23-i
2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában
közzétett jegyzéken szerepelnek.
(2) A  fogyasztóvédelmi eljárásban az ügyfél jogai megilletik azt a külföldi pénzügyi hatóságot, amelynek feladatkörét
az ügy érinti.
83. § (1) A  fogyasztóvédelmi eljárás a  jogsértés bekövetkezését követő három éven túl nem indítható meg. Ha a  jogsértő
magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul
meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a  határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg
ez a helyzet vagy állapot fennáll.
(2) Az ügyintézési határidő a fogyasztóvédelmi eljárásban három hónap.
84. § Ha a  fogyasztóvédelmi eljárás lefolytatására irányuló kérelemben foglaltak egésze vagy annak egy része
tekintetében
a) a kérelemmel érintett szervezettel vagy személlyel szemben a kérelemben foglaltak kapcsán már ellenőrzési
eljárás volt, illetve van folyamatban, vagy
b) az  MNB a  kérelem szerinti, a  szervezet vagy személy magatartását – a  kérelemben foglaltakkal azonos
tényállás és változatlan jogi szabályozás mellett – már elbírálta,
az MNB a kérelmet ezekre nézve érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, illetve az eljárást megszünteti, egyben a korábbi
eljárásban hozott határozatának számát közli az ügyféllel.
85. § Az MNB jogosult az ügyletkötést szabályozó rendelkezések betartását próbaügyletkötés keretében ellenőrizni.
86. § (1) Próbaügyletkötés keretében ellenőrizhető egy alkalommal megköthető ügylet vagy hosszabb ügyletkötési folyamat
is, de az legfeljebb a próbaügylet tárgyára vonatkozó szerződés aláírásáig tarthat.
(2) Az  MNB a  próbaügyletkötéshez közreműködő személyt vehet igénybe. A  közreműködő személy részére az  MNB
megbízólevelet állít ki, amely tartalmazza a  közreműködő személy nevét, továbbá azt, hogy mely, a  39.  §-ban
meghatározott törvények hatálya alá tartozó személynél vagy szervezetnél milyen típusú ellenőrzésben vehet részt.
(3) A  közreműködő személyre alkalmazni kell az  ügyintézőre vonatkozó kizárási szabályokat, valamint az  MNB
alkalmazottjára vonatkozó összeférhetetlenségi szabályokat.
(4) A közreműködő személyt is terheli az MNB alkalmazottjára vonatkozóan előírt titoktartási kötelezettség.
 (5) Próbaügyletkötés esetén az MNB ellenőrzési jogosultságát a próbaügyletkötés befejezésekor igazolja.
 (6) Az  ellenőrzési jogosultság igazolásakor az  ellenőrzés alá vont szervezet vagy személy köteles minden,
a  próbaügyletkötés keretében átvett összeget visszatéríteni. Nem kell alkalmazni e  rendelkezést e  szervezet vagy
személy által a próbaügyletkötés során nyújtott olyan szolgáltatás díjára, amelyet a próbaügyletkötés befejezéséig
teljesítettek, feltéve, hogy az eljárás során megállapításra kerül, hogy az ellenőrzés alá vont szervezet vagy személy
nem sértette meg a  próbaügyletkötés keretében vizsgált fogyasztóvédelmi rendelkezéseket. Az  ilyen szolgáltatás
díját az  MNB az  ellenőrzés alá vont szervezetnek vagy személynek a  határozathozatalt követően haladéktalanul
megtéríti.
87. § Az  MNB fogyasztóvédelmi eljárásában a  határozat vagy az  eljárást megszüntető végzés meghozataláig terjedő
időtartamra fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható végzésben megtilthatja a  jogsértő magatartás további
folytatását, és elrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését, ha erre – a fogyasztók jogi vagy gazdasági érdekeinek
védelme miatt – halaszthatatlanul szükség van. Az MNB e végzését soron kívül hozza meg.
88. § (1) Ha az  MNB megállapítja a  fogyasztóvédelmi rendelkezések vagy a  fogyasztóvédelmi ellenőrzés során
hozott határozatának megsértését, a  75.  § (4)  bekezdés a), c) és e)–i)  pontjában meghatározott szempontok
figyelembevételével és az  arányosság követelményének szem előtt tartásával az  alábbi jogkövetkezményeket
alkalmazza:
a) a szükséges intézkedések és a jogszabályok betartására, a feltárt hiányosságok megszüntetésére hív fel,
b) elrendeli a jogsértő állapot megszüntetését,
c) megtiltja a jogsértő magatartás további folytatását,
d) határidő tűzésével a  feltárt hibák, hiányosságok megszüntetésére kötelezheti a  jogsértőt azzal, hogy
az a hibák, hiányosságok megszüntetése érdekében tett intézkedéséről köteles értesíteni az MNB-t,
e) a  jogszerű állapot helyreállításáig feltételhez kötheti vagy megtilthatja a  jogsértéssel érintett tevékenység
végzését, illetve szolgáltatás nyújtását,
f ) fogyasztóvédelmi bírságot szabhat ki.
(2) A  fogyasztóvédelmi rendelkezést tartalmazó jogszabály a  benne foglalt rendelkezés megsértése esetére további
jogkövetkezményeket határozhat meg.
(3) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  jogsértés súlyát különösen a  jogsértéssel érintett fogyasztók száma, érdekeik
sérelmének köre, a jogsértő magatartás kiterjedtsége alapján kell megítélni.
(4) Az MNB minden esetben fogyasztóvédelmi bírságot szab ki, ha
a) az  MNB-nek a  jogsértést megállapító jogerős határozatában előírt kötelezettség teljesítésére megállapított
határnap elteltét, illetve határidő lejártát követő hat hónapon belül ugyanaz a  szervezet vagy személy
ugyanazon jogszabályi rendelkezést ismételten megsértette, vagy
b) a jogsértés a fogyasztók széles körét érinti.
89. § (1) A fogyasztóvédelmi bírság összege tizenötezer forinttól
a) a  számvitelről szóló törvény hatálya alá tartozó, százmillió forintot meghaladó éves nettó árbevétellel
rendelkező szervezet vagy személy esetében az  éves nettó árbevételének öt százalékáig, de legfeljebb
százmillió forintig, illetve a fogyasztók széles körének jelentős vagyoni hátránnyal fenyegető helyzetet okozó
jogsértés esetén legfeljebb kétmilliárd forintig,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó szervezet vagy személy esetében ötszázezer forintig, illetve a fogyasztók
széles körének jelentős vagyoni hátránnyal fenyegető helyzetet okozó jogsértés esetén a  szervezet vagy
személy éves nettó árbevételének öt százalékáig, a  számvitelről szóló törvény hatálya alá nem tartozó
szervezet vagy személy esetében ötmillió forintig terjedhet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nettó árbevételt a  jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti évre
vonatkozó éves beszámoló vagy az  egyszerűsített éves beszámoló (a  továbbiakban együtt: beszámoló) szerinti
nettó árbevétel alapján kell meghatározni. Ha a  szervezet vagy személy működési ideje egy évnél rövidebb,
az  adatokat éves szintre kell vetíteni. Ha a  jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti évben
az  elért nettó árbevételről nem áll rendelkezésre hitelesnek tekinthető információ, a  fogyasztóvédelmi bírság
maximális összegének meghatározásakor az  utolsó hitelesen lezárt üzleti év nettó árbevétele az  irányadó.
Beszámolóval még nem rendelkező, újonnan alapított szervezet esetében az  eljárás megindításának évére
vonatkozó üzleti tervet, ennek hiányában a  szolgáltató által a  hatóság felhívására közölt, a  számvitelről szóló
törvénynek a  közbenső mérleg készítésére vonatkozó szabályai szerint az  eljárás megindításának napjával mint
fordulónappal kiszámított nettó árbevételt kell figyelembe venni.
(3) Az a)–d) pontban meghatározott szervezet tekintetében az (1) bekezdés alkalmazásában nettó árbevételként:
a) biztosító esetén a bruttó biztosítási díjak,
b) befektetési vállalkozás esetén a befektetési szolgáltatási tevékenységből származó bevétel, valamint a nem
forgalmazási pénzügyi műveletekből származó bevétel,
c) magánnyugdíjpénztár és önkéntes nyugdíjpénztár esetén a  működési tevékenységet szolgáló
tagdíjbevételek, önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztár esetén a  működési alap
tagdíjbevételei, foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény esetén pedig a  működési tevékenységet
szolgáló foglalkoztatói és tagi befizetések,
d) hitelintézet és pénzügyi vállalkozás esetén:
da) kapott kamatok és kamatjellegű bevételek,
db) az értékpapírokból származó bevételek,
dc) a kapott (járó) jutalék- és díjbevételek,
dd) pénzügyi műveletek nettó eredménye, ha az pozitív,
e) árutőzsdei szolgáltató esetén az árutőzsdei szolgáltatási tevékenységből származó
ea) nettó árbevétel, valamint
eb) pénzügyi műveletekből származó bevétel,
f ) pénzforgalmi intézmény esetén a pénzforgalmi szolgáltatási tevékenységből származó
fa) nettó árbevétel, valamint
fb) pénzügyi műveletekből származó bevétel
összegét kell figyelembe venni.
 (4) Az  (1) bekezdés alkalmazásában, ha a szervezet vagy személy az adatokat devizában adja meg, a  forintra történő
átszámításkor az  MNB által megállapított, a  szervezet vagy személy üzleti évének lezárásakor – újonnan alapított
szolgáltató esetén a tárgyévet megelőző év utolsó napján – érvényes hivatalos devizaárfolyamot kell alkalmazni.
30. Piacfelügyeleti eljárás 90. § (1) Az MNB piacfelügyeleti eljárást indít
a) engedély nélkül vagy bejelentés hiányában végzett pénzügyi szolgáltatási, kiegészítő pénzügyi szolgáltatási,
tőzsdei, árutőzsdei szolgáltatási, befektetési alapkezelési, kockázati tőkealap-kezelési, központi értéktári,
elszámolóházi, önkéntes kölcsönös biztosító pénztári, magán-nyugdíjpénztári, viszontbiztosítási, biztosítási,
biztosítási szaktanácsadói, foglalkoztatói nyugdíj szolgáltatói, befektetési szolgáltatási tevékenység,
kiegészítő szolgáltatás, közvetítői (ügynöki) tevékenység észlelése esetén,
b) bennfentes kereskedelem vagy piacbefolyásolás észlelése esetén,
c) bennfentes személyre vonatkozó bejelentési és közzétételi kötelezettségre vonatkozó szabályok ellenőrzése
céljából,
d) a vállalatfelvásárlásra vonatkozó szabályok ellenőrzése céljából,
e) a  236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5–8.  cikkében előírt bejelentési és közzétételi
kötelezettségre és 12–14. cikkében előírt fedezetlen ügyletek korlátozására vonatkozó szabályok ellenőrzése
céljából [az a)–e) pont a továbbiakban együtt: piacfelügyeleti eljárás].
(2) Az  engedély nélküli vagy bejelentés hiányában végzett tevékenység, a  bennfentes kereskedelem, illetve
piacbefolyásolás megállapítására, valamint a  bennfentes személyre vonatkozó bejelentési és közzétételi
kötelezettségre vonatkozó szabályok ellenőrzésére irányuló eljárásban, valamint a  vállalatfelvásárlásra vonatkozó
szabályok ellenőrzése során az  ügyintézési határidő az  eljárás hivatalból történő megindításának napjától
számított hat hónap. Az  ügyintézési határidő indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb három hónappal
meghosszabbítható.
(3) Az  MNB – az  ok és a  cél megjelölésével megküldött – felhívására a  39.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott
jogszabályok hatálya alá tartozó személy vagy szervezet köteles az általa kezelt, a piacfelügyeleti eljárás ügyfelére
vonatkozó és az üggyel kapcsolatos
a) iratot, elektronikus módon rögzített adatot, jelet, rögzített telefonbeszélgetést bemutatni,
b) egyéb tájékoztatást adni, valamint
c) azon személyes adatot átadni, amelyet külön törvény alapján az MNB kezelni jogosult.
(4) Az MNB-nek az elektronikusan vezetett ingatlan-nyilvántartás adatbázisából történő, a piacfelügyeleti ellenőrzéshez
szükséges lekérdezése tekintetében az  ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997.  évi CXLI.  törvény 70.  § (1)  bekezdése
nem alkalmazható.
(5) Az MNB a (3) bekezdés c) pontja, valamint a (4) bekezdés alapján megismert adatot,
a) ha az ellenőrzés alapján az MNB határozatot nem hozott, illetve büntetőeljárást nem kezdeményezett, akkor
legfeljebb az ellenőrzés lezárásáig,
b) az ellenőrzést lezáró, de intézkedést nem tartalmazó határozat jogerőre emelkedéséig, intézkedést elrendelő
határozat végrehajtásáig vagy a végrehajthatóság elévüléséig,
c) ha az MNB döntésének bírósági felülvizsgálatát kérték vagy az MNB büntetőeljárást kezdeményez, akkor – ha
rendkívüli jogorvoslattal nem éltek – a bírósági eljárás jogerős befejezéséig
kezelheti, és ezt követően haladéktalanul, de legfeljebb két munkanapon belül megsemmisíti.
91. § (1) Az  MNB az  engedély nélkül végzett tevékenység, a  bennfentes kereskedelem, a  piacbefolyásolás megállapítására,
a  bennfentes személyre vonatkozó bejelentési és közzétételi kötelezettségre vonatkozó szabályok ellenőrzésére
és a  236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5–8.  cikkében meghatározott bejelentési és közzétételi
kötelezettségre és 12–14.  cikkében meghatározott fedezetlen ügyletek korlátozására vonatkozó szabályok
ellenőrzésére irányuló piacfelügyeleti eljárása során jogosult feladatának ellátása érdekében az  eljárása alá vont
ügyfélre vonatkozó,
a) az  értékpapír-, ügyfél- és fizetésiszámla-forgalommal, a  terhelendő és a  jóváírandó számla számával,
tulajdonosával, a terhelés, a jóváírás jogcímével és az átutalás pénzforgalmi azonosító kódjával kapcsolatos,
b) az  elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározott előfizetői állomás számával vagy egyéb
azonosítójával, a  hívó és hívott előfizetői számokkal, valamint a  hívás és egyéb szolgáltatás dátumával és
kezdő időpontjával kapcsolatos,
c) az  eljárás alá vont ügyfél fizetési számlája és értékpapírszámlája forgalma alapján megismert,
a  piacfelügyeleti eljárás szempontjából valószínűsíthetően további bizonyítékokkal rendelkező természetes
személy beazonosításához szükséges
családi és utónév, születési név és lakcím megismerésére és kezelésére.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott adat igénylésekor az MNB köteles valószínűsíteni, hogy a tényállás maradéktalan
tisztázása érdekében az adat megismerése szükséges.
 (3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott adat megismeréséhez az ügyész előzetes jóváhagyása szükséges.
 (4) A jóváhagyást az ügyész abban az esetben tagadja meg, ha az MNB a (2) bekezdésben foglaltakat nem valószínűsíti
vagy az adatkezelés egyéb törvényi feltételei nem állnak fenn.
92. § (1) Ha
a) az ügyfél EGT-tagállamon kívüli lakcímmel vagy székhellyel rendelkezik,
b) az ügyfél képviselőt vagy kézbesítési megbízottat nem nevezett meg, és
c) elektronikus kapcsolattartásnak sincs helye,
az MNB piacfelügyeleti eljárásban hozott döntését postai szolgáltató útján is közölheti.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott közlési mód alkalmazása esetén a  döntést az  MNB hirdetményi úton is közli.
A  hirdetményt ebben az  esetben az  MNB és Budapest főváros Önkormányzata hirdetőtábláján kell kifüggeszteni,
a központi rendszeren és az MNB elektronikus tájékoztatásra szolgáló honlapján közzé kell tenni.
93. § (1) Engedély nélkül végzett tevékenység megállapítása esetén az MNB
a) megtiltja a tevékenység végzését,
b) büntetőeljárást kezdeményez az  illetékes nyomozó hatóságnál, ha megítélése szerint a  tevékenység
a Büntető Törvénykönyvről szóló törvény alapján bűncselekménynek minősül,
c) intézkedést, kivételes intézkedést alkalmaz, illetve
d) piacfelügyeleti bírságot szab ki.
(2) Bejelentés hiányában végzett tevékenység esetén az MNB
a) megtiltja a tevékenység végzését,
b) intézkedést, kivételes intézkedést alkalmaz, illetve
c) piacfelügyeleti bírságot szab ki.
(3) Az MNB
a) a  236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5–8.  cikkében előírt bejelentési és közzétételi
kötelezettség megsértése esetén a  közzétételi kötelezettségének teljesítését elmulasztó személyt vagy
szervezetet az elmulasztott közzététel pótlására kötelezi,
b) a  236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12–14.  cikkében előírt fedezetlen ügyletek
korlátozására vonatkozó szabályok megsértése esetén az  ügyletkötési korlátozást megsértő személyt vagy
szervezetet az ügyletkötési feltételeknek való megfelelésre szólítja fel, és
c) az a)–b) pontban foglalt esetekben piacfelügyeleti bírságot szab ki.
 (4) Az  MNB piacfelügyeleti eljárásban ideiglenes biztosítási intézkedést rendelhet el abban az  esetben is, ha úgy ítéli
meg, hogy a  jogosulatlanul tevékenységet végző személy vagy szervezet ügyfelei érdekeinek megóvása ezt
indokolja. Az  MNB piacfelügyeleti eljárásban hozott döntésének végrehajtása érdekében biztosítási intézkedést
rendel el a  Ket.-ben meghatározotton túl abban az  esetben is, ha úgy ítéli meg, hogy a  piacfelügyeleti bírság
behajthatóságának biztosítása vagy a  jogosulatlanul tevékenységet végző személy vagy szervezet ügyfelei
érdekeinek megóvása ezt indokolja.
(5) Piacfelügyeleti eljárás során
a) az  engedély nélkül vagy bejelentés hiányában végzett szolgáltatás esetén a  piacfelügyeleti bírság összege
százezer forinttól ötszázmillió forintig,
b) a  bennfentes kereskedelemre, piacbefolyásolásra és a  vállalatfelvásárlásra vonatkozó szabályok megsértése
esetén a bírság összege százezer forinttól ötszázmillió forintig,
c) a  bennfentes személyre vonatkozó bejelentési kötelezettség megsértése esetén a  bírság összege százezer
forinttól ötmillió forintig,
d) a  236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5–8.  cikkében előírt bejelentési és közzétételi
kötelezettség, valamint a  12–14.  cikkében előírt fedezetlen ügyletkötési korlátozások megsértése esetén
a bírság összege százezer forinttól ötszázmillió forintig
terjedhet.
 (6) A  kiszabható piacfelügyeleti bírság felső határa az  (5)  bekezdés b)  pontjától eltérően az  elért árfolyamnyereség
vagy elkerült árfolyamveszteség négyszáz százaléka, ha az árfolyam-különbözet mértéke tételesen kimutatható és
az magasabb, mint az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott bírságtétel felső határa.
(7) Ha az MNB a piacfelügyeleti rendelkezések betartását az ellenőrzési eljárás keretében ellenőrzi, akkor az ellenőrzési
eljárásra a 90. és 91. §-t is alkalmazni kell.
(8) Ha az  MNB a  piacfelügyeleti rendelkezések megsértését ellenőrzési eljárás során észleli, akkor e  rendelkezések
megsértése miatt az (1)–(6) bekezdésben meghatározott intézkedéseket alkalmazhatja.
(9) Ha az  ellenőrzési eljárás keretében megállapított tényállás alapján a  75.  § (1)  bekezdésében meghatározott
esetkörök mellett piacfelügyeleti rendelkezések megsértése is megvalósult, az  MNB valamennyi jogsértésre
egységes intézkedést is alkalmazhat, amely a  75. és 76.  §-ban meghatározottakon kívül kiterjed az
(1)–(6) bekezdésekben foglalt intézkedésekre is.
(10) Ha az  MNB a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyekre és szervezetekre vonatkozó
jogszabályi rendelkezések vagy az MNB által hozott határozatban foglaltak megsértését piacfelügyeleti eljárás során
észleli, akkor e rendelkezések megsértése miatt a 75. §-ban meghatározott intézkedéseket alkalmazhatja.
(11) A piacfelügyeleti eljárás során a Ket. 29. § (4) bekezdését és 70. §-át, valamint az e törvény szerinti ellenőrzési eljárás
szabályait a 64. § (1) és (3)–(8) bekezdése, a 65. §, a 67–71. § és a 76. § kivételével alkalmazni kell.
94. § (1) Az  MNB, ha engedély nélkül vagy bejelentés hiányában végzett tevékenység miatt piacfelügyeleti bírság
kiszabására, jogsértő magatartás további folytatása megtiltásának elrendelésére vagy jogsértő állapot
megszüntetésének elrendelésére került sor, és arra az  engedély nélkül vagy bejelentés hiányában végzett
tevékenységet végző személy vagy szervezet ügyfelei jogi vagy gazdasági érdekeinek, vagy a  közérdeknek
a védelme miatt szükség van honlapján közzéteszi
a) a határozat számát és tárgyát,
b) a jogsértő természetes személy családi és utónevét és lakcímét,
c) a jogsértő jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevét és székhelyét és
d) a döntés rendelkező részét, ide nem értve jogerős döntés esetén a jogorvoslatról szóló tájékoztatást.
(2) Az  MNB az  (1)  bekezdés alapján közzétett (1)  bekezdés b)  pontja szerinti személyes adatokat a  közzétételtől
számított egy év elteltével honlapjáról eltávolítja, a  személyes adatnak nem minősülő további adatokat
a közzétételtől számított egy év elteltével honlapjáról eltávolíthatja.
95. § (1) Az  MNB a  fogyasztóvédelmi ellenőrzési eljárás és piacfelügyeleti eljárás során feltárt jogsértés megszüntetése
érdekében határozathozatal helyett hatósági szerződést köthet azzal az  ügyféllel, aki vállalja, hogy felhagy
a  jogsértő magatartással és magatartását a  hatósági szerződésben meghatározott módon hozza összhangba
a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseivel.
(2) Az MNB a hatósági szerződésről hirdetményt tesz közzé a honlapján vagy az általa célszerűnek tartott egyéb módon.
A hirdetménynek tartalmaznia kell
a) a közérdek védelmében történő megállapodás megkötésének tényét,
b) a kötelezettségvállalás tartalmát közérthetően összefoglalva, valamint
c) az arra vonatkozó figyelemfelhívást, hogy a hatósági szerződés az MNB-nél megtekinthető.
(3) Ha az  ügyfél a  hatósági szerződésben foglaltakat megsérti, akkor az  MNB azon intézkedések megtételére, illetve
jogkövetkezmények alkalmazására jogosult, amelyre egyébként lehetősége van azon eljárás szabályai szerint,
amelyben határozathozatalnak lett volna helye.
(4) Nincs helye intézkedésnek vagy jogkövetkezmény alkalmazásának az  MNB-vel hatósági szerződést kötő ügyféllel
szemben a  szerződésben megállapított teljesítési határidőn belül elkövetett azon jogsértés miatt, amelynek
megszüntetése érdekében a hatósági szerződés megkötésére sor került.
(5) A  Ket. 76.  § (3)  bekezdésében meghatározott tartalmú hatósági szerződés megkötésére akkor kerülhet sor, ha
az ügyfél a szerződésszegése esetére aláveti magát a (3) bekezdésben foglaltaknak.
vIII. FeJezet
A péNzügyI BéKéLtető testüLet 31. A Pénzügyi Békéltető Testület feladata, szervezete és működése
96. § (1) A  Pénzügyi Békéltető Testület hatáskörébe és illetékességébe tartozik a  fogyasztó és a  39.  §-ban meghatározott
törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet között – szolgáltatás igénybevételére vonatkozó – jogviszony
létrejöttével és teljesítésével kapcsolatos vitás ügy (a  továbbiakban: pénzügyi fogyasztói jogvita) bírósági
eljáráson kívüli rendezése. E  célból a  Pénzügyi Békéltető Testület egyezség létrehozását kísérli meg, ennek
eredménytelensége esetén az ügyben döntést hoz a  fogyasztói jogok egyszerű, gyors, hatékony és költségkímélő
érvényesítésének biztosítása érdekében.
(2) A Pénzügyi Békéltető Testület az MNB által működtetett szakmailag független testület, amely a Pénzügyi Békéltető
Testület elnökéből és a békéltető testületi tagokból áll.
(3) A Pénzügyi Békéltető Testületet az MNB szervezeti rendjében közvetlenül az MNB elnökéhez kell besorolni.
 (4) A  Pénzügyi Békéltető Testület látja el a  pénzügyi alternatív vitarendezési fórumok európai hálózatának
(a továbbiakban: fIN-Net) alapító okiratában megállapított feladatokat.
 (5) Az  MNB gondoskodik a  Pénzügyi Békéltető Testület működésének pénzügyi fedezetéről, továbbá biztosítja
a fIN-Net-ben való részvétellel összefüggő békéltető testületi feladatok ellátásához szükséges pénzügyi fedezetet.
97. § (1) A Pénzügyi Békéltető Testület tagjai (a továbbiakban: békéltető testületi tag) az MNB alkalmazottai.
 (2) A békéltető testületi tag fogyasztói jogvitával kapcsolatos döntési jogkörében nem utasítható.
 (3) Békéltető testületi tag az  lehet, aki jogi végzettséggel és jogi szakvizsgával vagy közgazdasági egyetemi
diplomával rendelkezik. A Pénzügyi Békéltető Testület működési rendje meghatározhatja a békéltető testületi tag
alkalmazásának további feltételeit.
(4) A  békéltető testületi tag munkaviszonyának megszűntetéséhez a  Békéltető Testület elnökének jóváhagyása
szükséges.
98. § (1) A Pénzügyi Békéltető Testület háromtagú tanácsban (a továbbiakban: tanács) jár el.
 (2) A tanács tagjainak kijelölésére a Pénzügyi Békéltető Testület működési rendjében meghatározottak szerint kerül sor.
 (3) A működési rendben rendelkezni kell az összeférhetetlenségi szabályokról is.
 (4) A  tanácsba kijelölt békéltető testületi tag köteles haladéktalanul bejelenteni, feltárni minden olyan körülményt,
amely jogos kétségeket ébreszthet függetlensége vagy pártatlansága tekintetében.
 (5) A tanácsba kijelölt békéltető testületi tag ellen a  fél kizárási kérelmet terjeszthet elő, ha olyan körülmények állnak
fenn, amelyek jogos kétségeket ébresztenek függetlensége vagy pártatlansága tekintetében.
 (6) Az indokolással ellátott írásbeli kizárási kérelem attól a naptól számított három napon belül terjeszthető elő, amikor
a fél az eljáró tanács összetételéről vagy a kizárási kérelem benyújtásának alapjául szolgáló okról tudomást szerzett.
 (7) A kizárási kérelemről a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke dönt, az érintett testületi tag meghallgatása után.
99. § A  Pénzügyi Békéltető Testület bárki kérésére köteles haladéktalanul, írásban vagy más megfelelő formában
tájékoztatást adni hatásköréről, illetékességéről, eljárásának szabályairól és költségeiről, a  kötelezést tartalmazó
határozat, illetve az  ajánlás hozatalának feltételeiről, a  határozatok kikényszerítésének módjáról, az  ajánlás és
a  kötelezést tartalmazó határozat hatályon kívül helyezésének feltételeiről, és arról, hogy eljárása nem érinti
az igények bírósági úton való érvényesíthetőségét.
100. § (1) A Pénzügyi Békéltető Testület munkáját a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke irányítja.
 (2) A Pénzügyi Békéltető Testület elnökét az MNB elnöke nevezi ki hat évre.
(3) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnökének tárgyév március 1-jétől a  következő év február végéig terjedő időszakra
vonatkozó, MNB-től származó havi bére a  Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a  tárgyévet
megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset nyolcszorosa.
(4) A Pénzügyi Békéltető Testület elnökének megbízatása és az MNB-vel fennálló munkaviszonya megszűnik
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) lemondással,
c) felmentéssel,
d) összeférhetetlenségének kimondásával,
e) halállal.
(5) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke megbízatásának megszűnését az  (4)  bekezdés a), b) és e)  pontjában
meghatározott esetben az MNB elnöke állapítja meg.
(6) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnökének lemondását írásban kell közölni az  MNB elnökével. Lemondás esetén
a  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke megbízatása megszűnésének időpontját az  MNB elnöke határozza meg,
az azonban nem lehet későbbi a lemondásnak az MNB elnökéhez történő eljuttatását követő hatvanadik napnál.
(7) A Pénzügyi Békéltető Testület elnökének összeférhetetlenségét az MNB elnöke mondja ki.
 (8) Ha az  összeférhetetlenség kimondását megelőzően az  összeférhetetlenséget megalapozó körülmény megszűnik,
az összeférhetetlenség kimondását mellőzni kell.
 (9) A Pénzügyi Békéltető Testület elnökét az MNB elnöke felmentheti, ha
a) olyan magatartást tanúsított, amely az MNB rendeltetésszerű működését akadályozta,
b) száznyolcvan napon túl nem képes eleget tenni a megbízatásából eredő feladatainak.
(10) A felmentésre vonatkozó kezdeményezést a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke részére meg kell küldeni, aki az Mt.
szabályai szerint közigazgatási és munkaügyi bírósághoz fordulhat. A  bíróság által érkeztetett keresetlevelet,
illetve a jogerős bírósági döntést a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke az MNB elnökének haladéktalanul megküldi.
Az MNB elnökének határozatával szemben jogorvoslatnak nincs helye.
(11) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke összeférhetetlenségének kimondására vagy felmentésére a  bírósághoz
fordulási határidő lejártát vagy – bírósághoz fordulás esetén – a kezdeményezés tekintetében meghozott bírósági
döntés jogerőre emelkedését követően kerülhet sor.
(12) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke megbízatásának megszűnése esetén felmentési időre és végkielégítésre
jogosult, kivéve ha a  megbízatás a  (4)  bekezdés b) és d)  pontjában meghatározott okból vagy a  (9)  bekezdés
a) pontjában meghatározott felmentési okból szűnik meg.
(13) A  felmentési idő hat hónap. A  Pénzügyi Békéltető Testület elnökét a  felmentés időtartamára munkavégzési
kötelezettsége alól mentesíteni kell, aki erre az  időtartamra hathavi jövedelmével megegyező, havonta egyenlő
összegben kifizetendő jövedelemre jogosult.
(14) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke hathavi jövedelmével megegyező végkielégítésre jogosult, melyet
a megbízatás megszűnését követő nyolc napon belül kell megfizetni számára.
101. § (1) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke szabályzatban alakítja ki – az  MNB elnökének jóváhagyásával – a  Pénzügyi
Békéltető Testület működési rendjét.
(2) A Pénzügyi Békéltető Testület elnöke jelöli ki az adott fogyasztói jogvitában eljáró tanács tagjait.
 (3) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke javaslatot tesz az  MNB elnökének a  Pénzügyi Békéltető Testület
létszámkeretének megállapítására.
 (4) A Pénzügyi Békéltető Testület elnöke törvényben meghatározott feladatainak ellátása során nem utasítható.
32. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárása 102. § (1) A  Pénzügyi Békéltető Testület eljárása megindításának feltétele, hogy a  fogyasztó a  39.  §-ban meghatározott
törvények hatálya alá tartozó, a fogyasztói jogvitával érintett személynél vagy szervezetnél közvetlenül megkísérelje
a vitás ügy rendezését.
(2) A  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezet vagy személy az  (1)  bekezdés szerinti
panaszkezelés során köteles úgy eljárni, hogy a  körülmények által adott lehetőségekhez mérten elkerülje
a pénzügyi fogyasztói jogvita kialakulását.
(3) A  panasz elutasítása esetén a  szervezet vagy személy köteles a  fogyasztót írásban tájékoztatni arról, hogy tett-e
a  103.  § (1)  bekezdésében meghatározott alávetési nyilatkozatot, és arról, hogy panaszával az  MNB Pénzügyi
Békéltető Testületének eljárását kezdeményezheti. Az  elutasító döntésben fel kell tüntetni a  Pénzügyi Békéltető
Testület levelezési címét.
103. § (1) A 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet a Pénzügyi Békéltető Testületnél
írásban, visszavonásig érvényes általános alávetési nyilatkozatot tehet, amelyben vállalja, hogy a  békéltető
testületi eljárásnak és egyezség hiányában az  ilyen eljárásban hozott határozatnak aláveti magát. Az  alávetési
nyilatkozatában a  szervezet vagy személy kötelezettségvállalásának mértékét, illetve hatályát a  jogvita tárgyának
általa meghatározott értékében vagy más módon is korlátozhatja.
(2) A Pénzügyi Békéltető Testület a nála megtett alávetési nyilatkozatokról nyilvántartást vezet.
 (3) Ha a  fogyasztó bizonyítja, hogy részéről a pénzügyi fogyasztói jogvita alapjául szolgáló jogviszony létrehozatalára
azért került sor, mert a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet kereskedelmi
kommunikációjában vállalta, hogy a békéltető testületi eljárásnak és egyezség hiányában az ilyen eljárásban hozott
határozatnak aláveti magát, a szervezetet vagy személyt e nyilatkozata – az abban meghatározott feltételekkel – köti
az adott eljárásban akkor is, ha nem tett az (1) bekezdés szerinti általános alávetési nyilatkozatot. A szervezet vagy
személy mentesül e nyilatkozat kötőereje alól, ha bizonyítja, hogy azt a szerződéskötésig a vállalással azonos módon
visszavonta.
104. § (1) A Pénzügyi Békéltető Testület eljárása a fogyasztó kérelmére indul.
 (2) A kérelmet a Pénzügyi Békéltető Testülethez kell írásban benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a fogyasztó nevét, lakóhelyét vagy tartózkodási helyét,
b) a  fogyasztói jogvitával érintett, a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy
szervezet nevét, székhelyét,
c) a fogyasztó álláspontjának rövid leírását, az azt alátámasztó tényeket és bizonyítékokat,
d) a fogyasztó nyilatkozatát a vitás ügy rendezésének megkísérléséről,
e) az elutasított panaszt,
f ) a  fogyasztó nyilatkozatát arra nézve, hogy az  ügyben közvetítői eljárást vagy polgári peres eljárást nem
indított,
g) a döntésre irányuló indítványt. (3) A  kérelemhez csatolni kell azt az  okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a  fogyasztó
bizonyítékként hivatkozik, így különösen a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy
szervezet írásbeli nyilatkozatát a  panasz elutasításáról, ennek hiányában a  fogyasztó rendelkezésére álló egyéb
írásos bizonyítékot az egyeztetés megkísérléséről.
(4) A kérelemhez csatolni kell a képviselő meghatalmazását, ha a fogyasztó meghatalmazott útján jár el.
 (5) Ha a kérelem nem felel meg a (2)–(4) bekezdésben foglaltaknak, a Pénzügyi Békéltető Testület a kérelmet – annak
beérkezésétől számított tizenöt napon belül – a  hiányok megjelölése mellett pótlás végett a  kérelmezőnek
visszaküldi.
105. § Az  eljárás megindítása az  elévülést megszakítja. Az  eljárás eredményes befejezése után az  elévülésre a  Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959.  évi IV.  törvény (a  továbbiakban: Ptk.) 327.  § (1) és (2)  bekezdésében, az  eljárás
eredménytelensége esetén a Ptk. 326. § (2) bekezdésében foglaltak irányadók.
106. § (1) Az  eljárás megindulásától kezdődő határidők számításakor az  eljárás megindulásának az  minősül, amikor
a hiánytalan kérelem a Pénzügyi Békéltető Testülethez beérkezik.
(2) A  Pénzügyi Békéltető Testület az  eljárás megindulásától számított nyolc napon belül megvizsgálja, hogy az  ügy
a testület hatáskörébe tartozik-e. A Pénzügyi Békéltető Testület hatáskörének hiánya esetén az ügyet – a kérelmező
egyidejű értesítésével – a hatáskörrel rendelkező szervezetnek haladéktalanul megküldi.
(3) A  Pénzügyi Békéltető Testület hatáskörének megállapítása esetén értesíti a  feleket, és – az  (5)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – az eljárás megindulásától számított hatvan napon belüli meghallgatási időpontot tűz ki
a felek számára.
(4) A Pénzügyi Békéltető Testület az értesítésben közli a felekkel a kijelölt eljáró tanács tagjainak nevét.
 (5) Az  eljáró tanács elnöke a  körülmények mérlegelése alapján kezdeményezheti az  eljárás írásbeli lefolytatását,
a meghallgatás mellőzéséhez azonban mindkét fél hozzájárulását be kell szereznie.
107. § A Pénzügyi Békéltető Testület a kérelmet meghallgatás kitűzése nélkül írásban elutasítja, ha megállapítható, hogy
a  felek között ugyanabból a  ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt korábban közvetítői vagy hatósági
eljárást indítottak vagy per van folyamatban, vagy annak tárgyában már jogerős ítéletet hoztak.
108. § (1) A Pénzügyi Békéltető Testület a meghallgatás kitűzött időpontjáról, illetve arról, hogy kezdeményezi a meghallgatás
mellőzését, a feleket a kérelem másolatának egyidejű megküldésével kellő időben előzetesen értesíti.
(2) Az értesítésben a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyt vagy szervezetet fel kell szólítani,
hogy az  értesítés részére történt kézbesítésétől számított nyolc napon belül írásban nyilatkozzék (válaszirat)
a  fogyasztó igényének jogosságáról, az  ügy körülményeiről, a  fogyasztói panasz elbírálásának sikertelenségéről,
valamint a  tanács döntésének kötelezésként történő elfogadását (alávetés) illetően, nyilatkozatában jelölje
meg az  állításait alátámasztó tényeket és bizonyítékokat, illetve csatolja azokat az  okiratokat (ezek másolatát),
amelyek tartalmára bizonyítékként hivatkozik. figyelmeztetni kell a szolgáltatót, hogy az ügy érdemére vonatkozó
nyilatkozattételének elmaradása esetén az eljáró tanács a rendelkezésére álló adatok alapján határoz.
(3) A  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet válasziratának másolatát
az  eljáró tanács elnöke a  kérelmezőnek haladéktalanul megküldi, ha pedig erre már nincs elegendő idő, azt
a meghallgatáson adja át.
(4) Ha a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet válasziratát nem terjeszti elő,
az eljáró tanács köteles az eljárást folytatni, anélkül, hogy a mulasztást a kérelmező állításai elismerésének tekintené.
109. § A  Pénzügyi Békéltető Testület eljárása során az  iratokat a  feleknek postai szolgáltató útján, a  hivatalos iratok
kézbesítésére vonatkozó rendelkezések szerint kézbesíti.
110. § (1) A felek meghatalmazott útján is eljárhatnak.
 (2) Meghatalmazott lehet bármely természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet.
111. § (1) Az  eljárás során a  tanács elnöke egyezséget kísérel meg létrehozni a  felek között. Ha az  egyezség megfelel
a  jogszabályoknak, a  tanács azt határozattal jóváhagyja, ellenkező esetben, illetve egyezség hiányában az  eljárást
folytatja.
(2) Az  eljárás során a  tanács köteles a  feleket egyenlő elbánásban részesíteni, és köteles lehetőséget adni a  felek
számára álláspontjuk előadására, illetve beadványaik előterjesztésére. A tanács elnöke szükség esetén a fogyasztót
jogairól és kötelezettségeiről tájékoztatja.
(3) Az eljárás nem nyilvános, kivéve ha az eljárás nyilvánosságához mindkét fél hozzájárul.
112. § (1) A kérelem, illetve a válaszirat az eljárás során szabadon módosítható vagy kiegészíthető, kivéve ha a tanács ennek
lehetőségét az ezzel okozott késedelemre tekintettel kizárja, vagy a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá
tartozó személy vagy szervezet az alávetésre hivatkozva a kérelem módosítása vagy kiegészítése ellen tiltakozik.
(2) Ha a  meghallgatáson bármelyik fél szabályszerű értesítés ellenére nem jelenik meg vagy nem terjeszti elő
bizonyítékait, a tanács lefolytatja az eljárást, és a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(3) A tanács az eljárást megszünteti, ha
a) a fogyasztó a kérelmét visszavonja,
b) a felek az eljárás megszüntetésében megállapodnak,
c) az eljárás folytatása lehetetlen,
d) az eljárás folytatására a tanács megítélése szerint bármely okból – ideértve a kérelem megalapozatlanságát
is – nincs szükség.
 (4) A tanács az ügy érdemében szótöbbséggel dönt.
 (5) A tanács az eljárást az annak megindulását követő kilencven napon belül befejezi, indokolt esetben ezt a határidőt
a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
113. § Egyezség hiányában a tanács az ügy érdemében
a) kötelezést tartalmazó határozatot hoz, ha a  kérelem megalapozott, és a  39.  §-ban meghatározott
törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet általános alávetési nyilatkozatában, kereskedelmi
kommunikációjában közölt vagy az  eljárás kezdetekor vagy legkésőbb a  döntés meghozataláig tett
nyilatkozatában a Pénzügyi Békéltető Testület döntését magára nézve kötelezőként elismerte, vagy
b) ajánlást tesz, ha a kérelem megalapozott, azonban a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó
személy vagy szervezet az  eljárás kezdetekor úgy nyilatkozott, hogy a  tanács döntését kötelezésként nem
ismeri el, illetve ha a tanács döntésének elismeréséről egyáltalán nem nyilatkozott.
114. § (1) A kötelezést tartalmazó határozatnak, illetve az ajánlásnak ki kell terjednie a kérelemben előterjesztett valamennyi
indítványra és a döntés alapjául szolgáló indokokra.
(2) Az  eljárás költségének tekintendő mindaz a  költség, amely a  felek oldalán a  Pénzügyi Békéltető Testület eljárása
igénybevételével összefüggésben – a  célszerű és jóhiszemű eljárás követelményére figyelemmel – igazoltan
felmerült (előzetes tudakozódás, egyeztetés és levelezés költsége, a  felek személyes megjelenésével összefüggő
útiköltség és keresetkiesés stb.).
(3) A kötelezést tartalmazó határozatban rendelkezni kell az eljárás költségének összegéről és annak viseléséről.
 (4) Az eljárás költségét az a fél viseli, akinek terhére a tanács az ügyet eldöntötte.
 (5) A határozatban megállapított kötelezettség teljesítésére – a határozat kézbesítését követő naptól számított – tizenöt
napos határidőt kell szabni.
 (6) A  tanács határozatát, illetve ajánlását meghozatala napján hirdeti ki. A  kihirdetett határozat, illetve ajánlás írásba
foglalt egy-egy példányát legkésőbb tizenöt napon belül meg kell küldeni a feleknek.
115. § A Pénzügyi Békéltető Testület jogosult határozatát, illetve ajánlását – a felek nevének megjelölése nélkül – a jogvita
tartalmának és az eljárás eredményének rövid leírásával nyilvánosságra hozni.
116. § (1) A tanács határozata, illetve ajánlása nem érinti a fogyasztónak azt a  jogát, hogy igényét bírósági eljárás keretében
érvényesítse.
(2) A  kötelezést tartalmazó határozat, illetve ajánlás ellen fellebbezésnek nincs helye, annak hatályon kívül helyezése
azonban a (3) bekezdésben meghatározottak szerint kérhető a bíróságtól.
(3) A fél a kötelezést tartalmazó határozat, illetve az ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül
keresettel annak hatályon kívül helyezését kérheti a fővárosi Törvényszéktől, ha
a) a tanács összetétele vagy eljárása nem felelt meg e törvény rendelkezéseinek,
b) a Pénzügyi Békéltető Testületnek nem volt hatásköre az eljárásra,
c) a kérelem meghallgatás nélküli elutasításának lett volna helye.
(4) A  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet határozat, illetve az  ajánlás
hatályon kívül helyezését a  (3)  bekezdésben foglaltakon túl – az  ajánlás részére történt kézbesítésétől
számított tizenöt napon belül – akkor is kérheti a  fővárosi Törvényszéktől, ha az  ajánlás tartalma nem felel meg
a jogszabályoknak.
117. § (1) A pert a Pénzügyi Békéltető Testülettel szemben kell megindítani. A Pénzügyi Békéltető Testület e perben perbeli
jogképességgel és cselekvőképességgel rendelkezik.
(2) A bíróság a határozat végrehajtását a fél kérelmére felfüggesztheti.
 (3) A  bíróság ítélete kizárólag a  kötelezést tartalmazó határozat, illetve az  ajánlás hatályon kívül helyezésére
vonatkozhat.
 (4) A bíróság eljárására egyebekben a Pp. I-XIV. fejezetének rendelkezései irányadók.
118. § (1) A  fél kérheti a  határozat, illetve az  ajánlás részére történt kézbesítésétől számított tizenöt napon belül
a  határozatban előforduló bármely névcsere, névelírás, szám- vagy számítási hiba vagy más hasonló elírás
kijavítását, vagy a  kötelezést tartalmazó határozat, illetve az  ajánlás meghatározott része tekintetében értelmezés
kiadását.
(2) Ha az  eljáró tanács a  kérelmet indokoltnak tartja, annak beérkezésétől számított nyolc napon belül a  kijavítást
elvégzi, illetve az  értelmezést megadja. Az  értelmezés a  kötelezést tartalmazó határozat, illetve az  ajánlás részévé
válik.
(3) Az  eljáró tanács az  (1)  bekezdésben meghatározott hibát a  határozat, illetve az  ajánlás kihirdetésétől számított
harminc napon belül kérelem hiányában is kijavíthatja.
(4) Az eljáró tanács a kijavított határozatot vagy ajánlást a kijavítást követő tizenöt napon belül megküldi a feleknek.
119. § (1) Ha a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet a tanács ajánlásának nem tesz
eleget, a  Pénzügyi Békéltető Testület – a  fogyasztó nevének megjelölése nélkül – jogosult a  jogvita tartalmának
rövid leírását és az  eljárás eredményét – legkorábban az  ajánlásnak a  szolgáltató részére történt kézbesítésétől
számított hatvan nap elteltével – nyilvánosságra hozni.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérve, az  ajánlás nem hozható nyilvánosságra, ha annak hatályon kívül helyezését kérték,
mindaddig, amíg a bíróság eljárása jogerősen le nem zárult.
120. § (1) Ha a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet a tanács kötelezést tartalmazó
határozatát vagy a határozattal jóváhagyott egyezséget a  teljesítési határidőn belül nem hajtja végre, a  fogyasztó
kérheti a bíróságtól a tanács határozatának végrehajtási záradékkal történő ellátását.
(2) A  bíróság megtagadja a  határozat végrehajtásának elrendelését, ha a  Pénzügyi Békéltető Testületnek nem volt
hatásköre az eljárásra.
(3) A  fogyasztó a  határozattal jóváhagyott egyezség és a  kötelezést tartalmazó határozat végrehajtásának, illetve
az ajánlásban foglaltak követésének elmaradásáról köteles értesíteni a Pénzügyi Békéltető Testületet.
121. § A Pénzügyi Békéltető Testület közzéteheti annak a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy
vagy szervezet nevét, székhelyét és az  eljárással érintett tevékenysége megjelölését, amely felszólítása ellenére
nem tett az ügy érdemére vonatkozó – a 108. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelő tartalmú – nyilatkozatot
és a  kitűzött meghallgatáson nem jelent meg, ilyen módon megakadályozva az  egyezség létrehozását. Erre
az értesítésben a szervezet vagy személy figyelmét fel kell hívni.
122. § Ha a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet megsérti a pénzügyi fogyasztói
jogvita rendezésére vonatkozó rendelkezéseket, vele szemben az MNB e törvény szerinti intézkedést alkalmazhat.
123. § A  Pénzügyi Békéltető Testület eljárására vonatkozó, a  törvény keretei között kialakított részletes szabályokat
a Pénzügyi Békéltető Testület működési rendje tartalmazza.
33. A Pénzügyi Békéltető Testület eljárása határon átnyúló pénzügyi fogyasztói jogvita esetén
124. § A  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezetek vagy személyek tevékenységével
összefüggésben nyújtott szolgáltatásával (a  továbbiakban ezen alcím alkalmazásában: pénzügyi szolgáltatási
tevékenység) összefüggő határon átnyúló fogyasztói jogviták esetén e  törvény rendelkezéseit az  ezen alcímben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
125. § Ezen alcím alkalmazásában:
a) határon átnyúló pénzügyi fogyasztói jogvita az olyan fogyasztói jogvita, amelyben
aa) az  érintett fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye Magyarországon található, és a  39.  §-ban
meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet székhelye, telephelye,
letelepedési helye a  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban
(a továbbiakban: más EGT-állam) van, vagy
ab) az érintett fogyasztó lakóhelye vagy tartózkodási helye más EGT-államban található, és a 39. §-ban
meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet székhelye Magyarországon
van;
b) pénzügyi szolgáltatási tevékenység alatt a  más EGT-államban székhellyel rendelkező szolgáltató
tevékenységét is érteni kell.
126. § (1) A  Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező fogyasztó és más EGT-államban letelepedett,
a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy vagy szervezet közötti, pénzügyi szolgáltatási
tevékenységgel összefüggő fogyasztói jogvitában az  eljárás megindításának az  is feltétele, hogy a  szolgáltató
az  adott jogvitában a  Pénzügyi Békéltető Testület eljárásának alávesse magát és annak döntését magára nézve
kötelezőnek ismerje el.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti esetben az eljárás megindításának feltétele nem áll fenn, a Pénzügyi Békéltető Testület
a) tájékoztatja a  fogyasztót a  jogvita tekintetében az  eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező,
a  fIN-Net-ben részt vevő más EGT-állambeli alternatív vitarendezési fórumról, valamint az  annak eljárására
vonatkozó sajátos szabályokról, így különösen a szolgáltatással való előzetes egyeztetés szükségességéről és
az adott esetben az eljárás megindítására előírt határidőkről, továbbá
b) a  fogyasztónak a  fIN-Net-ben használt formanyomtatványon rögzített kérelmét – a  fogyasztó kérésére –
továbbítja az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező, a fIN-Net-ben részt vevő más EGT-állambeli
alternatív vitarendezési fórumhoz.
127. § (1) Az  eljárás írásban történik, az  eljáró tanács elnöke a  körülmények mérlegelése alapján kezdeményezheti
meghallgatás tartását. A meghallgatás tartásához mindkét fél hozzájárulását be kell szerezni.
(2) Ha az eljáró tanács elnöke az (1) bekezdés szerint meghallgatás tartását nem kezdeményezi, a 108. § (1) bekezdés
szerinti értesítés a  meghallgatás időpontja helyett a  feleknek az  eljárás megindításáról való tájékoztatását
tartalmazza. Meghallgatás tartásának kezdeményezése esetén az  értesítésben erre a  tényre és a  felek
hozzájárulásának szükségességére kell felhívni a figyelmet.
(3) Ha az  eljáró tanács elnöke az  (1)  bekezdés szerint meghallgatás tartását nem kezdeményezte, az  eljáró tanács
a kérelem megalapozottságának megállapítása érdekében a  felektől határidő tűzésével írásbeli tájékoztatást vagy
dokumentum rendelkezésre bocsátását kérheti. A felek nyilatkozatait, álláspontját az ellenérdekű féllel közölni kell, s
lehetőséget kell adni számára az ezzel kapcsolatos álláspontja kifejtésére.
(4) Ha az eljáró tanács elnöke az (1) bekezdés szerinti meghallgatás tartását nem kezdeményezte, a 114. § (6) bekezdése
nem alkalmazható. A tanács határozatát annak meghozatalát követően haladéktalanul meg kell küldeni a feleknek.
128. § (1) A  Pénzügyi Békéltető Testület – a  fogyasztó kérésére – köteles azon a  nyelven eljárni és határozatát hiteles
másolatban azon a nyelven meghozni, amely a jogvitával érintett szerződés nyelve, illetve amely a jogvitával érintett
pénzügyi szolgáltatási tevékenységet végző személy vagy szervezet és a fogyasztó közötti kommunikáció nyelve.
(2) Az ezzel összefüggő fordítási költség az eljárás költségének tekintendő.
 (3) Az eljárási határidő indokolt esetben kilencven nappal hosszabbítható meg.
129. § (1) A  Pénzügyi Békéltető Testület köteles bárki kérésére haladéktalanul, írásban vagy más megfelelő formában
tájékoztatást adni – a 99. §-ban meghatározottakon túl –
a) a fIN-Net működéséről, továbbá
b) a pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel összefüggő határon átnyúló pénzügyi fogyasztói jogvita elbírálására
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező, a fIN-Net-ben részt vevő más EGT-állambeli alternatív vitarendezési
fórumról és annak eljárásáról.
(2) A  Pénzügyi Békéltető Testület a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel összefüggő határon átnyúló pénzügyi
fogyasztói jogvita elbírálására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező, a fIN-Net-ben részt vevő más EGT-állambeli
alternatív vitarendezési fórum megkeresésére tájékoztatást ad az  adott jogvitával összefüggő magyar jogszabályi
rendelkezésekről.
(3) A  Pénzügyi Békéltető Testület a  pénzügyi szolgáltatási tevékenységgel összefüggő határon átnyúló fogyasztói
jogviták rendezésével összefüggő tevékenységéről külön összefoglaló tájékoztatót készít, és azt a tárgyévet követő
év január 31-éig megküldi az elnöknek.
(4) A tájékoztató elfogadása után a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke a tájékoztatót nyilvánosságra hozza, és megküldi
a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszternek.
(5) A  Pénzügyi Békéltető Testület köteles tevékenységére vonatkozóan az  Európai Bizottság felé a  Bizottság által
kidolgozott formanyomtatványon tájékoztatást adni.
130. § (1) A  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke a  Pénzügyi Békéltető Testület tevékenységéről évente összefoglaló
tájékoztatót készít, és azt a tárgyévet követő év január 31-éig jóváhagyásra megküldi az elnöknek.
(2) A  tájékoztató jóváhagyása után a  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke a  tájékoztatót nyilvánosságra hozza és
megküldi a fogyasztóvédelemért felelős miniszternek.
NEGYEdIK RÉSZ
AZ MNB KAPCSOLATAI MÁS SZERVEKKEL 34. Kapcsolat az Országgyűléssel
131. § (1) Az Országgyűlés írásbeli vagy szóbeli eseti tájékoztatást kérhet az MNB elnökétől.
 (2) Az  MNB elnöke féléves rendszerességgel írásban beszámol az  Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó
bizottságának az  MNB féléves tevékenységéről az  éves beszámoló tartalmának megfelelő tartalommal.
Az Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottságának kérésére a beszámolóval összefüggésben az MNB
elnöke személyes megjelenésre és a beszámoló szóbeli kiegészítésére köteles.
(3) Az  Országgyűlés elnöke vagy az  Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottságának elnöke kérésére
az MNB elnökét rendkívüli beszámolási kötelezettség is terheli.
(4) Az MNB elnöke külön felkérésre tájékoztatást ad az Országgyűlés feladatkörrel rendelkező bizottságának.
 (5) Az  MNB a  pénzügyi év kezdete előtt működési költségeire, valamint beruházásaira vonatkozóan – az  alapvető és
egyéb feladatai vonatkozásában elkülönítetten – részletes éves tervet készít. A  pénzügyi év lezárását követően
összehasonlító elemzést készít a  tervezett és a  tényleges működési és beruházási költségek alakulásáról.
Az  elemzést a  könyvvizsgáló véleményével ellátva az  éves beszámolóval egyidejűleg megküldi az  Országgyűlés
gazdasági ügyekért felelős állandó bizottsága, valamint az Állami Számvevőszék részére.
(6) Az  MNB az  (5)  bekezdésben meghatározott részletes éves terv elkészítésével egyidejűleg javaslatot tehet
a  felügyeleti díj külön jogszabályban meghatározott mértékének megállapítására, amelyet megküld
az  Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottsága, valamint a  pénz-, tőke- és biztosítási piac
szabályozásáért felelős miniszter részére.
(7) Az  MNB elnökének (1)–(3)  bekezdés szerinti beszámolási kötelezettségei nem eredményezhetnek beavatkozást
az MNB döntéshozó szervei tagjai függetlenségébe, nem befolyásolhatják az MNB elnökének mint az EKB Általános
Tanácsa tagjának fennálló státuszát és nem befolyásolják az  Alapokmányból fakadó titoktartási kötelezettségek
betartását.
35. Kapcsolat a Kormánnyal, a minisztériumokkal és a nyilvánossággal
132. § Az  MNB feladataival és a  pénzügyi közvetítőrendszer működésével kapcsolatos döntések és jogszabályok
tervezeteire nézve ki kell kérni az MNB véleményét.
133. § A miniszter a központi költségvetésről szóló törvény tervezetének (a továbbiakban: tervezet) Kormány által történő
elfogadását követően haladéktalanul tájékoztatja az MNB-t a tervezetről. Az MNB jogosult a tervezettel kapcsolatos
véleményét közvetlenül megküldeni a miniszternek. Ezt a véleményt a Költségvetési Tanács ülésén az MNB elnöke
jeleníti meg. Az  így megjelenített vélemény azonban nem köti az  MNB elnökét a  Költségvetési Tanács tagjaként
biztosított jogainak szabad gyakorlásában.
134. § A Kormány ülésének az MNB feladatkörét érintő napirendi pontjához az MNB elnökét meg kell hívni.
135. § (1) Az  MNB a  monetáris folyamatok alakulásáról és alapvető feladatai körébe tartozó egyéb lényeges kérdésekről
–  amennyiben törvény eltérően nem rendelkezik – legalább negyedévente jelentést készít és hoz nyilvánosságra.
A tájékoztatás módjáról és gyakoriságáról az MNB közleményt jelentet meg.
(2) Az MNB a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek, a pénzügyi piacok és
a  pénzügyi közvetítőrendszer működéséről évente prudenciális, valamint fogyasztóvédelmi kockázati jelentést
készít.
(3) Az MNB a Kormány, illetve a Kormány tagjai részére a monetáris folyamatok alakulásáról és alapvető feladatai körébe
tartozó egyéb lényeges kérdésekről kérésre eseti információt nyújt.
(4) Az  MNB elnöke az  MNB működésének irányításával összefüggő, a  működés szempontjából kiemelten fontos,
az  igazgatóság 12.  § szerinti jogkörében meghozott döntésekről a  döntés meghozatalát követően tájékoztatja
a  minisztert. Az  MNB köteles az  általa végrehajtott devizaműveletekről, valamint az  arany- és devizatartalékokról
a  minisztert hetente tájékoztatni. A  miniszter és az  MNB elnöke évente írásban megállapodnak az  MNB által
szolgáltatandó további információk köréről.
(5) A  Kormány felkérése alapján az  MNB elláthatja a  nemzetközi pénzügyi szervezetekben a  Kormányra háruló
feladatokat, amennyiben erről törvény eltérően nem rendelkezik.
136. § A  Kormány, a  központi államigazgatási szervek az  MNB kérésére tevékenységükkel kapcsolatban információt
nyújtanak.
137. § (1) A  deviza- és aranytartalék mértékére, összetételére, a  tartalékkezelés során kötött egyed ügyletekre vonatkozó
adatok, a tartalékkezeléssel összefüggő döntések és belső szabályok – amennyiben azok nem minősített adatok –
az MNB általi nyilvánosságra hozatalukig, de legfeljebb az adat keletkezésétől számított 10 évig nem nyilvánosak.
Az adatok ezen határidőn belüli nyilvánosságra hozataláról az MNB elnöke dönt.
(2) A  Monetáris Tanács, a  Pénzügyi Stabilitási Tanács, és az  igazgatóság döntésének meghozatalára irányuló eljárás
során készített vagy rögzített, az  alapvető feladat ellátásával kapcsolatos döntés megalapozását szolgáló adat
a  keletkezésétől számított harminc évig nem nyilvános, ezen határidő alatt – sem a  döntés meghozatalát
megelőzően, sem azt követően – a  döntés megalapozását szolgáló adat megismerésére vonatkozó igény nem
terjeszthető elő.
138. § Az  MNB a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladata ellátása során tagként beléphet a  pénzügyi felügyeleti
hatóságok egymás közötti nemzetközi együttműködését előmozdító nemzetközi szervezetekbe.
36. Kapcsolat a Nemzetközi Valutaalappal 139. § (1) A Nemzetközi Valutaalap által Magyarország tagságát illetően hozott határozat, valamint a Nemzetközi Valutaalap
alapokmánya értelmében a  Nemzetközi Valutaalapnak időszakonként fizetendő összegek tekintetében
a  jogszabályban vagy az  Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában meghatározott megfelelő
forrásokból Magyarország nevében kifizetést teljesítő szerv feladatait az  MNB látja el, beleértve a  Nemzetközi
Valutaalap Különleges Lehívási Jogok főosztályában való részvétellel kapcsolatos fizetések teljesítését is.
(2) Az MNB a Nemzetközi Valutaalap alapokmányával összhangban, Magyarország tagságával összefüggésben, át nem
ruházható, kamatfizetési kötelezettséget nem tartalmazó váltókat állíthat ki a Nemzetközi Valutaalap javára.
(3) A  Nemzetközi Valutaalap alapokmánya által megkívánt pénzügyi szerv feladatát Magyarország részéről az  MNB
látja el. Ezzel összefüggésben az  MNB jogosult Magyarország nevében a  Nemzetközi Valutaalap alapokmányának
rendelkezései alapján végrehajtható valamennyi műveletet és ügyletet létrehozni és lebonyolítani és a Nemzetközi
Valutaalap alapokmányának rendelkezései alapján Magyarországnak átutalt vagy fizetett bármilyen összeg
tekintetében a pénzügyi szerv minőségében jogosultként eljárni.
(4) A Nemzetközi Valutaalapnak Magyarországon tartott valutakészleteit kijelölt letéteményesként az MNB őrzi.
37. Kapcsolat az Európai Unió egyes intézményeivel 140. § (1) Az MNB együttműködik
a) a 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladataira tekintettel
aa) az Európai Bizottsággal,
ab) az  Európai felügyeleti Hatóságokkal, azaz az  Európai Bankhatósággal, az  Európai Biztosítás- és
foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal, az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal,
ac) az Európai Rendszerkockázati Testülettel,
ad) az Európai Biztosítási és foglalkoztatói-nyugdíj Bizottsággal, valamint
ae) az Európai Bankbizottsággal,
b) a 4. § (7) bekezdésében meghatározott feladataira tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testülettel.
 (2) Az MNB teljesíti az (1) bekezdésben meghatározott hatóságok irányában fennálló bejelentési kötelezettségeket.
 (3) Az MNB írásban bejelenti az Európai Bizottságnak
a) biztosító vagy viszontbiztosító részére kiadott tevékenységi engedélyt, illetve annak visszavonását,
b) harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet, befektetési vállalkozás, biztosító vagy
viszontbiztosító magyarországi fióktelepe részére kiadott tevékenységi engedélyt,
c) az  olyan befektetési alapkezelő számára kiadott – átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív
befektetési vállalkozások kezelésére vonatkozó – engedélyt, amely közvetlenül vagy közvetve valamely
harmadik országbeli vállalkozás leányvállalata,
d) harmadik országban bejegyzett hitelintézet által Magyarországon bejegyzett hitelintézetben történő olyan
részesedésszerzést, amelynek eredményeképpen a  Magyarországon bejegyzett hitelintézet harmadik
országbeli hitelintézet leányvállalatává válik, illetve az ilyen részesedés megszűnését,
e) harmadik országban bejegyzett biztosító által Magyarországon bejegyzett biztosítóban történő olyan
részesedésszerzést, amelynek eredményeképpen a Magyarországon bejegyzett biztosító harmadik országbeli
biztosító leányvállalatává válik, illetve az ilyen részesedés megszűnését,
f ) harmadik országban bejegyzett viszontbiztosító által Magyarországon bejegyzett viszontbiztosítóban
történő olyan részesedésszerzést, amelynek eredményeképpen a  Magyarországon bejegyzett
viszontbiztosító harmadik országbeli viszontbiztosító leányvállalatává válik, illetve az  ilyen részesedés
megszűnését,
g) pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelet alá tartozását, illetve annak megszűnését,
h) a Hpt. 32/A. § (5) bekezdése szerinti határozatot,
i) összevont alapú felügyelet során – a Hpt. 96/B. § (3)–(5) bekezdése tekintetében – alkalmazott eljárásokat,
j) a  Tpt. 181/J.  § (5)  bekezdése szerinti megállapodást, ha a  megállapodás eredményeként az  MNB látja el
az összevont alapú felügyeletet,
k) valamely csoportnak pénzügyi konglomerátummá történő minősítését és koordinátor kijelölését,
l) a  Magyarország területén bejegyzett biztosító vagy viszontbiztosító harmadik országban történő
letelepedése vagy tevékenysége akadályba ütközésének tényét,
m) a Hpt. 168/A. § (3) bekezdése, a Tpt. 404. § (2) bekezdése és a Bszt. 177. § (2) bekezdése szerinti intézkedését,
n) a hatáskörök átruházása tekintetében megkötött megállapodásait, beleértve az  ilyen átruházást szabályozó
pontos feltételeket is,
o) a biztosításkötési kötelezettséget előíró jogszabályokat, illetve azok módosítását,
p) az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 30/A. §-ának
alkalmazásával kapcsolatban bejelentett eseteket, a kockázatelemzéseket, az azokra vonatkozó adatokat és
az adatok közzétételi helyeit,
q) azokra a  kötvényekre, jelzálog-levelekre, továbbá ezek kibocsátóira vonatkozó adatokat, amelyek
megfelelnek az  átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV)
vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i
2009/65/EK irányelv (a továbbiakban: 2009/65/EK irányelv) 52. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak, valamint
mellékeli a  felsoroltakat tartalmazó jegyzéket és a  felkínált biztosítékok jellegét meghatározó feljegyzést,
valamint
r) a hitelintézet részére kiadott tevékenységi (működési) engedély visszavonását.
 (4) Az MNB tájékoztatja
a) az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot
aa) a  piaci visszaélésekről, valamint a  befektetési vállalkozásokra és az  árutőzsdei szolgáltatókra
vonatkozó jogszabályi rendelkezések megsértésével kapcsolatban kiszabott közigazgatási
intézkedésről vagy szankcióról a  nyilvánosságra hozatalt követően, valamint évente összesítő
jelleggel,
ab) az értékpapírt kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy
értesítésével egyidejűleg a  tájékoztató és annak bármely kiegészítése jóváhagyásáról, amellyel
egyidejűleg a tájékoztató és a tájékoztató kiegészítő jegyzékeinek egy példányát is megküldi,
ac) a  befektetési szolgáltatási tevékenység végzésére jogosító engedély, tőzsde alapítására vonatkozó
engedély, tőzsdei tevékenység végzésére, befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító
engedély kiadásáról és visszavonásáról,
ad) a  Magyarországon székhellyel rendelkező szabályozott piacokról, amelynek jegyzékét megküldi,
illetve a jegyzék változásáról,
ae) azokról a  bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokról, amelyek a  39.  §-ban
meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyek és szervezetek rendelkezésére állnak,
af ) azokról a  kötvényekről, jelzálog-levelekről, továbbá ezek kibocsátóiról, amelyek megfelelnek
a  2009/65/EK irányelv 52.  cikk (4)  bekezdésében foglaltaknak, valamint mellékeli a  felsoroltakat
tartalmazó jegyzéket és a felkínált biztosítékok jellegét meghatározó feljegyzést, valamint
ag) a Pmt. 12. § (2) bekezdése, 18. § (7) bekezdése, 27. § (6) bekezdése és 30. § (3) bekezdése alapján
a harmadik országok vonatkozásában rendelkezésére álló információkról;
b) az Európai Bankhatóságot
ba) a hitelintézet számára kiadott tevékenységi (működési) engedélyről, valamint annak visszavonásáról,
bb) a harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepe részére kiadott
tevékenységi engedélyről,
bc) a Hpt. 32/A. § (5) bekezdése szerinti határozatáról,
bd) a pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelet alá tartozásáról és annak megszűnéséről,
be) a Hpt. 96/C. § (5) bekezdése szerinti megállapodást, ha a megállapodás eredményeként az MNB látja
el az összevont alapú felügyeletet,
bf ) a Hpt. 168/A. § (3) bekezdése szerinti intézkedéséről, valamint
bg) a Pmt. 12. § (2) bekezdése, 18. § (7) bekezdése, 27. § (6) bekezdése és 30. § (3) bekezdése alapján
a harmadik országok vonatkozásában rendelkezésére álló információkról;
c) az Európai Biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot
ca) a Pmt. 12. § (2) bekezdése, 18. § (7) bekezdése, 27. § (6) bekezdése és 30. § (3) bekezdése alapján
a harmadik országok vonatkozásában rendelkezésére álló információkról,
cb) a foglalkoztatói nyugdíjintézmény tevékenységi engedélyének kiadásáról és visszavonásáról.
 (5) A  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti bejelentésben jelezni kell, ha a  tevékenységi engedélyt olyan biztosítónak adták
ki, amely közvetlenül vagy közvetve egy vagy több, harmadik országban bejegyzett vállalkozás leányvállalata, és
részletesen be kell mutatni ebben az esetben a vállalatcsoport szerkezetét.
(6) A (3) bekezdés b) pontja szerinti hitelintézetre vonatkozó bejelentést az európai bankbizottság létrehozásáról szóló,
2003. november 5-i 2004/10/EK bizottsági határozattal létrehozott Európai Bankbizottságnak is meg kell küldeni.
(7) A (3) bekezdés c) pontja szerinti bejelentésben részletesen be kell mutatni a vállalatcsoport szerkezetét.
 (8) Az MNB a (3) bekezdés g) és n) pontja szerinti bejelentést az Európai Gazdasági Térség állama pénzügyi felügyeleti
hatóságainak is megküldi.
 (9) A  Pénzügyi Békéltető Testület tevékenységére vonatkozóan az  Európai Bizottság felé a  Bizottság által kidolgozott
formanyomtatványon tájékoztatást ad. 141. § (1) Az  MNB a  magyarországi székhelyű hitelintézetek és befektetési vállalkozások Hpt. és Bszt. szerinti javadalmazási
politikájával kapcsolatban jogszabály alapján nyilvánosságra hozott adatokat a  javadalmazási trendek értékelése
céljából összegyűjti. Az MNB ezt az információt megküldi az Európai Bankhatóságnak.
(2) Az  MNB a  magyarországi székhelyű hitelintézetek és befektetési vállalkozások esetében a  külön jogszabályban
meghatározott javadalmazási politika elemzése céljából információt gyűjt azon vezető tisztségviselők és
munkavállalók számáról, akik évi 300 millió forintos vagy afölötti javadalmazási kategóriában helyezkednek el.
Az MNB ezen információkat továbbítja az Európai Bankhatóságnak.
38. Felügyeleti kollégium 142. § (1) Az  MNB mint a  külön törvényben meghatározott konszolidáló felügyeleti hatóság, az  összevont alapú felügyeleti
feladatok összehangolása – ideértve a  válsághelyzetek kezelésében történő együttműködést is –, valamint
a  harmadik országok hatáskörrel rendelkező pénzügyi felügyeleti hatóságaival történő megfelelő együttműködés
biztosítása érdekében felügyeleti kollégiumot hoz létre.
(2) A  felügyeleti kollégium az  Európai Unió tagállamainak érintett, hatáskörrel rendelkező pénzügyi felügyeleti
hatóságaival közösen biztosítja:
a) a pénzügyi felügyeleti hatóságok közötti információcserét;
b) a  feladatok önkéntes átadásáról és adott esetben a  hatáskörök önkéntes átruházásáról történő
megállapodást;
c) mindazon vállalkozások csoportszintű kockázatelemzésén alapuló felügyeleti felülvizsgálati programok
kialakítását, amelyekre az összevont alapú felügyelet együttesen kiterjed;
d) a felügyeleti munka hatékonyságának növelését;
e) a  tagállamok esetleges eltérő szabályozására is figyelemmel, a  prudenciális követelmények következetes
alkalmazását mindazon vállalkozások tekintetében, amelyekre az  összevont alapú felügyelet együttesen
kiterjed;
f ) a Hpt. 96/C. § (11) bekezdése szerinti együttműködést.
 (3) A  felügyeleti kollégium az  MNB és a  többi érintett tagállam hatáskörrel rendelkező pénzügyi felügyeleti
hatóságainak konzultációját követően, az  MNB által kidolgozott írásbeli megállapodás alapján jön létre és
működik. Az  MNB a  felügyeleti kollégiumban való részvételre az  érintett EU-szintű hitelintézeti anyavállalat,
EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, EU-szintű biztosítói anyavállalat, EU-szintű pénzügyi holding társaság
anyavállalat vagy az EU-szintű vegyes pénzügyi holding társaság anyavállalat leányvállalatát felügyelő hatóságokat,
az  érintett – külön törvényben meghatározott – rendszerszinten jelentős fióktelepeket felügyelő hatáskörrel
rendelkező hatóságokat, szükség szerint az  érintett központi bankokat és az  összevont alapú vagy pénzügyi
konglomerátum szintű kiegészítő felügyeléshez kapcsolódóan adott esetben a harmadik érintett ország hatáskörrel
rendelkező hatóságait kérheti fel.
(4) A  kollégium ülésein az  MNB elnöke által kijelölt személy látja el az  elnöki feladatokat. Az  MNB dönt arról, hogy
a felügyeleti kollégium adott ülésén vagy adott tevékenységében a többi érintett tagállam hatáskörrel rendelkező
pénzügyi felügyeleti hatóságai közül melyek vegyenek részt, tekintettel a  másik tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatóságának adott tevékenységben betöltött szerepére. Az  MNB tájékoztatja a  felügyeleti kollégium
tagjait az ülés várható témáiról és az azon hozott döntésekről.
(5) Az MNB akkor is köteles felügyeleti kollégiumot létrehozni, ha magyarországi székhelyű, összevont alapú felügyelet
alá nem tartozó hitelintézet vagy befektetési vállalkozás az  Európai Unió másik tagállamában rendszerszinten
jelentős fióktelepet létesített, azzal, hogy ezen felügyeleti kollégium működésére a (3) és (4) bekezdésben foglaltak
megfelelően alkalmazandóak.
(6) Az MNB tájékoztatja az Európai Bank Hatóságot a  felügyeleti kollégium tevékenységéről és közli vele a  felügyeleti
konvergencia szempontjából lényeges információkat.
(7) Az  MNB a  fogadó ország felügyeleti szerepét ellátva részt vesz más külföldi pénzügyi felügyeleti hatóság által
alapított felügyeleti kollégium tevékenységében.
143. § Az  MNB a  4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva létrehozza és működteti a  648/2012/EU
rendelet 18. cikkében meghatározott kollégiumot.
39. Kapcsolat az Állami Számvevőszékkel 144. § Az MNB könyvvizsgálójának megválasztását, illetve visszahívásának kezdeményezését megelőzően az MNB elnöke
kikéri az Állami Számvevőszék elnökének a véleményét.
40. Az MNB számlavezetési tevékenysége 145. § (1) Az MNB vezeti
a) a kincstári egységes számlát és
b) az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság pénzforgalmi számláját.
(2) Az  MNB a  kincstári egységes számla mindenkori egyenlege után a  piaci kamatnak, de legfeljebb a  jegybanki
alapkamatnak megfelelő mértékű kamatot fizet a központi költségvetés javára.
41. Kapcsolat az államháztartással 146. § Az  MNB nem nyújthat folyószámlahitelt vagy bármely más hitelt az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 123.  cikkében meghatározott közszektor számára, továbbá ezektől közvetlenül nem vásárolhat
adósságinstrumentumot, figyelembe véve a  Szerződés 104.  cikkében és a  104b.  cikke (1)  bekezdésében említett
tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak meghatározásáról szóló 1993. december 13-i 3603/93/EK rendeletben
foglaltakat.
147. § (1) Az  MNB a  külföldi pénznemben fennálló követeléseinek és kötelezettségeinek a  tárgyév utolsó napján érvényes
hivatalos árfolyamon történő értékeléséből származó árfolyamnyereséget, illetve árfolyamveszteséget
a forintárfolyam kiegyenlítési tartalékába köteles helyezni.
(2) Az MNB a devizában fennálló, értékpapíron alapuló követelések piaci értékelése alapján megállapított különbözetet
– a nyitóállomány visszavezetése után – a deviza-értékpapírok kiegyenlítési tartalékába köteles helyezni.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott forintárfolyam kiegyenlítési tartalék és deviza-értékpapír kiegyenlítési
tartalék az MNB saját tőkéjének része.
(4) Ha az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti kiegyenlítési tartalékok összege a  rendelkezésre álló adatok alapján negatív
egyenlegű, és ezen negatív egyenleg meghaladja az  eredménytartalék és a  mérleg szerinti eredmény pozitív
összegét, akkor a  negatív egyenlegnek az  eredménytartalék és a  mérleg szerinti eredmény pozitív összegét
meghaladó mértékéig, illetve az  eredménytartalék és a  mérleg szerinti eredmény negatív egyenlege esetén
a  kiegyenlítési tartalékok negatív egyenlegének mértékéig a  tárgyévet követő év március 31-éig a  központi
költségvetés az eredménytartalék javára pénzben térítést nyújt, amit a tárgyévi mérlegben el kell számolni.
(5) Ha az  (1), illetve a  (2)  bekezdés szerinti kiegyenlítési tartalékok összege a  végleges adatok alapján – figyelemmel
a (4) bekezdés szerinti térítésre is – negatív egyenlegű, és ezen negatív egyenleg meghaladja az eredménytartalék
és a  mérleg szerinti eredmény összegét, akkor a  negatív egyenlegnek az  eredménytartalék és a  mérleg szerinti
eredmény összegét meghaladó mértékéig a  6.  § (2)  bekezdés szerinti tájékoztatás részvényes általi kézhezvételét
követő nyolc napon belül a  központi költségvetés az  eredménytartalék javára pénzben térítést nyújt. Ha
a  (4)  bekezdés szerinti térítés meghaladja a  végleges adatok alapján megállapított térítési szükségletet, akkor
a  túlfizetést az  MNB a  6.  § (2)  bekezdése szerinti tájékoztatás részvényes általi kézhezvételét követő nyolc napon
belül a központi költségvetésnek megtéríti közvetlenül az eredménytartalék terhére. E tételeket a kifizetések évében
kell a mérlegben kimutatni.
148. § (1) Az MNB az állam megbízása alapján, illetve az állam tulajdonában lévő értékpapírok – ide nem értve a részvényeket
– tekintetében az állam megbízottjaként az értékpapírpiacon eljárhat.
(2) Az  állam megbízása alapján az  MNB közreműködhet az  állam devizában történő hitelfelvételeiben és külföldi
értékpapír-kibocsátásaiban, valamint az állam külföldi követeléseinek kezelésével kapcsolatos feladatok ellátásában.
(3) Az MNB az állammal vagy az állam megbízottjaként piaci feltételek mellett határidős és fedezeti ügyleteket köthet.
ÖTÖdIK RÉSZ
AZ MNB SZERVEINEK TAGJAIRA ÉS A TOVÁBBI ALKALMAZOTTAKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
42. Az elnök, az alelnökök, a Monetáris Tanács és a felügyelőbizottság tagjainak díjazása
149. § (1) Az  elnök tárgyév március 1-jétől a  következő év február végéig terjedő időszakra vonatkozó, MNB-től származó
havi bére a  Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a  tárgyévet megelőző évre vonatkozó
nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszerese.
(2) A Monetáris Tanács elnökhelyettesi tisztségét betöltő MNB alelnök MNB-től származó bére az elnök bérének 80%-a.
Az MNB további alelnökeinek MNB-től származó bére az elnök bérének 70%-a.
(3) A Monetáris Tanács 9. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott tagjainak MNB-től származó bére az elnök bérének
60%-a.
(4) Az elnök, az alelnökök, továbbá a Monetáris Tanács 9. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott tagjai a MNB-től
származó egyéb juttatásokra (ideértve a nem pénzbeni, természetbeni és szociális juttatásokat) azonos feltételekkel
jogosultak.
(5) A felügyelőbizottság elnökének tiszteletdíja havi bruttó 1 200 000 forint.
 (6) A felügyelőbizottság további tagjainak tiszteletdíja havi bruttó 800 000 forint.
 (7) Az MNB elnökét és alelnökeit a monetáris tanácsi tagságért külön díjazás nem illeti meg.
 (8) Az  MNB Monetáris Tanácsának tagjai megbízatásuk 9.  § (8)  bekezdés a)  pontja szerinti megszűnését követő
6 hónapig hitelintézetnél munkaviszonyt vagy munkavégzéssel járó egyéb jogviszonyt nem létesíthetnek. E tilalom
ellentételezéseképpen a megbízatásuk 9. § (8) bekezdés a) pontja szerinti megszűnésekor hat havi bérükkel azonos
összegű juttatás illeti meg őket.
43. Titoktartási kötelezettség és az alkalmazottak jogállása 150. § (1) Az  MNB alkalmazottai és felügyelőbizottsági tagjai kötelesek a  feladatkörük ellátása során tudomásukra jutott
személyes adatot, minősített adatot, banktitkot, értékpapírtitkot, fizetési titkot, pénztártitkot, biztosítási titkot,
foglalkoztatói nyugdíjtitkot és üzleti titkot megőrizni, ezen adatok kezelésére vonatkozó jogszabályokat betartani.
Ez a kötelezettség a megbízatás megszűnését követően is fennmarad.
(2) Az  MNB alkalmazottai szakmai titokként kötelesek megőrizni a  hatósági tevékenység ellátásával kapcsolatban
tudomásukra jutott minden olyan adatot, tényt vagy körülményt, amelyet törvény előírásai szerint az  MNB nem
köteles más hatóság, illetve a  nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni. Az  MNB alkalmazottai a  szakmai titkot
jogosulatlanul nem tehetik közzé és nem hasznosíthatják.
151. § (1) Az  MNB alkalmazottaira – e  törvényben szabályozott kivételekkel – a  munka törvénykönyvéről szóló 2012.  évi
I. törvény (a továbbiakban: Mt.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az Mt. 204. § (3) bekezdése, 205. §-a és 207. §-a az MNB-re, illetve alkalmazottaira nem alkalmazandó.
44. Összeférhetetlenség 152. § (1) Az  MNB-nek a  9., a  13., a  97. és a  100.  § hatálya alá tartozó, valamint a  4.  § (7)–(9)  bekezdésében meghatározott
alapvető feladatokat ellátó alkalmazottja – ha törvény eltérően nem rendelkezik – nem létesíthet és nem tarthat
fenn tagsági vagy részvényesi viszonyt, munkaviszonyt vagy munkavégzéssel járó egyéb jogviszonyt, vezető
tisztségviselői jogviszonyt vagy felügyelőbizottsági tagsági jogviszonyt a  39.  §-ban meghatározott törvények
hatálya alá tartozó szervezetnél.
(2) Nem jelenti az  (1)  bekezdés szerinti tilalom sérelmét az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztári,
magánnyugdíjpénztári, szövetkezeti hitelintézeti, vagy biztosító egyesületi tagsági viszony, a  79.  § (2)  bekezdése
szerinti nonprofit gazdasági társaságnál betöltött felügyelőbizottsági tagsági viszony, valamint azon pénzügyi
intézménynél betöltött (1) bekezdés szerinti jogviszony, amelyben az MNB részesedéssel rendelkezik.
(3) Az MNB-nek az (1) bekezdésben meghatározott alkalmazottja öröklés kivételével:
a) értékpapírt – kivéve állampapírt, letéti jegyet, kollektív befektetési értékpapírt, jelzáloglevelet –, vagy
b) az a) pontban fel nem sorolt egyéb, a Bszt. 6. §-a szerinti pénzügyi eszközt
nem szerezhet.
(4) Az MNB-nek az (1) bekezdésben meghatározott alkalmazottja
a) jogviszonya keletkezésének időpontjában nyilatkozik a fennálló, illetve tulajdonában lévő, és
b) a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követően haladéktalanul nyilatkozik az öröklés útján szerzett
tagsági vagy részvényesi jogviszonyáról, illetve minden olyan pénzügyi eszközéről, amelyet jogviszonya létesítését
követően nem szerezhet.
(5) Az  MNB-nek az  (1)  bekezdésben meghatározott alkalmazottja tagsági vagy részvényesi jogviszonyát, illetve
értékpapírját és egyéb pénzügyi eszközét az MNB-vel való jogviszonya keletkezésének időpontjától, vagy az öröklés
esetén a  hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését számított három hónapon belül megszünteti, illetve
elidegeníti.
(6) Az  MNB-nek az  (1)  bekezdésben meghatározott alkalmazottja haladéktalanul bejelenti, ha a  jogviszonya
keletkezésének időpontját követően a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója a 39. §-ban meghatározott
törvények hatálya alá tartozó szervezettel tagsági vagy részvényesi jogviszonyt létesített, értékpapírt vagy a  Bszt.
6. §-a szerinti egyéb pénzügyi eszközt szerzett.
(7) Az MNB-nek az (1) bekezdésben meghatározott alkalmazottja jogviszonya keletkezésének időpontjában nyilatkozik
biztosító egyesületben, magánnyugdíjpénztárban, illetve önkéntes kölcsönös biztosító pénztárban fennálló tagsági
viszonyáról.
(8) Az  MNB-nek az  (1)  bekezdésben meghatározott alkalmazottja jogviszonya keletkezésének időpontjában
nyilatkozik arról, hogy vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója a  39.  §-ban meghatározott törvények
hatálya alá tartozó szervezettel vezető tisztségviselői jogviszonyban, felügyelőbizottsági tagsági jogviszonyban,
munkaviszonyban, illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll. Az  MNB-nek az  (1)  bekezdésben
meghatározott alkalmazottja a  jogviszonya keletkezésének időpontját követően keletkezett ilyen jogviszonyt
haladéktalanul bejelenti.
(9) Az MNB-nek az (1) bekezdésben meghatározott alkalmazottja
a) az (1) bekezdésben foglalt jogviszonya megszüntetéséig,
b) az (5) bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítéséig, valamint
c) a (6)–(8) bekezdésben meghatározott esetben
nem vehet részt olyan döntés előkészítésében és meghozatalában, amely az érintett szervezetre vonatkozik.
153. § (1) Az  MNB-nek a  4.  § (1)–(6)  bekezdésében meghatározott alapvető feladatokat ellátó alkalmazottja – ha törvény
eltérően nem rendelkezik – nem létesíthet és nem tarthat fenn munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyt, vezető tisztségviselői jogviszonyt vagy felügyelőbizottsági tagságot pénzügyi intézménynél – ide nem
értve azon pénzügyi intézményt, amelyben az MNB részesedéssel rendelkezik –, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást
végző egyéb jogi személynél, befektetési vállalkozásnál, az Országos Betétbiztosítási Alapnál és a Befektető-védelmi
Alapnál.
(2) Az  MNB-nek az  (1)  bekezdésben meghatározott alkalmazottja pénzügyi intézményben, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást végző jogi személyben és befektetési vállalkozásban – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – befolyással
nem rendelkezhet.
(3) Az MNB-nek az (1) bekezdésben meghatározott alkalmazottja
a) a jogviszonya keletkezésének időpontjában nyilatkozik a meglévő és
b) a  hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követően haladéktalanul nyilatkozik a  jogviszonyának
fennállása alatt öröklés útján szerzett,
pénzügyi intézményben, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző jogi személyben, befektetési vállalkozásban lévő
befolyásáról és a  befolyását az  MNB-vel létrejövő jogviszonya keletkezésének az  időpontjától számított, illetve
az öröklés esetén a hagyatékátadó végzés jogerőre emelkedését követő három hónapon belül megszünteti.
(4) Az  MNB-nek az  (1)  bekezdésben meghatározott alkalmazottja a  Bszt. szerinti pénzügyi eszköz szerzését
– az  állampapír, a  nyilvános, nyílt végű befektetési alap által kibocsátott befektetési alapjegy kivételével –
a megszerzést követő három munkanapon belül bejelenti.
(5) Az MNB-nek az (1) bekezdésben meghatározott alkalmazottja az (1)–(3) bekezdésben foglalt jogviszonya, befolyása
megszüntetéséig, valamint a  (4)  bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítéséig nem vehet részt olyan döntés
előkészítésében és meghozatalában, amely az érintett szervezetre vonatkozik.
(6) A  Monetáris Tanács tagja, valamint az  MNB alkalmazottja a  152.  §-ban, az  (1)–(5)  bekezdésben, a  154–156.  §-ban
meghatározott összeférhetetlenségre vonatkozó szabályoktól eltérően – bejelentési kötelezettség nélkül
– létesíthet és tarthat fenn az  MNB többségi tulajdonában álló gazdasági társaságnál – a  munkaviszony
kivételével – igazgatósági vagy felügyelőbizottsági tagsági viszonyt, valamint az  MNB által létrehozott alapítvány
kezelőszervében, kuratóriumában, felügyelőbizottságában – a munkaviszony kivételével – tagsági viszonyt.
154. § (1) Az MNB-nek a 9. § hatálya alá nem tartozó alkalmazottja munkaviszonyt, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt
csak az  MNB elnökének előzetes engedélyével létesíthet vagy tarthat fenn, kivéve a  tudományos, oktatási,
művészeti, lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet, amelyet köteles bejelenteni.
(2) Az MNB-nek a 152. és a 153. § hatálya alá nem tartozó alkalmazottja
a) a  jogviszonya keletkezésének időpontjában nyilatkozik a  pénzügyi intézményben, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást végző jogi személyben, befektetési vállalkozásban fennálló befolyásáról, és
b) haladéktalanul nyilatkozik, ha jogviszonya fennállása alatt az a) pontban meghatározott befolyást szerzett.
(3) Az MNB alkalmazottja haladéktalanul bejelenti, ha a  jogviszonya keletkezésének időpontjában vagy a  jogviszonya
fennállása alatt a  vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója pénzügyi intézményben, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatást végző jogi személyben, befektetési vállalkozásban befolyással rendelkezik, vagy befolyást szerez.
(4) Az MNB alkalmazottja a  jogviszonya keletkezésének időpontjában köteles nyilatkozni szövetkezeti hitelintézetben
fennálló tagsági viszonyáról. Az  MNB alkalmazottja a  jogviszonya keletkezésekor fennálló tagsági viszonyát addig
nem köteles megszüntetni, amíg a szövetkezeti hitelintézettel szemben tartozása áll fenn.
(5) Az MNB alkalmazottja
a) a  jogviszonya keletkezésének időpontjában írásban nyilatkozik arról, hogy a  vele közös háztartásban élő
közeli hozzátartozója pénzügyi intézménynél, kiegészítő pénzügyi szolgáltatást végző jogi személynél vagy
befektetési vállalkozásnál vezető tisztségviselői jogviszonyban, felügyelőbizottsági tagsági viszonyban,
munkaviszonyban, illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, és
b) haladéktalanul bejelenti, ha a  vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozójának az  a)  pontban
meghatározott jogviszonya keletkezett.
(6) Az MNB alkalmazottja az (1)–(5) bekezdésben meghatározott esetben nem vehet részt olyan döntés előkészítésében
és meghozatalában, amely az érintett szervezetre vonatkozik.
155. § (1) Az MNB-nek a 9. § hatálya alá nem tartozó alkalmazottja a 152–154. §-ban foglalt bejelentéseket és nyilatkozatokat
a munkáltatói jogkör gyakorlójának teszi meg.
(2) Az  MNB-ben nem létesíthető olyan jogviszony, amelynek eredményeként az  MNB alkalmazottja közeli
hozzátartozójával irányítási (felügyeleti), ellenőrzési vagy elszámolási kapcsolatba kerülne.
(3) Az  MNB a  152–154.  §-ban meghatározott kötelezettségek teljesítése érdekében, annak ellenőrzése céljából
az  alkalmazottak által tett bejelentéseket és nyilatkozatokat a  munkaviszony megszűnését követő három évig
nyilvántartja.
(4) A 152–154. § alkalmazásában közeli hozzátartozón a Ptk.-ban ilyenként meghatározott személyt és az élettársat kell
érteni.
156. § (1) A Monetáris Tanács tagja csak e törvény szerinti döntéshozói feladataival összeegyeztethető egyéb tevékenységet
végezhet, pártban tisztséget nem viselhet, párt nevében vagy érdekében nyilvános közszerepléssel járó
tevékenységet nem folytathat, nem lehet országgyűlési vagy önkormányzati képviselő, önkormányzati vagy állami
vezető és köztisztviselő.
(2) A Monetáris Tanács tagja nem lehet gazdasági társaság vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának tagja.
 (3) Az  MNB elnöke és alelnökei további munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló további jogviszonyt nem
létesíthetnek.
 (4) A  Monetáris Tanács 9.  § (4)  bekezdésének c)  pontja szerinti tagja bejelentési kötelezettség mellett létesíthet
olyan további munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló további jogviszonyt, amely nem eredményez
összeférhetetlenséget a monetáris tanácsi tagságával.
(5) A Monetáris Tanács tagja létesíthetnek tudományos, oktatási, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint jogi oltalom
alá eső szellemi tevékenységet jelentő munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt, amelyet annak létesítése előtt
kötelesek bejelenteni.
(6) A  Monetáris Tanács 9.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti tagja a  152.  §-ban és az  (5)  bekezdésben foglalt
bejelentési, és nyilatkozattételi kötelezettségének a  köztársasági elnöknél, a  Monetáris Tanács 9.  § (4)  bekezdés
c)  pontja szerinti tagja a  152.  §-ban, valamint a  (4) és (5)  bekezdésben foglalt bejelentési és nyilatkozattételi
kötelezettségének az Országgyűlés elnökénél tesz eleget.
(7) A  Monetáris Tanács tagjára nézve a  152.  § (1)  bekezdésében foglalt összeférhetetlenségi szabályokat az  MNB-vel
fennálló munkaviszonya megszűnését követően is hat hónapig alkalmazni kell.
(8) A  Monetáris Tanács 9.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti tagja összeférhetetlenségét a  miniszterelnök
előterjesztésére a  köztársasági elnök, a  Monetáris Tanács 9.  § (4)  bekezdés c)  pontja szerinti tagja
összeférhetetlenségét az  Országgyűlés gazdasági ügyekért felelős állandó bizottságának javaslatára
az Országgyűlés elnöke mondja ki.
(9) Ha az  összeférhetetlenség kimondását megelőzően az  összeférhetetlenséget megalapozó körülmény megszűnik,
az összeférhetetlenség kimondását mellőzni kell.
(10) A felügyelőbizottság tagjaira nézve a 154. és 155. § rendelkezéseit alkalmazni kell.
45. Vagyonnyilatkozat 157. § (1) Az  MNB elnöke, alelnökei és a  Monetáris Tanács 9.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott tagjai, valamint
a  felügyelőbizottság tagjai az  országgyűlési képviselőkkel azonos módon, azonos tartalommal és gyakorisággal
tesznek vagyonnyilatkozatot. Az  évenkénti vagyonnyilatkozatot a  kötelezettség esedékessé válásának
évében az  azt megelőző év december 31-ei állapotára vonatkozóan, a  kinevezéskor, illetve a  felmentéskor
esedékes vagyonnyilatkozatot a  kinevezés, illetve a  felmentés napjának állapotára vonatkozóan kell megtenni.
A  nyilatkozattételre kötelezett saját vagyonnyilatkozatához csatolni köteles a  vele közös háztartásban élő házasvagy élettársának, valamint gyermekeinek az  országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú
vagyonnyilatkozatát.
(2) A  vagyonnyilatkozatot az  Országgyűlés mentelmi és összeférhetetlenségi ügyekkel foglalkozó állandó bizottsága
tartja nyilván. A Monetáris Tanács tagjai, valamint a felügyelőbizottság tagjai vagyonnyilatkozatára, illetve az azzal
kapcsolatos eljárásra az  e  §-ban meghatározott eltérésekkel az  országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatára,
illetve vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A  vagyonnyilatkozattal
kapcsolatos eljárást bárki kezdeményezheti az Országgyűlés elnökénél.
HATOdIK RÉSZ
VEGYES RENdELKEZÉSEK 46. Jegybanki jogosultságok 158. § (1) Az  MNB elnöke a  pénzügyi közvetítőrendszer stabilitása érdekében javaslatot tehet a  Kormánynak jogszabály
megalkotására vagy törvényalkotás kezdeményezésére, illetve a  Kormány tagjának jogszabály megalkotására.
Az MNB elnökének döntése szerint a javaslattétel a nyilvánosság útján is történhet.
(2) Az MNB elnökének a Kormánynak tett, az (1) bekezdésben meghatározott javaslatával összefüggésben a Kormány
nevében a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, a Kormány tagjának tett javaslat esetén
a  Kormány tagja a  javaslat kézhezvételét vagy nyilvánosságra hozatalát követő 15 munkanapon belül köteles
az  MNB elnökét – amennyiben a  javaslattétel is a  nyilvánosság útján történt, a  nyilvánosság útján – tájékoztatni
a  jogszabály megalkotására, illetve kezdeményezésére irányuló eljárás megindulásáról, törvényi szintű szabályozás
esetén az  Országgyűlés elé terjesztés határidejéről, rendeleti szintű szabályozás esetén a  kihirdetés határidejéről,
jogszabály megalkotására, illetve kezdeményezésére irányuló eljárás hiányában a  Kormány – a  Kormány tagjának
tett javaslat esetén – a Kormány tagja döntésének indokairól.
(3) Ha a  (2)  bekezdés alapján megadott határidő eredménytelenül telt el, a  javaslat címzettje haladéktalanul köteles
az  MNB elnökét – amennyiben a  javaslattétel is a  nyilvánosság útján történt, a  nyilvánosság útján – tájékoztatni
a  késedelem okairól, valamint – egyetértése esetén – az  Országgyűlés elé terjesztés vagy a  kihirdetés új
határidejéről.
159. § (1) Az MNB jogosult
a) a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvény szerinti pénzforgalmi szolgáltató,
b) a Tpt. szerinti elszámolóházi tevékenységet végző szervezet,
c) a Hpt. szerinti fizetési rendszer működtetése tevékenységet végző szervezet,
d) a pénzfeldolgozási tevékenységet végző szervezet,
e) a központi értéktár,
f ) az Országos Betétbiztosítási Alap,
g) a Befektető-védelmi Alap,
h) a  4.  § (1), (4), (5) és (7)  bekezdésében meghatározott feladatok ellátásával összefüggésben bármely más
belföldi szervezet és
i) külföldi jegybank, valamint a  4.  § (1), (4), (5) és (7)  bekezdésében meghatározott feladatok ellátásával
összefüggésben, továbbá nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségek ellátása érdekében bármely más
külföldi szervezet
részére forintban és külföldi pénznemben bankszámlát vezetni.
 (2) Az MNB a 4. § (1)–(5) és (7) bekezdésében foglalt feladatai ellátása során jogosult forintban, külföldi pénznemben
és nemesfémekkel a  pénzügyi és kiegészítő pénzügyi szolgáltatási tevékenység körébe tartozó bármely egyéb
műveletet végezni.
(3) Az MNB a 4. § (1) és (7) bekezdésében meghatározott feladata ellátása során a Bszt. szerinti befektetési szolgáltatási
tevékenységet kiegészítő szolgáltatásként pénzügyi eszköz letéti őrzését és nyilvántartását láthatja el, ehhez
kapcsolódóan ügyfélszámlát vezethet, továbbá letétet kezelhet és ehhez kapcsolódóan értékpapírszámlát vezethet,
valamint nyomdai úton előállított értékpapír esetén azt nyilvántarthatja és ügyfélszámlát vezethet.
(4) Az MNB a nyomozó hatóság és az ügyészség tevékenységének támogatása céljából, a monetáris finanszírozás 146. §
szerinti tilalmának betartásával jogosult forint és külföldi bankjegyeket biztosítani e  szervek részére a  nyomozati
tevékenységhez.
160. § (1) Az MNB-t a 4. § (1)–(7) bekezdésben meghatározott feladatainak ellátásával összefüggésben keletkező követelése
alapján belföldi adósának bármilyen címen birtokába jutott vagyona felett törvényes zálogjog illeti meg. Az  MNB
követelését törvényes zálogjoga alapján a  zálogtárgyakból bírósági eljárás nélkül, a  legalkalmasabbnak talált
módon elégítheti ki. E rendelkezéseket értelemszerűen alkalmazni kell az MNB rendelkezésére bocsátott óvadékból
történő kielégítésre is.
(2) A 4. § (1)–(7) bekezdésben meghatározott feladatai ellátásával összefüggésben az MNB javára szolgáló zálogjog és
óvadék esetében a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló törvénynek a  zálogjog és az  óvadék közvetlen
érvényesíthetőségének korlátozására vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseit alkalmazni kell az Európai Unió másik tagállamának központi bankja, valamint
az EKB javára, a központi banki feladataik ellátásával kapcsolatosan nyújtott biztosítékokra is.
(4) Az  MNB a  18.  §-ban meghatározott tevékenységéből eredő, a  hitelintézetekkel szemben keletkezett követeléseit
a  hitelintézetek részére vezetett pénzforgalmi számlák terhére – hatósági átutalás és az  átutalási végzés alapján
történő átutalás teljesítését megelőző sorrendben – elégítheti ki.
161. § Az  MNB ellen bírósági eljárás belföldön csak székhelyén indítható. Ez  a  rendelkezés nem vonatkozik
a munkaviszonyból származó perekre.
162. § (1) Az MNB könyveinek és e könyvekből vett cégszerűen aláírt kivonatoknak közokirati bizonyító erejük van.
 (2) Az  MNB feladataival és elsődleges céljával összhangban, a  többségi tulajdonában álló gazdasági társaságot
alapíthat vagy alapítványt hozhat létre. 47. Az MNB adatkezelése
163. § (1) Az  MNB a  4.  § (9)  bekezdésben meghatározott feladatkörében, az  57.  §-ban meghatározottakon túl nemzetközi
együttműködés során külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságtól kapott egyedi adatokat az MNB kizárólag a Pénzügyi
felügyeletek Európai Rendszerében történő részvételhez kapcsolódó feladatok ellátásához használhatja fel,
valamint egyedi adatokat ezen feladatok ellátásához adhat ki külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságnak.
(2) Az  MNB által kezelt adatok csak akkor adhatók ki külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságnak, ha az  megfelelő,
a  magyar szabályozással legalább egyenértékű jogi védelmet képes garantálni a  részére nyújtott adatok
kezeléséhez. Az Európai Gazdasági Térség államaiban pénzügyi felügyeleti feladatokat ellátó hatóságoknak történő
adattovábbítást automatikusan úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli és azzal egyenértékű jogi
védelmet biztosító adattovábbításra kerülne sor.
(3) A  MNB a  kormányzati ellenőrzési szerv rendelkezésére bocsátja mindazon adatokat, amelyek kezelésére
a  kormányzati ellenőrzési szerv az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 63.  §
(1) bekezdés g) pontjában és azzal összefüggésben az Áht. 63. § (1) bekezdés h) pontjában meghatározott feladatai
ellátásához törvény alapján jogosult.
48. Közérdekű igényérvényesítés 164. § (1) Az MNB a 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörében pert indíthat a  fogyasztók polgári jogi igényeinek
érvényesítése iránt az  ellen, akinek tevékenysége a  39.  §-ban meghatározott törvények és az  azok végrehajtására
kiadott jogszabályok rendelkezéseibe vagy a  81.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott rendelkezésekbe
ütközik, továbbá akinek tevékenységével kapcsolatban felmerül a  Ptk. szerinti tisztességtelen általános
szerződési feltétel alkalmazása, ha a  jogsértő tevékenység a  fogyasztók széles, a  jogsértés körülményei alapján
meghatározható körét érinti.
(2) A  jogsértés bekövetkezésétől számított három év eltelte után perindításnak nincs helye. E  határidő elmulasztása
jogvesztéssel jár. Ha a  jogsértő magatartás folyamatos, a  határidő a  magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha
a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő
mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll.
(3) Ha a  jogsértéssel érintett fogyasztók tekintetében az  érvényesített igény jogalapja és az  igényben megjelölt kár
összege, illetve egyéb követelés esetén a  követelés tartalma – a  jogsértéssel érintett egyes fogyasztók egyedi
körülményeire tekintet nélkül – egyértelműen megállapítható, az MNB kérheti, hogy a bíróság ítéletében kötelezze
a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személyt vagy szervezetet az ilyen követelés teljesítésére,
ellenkező esetben kérheti, hogy a bíróság állapítsa meg a jogsértés tényét a keresetben meghatározott valamennyi
fogyasztóra kiterjedő hatállyal. Ha a bíróság a jogsértés tényét a keresetben meghatározott valamennyi fogyasztóra
kiterjedő hatállyal állapította meg, a  jogsértéssel érintett fogyasztó az általa a 39. §-ban meghatározott törvények
hatálya alá tartozó személy vagy szervezet ellen indított perben kizárólag a kárának összegét, valamint a jogsértés
és a kára közötti okozati összefüggést köteles bizonyítani.
(4) A bíróság ítéletében meghatározza azoknak a jogosult fogyasztóknak a körét és az azonosíthatóságukhoz szükséges
adatokat, amelyek tekintetében a jogsértés tényét megállapította, illetve amelyek jogosultak az ítéletbeli kötelezés
teljesítésének követelésére.
(5) A  bíróság az  ítéletben feljogosíthatja az  MNB-t, hogy a  jogsértő költségére az  ítéletet országos napilapban
közzétegye, illetve egyéb, a jogsértés jellege által indokolt formában nyilvánosságra hozza.
(6) Ha a  bíróság ítéletében a  jogsértés tényének megállapításán túl a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya
alá tartozó személyt vagy szervezetet meghatározott követelés teljesítésére is kötelezte, a  jogsértő köteles
a  (4)  bekezdés szerint meghatározott jogosult fogyasztó igényét az  ítéletnek megfelelően kielégíteni. Önkéntes
teljesítés hiányában a jogosult fogyasztó kérheti az ítélet bírósági végrehajtását. A fogyasztó jogosultságát a bíróság
az ítéletben meghatározott feltételek alapján a végrehajtási lap kiállítására irányuló eljárásában vizsgálja.
(7) Az e § szerinti, az MNB általi igényérvényesítés nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy a jogsértővel szemben
a polgári jog szabályai szerint igényét önállóan érvényesítse.
(8) A keresetindítási jog az (1) és a (2)–(7) bekezdésben meghatározottak szerint megilleti
a) a  fogyasztóvédelemről szóló törvényben meghatározott, fogyasztói érdekek képviseletét ellátó
egyesületeket, továbbá
b) azokat az  Európai Gazdasági Térség bármely államának joga alapján létrejött feljogosított egységeket
az általuk védett fogyasztói érdekek védelme körében, amelyek a 2009/22/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 4.  cikk (3)  bekezdése alapján az  Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett jegyzéken szerepelnek,
feltéve, hogy a keresetben érvényesített igény a 41. § (1) bekezdésében meghatározott irányelveket átültető
jogszabályi rendelkezések megsértésén alapul.
49. Részesedésszerzés és osztalékfizetés 165. § (1) Az  MNB-nek – a  törvény eltérő rendelkezése hiányában – sem belföldi, sem külföldi szervezetben nem lehet
részesedése.
(2) Az MNB részesedést szerezhet és tarthat fenn
a) a tevékenységével összefüggésben létrehozott,
b) a fizetési rendszer működtetése tevékenységet vagy
c) tőzsdei, elszámolóházi, központi értéktári és központi szerződő fél tevékenységet végző
szervezetben.
(3) Az  (1)  bekezdés nem alkalmazandó az  MNB 4.  § (1) és (7)  bekezdésében meghatározott feladatainak teljesítése
során végrehajtott műveletei keretében történő, szabályozott piacra bevezetett, tagsági jogokat megtestesítő
értékpapírok megszerzésére, azzal, hogy az MNB nem szerezhet a Bszt. szerinti minősített befolyást a kibocsátóban.
Az MNB a 4. § (1) és (7) bekezdésében meghatározott feladatai keretében nem szerezhet közvetlenül a kibocsátótól
tagsági jogokat megtestesítő értékpapírokat.
(4) Az  (1)  bekezdés nem alkalmazandó az  MNB 4.  § (3)  bekezdésében meghatározott feladatának teljesítése során
végrehajtott részesedésszerzésére.
(5) Az MNB az Alapokmány 28. és 29. cikkében meghatározottak szerinti arányban járul hozzá az EKB tőkéjéhez.
166. § (1) Az  MNB a  – 147.  § (5)  bekezdése alapján a  kiegyenlítési tartalékok negatív összegének ellentételezésére fel nem
használt – tárgyévi eredményéből vagy az eredménytartalékból az igazgatóság 12. § (4) bekezdés b) pontja alapján
meghozott döntésében foglaltak szerint fizet osztalékot.
(2) Az MNB osztalékelőleget nem fizet.
 (3) Amennyiben a  tárgyévi veszteség összege az  eredménytartalékot meghaladja, a  különbözetet a  központi
költségvetés közvetlenül az  eredménytartalék javára a  tárgyévi beszámolóról történő, a  6.  § (2)  bekezdés szerinti
tájékoztatás részvényes általi kézhezvételét követő 8 napon belül megtéríti.
(4) A részvényes az eredménytartalék javára pénzben tőkejuttatást nyújthat.
50. A felügyeleti díj fizetésének szabályai 167. § (1) A felügyeleti díj bevallását az MNB honlapján közzétett nyomtatványon kell teljesíteni.
 (2) A  díjfizetésre kötelezett a  felügyeleti díj összegét külön jogszabályban meghatározott módon számítja ki, és
az  (1)  bekezdésben meghatározott nyomtatványt a  megfizetésre vonatkozó határidőn belül kitöltve az  MNB-hez
benyújtja.
(3) A díjfizetésre kötelezett akkor is köteles a bevallást benyújtani, ha a kiszámítási időszakban díjfizetési kötelezettsége
nem keletkezik. A díj megfizetése a díjszámítási és bevallási kötelezettséget nem pótolja.
(4) Ha a  díjfizetésre kötelezett nem tesz eleget a  (2)–(3)  bekezdésben foglalt kötelezettségének, az  MNB ellenőrzési
eljárást indít.
(5) Bevallás benyújtására nem köteles a  tőkepiaci függő ügynök, a  független pénzpiaci közvetítő és a  független
biztosításközvetítő.
168. § (1) A  külön jogszabály szerint kiszámított alapdíjat a  naptári év első napján engedéllyel rendelkező, illetve az  MNB
nyilvántartásában szereplő díjfizetésre kötelezett évente egy összegben, január 31-éig utalja át az MNB számlájára.
(2) A  díjfizetésre kötelezett a  külön jogszabály szerint kiszámított változó díj összegét negyedévente,
a tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig utalja át az MNB számlájára.
(3) Az év közben negyedévente kiszámított és bevallott díjakon kívül – ha az adott évről készített éves beszámolónak
a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó szervezetek közgyűlése vagy taggyűlése általi elfogadása
miatt szükséges – a  tárgyévre meghatározott díjkülönbözetet a  tárgyévet követő év második negyedévére
vonatkozó bevallásban külön korrekciós tételként kell bevallani.
(4) A díjkülönbözet miatti fizetési kötelezettség a tárgyévet követő év második negyedéves díjszámításából származó
díjfizetési kötelezettséggel egy időben válik esedékessé. A  díjkülönbözet miatti túlfizetés összegével a  tárgyévet
követő év második negyedévében esedékessé váló díjtartozás csökkenthető.
169. § (1) A  határidőben meg nem fizetett felügyeleti díj összegét az  MNB elnöke határozatában állapítja meg és kötelezi
a díjfizetésre kötelezettet annak megfizetésére.
(2) A  felügyeleti díj meg nem fizetése vagy késedelmes teljesítése esetén a  168.  §-ban meghatározott esedékesség
napjától a teljesítés napjáig késedelmi pótlékot kell fizetni.
(3) A  késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a  felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat
kétszeresének háromszázhatvanötöd része.
51. Az MNB bevételei 170. § (1) A MNB bevételét képezi
a) a felügyeleti díj,
b) az MNB által kiszabott bírságok,
c) az igazgatási-szolgáltatási díj és
d) az egyéb – a)–c) pontba nem tartozó – bevétel.
(2) Az MNB számára megfizetett bírság összegével megegyező összeget a (3) bekezdés szerinti célokra fordít, az e célra
fel nem használt összeget az eredménytartalék javára kell elszámolni.
(3) Az MNB által kiszabott bírságból származó bevétel
a) közgazdasági, pénzügyi szakemberképzés elősegítésére, támogatására,
b) közgazdasági, pénzügyi, valamint interdiszciplináris kutatások elősegítésére, támogatására,
c) a  pénzügyi kultúra erősítésére, terjesztésére, a  pénzügyi tudatosság fejlesztésére, valamint ezen célok
elősegítésére, így különösen a kapcsolódó oktatási és kutatási infrastruktúra fejlesztésére,
d) alapítványi támogatásra, valamint
e) karitatív célra
fordítható.
IX. FeJezet
zÁró reNdeLKezéseK 52. Felhatalmazó rendelkezések 171. § (1) felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy rendeletben szabályozza:
a) a Monetáris Tanács döntésének megfelelően az alapkamat mértékét,
b) a  Monetáris Tanács döntésének megfelelően a  kötelező tartalékráta mértékét, és a  kötelező jegybanki
tartalék után fizetendő kamat mértékét,
c) a  kötelező jegybanki tartalék kiszámítását, képzésének és elhelyezésének módját, valamint a  teljesítés
elmaradása esetén alkalmazandó intézkedéseket,
d) a bankjegyek és az érmék – ideértve az emlékbankjegyeket és az emlékérméket is – kibocsátását, címletét,
külső jegyeit, bevonását,
e) a  magyar és a  külföldi törvényes fizetőeszközök hamisítás elleni védelmével kapcsolatos, a  24.  §
(1) bekezdésében meghatározott technikai és egyéb feladatokat,
f ) a  24.  § (5)  bekezdése szerint adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek körét, az  adatszolgáltatás módját és
tartalmát,
g) a  forgalomban lévő törvényes fizetőeszközről, továbbá az  MNB által forgalomból bevont, de törvényes
fizetőeszközre átváltható bankjegyről és érméről utánzat készítésének vagy készíttetésének engedélyezési
feltételeit, valamint az utánzat előállításával, nyilvántartásával, őrzésével és megsemmisítésével kapcsolatos
követelményeket,
h) az  euróutánzatokra – ideértve az  euróérmékhez hasonló érmeket és zsetonokat is – vonatkozó előírásokat
a  szankciókra vonatkozó szabályok kivételével, az  euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló,
2004. december 6-i 2182/2004/EK tanácsi rendelet előírásainak figyelembevételével,
i) a  jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az  információt szolgáltatók körét,
a  szolgáltatás módját és határidejét, valamint az  adatszolgáltatás során felmerült, az  informatikai rendszer
súlyos problémáival kapcsolatos bejelentéssel kapcsolatos kérdéseket,
j) a felügyeleti díj megfizetésének, kiszámításának módjára és feltételeire vonatkozó szabályokat,
k) a  Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai keretek között, a  Pénzügyi Stabilitási Tanács döntésének
megfelelően a  rendszerszintű kockázatok kialakulásának megelőzése, azok csökkentése, a  pénzügyi
közvetítőrendszer ellenálló képességének növelése érdekében szükséges intézkedéseket:
ka) a túlzott hitelkiáramlás kockázatainak csökkentése érdekében szükséges intézkedéseket,
kb) az anticiklikus tőkepuffer képzésének és működésének feltételeit,
kc) a rendszerszintű likviditási kockázatok csökkentése érdekében szükséges követelményeket,
kd) a rendszerszinten jelentős intézmények csődvalószínűségét csökkentő többletkövetelményeket.
(2) felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy az MNB 4. § (5) bekezdésében és 27. § (2) bekezdésében
foglalt feladatai körében rendeletben szabályozza
a) a fizetési forgalomban a fizetési megbízások lebonyolításának, továbbá a fizetési módok részletes szabályait,
b) a készpénzforgalmazás feltételeit,
c) a pénzfeldolgozási tevékenység szabályait és
d) a Hpt. szerinti fizetési rendszer működtetése tevékenységre vonatkozó részletes szabályokat.
(3) felhatalmazást kap a  Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy az  MNB 4.  § (5)  bekezdésében és a  28.  § (1) és
(2) bekezdésében foglalt feladatai körében rendeletben szabályozza
a) a  Hpt. szerinti fizetési rendszer működtetése tevékenységet végző szervezetek üzletszabályzatának
tartalmi és formai követelményeit és a  tevékenység végzéséhez szükséges szabályzatokra vonatkozó
követelményeket;
b) a  Tpt. szerinti elszámolóházi tevékenységet végző szervezet üzletszabályzatának tartalmi és formai
követelményeit, továbbá
ba) az ügyfelekkel való jogviszony keletkezésére, megszűnésére vonatkozó szabályokat,
bb) az ügyfelekkel szemben meghatározandó pénzügyi és technikai feltételeket,
bc) az elszámolás és a teljesítés rendjét,
bd) a kockázatok kezelésének szabályait,
be) a kötelező biztosíték képzésének, felhasználásának szabályait,
bf ) a garanciaalapok képzésének, igénybevételének, kezelésének szabályait és
bg) a szolgáltatást igénybe vevők részére felszámított díjak megállapításának alapelveit;
c) a központi értéktár esetében
ca) az ügyfelekkel való jogviszony keletkezésére, megszűnésére vonatkozó szabályokat,
cb) az ügyfelekkel szemben meghatározandó pénzügyi és technikai feltételeket,
cc) a szolgáltatást igénybe vevők részére felszámított díjak megállapításának alapelveit és
cd) a kockázatok kezelésének szabályait;
d) a központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet esetében
da) az ügyfelekkel való jogviszony keletkezésére, megszűnésére vonatkozó szabályokat,
db) az ügyfelekkel szemben meghatározandó pénzügyi és technikai feltételeket,
dc) a  központi szerződő fél által garantált ügyletek teljesítéséhez kapcsolódó kötelezettségvállalás
szabályait,
dd) a kockázatok kezelésének szabályait,
de) a kötelező biztosítékok képzésének, felhasználásának szabályait,
df ) a garanciaalapok képzésének, igénybevételének, kezelésének szabályait és
dg) a szolgáltatást igénybe vevők részére felszámított díjak megállapításának alapelveit és
dh) elszámolás és teljesítés rendjét.
172. § (1) felhatalmazást kap a  Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy a  Monetáris Tanács által meghatározott stratégiai
keretek között, a  Pénzügyi Stabilitási Tanács döntésének megfelelően a  pénzügyi közvetítőrendszer biztonságos
működése érdekében az  érintett tevékenység folytatására jogosult valamennyi, a  39.  §-ban meghatározott
törvények hatálya alá tartozó személyre és szervezetre kiterjedően határozott időre, de legfeljebb kilencven napra
egyes, a 39. §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó tevékenységek végzését, e  tevékenységek körébe
tartozó szolgáltatások nyújtását, ügyletek kötését, termékek forgalmazását rendeletben tiltsa meg, korlátozza vagy
feltételekhez kösse, abban az esetben, ha az érintett tevékenység végzése a pénzügyi közvetítőrendszer egészének
működése szempontjából a  pénzügyi közvetítőrendszer stabilitását veszélyeztető jelentős kockázattal jár, azzal,
hogy a tevékenység végzése megtiltásának további feltétele, hogy ez a kockázat más módon nem hárítható el.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában jelentős kockázattal jár azon tevékenység végzése, amely alapján – az  érintett
tevékenységet végző személyek és szervezetek száma vagy az érintett tevékenységet végző szervezet vagy személy
ügyfeleinek, hitelezőinek száma, illetve a tevékenységgel érintett ügyleti érték alapján – megalapozottan feltehető,
hogy
a) nagyszámú, a  39.  §-ban meghatározott törvények hatálya alá tartozó személy és szervezet ügyfelének,
hitelezőjének érdeke sérül, vagy
b) a pénzügyi közvetítőrendszer működésének átláthatósága csökken.
(3) Az  egyes tevékenységek végzésének feltételeit az  (1)  bekezdés szerinti rendeletben úgy kell meghatározni, hogy
az  a  (2)  bekezdés szerinti jelentős kockázat elhárítására alkalmas legyen, és ne eredményezze a  jelentős kockázat
mérsékléséhez feltétlenül szükséges mértéknél jobban a szerződési szabadság korlátozását.
(4) Az MNB elnöke az (1) bekezdésben meghatározott rendelet meghozataláról és annak szükségességének indokairól
a döntést követően, de a kihirdetést megelőzően tájékoztatja a Kormányt.
173. § felhatalmazást kap a Magyar Nemzeti Bank elnöke, hogy rendeletben szabályozza:
a) a  pénz-, tőke- és biztosítási piac szervezetei, az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztár,
a  magánnyugdíjpénztár, továbbá a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató esetében az  MNB hatáskörébe
tartozó eljárások – ide nem értve a  fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés
véglegességéről szóló törvény szerinti kijelölés iránti eljárást – tekintetében
aa) az alapításra, létesítésre vonatkozó engedélyezésre,
ab) egyesülésre, szétválásra vonatkozó engedélyezésre,
ac) nyilvántartásba vételre,
ad) tevékenységi engedély megadására,
ae) határon átnyúló tevékenység bejelentésére,
af ) fióktelep létesítésére,
ag) a szabályzatának jóváhagyására vagy módosítására,
ah) a minősített befolyás engedélyezésére,
ai) a  független és függő közvetítő igénybevételéhez szükséges engedélyezésre vagy nyilvántartásba
vételre
 irányuló eljárásért fizetendő igazgatási-szolgáltatási díj mértékére, valamint a  díj beszedésére, kezelésére,
nyilvántartására, visszatérítésére,
b) a  forgalomban lévő törvényes fizetőeszközről, továbbá az  MNB által forgalomból bevont, de törvényes
fizetőeszközre átváltható bankjegyről és érméről utánzat készítésének vagy készíttetésének engedélyezésére
irányuló eljárásért fizetendő igazgatási-szolgáltatási díj mértékére, valamint a díj megfizetésére,
c) az MNB által elfogadott, illetve a nemzetközi pénzügyi piacokon általában használt nyelvekre,
d) a  59.  § (4)  bekezdésében meghatározottak alapján alkalmazandó formanyomtatvány és elektronikus űrlap
tartalmára, formájára és benyújtására,
e) az 1. mellékletben meghatározott kötelező elektronikus kapcsolattartással érintett ügyekben a szervezet és
az MNB között kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjére, módjára, tartalmára és formájára, továbbá
az MNB által működtetett kézbesítési tárhely működtetésére és használatára
vonatkozó részletes szabályokat. 174. § (1) Az MNB elnökének rendelete esetében az igazságügyért felelős miniszter véleményét nem kell kikérni.
 (2) A 171. § (1) bekezdés c) pontja alapján kiadott rendeletet annak hatálybalépése előtt 15 nappal kell kihirdetni.
 (3) Az MNB a 171. § (1) bekezdés k) pontjában meghatározott rendelet kibocsátását megelőzően tájékoztatja az Európai
Rendszerkockázati Testületet. 53. Hatálybalépés 175. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az  1–174.  §, a  176–177.  §, a  178.  § (1)–(4), (6)–(9)  bekezdése, a  179.  § (1), (3) és (4)  bekezdése, a  180.  §, a  182.  §,
a 184–186. § és a 188. § 2013. október 1-jén lép hatályba.
 (3) A 187. § 2014. március 15-én lép hatályba.
54. Átmeneti rendelkezések 176. § (1) A Pénzügyi Szervezetek Állami felügyelete (a  továbbiakban: PSZÁf) 2013. október 1-jén – (2)–(8) bekezdésben és
a 177–183. §-ban foglaltak figyelembevételével – megszűnik.
(2) Az  e  törvényben meghatározott kivétellel 2013. október 1-jétől – az  államháztartásról szóló 2011.  évi
CXCV.  törvény 11.  § (5)  bekezdése szerinti kijelölt szervként – az  MNB gyakorolja és teljesíti a  PSZÁf magánjogi
jogait és kötelezettségeit.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti jogok és kötelezettségek átszállása a  PSZÁf-fal szemben fennálló követeléseket nem teszi
lejárttá, és arra való hivatkozással szerződésszegési igényt vagy biztosíték nyújtására vonatkozó igényt nem lehet
érvényesíteni.
(4) A 2013. október 1-jén már fennálló, továbbá a PSZÁf megszűnésével kapcsolatban keletkező számviteli és adózási
kötelezettségeket a  PSZÁf által átadott iratok alapján az  MNB teljesíti. A  PSZÁf megszűnéséhez kapcsolódó záró
beszámolót az  MNB a  számviteli szabályozásért felelős miniszter által vezetett minisztérium közreműködésével
készíti el.
(5) A 2013. október 1-je előtt indult, folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokban a PSZÁf helyébe az MNB lép.
 (6) A 2013. október 1-je előtt indult, folyamatban lévő peres és nemperes eljárásokban a PSZÁf helyébe az MNB lép.
 (7) A  PSZÁf által 2013. október 1-jét megelőzően hozott hatósági döntéssel szemben bírósági felülvizsgálati eljárás
megindítására irányuló keresetet 2013. szeptember 30-át követően az MNB ellen kell benyújtani.
 (8) A PSZÁf által 2013. október 1-jét megelőzően kiadott ajánlás hatályát e törvény hatálybalépése nem érinti.
177. § (1) A  2013. szeptember 30-án a  PSZÁf vagyonkezelésében lévő állami vagyon – a  (2)  bekezdésben meghatározott
kivétellel – e  törvény erejénél fogva ingyenesen az  MNB tulajdonába kerül, amely az  MNB eredménytartalékát
növeli.
(2) A 2013. szeptember 30-án a PSZÁf vagyonkezelésében lévő állami tulajdonú ingatlanok e  törvény erejénél fogva
ingyenesen az MNB vagyonkezelésébe kerülnek. A vagyonkezelői jogviszonyra a  továbbiakban a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. által kötött vagyonkezelési szerződésekre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) 2013. október 1-jétől a Hitelintézeti felszámoló Nonprofit Kft. üzletrésze feletti tulajdonosi jogokat az állam nevében
az MNB gyakorolja, amely az MNB eredménytartalékát növeli.
(4) Az  (1)  bekezdés alapján az  MNB tulajdonába kerülő vagyonelemek bekerülési értéke megegyezik az  eszköznek
az  átadáskori nyilvántartási értékével. A  PSZÁf 176.  § szerinti megszűnése, valamint a  vagyonkezelésében
álló vagyon tulajdonának és vagyonkezelési jogának átszállása az  általános forgalmi adóról szóló 2007.  évi
CXXVII. törvény 17. § (3) bekezdés h) pontjában foglalt átalakítással esik egy tekintet alá.
(5) A  2013. szeptember 30-án a  PSZÁf nyilvántartásban szereplő, valamint a  176.  § (2)–(6)  bekezdésében
meghatározott kötelezettségei az  MNB mérlegébe kerülnek, amely az  MNB eredménytartalékát csökkenti. Ezen
elemek bekerülési értéke megegyezik az átadáskori nyilvántartási értékével.
(6) Ha az (5) bekezdésben meghatározott, az MNB mérlegébe kerülő kötelezettség teljesítésére annak esedékességekor
az  MNB-nek a  PSZÁf-tól átvett pénzeszközei és a  felügyeleti tevékenységből származó bevételei nem nyújtanak
megfelelő pénzügyi fedezetet, az  így lejárt tartozások a  PSZÁf-tól átvett pénzeszközökön és a  felügyeleti
tevékenységből származó bevételeken felüli részének teljesítésért az  állam köteles helytállni. Az  állam helytállási
kötelezettsége kiterjed továbbá a  176.  § (6)  bekezdésében meghatározott peres és nemperes eljárások esetén
a PSZÁf által ezen követelésekre képzett céltartalékon felül az MNB-t terhelő kötelezettségek összegére, és a 176. §
(7) bekezdésben meghatározott eljárásokból eredő MNB-t terhelő kötelezettségek megtérítésére.
178. § (1) A 2013. október 1-jén folyamatban lévő közigazgatási hatósági eljárásokban a PSZÁf helyébe az MNB lép. A PSZÁf
által folytatott, 2013. október 1-jén már folyamatban lévő eljárásokra és folyamatban lévő megismételt eljárásokra
a  2013. szeptember 30-án hatályos szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy a  PSZÁf alatt az  MNB-t kell érteni.
Az  MNB gondoskodik arról, hogy a  fél személyében történő változás a  2013. október 1-jén folyamatban lévő
eljárásokban bejelentésre kerüljön. Az MNB ellenőrzi a PSZÁf által 2013. október 1-jét megelőzően hozott hatósági
döntésekben foglaltak végrehajtását, továbbá az  ezen döntésekben megállapított kötelezettségeket az  MNB felé
kell teljesíteni.
(2) A  PSZÁf által kötött, 2013. szeptember 30-án hatályban lévő hatósági szerződések esetében 2013. október 1-jén
a PSZÁf helyébe az MNB lép. A hatósági szerződésre a 2013. szeptember 30-án hatályos szabályokat kell alkalmazni,
azzal, hogy a PSZÁf alatt az MNB- t kell érteni.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott szabályokat kell alkalmazni a  Pénzügyi Békéltető Testület folyamatban lévő
eljárására, azzal, hogy a  PSZÁf által működtetett Pénzügyi Békéltető Testület jogutódjának a  Pénzügyi Békéltető
Testület – mint az MNB által működtetett szakmailag független testület – tekintendő.
(4) A  PSZÁf által működtetett Pénzügyi Békéltető Testületnél tett általános alávetési nyilatkozat érvényessége, és
hatálya a  Pénzügyi Békéltető Testület vonatkozásában az  alávetési nyilatkozatban meghatározott tartalommal
fennáll.
(5) A  PSZÁf által működtetett Pénzügyi Békéltető Testület a  nála megtett alávetési nyilatkozatokról vezetett
nyilvántartás 2013. szeptember 30-án fennálló adatait átadja az  MNB részére, amely azt az  általa működtetett
Pénzügyi Békéltető Testület rendelkezésére bocsátja.
(6) A  Pénzügyi Békéltető Testület a  PSZÁf által működtetett Pénzügyi Békéltető Testület ajánlásait honlapján
közzéteheti.
(7) A  Pénzügyi Békéltető Testület a  fIN-Net alapító okiratában megállapított feladatok vonatkozásában a  PSZÁf által
működtetett Pénzügyi Békéltető Testület jogutódjának tekintendő.
(8) A  PSZÁf és jogelődei által külföldi pénzügyi felügyeleti hatóságokkal kötött, 2013. szeptember 30-án hatályos
együttműködési megállapodások esetében, valamint a pénzügyi felügyeleti hatóságok egymás közötti nemzetközi
együttműködését előmozdító nemzetközi szervezetekben 2013. szeptember 30-án fennálló tagság tekintetében
a  magyarországi szerződő fél vagy tag vonatkozásában 2013. október 1-jétől a  PSZÁf jogutódjaként az  MNB
jogosult eljárni.
(9) Az MNB köteles tájékoztatni az együttműködési megállapodásokban részes feleket és a nemzetközi szervezeteket
arról, hogy a  megállapodással érintett jogviszony és tagsági jogviszony tekintetében – a  (8)  bekezdés alapján –
a PSZÁf helyett az MNB jogosult eljárni.
179. § (1) A  PSZÁf feladatainak ellátásával összefüggő hatósági engedélyek jogosultjának 2013. október 1-jétől az
MNB tekintendő. A hatósági engedélyek ennek megfelelő módosítását az MNB kezdeményezi.
(2) Nem jelenti az  adótitok, banktitok, értékpapírtitok, fizetési titok, pénztártitok, biztosítási titok, foglalkoztatói
nyugdíjtitok és üzleti titok sérelmét, ha a  PSZÁf az  MNB számára ezen titokkörbe eső adatokat ad át e  törvény
kihirdetését követően, e törvény hatálybalépéséből adódó feladatok ellátása érdekében.
(3) Az európai uniós finanszírozású pályázatok és projektek tekintetében 2013. október 1-jén a PSZÁf helyébe az MNB
lép. Az  MNB a  projektekkel kapcsolatosan szükséges szerződésmódosításokat 2013. október 1-jét követő tíz
napon belül kezdeményezi. A támogató, illetve a közreműködő szervezet a szerződésmódosítások végrehajtásáról
a kezdeményezéstől számított húsz napon belül intézkedik.
(4) 2013. október 1-jén e törvény erejénél fogva megszűnik azon jogviszony, amelynek kizárólagos jogosultja az MNB és
kizárólagos kötelezettje a PSZÁf, vagy amelynek kizárólagos kötelezettje az MNB és kizárólagos jogosultja a PSZÁf.
180. § (1) A  PSZÁf megszűnésének napján a  fizetési számláit meg kell szüntetni, a  megszűnés napján a  PSZÁf fizetési
számláin lévő pénzeszközök, a  PSZÁf javára szóló fizetési megbízás alapján a  PSZÁf fizetési számláin még jóvá
nem írt összegek és a PSZÁf e napon fennálló készpénzállománya az MNB-t illetik meg. Az átvett pénzeszközök az
MNB eredménytartalékát növelik.
(2) A PSZÁf számláit vezető szerv a PSZÁf megszűnésének napján a PSZÁf rendelkezése alapján átutalja valamennyi,
a PSZÁf fizetési számláján lévő pénzeszközt az MNB fizetési számlájára.
(3) A  PSZÁf megszűnését követően esedékessé váló, PSZÁf javára fizetendő felügyeleti díjat, igazgatási szolgáltatási
díjat és bírságot 2013. október 1-jétől az MNB-nek kell befizetni.
181. § (1) A  PSZÁf 2013. szeptember 30-án hivatalban lévő elnöke, illetve az  általa adott meghatalmazás alapján a  PSZÁf
2013. szeptember 30-án hivatalban lévő más vezetője vagy vezetői (a  továbbiakban: átadó) 2013. október 1-jén
jegyzőkönyv felvétele mellett személyesen adják át a  PSZÁf feladat- és hatáskörébe tartozó, folyamatban lévő
ügyeit az MNB elnökének, illetve az általa adott meghatalmazás alapján az MNB más vezetőjének (a továbbiakban:
átvevő).
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott átadás-átvétel keretében az  átadó tájékoztatást nyújt mindazon tényekről,
átadja mindazon okiratokat az átvevőnek, amelyek a 176–180. § és a 183. § alapján a 2013. október 1-jével az MNB-t
megillető jogok és az MNB-t terhelő kötelezettségek gyakorlásához, illetve érvényesítéséhez szükségesek.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott átadás-átvétel keretében az  átadó átadja a  177.  § (1) és (4)  bekezdés szerinti
állami vagyon és a  177.  § (5)  bekezdésében meghatározott kötelezettségek nyilvántartását és nyilatkozik annak
teljeskörűségéről.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott átadás-átvétel keretében az átadó átadja a PSZÁf őrzésében lévő, a PSZÁf által
2013. október 1-jét megelőzően foglalkoztatott személyekre vonatkozó személyi anyagokat, vagyonnyilatkozatokat
és a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben meghatározott nemzetbiztonsági ellenőrzés alapján
készített szakvéleményeket.
(5) Az  átadó a  PSZÁf-nál foglalkoztatott legmagasabb beosztású, az  információtechnológiáért felelős vezető
közreműködésével teljeskörűen átadja a  PSZÁf által üzemeltetett információtechnológiai rendszerek
információtechnológiai infrastruktúráját, rendszereit, ideértve a PSZÁf feladatkörébe tartozó
a) nyilvántartások vezetésével,
b) adatszolgáltatási, jelentéstételi, közzétételi rendszer működtetésével,
c) elektronikus kapcsolattartással
kapcsolatos feladatainak ellátásához, illetve működésének biztosításához szükséges valamennyi alkalmazást,
felhasználói jogosultságot és – amennyiben átruházhatóak – az  információtechnológiai rendszer működtetéséhez
szükséges licenceket, továbbá a PSZÁf által 2013 . szeptember 30-án kezelt adatvagyont.
(6) Az  (1)–(2) és (5)  bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell a  PSZÁf által működtetett Pénzügyi Békéltető Testület
esetében is, azzal, hogy az  átadó a  PSZÁf által működtetett Pénzügyi Békéltető Testület 2013. szeptember 30-án
hivatalban lévő elnöke, illetve az általa adott meghatalmazás alapján a PSZÁf 2013. szeptember 30-án hivatalban
lévő más vezetője.
182. § (1) Az  MNB részére benyújtandó formanyomtatványt és elektronikus űrlapot 2013. december 1-jéig az  MNB abban
az  esetben is elfogadja, ha az  a  2013. szeptember 30-án hatályos jogszabályokban ezek tartalmára, formájára és
benyújtására vonatkozóan előírtaknak megfelel.
(2) Ha az MNB elnöke 2013. október 1-jét követően az 59. § (4) bekezdése alapján formanyomtatvány és elektronikus
űrlap tartalmára, formájára és benyújtására vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó rendeletet alkot, e rendelet
kihirdetését követő hatvanadik napig az  abban szabályozott engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi,
törlési, valamint bejelentésekre vonatkozó eljárásokban a rendelet kihirdetését megelőző napon hatályos előírások
szerint is, ilyenek hiányában a  rendeletben előírt követelmények nélkül is teljesíthetők a  rendelettel érintett
kötelezettségek.
183. § (1) 2013. október 1-jén – az  (5)  bekezdésben meghatározott kivétellel – annak a  személynek, akinek 2013.
szeptember 30-án a PSZÁf-fal
a) határozatlan idejű közszolgálati jogviszonya, illetve munkaviszonya áll fenn, e jogviszonya határozatlan idejű
MNB-vel fennálló munkaviszonnyá,
b) határozott idejű közszolgálati jogviszonya, illetve munkaviszonya áll fenn, e jogviszonya határozott idejű
MNB-vel fennálló munkaviszonnyá alakul át.
Teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén a  jogviszony teljes munkaidős munkaviszonnyá,
részmunkaidőben történő foglalkoztatás esetén részmunkaidős munkaviszonnyá alakul át. A  2013.
szeptember  30-án a  PSZÁf-fal fennállt közszolgálati jogviszonyban, illetve munkaviszonyban kikötött próbaidő
mértéke a  jogviszonyváltást követően változatlan marad azzal, hogy a  próbaidő leteltének időpontja legfeljebb
2013. december 31. napjáig tarthat.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően nem alakul át a közszolgálati jogviszony, illetve munkaviszony, ha az MNB
– a  munkaviszonyra vonatkozó jogszabály rendelkezései alapján – nem létesíthet munkaviszonyt
az (1) bekezdésben meghatározott személlyel. Ebben az esetben a közszolgálati jogviszony, illetve a munkaviszony
e  törvény erejénél fogva 2013. szeptember 30-án megszűnik azzal, hogy az  (1)  bekezdésben meghatározott
személlyel 2013. október 15-ig a  2013. szeptember 30-án hatályos kinevezésében vagy munkaszerződésében
meghatározottak szerint – a Kttv. 72. § (3)–(4) bekezdésében foglaltak szerint – kell elszámolni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személy munkabére 2013. október 1-jétől nem lehet kevesebb, mint a PSZÁf-nál
2013. szeptember 30-án a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján
besorolása szerint őt megillető illetmény a  Kttv. szerint járó pótlékokkal együtt, illetve mint a  2013. szeptember
30-án a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerint fennálló munkaszerződése
alapján őt megillető munkabér.
(4) Ha a  munkavállaló az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározottak szerint létrejött munkaviszonyában
a  munkaszerződését annak átvételét követő nyolc munkanapon belül nem írja alá, munkaviszonya az  Mt.-nek
a  munkavállaló felmondására vonatkozó szabályai szerint szűnik meg, azzal, hogy a  felmondási idő kezdete
a munkaszerződés átvételét követő kilencedik napon kezdődik, kivéve, ha a késedelem a munkavállaló önhibáján
kívül eső okból következett be. A munkaszerződés munkavállaló általi aláírásának időpontjáig a munkáltatói jogkört
a munkavállaló felett az MNB-vel létrejött munkaviszonyában az MNB kijelölt alelnöke gyakorolja.
(5) A  PSZÁf elnökének és alelnökeinek, valamint a  Pénzügyi Békéltető Testület elnökének megbízatása és
közszolgálati jogviszonya 2013. szeptember 30-án megszűnik. A  PSZÁf elnöke megbízatásának megszűnését
a  miniszterelnök előterjesztésére a  köztársasági elnök, a  PSZÁf alelnöke és a  Pénzügyi Békéltető Testület elnöke
megbízatásának megszűnését a  PSZÁf elnöke állapítja meg. A  PSZÁf elnöke, alelnöke és a  Pénzügyi Békéltető
Testület elnöke a  felmentési időre járó jövedelmével megegyező egyösszegű juttatásra, valamint végkielégítésre
jogosult a Pénzügyi Szervezetek Állami felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII.  törvény 20. § (2) és (3) bekezdésében
meghatározott mértékben, amelyeket a  megbízatás megszűnését megelőző napon egy összegben kell részükre
kifizetni.
(6) A PSZÁf-nál hatályos kollektív szerződés 2013. október 1-jén hatályát veszti.
 (7) A PSZÁf-nál működő üzemi tanács 2013. október 1-jén megszűnik.
 (8) A közszolgálati jogviszony munkaviszonnyá átalakulása tekintetében e törvényben nem szabályozott kérdésekben
a Kttv. 72. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
 (9) A  (2)  bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni, ha az  (1)  bekezdésben meghatározott személlyel
szemben e  törvény alapján összeférhetetlenség áll fenn, kivéve, ha az  összeférhetetlenséget kiváltó ok
megszüntethető, ennek érdekében a munkavállaló 2013. október 15-éig intézkedik és ezt igazolja.
(10) A  PSZÁf 2013. október 1-jei megszűnését követő hat hónapon belül az  MNB alkalmazottai munkaviszonyának
felmondással történő megszüntetése tekintetében a  munkáltató működésével összefüggő oknak minősül
a  költséghatékony létszámgazdálkodás megvalósítása érdekében a  feladatellátáshoz nem szükséges munkakörök
megszüntetése.
(11) A PSZÁf-fal fennálló, (1) bekezdés szerinti jogviszony időtartamát – ideértve a jogviszonnyal kapcsolatosan elismert
egyéb foglalkoztatási időtartamot is – az átalakulást követően az MNB-vel fennálló munkaviszonyban töltött időként
kell elismerni és figyelembe venni. A PSZÁf 2013. szeptember 30-án a PSZÁf-nál foglalkoztatott személyek számára
közszolgálati igazolást vagy munkáltatói igazolást állít ki.
(12) A PSZÁf mentesül a Kttv. 130. §-a szerinti teljesítményértékelési kötelezettség végrehajtása alól.
 (13) A  PSZÁf által 2013. szeptember 30-án foglalkoztatott személyek részére – az  őket közszolgálati jogviszonyukban,
illetve munkaviszonyukban 2013. szeptember 30. napjáig megillető – ki nem adott szabadságot a PSZÁf megváltja.
 (14) A PSZÁf által 2013. szeptember 30-án foglalkoztatott személyek jogosultak a PSZÁf által biztosított 2013. évi béren
kívüli juttatás teljes mértékére. Amennyiben az MNB által biztosított béren kívüli juttatás éves összege meghaladja
a  PSZÁf által biztosított béren kívüli juttatás éves összegét, a  jogviszonyváltással érintettek az  éves juttatás
különbözete időarányos részére jogosultak.
(15) A PSZÁf által 2013. szeptember 30-án a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló
2004.  évi CXXII.  törvény (a  továbbiakban: Péptv.) szabályai szerint foglalkoztatott személyek MNB-nél e  törvény
szerinti jogviszonyváltással létrejött munkaviszonyára a Péptv.-t – a programban részt vevő foglalkoztatott részére
a  prémiumévek programban való részvételhez kapcsolódóan a  jogviszonyváltást megelőzően meghatározott
feltételek megtartása mellett – alkalmazni kell.
(16) Az  (1)  bekezdésben meghatározott személyek tekintetében az  MNB a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal felé fennálló,
a munkáltató vagy kifizető által foglalkoztatott biztosítottak adataira vonatkozó jelentéstételi és változás-bejelentési
kötelezettségének a munkaviszony létesítésétől számított 8 munkanapon belül tehet eleget.
55. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének megfelelés 184. § Az 1–14. §, 16–21. §, 23. § (1), (2) és (10) bekezdése, 24. § (1), (2), (4) és (5) bekezdése, 26–32. §-a, 33. § (1) bekezdése,
34. §, 35. § (1) bekezdése, 36. §, 39. § (1) és (2) bekezdése, 42. §, 44. §, 96–101. §, 167–169. §, a 176. §, a 178. § (8) és
(9)  bekezdése és a  183.  § (1) és (5)  bekezdése az  Alaptörvény 41.  cikk (1), (4) és (5)  bekezdése, valamint 42.  cikke
alapján sarkalatosnak minősül.
56. Az Európai Unió jogának való megfelelés 185. § Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az  Európai Parlament és a  Tanács 2009/22/EK irányelve (2009. április 23.) a  fogyasztói érdekek védelme
érdekében a  jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról, 2.  cikk (1)  bekezdés a) és b)  pontja, 4.  cikk
(1) bekezdés,
b) az  Európai Parlament és a  Tanács 2003/41/EK irányelve (2003. június 3.) a  foglalkoztatói nyugellátást
szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről, 21. cikk,
c) az  Európai Parlament és a  Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a  pénzügyi eszközök piacairól,
a 85/611/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
módosításáról, és a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, 47. cikk,
d) a  Tanács 2004/113/EK irányelve (2004. december 13.) a  nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének
az  árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében
történő végrehajtásáról, 5. cikk (2) bekezdése és a 16. cikk,
e) az  Európai Parlament és a Tanács 2005/14/EK irányelve (2005. május 11.) a  gépjármű-felelősségbiztosításra
vonatkozó 72/166/EGK, 84/5/EGK, 88/357/EGK és 90/232/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/26/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, 4. cikk,
f ) az  Európai Parlament és a  Tanács 2005/68/EK irányelve (2005. november 16.) a  viszontbiztosításról és
a 73/239/EGK, a 92/49/EGK tanácsi irányelv, valamint a 98/78/EK és a 2002/83/EK irányelv módosításáról,
g) az  Európai Parlament és a Tanács 2006/48/EK irányelve (2006. június 14.) a  hitelintézetek tevékenységének
megkezdéséről és a folytatásáról (átdolgozott szöveg), 144. cikk,
h) az  Európai Parlament és a  Tanács 2006/49/EK irányelve (2006. június 14.) a  befektetési vállalkozások és
hitelintézetek tőkemegfeleléséről (átdolgozott szöveg), 37. cikk,
i) az  Európai Parlament és Tanács 2009/11/EK irányelve (2009. szeptember 16.) a  2006/48/EK, a  2006/49/
EK és a  2006/74/EK irányelvnek a  központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke elemek,
nagykockázat-vállalások, felügyeletei szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról, 1. cikk,
j) az  Európai Parlament és Tanács 2009/65/EK irányelve (2010. július 13.) az  átruházható értékpapírokkal
foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási
rendelkezések összehangolásáról (átdolgozás),
k) a  Bizottság 2010/43/EK irányelve (2010. július 1.) a  2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség, az üzletvitel, a kockázatkezelés, valamint a letétkezelő és
az alapkezelő társaság közötti megállapodás tartalma tekintetében történő végrehajtásáról,
l) a  Bizottság 2010/44/EK irányelve (2010. július 1.) a  2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
az  alapok egyesülésére, a  master-feeder struktúrákra és a  bejelentési eljárásokra vonatkozó különös
rendelkezései tekintetében történő végrehajtásáról,
m) az Európai Parlament és a Tanács 2010/78/EU irányelve (2010. november 24.) a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/
EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK
irányelvnek az  európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az  európai felügyeleti hatóság (Európai
Biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az  európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci
Hatóság) hatásköre tekintetében történő módosításáról,
n) az  Európai Parlament és a  Tanács 236/2012/EU rendelete (2012. március 14.) a  short ügyletekről és
a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról,
o) az  1031/2010/EU bizottsági rendelete az  üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen
belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
alapján az  üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli
ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól,
p) az  Európai Parlament és a  Tanács 2011. november 16-i 2011/89/EU irányelve a  98/78/EK, a  2002/87/EK,
a  2006/48/EK és a  2009/138/EK irányelvnek a  pénzügyi konglomerátumhoz tartozó pénzügyi vállalkozások
kiegészítő felügyelete tekintetében történő módosításáról.
186. § (1) A  24.  § (1)  bekezdés a)  pontja a  hamispénz-figyelő rendszerhez (CMS) való csatlakozás egyes feltételeiről szóló,
2001. november 8-i EKB/2001/11 európai központi banki határozatnak való megfelelést szolgálja.
(2) A  24.  § (1)  bekezdés b)–d)  pontja, valamint (2)–(6)  bekezdése – a  171.  § (1)  bekezdés e) és f )  pontjában foglalt
felhatalmazás alapján kiadott MNB rendelettel együtt –
1. az  euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 28-i
1338/2001/EK tanácsi rendelet és az azt módosító 44/2009/EK tanácsi rendelet,
2. az  euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK
rendelet hatásainak az  eurót közös valutaként el nem fogadó tagállamokra történő kiterjesztéséről szóló,
2001. június 28-i 1339/2001/EK tanácsi rendelet és az azt módosító 45/2009/EK tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg az MNB feladatkörében és eljárásában.
 (3) E törvény 41. § (1) bekezdése, a 87. §-a, 88. § (1) bekezdés a)–c) pontja és a 89. §-a a fogyasztóvédelmi jogszabályok
alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (1) és (6) bekezdésének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja
meg az MNB feladatkörében és eljárásában.
(4) E  törvény 41.  § (2)  bekezdése a  fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok
közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  kölcsönös jogsegély
vonatkozásában való végrehajtásáról szóló, 2006. december 22-i 2007/76/EK bizottsági határozat, valamint az  azt
módosító 2008. március 17-i 2008/282/EK bizottsági határozat végrehajtásához szükséges rendelkezést állapít meg
az MNB feladatkörében és eljárásában.
(5) A 40. §
a) (1)  bekezdése a  pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikk (3) bekezdésének,
b) (2)  bekezdése a  2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  befektetési vállalkozások
nyilvántartás-vezetési kötelezettségei, az  ügyletek bejelentése, a  piac átláthatósága, a  pénzügyi eszközök
piaci bevezetése, valamint az  irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 1287/2006/EK bizottsági rendelet,
c) (3) bekezdése a 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a tájékoztatókban foglalt információk
formátuma, az  információk hivatkozással történő beépítése, a  tájékoztatók közzététele és a  reklámok
terjesztése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. április 29-i 809/2004/EK bizottsági rendelet,
d) (4)  bekezdése a  Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről és a  2560/2001/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9., 10., 12.
és 13. cikkének,
e) (5) bekezdése a hitelminősítő intézetekről szóló 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 22. cikk (1) bekezdése és 25a. cikke,
f ) (8)  bekezdése a  tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a  központi szerződő felekről és a  kereskedési
adattárakról szóló 2012. július 4-ei 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelete
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg az MNB feladatkörében és eljárásában.
 (6) A pénzügyi fogyasztói jogvita tekintetében
a) az  Európai Parlament és a  Tanács 2002/65/EK irányelve (2002. szeptember 23.) a  fogyasztói pénzügyi
szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a  90/619/EGK tanácsi irányelv, a  97/7/EK
irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról, 14. cikk,
b) az  Európai Parlament és a  Tanács 2007/64/EK irányelve (2007. november 13.) a  belső piaci pénzforgalmi
szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/
EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 83. cikk,
c) az Európai Parlament és a Tanács 2008/48/EK irányelve (2008. április 23.) a fogyasztói hitel-megállapodásokról
és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, 24. cikk,
d) a Bizottság 98/257/EK ajánlása (1998. március 30.) a fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezésére
hatáskörrel rendelkező testületekre vonatkozó elvekről,
e) a  Közösségben történő határokon átnyúló fizetésekről és a  2560/2001/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 12. cikke
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg az MNB feladatkörében és eljárásában.
57. Módosító és hatályon kívül helyező rendelkezések 187. § A  105.  §-ban a  „Polgári Törvénykönyvről szóló 1959.  évi IV.  törvény (a  továbbiakban: Ptk.) 327.  § (1) és
(2) bekezdésében” szövegrész helyébe a „Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V.  törvény (a  továbbiakban: Ptk.)
6:25.  § (1) és (2)  bekezdésében” szöveg „a Ptk. 326.  § (2)  bekezdésében” szövegrész helyébe a „Ptk. 6:24.  § (1) és
(2) bekezdésében” szöveg lép.
188. § Hatályát veszti
a) a Pénzügyi Szervezetek Állami felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény,
b) a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke