text:
14/2010. (XII. 14.) KIM rendelete a külföldi magyar intézetekről.
Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 36. §-ának (1) bekezdés f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a Balassi Intézet létrehozásáról szóló
309/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 7. § (4) bekezdésének a) pontjában, valamint az 1. § (3) bekezdése
tekintetében a Magyar Köztársaság nemzeti jelképeinek és a Magyar Köztársaságra utaló elnevezésnek a használatáról szóló
1995. évi LXXXIII. törvény 21. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a külügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A külföldi magyar intézetek (a továbbiakban: Intézetek) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) által fenntartott és működtetett intézmények, melyek alaptevékenységként a Balassi Intézetnek az R.
3. § (1) bekezdésében meghatározott feladatait látják el.
(2) Az Intézetek hivatalos elnevezését – cím, telefon- és faxszám, internetes elérhetőség megjelölésével – a Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium, a Balassi Intézet, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium és a Külügyminisztérium honlapján
nyilvánosságra kell hozni.
(3) Az Intézetek a Magyar Köztársaság címerét, az Intézetek székhelyét és elnevezését feltüntető bélyegzőt használnak.
2. Az Intézetek típusai 2. § (1) Az Intézetek típusai: nemzetpolitikai, kultúrdiplomáciai, tudományos és oktatási célokat szolgáló intézet, valamint
a Collegium Hungaricum.
(2) A nemzetpolitikai, kultúrdiplomáciai, tudományos és oktatási célokat szolgáló intézet állami feladatként ellátandó
alaptevékenysége a Magyar Köztársaság külpolitikai célkitűzéseivel és az egységes külképviseleti irányítás elvével
összhangban a magyarság jó hírének eljuttatása a nemzetek közösségéhez, a tudatos, értékorientált országkép-építés,
a magyar kulturális örökség nemzetközi megismertetése, valamint hazánk és a fogadó ország közötti kulturális,
oktatási, diplomáciai kapcsolatok ápolása, fejlesztése és kapcsolattartás a fogadó ország magyar közösségeivel.
(3) A Collegium Hungaricum típusú intézet – az R. 3. § (1) bekezdésében meghatározottakon kívül – közvetlenül részt vesz
közös tudományos kutatások szervezésében, az ösztöndíjasok fogadásában és elhelyezésében, segíti az ösztöndíjasok
munkáját és szakmai kapcsolatainak kiépítését. A Collegium Hungaricum tudományos kutatásokat végez, és
eredményeit rendszeresen közzéteszi.
3. Az Intézetek működése 3. § (1) Az Intézetek éves munkaterv és költségvetés alapján működnek. Az Intézetek éves költségvetését és az éves
munkatervet a Balassi Intézet vezetője hagyja jóvá. Az Intézetek éves munkatervét az R. 2/A. § (1) bekezdése
értelmében meghatározott Szakmai Tanácsadó Testület az R. 2/A. § (5) bekezdésében meghatározott eljárás
keretében véleményezi.
(2) A Collegium Hungaricum munkaterve elkülönített tudományos munkatervet is tartalmaz.
4. Az Intézetek finanszírozása 4. § (1) Az Intézetek fenntartása állami feladat, fenntartásukhoz és működésükhöz szükséges kiadási és bevételi előirányzatot
– a Balassi Intézet éves költségvetésének részeként – a Minisztérium költségvetési fejezete tartalmazza.
(2) Az Intézetek programjai finanszírozásához más, nem költségvetési támogatásokat is igénybe vehet, vállalkozási
tevékenységet nem folytathatnak.
(3) Az Intézetek pénzügyi-gazdasági feladatai irányítását és felügyeletét a Balassi Intézet vezetője látja el.
5. Az Intézetek szervezete 5. § (1) Az Intézetek vezetője az igazgató, akit a Balassi Intézet vezetőjének javaslatára a miniszter – a köztisztviselők tartós
külszolgálatáról szóló 104/2003. (VII. 18.) Korm. rendeletben foglaltak figyelembevételével – a tartós külszolgálatra
kihelyezés időtartamára nevez ki. Az igazgató felett a kinevezési és felmentési jogkört – amennyiben a külföldi magyar
intézet létrehozásáról nemzetközi szerződés rendelkezik, vagy viszonosság alapján jött létre a külügyminiszter
egyetértésével – a közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter), az egyéb munkáltatói jogokat
a Balassi Intézet vezetője gyakorolja.
(2) Az igazgató külszolgálata idejére a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény szerint osztályvezetői
munkakör betöltésére szóló kinevezést kap.
(3) Az igazgató munkáját szükség esetén igazgatóhelyettes(ek) segíti(k).
(4) Amennyiben a fogadó ország lehetővé teszi, illetve nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján lehetőség van,
a külügyminiszter a miniszter javaslatára a külföldi magyar intézet igazgatóját, illetve helyettesét diplomata útlevéllel
látja el, és kirendelésük időtartamára a diplomáciai vagy konzuli képviselet személyzetének tagjává nevezi ki és
nemzetközi jogi státusnak megfelelő rangot adományoz részükre.
(5) Az Intézetek vezetőinek kiválasztása során a miniszter figyelembe veszi a külügyminiszternek az adott állomáshelyre
vonatkozó különös feltételeket tartalmazó tájékoztatását.
6. Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a külföldi kulturális intézetekről szóló 10/2007. (II. 28.) OKM rendelet.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
igazságügyi és közigazgatási miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
21/2011. (XII. 5.) MNB rendelete „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 50 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 50 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. január 1. 2. § (1) Az érme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 7,7 gramm, átmérője 27,4 mm, peremvastagsága 1,8 mm,
széle sima. (2) Az érme előlapján, a középmezőben a kerecsensólyom (falco cherrug) ábrázolása látható. Az érme szélén található
gyöngysor-szegélyen belül, köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, lent, egy-egy pont között a verési évszám
olvasható. Az érme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, a középmezőben a – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „50” értékjelzés, az értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az értékjelzés alatti
két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza. (4) Az érme különleges – ún. proof – technológiával is készíthető.
3. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az 50 forintos jubileumi érmék kibocsátásáról szóló 4/2004. (MK 54.) MNB
hirdetményt visszavonom. A visszavont hirdetménnyel kibocsátott érme továbbra is törvényes fizetőeszköz. Az érme
külső kiállítását a 3. melléklet tartalmazza. (3) Ez a rendelet nem érinti
a) a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat fennállásának 15. évfordulója alkalmából 50 forintos címletű érme
kibocsátásáról szóló 21/2005. (X. 18.) MNB rendelettel kibocsátott,
b) a Magyar Vöröskereszt fennállásának 125. évfordulója alkalmából 50 forintos címletű érme kibocsátásáról szóló
14/2006. (IX. 14.) MNB rendelettel kibocsátott, c) az 1956-os magyar forradalom és szabadságharc 50. évfordulója alkalmából 50 forintos címletű érme
kibocsátásáról szóló 19/2006. (X. 16.) MNB rendelettel kibocsátott,
d) a Római Szerződés aláírásának 50. évfordulója alkalmából 50 forintos címletű érme kibocsátásáról szóló
4/2007. (III. 19.) MNB rendelettel kibocsátott, valamint e) az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonásáról szóló 10/2007. (X. 1.) MNB rendelet 2. § (2) bekezdésében
meghatározott 50 forintos címletű érmét. Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
448/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Urszin Mariannát
2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
65/2003. (VI. 3.) OGY határozata az iraki válság rendezése érdekében tett erőfeszítésekhez történő magyar katonai hozzájárulásról.
Az Országgyűlés az Alkotmány 19. §-a (3) bekezdésének j) pontjában foglalt jogkörében eljárva, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1483. számú határozata alapján
1. hozzájárulását adja ahhoz, hogy Irak demokratikus
újjáépítéséhez szükséges stabilizációs és humanitárius műveletek elősegítése érdekében egy, legfeljebb 300 — váltási
időszakban 600 — fős, a szükséges technikai eszközökkel,
fegyverzettel, felszereléssel ellátott katonai kontingens
(a továbbiakban: Kontingens) kerüljön létrehozásra szállítási és humanitárius feladatok ellátására, az iraki műveleti területre kitelepítésre. A hozzájárulás kiterjed az iraki
újjáépítést és stabilizációt szolgáló műveleteket irányító
katonai parancsnokságokon a magyar szerepvállalással
összhangban álló törzs- és biztosító beosztásoknak — a
Kontingens létszámának terhére történő — betöltésére is.
A Kontingens védelméről saját maga gondoskodik. A Kontingens feladatát 2004. december 31-ig terjedő
időszakban, de legfeljebb 6 hónapos időtartamban láthatja
el. A külföldi műveleti területen történő tartózkodás idejébe a helyszíni felkészülés, valamint a kitelepülés időtartama nem számít be;
2. felhatalmazza a Kormányt, hogy a jelen határozat
alapján szükségessé váló intézkedéseket saját hatáskörében haladéktalanul tegye meg, döntéseiről és intézkedéseiről, illetve a Kontingens működéséről az Országgyűlés
Külügyi Bizottságát és Honvédelmi Bizottságát igény szerint tájékoztassa.
3. Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1568/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a nemzeti közműszolgáltatási rendszer megszervezéséhez kapcsolódó kormányhatározatok felülvizsgálatáról.
1. A Kormány a  nemzeti közműszolgáltatási rendszer megszervezéséhez kapcsolódó kormányhatározatok
felülvizsgálata alapján a 2. pontban meghatározott döntést hozta.
2. Hatályát veszti
a) a nemzeti közműszolgáltatási rendszer megszervezése érdekében szükséges intézkedésekről szóló
1019/2015. (I. 22.) Korm. határozat
aa) 1.  pontjában az „ , a  Miniszterelnökséget vezető miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MFB Zrt.)
társaságcsoporton belül” szövegrész,
ab) 3. és 4. pontja;
b) a Központi Adatgyűjtő és Feldolgozó társaság megalapítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló
1023/2015. (I. 29.) Korm. határozat.
 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2004. (II. 28.) Korm. rendelete a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek exportjával összefüggő intézkedések végrehajtásának általános szabályairól.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről, és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. §-a (1) bekezdésének
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a
következőket rendeli el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Értelmező rendelkezések 1. § E jogszabály alkalmazásában:
a) Exportbizonyítvány: az exportálást végző ügyfél ré
szére az Európai Közösség területéről kiszállítható árura,
meghatározott mennyiség — illetve Non-Annex I termékek esetén az export-visszatérítés összegének — erejéig,
megjelölt érvényességi időre kiadott okmány. E rendelet
alkalmazásában a visszatérítés előzetes rögzítés melletti
igénybevételét szolgáló előzetes rögzítésű bizonyítvány is
exportbizonyítványnak minősül.
b) Export-visszatérítés: meghatározott termékek kivitele során nyújtott, mennyiségi egységre vetített, közösségi
jogszabály által meghatározott támogatás.
c) Exportadó: meghatározott termékek kivitele során,
mennyiségi egységre vetített, közösségi jogszabály által
meghatározott befizetési kötelezettség.
d) Non-Annex I termékek: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. számú mellékletében nem szereplő,
egyes feldolgozott mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek.
e) Recept: az ügyfél Non-Annex I termékek vonatkozásában a feldolgozott termék gyártásakor használt, visszaté
rítésben részesíthető alaptermékek mennyiségéről szóló
nyilatkozata alapján, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) által elfogadott és nyilvántartásba vett termékösszetétel-igazolás.
f) Élelmiszer-ellátás: a tengerjáró hajók, a nemzetközi
repülőjáratok, és a fúrótornyok legénységének, a Közösségben letelepült nemzetközi szervezeteknek, illetve egy
tagállam területén állomásozó, de nem annak parancsnoksága alatt szolgáló fegyveres erőknek ellátására szánt élelmiszerszállítmányok, amelyek szintén a Közösségből történő exportnak tekintendők.
Exportbizonyítványok 2. § (1) Az exportbizonyítvány iránti kérelmet az MVH Fővárosi és Pest megyei Kirendeltségéhez az Európai Bizottság 1291/2000/EK rendelet I. számú mellékletében meghatározott kérelem-formanyomtatványon (AGREX) vagy
azzal azonos tartalommal postai úton, személyesen vagy
távmásolón (faxon) kell benyújtani.
(2) A kérelmet magyar nyelven, kézírás esetén tintával,
nyomtatott nagybetűvel kell kitölteni.
(3) Az exportbizonyítványokat és azok kivonatait az
MVH állítja ki.
Export-visszatérítés 3. § (1) Export-visszatérítés iránti kérelmet (a továbbiakban: visszatérítési kérelem) az MVH által rendszeresített
külön formanyomtatványon, a kiviteli vámkezelés alkalmával előírt okmányokkal együtt a vámkezelést végző illetékes vámhivatalhoz kell benyújtani.
(2) A vámhivatal a visszatérítési kérelmet az egységes
vámáru-nyilatkozattal (a továbbiakban: EV) egyidejűleg
kezeli, rávezeti a vámkezelés során felmerült tényeket.
(3) A visszatérítési kérelmet a vámkezelést követően a
vámhivatal közvetlenül megküldi az MVH részére.
Visszatérítés előzetes kifizetése 4. § (1) Az ügyfél az export-visszatérítés előzetes kifizetését
a visszatérítési kérelmen igényelheti, külön jogszabályban
meghatározott mértékű biztosíték MVH-nál történő nyújtásával.
(2) Előzetes kifizetés nem teljesíthető, amennyiben a
kifizetendő összeg nem haladja meg a 2000 EUR-t.
Visszatérítés előfinanszírozása 5. § (1) A visszatérítés előfinanszírozásának kérelme esetén
az illetékes vámhivatalhoz benyújtott fizetési nyilatkozathoz (EV) csatolni kell a visszatérítési kérelmet is. A beraktározást követően a vámhivatal közvetlenül megküldi az
MVH részére a 3. § (2) bekezdés szerint kezelt visszatérítési kérelmet.
(2) A külön jogszabályban meghatározott mértékű biztosítékot legkésőbb a fizetési nyilatkozat elfogadásakor
kell benyújtani az illetékes vámhivatalhoz, amely ezt a
tényt a visszatérítési kérelmen igazolja.
(3) Az MVH a visszatérítés előfinanszírozására vonatkozó, külön jogszabályban előírt feltételek ügyfél általi
teljesítéséről értesíti az illetékes vámhivatalt, amely ennek
megfelelően intézkedik a benyújtott biztosíték kezeléséről.
(4) Az ügyfél köteles olyan nyilvántartást vezetni, melyben meghatározza a termékek exportálás előtti feldolgozásának, illetve tárolásának pontos helyét, valamint a tárolás,
illetve a feldolgozás helyére vonatkozó minden további
változást.
(5) Az MVH ellenőrzi a (3) bekezdés szerinti nyilvántartást és az abban szereplő adatok valódiságát. Amennyiben az MVH megállapítja, hogy az ügyfél nem vezet nyilvántartást, illetve az abban szereplő adatok hiányosak vagy
nem felelnek meg a valóságnak az ügyfelet egy évre kizárhatja a visszatérítés előfinanszírozására jogosultak köréből.
Élelmiszer-ellátás 6. § (1) Amennyiben az ügyfél termékét olyan vámhatóság
által engedélyezett vámraktárba helyezi el, amely élelmiszer-ellátást folytat, és a külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint visszatérítési előfinanszírozást kíván
igénybe venni, az erre vonatkozó kérelmet írásban kell az
MVH Fővárosi és Pest megyei Kirendeltségéhez benyújtania. A kérelemhez mellékelni kell a vámhatóság vámraktárra vonatkozó engedélyét.
(2) Az ügyfél visszatérítés előfinanszírozásban való részvételét az MVH engedélyezi.
Élelmiszersegély 7. § (1) Élelmiszersegélyre vonatkozó export-visszatérítési
kérelmet az nyújthat be, akit az Európai Bizottság közösségi élelmiszersegély szállítóként elismert.
(2) A kérelemhez csatolni kell az élelmiszersegélyre
vonatkozó pályázati felhívás másolatát.
Exportadó 8. § Amennyiben külön jogszabály normatív exportadó megfizetését rendeli el, azt a vámkezeléssel egyidejűleg a vámhatóság részére kell megfizetni. A vámhatóság a visszatérítési kérelmen igazolja az exportadó megfizetését.
KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK 9. § Az élő szarvasmarha közösségi vámterületről történő
kivitelénél külön jogszabály által meghatározott hatósági
állatorvosi igazolást az Állategészségügyi Szolgálat hatósági állatorvosai állítják ki. Az ügyfél köteles a kiléptető
ponton tartózkodó állatorvost 24 órával a szállítmány megérkezése előtt értesíteni.
10. § Zöldség-gyümölcs termékek esetében az előírt (nemzeti
vagy közösségi) minőségi szabványoknak való megfelelést
a friss fogyasztásra szánt gyümölcs és zöldség ellenőrzéséről szóló külön jogszabály értelmében
a) a megyei (fővárosi) állat-egészségügyi és élelmiszerellenőrző állomások ellenőrei, vagy
b) a Fővárosi Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Állomáson működő Zöldség-Gyümölcs Minőségellenőrzési Koordinációs Központ, vagy
c) a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
élelmiszer minőség-ellenőrzést felügyelő részlege
igazolják.
11. § A bor ágazatban az előírt (nemzeti vagy közösségi) minőségi szabványoknak való megfelelést igazoló, az analízis
bizonyítványt kiállító szerv, valamint a kóstoló bizottsági
feladatokat ellátó szerv a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló külön jogszabály alapján az Országos
Borminősítő Intézet (minőség-ellenőrző hatóság), illetve
az Országos Borminősítő Bizottság (OBB).
12. § (1) Az Európai Bizottság 1520/2000/EK rendelet
,,B’’ mellékletében szereplő Non-Annex I. termékek
visszatérítéssel történő kivitele esetén a termék összetételéről az MVH által rendszeresített formanyomtatványon
kell nyilatkozni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékek esetében a recept bejegyzése iránti kérelmet az (1) bekezdés
szerinti formanyomtatványon kell az MVH Fővárosi és
Pest megyei Kirendeltsége részére írásban benyújtani.
(3) Az ügyfél külön jogszabályban meghatározott feltételek mellett kérheti a termék összetételének meghatározása céljából hatósági analízis elvégzését. Hatósági analízis
elvégzésére a Fővárosi és a Hajdú-Bihar Megyei Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Állomások élelmiszervizsgáló laboratóriumai jogosultak. Az analízis elvégzéséért a laboratórium díjat számít fel.
(4) Az MVH a nyilvántartásba vétellel egyidejűleg a
receptet nyilvántartási számmal látja el, erről az ügyfelet
írásban értesíti. A nyilvántartási számot kiszállításkor fel
kell tüntetni az egységes vámáru nyilatkozat 44. rovatában,
valamint a visszatérítési kérelmen.
(5) Az MVH a benyújtott termékösszetételről szóló
nyilatkozatok valódiságát ellenőrzi, ennek során alkalmazható módszerek:
a) készletnyilvántartások ellenőrzése,
b) gyártási eljárás ellenőrzése,
c) mintavételen alapuló laboratóriumi analízis alkal
mazása. (6) Az MVH abban az esetben, ha a bejelentett recept
nem felel meg a valós helyzetnek, a regisztrációt visszavonja.
(7) Az ügyfél köteles a receptről szóló nyilatkozatban
foglaltakban történő bármely változást az MVH részére
haladéktalanul bejelenteni.
(8) Amennyiben a Non-Annex I termékeket az Európai
Unió valamely tagállamát nem érintve, közvetlenül
Magyarországról exportálják, az MVH a vonatkozó
exportbizonyítványt elektronikus formában tárolja. Az
export bizonyítványon szereplő adatokról az MVH írásban
értesíti az ügyfelet.
(9) A Non-Annex I termékek egyes alaptermékeinek a
gazdasági feltételek előzetes vizsgálata nélkül aktív feldolgozási eljárás alá helyezéséhez szükséges aktív feldolgozási
bizonyítvány iránti kérelmet a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalához
kell benyújtani.
EGYÉB RENDELKEZÉSEK 13. § (1) A nemzetközi ellenőrző és felügyelő szervezeteket
kérelem benyújtása esetén a Nemzeti Akkreditáló Testület
hagyja jóvá. A Testület az akkreditálást külön jogszabályban meghatározott feltételek alapján végzi. A Testület
feladatai ellátása során együttműködik az MVH-val.
(2) A Nemzeti Akkreditáló Testület az elismerés tényéről, illetve az elismerés visszavonásáról haladéktalanul értesíti az MVH-t. A külön jogszabályban meghatározott
közösségi szervek részére történő adatszolgáltatásért az
MVH a felelős.
14. § E rendelet alkalmazásában a Magyarországról induló és
az Európai Unió valamely tagállamát nem érintő kiszállítás esetén a kilépés tényét igazoló nemzeti okmány a
Közösségi Vámkódexben meghatározott T5 ellenőrző okmány. Amennyiben a kiviteli ellenőrzést és a kiléptetést
végző vámhivatal azonos, kilépést igazoló nemzeti okmányként az EV is elfogadható. Az illetékes vámhivatal a
kilépés tényét igazoló okmányt továbbítja az MVH részére.
15. § Az Orosz Föderáció területére közúton szállított egyes
marhahús-, borjúhús- és sertéshús-szállítmányok kivitele
esetén a külön jogszabályban meghatározott adatokat az
ügyfélnek az MVH részére kell megküldenie.
16. § A 1902 11 00 és 1902 19 KN kódszám alá tartozó száraztészta Amerikai Egyesült Államokba irányuló kiviteléhez
szükséges ,,P2’’ bizonyítványt az MVH állítja ki.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági és élelmiszeripari exporttámogatások igénybevételének eljárási rendjéről szóló 110/1997. (XII. 30.) FM—PM—IKIM együttes rendelet és az azt módosító 21/1998. (IX. 9.)
FVM—PM—GM együttes rendelet hatályát veszti.
(2) E rendelet az alábbi közösségi jogszabályok tagállami végrehajtást igénylő rendelkezéseit tartalmazza:
a) A Bizottság 2000. június 9-i 1291/2000/EK rendelete
a mezőgazdasági termékek behozatali és kiviteli engedélyei, valamint előzetes rögzítési igazolások rendszere alkalmazásának közös részletes szabályainak meghatározásáról
b) A Bizottság 1999. április 15-i 800/1999/EK rendelete
a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési
rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról
c) A Tanács 1980. március 4-i 565/80/EGK rendelete a
mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítés
előzetes kifizetéséről
d) A Bizottság 1985. július 22-i 2220/85/EGK rendelete
a mezőgazdasági termékeket érintő biztosítéki rendszer
alkalmazására vonatkozó közös részletes szabályok megállapításáról
e) A Bizottság 1989. január 19-i 120/89/EGK rendelete
a mezőgazdasági termékekre vonatkozó exportlefölözések
és terhek részletes közös alkalmazási szabályainak megállapításáról
f) A Bizottság 1987. december 17-i 3846/87/EGK rendelete a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési
nómenklatúrájának létrehozásáról
g) A Bizottság 2001. április 24.-i 883/2001/EK rendelete
1493/1999/EK tanácsi rendeletnek a szőlő- és borágazati
termékek harmadik országokkal való kereskedelme tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról
h) A Bizottság 2001. október 8-i 1961/2001/EK rendelete a 2200/96/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldségféléket érintő export-visszatérítések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
i) A Bizottság 1982. január 7-i 32/82/EGK rendelete a
marha- és borjúhúsra vonatkozó rendkívüli export-visszatérítések feltételeinek megállapításáról
j) A Bizottság 1982. július 20-i 1964/82/EGK rendelete
az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges
export-visszatérítésekre vonatkozó feltételek megállapításáról
k) A Bizottság 2000. november 24-i 2584/2000/EK rendelete bizonyos marha- és sertéshús esetén az EU és Oroszország között felállításra kerülő információs kommunikációs rendszerről
l) A Bizottság 2003. április 9-i 639/2003/EK rendelete a
Tanács 1254/1999/EK rendelete részletes szabályairól az
export-visszatérítés feltételét képező, az élő szarvasmarha
szállítás alatti jólétének betartása vonatkozásában
m) A Bizottság 2000. július 13-i 1520/2000/EK rendelete a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának közös
részletes szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról
n) A Bizottság 2001. július 19-i 1488/2001/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. mellékletében felsorolt egyes alaptermékek meghatározott
mennyiségeinek az aktív feldolgozással kapcsolatos intézkedések szerinti és a gazdasági feltételek előzetes vizsgálata nélküli kihelyezése tekintetében a 3448/93/EK tanácsi
rendelet alkalmazási szabályainak megállapításáról
o) A Bizottság 1987. szeptember 10-i 2723/87/EGK
rendelete a Kombinált Nomenklatúra 1902 11 00 és
1902 19 alszámai alá tartozó száraztészta termékek formájában exportált gabona export-visszatérítési rendszerének
alkalmazására vonatkozó különleges részletes szabályok
megállapításáról.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2004. CXXIII. törvény a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról.
A munkaerő-piaci szempontból kedvezőtlen helyzetű
egyes társadalmi csoportok és a munkaerőpiactól tartósan
távollévők foglalkoztatása, munkaerő-piaci versenyképességük kiegyenlítése, a munkáltatóknak ezen csoportok
A törvényt az Országgyűlés a 2004. december 13-i ülésnapján fogadta el.
foglalkoztatására való hajlandósága növelése, továbbá a
pályakezdő fiatalok gyakorlati munkatapasztalat-szerzésének megkönnyítése, az oktatás és a munka világa közötti
átmenet elősegítése érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja.
1. § (1) E törvény hatálya kiterjed
a) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továbbiakban:
Flt.) hatálya alá tartozó munkaadóra,
b) a (2) bekezdésének 1. pontjában meghatározott
munkaerőpiactól tartósan távollévő személyre,
c) a kedvezmény érvényesítése során eljáró hatóságra,
d) az ösztöndíjas foglalkoztatottra, valamint az őt fog
lalkoztatóra. (2) E törvény alkalmazásában
1. munkaerőpiactól tartósan távollévő személy:
a) a pályakezdő fiatal,
b) a gyermekgondozási segély (a továbbiakban: gyes),
a gyermekgondozási díj (a továbbiakban: gyed), a gyermeknevelési támogatás (a továbbiakban: gyet), valamint
az ápolási díj folyósítása megszűnését követően foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítő személy;
2. pályakezdő fiatal: aki 25. életévét a foglalkoztatásra
irányuló jogviszony létesítésekor még nem töltötte be, és
tanulmányai befejezését követően létesít foglalkoztatásra
irányuló jogviszonyt;
3. foglalkoztatásra irányuló jogviszony: a magyar jog
hatálya alá tartozó munkaviszony, közszolgálati jogviszony, közalkalmazotti jogviszony, bírósági és igazságügyi, valamint ügyészségi szolgálati viszony, a hivatásos
nevelő szülői jogviszony, a fegyveres és rendvédelmi szervek hivatásos és szerződéses állományú tagjának szolgálati viszonya;
4. ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony: az e törvény
szerinti, szakmai készségek megszerzése céljából munkatapasztalat-szerzés biztosítására és ennek keretében az
egyéni szakmai programban foglalt feladatok ellátására
létrejött jogviszony;
5. négy órát elérő részmunkaidő: a napi négy órát,
illetve – munkaidőkeret megállapítása esetén a munkaidőkeret átlagában – a heti húsz órát elérő munkaidő;
6. ösztöndíjas foglalkoztatott: az a személy, aki az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony létesítésének időpontjában
– a 30. életévét még nem töltötte be, és
– akinek a diplomája a jogviszony létesítését megelőző
két éven belül került kiadásra, és
– munkaviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban,
közszolgálati jogviszonyban, szolgálati jogviszonyban
(a továbbiakban együtt: munkaviszony) nem áll;
7. foglalkoztató: a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény [a továbbiakban: Mt.], a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
[a továbbiakban: Ktv.], vagy a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény [a továbbiakban:
Kjt.] hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személy,
illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság;
8. munkaügyi törvény: az Mt., a Ktv. és a Kjt.
I. Fejezet A PÁLYAKEZDŐ FIATALOK, VALAMINT A GYERMEK
GONDOZÁSÁT, ILLETVE A CSALÁDTAG ÁPOLÁSÁT
KÖVETŐEN MUNKÁT KERESŐK
FOGLALKOZTATÁSÁNAK KEDVEZMÉNYE 2. § Kedvezmény illeti meg a munkaadót a munkaerőpiactól tartósan távollévő, e törvény 1. §-a (2) bekezdésének 1. pontjában meghatározott személynek e törvény
3–4. §-a szerint történő foglalkoztatása esetén.
Pályakezdő fiatal foglalkoztatásának kedvezménye 3. § (1) A munkaadót akkor illeti meg kedvezmény, ha
a foglalkoztatásra legalább kilenc hónapig az 1. § (2) bekezdésének 3. pontja szerinti jogviszonyban, teljes munkaidőben vagy legalább napi négy órát elérő részmunkaidőben kerül sor, és a munkaadó vállalja a legalább három
hónap időtartamig történő továbbfoglalkoztatást.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a munkaadót a foglalkoztatás időtartamára a kedvezmény arányosan illeti meg, feltéve, hogy a foglalkoztatásra irányuló
jogviszony a pályakezdő fiatalnak felróható okból az
(1) bekezdésben meghatározott idő letelte előtt szűnik meg
vagy kerül megszüntetésre.
(3) A kedvezmény – a 6. § (3) bekezdésében foglalt korlátozással – újból igényelhető, feltéve, hogy a pályakezdő
fiatal államilag elismert végzettséget, szakképesítést szerez, és a foglalkoztatására irányuló jogviszony létesítésére
e végzettség, illetőleg szakképesítés megszerzését követő
egy éven belül kerül sor.
(4) Amennyiben a pályakezdő fiatal szakképzettséggel
rendelkezik, a kedvezmény az (1)–(3) bekezdésben meghatározott feltételeken túlmenően akkor illeti meg a munkaadót, ha a pályakezdő foglalkoztatására olyan munkakörben kerül sor, amely betöltésének feltétele a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítése előtt megszerzett
szakképzettség.
Gyermekgondozási segély, gyermekgondozási díj,
gyermeknevelési támogatás, valamint ápolási díj
folyósításának megszűnését követő foglalkoztatás
kedvezménye 4. § (1) A munkaadót kedvezmény illeti meg az 1. §
(2) bekezdés 1. pontjának b) alpontjában meghatározott, a
munkaerőpiactól tartósan távollévő személy foglalkoztatása esetén, feltéve, hogy
a) foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban nem áll, és
b) a foglalkoztatására irányuló jogviszony létesítésére
a gyes, gyed, gyet, továbbá ápolási díj folyósításának megszűnését követő első alkalommal kerül sor,
c) a munkaerőpiactól tartósan távollévő személy legalább kilenc hónapon keresztül történő foglalkoztatására
teljes munkaidőben vagy legalább napi négy órát elérő
részmunkaidőben kerül sor, valamint
d) a munkaadó legalább három hónap időtartamig történő továbbfoglalkoztatást vállal.
(2) Az (1) bekezdés c) és d) pontjában foglaltaktól eltérően a munkaadót a foglalkoztatás időtartamára a kedvezmény arányosan illeti meg, feltéve, hogy foglalkoztatásra
irányuló jogviszony a munkaerőpiactól tartósan távollévő
személynek felróható okból az (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott idő letelte előtt szűnik meg vagy kerül megszüntetésre.
(3) A kedvezmény az (1), illetve a (2) bekezdésben
meghatározott feltételek fennállása esetén – a 6. § (3) bekezdésében foglalt korlátozással – annyi alkalommal vehető igénybe, ahány esetben a gyes, gyed, gyet és az ápolási díj a munkaerőpiactól tartósan távollévő személyt különböző személyekre tekintettel megillette.
A kedvezmény alapja, mértéke 5. § (1) A kedvezmény alapja: a munkaadó által az 1. §
(2) bekezdésének 1. pontjában meghatározott személyek
után megfizetett társadalombiztosítási járuléknak a társadalombiztosítás ellátásairól és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997.
évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 19. §-ának
(1) bekezdésében meghatározottak alapján számított
összege, legfeljebb havi 90 000 forint bruttó kereset figyelembevételével.
(2) A kedvezmény mértéke: a kedvezmény (1) bekezdésben meghatározott kilenc hónapra számított összegének ötven százaléka.
A kedvezmény érvényesítése 6. § (1) A munkaadónak a kedvezményhez való joga
akkor nyílik meg, ha a munkaerőpiactól tartósan távollévő
személyt legalább kilenc hónapon keresztül megszakítás
nélkül foglalkoztatta.
(2) A munkaadó a kedvezmény iránti igényét az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban:
Art.) költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályai
alapján kilenc hónap megszakítás nélkül történő foglalkoztatást követően egyösszegben érvényesítheti.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a kedvezmény a munkaadót a foglalkoztatás utolsó napjáig illeti
meg, ha a foglalkoztatásra irányuló jogviszony kilenc hónap foglalkoztatást megelőzően a munkaerőpiactól tartósan távollévőnek felróható okból szűnt meg. E rendelkezés
alkalmazása szempontjából felróható oknak kell tekinteni,
ha foglalkoztatásra irányuló jogviszony
a) munkáltatói rendkívüli felmondással, illetve fegyelmi büntetéssel, b) a munkaerőpiactól tartósan távollévő személy képességeivel vagy a foglalkoztatásra irányuló jogviszonnyal kapcsolatos magatartásával összefüggő ok,
illetve alkalmatlanság miatt munkáltatói rendes felmondással, felmentéssel,
c) próbaidő kikötése esetén a munkaerőpiactól tartósan
távollévő személy részéről azonnali hatállyal,
d) a munkaerőpiactól tartósan távollévő személy részéről történő rendes felmondással, lemondással,
e) a munkaerőpiactól távollévő személy részéről jogellenesen, f) a munkaerőpiactól távollévő személy jogellenes
rendkívüli felmondásával, illetve rendkívüli lemondásával
kerül megszüntetésre, vagy
g) a munkaerőpiactól tartósan távollévő személy halála
miatt szűnik meg feltéve, hogy a halál bekövetkezése miatt
a munkaadó kártérítési felelőssége nem áll fenn.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak esetén a munkaadó a
kedvezményre vonatkozó igényét a foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszüntetését követő hónapban érvényesítheti. Ha a bíróság utóbb jogerősen megállapítja,
hogy
a) a munkaadó a munkaerőpiactól tartósan távollévő
személy foglalkoztatásra irányuló jogviszonyát jogellenesen szüntette meg, vagy
b) a foglalkoztatásra irányuló jogviszonynak a munkaerőpiactól tartósan távollévő személy részéről történő
megszüntetése jogszerű volt, vagy
c) a munkaerőpiactól tartósan távollévő személy halála
tekintetében a munkaadó kártérítési felelőssége fennáll,
a munkaadó a korábban érvényesített kedvezményt a
(6) bekezdésben foglaltak szerint fizeti meg az adóhatóságnak.
(5) A kedvezmény azonos munkaadó és a munkaerőpiactól tartósan távollévő személy között újból létesített
foglalkoztatásra irányuló jogviszony esetén – amennyiben
a munkaadó a kedvezményt korábban a munkavállalónak
munkaerőpiactól tartósan távollévő személyként történő
foglalkoztatására tekintettel igénybe vette – három év elteltével vehető ismételten igénybe. Az igénybevétel időpontjának azt az időpontot kell tekinteni, amikor a munkaadó a kedvezmény iránti kérelmét az adóhatósághoz benyújtotta.
(6) A jogosulatlanul érvényesített kedvezményt a munkaadó önadózással, az igényjogosultság megszűnését követő hónap 20. napjáig vallja be és fizeti meg.
(7) A kedvezmény igénylésével, ellenőrzésével, kiutalásával, átvezetésével kapcsolatos kérdésekben – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – az Art. rendelkezéseit
kell alkalmazni.
7. § (1) A kedvezmény a társadalombiztosítás pénzügyi
alapjait nem érinti. Az igénybevett kedvezmény összegét
– az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) által havonta összesített kimutatás alapján –
a Munkaerőpiaci Alap havonta utalja át az e célra nyitott
számla javára.
(2) Az adóellenőrzés során megállapított jogszerűtlen
igénylés jogkövetkezményeként beszedett, valamint a
munkaadó által jogosulatlanul igénybevett kedvezménynek önadózással történt bevallásával egyidejűleg esedékes
járulék a Munkaerőpiaci Alapot illeti meg.
II. Fejezet AZ ÖTVEN ÉV FELETTI MUNKANÉLKÜLIEK
FOGLALKOZTATÁSÁNAK TÁMOGATÁSA
8. § Az Flt. 18/A. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Támogatásként a munkaadót terhelő egészség- és
nyugdíjbiztosítási járuléknak, munkaadói járuléknak, valamint egészségügyi hozzájárulásnak megfelelő összeg
részben vagy egészben átvállalható legfeljebb egy évi időtartamra. Az átvállalt összeg ötven év feletti személy esetében nem lehet kevesebb a keresetet terhelő egészség- és
nyugdíjbiztosítási, valamint munkaadói járulék, továbbá a
munkaadót terhelő egészségügyi hozzájárulás átvállalható
legmagasabb mértéke összegének ötven százalékánál.”
III. Fejezet AZ ÖSZTÖNDÍJAS FOGLALKOZTATÁS 9. § (1) Ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony az 1. §
(2) bekezdés 7. pontjában meghatározott foglalkoztatónál
ösztöndíjas foglalkoztatottal létesíthető.
(2) Ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyt az ösztöndíjas foglalkoztatott a felsőfokú végzettség megszerzését
követően egy alkalommal legalább kilenc hónapig, legfeljebb egy évig terjedő határozott időre létesíthet.
(3) Az ösztöndíjas foglalkoztatás szerződéssel jön létre. (4) Az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló szerződés
alapján
a) az ösztöndíjas foglalkoztatott ösztöndíj ellenében
köteles a foglalkoztató által kiadott feladatokat a jogszabályok, a felek megállapodása, a foglalkoztató belső szabályzatai, valamint a foglalkoztató utasításai alapján ellátni,
valamint a foglalkoztató által munkatapasztalat céljából
előírt szakmai megbeszéléseken, képzésben, egyéb programokon részt venni;
b) a foglalkoztató köteles az ösztöndíjas foglalkoztatottat a jogszabályok, a felek megállapodása, a foglalkoztató belső szabályzatai, valamint az egyéni programban
foglaltak szerint munkatapasztalat-szerzés céljából feladatokkal ellátni, biztosítani a szakmai készségek megszerzésének és begyakorlásának lehetőségét. A foglalkoztató köteles továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatott számára ösztöndíjat fizetni, valamint a biztonságos munkavégzés feltételeit biztosítani.
(5) Az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló szerződésnek
tartalmaznia kell:
a) a felek nevét, illetve megnevezését és az ösztöndíjas
foglalkoztatási jogviszony szempontjából lényeges adatait,
b) ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony keletkezésének és megszűnésének napját,
c) az ösztöndíjat és annak kifizetése időpontját, módját,
d) a munkavégzés helyét, feltételeit,
e) a munkatapasztalat-szerzés egyéni programját,
f) a munkatapasztalat-szerzést segítő, a foglalkoztató
által alkalmazottai közül kijelölt szakmai segítő megjelölését, valamint az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggő jogait és kötelezettségeit.
(6) Az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló szerződést
írásba kell foglalni. Az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló
szerződés írásba foglalásáról a foglalkoztató köteles gondoskodni. Az írásba foglalás elmulasztása miatt a szerződés érvénytelenségére csak az ösztöndíjas foglalkoztatott
– legkésőbb a jogviszony megszűnését követő harminc napon belül – hivatkozhat.
(7) Az ösztöndíjas foglalkoztatott a jogviszony létesítésekor köteles jognyilatkozatot tenni, melyben vállalja,
hogy jogszabály eltérő rendelkezése hiányában
a) az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony fennállása
alatt tartózkodik olyan magatartás tanúsításától, amely veszélyeztetheti a foglalkoztató jogos gazdasági érdekeit,
b) a tevékenysége során tudomására jutó állam- és szolgálati titkot külön jogszabály rendelkezései szerint megőrzi.
(8) Az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló szerződést a
foglalkoztató és az ösztöndíjas foglalkoztatott csak közös
megegyezéssel módosíthatja. Erre a (6) bekezdést megfelelően alkalmazni kell.
10. § (1) A munkavégzés alapjául szolgáló szerződés
típusának megválasztása nem irányulhat az ösztöndíjas
foglalkoztatott jogos érdekeinek védelmét biztosító rendelkezések érvényesülésének korlátozására, illetve csorbítására.
(2) Az (1) bekezdés alapján az ösztöndíjas foglalkoztatott csak olyan feladatokat láthat el, amelyek a munkatapasztalat-szerzést szolgálják, s amelyek közvetlenül
kapcsolódnak az egyéni programjában foglaltakhoz. Az
ösztöndíjas foglalkoztatott önálló munkakör ellátásával
nem bízható meg. A Ktv. hatálya alá tartozó foglalkoztató
által létesített ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony keretében hatósági, igazgatási tevékenység nem látható el.
(3) A munkatapasztalat-szerzés egyéni programját a törvény melléklete alapján kell meghatározni.
11. § A szakmai segítő
a) kapcsolatot tart a foglalkoztató és az ösztöndíjas fog
lalkoztatott között, a foglalkoztató nevében utasítást ad,
b) az ösztöndíjas foglalkoztatott számára szakmai tá
mogatást nyújt,
c) folyamatosan irányítja és értékeli az ösztöndíjas fog
lalkoztatott tevékenységét,
d) elkészíti az ösztöndíjas foglalkoztatott egyéni prog
ramját és ajánlólevelét. 12. § A foglalkoztatási ösztöndíj mértéke havonta – az
Mt. 117/B. § (1) bekezdésében meghatározott teljes munkaidő esetén – nem lehet kevesebb a mindenkori legkisebb
kötelező munkabérnél.
13. § Az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony alapján
nem kerülhet sor a munkaügyi törvények szerinti próbaidő
kikötésére, az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló szerződéstől eltérően való foglalkoztatásra, munkakörbe történő
átirányításra, helyettesítésre, más munkáltatóhoz való kirendelésre, rendkívüli munkavégzésre, ügyeletre és készenlétre.
14. § (1) Az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony
megszűnik:
a) az ösztöndíjas foglalkoztatott halálával,
b) a foglalkoztató jogutód nélküli megszűnésével,
c) az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló szerződésben
meghatározott időpontban. (2) Az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony megszüntethető:
a) a felek közös megegyezésével,
b) azonnali hatályú felmondással, ha a másik fél a jog
viszonyból származó lényeges kötelezettségét szándékosan vagy súlyos gondatlansággal jelentős mértékben megszegi, vagy egyébként olyan magatartást tanúsít, amely a
jogviszony fenntartását lehetetlenné teszi. A foglalkoztató
az ösztöndíjas foglalkoztatott azonnali hatályú felmondása
esetén a szerződés megszűnéséig még hátralévő időre járó
ösztöndíjat egy összegben megfizeti.
(3) Az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony megszüntetésére irányuló megállapodást, illetve nyilatkozatokat
írásba kell foglalni.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglalt rendelkezésektől érvényesen eltérni nem lehet.
(5) Az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony megszűnésekor a foglalkoztató az ösztöndíjas foglalkoztatott részére
a) kifizeti foglalkoztatási ösztöndíját, esetleges egyéb
járandóságait, b) a (6) bekezdésben meghatározott tartalmú igazolást,
továbbá
c) a (7) bekezdésben meghatározott ajánlólevelet
ad ki.
(6) Az igazolás tartalmazza:
a) az ösztöndíjas foglalkoztatott személyi adatait (név,
leánykori név, anyja neve, születési hely, év, hónap, nap);
b) az ösztöndíjas foglalkoztatott TAJ számát;
c) a foglalkoztatónál ösztöndíjas foglalkoztatási jogvi
szonyban töltött idő tartamát;
d) a foglalkoztatási ösztöndíjból jogerős határozat
vagy jogszabály alapján levonandó tartozást, illetve ennek
jogosultságát, vagy azt, hogy az ösztöndíjat tartozás nem
terheli;
e) az ösztöndíjas foglalkoztatott pénztártag által választott magánnyugdíj-pénztár megnevezését, címét,
bankszámlaszámát. Ha a tagságra kötelezett ösztöndíjas
foglalkoztatott nem választott pénztárat, ezt a tényt jelezni
kell, és meg kell jelölni az illetékes területi pénztár megnevezését, címét.
(7) Az ajánlólevél tartalmazza:
a) az egyéni programban kitűzött, valamint az ösztön
díjas foglalkoztatott által ellátott feladatok leírását,
b) az ösztöndíjas foglalkoztatott kérésére tevékenysé
gének értékelését,
c) a foglalkoztató döntésétől függően az ösztöndíjas
foglalkoztatott munkavégzésre való ajánlását más munkáltatók részére. 15. § (1) Az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyra
a) megfelelően alkalmazni kell az Mt. Első részének
3. § (1)–(4) bekezdését, 4–12. §-át, Harmadik részének
72. § (2) és (6) bekezdését, 73. §-át, 75. §-át, 76. § (3), valamint (7)–(8) bekezdését, 76/B–78/A. §-át, 84/A. §
(1) bekezdés a) pontját, (2) bekezdését, 85–85/A. §-át,
97. §-át, 102. § (3) bekezdését, 103–104. §-át, 107. §-át,
108. § (1) bekezdését, 110–115. §-át, 117. §-át, 117/B. §
(1) és (5) bekezdését, 118. §-át, 118/A. § (1)–(2) bekezdését, (3) bekezdésének a)–c) pontját, (4)–(5) bekezdését,
119. § (1)–(6), valamint (8) bekezdését, 120–125. §-át,
131. § (1) bekezdését, (2) bekezdésének a)–c) pontját, továbbá (3) bekezdését, 132–133. §-át, 134. § (1)–(2), valamint (4)–(5) bekezdését,
b) az Mt. 74. §-át az e törvény 11. §-ában foglalt eltéréssel kell alkalmazni,
c) Az Mt. 105. §-át azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy kiküldetés elrendelésére csak a munkatapasztalat-szerzés érdekében kerülhet sor,
d) az Mt. 119. § (7) bekezdését az „illetve készenléti
jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállaló esetében a napi 24 órát” szövegrész figyelmen kívül hagyásával
kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően
a) Kjt. hatálya alá tartozó foglalkoztatóval létesített
ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyra alkalmazni kell a
Kjt. 43. §-át, valamint 55. §-át;
b) a Ktv. hatálya alá tartozó foglalkoztatóval létesített
ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyra alkalmazni kell a
Ktv. 7. § (1) bekezdésének első mondatát, (8) bekezdését
37. §-át, 39. § (1) és (4) bekezdését.
16. § (1) Az ösztöndíjas foglalkoztatott foglalkoztatóját megilleti az 5. §-ban megállapított kedvezmény, függetlenül az 1. § (2) bekezdésének 2. pontjában a pályakezdőre meghatározott életkor betöltésétől. A kedvezményre
való jogosultság szempontjából a foglalkoztatót nem terheli a 3. § (1) bekezdésében meghatározott továbbfoglalkoztatási kötelezettség.
(2) A kedvezmény érvényesítésére, folyósítására, elszámolására a 6–7. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. § (1) E törvény 2005. január 1-jén lép hatályba.
(2) Felhatalmazást kap a pénzügyminiszter, valamint a
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter, hogy az
APEH és a Munkaerőpiaci Alap közötti elszámolás tartalmát és részletes szabályait együttes rendeletben megállapítsa.
(3) A Tbj. 4. §-a k) pontjának 1. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[4. § E törvény alkalmazásában:
k) Járulékalapot képező jövedelem:]
„1. a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény (a továbbiakban: Szja tv.) szerinti, az összevont
adóalapba tartozó, az önálló és nem önálló tevékenységből
származó bevételnek azon része, amelyet az adóelőleg számításánál jövedelemként kell figyelembe venni, ideértve
az Szja tv.-ben szabályozott kis összegű kifizetésből származó jövedelmet is, továbbá az Szja tv. 69. §-a szerinti természetbeni juttatás adóalapként megállapított értéke [ide
nem értve az Szja tv. 69. §-ának (10) bekezdése szerinti
üzleti ajándék, reprezentáció címén adott terméket és nyújtott szolgáltatást], valamint a munkavállalói érdekképviseletet ellátó szervezet részére levont (befizetett) tagdíj, a tanulószerződésben meghatározott díj, továbbá a hivatásos
nevelőszülői díj, az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony
alapján fizetett ösztöndíj,”
(4) A Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[5. § (1) E törvény alapján biztosított]
„a) a munkaviszonyban (ideértve az országgyűlési
képviselőt, európai parlamenti képviselőt is), közalkalmazotti, illetőleg közszolgálati jogviszonyban, ügyészségi
szolgálati jogviszonyban, bírósági jogviszonyban, igazságügyi alkalmazotti szolgálati viszonyban, hivatásos ne
velőszülői jogviszonyban álló személy, a fegyveres erők, a
rendvédelmi szervek, valamint a polgári nemzetbiztonsági
szolgálatok hivatásos állományú tagja, a fegyveres erők
szerződéses állományú tagja, a katonai szolgálatot teljesítő tartalékos katona, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban álló személy (a továbbiakban: munkaviszony), tekintet nélkül arra, hogy foglalkoztatása teljes
vagy részmunkaidőben történik,”
(5) A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII.
törvény 3. §-ának 72. pontja a következő új ö) ponttal egészül ki:
[Adóterhet nem viselő járandóság:]
„ö) az ösztöndíjas foglalkoztatottnak az ösztöndíjas
foglalkoztatási jogviszonyból származó ösztöndíja minimálbért meg nem haladó mértéke.”
(6) A Ktv. 72. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„72. § (1) A köztisztviselő besorolásánál (23. §) a munkaviszonyban, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban, bírósági szolgálati, illetve munkaviszonyban, ügyészségi, hivatásos (szerződéses) szolgálati jogviszonyban,
ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban töltött időt kell alapul
venni azzal, hogy a munkavégzési kötelezettséggel nem
járó, megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó időtartamból hat hónapot kell beszámítani. A sor- és tartalékos
katonai, valamint a polgári szolgálat, a 14 éven aluli gyermek ápolására, gondozására, illetve a tartós külszolgálatot
teljesítő dolgozó házastársa által igénybe vett fizetés nélküli szabadság teljes időtartamát figyelembe kell venni.”
(7) A Kjt. 87/A. § (1) bekezdése a következő új f) ponttal egészül ki:
[87/A. § (1) E törvény alkalmazásakor közalkalmazotti
jogviszonyban töltött időnek kell tekinteni]
„f) az e törvény, illetőleg a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény hatálya alá tartozó szervnél
ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban”
[töltött időt.]
(8) A Kjt. 87/A. § (3) bekezdésének c) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép, egyúttal a bekezdés a következő új d) ponttal egészül ki:
[(3) A közalkalmazott fizetési fokozatának megállapításánál az (1)–(2) bekezdésen túlmenően figyelembe kell
venni:]
„c) a sor- vagy tartalékos katonai szolgálatban, illetve a
polgári szolgálatban, valamint
d) az (1) bekezdés f) pontja alá nem tartozó foglalkoztatónál ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban
eltöltött időt.”
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
1/2013. (HK 6.) HVK LCSF szakutasítása az Önkéntes Tartalékos állomány felkészítési feladatai és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai támogatásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében foglaltak alapján az Önkéntes Tartalékos állomány felkészítési feladatai és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai
támogatására a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A szakutasítás célja az Önkéntes Tartalékos (a továbbiakban: ÖT) állomány felkészítése, kiképzése és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai támogatásával kapcsolatos feladatok megtervezése és végrehajtása rendjének
meghatározása.
3. Az állományilletékes parancsnok az ÖT állománnyal
történő szerződés megkötésével egyidejűleg megigényli
az MH központi ellátó szervezetétől az állomány részére
szükséges hímzett név feliratokat.
4. Az MH HKNYP által az ÖT állomány vonatkozásában a ruhaméret a katonai igazgatás területi szerveinél történő felvételét követően megküldésre kerül a kiképzést
végrehajtó katonai szervezethez.
5. Az MH HKNYP a behívó parancs kiküldésével egyidejűleg tájékoztatja az ÖT állományt a feladat végrehajtás
időszakában egyénileg biztosítandó személyi felszerelési
anyagokról, így különösen alsóruházatról, sportfelszerelésről, tisztálkodó felszerelésről.
6. Az ÖT szolgálatot megkezdő, felszereléssel még nem
ellátott állomány részére szükséges ruházati cikkek, valamint a felkészítés és kiképzés végrehajtásához kiadandó
– saját készletéből nem biztosítható – hadfelszerelést az elkészített Logisztikai Támogatási Tervek alapján a végrehajtásra kijelölt katonai szervezetek a bevonultatás végrehajtását megelőzően 1 hónappal megigénylik az illetékes
MH központi ellátó szervezetétől.
7. A honvédelmi szervezetek, a felkészítési és kiképzési
tervek jóváhagyását követő 5 munkanapon belül Logisztikai Támogatási Tervet készítenek a felkészítési és kiképzési feladatok logisztikai támogatása érdekében.
8. Az ÖT állomány felkészítési és kiképzési, valamint a
tényleges szolgálatteljesítési időszak feladatai végrehajtásával kapcsolatos, az ESZKÖZ program által készített
mozgásbizonylatokon a megjegyzés rovatba, egyéb bizonylatokon piros színnel feltüntetésre kerül az „ÖTR-aktuális év” felírat.
9. A missziós feladatban résztvevő ÖT állomány felszerelése és ellátása a Magyar Köztársaság határain kívüli
nemzetközi válságreagáló és béketámogató műveletekkel
kapcsolatos feladatok logisztikai támogatása végrehajtásának részletes szabályairól szóló HM KÁT–HVKF
együttes intézkedésnek megfelelően történik.
10. Az ÖT állomány alapkiképzési és általános katonai
kiképzési feladataiban érintett katonai szervezetek az ÖT
állomány bevonultatását megelőzően egy héttel érjék el a
logisztikai készenlétet a kiképzés támogatására.
2. Az Önkéntes Műveleti Tartalékos állomány
ruházati ellátásának rendje
11. Az Önkéntes Műveleti Tartalékos (a továbbiakban:
ÖMT) állomány ruházati ellátását a szakutasítás, valamint
az önkéntes tartalékos állomány ruházati ellátásának egyes
szabályairól szóló 9/2013. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás szerint kell tervezni és biztosítani.
12. A HVK közvetlen katonai szervezetek által végrehajtott kiképzésekre bevonultatott ÖMT állomány felszereléséhez szükséges cikkek biztosítása igénylés alapján a
HM fejezet béke és békétől eltérő időszaki utaltsági rendje
szerint történik.
13. A ruházati felszerelés végrehajtásához szükséges
– a saját készletéből nem biztosítható – anyagok igénylésénél a méret szortiment miatt, a katonai szervezetek a tervezett létszámhoz képest 10% rátartással számvetnek.
14. A felkészítést és kiképzést követően a felszerelést
végrehajtó katonai szervezet az ÖMT állomány ruházati
felszerelését visszaveszi és a karbantartás végrehajtását
követően tárolja. Az ÖMT állomány végleges beosztásba
helyezést követően az állomány illetékes katonai szervezet
előzetesen egyeztetett időpontban a HM Egységes Fejezet
Számviteli Politikája vonatkozó pontjainak megfelelően
veszi át a felkészítést és kiképzést végrehajtó katonai
szervezettől az állományába került ÖMT katonák felszerelését és intézkedik a további tárolására.
15. Az ÖMT katona pihentetéséhez szükséges ágyfelszerelést az ellátó katonai szervezet saját raktári készletéből, illetve készlethiány esetén az MH központi ellátó
szervezetektől igényeléssel biztosítja.
3. Élelmezési ellátás rendje 16. A felkészítés és kiképzés, valamint a tényleges szolgálat teljesítés végrehajtásában résztvevő ÖT állomány
élelmezési ellátása a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló HM rendeletben (a továbbiakban: Rendelet)
meghatározottak szerint kerül tervezésre és biztosításra.
4. Kiképzés logisztikai támogatásának szakfeladatai 17. A felkészítés és kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek alapvetően a rendelkezésre álló haditechnikai
eszközökkel, hadianyagok biztosításával tervezik és hajtják
végre az ÖT állomány felkészítését és kiképzését.
18. A Honvéd Vezérkar főnökének a Magyar Honvédség 1+2 éves kiképzési feladatairól szóló intézkedésében
meghatározottak alapján a kiképzés végrehajtására kijelölt
katonai szervezetek tervezik és igénylik a következő évi
ÖT állomány felkészítéséhez és kiképzéséhez szükséges
hadfelszerelést.
19. A terven felül elrendelt, ÖT állomány kiképzésének
végrehajtásához szükséges harckiképzési lőszer, vegyivédelmi és műszaki harcanyag, kiképzés-technikai szakanyagok (lőlapok, lemezcélok, oktatási segédanyagok)
pótigényeit a kiképzésért felelős katonai szervezet a feladat megkezdése előtt minimum egy hónappal megküldi a
szakmai szolgálati út betartásával az MH központi ellátásért felelős szervezetének.
20. A felkészítés és kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek, a terven felül elrendelt kiképzés biztosítása érdekében végrehajtott szállítási feladatokhoz felhasznált üzemanyag pótlása érdekében, pótigényt terjesztenek fel az MH központi ellátásért felelős katonai szervezet részére.
5. Elhelyezési biztosítás 21. Az ÖT állomány részére a katonai szervezetek objektumaikban pihenő körleteket rendeznek be, melyek biztosítják az állomány elhelyezését, valamint a részükre kiadott személyi felszerelés megőrzésének feltételeit.
22. Amennyiben az ÖT állomány részére a katonai szervezetek objektumaiban nem biztosítható pihenő körlet, az
állomány tábori körülmények közötti elhelyezésével terveznek. A felkészítést és kiképzést végrehajtó katonai
szervezet a meglévő készleteiből, valamint a központi ellátó szervezetektől igényeléssel biztosítja az ÖT állomány
tábori elhelyezéséhez szükséges anyagokat.
23. A feladat megkezdése előtt az ellátásért felelős honvédelmi szervezet elhelyezési tervet készít, amely jóváhagyás céljából felterjesztésre kerül a központi ellátást tervező szervezet részére.
24. A saját készletből nem biztosítható elhelyezési szakanyagigény szolgálati úton, 30 nappal a feladat megkezdése előtt kerül felterjesztésre.
25. A szolgáltatások igénylése a hazai és nemzetközi kiképzési rendezvények, gyakorlatok infrastrukturális feltételeinek biztosítási rendjéről szóló 9/2011. (HK 14.) HM
VGHÁT szakutasítás szerint kerül végrehajtásra.
6. Eskütétel biztosításának szakfeladatai 26. Az ünnepélyes tartalékos katonai eskü végrehajtásához a résztvevő ÖT állomány részére felsőruházat esetében egy öltözet használatba még nem vett I. értékcsoportú
mérethelyes ruházatot kell kiadni, amely az alapfelszerelés
része. Az ellátáshoz szükséges felsőruházati cikkek biztosítása igénylés alapján a központi ellátó katonai szervezettől történik.
7. Logisztikai gazdálkodási feladatok 27. Az ÖT kiképzési feladatában érintett katonai szervezetek:
a) a tárgy évi feladataikhoz kapcsolódó nagybani logisztikai költségvetési igényeiket – katonai szervezet,
költségvetési cím/alcím, feladat és kiemelt előirányzat
bontásban – minden év január 15-ig – a szakmai szolgálati
út betartásával – a HVK Logisztikai Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK LOGCSF) részére felterjesztik;
b) részletes logisztikai költségvetési igényeiket a feladat, valamint a beszerzési eljárás megkezdése előtt legalább 40 nappal – a szakmai szolgálati út betartásával –
a HVK LOGCSF részére terjesztik fel. A pótelőirányzatok
biztosítása érdekében a HVK LOGCSF adatot szolgáltat a
pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére katonai szervezet, költségvetési cím/alcím, címrendkód, anyagnem és
főkönyvi számlaszám szerinti bontásban.
28. A biztosított előirányzatok felhasználásáról a költségviselő szervezetek a feladat befejezését követő
20. munkanapig jelentést és elszámolást terjesztenek fel a
HVK LOGCSF útján a pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére.
29. A központi beszerzésű szakanyagok vonatkozásában a központi ellátó szervezetek a teljesítést követő
20. munkanapig jelentést és elszámolást terjesztenek fel a
HVK LOGCSF útján a pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére.
8. Az önkéntes védelmi tartalékos állomány ellátásának
általános rendje
30. A honvédelmi szempontból fontos, illetve fokozott
védelmet igénylő objektumok őrzését végző fegyveres
biztonsági őrök (a továbbiakban: FBŐ) különleges jogrend időszakában, mint önkéntes védelmi tartalékos (a továbbiakban: ÖVT) állomány a kijelölt katonai szervezetek
hadi állománytáblájában rendszeresített beosztásban telje
sít szolgálatot. Az állomány ruházati felszerelésével kapcsolatos ellátási feladatok végrehajtásáért az a katonai
szervezet felelős, amelynek a hadi állománytáblájában az
ÖVT állomány szerepel (a továbbiakban: az állomány felszereléséért felelős katonai szervezet).
31. Az ÖVT állomány ruházati felszereléssel történő ellátása az MH ruházati ellátási rendjében történik a „Használatba Adási Szerződés” figyelembe vételével.
32. Az ÖVT állomány ruházati felszerelését a jelen intézkedés 1. melléklete tartalmazza. A ruházati felszerelés
utánpótlása az MH ruházati ellátási rendszerében kerül
megtervezésre és biztosításra.
33. Az ÖVT állomány felszereléséért felelős katonai
szervezetek külön alegység kódon tartják nyilván az állomány hadfelszerelését.
34. Az ÖVT állomány ellátásához szükséges fegyverzeti hadfelszerelést az őrzést biztosító szolgáltató a HM tárca
által megkötött „Használatba Adási Szerződés” alapján
tárolja és kezeli.
35. Az ÖVT állomány fegyverzeti anyagai tárolása, karbantartása és megőrzése végrehajtásáért és a kiadott hadfelszerelés személyhez kötéséért az őrzést biztosító szolgáltató kijelölt területi képviselője felel.
36. A kiadott hadfelszerelés utánpótlása, karbantartása,
az újonnan felvett állomány ellátása, a tényleges szolgálatból elbocsátott állomány felszerelésének levétele és elszámolása, valamint az állomány kártérítési felelőssége a
honvédelmi tárca és az őrzést biztosító szolgáltató közötti
„Használatba Adási Szerződés”-ben kerül rögzítésre.
37. Az ÖVT állomány behívása esetén a részére kiadott,
évszaknak megfelelő hadi- (gyakorló-) öltözetet viseli.
9. Záró rendelkezések 38. Ez a szakutasítás a közzététele napján lép hatályba.
39. Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium és a
Magyar Honvédség objektumai őrzés-védelme átalakításával kapcsolatos logisztikai feladatok előkészítéséről és
végrehajtásáról szóló 1/2010. HVK LOGCSF intézkedés,
valamint az Önkéntes Műveleti Tartalékos állomány 2012.
évi felkészítési feladatai logisztikai támogatásáról szóló
3/2012. (HK 9.) HVK LOGCSF szakutasítás.
Frigyer László mk. vezérőrnagy s. k.,
HVK logisztikai csoportfőnök


text:
258/2017. (IX. 7.) Korm. rendelete a Békéscsaba megyei jogú város területén megvalósuló élelmiszeripari beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Békéscsaba közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 2622 és 2623/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleteken, valamint az  ezen
földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló
a) új hűtő, fagyasztó és feldolgozó üzem,
b) zöldségszárító üzem, valamint
c) paradicsomsűrítmény-üzem
létesítésére irányuló beruházásokkal (a továbbiakban együtt: Beruházások) függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházásokhoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák érdekében
az (1) bekezdés szerinti ingatlanokkal szomszédos ingatlanokat érintik,
b) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Békés Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
395/2014. (XII. 31.) Korm. rendelete a Millenáris területén megvalósítandó egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006.  évi LIII.  törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában, valamint a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h)–i) és r) pontjában,
az 5. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 16. pontjában,
a 6. § a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 4. pontjában,
a 6. § b)–d) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest II. kerület
13204/10, 13204/11, 13204/12, 13204/14, 13204/15 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a  Budapest
II.  kerület, Lövőház utca – Kisrókus utca – Marczibányi tér által határolt „Millenáris” elnevezésű ingatlan területén
(a továbbiakban együtt: Ingatlanok) megvalósuló
a) új kulturális központ, valamint
b) park
kialakítására irányuló beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: Beruházások) összefüggő, az  1.  mellékletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a Beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági állásfoglalást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
4. § (1) A  Beruházásokkal összefüggésben az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítésére és a  szükséges megelőző
feltárás, próbafeltárás, mentő feltárás és régészeti feltárás elvégzésére a Budapesti Történeti Múzeum jogosult.
(2) A  Beruházásokkal érintett műemlék épületrészre bontási engedély és örökségvédelmi engedély iránti kérelem
együtt és külön is előterjeszthető.
(3) A  Beruházásokkal érintett műemlék épület falfelületeinek vagy szerkezeteinek, továbbá alkotórészeinek és
tartozékainak a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 393/2012.
(XII.  20.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R.) 3.  § (4)  bekezdés o)  pontja szerinti tudományos vagy műszaki
célú kutatása, feltárása, valamint az  Ingatlanokon lévő fás szárú növényzetnek az  R. 3.  § (4)  bekezdés n)  pontja
szerinti eltávolítása örökségvédelmi engedély nélkül az  arra jogosult által elvégezhető. Az  építőipari kivitelezési
tevékenység idején helyszíni szakértői megfigyelést kell alkalmazni, a  kivitelezés közben előkerülő műemléki
értékek dokumentálását arra jogosulttal el kell végeztetni.
5. § Az Ingatlanokra vonatkozó településrendezési eszközök módosítása során az  egyes tervek, illetve programok
környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005 (I. 11.) Korm. rendelet 4.  § (4)  bekezdése szerinti véleményadás határideje
legfeljebb nyolc nap.
6. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
c) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
7. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(2) Az  eljáró hatóság az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban meghozott döntéseket
–  az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések, valamint az  ingatlan-nyilvántartással összefüggő
döntések kivételével – hirdetményi úton közli. A  döntés közlésének napja a  hirdetmény kifüggesztését követő
ötödik nap.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
10. § A Budapest II. kerület, Margit körút 85–87. szám alatti ingatlan bontásával és közpark létrehozásával összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
261/2013. (VII. 10.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűvé nyilvánítja a Budapest II. kerület közigazgatási
területén lévő, 13204/5 helyrajzi számú, természetben a  1025 Budapest, Margit körút 85–87. szám alatt található
ingatlant érintő, az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az  ingatlan bontásával
és rendőrségi építmény megvalósításával, mélygarázs építésével, továbbá a  telek be nem épített területén
közhasználatú zöldfelület létesítésével függenek össze.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök