text:
2018. LIII. törvény a magánélet védelméről.
A magánélet, a családi élet, az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához fűződő jog együttesen az ember veleszületett
méltóságából ered, amely mindenkit megillet. A  magánélethez való jog az  emberi lét és önazonosság kiteljesedéséhez
elengedhetetlen, hiszen az az emberi személyiség érinthetetlen tartományát határolja körül.
Magánélethez való jog minden embert megillet, és azt a  közügyek szabad vitatása során is tiszteletben kell tartani, erre
figyelemmel a  közéleti ügyek szabad megvitatása sem járhat a  magán- és családi élet, valamint az  otthon sérelmével.
Az  Alaptörvénnyel összhangban a  közéleti szereplőt is megilleti a  magánélet védelme és az  otthon nyugalma. A  törvény
kimondja, hogy közéleti szereplő tűrni csak közéleti tevékenységével összefüggésében köteles.
Az infokommunikáció korszerű eszközei a  kapcsolattartás napi formáit is megváltoztatták, így a  magánélet védelme kiterjed
a fizikai és az  interneten megvalósuló zaklatásra egyaránt. Az egyén méltóságát és magánélethez fűződő jogát biztosítani kell
a közösségi médiatérben is. Ezért a törvényalkotó szándéka garantálja az egyén számára a privátszféra biztonságát a magáncéllal
megosztott és közzétett tartalmak tekintetében is.
Az Alaptörvény hetedik módosításával kiegészített VI.  cikkére és az  alapvető jogok korlátozhatóságának Alaptörvényben
meghatározott általános kereteire, valamint az  Alkotmánybíróság gyakorlatára figyelemmel, az  Országgyűlés a  magánélethez
való jog hatékony biztosítása céljából, továbbá annak érdekében, hogy a  jogalkalmazás figyelmét felhívja a  magánélethez
való jogot érintő aktuális kihívásokra, egyben annak okán, hogy a  jogvitákban érvényesíthető legyen a magánélethez való jog
fokozott védelme, a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Célok és alapelvek
1. § Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát, kapcsolattartását (a  továbbiakban együtt:
magánélethez való jog) tiszteletben tartsák.
2. § (1) A magánélethez való jog a személyiség szabad kibontakoztatásához való jog része, amelynek értelmében az egyént
szabadság illeti meg élete felelősségteljes, önálló alakítására, család, otthon és emberi kapcsolatok létesítésére és
megóvására.
(2) A magánszféra fokozott védelmét szolgáló alapvető szabályokat törvény állapítja meg. E jog csak más alapvető jog
érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a  feltétlenül szükséges mértékben, az elérni
kívánt céllal arányosan, a  magánélethez való jog lényeges tartalmának és az  emberi méltóságnak a  tiszteletben
tartásával korlátozható.
(3) A  magánélethez való jog lényege, hogy azt – külön törvényben meghatározott kivételekkel – az  egyén akarata
ellenére mások ne sérthessék meg.
(4) A magánélethez való jog gyakorlása során mindenki köteles mások jogait tiszteletben tartani.
3. § Az állam elősegíti és támogatja a  magánszféra tiszteletben tartását előtérbe helyező szemlélet kialakulását és
fenntartását a társadalmi és a gazdasági élet valamennyi területén.
4. § A magánélethez való jogot érintő jogszabályokat az Alaptörvénnyel, valamint a magánélet hatékonyabb védelme
céljából e törvény rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni.
5. § A magánélethez való joga megsértése esetén mindenki – külön törvényben meghatározott módon – hatósághoz
vagy bírósághoz fordulhat.
6. § A magánélethez való jog védelmének részletes szabályait külön törvények, különösen a  Polgári Törvénykönyv,
a Büntető Törvénykönyv és az információs önrendelkezésről szóló törvény rendezik.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. július 20-i ülésnapján fogadta el.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 2. A magánélethez való jog egyes kiemelt területeivel kapcsolatos rendelkezések
7. § (1) Mindenkinek joga van arra, hogy magánéletét fokozott védelem illesse meg, és azt más előtt csak saját akaratából
vagy törvényben meghatározott esetben fedje fel.
(2) A  közéleti szereplő magán- és családi életét, valamint otthonát a  közéleti szereplőnek nem minősülő személlyel
azonos védelem illeti meg.
(3) Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődésüket biztosító magán- és családi életre,
otthonra és kapcsolattartásra, ennek tiszteletben tartása mindenkinek a kötelezettsége.
3. A magánélet tiszteletben tartásához való jog 8. § (1) A  magánélet tiszteletben tartásához való jog célja, különösen a  névviseléshez való jog, a  személyes adatok,
a magántitok, a képmás és hangfelvétel, a becsület és a jó hírnév védelme.
(2) A  magánélet tiszteletben tartásához való jog megsértését jelentheti az  egyén által különösen a  magánélettel
kapcsolatban megőrizni kívánt személyes adattal, titokkal, képmással, hangfelvétellel való visszaélés, vagy
a becsület és a jó hírnév megsértése.
(3) Az  interneten kizárólag magáncélból közölt személyes adat – a  kötelező adatkezelés eseteit kivéve – az  érintett
egyértelmű hozzájárulásával használható fel.
4. A családi élet tiszteletben tartásához való jog
9. § (1) Mindenkinek joga van arra, hogy családi életét mint a magánélet közegét, fokozott védelem illesse meg.
 (2) A családi élet tiszteletben tartásához való jog az egyént és családtagját együtt is megilleti.
 (3) A  családi élet tiszteletben tartásához való jog sérelmét jelenti különösen mások családi életének jogosulatlan
megsértése, zavarása vagy mások családi életébe való jogosulatlan beavatkozás.
5. Az otthon tiszteletben tartásához való jog 10. § (1) Az  állam jogi védelemben részesíti az  otthon nyugalmát. Az  otthon nyugalma biztosítja a  magán- és családi
élet kibontakozását, továbbá a  magánszféra szabad és teljes megélését. Ennek tiszteletben tartása érdekében
mindenkinek az otthonát mint magánéletének, családi életének színterét fokozott védelem illeti meg.
(2) Az otthon tiszteletben tartásához való jog sérelmét jelenti különösen mások otthonába való jogosulatlan behatolás,
vagy egyéb sértő, zavaró, zaklató módon történő jogosulatlan beavatkozás.
(3) Akit az  otthon tiszteletben tartásához való jogában megsértenek, a  12–13.  § szerinti jogkövetkezményeken kívül
külön törvényben meghatározottak szerint egyéb, így különösen birtokvédelmi, szomszédjogi, tulajdonvédelmi
igényeket is érvényesíthet.
6. A kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog 11. § (1) A  magánközlések, az  élőszóban, telefonbeszélgetés, hagyományos vagy elektronikus levelezés során vagy egyéb
kommunikációs eszközök segítségével átadott magánjellegű információk a kapcsolattartás tiszteletben tartásához
fűződő jog védelme alá tartoznak. Az  egyént fokozott védelem illeti meg mind a  zaklatás hagyományos, mind
a zaklatás valamennyi internetes formájával szemben.
(2) A  kapcsolattartás tiszteletben tartásához fűződő jog kiterjed a  magánkommunikáció bármely módon történő
megfigyelésével szembeni védelemre is.
III. FEJEZET
A MAGÁNÉLETHEZ VALÓ JOG MEGSÉRTÉSÉNEK JOGKÖVETKEZMÉNYEI
7. A magánélethez való jog megsértésének személyiségi jogi jogkövetkezményei
12. § Akit magánélethez való jogában megsértenek, a  jogsértés ténye alapján – az  elévülési időn belül – az  eset
körülményeihez képest a Polgári Törvénykönyv szabályai szerint követelheti
a) a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását;
b) a jogsértés abbahagyását és a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől;
c) azt, hogy a  jogsértő adjon megfelelő elégtételt, és ennek biztosítson saját költségén megfelelő
nyilvánosságot;
d) a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelőző állapot helyreállítását és a jogsértéssel előállított
dolog megsemmisítését vagy jogsértő mivoltától való megfosztását;
e) azt, hogy a  jogsértő vagy jogutódja a  jogsértéssel elért vagyoni előnyt engedje át javára a  jogalap nélküli
gazdagodás szabályai szerint. 13. § (1) Akit magánélethez való jogában megsértenek, a  Polgári Törvénykönyv szabályai szerint sérelemdíjat követelhet
az őt ért nem vagyoni sérelemért.
(2) Aki a magánélethez való jogának megsértéséből eredően kárt szenved, a 12. §-ban foglalt igényeken kívül a Polgári
Törvénykönyvnek a jogellenesen okozott károkért való felelősség szabályai szerint követelheti a jogsértőtől kárának
megtérítését, valamint külön törvényben meghatározottak szerint egyéb igényeket is érvényesíthet.
8. A magánélethez való jog megsértésének egyéb jogkövetkezményei
14. § Akit magánélethez való jogában megsértenek, a  12–13.  § szerinti személyiségi jogi igényeken kívül külön
törvényben meghatározottak szerint egyéb igényeket is érvényesíthet.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 9. Hatályba léptető rendelkezések
15. § Ez a törvény kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. Módosító rendelkezések 16. § A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 2:44. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2:44. § [Közéleti szereplő személyiségi jogának védelme]
(1) A közügyek szabad vitatását biztosító alapjogok gyakorlása a közéleti szereplő személyiségi jogainak védelmét
szükséges és arányos mértékben, az emberi méltóság sérelme nélkül korlátozhatja; azonban az nem járhat a magánés családi életének, valamint otthonának sérelmével.
(2) A közéleti szereplőt a közügyek szabad vitatásának körén kívül eső közléssel vagy magatartással szemben a nem
közéleti szereplővel azonos védelem illeti meg.
(3) Nem minősül közügynek a közéleti szereplő magán- vagy családi életével kapcsolatos tevékenység, illetve adat.”
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2018. (X. 30.) NVTNM utasítása a Szerencsejáték Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
2. § (1) bekezdés d) pontjában, valamint 73. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Szerencsejáték Felügyelet (a továbbiakban: SZF) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Az  SZMSZ hatálya az  SZF valamennyi kormánytisztviselőjére, munkavállalójára, továbbá az  SZF belső ellenőrzési
tevékenységét ellátó külső szolgáltatóra terjed ki.
3. § Az SZMSZ-t az SZF honlapján is közzé kell tenni.
4. § Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a Szerencsejáték Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 20/2017. (VIII. 11.) NFM utasítás.
Bártfai-Mager Andrea s. k.,
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter