type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
438/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Lódi
Petra Szilviát 2018. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
344/2007. (HK 2/2008.) MH GEOSZ intézkedése a Magyar Honvédség Geoinformációs Szolgálat csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, illetve a
csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi
és formai követelményeiről, valamit az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/205. (HK 2/2006.) HM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM
rendelet rendelkezéseire – az MH Geoinformáicós Szolgálat (a továbbiakban: MH GEOSZ) csapatjelvényének
rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH GEOSZ személyi állományára terjed ki.
2. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és
felterjesztett csapatjelvényt rendszeresítem, viseletét az
MH GEOSZ hivatásos és szerződéses állománya részére
engedélyezem.
3. Az MH geoinformációs szolgálatfőnök által rendszeresített csapatjelvénynek szöveges leírását és eredeti,
valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei tartalmazzák.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik a jóváhagyott csapatjelvény rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzéséről és az MH GEOSZ
személyi állományának csapatjelvénnyel való ellátásáról.
5. Jelen intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Szabó Gyula okleveles mérnök ezredes s. k.,
geoinformációs szolgálatfőnök


text:
14/2006. (IV. 3.) OM rendelete a szakiskola és a szakközépiskola kilencedik évfolyamán a gyakorlati oktatás támogatásának igényléséről, folyósításáról és elszámolásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 5. számú mellékletének 27. pontja alapján – figyelemmel a költségvetési törvény 12. § (1) bekezdésére, valamint a
30. § (1) bekezdésére – a következőket rendelem el:
1. § A támogatást a helyi önkormányzatok, a közoktatási
feladatot ellátó nem állami intézmények fenntartói és a
központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények (a továbbiakban együtt: fenntartó) igényelhetik
a fenntartásukban lévő szakiskolákban és szakközépiskolákban a 2006/2007. tanév szeptember–december hónapjaira a kilencedik évfolyamon folyó gyakorlati oktatás támogatására.
2. § (1) A támogatás kizárólag a kilencedik évfolyamon folyó gyakorlati oktatás maximum 12 fős csoportbontása
után vehető igénybe.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatás csak a nappali
oktatás munkarendje szerint tanulók után igényelhető.
3. § (1) A támogatás igénylésének alapja a 2006. szeptember
1-jén kilencedik évfolyamon tanulók becsült létszáma, a
tervezett csoportok létszáma és a tervezett heti gyakorlati
oktatási órák száma.
(2) Az igénybejelentések alapján kiszámított támogatást
kap a fenntartó a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX.
törvény 27. §-a szerint a szakiskolák kilencedik évfolyamán a pályaorientáció és a gyakorlati oktatás, a szakközépiskolák kilencedik évfolyamán a pedagógiai programjukban meghatározott szakmacsoportos alapozó oktatás
gyakorlati részének maximum 12 fős csoportban történő
oktatásához.
(3) A kilencedik évfolyamon a csoportbontás finanszírozására az a fenntartó kaphat támogatást, amelynek intézményében a 2006/2007. tanévben a kilencedik évfolyamos
a) szakiskolai tanulók legalább heti négy órában gyakorlati oktatásban vesznek részt,
b) szakközépiskolai tanulók legalább heti négy óra
gyakorlati oktatásban vesznek részt, és az intézmény pedagógiai programja tartalmazza, hogy a kilencedik évfolyamon folyó gyakorlati oktatást hogyan és milyen mértékben
számítják be a szakképzési évfolyamokon.
(4) Ötven százalékkal magasabb támogatást kap a szakiskola kilencedik évfolyamán a csoportbontás finanszírozására a fenntartó akkor, ha legalább 6 órában folyik a gyakorlati oktatás.
4. § (1) A támogatás igénylését a helyi önkormányzatok az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 64/B. § (3) bekezdése alapján, a
nem állami intézmények fenntartói a közoktatásról szóló
1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező
20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a Magyar Államkincstár területileg illetékes Igazgatóságaihoz, a fővárosban, illetve Pest megyében a Budapest
és Pest Megyei Regionális Igazgatósághoz (a továbbiakban: MÁK) nyújthatják be.
(2) A támogatás összegének igényléséhez szükséges adatokat az önkormányzatok e rendelet 1. számú melléklete szerinti
kilencedik évfolyamos létszám- és csoportfenntartói összesítő
adatlapon összesítik, és az igénylést tartalmazó adatlapokat
2006. június 30-áig két példányban nyújtják be a MÁK részére
papír alapon és elektronikus formában.
(3) Az önkormányzatok fenntartásában lévő oktatási intézmények összesített támogatási igényeit a MÁK 2006.
július 15-éig küldi meg az Oktatási Minisztérium részére e
rendelet 2. számú mellékletét képező megyei összesítő lapokon papír alapon és elektronikus formában. Az Oktatási
Minisztérium az adatok felülvizsgálata után a Belügyminisztérium részére 2006. szeptember 1-jéig a támogatási
összeg feltüntetésével az önkormányzatonként meghatározott adatokat utalványozás céljából megküldi.
(4) A támogatás folyósításáról a költségvetési törvény
5. mellékletének 27. pontjában szereplő forrás terhére a
Belügyminisztérium utalványozása alapján a MÁK havonta intézkedik havonta egyenlő részletekben 2006.
szeptember–október–november–december hónapokban,
nettó finanszírozás keretében.
5. § (1) E rendelet alkalmazásában a nem állami intézmények fenntartói alatt a költségvetési törvény 30. § (1) bekezdésének bevezető rendelkezésében meghatározott
fenntartókat kell érteni.
(2) A központi költségvetési szervek által fenntartott
közoktatási intézmények a támogatásokat a fenntartótól
igényelhetik.
6. § (1) A támogatás folyósítása a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmények fenntartói esetében a fenntartó
székhelye szerint illetékes MÁK-on keresztül oly módon
történik, hogy a támogatás összegének igényléséhez szükséges adatokat az intézményfenntartók e rendelet 1. számú
melléklete szerinti fenntartói összesítő adatlapon összesítik. Az igénylést tartalmazó adatlapokat 2006. június
30-áig két példányban nyújtják be az illetékes MÁK részére papír alapon és elektronikus formában.
(2) A nem állami intézményfenntartók (1) bekezdés szerint
összesített támogatási igényeit a MÁK Igazgatóságok 2006.
július 15-éig küldik meg az Oktatási Minisztérium részére e
rendelet 2. számú melléklete szerinti megyei összesítő lapokon
papír alapon és elektronikus formában oly módon, hogy az
összesítő lapon az önkormányzatok helyett a nem állami intézményfenntartókat tüntetik fel. Az Oktatási Minisztérium az
adatok felülvizsgálata után a szükséges előirányzatot a költségvetési törvény XX. fejezet 11/4/9–1 forrás (nem önkormányzati fenntartású közoktatási intézmények központi előirányzata) terhére a MÁK részére a normatíva kiutalásához
szükséges kerettel együtt biztosítja.
(3) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény támogatási igényét a (2) bekezdésben szabályozott eljárás szerint az Oktatási Minisztériumhoz nyújtja be. A
támogatást az Oktatási Minisztérium közvetlenül – pótelőirányzatként – biztosítja az érintett felsőoktatási intézmények
részére a költségvetési törvény XX. fejezet 11/2/17–1 forrás
(gyakorlóiskolák normatív támogatása) terhére.
7. § (1) A 4. § (2) bekezdésében, valamint a 6. § (1) bekezdésében foglalt támogatási igények benyújtási határidejének
elmulasztása esetén a mulasztástól számított öt napon belül igazolási kérelem benyújtásának van helye.
(2) A MÁK, illetőleg az Oktatási Minisztérium Alapkezelő Igazgatósága a fenntartók számára – az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm.
rendelet 52/B. §-ának (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a támogatási igényekkel kapcsolatos hiánypótlás benyújtására és az igények esetleges módosítására
nyolc napos határidőt ír elő.
(3) A 3. §-ban meghatározott csoportbontás után igénybe vehető támogatás mértékét az oktatási miniszter 2006.
augusztus 1-jéig közleményben teszi közzé.
8. § (1) A támogatásokat 2006. december 31-éig lehet felhasználni.
(2) A támogatásról a tényleges létszámadatok, a csoportok létszáma és a heti gyakorlati oktatási órák száma alapján a támogatottak a 2006. évi költségvetésről szóló beszámolójukban számolnak el. A ténylegesnél magasabb becsült adatokból eredő támogatási különbözet jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(3) A helyi önkormányzatok és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmények a támogatás
felhasználásról legkésőbb 2006. december 31-ei fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek elszámolni. A kimutatott adatok valódiságát
az egyes önkormányzatoknál, illetve intézményeknél
szakmai dokumentációval, az elszámolást megalapozó
könyvelési rendszer kialakításával kell alátámasztani.
(4) A támogatások elszámolása a nem állami intézmények esetén a fenntartók 2006. évi támogatásairól történő
elszámolása keretében, a kötött felhasználású támogatások
elszámolásait tartalmazó űrlapon történik. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve intézményeknél a tanulói azonosítók feltüntetésével és a tanulócsoportok azonosítására alkalmas szakmai dokumentációval kell alátámasztani.
(5) Ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, illetve a jogszabályban rögzített
arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a
támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, köteles
az Áht. 64/B. § (1) és (2) bekezdésében foglaltaknak megfe
lelően eljárni. A fenntartó önkormányzat év közben a
MÁK-on keresztül a Belügyminisztériumnál lemondhat a
jogtalanul igénybe vett összegről, mely esetben a már kiutalt
összeg visszavonásra kerül a következő havi (de még tárgyévi) nettósításban, és a lemondásnak megfelelően módosításra kerül az előirányzat. Év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a többlet igénybevétel elszámolása.
(6) Ha a támogatást vagy annak egy részét a nem állami
fenntartó jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, illetve a jogszabályban rögzített
arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a
támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, a
közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendeletnek a
nem állami intézményfenntartók állami hozzájárulásának
és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó
rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
34/2010. (VI. 16.) OGY határozata az Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit jelölő eseti bizottság létrehozásáról.
1. Az Országgyűlés az Állami Számvevőszékről szóló 1989. évi XXXVIII. törvény 7. § (1) bekezdésére figyelemmel az Állami
Számvevőszék elnökének és alelnökeinek megválasztásához szükséges jelölés érdekében – a Házszabály 34. §
(1) bekezdése, illetve 35. §-a alapján – eseti bizottságot hoz létre.
2. A bizottság neve: az Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit jelölő bizottság (a továbbiakban: bizottság).
3. A bizottság feladata: jelölt állítása az Állami Számvevőszék elnöki és két alelnöki tisztségére.
4. A bizottság 8 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást
az alábbiak szerint: a Fidesz 4 a KDNP 1
az MSZP 1 a Jobbik 1 az LMP 1
tagot ajánlhat. 5. A bizottság elnökére a kormánypárti, alelnökére az ellenzéki képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből
terjesztenek elő javaslatot. 6. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján
az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság akkor is
megalakul, ha valamelyik képviselőcsoport nem vesz részt az ajánlásban, illetve jelölésben, azonban az országgyűlési
arányoknak megfelelő szavazati arányok ilyenkor is változatlanok maradnak. A bizottság megalakulása során tagot
nem jelölő képviselőcsoport a bizottság fennállása alatt bármikor jelölhet tagot, melyet az eredeti eljárásnak
megfelelően választ meg az Országgyűlés. 7. Az Állami Számvevőszék elnökjelöltjévé, illetve alelnökjelöltjévé az válik, aki legalább öt bizottsági tag „igen”
szavazatát megkapta. 8. Az Országgyűlés felkéri a bizottságot, hogy a jelöltek személyéről haladéktalanul döntsön.
9. A bizottság tagjai munkájukért díjazásban nem részesülnek.
10. A bizottság ügyrendjét – a létrehozásáról szóló határozat szabályainak figyelembevételével – a Házszabály vonatkozó
rendelkezései alapján maga állapítja meg. 11. A bizottság működésének költségei az Országgyűlés költségvetéséből kerülnek biztosításra.
12. A bizottság megbízatása a tagok megválasztását követő alakuló üléssel kezdődik és az Állami Számvevőszék
elnökének és alelnökeinek megválasztásáig tart. 13. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1339/2014. (VI. 11.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és a Szent Jánosról elnevezett Jeruzsálemi Ispotályos Lovagrend (Balley Brandenburg) közötti Megállapodásról.
A Kormány jóváhagyja a Magyarország Kormánya és a Szent Jánosról elnevezett Jeruzsálemi Ispotályos Lovagrend
(Balley Brandenburg) közötti, a  mellékletbe foglalt, Magyarország Kormánya képviseletében Semjén Zsolt
miniszterelnök-helyettes, a  Szent Jánosról elnevezett Jeruzsálemi Ispotályos Lovagrend (Balley Brandenburg)
képviseletében Oskar Prinz von Preussen Úrmester által aláírt Megállapodást.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
334/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Ivanics Ildikót 2017. szeptember 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1235/2018. (IV. 25.) Korm. határozata az egyes állami tulajdonban lévő gazdasági társaságok támogatási kérelmeinek a GINOP-6.1.5-17 azonosító számú („Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című) és a VEKOP-8.5.2-17 azonosító számú („Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című) gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra történő benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul, hogy
1. a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság konzorciumvezetőként és
a) a MÁV-START Vasúti Személyszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
b) a MÁV Szolgáltató Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
c) a MÁV FKG Felépitménykarbantartó és Gépjavitó Korlátolt Felelősségü Társaság, valamint
d) a MÁV-HÉV Helyiérdekű Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság
konzorciumi tagként a  VEKOP-8.5.2-17 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok
munkavállalói számára” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a „Spektrum Program a  munkavállalók készségeinek, szaktudásának fejlesztése, a  gazdasági változásokhoz
való alkalmazkodóképességük, valamint a foglalkoztathatóságuk növelése érdekében” című, valamint
2. a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság konzorciumvezetőként és
a) a MÁV-START Vasúti Személyszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
b) a MÁV Szolgáltató Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
c) a MÁV FKG Felépitménykarbantartó és Gépjavitó Korlátolt Felelősségü Társaság, valamint
d) a ZÁHONY-PORT Záhonyi Logisztikai és Rakománykezelési Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság
 konzorciumi tagként a  GINOP-6.1.5-17 azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok
munkavállalói számára” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra
a „Spektrum Program a  munkavállalók készségeinek, szaktudásának fejlesztése, a  gazdasági változásokhoz
való alkalmazkodóképességük, valamint a foglalkoztathatóságuk növelése érdekében” című
támogatási kérelmet benyújtsa. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2012. (HK 12.) HVK LCSF szakutasítása az egyéni és katonai védőeszköz ellátással kapcsolatos egyes logisztikai feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján, figyelemmel, a munkavédelmi tevékenység rendjéről szóló
126/2011 (XI. 25.) HM utasítás, a Magyar Honvédségre,
illetve a katonai nemzetbiztonsági szolgálatokra vonatkozó eltérő munkavédelmi követelményekről, eljárási szabályokról szóló 1/2009. (I. 30.) HM rendelet, a Honvédelmi
Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás előírásaira, az egyéni és katonai védőeszköz ellátással kapcsolatos logisztikai szakfeladatok végrehajtására a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a HVK Logisztikai Csoportfőnökségre (a továbbiakban: HVK LOGCSF), valamint az
MH katonai szervezeteire terjed ki.
1. Általános rendelkezések 2. Az MH teljes személyi állományát a szolgálat ellátással, illetve a munkavégzéssel összefüggő veszélyforrások,
kockázatok elleni védelme, egészsége és testi épsége megóvása érdekében, ha védelem kollektív-műszaki, munkaszervezési, vagy más intézkedéssel nem biztosítható, el
kell látni a munkavédelmi követelmények kielégítését biz
tosító egyéni és/vagy katonai védőeszközzel (a továbbiakban: védőeszköz);
3. A védőeszközökkel történő ellátási feladatokat a védőeszközök beszerzésére, nyilvántartására, tárolására, ellátásra vonatkozó, mindenkor érvényben lévő szabályzók
betartásával kell végrehajtani.
2. Fogalmak a szakutasítás alkalmazásában 4. egyéni védőeszköz: minden olyan új készülék, felszerelés, berendezés, eszköz, amelynek az a rendeltetése,
hogy egy személy viselje vagy használja az egészségét,
valamint a biztonságát fenyegető egy vagy több kockázat
elleni védekezés céljából;
5. katonai védőeszköz: kizárólag, illetve elsődlegesen
katonai célra kifejlesztett, gyártott, hazai, illetve külföldi
forrásból beszerzett és külön eljárással rendszeresített, a
veszélyforrás kiküszöbölésére vagy annak károsító hatása
csökkentésére szolgáló, a személyi állomány szolgálati,
kiképzési feladatainak ellátásához használt, alkalmazott
egyéni vagy kollektív védő funkciójú felszerelés, hadfelszerelési anyag, tárgy, eszköz, a honvédségi tűzoltó alegységek védőfelszerelésének a kivételével.
3. A védőeszközök beszerzése 6. Katonai védőeszközök beszerzésére a honvédelmi
szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló mindenkor hatályban lévő HM utasításban kijelölt szervezet
jogosult;
7. Egyéni védőeszközök beszerzésére az önálló gazdálkodási joggal rendelkező szervezetek jogosultak;
8. A Közbeszerzési Törvényben meghatározott nemzeti
értékhatárt meghaladó összegű egyéni védőeszköz beszerzését a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási
rendjéről szóló mindenkor hatályban lévő HM utasításban
kijelölt szervezet végzi, a megbízó – mint kötelezettségvállaló – által elkészített Egyéni és Katonai Védőeszköz
Ellátási Terv (a továbbiakban: EVET) alapján.
9. A beszerzés során intézkedni kell:
a) Egyéni védőeszközök esetében az egyéni védőesz
közök követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló mindenkor hatályban lévő SZMM rendelet 3. §
2. pontja szerinti EK-megfelelőségi nyilatkozat, 3. pontja
szerinti EK-tanúsítvány, valamint 14. pontja szerinti tájékoztató biztosítására;
b) A katonai védőeszközök esetében a katonai védőeszközre, mint termékre meghatározott megfelelőségi nyilatkozat, illetve a megfelelőséget tanúsító egyéb dokumentum, továbbá a rendeltetésszerű használat szabályait tartalmazó dokumentum biztosítására.
4. A védőeszközök nyilvántartása 10. A védőeszközök nyilvántartását úgy, mint kategorizálás, selejtezés, átadás-átvétel az egyéb más anyagok,
hadfelszerelések nyilvántartásával megegyező módon
végzik;
11. A védőeszközök nyilvántartása során – a frissítési
feladatok végrehajtása érdekében – rögzítésre kerül annak
szavatossági ideje.
5. A védőeszköz ellátás 12. A védőeszközzel történő ellátást a munkavédelmi
tevékenységről szóló HM utasítás szerint elkészített
EVET alapján kell tervezni és biztosítani;
13. Egyéni védőeszközök:
a) Az egyéni védőeszköz viselésre köteles beosztásokba
történő kinevezéskor a munkakör betöltőjét haladéktalanul el kell látni EVET meghatározott, a munkaköre ellátásához szükséges védőeszközökkel. Az EVET-ben meghatározottaktól eltérést kizárólag az állományilletékes parancsnok írásban engedélyezhet;
b) Cserét, utánpótlást kell biztosítani, ha a védőeszköz
védelmi képessége a gyártói tájékoztatóban meghatározott
mértéket meghaladóan lecsökkent, ha a szavatossági ideje
lejárt.
c) A munkakört betöltő személyt az antropometria sajátosságait figyelembe véve kell ellátni az EVET-ben meghatározott védőeszközökkel.
14. A katonai védőeszközök
a) A katonai védőeszközök szükségletének meghatáro
zása, valamint az éves karbantartási (javítási) alapnorma a
Magyar Honvédség szervezeteinek hadi és kiképzési felszerelésekkel történő ellátásához, üzemeltetéséhez HM
KÁT–HVKF együttes intézkedéssel kiadott Normajegyzék alapján kerül számvetésre.
b) A katonai védőeszköz hadiszükséglet megalakítását
az MH katonai szervezetei készletképzési és készletlépcsőzési HVKF intézkedés szabályozza.
c) A munkakört betöltő személyt az antropometria sajátosságait figyelembe véve kell ellátni az EVET-ben meghatározott védőeszközökkel.
15. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság, mint központi ellátásért felelős szervezet, intézkedik a katonai védőeszközök kiadásának rendjének szabályozásáról. A katonai védőeszközök vonatkozásában prioritás a missziós
és NATO felajánlott erők ellátása.
16. A védőeszköz szükséglet meghatározásával, továbbá a védőeszköz viselésre, ellenőrzésre vonatkozó munkahelyi vezetői, parancsnoki feladatokkal kapcsolatban a
munkavédelmi tevékenység rendjéről szóló mindenkor hatályban lévő HM utasítás előírásai az irányadóak.
17. A használat során, illetve szavatosságának lejártát
követően védőképességét vesztett egyéni védőeszköz
megsemmisítésének költségeit a beszerzést végrehajtó ka
tonai szervezet tervezi és az általa kötött vállalkozási szerződés keretében gondoskodik azok megsemmisítéséről, figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedésének kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok
hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének
szabályairól szóló mindenkor hatályban lévő. HM utasítás
előírásaira. Lejárt gyári szavatossági idővel rendelkező
katonai védőeszközök, úgy, mint lövedék és repeszálló védőmellény, rohamsisak vonatkozásában jóváhagyott technológia alapján üzemidő hosszabbítás hajtható végre.
18. Felkérem a HM FHH vezetőjét, hogy a HM FHH a
feladatait a szakutasításban foglaltak figyelembe vételével
hajtsa végre.
19. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba.
Frigyer László mk. vezérőrnagy s. k.,
csoportfőnök


text:
3/2007. (OK 17.) OKM utasítása közérdekű adatok megismerésére irányuló igények intézésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás mellékletében foglalt szabályzatot kiadom.
2. § Az utasítás mellékletét az Oktatási és Kulturális Minisztérium intranetes portálján, valamint internetes oldalán kell
közzétenni.
3. § (1) Ez az utasítás a miniszteri aláírás napján lép hatályba.
(2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a 9/2006. (OK 26.) OKM utasítás.
Budapest, 2007. május 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
296/2015. (X. 13.) Korm. rendelete a földgáz végső menedékes szolgáltatásról és a földgázkereskedő működésének lehetetlenülése esetén a felhasználók földgázellátását veszélyeztető helyzet fennállása következtében alkalmazandó eljárásról.
A Kormány
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 132. § 14. és 41. pontjában,
a 9. alcím és az  1.  melléklet tekintetében a  földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény 13.  §
(1a) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Hatály, értelmező rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET) 41. § (1) bekezdésében, valamint
b) a GET 119. § (3a), (6) és (7) bekezdésében
meghatározott esetben a  felhasználók földgázellátását veszélyeztető esemény bekövetkeztekor alkalmazandó
eljárásokra és intézkedésekre terjed ki.
2. § E  rendelet alkalmazásában közlés az  elektronikus aláírással ellátott vagy a  cégszerűen aláírt és szkennelt
dokumentum elektronikus levélben történő megküldése.
3. § Az  e  rendeletben szereplő fogalmakat a  GET és a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) szerint kell értelmezni.
2. Bejelentési kötelezettség 4. § (1) A  földgázkereskedő köteles telefonon haladéktalanul bejelenteni a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási
Hivatalnak (a  továbbiakban: Hivatal), ha a  földgázforrásait biztosító szerződéseinek, a  rendszerhasználati
szerződéseinek kapcsán érvénytelenségi ok merül fel, vagy azok hatályában, teljesítésének módjában, egyéb
lényeges feltételeiben, vagy a  földgázkereskedő pénzügyi helyzetében olyan változás állt be, amely alapján
a felhasználóinak folyamatos ellátása veszélyeztetett.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti esemény bekövetkezése fenyeget, a  földgázkereskedő köteles a  bekövetkezés
valószínűsíthető dátumát is megjelölni.
5. § A földgázkereskedő a 4. § szerinti bejelentésében foglaltakat annak megtételétől számított 24 órán belül közléssel
megerősíti a Hivatal felé. A Hivatal az eljárást a megerősítés kézhezvételét követően indítja meg.
6. § (1) A  szállítási rendszerüzemeltető vagy a  földgázelosztó haladéktalanul, de legkésőbb a  rendszerhasználati vagy
kiegyensúlyozást biztosító szerződés megszüntetésére vonatkozó nyilatkozat kiadását 72 órával megelőzően
közli a  Hivatallal, ha a  földgázkereskedő a  szállítási rendszerüzemeltetővel, illetve a  földgázelosztóval megkötött
hatályos rendszerhasználati vagy kiegyensúlyozást biztosító szerződése vonatkozásában – a GET 77. § (2) bekezdés
d)  pontjára figyelemmel – súlyos szerződésszegést követett el, és emiatt a  szállítási rendszerüzemeltető vagy
a  földgázelosztó üzletszabályzatában meghatározott módon, a rendszerhasználati vagy kiegyensúlyozást biztosító
szerződés megszüntetését helyezte kilátásba. A bejelentéshez mellékelni kell a megszüntetés indokolását és az azt
igazoló dokumentumokat.
(2) A  szállítási rendszerüzemeltető vagy a  földgázelosztó a  rendszerhasználati vagy kiegyensúlyozást biztosító
szerződést megszüntető nyilatkozatát a földgázkereskedőnek küldött erről szóló értesítéssel egyidejűleg a Hivatallal
és a kapcsolódó rendszerüzemeltetővel is köteles közölni.
(3) A  szervezett földgázpiac engedélyes bejelenti az  (1)  bekezdésben részletezett szabályok figyelembevételével
a  szállítási rendszerüzemeltetőnek, ha az  általa üzemeltetett kereskedési platformon a  földgázkereskedő tagsága
megszűnik.
(4) A kiegyensúlyozási szolgáltatást nyújtó szállítási rendszerüzemeltető a gáznapi allokálást követően haladéktalanul,
de legkésőbb 24 órán belül közli a Hivatallal, ha a  földgázkereskedő által a  földgázszállítási rendszerből vételezett
földgáz mennyisége az adott gáznapon több mint
a) 20%-kal,
b) 75%-kal, vagy
c) 10,8 millió kWh-val
meghaladta a  földgázkereskedő által a  gáznapon a  földgázszállítási rendszerbe betáplált földgáz mennyiségét,
amelybe beleértendő a földgázkereskedő által az adott gáznapra felajánlott és a szállítási rendszerüzemeltető által
az allokáció során igénybe vett pozitív hidraulikai kiegyensúlyozó földgáz mennyisége is.
(5) A szállítási rendszerüzemeltető az adott gázhónapra vonatkozó végleges allokációt a gázhónapot követően, annak
rendelkezésre állásakor haladéktalanul, de legkésőbb 24 órán belül megküldi a Hivatal részére.
7. § (1) A Hivatal az 5. § vagy 6. § szerinti közlést követően felhívja a szállítási rendszerüzemeltetőt vagy a földgázelosztót,
hogy a  felhívás közlését követő 24 órán belül – a  felhíváshoz mellékelt formában – köteles a  Hivatal által előírt
adatokat a Hivatal rendelkezésére bocsátani a rendszerén vételező felhasználók tekintetében.
(2) A földgáztárolási engedélyes a Hivatal felhívására, a felhívást követő 24 órán belül köteles a Hivatal rendelkezésére
bocsátani az  adatszolgáltatás időpontjában a  felhívásban megjelölt földgázkereskedő hazai földgáztárolóban
elhelyezett mobil földgázkészletére, valamint lekötött tárolói kapacitására vonatkozó adatokat.
8. § Az  5.  § vagy 6.  § szerinti közlés alapján beérkezett adatokat és információkat a  Hivatal – ellátás-biztonsági
szempontból – értékeli.
3. A kereskedelmi egyensúly helyreállítására irányuló eljárás 9. § (1) A  Hivatal a  szállítási rendszerüzemeltető 6.  § (4)  bekezdése szerinti közlését a  bejelentést követő első munkanap
24 óráig megvizsgálja.
(2) Ha a Hivatal megállapítja, hogy a földgázkereskedő által a földgázszállító rendszerből vételezett földgáz mennyisége
a) a bejelentést megelőző egy éven belül legalább 4 egymást követő gáznapon a 6. § (4) bekezdés a) pontjában,
b) a bejelentést megelőző egy éven belül legalább egy gáznapon a 6. § (4) bekezdés b) pontjában,
c) a bejelentést megelőző egy éven belül legalább egy gáznapon a 6. § (4) bekezdés c) pontjában, vagy
d) az adott gázhónapban legalább 5 gáznapon a 6. § (4) bekezdés a) pontjában
meghatározott mértéket meghaladta, a  Hivatal haladéktalanul, de legkésőbb a  bejelentést követő munkanap
24 óráig kötelezi a földgázkereskedőt arra, hogy állítsa vissza a következő gáznapra a vele szerződött felhasználók
földgázigényei és a  fizikailag rendelkezésre álló forrásai között lévő kereskedelmi egyensúlyt, és igazolja a  Hivatal
részére, hogy rendelkezik a  vele szerződött felhasználók ellátásához szükséges földgázforrásokkal, és az  azok
beszerzéséhez szükséges pénzügyi forrásokkal, valamint tájékoztatja a földgázkereskedőt, hogy engedélyét a 10. §
(1) bekezdése szerint felfüggesztheti.
4. A földgázkereskedő engedélyének felfüggesztése 10. § (1) A Hivatal felfüggeszti a földgázkereskedő engedélyét, ha
a) saját bejelentése alapján a földgázkereskedő
aa) az 5. § szerinti nyilatkozatot tett,
ab) nem teljesíti a 9. § (2) bekezdésében foglaltakat,
b) a rendelkezésére álló adatok alapján megállapítja, hogy a  földgázkereskedő által a  földgázszállítási
rendszerből vételezett földgáz mennyisége
ba) a bejelentést megelőző egy éven belül legalább kétszer 4 egymást követő gáznapon meghaladta
a 6. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott mértéket,
bb) a bejelentést megelőző egy éven belül legalább kétszer 2 egymást követő gáznapon meghaladta
a 6. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott mértéket,
bc) a bejelentést megelőző egy éven belül legalább 2 egymást követő gáznapon meghaladta a  6.  §
(4) bekezdés c) pontjában meghatározott mértéket,
bd) az adott gázhónapban legalább 10 gáznapon meghaladta a  6.  § (4)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott mértéket, vagy
be) az adott gázhónapban legalább 4 gáznapon meghaladta a  6.  § (4)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott mértéket,
c) a  szállítási rendszerüzemeltető vagy a  földgázelosztó rendszerhasználati vagy kiegyensúlyozást biztosító
szerződés megszüntetésére vonatkozó, 6. § (1) bekezdés szerint nyilatkozatot tett.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetekben az  ott megállapított mértékek meghatározásához az  újraallokált
adatokat kell alapul venni. Az  érintett rendszerüzemeltetők ennek érdekében az  elszámolással még le nem
zárt hónap vonatkozásában, a  szállítási rendszerüzemeltető felszólítására kötelesek 24 órán belül rendkívüli
allokációt elvégezni, melynek eredményéről a  szállítási rendszerüzemeltető haladéktalanul, de legkésőbb
24 órán belül tájékoztatja a  Hivatalt. A  téves vagy hiányzó allokációból eredő felelősség az  allokációra kötelezett
rendszerüzemeltetőt terheli.
(3) A  Hivatal az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  (2)  bekezdés szerinti újraallokált adatok eredményének
kézhezvételét, a  felfüggesztés alapjául szolgáló eseményről való tudomásszerzést követően haladéktalanul,
de legkésőbb a  tudomásszerzés napját követő munkanap 24 óráig dönt a  földgázkereskedő engedélyének
felfüggesztéséről.
(4) A Hivatal a 6. § (1) bekezdés szerinti megszüntető nyilatkozat kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb
24 órán belül felfüggeszti a földgázkereskedő engedélyét.
(5) A rendszerüzemeltető a rendszerhasználati vagy kiegyensúlyozást biztosító szerződés megszüntetésére vonatkozó
nyilatkozatot azzal a  felfüggesztő feltétellel köteles kiadni, hogy a  rendszerhasználati vagy kiegyensúlyozást
biztosító szerződés megszűnése napjának egybe kell esnie a  Hivatal 19.  § (4)  bekezdés szerinti kijelölő
határozatában megjelölt felfüggesztés kezdő napjával.
(6) Abban az  esetben, ha a  felfüggesztés az  (1)  bekezdés a)  pontjában vagy b)  pontjában meghatározott okok miatt
következik be, a Hivatal a  rendszerüzemeltetőt haladéktalanul felhívja a  rendszerhasználati vagy kiegyensúlyozást
biztosító szerződést megszüntető nyilatkozat (5) bekezdésben foglalt feltételek szerinti kiadására.
(7) Ha az (1) bekezdés b) pontja szerinti többletfogyasztás a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény szerinti
rendszerszintű szolgáltatások teljesítésére igénybe vett villamos energia termelés miatt következett be, a  Hivatal
az esetet 72 órán belül kivizsgálja és annak eredménye alapján dönt a felfüggesztésről.
(8) Amennyiben az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti felfüggesztésre okot adó körülmény a  fogyasztói profil alapján
történő allokálás miatt következett be, a Hivatal 72 órán belül az esetet kivizsgálja és annak eredménye alapján dönt
a felfüggesztésről.
11. § (1) A Hivatal a 10. § (1) bekezdése szerinti, a  földgázkereskedő engedélyét felfüggesztő határozatot (a  továbbiakban:
felfüggesztő határozat) haladéktalanul közli, és erről a  földgázkereskedőt telefonon is értesíti, valamint legkésőbb
24 órán belül a  Hivatal kézbesítője útján megküldi a  földgázkereskedőnek és az  érintett rendszerüzemeltetőnek,
valamint a  Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetségnek (a  továbbiakban: MSZKSZ). A  felfüggesztő határozat
közlésének időpontja a határozat kézbesítő útján történő átadás-átvételének időpontja.
(2) A  felfüggesztő határozat – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvényben (a továbbiakban: Ket.) meghatározottakon túl – tartalmazza legalább az alábbiakat:
a) a felfüggesztés kezdő gáznapját (a továbbiakban: a felfüggesztés kezdete),
b) a felfüggesztés lejártának gáznapját,
c) a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő jogait és kötelezettségeit a felfüggesztés időtartama alatt,
d) a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő (6)  bekezdés szerinti tájékoztatási kötelezettségét
a felhasználók felé az engedély felfüggesztésével kapcsolatban,
e) a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő működése visszaállításának lehetséges módjait, azok feltételeit
és a feltételek teljesítése igazolásának módját,
f ) a felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdete és a  felfüggesztés kezdete közötti időszakban
igénybe vett, MSZKSZ által a  16.  § alapján rendelkezésre bocsátott földgáz árát a  földgáz biztonsági
készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény 4/A. § rendelkezéseivel összhangban,
g) a felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdete és a  felfüggesztés kezdete közötti időszakban
igénybe vett földgáz rendszerhasználati díjak megtérítésének rendjét,
h) a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő követeléseinek engedményezésére vonatkozó
követelményeket, és
i) az MSZKSZ által rendelkezésre bocsátott földgáz ára és a  rendszerhasználati díjak megfizetésére vonatkozó
tartozásátszálláshoz kapcsolódó követelményeket.
(3) Az engedély felfüggesztésének időtartama 90 nap.
 (4) A  Hivatal – az  (5)  bekezdésben foglalt eltéréssel – a  felfüggesztés kezdetét úgy köteles meghatározni, hogy
a felfüggesztő határozat közlése a felfüggesztés kezdetét legfeljebb 7 gáznappal előzze meg.
 (5) A  12.  § (2)  bekezdése alapján történő kijelölés esetén a  felfüggesztés kezdete a  felfüggesztő határozat közlését
követő gáznap.
 (6) A felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő a (2) bekezdés d) pontja szerinti tájékoztatást a felfüggesztő határozat
közlését követő 24 órán belül tömegtájékoztatási eszköz útján, valamint lehetőség szerint elektronikus levélben
haladéktalanul köteles megtenni. A tájékoztatás tartalmazza legalább:
a) a földgázkereskedő engedélye felfüggesztésének kezdetét,
b) a Hivatal új földgázkereskedő kijelölésére vonatkozó kötelezettségét,
c) tájékoztatást arról, hogy a felhasználók földgázzal való folyamatos ellátása biztosított,
d) a végső menedékes földgázkereskedő vagy az egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó ellátására
kijelölt földgázkereskedő (a  továbbiakban együtt: kijelölt földgázkereskedő), a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedő és a felhasználó közötti elszámolás rendjének felhasználót érintő előírásait, és
e) a követelések átszállására és a tartozásátszállásra vonatkozó főbb információkat.
 (7) A  Hivatal a  GET 127.  § v)  pontjában meghatározott közzétételi kötelezettsége mellett a  felfüggesztő határozat és
a  kijelölt földgázkereskedő kijelöléséről szóló határozat (a  továbbiakban: kijelölő határozat) rövid összefoglalóját
– azok közlését követően haladéktalanul – megküldi a nemzeti hírügynökség részére.
5. Az ajánlattételi felhívás 12. § (1) A  Hivatal a  felfüggesztő határozat közlésével egyidejűleg, figyelembe véve a  11.  § (4)  bekezdésében rögzített
időtartamot is – a (2) bekezdés szerinti eltéréssel – felhív minden
a) egyetemes szolgáltatót arra, hogy a  felhívást követő 48 órán belül a  Hivatal által megadott szempontok
szerint tegyen ajánlatot a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő egyetemes szolgáltatásra jogosult
felhasználóinak ellátására, valamint
b) egyetemes szolgáltatónak nem minősülő földgázkereskedőt arra, hogy a  felhívást követő 48 órán belül
a Hivatal által megadott szempontok szerint tegyen ajánlatot a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő
felhasználóinak ellátására.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően azon szolgáltatási területen, ahol a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedőn kívül kizárólag egy egyetemes szolgáltató működik, a  Hivatal az  egyetemes szolgáltatót
– a  GET 34.  § (1)  bekezdése szerinti ellátási kötelezettségére tekintettel – ajánlattételi felhívás nélkül kijelölheti
a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedőnek az egyetemes szolgáltató működési engedélyében meghatározott
szolgáltatási területén lévő, egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználóinak ellátására.
6. Az engedély felfüggesztésének jogkövetkezményei 13. § (1) A  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetétől a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő
a  (3)  bekezdésben felsoroltakon kívül földgázkereskedelmi tevékenységet nem végezhet, beleértve a  másodlagos
kapacitás-kereskedelmi tevékenységet, a  felhasználóknak történő ajánlattételt, a  hirdetést, a  reklámot és minden
olyan tevékenységet, amely a  felfüggesztést követő időszakra vonatkozóan földgázkereskedelmi jogviszony
létesítésére irányul.
(2) A felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetétől a felfüggesztés kezdetéig terjedő időszak alatt folytatott
földgázkereskedelmi tevékenységből származó tartozások – a  jogosult külön hozzájárulása nélkül – átszállnak
a  kijelölt földgázkereskedőre. A  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő helytállási kötelezettsége a  követelés
átszállását követően is fennmarad.
(3) A felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő jogosult
a) a felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetétől a  felfüggesztés kezdetéig terjedő időszak
alatt a  felhasználók részére földgázkereskedelmi tevékenységet folytatni azzal, hogy az  ebből származó
követelése ingyenes engedményezés útján átszáll a kijelölt földgázkereskedőre; ezen követeléseket a kijelölt
földgázkereskedő jogosult kiszámlázni és beszedni,
b) beszedni a  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetéig a  felhasználók részére kibocsátott
számlák és egyéb követelések ellenértékét,
c) a 15.  § szerint megállapított fogyasztási adatok alapján számlát kiállítani a  felfüggesztés lejártának
gáznapjáig, és a  számla ellenértékét beszedni a  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetéig
teljesített szolgáltatásra vonatkozóan,
d) a korábban kibocsátott számlák szükséges korrekcióját végrehajtani,
e) a földgáztárolóban lévő földgázforrásait – a  felhasználók részére történő értékesítés kivételével –
földgázkereskedőnek értékesíteni,
f ) földgázforrás-szerződéseit engedményezni,
g) a 14.  §-ban foglaltak szerint az  engedélye felfüggesztésének megszüntetését követő időszakra
a felhasználóinak ellátására földgázforrást biztosító szerződéseket kötni.
 (4) A felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő köteles
a) a felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetéig felmerült, az  érintett felhasználók ellátásával
kapcsolatos rendszerhasználati díjakat, valamint az  esetlegesen felmerülő pótdíjakat és egyéb költségeket
a rendszerüzemeltetőknek megfizetni, és
b) az átadott felhasználók ellátásához szükséges földgázforrásait a kijelölt földgázkereskedő részére felajánlani.
 (5) A  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetétől a  felfüggesztés kezdetéig felmerült, az  érintett
felhasználók ellátásával kapcsolatos rendszerhasználati díjak, valamint az esetlegesen felmerülő pótdíjak és egyéb
költségek rendszerüzemeltetőknek történő megfizetéséért a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő és a kijelölt
földgázkereskedő egyetemlegesen felel.
(6) A  kijelölt földgázkereskedő a  (2)  bekezdés szerinti tartozásátszállás alapján jogosult a  felfüggesztő határozat
közlését követő gáznap kezdetétől az  érintett felhasználók által felhasznált földgáz árát, valamint a  felmerült
rendszerhasználati díjakat kiszámlázni a felhasználók részére a fogyasztásmérő berendezés 15. § szerinti leolvasása
alapján.
(7) A kijelölt földgázkereskedő a (2) bekezdés szerinti tartozásátszállás alapján köteles:
a) a felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetétől a  felfüggesztés kezdetéig felmerült, az  érintett
felhasználók ellátásával kapcsolatos rendszerhasználati díjat, valamint az esetlegesen felmerülő pótdíjakat és
egyéb költségeket a rendszerüzemeltetőknek megfizetni, és
b) az MSZKSZ által a  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetétől a  felfüggesztés kezdetéig
biztosított földgáz árát a (2) bekezdésben foglalt tartozásátszállás és a 16. § szerint megtéríteni.
(8) A  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetétől a  felfüggesztés kezdetéig terjedő időszak alatt
keletkezett, (7)  bekezdés b)  pontja szerinti tartozás a  tartozásátszállás szabályai szerint átszáll a  kijelölt
földgázkereskedőre. A felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő köteles a felfüggesztő határozat közlését követő
gáznap kezdetétől a  felfüggesztés kezdetéig terjedő időszak alatt keletkezett, (7)  bekezdés b)  pontja szerinti
tartozások tévedésből hozzá befolyt ellenértékét a kijelölt földgázkereskedő részére megfizetni.
(9) Folyamatban lévő kereskedőváltás esetén, ha a  felhasználó új földgázkereskedője a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedő lenne, a  kereskedőváltás során a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő helyébe a  kijelölt
földgázkereskedő lép.
7. A felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő tevékenységének visszaállítása vagy az engedély
visszavonása
14. § (1) A  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő az  engedély felfüggesztésének kezdetétől számított legfeljebb
60. napig jogosult a  11.  § (2)  bekezdés e)  pontja alapján a  felfüggesztő határozatban meghatározott feltételek
teljesítésének igazolását a Hivatalhoz benyújtani.
(2) Ha a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő teljesítette a 11. § (2) bekezdés e) pontja alapján előírt feltételeket,
a Hivatal határozatot hoz a földgáz-kereskedelmi tevékenység folytatásáról.
(3) A földgáz-kereskedelmi tevékenység (2) bekezdés szerinti folytatásával a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő
korábbi felhasználói nem kerülnek vissza automatikusan az ellátásába.
(4) A  Hivatal a  felfüggesztés lejártát megelőző 10. napig köteles a  tevékenység folytatására vagy az  engedély
visszavonására vonatkozó határozatát meghozni.
(5) Ha az engedély felfüggesztésének kezdetétől számított 60. napig a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő nem
teljesítette a  felfüggesztő határozatban előírt feltételeket, a  Hivatal az  engedélyét a  felfüggesztés lejártát követő
első gáznaptól kezdődően visszavonja.
8. A felhasználók fogyasztásmérő berendezésének leolvasása 15. § (1) A  Hivatal a  felfüggesztő határozat közlésével egyidejűleg kötelezi az  érintett szállítási rendszerüzemeltetőket
vagy földgázelosztókat arra, hogy jegyzőkönyvben rögzítsék a  távleolvasható fogyasztásmérők mérőállását
a  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetére. A  szállítási rendszerüzemeltető és a  földgázelosztó
köteles a  mérőállásra vonatkozó adatokat a  leolvasás időpontjának megjelölésével a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedő és a kijelölt földgázkereskedő részére a felfüggesztés kezdetét követő 15 napon belül átadni.
(2) A  Hivatal a  felfüggesztő határozat közlésével egyidejűleg kötelezi az  érintett földgázelosztót arra, hogy
– a (3) bekezdésben foglalt eltéréssel – a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő távleolvasható fogyasztásmérő
berendezéssel nem rendelkező felhasználóira vonatkozóan
a) alakítson ki ütemtervet a felhasználók fogyasztásmérő berendezéseinek leolvasására, továbbá az ütemtervet
adja át a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedőnek, a  kijelölt földgázkereskedőnek, valamint
a Hivatalnak,
b) olvassa le a felhasználók fogyasztásmérő berendezéseit legkésőbb a felfüggesztő határozat közlését követő
30. napig az ütemterv szerint,
c) az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzatban (a továbbiakban: ÜKSZ) meghatározott felhasználói profilok alapján
végezze el és rögzítse a leolvasott mérőállásoknak a felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdetére
vonatkozó korrekcióját, és
d) a rögzített adatokat vagy a  leolvasás sikertelenségének tényét az  ütemtervnek megfelelően, folyamatosan
juttassa el a felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő és a kijelölt földgázkereskedő részére.
(3) Egyetemes szolgáltató felfüggesztése esetén a  földgázelosztó az  ÜKSZ-ben meghatározott felhasználói profilok
alapján elvégzi és rögzíti a  felhasználók legutolsó leolvasott mérőállásának figyelembevételével a  felfüggesztő
határozat közlését követő gáznap kezdetére vonatkozó becsült mérőállást. A  rögzített adatokat a  földgázelosztó
a  felfüggesztő határozat közlését követő 10. napig a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedőnek és a  kijelölt
földgázkereskedőnek átadja.
(4) Az  érintett szállítási rendszerüzemeltető és földgázelosztó köteles közreműködni a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedővel és a kijelölt földgázkereskedővel a mérőállások (5) bekezdés szerinti véglegesítésére irányuló
egyeztetésekben.
(5) Ha a földgázelosztó egyszer megkísérelt (2) bekezdés b) pontja szerinti leolvasása sikertelen, a földgázelosztó erre
vonatkozó értesítését követő 5 napon belül az  elszámolás alapjául szolgáló fogyasztási adatban a  felfüggesztett
engedélyű földgázkereskedő és a  kijelölt földgázkereskedő jogosult megállapodni. Megállapodás esetén
az  elszámolás alapjául szolgáló fogyasztási adat megállapítása során elsősorban a  felhasználó utolsó diktált
mérőállását kell alapul venni. Megállapodás hiányában az átadás-átvételnél és az elszámolásnál a földgázelosztónak
a  legutolsó leolvasott mérőállás alapján az  ÜKSZ szerinti profilokra tekintettel a  felfüggesztő határozat közlését
követő gáznap kezdetére végzett becslése az irányadó.
(6) A  kijelölt földgázkereskedő folyamatosan, de legkésőbb a  földgázelosztó (5)  bekezdés szerinti közlését követő
5 napon belül megküldi a  földgázelosztó részére az  (5)  bekezdés szerinti megállapodásban rögzített mérőállás
adatokat vagy – megállapodás hiányában – az  elszámolás alapjául szolgáló fogyasztási adat becsléssel történő
megállapítására vonatkozó kérését. Ezen kérés esetén a  földgázelosztó az elszámolás alapjául szolgáló fogyasztási
adatokat a kérést követő 5 napon belül küldi meg a felfüggesztett engedélyű és a kijelölt földgázkereskedő részére.
9. A felhasználók ellátásához szükséges földgázforrás biztosítása 16. § (1) A  felfüggesztő határozat közlését követő gáznap kezdete és a  felfüggesztés kezdete közötti időszakban
a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő felhasználóinak részéről jelentkező földgázigény kielégítését
az  MSZKSZ biztosítja a  földgáz biztonsági készlet mértékéről szóló miniszteri rendelet szerinti mobil
földgázkészletből legfeljebb 120 millió m3 mennyiségig.
(2) Az MSZKSZ a szállítási rendszerüzemeltető felhívása alapján a felhívásban foglalt mértékben a szükséges forrásokat
köteles haladéktalanul rendelkezésre bocsátani.
(3) Az  MSZKSZ által az  (1)  bekezdés szerint a  biztonsági földgáztárolóból biztosított földgáz árát és az  áralkalmazás
feltételeit az 1. melléklet tartalmazza.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti időszakban a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő felhasználói által vételezett
földgáz mennyiség árát a kijelölt földgázkereskedő fizeti meg az MSZKSZ részére a 13. § alapján.
(5) Ha az  MSZKSZ rendelkezésére álló, (1)  bekezdés szerinti földgázforrás nem elegendő a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedő felhasználóinak földgázigénye kielégítéséhez, a  szállítási rendszerirányító a  GET 96.  §-ában
meghatározottak szerint korlátozást rendelhet el.
(6) Az MSZKSZ köteles a betárolási időszak végéig az (1) bekezdés alapján felhasznált földgázforrást visszapótolni.
10. Földgázkereskedő kijelölése érvényes ajánlattétel esetén 17. § (1) A Hivatal a 12. § (1) bekezdése alapján beérkező ajánlatokat
a) az ajánlatban megjelölt, rendelkezésre álló földgázforrás mennyisége,
b) az ajánlatban meghatározott földgázár vagy felhasználói árak,
c) a földgázellátásra ajánlatot tett földgázkereskedőnek a felhasználók ellátására való, igazolt alkalmassága
alapján az ellátásbiztonság szempontjait figyelembe véve értékeli.
(2) A Hivatal a beérkezett ajánlatokat összesíti, és
a) az egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználók ellátása tekintetében elsősorban az egyetemes szolgáltatói
engedéllyel rendelkező földgázkereskedők ajánlatai közül,
b) az egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználók ellátása tekintetében a  földgázkereskedők ajánlatai
közül
választja ki a legkedvezőbbet. 11. Földgázkereskedő kijelölése ajánlattétel hiányában
18. § (1) Ha
a) a 12. § (1) bekezdése szerinti felhívásra nem jelentkezik földgázkereskedő,
b) a Hivatal a 12. § (2) bekezdés alapján jelöl ki egyetemes szolgáltatót, vagy
c) a Hivatal a  jelentkező földgázkereskedők 17.  § (1)  bekezdés szerinti ajánlatának vizsgálata alapján
megállapítja, hogy a  földgázkereskedők előreláthatóan nem tudják biztosítani a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedő valamennyi felhasználója részére a földgáz ellátását,
a Hivatal a kijelölő határozatban a felhasználók ellátására egy vagy több földgázkereskedőt jelöl ki.
 (2) A  felhasználó ellátására olyan földgázkereskedőt kell kijelölni, amely a  GET 42.  § szerinti adatszolgáltatás alapján
rendelkezésre álló adatok szerint a  legnagyobb mértékben biztosítani tudja a  felhasználói igényeknek megfelelő
mennyiségű és árú földgázt.
12. Földgázkereskedő kijelölése 19. § (1) A  Hivatal a  17.  § vagy a  18.  § alapján legkésőbb a  felfüggesztés kezdetét megelőző napon – figyelembe véve
a  11.  § (4)  bekezdés szerinti időtartamot is – kijelölő határozatot hoz azon egy vagy több földgázkereskedőnek
a  kijelöléséről, amelyek a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő felhasználóinak ellátását a  felfüggesztés
kezdetétől biztosítják. A  Hivatal a  kijelölő határozatot haladéktalanul közli a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedővel, a kijelölt földgázkereskedővel, a rendszerüzemeltetőkkel és az MSZKSZ-szel.
(2) Ha a végső menedékes földgázkereskedő olyan felhasználó ellátására kerül kijelölésre, amelynek felhasználási helyét
a működési engedélye nem tartalmazza, akkor a Hivatal a működési engedélyét hivatalból módosítja.
(3) A Hivatal
a) kötelezi a  földgázelosztót és a  szállítási rendszerüzemeltetőt a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő
kapacitásaiból a  kijelölt földgázkereskedő által a  kijelöléssel érintett felhasználók ellátásához igényelt,
szükséges mértékű kapacitások biztosítására, és
b) szükség esetén rendelkezik a kijelölt földgázkereskedő kapacitásdíj fizetési kötelezettségéről.
(4) A kijelölő határozat – a Ket.-ben meghatározottakon túl – legalább a következőket tartalmazza:
a) a kijelölés kezdetének gáznapját, amely megegyezik a felfüggesztés kezdetével,
b) a kijelölés lejártának gáznapját,
c) a kijelölt földgázkereskedő által ellátandó felhasználói kör meghatározását, a  felhasználók azonosításához
szükséges adatokat, és
d) a kijelölt földgázkereskedő jogait és kötelezettségeit a kijelölés időtartama alatt.
(5) A kijelölés időtartama 90 nap.
 (6) A  Hivatal a  kijelölő határozattal egyidejűleg megküldi a  kijelölt földgázkereskedő részére a  kijelöléssel érintett
felhasználók ellátásához szükséges adatokat.
 (7) Nem jelölhető ki a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő felhasználóinak ellátására az  az egyetemes
szolgáltató, aki a GET 115/A. § (1) bekezdése alapján a működési engedélye visszavonását kérte.
13. A felhasználókra vonatkozó közös szabályok 20. § (1) A  felfüggesztés kezdetén a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedő és a  vele szerződött felhasználó között
fennálló földgáz-kereskedelmi vagy egyetemes szolgáltatási szerződés – a  felek elszámolási kötelezettsége
mellett – megszűnik.
(2) A felfüggesztés kezdetén a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:2. § (3) bekezdésének megfelelően
szolgáltatás nyújtására irányuló jogviszony (a  továbbiakban: szolgáltatási jogviszony) legfeljebb a  kijelölés
időtartamára jön létre a kijelölt földgázkereskedő és a felhasználó között, az alábbiak szerint
a) az egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó esetén a szolgáltatási jogviszony
aa) a 21. §-ban meghatározott rendes felmondás szabályai szerint felmondható,
ab) az egyetemes szolgáltatási szerződés hatálybalépésével megszűnik;
b) az egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó esetén a szolgáltatási jogviszony
ba) a 25. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint felmondható,
bb) az általános piaci feltételek szerint kötött szerződés hatálybalépésével megszűnik.
(3) A  szolgáltatási jogviszony alapján a  kijelölt földgázkereskedő köteles az  üzletszabályzatában meghatározott
általános feltételek szerint ellátni a  felhasználót az  igényeinek megfelelő földgáz mennyiséggel, a  felhasználó
köteles az  általa felhasznált földgáz díját a  kijelölt földgázkereskedőnek megtéríteni, valamint mind a  két fél
köteles – különösen adategyeztetés, fogyasztásmérő berendezés leolvasása esetén – együttműködni egymással és
az érintett rendszerüzemeltetőkkel.
(4) A  kijelölt földgázkereskedő a  kijelölést követő gáznapon köteles legalább a  felfüggesztett engedélyű
földgázkereskedő által korábban az  adott hálózati ponton lekötött kapacitás mértékéig kapacitás átvételt vagy
kapacitáslekötést kezdeményezni a rendszerüzemeltetőnél.
(5) A  (4)  bekezdés esetén a  kijelölt földgázkereskedőnek a  szállítási rendszerüzemeltetővel és a  földgázelosztóval
fennálló rendszerhasználati szerződését megfelelően módosítani kell.
21. § A felhasználó a kijelölés időtartama alatt a szolgáltatási jogviszonyt – a 25. § (1) bekezdése szerinti eltéréssel – a GET,
valamint a  Vhr. figyelembevételével, a  kijelölt földgázkereskedő üzletszabályzatában meghatározott általános
felmondási feltételeknek megfelelően mondhatja fel.
22. § A  kijelölést követő 10. gáznap végéig a  kijelölt földgázkereskedő engedélye nem függeszthető fel a  10.  §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben.
14. Az egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználókra vonatkozó különös szabályok
23. § (1) A végső menedékes földgázkereskedő a kijelölés időtartama alatt a felhasználó részére az általa felhasznált földgáz
mennyiségének az  ellenértékét legfeljebb a  földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árszabások
megállapításáról szóló rendeletben meghatározott egyetemes szolgáltatási ár mértékéig állapítja meg.
(2) A  Hivatal határozatában a  felfüggesztett engedélyű földgázkereskedővel szemben a  GET 119.  § (7)  bekezdés
a) pontja szerinti kötelezést a végső menedékes földgázkereskedő kérelmére állapíthatja meg.
24. § (1) A  végső menedékes földgázkereskedő üzletszabályzatának megfelelő tartalommal határozatlan idejű szerződés
akkor jön létre, ha az egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó
a) a kijelölés időtartama alatt nem mondja fel a szolgáltatási jogviszonyt és a kijelölés időtartama eltelt,
b) a kijelölés időtartama alatt a kijelölt egyetemes szolgáltatóval szerződést kötött.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján létrejött jogviszonyra – beleértve annak felmondását, valamint módosítását is –
a  továbbiakban a  végső menedékes földgázkereskedő üzletszabályzatában meghatározott rendelkezések
az irányadók.
(3) A  végső menedékes földgázkereskedő köteles a  kijelölés lejártáig írásbeli szerződést nem kötő felhasználóval
a  kijelölés lejártát követő 3 hónapon belül az  üzletszabályzatának megfelelő írásbeli szerződés megkötését
kezdeményezni.
(4) A  végső menedékes földgázkereskedővel és a  területileg illetékes rendszerüzemeltetővel (a  továbbiakban
együtt: érintett engedélyesek) szemben az  átvétel időpontját követő 6 hónapban a  fogyasztóvédelmi hatóság
és a  Hivatal nem szabhat ki bírságot, továbbá a  Hivatal nem alkalmazhatja a  GET 119.  § (1)  bekezdésében foglalt
jogkövetkezményeket, valamint az  érintett engedélyesek mentesülnek kötbérfizetési kötelezettségük alól,
amennyiben az átvétellel érintett felhasználók ellátásához kapcsolódóan az érintett engedélyesek a Hivatal
a) garantált szolgáltatásra vonatkozó határozatában előírt határidőket nem vagy nem megfelelően teljesítik,
vagy
b) ügyfélkapcsolati szolgáltatásminőség elvárt színvonalának és minőségi követelményének meghatározásáról
szóló határozatában rögzített határidőket, illetve elvárt értékeket – ideértve a  telefonos megkeresésekre
vonatkozó előírásokat – nem tartják be.
15. Az egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználókra vonatkozó különös szabályok
25. § (1) Az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó a  szolgáltatási jogviszonyt jogosult a  kijelölés kezdetétől
számított 30. napig legfeljebb 30 nap felmondási idővel felmondani az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult
felhasználó ellátására kijelölt földgázkereskedőnél.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a GET és a Vhr. kereskedőváltásra vonatkozó általános szabályait kell alkalmazni.
 (3) Ha az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó a  szolgáltatási jogviszonyt az  (1)  bekezdésben
meghatározott időpontig nem mondja fel, az kizárólag
a) a 26. § (3) bekezdésében meghatározott szerződés megkötésével – az abban meghatározott időpontban –,
b) a 21. §-ban meghatározott felmondással, vagy
c) a kijelölés időtartamának elteltével
szűnik meg.
26. § (1) Ha az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó a  szolgáltatási jogviszonyt a  25.  § (1)  bekezdése szerint
nem mondta fel, az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó ellátására kijelölt földgázkereskedő
– a  kijelölés időtartamának elteltét követő időszakra vonatkozóan – az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult
felhasználó részére köteles a  kijelölés időtartamának 60. napjáig az  üzletszabályzatának rendelkezéseivel
összhangban szerződéskötésre irányuló ajánlatot tenni. Az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó
ellátására kijelölt földgázkereskedő az  ajánlata alapján létrejövő szerződés hatálybalépésének napjáig a  kijelölő
határozatban rögzített árfeltételek szerint köteles a felhasználóval elszámolni.
(2) Ha az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó nem kívánja elfogadni az  (1)  bekezdés alapján részére
tett ajánlatot, az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó ellátására kijelölt földgázkereskedő köteles
a  kijelölés időtartamára az  üzletszabályzata, valamint az  e  rendeletben meghatározott ármegállapítási és egyéb
feltételek alapján az egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználót ellátni, és tájékoztatni a felhasználót arról,
hogy a kijelölés végével, amennyiben nem gondoskodik az ellátását biztosító kereskedelmi szerződés megkötéséről
és a földgázt tovább vételezi, akkor szerződés nélküli vételezővé válik és a földgázvételezésből kizárható.
(3) Ha az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó elfogadja az  ajánlatot, akkor az  ajánlat alapján létrejött
szerződésben meghatározott időponttól kezdődően az  egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó
ellátására kijelölt földgázkereskedő a  szerződésben meghatározott feltételekkel biztosítja a  földgázellátást. Az  így
létrejött szerződést írásba kell foglalni.
27. § (1) Az egyetemes szolgáltatásra nem jogosult felhasználó ellátására kijelölt földgázkereskedő a felhasználótól a kijelölés
időtartama alatt legfeljebb a 12. § (1) bekezdés szerint benyújtott ajánlatában megjelölt földgázárat és a mindenkor
hatályos rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeiről szóló rendelet szerinti rendszerhasználati díjakat
igényelheti azzal, hogy a földgáz ára a kijelölés időtartama alatt nem változtatható.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt rendelkezések nem érintik a  földgáz kereskedelmi ügylethez kapcsolódó egyéb
jogszabályokban meghatározott fizetési kötelezettségeket.
16. Záró rendelkezések 28. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  földgázkereskedő működésének lehetetlenülése esetén, a  felhasználók földgázellátását
veszélyeztető helyzet fennállása következtében alkalmazandó eljárásról szóló 48/2010. (II. 26.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2016. (XII. 6.) NMHH rendelete az elektromágneses összeférhetőségről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003.  évi C.  törvény 182.  § (3)  bekezdés 22.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörömben eljárva, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 9. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter véleményének kikérésével a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  rendelet hatálya a  (2)  bekezdésben meghatározott berendezés tervezésére, gyártására, megfelelőségének
értékelésére, forgalomba hozatalára és forgalmazására terjed ki.
(2) A rendelet arra a berendezésre alkalmazandó, amely elektromágneses zavart okozhat, vagy amely működését ilyen
zavar befolyásolhatja.
(3) A rendelet hatálya nem terjed ki
a) arra a berendezésre, amely fizikai jellemzői eredendő természete miatt:
aa) olyan kis mértékű elektromágneses teret vagy jelszintet kelt, vagy ahhoz csak olyan kis mértékben
járul hozzá, amely a  rádióberendezések és elektronikus hírközlő végberendezések, valamint más
villamos vagy elektronikus berendezések rendeltetésszerű működését nem akadályozza, és
ab) a  rendeltetésszerű használata során általában jelen lévő elektromágneses zavar a  berendezés
üzemszerű működését nem akadályozza;
b) a rádióberendezésekről és az elektronikus hírközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös
elismeréséről szóló rendelet által szabályozott rádióberendezésre és elektronikus hírközlő végberendezésre;
c) a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,
valamint a  91/670/EK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
repüléstechnikai termékre, alkatrészre és berendezésre;
d) a  Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) Alapokmánya és Egyezménye alapján elfogadott Nemzetközi
Rádiószabályzat szerinti rádióamatőrök által használt rádióberendezésre, kivéve, ha az  kereskedelmi
forgalomban megvásárolható;
e) egyedileg készített, kizárólag kutató- és fejlesztési létesítményekben kutatási és fejlesztési célra használt
értékelő eszközre.
(4) A  (2)  bekezdés d)  pontjának alkalmazásában a  rádióamatőrök általi összeszerelésre szánt alkatrészkészletek,
valamint a  rádióamatőrök által átalakított, rádióamatőr tevékenység folytatására készített berendezések nem
tekintendők kereskedelmi forgalomban lévő berendezésnek akkor sem, ha azok kereskedelmi forgalomban
megvásárolhatók.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. bejelentett szervezet: az  a  megfelelőségértékelő szervezet, amelyet a  kijelölő hatóság az  e  rendelet hatálya
alá tartozó berendezés megfelelőségének értékelésére kijelölt, az  Európai Bizottságnak (a  továbbiakban:
Bizottság) és a  többi tagállamnak bejelentett, és amelyet a  Bizottság a  megfelelőségértékelési területhez
tartozó termékek és megfelelőségértékelési eljárások, valamint a szervezet azonosító számának megadásával
az e célra kialakított honlapon közzétett;
2. berendezés: bármilyen készülék vagy helyhez kötött létesítmény;
 3. biztonsági célok: az emberi élet vagy a tulajdon védelmét szolgáló célok;
 4. CE megfelelőségi jelölés: olyan jelölés, amely által a  gyártó jelzi, hogy a  készülék megfelel a  jelölés
feltüntetéséről rendelkező uniós harmonizációs jogszabályokban rögzített alkalmazandó követelményeknek;
 5. elektromágneses környezet: egy adott helyen megfigyelhető valamennyi elektromágneses jelenség;
 6. elektromágneses összeférhetőség: a  berendezés azon képessége, hogy elektromágneses környezetében
kielégítően működjön anélkül, hogy a  környezetében található egyéb berendezéseket elfogadhatatlan
elektromágneses zavarnak tenné ki;
7. elektromágneses zavar: bármely olyan elektromágneses jelenség, amely ronthatja a berendezések működését,
az  elektromágneses zavar lehet elektromágneses zaj, nem kívánt jel, vagy magában a  továbbító közegben
bekövetkező változás;
8. EU megfelelőségi nyilatkozat: a gyártónak e rendelet szerinti írásbeli nyilatkozata, amelyben saját felelősségére
kijelenti, hogy a készülék e rendelet szerinti alapvető követelményeknek megfelel;
9. forgalmazó: bármely, a gyártótól vagy importőrtől különböző természetes vagy jogi személy az értékesítési
láncban, aki vagy amely a készüléket forgalmazza;
10. forgalomból történő kivonás: minden olyan intézkedés, amelynek célja, hogy megakadályozza a  készülék
forgalmazását az értékesítési láncban;
11. gazdasági szereplő: a gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr és a forgalmazó;
12. harmonizált szabvány: az  európai szabványosításról, a  89/686/EGK és a  93/15/EGK tanácsi irányelv,
a  94/9/EK, a  94/25/EK, a  95/16/EK, a  97/23/EK, a  98/34/EK, a  2004/22/EK, a  2007/23/EK, a  2009/23/EK
és  a  2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a  87/95/EGK tanácsi
határozat és az  1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló,
2012. október 25-i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke (1) pontjának c) alpontjában
meghatározott harmonizált szabvány;
13. használati és kezelési útmutató: maradandó formában a  fogyasztó vagy a  felhasználó számára a  gyártó
által rendelkezésre bocsátott tájékoztatás a  berendezés rendeltetésszerű és biztonságos használatának,
felhasználásának, eltarthatóságának és kezelésének módjáról;
14. helyhez kötött létesítmény: különböző típusú készülékek vagy egyéb eszközök egyedi kombinációja,
amelyeket állandó, előre meghatározott helyen való használat céljából szerelnek össze és telepítenek
ideértve a villamos hálózatokat is;
15. készülék: bármilyen késztermékként forgalmazott eszköz, vagy ennek egyetlen működési egységként
forgalmazott, végfelhasználóknak szánt kombinációja, amely elektromágneses zavart kelthet, vagy amelynek
működését ilyen zavar befolyásolhatja, valamint
a) az  olyan alkatrész vagy készülékrész, amelyet a  végfelhasználó szerel be egy adott készülékbe, és
amely elektromágneses zavart kelthet, vagy amely működését ilyen zavar befolyásolhatja,
b) készülék és adott esetben egyéb eszköz kombinációjaként kialakított mobil létesítmény, amely
mozgatható és több helyszínen üzemeltethető;
16. kijelölő hatóság: a  megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a  kijelölt szervezetek
tevékenységének részletes szabályairól szóló Korm. rendeletben meghatározott hatóság;
17. megfelelőségértékelés: eljárás, amely bizonyítja a  készülékkel kapcsolatos, e  rendeletben foglalt alapvető
követelmények teljesülését;
18. megfelelőségértékelő szervezet: megfelelőségértékelési tevékenységeket – ideértve a  kalibrálást, vizsgálatot,
tanúsítást és az ellenőrzést – végző szervezet;
19. meghatalmazott képviselő: az Európai Unióban letelepedett bármely természetes vagy jogi személy, aki egy
gyártótól írásbeli meghatalmazást kapott, hogy meghatározott feladatok céljából a nevében eljárjon;
20. műszaki dokumentáció: a  gyártó által elkészített a  2. vagy a  3.  melléklet szerinti, a  megfelelőségértékelés
alapjául szolgáló iratok összessége, amely lehetővé teszi annak értékelését, hogy a  készülék megfelel-e
a vonatkozó követelményeknek, és tartalmazza-e a kockázatok megfelelő elemzését és értékelését;
21. műszaki leírás: a berendezés által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;
22. uniós harmonizációs jogszabály: minden, a termék forgalomba hozatalának feltételeit harmonizáló uniós jogi
aktus; 23. visszahívás: minden olyan intézkedés, amelynek célja a  végfelhasználók számára hozzáférhető készülék
visszavétele;
24. zavartűrés: a  berendezés azon képessége, hogy elektromágneses zavar jelentkezésekor ne romoljon
a működőképessége.
(2) E  rendeletben alkalmazott egyéb elektromágneses összeférhetőséggel kapcsolatos fogalmakat az  elektronikus
hírközlésről szóló törvény szerint kell értelmezni.
3. A forgalomba hozatal és az üzembe helyezés, a berendezések szabad mozgása
3. § (1) Berendezést akkor lehet forgalomba hozni vagy üzembe helyezni, ha azt úgy alakították ki, hogy megfelelő
telepítés, karbantartás és rendeltetés szerinti használat mellett megfelel e rendeletnek.
(2) A berendezés forgalomba hozatala vagy üzembe helyezése nem tiltható meg elektromágneses összeférhetőséggel
összefüggő ok miatt, ha a berendezés egyébként megfelel e rendeletnek.
(3) A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala zavarvizsgálati és zavarelhárítási tevékenysége körében
a) egy adott területen fennálló vagy előre látható elektromágneses összeférhetőségi probléma megoldására
irányuló, illetve
b) nyilvános elektronikus hírközlő hálózat, vagy adó vagy vevőállomás védelme érdekében biztonsági okból
szükséges és pontosan meghatározott spektrum helyzetekben biztonsági célokat szolgáló,
az elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározott hatósági intézkedést foganatosít, ezen intézkedést
nyolc napon belül bejelenti a Bizottságnak és értesíti a többi tagállamot.
4. § Vásárok, kiállítások és bemutatók alkalmával ki lehet állítani és be lehet mutatni olyan berendezést is, amely nem
felel meg e  rendeletnek, ha a  kiállító jól látható felirattal egyértelműen jelzi, hogy ez  a  berendezés nem hozható
forgalomba, nem helyezhető üzembe addig, amíg nem felel meg e rendeletnek. A kiállító a bemutató előtt megteszi
az elektromágneses zavarok elhárítása érdekében szükséges intézkedéseket.
4. Alapvető követelmények 5. § A  berendezés akkor felel meg az  alapvető követelményeknek, ha kielégíti az  1.  melléklet 1.  pontjában
meghatározott általános követelményeket, valamint helyhez kötött létesítmény esetén az 1. melléklet 2. pontjában
meghatározott, a helyhez kötött létesítményekre vonatkozó egyedi követelményeket.
5. A gyártó kötelezettségei 6. § (1) A  készülék forgalomba hozatala előtt a  gyártó felelős annak biztosításáért, hogy a  készülék tervezése és gyártása
az alapvető követelményekkel összhangban történt.
(2) A  gyártó elkészíti a  2. vagy a  3.  melléklet szerinti műszaki dokumentációt, és elvégzi vagy elvégezteti a  11. alcím
szerinti megfelelőségértékelési eljárást. Ha a készülék megfelel e rendeletnek, a gyártó elkészíti az EU megfelelőségi
nyilatkozatot, és feltünteti a CE megfelelőségi jelölést.
(3) A  gyártó a  műszaki dokumentációt és az  EU megfelelőségi nyilatkozatot, valamint a  3.  melléklet szerinti
megfelelőségértékelési eljárás alkalmazása esetén az EU típusvizsgálati tanúsítványnak a tanúsítvány mellékleteit és
kiegészítéseit is tartalmazó példányát a készülék forgalomba hozatalát követően 10 évig megőrzi.
(4) A  gyártó erre alkalmas, a  gyártási eljárásra és annak felügyeletére kiterjedő eljárások működtetésével biztosítja,
hogy a sorozatgyártás során készült készülék e rendeletnek folyamatosan megfeleljen.
(5) A  gyártó biztosítja, hogy az  általa forgalomba hozott készüléken fel legyen tüntetve a  készülék azonosítását
lehetővé tevő típus-, tétel-, modell-, sorozatszám vagy más azonosításra alkalmas információ, vagy ha a  készülék
mérete vagy jellege ezt nem teszi lehetővé, akkor a készülék csomagolása vagy a kísérő dokumentáció tartalmazza
az előírt információkat.
(6) A  gyártó magyar nyelven feltünteti a  készüléken, vagy ha ez  nem lehetséges, a  készülék csomagolásán vagy
a  készülék kísérő dokumentációján a  nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és a  postai
úton történő kapcsolatfelvételt lehetővé tevő címét.
(7) A gyártó gondoskodik arról, hogy a készülékhez mellékelve legyen a magyar nyelvű használati és kezelési útmutató,
továbbá a 14. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás, és – a 14. § (2) bekezdés szerinti használati korlátozás esetén –
e  korlátozás jelzése magyar nyelven. A  használati és kezelési útmutatónak a  tájékoztatásnak és a  használati
korlátozás jelzésének egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie.
(8) Ha a  gyártó tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy az  általa forgalomba hozott készülék nem felel meg
e rendeletnek, azonnal meghozza a készülék megfelelőségének biztosításához szükséges kiigazító intézkedéseket,
vagy kivonja a  forgalomból vagy visszahívja a készüléket. Ha a készülék hiányosságai az alapvető követelmények,
vagy a biztonsági célok teljesülését veszélyeztető kockázatot (a továbbiakban: kockázat) jelentenek, a gyártó erről
azonnal értesíti a  piacfelügyeleti tevékenysége körében eljáró Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalát
(a  továbbiakban: piacfelügyeleti hatóság), részletes tájékoztatást adva elsősorban a  megfelelés hiányáról és
valamennyi megtett kiigazító intézkedésről.
(9) A  gyártó a  piacfelügyeleti hatóság hatósági ellenőrzése vagy eljárása során kiadott felhívására magyar nyelven
átadja a készülék e rendeletnek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus
formátumú információt és dokumentációt. A  gyártó együttműködik a  piacfelügyeleti hatósággal minden olyan
intézkedés meghozatala során, amelyet az  általa forgalomba hozott készülék jelentette kockázatok kiküszöbölése
érdekében tesznek.
6. A meghatalmazott képviselő 7. § (1) A gyártó írásban meghatalmazott képviselőt bízhat meg.
 (2) A  megbízás nem terjedhet ki a  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettségek teljesítésére és
a 6. § (2) bekezdésében szereplő műszaki dokumentáció elkészítésére.
 (3) A  meghatalmazott képviselő a  megbízásban meghatározott feladatokat láthatja el. A  megbízásnak legalább
az alábbi kötelezettségekre kell kiterjednie:
a) a meghatalmazott képviselő a készülék forgalomba hozatalát követően 10 évig megőrzi és a piacfelügyeleti
hatóság felhívására rendelkezésre bocsátja az EU megfelelőségi nyilatkozatot és a műszaki dokumentációt,
b) a  meghatalmazott képviselő a  piacfelügyeleti hatóság felhívására magyar nyelven rendelkezésre bocsátja
a készülék megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, továbbá
c) a  meghatalmazott képviselő együttműködik a  piacfelügyeleti hatósággal a  megbízása körébe tartozó
készülék jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén.
7. Az importőr kötelezettségei 8. § (1) Az importőr kizárólag e rendeletnek megfelelő készülékeket hozhat fogalomba.
 (2) A készülék forgalomba hozatalát megelőzően az importőr ellenőrzi, hogy a gyártó:
a) elvégezte-e a 11. alcím szerinti megfelelőségértékelési eljárást,
b) elkészítette-e a műszaki dokumentációt,
c) a készüléken feltüntette-e a CE megfelelőségi jelölést,
d) mellékelte-e hozzá a 6. § (2) és (7) bekezdése szerinti dokumentációt, és
e) teljesítette-e a 6. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeket.
(3) Az  elvégzett ellenőrzések eredményét az  importőr írásban rögzíti és felhívásra a  piacfelügyeleti hatóság
rendelkezésére bocsátja.
(4) Ha az  importőr tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy a  készülék nem felel meg az  alapvető
követelményeknek, azt nem hozhatja forgalomba, amíg ezen követelmények nem teljesülnek. Ha a  készülék
hiányosságai az  alapvető követelmények megvalósulását veszélyeztetik vagy kockázatot jelentenek, az  importőr
tájékoztatja erről a gyártót, valamint a piacfelügyeleti hatóságot.
(5) Ha az  importőr tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy az  általa forgalomba hozott készülék nem felel meg
e rendeletnek, azonnal meghozza a szükséges kiigazító intézkedéseket a készülék megfelelőségének biztosítására,
vagy kivonja a  forgalomból vagy visszahívja a  készüléket. Ha a  készülék hiányosságai az  alapvető követelmények
megvalósulását veszélyeztetik, vagy kockázatot jelentenek, az  importőr erről azonnal értesíti a  piacfelügyeleti
hatóságot, részletes tájékoztatást adva különösen a  megfelelés hiányáról és valamennyi megtett kiigazító
intézkedésről.
(6) Az importőr a készülék forgalomba hozatalát követő 10 évig megőrzi az EU megfelelőségi nyilatkozatot, a műszaki
dokumentációt, és a piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésére bocsátja.
(7) Az importőr a piacfelügyeleti hatóság felhívására magyar nyelven átadja a készülék megfelelőségének igazolásához
szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt. A piacfelügyeleti hatóság
felhívására az  importőr együttműködik a  forgalomba hozott készülék által képviselt veszélyek kiküszöbölése
érdekében tett intézkedések terén.
(8) Az  importőr, ha a saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy készüléket, vagy olyan módon módosít egy
már forgalomba hozott készüléket, hogy a  módosítás befolyásolja a  készülék e  rendeletnek való megfelelését,
e rendelet alkalmazásában gyártónak minősül és a gyártóra előírt kötelezettségek terhelik.
(9) Az importőr a készüléken, vagy ha ez nem lehetséges, annak csomagolásán vagy a kísérő dokumentáción magyar
nyelven feltünteti nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és a  postai úton történő
kapcsolatfelvételt szolgáló címét.
(10) Az  importőr gondoskodik arról, hogy a  készülékhez magyar nyelven mellékelve legyen a  használati és kezelési
útmutató, továbbá a 13. alcím szerinti információ.
(11) Az  importőr biztosítja, hogy a tárolás és a szállítás körülményei ne veszélyeztessék az alapvető követelményeknek
való megfelelést.
8. A forgalmazók kötelezettségei 9. § (1) A készülék forgalomba hozatalát megelőzően a forgalmazó ellenőrzi, hogy a gyártó
a) a készüléken feltüntette-e a CE megfelelőségi jelölést,
b) a  készülékhez mellékelte-e a  6.  § (2) és (7)  bekezdés szerinti dokumentációt, a  használati és kezelési
útmutatót, a 13. alcím szerinti információt magyar nyelven, és
c) megfelelt-e a  6.  § (5) és (6)  bekezdésében, valamint az  importőr megfelelt-e a  8.  § (3)  bekezdésében
meghatározott követelményeknek.
 (2) Ha a  forgalmazó tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy a  készülék nem felel meg az  alapvető
követelményeknek, nem forgalmazhatja a  készüléket mindaddig, amíg ezen követelmények nem teljesülnek. Ha
a  készülék hiányosságai az  alapvető követelmények megvalósulását veszélyeztetik vagy kockázatot jelentenek,
a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságot.
(3) A forgalmazó biztosítja, hogy a tárolás és a szállítás körülményei ne veszélyeztessék az alapvető követelményeknek
való megfelelést.
(4) Ha a  forgalmazó tudomást szerez arról, vagy feltételezi, hogy az  általa forgalmazott készülék nem felel
meg e  rendeletnek, gondoskodik arról, hogy meghozza a  szükséges kiigazító intézkedéseket a  készülék
megfelelőségének biztosítására, vagy kivonja a  forgalomból vagy visszahívja a  készüléket. Ha a  készülék
hiányosságai az  alapvető követelmények megvalósulását veszélyeztetik vagy kockázatot jelentenek, a  forgalmazó
erről azonnal értesíti a piacfelügyeleti hatóságot, részletes tájékoztatást adva különösen a megfelelés hiányáról és
valamennyi megtett kiigazító intézkedésről.
(5) A  forgalmazó a  piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésre bocsátja a  készülék megfelelőségének
igazolásához szükséges összes nyomtatott vagy elektronikus formátumú információt és dokumentációt.
A  piacfelügyeleti hatóság felhívására a  forgalmazó együttműködik vele a  készülék által képviselt veszélyek
kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén.
(6) A  forgalmazó, aki saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy készüléket, vagy olyan módon módosít egy
már forgalomba hozott készüléket, hogy a  módosítás befolyásolja a  készülék e  rendeletnek való megfelelését,
e rendelet alkalmazásában gyártónak minősül, és a gyártóra előírt kötelezettségek terhelik.
9. A gazdasági szereplő azonosítása 10. § (1) A gazdasági szereplő a piacfelügyeleti hatóság felhívására azonosít minden olyan más gazdasági szereplőt:
a) amely készüléket szállított neki,
b) amelynek a készüléket szállítják.
(2) A gazdasági szereplőnek az (1) bekezdésben meghatározott információkat a részére történt szállítást, illetve az általa
történt szállítást követően 10 évig megőrzi és a piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésre bocsátja.
10. Harmonizált szabvány 11. § (1) Az  Európai Bizottság az  Európai Unió Hivatalos Lapjában határozatban teszi közzé azoknak a  harmonizált
szabványoknak a  hivatkozásait, amelyek alkalmasak az  elektromágneses összeférhetőséggel kapcsolatos alapvető
követelményeknek való megfelelés bizonyítására.
(2) Azt a  berendezést, amely megfelel az  (1)  bekezdés szerinti határozatban hivatkozott harmonizált szabványnak,
vagy egyes részeinek úgy kell tekinteni, hogy az teljesíti az e rendelet szerinti követelmények azon részét, amelyre
a szabvány vonatkozik.
11. A megfelelőségértékelési eljárás 12. § (1) A  készülék alapvető követelményeknek való megfelelését megfelelőségértékelési eljárás alkalmazása biztosítja,
amelynek elvégzéséért a  gyártó felelős. A  megfelelőségértékelés a  gyártó választása szerint a  2.  mellékletben
szereplő belső gyártásellenőrzési eljárás alkalmazásával, vagy a 3. melléklet szerinti EU típusvizsgálattal és az ezen
alapuló, a 3. mellékletben meghatározott belső gyártásellenőrzési eljárás alapján végezhető. A gyártó dönthet úgy
is, hogy a  3.  melléklet szerinti eljárás alkalmazását az  alapvető követelmények meghatározott körére korlátozza,
feltéve, hogy az alapvető követelmények fennmaradó része tekintetében a 2. melléklet szerinti eljárást folytatja le.
(2) A  gyártó által kiállított EU megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy a  készülék az  alapvető követelményeknek
megfelel.
(3) Az  EU megfelelőségi nyilatkozatot a  gyártó a  4.  mellékletben foglalt mintának megfelelően állítja ki, amely
tartalmazza a  gyártó által elvégzett megfelelőségértékeléshez igazodva a  2.  melléklet 5.2. pontjában vagy
a 3. melléklet B rész 3.2. pontjában meghatározott elemeket. Az EU megfelelőségi nyilatkozatot a gyártó a készülék
gyártása során bekövetkező változásokat követően folyamatosan aktualizálja. A  gyártó az  EU megfelelőségi
nyilatkozatot magyar nyelven is elérhetővé teszi, ha a készülék Magyarország területén kereskedelmi fogalomban
elérhető.
(4) Ha a készülékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, ezen uniós
jogi aktusok tekintetében a  gyártó egyetlen EU megfelelőségi nyilatkozatot állít ki. Ez  a  nyilatkozat tartalmazza
az érintett uniós jogi aktusok megnevezését és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel időpontját.
(5) Az  EU megfelelőségi nyilatkozat kiállításával a  gyártó felelősséget vállal a  készülék e  rendeletnek való
megfeleléséért.
12. A CE megfelelőségi jelölés 13. § (1) Ha a  készülék megfelelőségét az  e  rendeletben előírt megfelelőségértékelési eljárás alapján megállapították,
a  gyártó a  készüléket CE megfelelőségi jelöléssel látja el. A  CE megfelelőségi jelölésre vonatkozó előírásokat
a 765/2008/EK rendelet 30. cikke határozza meg.
(2) A CE megfelelőségi jelölést a gyártó a készüléken vagy az arra rögzített adattáblán jól olvashatóan és olyan módon
tünteti fel, hogy azt ne lehessen eltávolítani. Amennyiben a készülékek jellege miatt ez nem lehetséges, a  jelölést
a csomagoláson és a kísérő dokumentáción kell feltüntetni.
(3) A gyártó a CE megfelelőségi jelölést a készülék forgalomba hozatala előtt tünteti fel a készüléken.
13. A készülék használatával kapcsolatos információk 14. § (1) A  gyártó a  készülékhez mellékelten tájékoztatást ad valamennyi olyan különleges óvintézkedésről, amelyet
a  készülék összeszerelésekor, telepítésekor, karbantartásakor vagy használatakor figyelembe kell venni annak
biztosítása érdekében, hogy üzembe helyezéskor és a  használat során a  készülék megfeleljen az  alapvető
követelményeknek.
(2) Ha a  készülék alapvető követelményeknek való megfelelése lakott területen nem biztosított, az  ilyen használattal
összefüggő korlátozást egyértelműen fel kell tüntetni, a csomagoláson is.
(3) A készülék rendeltetésszerű használatát biztosító tájékoztatást a készülékhez mellékelt magyar nyelvű használati és
kezelési útmutató tartalmazza.
14. Ellenőrzés és felügyelet 15. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóságnak tudomására jut vagy azt feltételezi, hogy a  készülék hiányosságai az  alapvető
követelmények megvalósulását veszélyeztetik vagy kockázatot jelentenek, akkor elvégzi az  érintett készülék
ellenőrzését, amely kiterjed az e rendeletben foglalt valamennyi szabályra. Az érintett gazdasági szereplő e célból
együttműködik a piacfelügyeleti hatósággal.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés során a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a készülék nem felel meg
e  rendeletnek, haladéktalanul felhívja az  érintett gazdasági szereplőt, hogy a  765/2008/EK rendelet 21.  cikkének
megfelelően
a) tegyen kiigazító intézkedéseket a  jogsértés megszüntetésére és a  követelményeknek való megfelelés
biztosítására,
b) a készüléket vonja ki a forgalomból vagy
c) a készüléket hívja vissza.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott felhívás teljesítésére az  eset összes körülményeinek mérlegelésével megfelelő
határidőt kell biztosítani.
(4) Ha a  rendelkezésre álló adatok alapján a  készüléket más tagállamban is forgalmazzák, a  piacfelügyeleti hatóság
az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés eredményéről és a  (2)  bekezdés szerinti intézkedéséről egyidejűleg értesíti
a Bizottságot és a többi tagállamot. Az értesítésnek tartalmaznia kell, hogy a gazdasági szereplőt milyen intézkedés
meghozatalára hívták fel.
(5) A gazdasági szereplő megteszi a szükséges kiigazító intézkedéseket az általa forgalmazott készülék tekintetében.
 (6) Ha az  érintett gazdasági szereplő a  (2)  bekezdésben foglalt felhívást a  (3)  bekezdés szerinti határidőben
nem teljesíti, a  piacfelügyeleti hatóság az  elektronikus hírközlésről szóló törvényben, valamint a  termékek
piacfelügyeletéről szóló törvényben meghatározott jogkövetkezmények alkalmazásával, hatósági határozatában
minden szükséges átmeneti intézkedést meghoz a  készülék betiltására, korlátozására, forgalomból történő
kivonására vagy visszahívására. A  piacfelügyeleti hatóság a  jogerős és végrehajtható átmeneti intézkedésekről
haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(7) A  piacfelügyeleti hatóság a  (6)  bekezdés szerinti tájékoztatásban megadja az  összes rendelkezésre álló adatot,
különösen a  nem megfelelő készülék azonosításához szükséges adatokat, a  készülék származási helyét, a  feltárt
jogsértést és a felmerülő kockázatot, az alkalmazott jogkövetkezményeket, valamint az érintett gazdasági szereplő
eljárás során kifejtett álláspontját. A  piacfelügyeleti hatóság a  tájékoztatásban jelzi, ha a  megfelelés hiánya
az alábbiakban felsoroltak valamelyike miatt következett be:
a) a készülék nem teljesíti az alapvető követelményeket, biztonsági célokat, vagy
b) a  megfelelőség vélelmezését megalapozó, a  11.  §-ban hivatkozott harmonizált szabványok hiányosak vagy
hibásak.
 (8) Ha a  (6)  bekezdés szerinti tájékoztatást követő három hónapon belül a  piacfelügyeleti hatóság által meghozott
átmeneti intézkedések ellen a  Bizottság vagy valamely tagállam nem emel kifogást, az  adott intézkedést
elfogadottnak kell tekinteni és az átmeneti intézkedés végrehajtásáról a Bizottságot tájékoztatni kell.
(9) Ha a  (6)  bekezdés szerinti átmeneti intézkedést a  Bizottság vagy a  többi tagállam indokolatlannak ítéli, akkor
a piacfelügyeleti hatóság az átmeneti intézkedést visszavonja.
(10) Amennyiben valamely más tagállam illetékes piacfelügyeleti hatósága a (6) bekezdés szerinti átmeneti intézkedésről
küld értesítést és az  átmeneti intézkedést a  (8)  bekezdés alapján elfogadottnak kell tekinteni, a  piacfelügyeleti
hatóság gondoskodik az  értesítésben szereplő, a  765/2008/EK rendelet 21.  cikke szerinti korlátozó intézkedés
haladéktalan meghozataláról.
(11) Ha a  (6)  bekezdés szerinti átmenti intézkedésre vonatkozó szabályok sérelme nélkül a  piacfelügyeleti hatóság azt
állapítja meg, hogy:
a) a CE megfelelőségi jelölést e rendelet 13. §-át megsértve tüntették fel,
b) a készüléken a CE megfelelőségi jelölést nem tüntették fel,
c) a megfelelőségi nyilatkozatot nem állították ki,
d) a megfelelőségi nyilatkozatot helytelenül állították ki,
e) a 6. § (2) bekezdés szerinti műszaki dokumentáció nem áll rendelkezésre vagy hiányos,
f ) a 6. § (6) bekezdés vagy a 8. § (9) bekezdés szerinti információt nem tüntették fel,
g) a gyártó a 6. § (7) bekezdés szerinti, vagy az importőr a 8. § (3), (7) és (10) bekezdés szerinti kötelezettségének
nem tett eleget,
felhívja az érintett gazdasági szereplőt a jogsértés megszüntetésére.
(12) Amennyiben a  gazdasági szereplő a  (11)  bekezdés szerinti felhívásnak nem tesz eleget, a  piacfelügyeleti
hatóság az  elektronikus hírközlésről szóló törvényben, valamint a  termékek piacfelügyeletéről szóló törvényben
meghatározott jogkövetkezmények alkalmazásával intézkedik a  nem megfelelő készülék forgalmazásának
betiltására vagy korlátozására, forgalomból történő kivonására vagy visszahívására.
15. A helyhez kötött létesítmény 16. § (1) Ha a készülék kereskedelmi forgalomban megvásárolható és helyhez kötött létesítménybe beszerelhető, e rendelet
alkalmazásában készüléknek minősül és arra a készülékekre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Olyan készülékre, amelynek az a rendeltetése, hogy egy adott, helyhez kötött létesítménybe szereljék be, és önálló
készülékként kereskedelmi forgalomban nem hozzáférhető, az  5–10.  §-ban és a  12–14.  §-ban foglalt előírásokat
nem kell alkalmazni. Ezen esetekben a  kísérő dokumentációnak tartalmaznia kell a  helyhez kötött létesítmény
megnevezését, az elektromágneses összeférhetőségi jellemzőket, valamint azokat az óvintézkedéseket, amelyeket
a  készüléknek a  helyhez kötött létesítménybe történő szerelése során meg kell tenni annak érdekében, hogy
az  adott létesítmény e  rendeletnek való megfelelősége biztosított legyen. A  kísérő dokumentációnak tartalmazni
kell a 6. § (5) és (6) bekezdésében, valamint a 8. § (9) bekezdésben meghatározott információkat is.
(3) Az  1.  melléklet 2.  pontja szerinti helyes műszaki gyakorlatot az  (5)  bekezdésben meghatározott felelős
személy dokumentálja, a  dokumentációt pedig megőrzi, amíg a  helyhez kötött létesítmény üzemben van, és
a piacfelügyeleti hatóság felhívására rendelkezésére bocsátja.
(4) A helyhez kötött létesítmény meg nem felelése esetén – különösen amennyiben a létesítmény által keltett zavarokra
érkezik panasz – a piacfelügyeleti hatóság felhívhatja az (5) bekezdésben meghatározott felelős személyt a helyhez
kötött létesítményre vonatkozó megfelelőséget igazoló bizonyítékok bemutatására, és a  megfelelőségértékelési
eljárás lefolytatására. Az  alapvető követelmények megsértése esetén a  piacfelügyeleti hatóság kötelezi a  felelős
személyt, hogy a helyhez kötött létesítményt tegye az alapvető követelményeknek megfelelővé.
(5) A helyhez kötött létesítmény alapvető követelményeknek való megfeleléséért az üzembe helyezésig a létesítmény
létrehozásáért felelős személy, az üzembe helyezés után az üzemeltetésért felelős személy felel.
16. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
18. § Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően az  elektromágneses összeférhetőségről szóló 62/2006. (VIII. 30.)
GKM rendelet követelményei szerint legyártott és forgalomba hozott berendezések továbbra is forgalmazhatók és
üzembe helyezhetők.
19. § Ez  a  rendelet az  elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló,
2014. február 26-i 2014/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
528/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szántó Adrienn
Máriát a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1266/2014. (IV. 22.) Korm. határozata a TIOP-1.3.3-08/2-2009-0006 azonosító számú („Fűtőmű – Science Múzeum és Művészeti Központ” című) projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TIOP-1.3.3-08/2-2009-0006 azonosító számú, „Fűtőmű – Science Múzeum és
Művészeti Központ” című projekt összköltségének legfeljebb 2 094 820 072 forintra történő növelését, amelyből
a) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 1. prioritása terhére legfeljebb 162 326 917 forint közkiadást, és
b) Magyarország központi költségvetése Uniós fejlesztések fejezetének terhére legfeljebb 26 067 666 forint
támogatást
biztosít, 2. egyetért azzal, hogy a  projekt összköltségéről szóló támogatói döntés a  vonatkozó közbeszerzési eljárások
eredménye és a  szerződésmódosítást megelőző ismételt szakértői támogathatósági vizsgálat alapján kerüljön
előkészítésre,
3. hozzájárul a  támogatási szerződés – legfeljebb az  1.  pontban meghatározott összegek erejéig, a  2.  pont szerinti
feltételek teljesítését követően történő – módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pontban meghatározott feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1179/2012. (VI. 1.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról a FAO ösztöndíjas program megvalósításának céljára.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a 203/2007. (VII. 31.) Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek
Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) között a FAO Európai és Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Középés Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös Szolgáltató Központ felállításáról szóló megállapodásban
meghatározott FAO-ösztöndíjas program 2011/2012. tanév II. félévi megvalósítása érdekében 66,7 millió forint
átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére,
a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. cím Egyetemek, főiskolák cím javára a Melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2016. (II. 23.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a belügyminiszter javaslatára
dr. Dukai Miklóst a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2016. február 15-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök