text:
41/2004. (IV. 7.) GKM rendelete a közúti járművezetők pályaalkalmassági vizsgálatáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. §
(3) bekezdése b) pontjának 13. alpontjában, valamint az
illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a belügyminiszterrel, az egészségügyi, szociális és családügyi miniszterrel és a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya — a (2) bekezdésben foglaltak
kivételével — azokra a gépjárművezetőkre, illetőleg vezetési jogosultságot megszerezni szándékozókra terjed ki,
akik gépjárművezetői tevékenység végzéséhez pályaalkalmassági minősítést kívánnak szerezni, továbbá azokra, akiket pályaalkalmassági minősítés megszerzésére köteleztek
(a továbbiakban együtt: gépjárművezető).
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki:
a) a rendőrség, a hivatásos katasztrófavédelmi szervek,
az önkormányzati tűzoltóság, a határőrség és a büntetésvégrehajtási szervezet állományába tartozó hivatásos szolgálati jogviszonyban álló azon személyekre1, akik e szervek
megkülönböztető jelzést használó gépjárműveinek vezetésére jogosultak és ilyen gépjárművet vezetnek,
b) azokra a hadkötelezettség alapján katonai szolgálatot teljesítő gépjárművezetőkre2, akik megkülönböztető
jelzést használó honvédségi tűzoltó és sebesültszállító gépjárművet vezetnek.
2. § (1) A pályaalkalmassági vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a gépjárművezető
a) rendelkezik-e azokkal az egyéni pszichológiai jellemzőkkel, amelyek szükségesek a biztonságos járművezetési tevékenységhez, a közlekedési helyzetekhez való alkalmazkodáshoz, a járművezetés közben jelentkező terhelés
elviseléséhez,
1 A fegyveres szervek hivatásos, közalkalmazotti és köztisztviselői állományának munkaköri egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, a
szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint a belügyi
egészségügyi szolgálat igénybevételéről szóló 21/2000. (VIII. 23.)
BM—IM—TNM együttes rendelet 5. §-ának (6) bekezdése és 7. §-ának
(4) bekezdése.
2 A hadkötelezettség alapján teljesítendő katonai szolgálatra és a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi alkalmasság elbírálásáról szóló 9/2002. (II. 28.) HM—EüM együttes rendelet 52/A. §-a.
b) rendelkezik-e a jármű biztonságos vezetéséhez szükséges észlelési, döntési és cselekvési képességgel,
c) képes-e elsajátítani a járművezetéshez szükséges ismereteket és készségeket.
(2) A pályaalkalmassági minősítés szakmai szempontjait, eljárásait és az alkalmasságot korlátozó vagy kizáró
okokat az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) A pályaalkalmassági vizsgálatot a Központi Közlekedési Felügyelet Pályaalkalmasság-vizsgáló Intézete
(a továbbiakban: PÁV) az államigazgatási eljárás általános
szabályai szerint folytatja le.
(4) A trolibuszvezetők pályaalkalmassági vizsgálata a
Budapesti Közlekedési Rt. által megbízott pszichológiai
laboratórium igénybevételével történik.
(5) A PÁV az autóbusz vezetéséhez időtartam korlátozással megállapított II. pályaalkalmassági minősítéssel
összefüggő pályaalkalmassági vizsgálatba bevonhat autóbusszal menetrend szerinti személyszállítást végző gazdálkodó szervezetet vagy pszichológiai laboratóriumot.
(6) A PÁV a pályaalkalmassági vizsgálatba bevonhatja a
külön jogszabály3 szerinti területi közlekedési felügyeletet.
(7) A (4)—(6) bekezdés szerinti vizsgálati tevékenységet — a PÁV irányítása és ellenőrzése mellett — a PÁV
által végzett pályaalkalmassági vizsgálatokkal megegyező
személyi és tárgyi feltételekkel, valamint módszerekkel
kell végezni.
3. § (1) Előzetes pályaalkalmassági vizsgálaton szerzett alkalmas minősítés szükséges
a) a megkülönböztető jelzést használó gépjármű vezetéséhez, b) a külön jogszabályban4 meghatározott közúti közlekedési szolgáltatást végző gépjármű vezetéséhez,
c) a (4) bekezdés b) pontjának ba) és bb) alpontjában
meghatározott nemzetközi közúti személyszállítást végző
autóbusz vezetéséhez,
d) a (4) bekezdés c) pontjában meghatározott nemzetközi közúti áruszállítást végző tehergépkocsi, vontató,
nyerges vontató és járműszerelvény vezetéséhez,
e) a külön jogszabályban5 meghatározott veszélyes áru
szállítását végző gépjármű vezetéséhez,
f) ha azt a gépjárművezető előzetes orvosi vizsgálata
során — a külön jogszabályban6 foglaltak szerint — elrendelték.
3 Az egységes közlekedési hatóság szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet.
4 A közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben
tartásáról szóló 89/1988. (XII. 20.) MT rendelet.
5 A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai
Megállapodás kihirdetéséről szóló 19/1979. évi 19. törvényerejű rendelet.
6 A közúti járművezetők egészségi alkalmasságának megállapításáról
13/1992. (VI. 26.) NM rendelet 8. §-a.
(2) Rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálat szükséges:
a) a gépjármű-vezetési gyakorlatból ötödik sikertelen
vizsgát követő vizsga letételéhez,
b) a rendőrhatóság, az ügyészség és a bíróság kezdemé
nyezésére,
c) a gépjárművezető előzetes, időszakos vagy soron kí
vüli vizsgálatát végző orvos, illetőleg orvosi bizottság megkeresésére,
d) a gépjárművezető munkáltatójának kezdeményezésére, e) a gépjárművezető kezdeményezésére.
(3) A munkáltató rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálatot abban az esetben kezdeményezhet, ha a gépjárművezető tevékenysége közúti közlekedésbiztonsági szempontból arra alapos indokot szolgáltat.
(4) A pályaalkalmassági vizsgálaton megállapított minősítés a következő alkalmassági kategóriákra vonatkozhat:
a) I. alkalmassági kategória: a megkülönböztető jelzést
használó gépjármű vezetése,
b) II. alkalmassági kategória:
ba) a közúti közlekedési szolgáltatás keretében sze
mélyszállítást végző autóbusz (trolibusz), személygépkocsi, bb) a nemzetközi közúti személyszállítást végző autóbusz, amelyben a vezetőülésen kívül legalább 17 állandó
ülőhely van,
bc) a veszélyes áru szállítását végző gépjármű
vezetése,
c) III. alkalmassági kategória:
ca) a 7500 kg megengedett legnagyobb össztömeget
meghaladó, közúti közlekedési szolgáltatást végző tehergépkocsi, vontató, nyerges vontató és járműszerelvény,
cb) a 7500 kg megengedett legnagyobb össztömeget
meghaladó, nemzetközi közúti áruszállítást végző tehergépkocsi, vontató, nyerges vontató és járműszerelvény
vezetése,
d) IV. alkalmassági kategória: az a)—c) pontban nem
említett gépjármű vezetése.
(5) Az I. pályaalkalmassági minősítés — az időszakos
minősítés határidejének lejártát követően is — érvényes a
II—IV. pályaalkalmassági kategóriára, a II. pályaalkalmassági minősítés a III—IV. pályaalkalmassági kategóriára, a
III. pályaalkalmassági minősítés a IV. pályaalkalmassági
kategóriára.
(6) A pályaalkalmassági minősítés — az 1. számú melléklet III. fejezetében foglalt pályaalkalmasságot korlátozó vagy kizáró okok alapján — 1—5 évig terjedő időtartamra korlátozható, a korlátozás hiányában az érvényesség —
a (7) bekezdésben foglalt kivétellel — az alkalmatlanság
jogerős megállapításáig áll fenn.
(7) A megkülönböztető jelzést használó gépjármű
vezetésére az I. alkalmassági kategóriában megállapított
pályaalkalmassági minősítés (időszakos minősítés) legfeljebb öt évig érvényes.
4. § (1) A pályaalkalmassági vizsgálat elvégzésére vonatkozó
kérelmet a PÁV-hoz kell benyújtani.
(2) A PÁV a 3. § (1) bekezdésének a)—e) pontja, valamint (2) bekezdésének a) és e) pontja alapján a pályaalkalmassági vizsgálatot a gépjárművezető kérelmére végzi el.
(3) Az I. és II. pályaalkalmassági minősítés megszerzése
céljából pályaalkalmassági vizsgálatra az jelentkezhet, aki
legalább két éve rendelkezik a külön jogszabályban7 meghatározott bármely nemzetközi kategóriában folyamatosan érvényes vezetői engedéllyel, és nem minősül — a
külön jogszabályban8 foglaltak alapján — kezdő vezetőnek.
5. § (1) A pályaalkalmassági vizsgálat megkezdése előtt a
gépjárművezetőnek igazolnia kell, hogy járművezetésre
egészségi szempontból alkalmas.
(2) A pályaalkalmassági vizsgálat abban az esetben végezhető el, ha a gépjárművezető a külön jogszabályban9
meghatározott személyi állapotra vonatkozó követelményeknek megfelel. 6. §
(1) A 3. § (1) bekezdésének a)—e) pontja alapján végzett
pályaalkalmassági vizsgálat során a gépjárművezető alkalmatlannak kizárólag arra az alkalmassági kategóriára minősíthető, amelyre a pályaalkalmassági vizsgálatot kérte.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett pályaalkalmassági vizsgálat eredményeként valószínűsíthető, hogy a
gépjárművezető alacsonyabb alkalmassági kategóriában is
alkalmatlan, az eljárást fel kell függeszteni és a pályaalkalmassági vizsgálati anyagot a Közlekedési Főfelügyelethez
(a továbbiakban: KFF) kell felterjeszteni. A KFF — a
vizsgálati anyag alapján — elrendelheti a gépjárművezető
rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálatát, vagy az előzetes
pályaalkalmassági vizsgálat folytatását.
7 A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési
okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM
rendelet 1. számú melléklet.
8 A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési
okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM
rendelet.
9 A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM—BM
együttes rendelet 4. §-a (1) bekezdésének b) és c) pontja.
(3) A rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálaton és a KFF
által a (2) bekezdés alapján elrendelt előzetes pályaalkalmassági vizsgálaton a PÁV azt vizsgálja, hogy a gépjárművezető alkalmas-e gépjármű vezetésére, valamint azt, hogy
a 3. § (4) bekezdésében foglaltakra figyelemmel melyik alkalmassági kategóriában alkalmas.
(4) A KFF és a rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálat során a PÁV gyakorlati vezetés közben is vizsgálhatja
a gépjárművezetőt (a továbbiakban: vezetési próba). A
vezetési próba a járművezetés gyakorlati oktatásának minősül, ezért a külön jogszabály10 rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) Amennyiben a 2. § (3)—(6) bekezdésében meghatározott szervek által végzett pályaalkalmassági vizsgálat során a gépjárművezető egészségi alkalmatlanságának gyanúja merül fel, soron kívüli orvosi vizsgálatát kell kezdeményezniük.
7. § A PÁV a pályaalkalmassági minősítést a pályaalkalmassági vizsgálatot követő 15 napon belül határozatban közli
a gépjárművezetővel és azzal, aki a gépjárművezető pályaalkalmassági vizsgálatát kezdeményezte. A pályaalkalmasság kérdésében abban az esetben is a PÁV határoz, ha a
pályaalkalmassági vizsgálatot részben vagy egészében a 2. §
(4)—(6) bekezdés szerinti szerv végezte.
8. § A PÁV — a 3. § (2) bekezdés a) pontja alapján megállapított alkalmas minősítést kivéve — a pályaalkalmassági
vizsgálat során hozott jogerős határozatáról a külön jogszabályban 11 meghatározott nyilvántartót írásban értesíti.
9. § Amennyiben a gépjárművezetőt a pályaalkalmassági
vizsgálaton a vizsgált kategóriában alkalmatlannak minősítették, újabb pályaalkalmassági vizsgálatát, azonos vagy
magasabb kategóriában, a jogerős határozatban feltüntetett időpontot — amely nem haladhatja meg a határozat
kiadását követő két évet — követően kérheti.
10 A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM—BM
együttes rendelet.
11 A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV.
törvény.
10. § (1) A pályaalkalmassági vizsgálatért — a pályaalkalmassági vizsgálatot kezdeményezőnek — a 2. számú mellékletben meghatározott díjat kell fizetni. A díjat a kérelem
benyújtásával egyidejűleg a Központi Közlekedési Felügyeletnek a Magyar Államkincstárnál vezetett 1003200000283779 számú, másodfokú eljárás esetén a KFF-nek a
Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01738825
számú költségvetési előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell igazoltan befizetni.
(2) Büntetőeljárásban, valamint szabálysértési eljárásban kezdeményezett pályaalkalmassági vizsgálat díját az
eljárás költségeihez kell számítani.
(3) A befizetett díj az eljáró közlekedési hatóság bevétele. A díjak elszámolására és nyilvántartására a költségvetés alapján gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségére vonatkozó jogszabályi előírásokat
kell alkalmazni.
(4) A jogorvoslati eljárásra az Itv. 32. §-ában foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ, az
alatt e rendelet tekintetében díjat kell érteni.
11. § (1) Ez a rendelet — a (2) és (3) bekezdésben foglalt
kivétellel — 2004. július 1-jén lép hatályba, egyidejűleg
hatályát veszti:
a) a közúti járművezetők pályaalkalmassági vizsgálatáról szóló 11/1988. (XII. 20.) KM—BM együttes rendelet és
a módosításáról rendelkező
aa) 5/1990. (XI. 13.) KHVM—BM együttes rendelet,
ab) 7/1992. (I. 23.) KHVM—BM együttes rendelet,
ac) 20/1992. (VII. 21.) KHVM rendelet 29. § (3) bekez
dése,
ad) 14/1993. (V. 21.) KHVM—BM együttes rendelet,
ae) 17/1994. (V. 31.) KHVM—BM együttes rendelet,
af) 3/1995. (II. 28.) KHVM—BM együttes rendelet
ag) 10/1998. (IV. 10.) KHVM—BM együttes rendelet,
ah) 18/2000. (XI. 24.) KöViM rendelet 2. §-a,
ai) 19/2000. (XII. 1.) KöViM—BM együttes rendelet,
aj) 36/2000. (XII. 27.) KöViM—BM együttes rendelet,
ak) 1/2002. (I. 18.) KöViM—BM együttes rendelet,
al) 14/2002. (IX. 13.) GKM—BM együttes rendelet,
am) 74/2003. (XI. 18.) GKM rendelet,
an) 102/2003. (XII. 23.) GKM rendelet;
b) a közlekedés biztonságának javításával kapcsolatos
egyes feladatokról szóló 2/1993. (K.H.V. Ért. 5.) KHVM
utasítás.
(2) E rendelet 2. §-ának (6) bekezdése és a 3. §-a (4) bekezdése b) pontjának bc) alpontja 2005. január 1-jén lép
hatályba.
(3) E rendelet 11. §-ának (9) és (10) bekezdése a rendelet kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(4) A rendelet hatálybalépése előtt megállapított
a) pályaalkalmassági minősítés — az ,,A’’ kiegészítő
kategória kivételével — továbbra is érvényes,
b) rendkívüli pályaalkalmassági, illetve a soron kívüli
orvosi vizsgálati kötelezettség továbbra is érvényes,
c) II. pályaalkalmassági minősítés fegyveres erők keze
lésében lévő járművekre vonatkozó — külön jogszabály12 szerinti — korlátozása hatályát veszti, ha a gépjárművezető
legalább két éve folyamatosan érvényes vezetői engedéllyel
rendelkezik és nem minősül kezdő vezetőnek.
(5) A pályaalkalmassági minősítés az alábbi okmányokkal igazolható:
a) PÁV vagy KFF határozata,
b) vezetői engedély erre vonatkozó bejegyzése,
c) okmányiroda által kiállított, a megszerzett PÁV mi
nősítés igazolását tartalmazó okirat. (6) A pályaalkalmassági vizsgálat során, e rendelet hatálybalépését megelőzően szerzett pályaalkalmassági minősítés a vezetői engedélybe történt — az alábbiakban
felsorolt — bejegyzések valamelyikével is igazolható:
a) I. pályaalkalmassági kategóriának felel meg:
aa) 1970. január 1-je előtti ,,C’’ kategóriás vezetői en
gedély,
ab) 1978. április 1-je előtti gépjárművezetői állás válla
lására jogosító vezetői engedély,
ac) 1969. július 1-je és 1978. április 1-je között kiadott
gépjárműkezelői bizonyítvány,
ad) I. pályaalkalmassági kategória megszerzését iga
zoló PÁV határozat;
b) II. pályaalkalmassági kategóriának felel meg:
ba) 1978. április 1-je és 1988. december 31-e közötti
,,D’’ kategóriás vezetői engedély,
bb) II. pályaalkalmassági kategória megszerzését iga
zoló PÁV határozat;
c) III. pályaalkalmassági kategóriának felel meg:
ca) az 1978. április 1-je után kiadott gépjárműkezelői
bizonyítvány,
cb) III. pályaalkalmassági kategória megszerzését iga zoló PÁV határozat.
(7) A rendelet hatálybalépése előtt a járműfajtára (kategóriára) megállapított korlátozás 2006. június 30-án hatályát veszti.
(8) E rendelet 2. §-ának (5) bekezdése 2007. december
31-én hatályát veszti.
12 A fegyveres erők részére történő közúti járművezető képzésről,
vizsgáztatásról és az ehhez kapcsolódó vezetői engedély kiadásáról szóló
22/1992. (XI. 25.) KHVM—HM—BM együttes rendelet 3. §-a (1) bekezdésének a) pontja.
(9) A közúti járművezetők képzéséről, vizsgáztatásáról
és szakképesítéséről szóló 20/1992. (VII. 21.) KHVM rendelet (a továbbiakban: R.) 17. §-a (2) bekezdésének
e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(2) Szakoktatói tanfolyamra az vehető fel,]
,,e) a gyakorlati szakos szakoktatói tanfolyamhoz — aki
nek az oktatni kívánt járműkategóriának megfelelő —
érvényes vezetői engedélye van;’’
(10) Az R. 19. §-a (2) bekezdésének d) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[(2) A tanfolyamra az vehető fel, aki]
,,d) legalább ,,A1’’, ,,B’’, és ,,C’’ kategóriára érvényes
vezetői engedéllyel rendelkezik, továbbá’’ Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
48/2016. (II. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – jogerős szabadságvesztés
büntetés kiszabására tekintettel dr. Németh Norbert Barnát 2016. március 15-ei hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2016. február 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
55/2006. (IX. 25.) ME határozata a Budapesti Kutatóreaktor kiégett fűtőelemeinek Oroszországba történő visszaszállításával kapcsolatos szerződések létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról
szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, az igazságügyi és rendészeti
miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Budapesti Kutatóreaktor kiégett fűtőelemeinek Oroszországba történő visszaszállításával kapcsolatos – az Orosz Föderációval, mint befogadó országgal, az Ukrán Köztársasággal, mint tranzit országgal, és az
Amerikai Egyesült Államokkal, mint finanszírozóval
kötendő – szerződések (a továbbiakban: szerződések) létrehozásával;
2. felhatalmazom az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az igazságügyi és rendészeti minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével
lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom az igazságügyi és rendészeti minisztert és
a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés végleges szövegének megállapítására
való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1642/2012. (XII. 19.) Korm. határozata európai uniós fejlesztési források biztosításáról a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás megvalósításához és egyéb kapcsolódó feladatokról.
A Kormány 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával gondoskodjon arról, hogy a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem
elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű beruházás (a továbbiakban: Beruházás) a Széchenyi Programiroda
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság tulajdonosi joggyakorlójának és feladatainak megváltoztatásáról,
összefüggésben az Európai Unió 2014–20 közötti költségvetési időszakára való felkészülés kormányzati feladatairól
szóló 1449/2012. (X. 16.) Korm. határozat 8. pont a) alpontja alapján elkészítendő, a következő programozási
időszakban megvalósítandó nagyprojektek listájában kiemelt elsőbbséggel szerepeljen, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter az egyes kiemelt jelentőségű beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával a Kormány a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése
a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás egyes kérdéseiről szóló 1158/2012. (V. 18.) Korm. határozatának
végrehajtása részeként tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az Európai Unió 2014–2020-as
tervezési és programozási időszakára vonatkozó megfelelő operatív program keretében, uniós fejlesztési
támogatásként, a hivatkozott kormányhatározatban és az ahhoz kapcsolódó előterjesztésben meghatározott
ütemezéssel és megvalósítási határidőkkel összhangban, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rendelkezésére álljon
a Beruházás megvalósításához szükséges 25 Mrd forint pénzügyi forrás,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, illetve 2013. december 31. 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a 2. pontban meghatározott intézkedések megtervezéséhez és
végrehajtásához készítsen előterjesztést a Kormány számára annak érdekében, hogy – az európai uniós szabályok
tartalmának függvényében – 10 Mrd Ft forint értékben a kivitelezési szerződéskötés és a kivitelezési munka
megkezdése 2013 szeptemberében megtörténhessen, és a szükséges, a 2. pontban meghatározott uniós fejlesztési
támogatás vagy egyéb pénzügyi fedezet ezen időpontban a Beruházás fedezeteként rendelkezésre álljon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. április 30. 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával, valamennyi szükséges feladat, és az azokhoz tartozó felelősök és
határidők teljes körű bemutatásával, készítse el a fenti célok megvalósításához szükséges intézkedések intézkedési
tervét, és azt tájékoztatásul terjessze az Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság elé,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. február 28. 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági miniszter, hogy az egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a vonatkozó elszámolhatósági útmutató támogassa és tegye lehetővé a fenti döntések, illetve a „Nemzeti
Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás egyes kérdéseiről szóló
1158/2012. (V. 18.) Korm. határozat hatékony végrehajtását, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. december 31. 6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával félévente készítsen jelentést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
számára a jelen határozat végrehajtásához szükséges intézkedések időarányos teljesítéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: első alkalommal 2013. június 30., ezt követően folyamatos.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2016. (IV. 29.) MK rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet I.  pont 19a.  alpontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya
a) a központi költségvetés Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetében módosított előirányzatként megállapított
fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évekre vonatkozó központi költségvetésről szóló törvényben az  a)  pont
szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője által vezetett minisztérium és annak jogelődjei
költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési év során megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra [az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok]
terjed ki. II. FEJEZET
FELHASZNÁLÁSRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
2. § (1) Az  egyes előirányzatoknak az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdése szerinti
felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami támogatások esetében
az 1. melléklet
a) 6. és 8. sora alapján az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás,
b) 8. sora alapján a 360/2012/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
c) 8. sora alapján a  2012/21/EU bizottsági határozat szerinti közszolgáltatásért járó ellentételezéshez nyújtott
támogatás,
d) 6–8. sora alapján az SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat szerinti kulturális célú támogatás nyújtható.
(3) A  miniszterelnök kabinetfőnökének felelősségi körébe tartozó feladatok ellátásához szükséges nyomdai
tevékenységet a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. végzi.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
2. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
3. § E fejezet alkalmazásában
a) állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
b) egy és ugyanazon vállalkozás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1407/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban:
1407/2013/EU bizottsági rendelet) 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
c) közszolgáltatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSZ) 106.  cikk
(2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
d) támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerint meghatározott fogalom.
4. § (1) A  támogató az  állami támogatás odaítélésekor tájékoztatja a  kedvezményezettet a  nyújtott támogatás
támogatástartalmáról, a támogatásra vonatkozó 5–7. § szerinti támogatási kategóriáról és annak szabályairól.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
3. A csekély összegű (de minimis) támogatás 5. § (1) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely „B” hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A  támogatás a  csekély összegű közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107.  és  108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló 360/2012/EU bizottsági rendeletben (a továbbiakban: 360/2012/EU
bizottsági rendelet) meghatározott felső határig halmozható. A támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló
rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély összegű támogatással az  (1) bekezdésben meghatározott felső határig
halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
4. A csekély összegű közszolgáltatási támogatás 6. § (1) Az  egy vállalkozás részére odaítélt, a  360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű
közszolgáltatási támogatás (ezen alcím vonatkozásában, a  továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma
nem haladhatja meg az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely a  támogatást a  360/2012/EU bizottsági rendelet 1.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha
az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól,
hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(6) A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély
összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás kedvezményezettjének a (3)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására
alkalmas módon nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi
évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
5. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 7. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím vonatkozásában, a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A  támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a  versenyt, amely mindenképpen szükséges a  feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ide értve az  ésszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
6. Kulturális célú támogatás 8. § Kulturális célú támogatás az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2) sz. határozatának megfelelően, az Atr. 27. §-ában
meghatározott szabályok szerint nyújtható.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
11. § Ez a rendelet
a) az EUMSZ 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december
18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) az  EUMSZ 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági
rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
c) az  EUMSZ 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott
egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való
alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.),
d) az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú határozata
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
12. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 2/2015. (XII. 16.) MK rendelet.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
56/2007. (HK 11.) HM HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Videó-telekonferencia Rendszer felügyeletével, felhasználásával, üzemeltetésével, logisztikai támogatásával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az MH Videó-telekonferencia Rendszer felhasználására, üzemeltetésére és logisztikai támogatására vonatkozó feladatokról az alábbi
intézkedést adom ki. Az intézkedés hatálya 1. Jelen intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi
Minisztérium (a továbbiakban: HM) Honvéd Vezérkar Fő
nök (a továbbiakban: HM HVKF) alárendeltségében működő azon HM szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek
az MH Videó-telekonferencia Rendszert (a továbbiakban:
MH VTC Rendszer) felügyelik, felhasználják, üzemeltetik,
illetőleg logisztikai támogatását ellátják.
Az MH VTC Rendszer központi szervezetei 2. Az MH VTC Rendszer központi felügyeleti szervezete a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF).
3. Az MH VTC Rendszer központi üzemeltető szervezete az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD).
Az MH VTC Rendszer felépítése 4. Az MH VTC Rendszer funkciója szerint központi
elemekből és az alábbi két fő alrendszerből áll:
4.1. A csoportos VTC rendszer, a szervezetek, objektumok tárgyalóiban, tanácstermeiben telepített konferenciatermi berendezések összessége, amely helyszínenként
többszereplős videokonferencia szolgáltatást biztosít;
4.2. A személyi VTC rendszer, az MH vezetőinek irodáiban elhelyezett asztali berendezésekből áll, amely személyes kapcsolattartást tesz lehetővé a honvédség vezetői
számára.
5. Az MH VTC Rendszer központi üzemeltető szervezete által üzemeltetett központi erőforrások biztosítják a
csoportos és a személyi VTC rendszer szabályozott működését.
Az MH VTC Rendszer biztonsága 6. Az MH VTC Rendszeren csak nyílt információk
– beleértve a nem nyilvános kategóriába tartozókat is –
cserélhetőek.
Az MH VTC Rendszer felhasználása 7. Az MH VTC Rendszer szerver oldalról kezdeményezett videokonferenciák szervezését az MH VTC Rendszer központi üzemeltető szervezete végzi a beérkezett
igények alapján.
8. A szerver oldalról kezdeményezett, az MH vezetői
által levezetett videokonferenciák szervezését az MH
VTC Rendszer központi üzemeltető szervezete ahelyi üzemeltető szervezetek informatikai szakállományával közösen hajtja végre.
9. A szerver oldalról kezdeményezett videokonferenciák lebonyolítására vonatkozó igényeket az MH VTC
Rendszer központi üzemeltető szervezete részére kell
megküldeni.
10. Az MH VTC Rendszer végberendezései címtárainak frissítése az üzemeltető szervezetek felelőssége. A
rendszerben elérhető szervezetek nyilvántartásáért az MH
VTC Rendszer központi üzemeltető szervezete felel.
Az MH VTC Rendszer rendszerszintű üzemeltetésének
megvalósítása 11. Az MH VTC Rendszer központi üzemeltető szervezete végzi az MH VTC Rendszer üzemeltetésének központi feladatait: a szerverek konfigurálását, felügyeletét és
karbantartását. Biztosítja a videokonferenciák központi
menedzsmentjét, felelős az MH VTC Rendszer szakszerű
és biztonságos üzemeltetéséért, a 24 órás üzem biztosításáért.
12. Az MH VTC Rendszer központi üzemeltető szervezetének parancsnoka az MH VTC Rendszer végpontjai
üzemeltetésének vonatkozásában – a rendszerszintű biztonságos üzemeltetés érdekében – jogosult szakmai intézkedések kiadására.
13. Az MH vezetői által levezetett videokonferenciák
alatt előforduló, illetve az MH VTC Rendszert érintő rendszerszintű meghibásodásokról a MH VTC Rendszer központi üzemeltető szervezetének parancsnoka jelentést tesz
a központi felügyeleti szervezet vezetője részére.
Az MH VTC Rendszer helyszíni üzemeltetésének
megvalósítása 14. Az MH VTC Rendszer végpontjainak üzemeltetési
feladatait az érintett szervezetek híradó és informatikai
biztosítását ellátó szervezet végzi.
15. Az MH VTC Rendszer központi üzemeltető szervezete szakmai útmutatást és segítséget nyújt a végpontokat üzemeltető szervezeteknek a rendszer biztonságos üzemeltetése érdekében.
Az MH VTC Rendszer módosításának és fejlesztésének
megvalósítása
16. Az MH VTC Rendszer rendszerszintű módosítását
és fejlesztését a HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető irányítja. Az MH VTC Rendszer fejlesztésére, rendszerszintű módosítására vonatkozó igényeket a központi
felügyeleti szervezet vezetőjének kell felterjeszteni.
17. A beérkezett igények és a rendelkezésre álló költségvetési források figyelembevétele után, a HM HVKF
döntésének megfelelően, az MH VTC Rendszer központi
felügyeleti szervezete elkészíti a rendszer fejlesztésére,
módosítására vonatkozó Hadműveleti Követelményeket,
amelyek alapján a központi üzemeltető szervezet kidolgozza a Műszaki Követelményeket.
18. A továbbításra kerülő információ minősítési szintjének megváltozására vonatkozó alkalmazói igény esetén
a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály által
kidolgozott, az MH VTC Rendszer tervezett minősítésnek
megfelelő biztonsági követelményeknek megfelelően kell
a fejlesztéseket végrehajtani.
19. A műszaki és biztonsági követelményekben meghatározott eszközök és szolgáltatások a jóváhagyott költségvetési tervnek megfelelően, a hatályos jogszabályok és
belső rendelkezések szerint kerülnek beszerzésre.
20. A rendszer fejlesztését követően az MH VTC
Rendszer központi üzemeltető szervezete integrálja üzemeltetési rendjébe az újonnan telepített eszközöket.
Az MH VTC Rendszer logisztikai támogatásának
megvalósítása 21. Az MH VTC Rendszer logisztikai támogatása, ezen
belül a rendszert érintő szervizelési, anyagmozgatási és az
eszközök amortizációs pótlásával kapcsolatos feladatok
végzése, illetve a rendszer fenntartását szolgáló költségvetési előirányzat tervezése a hatályos jogszabályok és belső
rendelkezések szerint zajlik.
Záró rendelkezések 22. Ez az intézkedés közzététele napján lép hatályba.
23. Az MH VTC Rendszer üzemeltetésével és felhasználásával kapcsolatos részletes szabályokat az MH TD
parancsnoka 2007. május 31. napjáig intézkedésben határozza meg.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
414/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Tóth Tímeát 2016. december 16-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
84/2010. (HK 18.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése az ügyviteli fegyelem szilárdításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) bekezdésében, valamint
101. § (4) és bekezdésében foglalt feladatkörünkben
eljárva az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM szervek), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre
(a továbbiakban: HM szervezetek), valamint a Magyar
Honvédség Támogató Dandárra (a továbbiakban: MH
TD).
2. A HM –I és HM-II objektumaiban (az MH TD HM
Objektumok Ügyviteli Osztály által kiszolgált szervezeteknél) 2010. október 18–19. között – a minősített iratok
munkaidőn túli tárolásának ellenőrzésére – titokvédelmi
célellenőrzés került végrehajtásra.
3. Az ellenőrzés tapasztalatai alapján az ügyviteli fegyelem megszilárdítása érdekében az alábbiakat rendeljük el:
a) A HM szervek, szervezetek vezetői tanulmányozzák
az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet, a szükséges intézkedéseket saját hatáskörben tegyék meg. A jegyzőkönyv a
HM titokvédelmi felügyelőjénél (HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi csoportfőnök) megtekinthető.
b) Az ügyintézők a minősített irat tárolására szolgáló lemezszekrényeken tüntessék fel a felnyitásra jogosult nevét, pecsétnyomó számát és a kulcs tárolásának helyét.
Munkaidő után a lemezszekrények zárásáért, pecsételéséért a kulcsdoboz leadásáért az ügyintéző a felelős.
c) A számítógépek jelszavait az ügyintézők lezárt borítékban, lemezszekrényben tárolják. A jelszó szabálytalan
tárolása esetén hajtsanak végre jelszómódosítást.
d) Munkaidő befejeztével az ügyintézők kötelesek a hivatalos, nyilvántartott nyílt iratokat is elzárni (zárható íróasztal, faszekrény, lemezszekrény). Nyitott polcon, asztalon nyílt irat tárolása is tilos!
e) A hivatalos bélyegző és a személyi pecsétnyomó
használója felelős annak rendeltetésszerű használatáért és
biztonságos őrzéséért. A hivatalos bélyegzőket munkaidő
után zárható irodabútorban vagy lemezszekrényben kell
tárolni.
f) Nyilvántartatlan adathordozókon honvédelmi vonatkozású adatok rögzítése tilos, az adathordozók nyilvántartásba vételéért az ügyintéző a felelős.
g) Az ügyintézők és ügykezelők a rájuk bízott iratokért
fegyelmi felelősséggel tartoznak.
4. A felügyelet nélkül hagyott helyiségeket az ott tárolt
adathordozók, technikai eszközök védelme érdekében
munkaidő alatt is be kell zárni.
5. A vezetők rendszertelen időközönként ellenőrizzék
beosztottaiknál az ügyintézés és iratkezelés szabályainak
megtartását, valamint a munkahelyek ügyviteli szempontból történő, munkaidőn kívüli állapotának helyzetét.
6. Az MH TD HM Objektumok ügyviteli osztályvezetője 2010. december 06-10. között tartson foglalkozást az
ügyintézők részére a 2. pontban hivatkozott titokvédelmi
célellenőrzés tapasztalatairól, az iratok munkaidőn kívüli
tárolásának szabályairól, valamint a tételes ügyviteli ellenőrzés végrehajtásával kapcsolatos ügyintézői feladatokról.
7. Az éves tételes ügyviteli ellenőrzés (nemzeti, NATO,
EU) eredményes végrehajtása érdekében az alábbi csoportfőnökségek, főosztályok 1-1 főt biztosítsanak a bizottságba: – HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, HM
Humánpolitikai Főosztály, HM Jogi Főosztály, HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály, HM Védelempolitikai Főosztály, HM Védelmi Tervezési Főosztály, HM
Gazdasági Tervezési Főosztály, HM Vagyonfelügyeleti
Főosztály, HM Kontrolling és Szabályozási Főosztály,
HVK Vezérkari Iroda, HVK Személyzeti Csoportfőnökség, HVK Hadműveleti Csoportfőnökség, HVK Logisztikai Csoportfőnökség, HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség, HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség. A vezetők a kijelölésnél vegyék figyelembe, hogy a bizottságba csak érvényes „C” nemzetbiztonsági ellenőrzéssel rendelkező személyek delegálhatók.
A bizottsági tagok elfoglaltsága 2011. január 3.–február
28. között tervezett. A bizottságba jelölt személyek adatait
2010. november 29-ig az MH TD HM Objektumok
Ügyviteli Osztály vezetőjének adják meg!
8. Jelen együttes intézkedést a HM szervek és szervezetek vezető állománya teljes terjedelmében a személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg.
9. Ez az intézkedés a közzétételét követő 3. napon lép
hatályba.
Fodor Lajos s. k., Dr. Benkő Tibor
altábornagy s. k.,


text:
49/2015. (XI. 6.) OGY határozata a Magyar Szórvány Napjáról.
1. Az  Országgyűlés a  határon túli magyarság iránt viselt, az  Alaptörvényben rögzített felelősségnek megfelelve
november 15-ét, Bethlen Gábor erdélyi fejedelem születésének napját a Magyar Szórvány Napjává nyilvánítja.
2. Az  Országgyűlés felhívja az  intézményeket, szervezeteket és a  közmédiát, egyúttal felkéri a  polgárokat, hogy
a  nemzetünk szerves részét alkotó szórvány magyarság támogatásának egy kiemelt napot szenteljenek, és
2015. november 15. napjától kezdve ezt a napot közösen, méltó keretek között ünnepeljék meg.
3. Ez az országgyűlési határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
10/2010. (VIII. 18.) VM rendelete a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazásának szabályairól.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (15) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 94. § k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, továbbá
a 9. § tekintetében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (8) bekezdés a) és d) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 94. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya az ország határain belül található felszíni vizekre terjed ki.
2. A vízszennyezettségi határértékek általános alkalmazási szabályai 2. § (1) A felszíni víz jó állapotának eléréséhez és megőrzéséhez az 1. és 2. mellékletben meghatározott környezetminőségi és
vízminőségi határértékek (a továbbiakban együtt: vízszennyezettségi határértékek) betartását biztosítani kell.
(2) A felszíni vízre vonatkozó vízszennyezettségi határértékeknek való megfelelés időpontját úgy kell meghatározni, hogy
a vízgyűjtő-gazdálkodási tervben a víztestre meghatározott környezeti célkitűzés elérésének idejére a felszíni víz jó
állapota teljesüljön. (3) A vízszennyezettségi határértékeknek való megfelelését a felszíni vizek megfigyelésének és állapotértékelésének
egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben, valamint az 1. melléklet 2. pontjában meghatározott előírások szerint
kell ellenőrizni. 3. Környezetminőségi határértékekre vonatkozó előírások 3. § (1) A felszíni vizeket szennyező elsőbbségi és egyéb veszélyes anyagok környezetminőségi határértékeit az 1. melléklet
tartalmazza. (2) Egy adott szennyező anyagra meghatározott környezetminőségi határérték túllépése nem minősül az e rendeletben
meghatározott előírások megszegésének, ha az bizonyítottan országhatáron átnyúló szennyezés következménye,
nem állt rendelkezésre hatékony intézkedés, és lefolytatták a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározott egyeztetési mechanizmusokat az érintett országgal. (3) Ha az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott környezetminőségi határérték éves átlagának túllépése következik be,
akkor a higany és vegyületei, a hexaklór-benzol, továbbá a hexaklór butadién szerinti szennyező anyagok esetében
a vízre vonatkozó határértékek helyett az 1. melléklet 3. pontja szerinti környezetminőségi határértékeket kell
alkalmazni, és ehhez legalább évi két mérést kell elvégezni.
(4) Az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott elsőbbségi anyagok jelenlétének hosszú távú tendencia elemzéséhez
a biótában, illetve üledékben a környezetvédelmi hatóság legalább 3 évente monitoringot folytat le a bennük
felhalmozódó anyagokra, valamint intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy ezek a koncentrációk ne
emelkedjenek jelentős mértékben. 4. § A felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott I. listába tartozó
anyagok környezetminőségi határértékeire vonatkozó mérési referencia módszereket a 3. melléklet tartalmazza.
Az egyes veszélyes anyagok környezetminőségi határértékeire vonatkozóan egyéb mérési módszerek is
alkalmazhatók, feltéve, hogy legalább a 3. mellékletben megadott alsó méréshatárra és megengedhető hibahatárra
vonatkozó követelményeket teljesítik. 5. § (1) A keveredési zónát úgy kell kijelölni, hogy a keveredési zóna kiterjedése – az engedélyezetten bevezetett
szennyezőanyag-koncentráció mértékének figyelembevételével – a lehető legkisebb, valamint a bevezetési pont
szennyezőanyag-koncentrációjára és a szennyezőanyag-kibocsátási feltételekre tekintettel arányos legyen.
(2) A keveredési zóna kijelölését felül kell vizsgálni a kibocsátási engedély felülvizsgálata során, vagy ha a vízgazdálkodási
hatósági jogkör gyakorlásáról szóló kormányrendelet alapján a vízügyi hatóság a vízjogi engedélyt hivatalból
módosítja. A keveredési zóna felülvizsgálata során azt szűkíteni kell az elérhető legjobb technika alkalmazásán alapuló
szennyezőanyag kibocsátás csökkenthetőségének függvényében. (3) A környezetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a vízgyűjtő-gazdálkodási tervben gondoskodik
egy adott víztesten kijelölt keveredési zóna a) elhelyezkedésének, a keveredési zónába bevezetett szennyezőanyagok körének,
b) határainak megállapításánál alkalmazott szempontok, módszerek, valamint c) kiterjedésének jövőbeni csökkentése érdekében már meghozott, illetőleg tervezett intézkedések
ismertetéséről. (4) A keveredési zóna kijelölésére vonatkozó részletes útmutatást a miniszter a Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben teszi közzé. 4. Vízminőségi határértékekre vonatkozó előírások
6. § (1) A felszíni víz ökológiai állapotát befolyásoló vízminőségi határértékeket a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A vízminőségi határértékek – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – éves átlagértékként meghatározott
vízszennyezettségre vonatkoznak. (3) Amennyiben az oxigénháztartás és tápanyagtartalom által okozott vízszennyezettség az éves átlagra előírt
vízminőségi határérték kétszeresét eléri vagy meghaladja, oldott oxigén esetében pedig a felét nem éri el, úgy
az értékelés során az éves átlagérték nem vehető figyelembe, a minősítést a mért érték alapján kell elvégezni.
5. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet a) a klóralkálielektrolízis iparágból származó higanykibocsátásokra vonatkozó határértékekről és minőségi
célkitűzésekről szóló, 1982. március 22-i 82/176/EGK tanácsi irányelv 3. cikke (4) bekezdésének, 3. melléklete
1. pontjának és 4. mellékletének; b) a kadmiumkibocsátásokra vonatkozó határértékekről és minőségi célkitűzésekről szóló, 1983. szeptember 26-i
83/513/EGK tanácsi irányelv 3. cikke (5) bekezdésének, 3. és 4. mellékletének;
c) a klóralkálielektrolízis iparágon kívüli higanykibocsátásokra vonatkozó határértékekről és minőségi
célkitűzésekről szóló, 1984. március 8-i 84/156/EGK tanácsi irányelv 3. cikke (5) bekezdésének;
d) a 76/464/EGK irányelv mellékletének I. listájában szereplő egyes veszélyes anyagok kibocsátására vonatkozó
határértékekről és minőségi célkitűzésekről szóló, 1986. június 12-i 86/280/EGK tanácsi irányelv 3. cikke
(5) bekezdésének, I. melléklete C. részének, II. melléklete 8., 9., 10. pontjainak, valamint annak II. mellékletét
módosító, 88/347/EGK és 90/415/EGK tanácsi irányelveknek; e) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke 35. pontjának, 4. cikkének, 22. cikke (4) bekezdésének, IX. és
X. mellékletének; f) a vízpolitika területén az elsőbbségi anyagok jegyzékének megállapításáról és a 2000/60/EK irányelv
módosításáról szóló, 2001. november 20-i 2455/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak;
g) a Közösség vízi környezetébe bocsátott egyes veszélyes anyagok által okozott szennyezésről szóló, 2006. február
15-i 2006/11/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (2)–(3) bekezdésének és 7. cikkének;
h) a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK
és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 1–4., 11–13. cikkének és I. számú mellékletének
való megfelelést szolgálja. 9. § A felszín alatti vízkészletekbe történő beavatkozás és a vízkútfúrás szakmai követelményeiről szóló 101/2007. (XII. 23.)
KvVM rendelet 13. §-a helyébe a következő rendelkezés lép, és a 13. §-t követően a következő 13/A. §-sal egészül ki:
„13. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó vízilétesítmények műszaki tervezési feladatait a településtervezési és
az építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló
kormányrendelet szerint jogosultsággal rendelkezők végezhetnek. (2) Kút kivitelezését – beleértve annak felújítását és javítását – az végezheti, aki az Országos Képzési Jegyzékben,
valamint a környezetvédelmi és vízügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott vízkútfúró szakképesítési körnek
megfelelő, vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel, valamint a bányafelügyelet által kiadott, a vízkutatási és
vízfeltárási célból végzett fúrási, kútépítési, kúttisztítási, kútfelújítási, kútjavítási berendezésre vonatkozó
bányafelügyeleti műszaki-biztonsági előírásoknak való megfelelést tanúsító igazolással rendelkezik.
(3) 100 m-nél mélyebb talpmélységű kút, továbbá közüzemi vízellátást szolgáló kút kivitelezése geofizikus,
geofizikus-mérnök, geológus, geológus-mérnök vagy hidrogeológus, hidrogeológus-mérnök, vagy azzal egyenértékű
szakképesítéssel rendelkező szakember felügyelete mellett végezhető. (4) A kút kivitelezésének részét képező feltáró fúrásokban, illetve kutakban mélyfúrás-geofizikai, illetve kútvizsgálati
mérések mérnökgeológus, geofizikus, geofizikus-mérnök, hidrogeológus mérnök, vagy ezekkel egyenértékű
szakképesítéssel rendelkező szakember közreműködésével végezhetők. (5) Mélyfúrás-geofizikai, illetve kútvizsgálati mérések kiértékelését, az összefoglaló szakvéleményt kizárólag
geofizikus, geofizikus mérnök, geológus, mérnökgeológus, hidrogeológus vagy hidrogeológus mérnök, vagy ezekkel
egyenértékű szakképesítéssel rendelkező szakember készíthet. A vizsgálat jóváhagyását csak legalább ötéves
mélyfúrás-geofizikai gyakorlattal rendelkező szakember végezheti el. (6) A vízföldtani naplót legalább ötéves felszín alatti vízkészlet-gazdálkodási gyakorlattal rendelkező geológus,
mérnökgeológus, hidrogeológus vagy hidrogeológus mérnök, vagy ezekkel egyenértékű szakképesítéssel rendelkező
szakember készíthet. 13/A. § (1) A 13. § (2)–(4) bekezdéseiben meghatározott jogosultságokat igazoló dokumentumok másolatát mellékelni
kell a létesítési engedély iránti kérelemhez vagy legkésőbb a kút kivitelezésének időpontjáról szóló értesítéshez.
Amennyiben a vízjogi engedélyes a másolatokat a vízjogi létesítési engedély iránti kérelemhez nem mellékeli, akkor
a vízjogi létesítési engedély csak azok pótlására irányuló feltétellel adható meg.
(2) A 13. § (5)–(6) bekezdésében meghatározott dokumentumok és jogosultságokat igazoló dokumentumok
másolatát mellékelni kell az üzemeltetési engedély iránti kérelemhez.
(3) Ha a 13. § (2)–(6) bekezdésében meghatározott dokumentumok valamelyikét a vízügyi hatósághoz már korábbi
ügyben benyújtották, az újabb kérelemben elegendő – az iktatószámra való hivatkozással – a korábbi benyújtásra és
arra utalni, hogy az engedélyező hatóságnál lévő igazolások a vízjogi engedély iránti kérelmet engedélyező
hatósághoz történő benyújtásának időpontjában a jogosultság vonatkozásában változást nem tartalmaznak.”
10. § Hatályát veszti a felszíni vizeket szennyező egyes veszélyes anyagok környezetminőségi határértékeiről és azok
alkalmazásáról szóló 40/2006. (X. 6.) KvVM rendelet. 11. § (1) A 9–10. § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) A 4. §, a 8. § a)–d) pontja és a 3. melléklet 2012. december 22-én hatályát veszti.
(3) Ez a § 2012. december 23-án hatályát veszti.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
243/2003. (XII. 17.) Korm. rendelete a Nemzeti alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról.
A közoktatásról szóló — többször módosított — 1993.
évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló
törvény) 94. §-a (3) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, továbbá a közoktatásról szóló törvény
8/A. §-ának és a 45. §-ának (2) bekezdésében foglaltak végrehajtására a Kormány a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya — a fenntartóra tekintet nélkül
kiterjed —
a) az általános iskolákra,
b) a szakiskolákra,
c) a gimnáziumokra, a szakközépiskolákra (a továb
biakban a gimnázium és a szakközépiskola együtt: középiskola; a szakiskola és a szakközépiskola együtt: szakképző
iskola; az a)—c) pont alatt felsorolt iskolák együtt: iskola),
d) az iskola tanulóira,
e) pedagógusokra,
f) a tanulók szüleire, gyámjára (a továbbiakban együtt:
szülők). 2. § (1) Az iskola pedagógiai programot és annak részeként
— a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel — az e rendelet mellékleteként kiadott Nemzeti alaptanterv alapján
helyi tantervet készít, vagy az ilyen módon készített helyi
tantervek közül választ, és azt építi be helyi tantervként a
pedagógiai programjába. Az iskola az oktatási miniszter
által kiadott kerettantervek alapján is elkészítheti helyi
tantervét, illetve a kerettantervet is beépítheti helyi tantervként a pedagógiai programjába. Az iskola a helyi tanterv elkészítésénél felhasználhatja az oktatási miniszter
által a közoktatásról szóló törvény 95. §-a (1) bekezdésnek
j) pontja alapján kiadott oktatási programokat (pedagógiai rendszereket) is.
(2) A középiskola a helyi tantervének elkészítésénél
figyelembe veszi az érettségi vizsga vizsgatárgyainak vizsgakövetelményeit is.
(3) Az alternatív iskola a közoktatásról szóló törvény
131. § (1) bekezdése alapján kiadott kerettanterv alapján
készíti el pedagógiai programját és annak részeként a helyi
tantervét.
(4) A nemzeti, etnikai kisebbségi iskolai nevelést és
oktatást végző iskola a helyi tanterv elkészítésénél figyelembe veszi a Nemzeti, etnikai kisebbség iskolai oktatásának irányelvét is.
(5) A két tanítási nyelvű iskola a helyi tanterv elkészítésénél figyelembe veszi a Két tanítási nyelvű iskolai oktatás
irányelvében foglaltakat is.
(6) A sajátos nevelési igényű tanulók nevelését és oktatását végző iskola az iskolai helyi tanterv elkészítésénél
figyelembe veszi a Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai
oktatásának tantervi irányelvét is.
(7) A szakképző iskola a helyi tanterv elkészítésénél
figyelembe veszi a szakmai programban foglaltakat is.
(8) A közoktatásról szóló törvény
a) 27. §-ának (8) bekezdésében meghatározott felzár
kóztató oktatást végző,
b) 110. §-ának (1) és (7) bekezdése alapján nem magyar
állampolgárokat nevelő és oktató,
c) 121. §-a (1) bekezdésének 16. pontjában meghatáro
zott integrációs felkészítést végző iskola a helyi tanterve elkészítésénél figyelembe veszi az
oktatási miniszter által a közoktatásról szóló törvény
95. §-a (1) bekezdésének j) pontja alapján kiadott oktatási
programokban (pedagógiai rendszerekben) foglaltakat is.
(9) A helyi tantervbe be kell építeni a mindennapi testedzés céljait szolgáló foglalkozásokat, az iskolai sportkör
foglalkozásait.
(10) A helyi tantervnek biztosítania kell, hogy a tanulók
életkorához, az egyes tantárgyak sajátosságaihoz igazodva
a tanulók elsajátíthassák az egészségfejlesztéssel, a fogyasztóvédelemmel, a környezetvédelemmel, a közlekedésre neveléssel, a társadalmi bűnmegelőzéssel, az áldozattá válással, az erőszakmentes konfliktuskezelő technikákkal összefüggő ismereteket, felkészüljenek azok gyakorlati
alkalmazására az infokommunikációs technológiák alkalmazásával. A helyi tantervnek biztosítania kell továbbá,
hogy a tanulók megismerjék és elsajátítsák a korszerű, a
XXI. századnak megfelelő természettudományos ismereteket, oly módon, hogy a természettudományos ismeretek
oktatásának súlya növekedjen.
(11) A helyi tanterv a tanulók érdeklődésének, felkészültségének, továbbtanulási szándékának figyelembevételével egy adott tantárgyat több, eltérő követelmény szerint dolgoztathat fel, továbbá biztosíthatja az
adott tantárgyból az emelt szintű oktatás megszervezését.
(12) Ha a felnőttoktatást az esti oktatás munkarendje,
illetve a levelező oktatás munkarendje szerint szervezik
meg, a tanítási órák száma nem lehet kevesebb a közoktatásról szóló törvény 121. §-a (1) bekezdésének 26. pontjában meghatározott óraszámnál. A helyi tantervnek tartalmaznia kell, hogy a tanulónak az egyes tanórai foglalkozások között, az egyéni felkészülés keretében, milyen tantárgyból, milyen ismereteket kell elsajátítania.
A tanórai foglalkozások iskolai megszervezésére
vonatkozó rendelkezések 3. §
(1) Az iskola oktatásszervezési feladatai szempontjából
a tanórai foglalkozás lehet a közoktatásról szóló törvény
a) 52. §-ának (3) bekezdésében meghatározott időkeretben szervezett kötelező tanórai foglalkozás,
b) 52. §-ának (7) bekezdésében meghatározott időkeretben szervezett nem kötelező (választható) tanórai foglalkozás,
c) 52. §-ának (11) bekezdésében meghatározott időkeretben szervezett egyéni foglalkozás.
(2) Az (1) bekezdés a)—b) pontjában meghatározott
tanórai foglalkozások megszervezhetők a hagyományos
(tanórai és tantermi) szervezési formáktól eltérő módon is,
amennyiben biztosított az előírt tananyag átadása, a követelmények teljesítése, a tanítási órák ingyenessége, a tanulói terhelés korlátozására vonatkozó rendelkezések
megtartása (projekt oktatás, erdei iskola, múzeumi foglalkozás, könyvtári foglalkozás, művészeti előadáshoz vagy
kiállításhoz kapcsolódó foglalkozás stb.).
(3) Ha az iskolai oktatást a közoktatásról szóló törvény
3. számú melléklete II. fejezet 4. pontja szerint összevont
osztályban szervezik meg, a tanórai foglalkozásokat az osztatlan tanítás sajátosságainak figyelembevételével, a közös
és az osztott órák arányát meghatározva kell beépíteni a
helyi tantervbe.
(4) Az iskolaotthonos nevelést és oktatást a kötelező
tanórai foglalkozások, a nem kötelező tanórai foglalkozások, a napközis foglalkozások, a mindennapos testedzés
foglalkozásai időkeretében kell megszervezni oly módon,
hogy a délelőtti és a délutáni tanítási időszakban biztosítva
legyen a tanulók részére az új ismeretek, tananyagok, követelmények elsajátítása, a következő tanítási napokra történő felkészülés, továbbá a mindennapi testedzés.
(5) Az emelt szintű oktatást
a) valamennyi tantárgy esetében — a b) pontban foglalt
kivétellel — legalább heti négy,
b) élő idegen nyelv (beleértve a latin nyelvet is), mate
matika, magyar nyelv és irodalom, továbbá a nemzetiségi
nyelv és irodalom esetén legalább heti öt
tanórai foglalkozás biztosításával lehet megszervezni. A tanítási órákon való részvétel rendje
4. § (1) A tanórai foglalkozások alapján kell megszervezni
az egyes évfolyamok, ezen belül az egyes osztályok, az
osztályokon belüli csoportok, illetve a tanulók tanítási
óráit. A tanítási órák megszervezhetők különböző évfolyamok, különböző osztályok tanulóiból álló csoportok
részére is.
(2) A tanulói részvétel szempontjából a tanítási óra
lehet kötelező és szabadon választható tanítási óra.
(3) A helyi tanterv határozza meg, melyek azok a kötelező tanítási órák, amelyeken adott évfolyam adott osztályának valamennyi tanulója köteles részt venni, illetve melyek azok a kötelező tanítási órák, amelyeken a tanulónak
a választásra felkínált tantárgyak közül kötelezően választva, a helyi tantervben meghatározott óraszámban részt kell
vennie.
5. § (1) Ha a tanulót — kérelmére — felvették a szabadon
választott tanítási órára, a tanítási év végéig, illetve, ha
a tanítási év vége előtt befejeződik, az utolsó tanítási
óra befejezéséig köteles azon részt venni. Erről a tényről
— a szabadon választott tanítási órára történő jelentkezés
előtt — a tanulót és a kiskorú tanuló szülőjét írásban
tájékoztatni kell.
(2) A szabadon választott tanórai foglalkozást az
értékelés és minősítés, a mulasztás, továbbá a magasabb
évfolyamra lépés tekintetében úgy kell tekinteni, mint a
kötelező tanítási órát. A szülőnek, továbbá ha a tanuló a
tizennegyedik életévét betöltötte, a tanulónak írásban
nyilatkoznia kell arról, hogy a szabadon választott tanítási
órákra történő jelentkezés jogkövetkezményeit tudomásul
vette.
(3) Ha az iskola helyi tantervében meghatározott tananyag elsajátítása, a követelmények teljesítése csak a
szabadon választott tanítási órákon való részvétellel teljesíthető, az iskolába történő beiratkozás — a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel — a szabadon választott
tanítási órákon való részvétel vállalását is jelenti, feltéve,
hogy erre a tanuló és a kiskorú tanuló szülőjének figyelmét
a felvételi tájékoztatóban, továbbá a beiratkozás előtt írásban felhívták.
(4) A kötelező felvételt biztosító iskolának, valamint a
nemzeti-etnikai kisebbségi iskolai nevelést és oktatást
nyújtó iskolának lehetőséget kell biztosítania arra, hogy
azok is megkezdhessék, illetve folytathassák tanulmányaikat, akik a szabadon választott tanítási órákon nem kívánnak részt venni.
(5) Az iskolának minden év május 20-áig fel kell mérnie,
hogy hány tanuló, milyen szabadon választott tanítási órán
kíván részt venni. A tanulónak, illetve kiskorú tanuló esetén a szülőnek írásban kell bejelentenie, ha a tanuló a
következő tanítási évben nem kíván részt venni a szabadon
választott tanítási órán, illetve jelentkezni kíván a szabadon választott tanítási órára.
6. § (1) A tanuló kötelező és szabadon választott tanítási
óráinak száma — ha e rendelet másképp nem rendelkezik — egy tanítási napon nem lehet több
a) öt tanítási óránál az első-negyedik évfolyamon, b) hat tanítási óránál az ötödik-hatodik évfolyamon,
c) hét tanítási óránál a hetedik-tizedik évfolyamon,
d) nyolc tanítási óránál a tizenegyedik-tizenharmadik
évfolyamon. (2) Ha az iskolában nemzeti-etnikai kisebbségi iskolai
nevelés és oktatás folyik, továbbá a két tanítási nyelvű
iskolai oktatásban az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában
meghatározott tanítási órák száma eggyel megnövelhető.
7. § (1) A tanuló kötelező és szabadon választott tanítási
óráinak összege — ha e rendelet másképp nem rendelkezik — egy tanítási héten, a közoktatásról szóló törvény
52. §-ának (3)—(5) bekezdésében meghatározott időkeretet
a) az első-negyedik évfolyamon legfeljebb kettő,
b) az ötödik-hatodik évfolyamon legfeljebb három,
c) a hetedik-tizenharmadik évfolyamon legfeljebb
négy, d) ha az iskolában nemzeti-etnikai kisebbségi iskolai
nevelés és oktatás folyik, továbbá a két tanítási nyelvű
iskolai oktatásban
da) az első-nyolcadik évfolyamon legfeljebb négy,
db) a kilencedik-tizenharmadik évfolyamon legfel
jebb öt tanítási órával haladhatja meg. (2) Ha a szakképző iskola párhuzamos oktatás keretében készít fel a művészeti szakmai vizsgára, a tanítási órák
heti átlagban nem haladhatják meg a napi nyolc órát.
8. § A tanuló napi és heti terhelésére vonatkozó, az e rendelet 6—7. §-ában meghatározottak alkalmazásakor figyelmen kívül kell hagyni:
a) a nem állami, nem helyi önkormányzati iskolákban
szervezett hitoktatás tantárgy,
b) a közoktatásról szóló törvény 52. §-ának (6) bekezdése alapján szervezett egészségügyi és pedagógiai célú
habilitációs, rehabilitációs tanórai foglalkozások,
c) a közoktatásról szóló törvény 48. §-ának (2) bekezdésében meghatározott testnevelési órán felül tartott többlet testnevelési órát, valamint az 52. §-ának (9) bekezdése
alapján a mindennapi testedzés keretében szervezett iskolai sportköri foglalkozások,
d) közoktatásról szóló törvény 52. §-ának (11) bekezdés c) pontja alapján szervezett egyéni foglalkozások,
e) a közoktatásról szóló törvény 53. §-ának (1)—(4) bekezdése alapján szervezett tanórán kívüli foglalkozások
óraszámait. 9. § (1) Az iskola igazgatója minden év április 15-éig elkészíti és közzéteszi a tájékoztatót azokról a tantárgyakról,
amelyekből a tanulók tantárgyat választhatnak, középiskolában tájékoztat továbbá a felkészítés szintjéről is. A tájékoztatónak tartalmaznia kell, hogy a tantárgyat előreláthatóan melyik pedagógus fogja oktatni. A tájékoztató elfogadása előtt be kell szerezni az iskolaszék (annak hiányában
a szülői szervezet) és az iskolai diákönkormányzat véleményét. Ha az iskolában nemzeti-etnikai kisebbségi iskolai
nevelés és oktatás folyik, ki kell kérni az érintett helyi
kisebbségi önkormányzat véleményét is.
(2) A tanuló május 20-áig adhatja le a tantárgy és a
felkészülési szint megválasztásával kapcsolatos döntését.
Ha a tanuló iskolakezdés, illetve iskolaváltás miatt nem tud
élni a választási jogával, felvételi kérelmének elbírálása
előtt egyezteti elképzeléseit a középiskola igazgatójával,
illetve az igazgató által kijelölt pedagógussal.
(3) A tanuló az igazgató engedélyével módosíthatja választását. A tanulót e jogáról írásban tájékoztatni kell.
(4) Kiskorú tanuló esetén a tantárgyválasztás jogát a
szülő gyakorolja. A szülő ezt a jogát attól az évtől kezdődően, amelyben gyermeke a tizennegyedik életévét eléri
— ha a gyermek nem cselekvőképtelen —, gyermekével
közösen gyakorolhatja.
(5) A tantárgyválasztással, annak módosításával összefüggő eljárási kérdéseket az iskola házirendje szabályozza.
Vegyes rendelkezések 10. § Az e rendeletben foglaltak nem érintik az iskolai tanórai
foglalkozások időkeretének számítására vonatkozó — a
közoktatásról szóló törvényben meghatározott — rendelkezéseket.
11. § (1) Az iskolák 2004. június 30-ig felülvizsgálják pedagógiai programjukat és megküldik a fenntartó részére. A
felülvizsgálatnak — a (2)—(4) bekezdésben meghatározott kivétellel — ki kell terjednie az iskola nevelési programjára és helyi tantervére.
(2) Az általános iskolák — az ötödik-nyolcadik évfolyamok tekintetében — a helyi tantervük felülvizsgálatát és a
fenntartó részére történő megküldését 2005. június 30-áig
is elvégezhetik.
(3) A középiskoláknak és a szakiskoláknak a pedagógiai
programjuk felülvizsgálatát az (1) bekezdésben meghatározott időpontig a közoktatásról szóló törvény 48. § (1) bekezdés b) pont hatodik-hetedik gondolatjelében, továbbá
(3)—(4) bekezdésében szabályozott körben, helyi tantervük teljes felülvizsgálatát pedig 2011. június 30-ig kell
elvégezniük és a fenntartó részére megküldeniük. A helyi
tanterv teljes felülvizsgálatát a hat évfolyamos gimnáziumoknak 2009. június 30-ig, a nyolc évfolyamos gimnáziumoknak 2007. június 30-ig kell elvégezniük.
(4) A hat és nyolc évfolyammal működő gimnáziumok
2005. június 30-ig elkészíthetik a helyi tantervük felülvizsgálatát oly módon, hogy biztosítják az egyes iskolai évfolyamok tananyagának és követelményeinek egymásra épülését, és az így elkészült helyi tantervet 2006. szeptember
1-jétől alkalmazhatják.
(5) A fenntartó a közoktatásról szóló törvény
129. §-ának (6) bekezdésében foglaltak alapján az
(1)—(4) bekezdésben meghatározottaktól eltérő időpontot állapíthat meg.
(6) A pedagógiai programok felülvizsgálata a Nemzeti
alaptanterv alapján történik.
(7) A helyi tanterv bevezetése az általános iskola első
évfolyamán kezdődik 2004. szeptember 1-jén, ezt követően
felmenő rendszerben a többi iskolai évfolyamon.
(8) A közoktatásról szóló törvény 48. § (1) bekezdés
b) pontjának nyolcadik gondolatjelében, továbbá a
(3)—(4) bekezdésében meghatározottak bevezetése valamennyi iskola, valamennyi évfolyamán a 2004/2005.
tanévtől kezdődően kötelező. A középszintű érettségi vizsga témakörei alapján a 2004/2005. tanítási évben kell érettségi vizsgát szervezni.
(9) A többcélú intézmény keretében működő általános
iskola és középiskola közösen kidolgozott, egymásra épülő
helyi tanterve a 2004/2005. tanévben az ötödik évfolyamon
is bevezethető, feltéve, hogy a középiskolai tanulmányok
folytatása az általános iskola valamennyi tanulója részére
biztosított. E rendelkezések alkalmazhatók akkor is, ha a
középiskola egy vagy több általános iskolával megállapodást köt, amelynek keretei között biztosítják az általános
iskola minden tanulója részére, hogy tanulmányait a középiskolában folytathatja.
(10) Az e rendelet 3—10. §-ában foglaltak alkalmazása
— a (11) bekezdés kivételével — 2004. szeptember 1-jétől
az iskola valamennyi évfolyamán kötelező.
(11) A 7. § (1) bekezdés c) pontjának, a 8. § c), d) és
e) pontjának rendelkezéseit jogszabályban meghatározott
felmenő rendszer figyelembevételével kell alkalmazni.
(12) A kerettantervek előkészítő munkálatai során biztosítani kell a Magyar Tudományos Akadémia képviselőjének közreműködését.
Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit azonban 2004. szeptember 1-jétől
kell alkalmazni az általános iskola első évfolyamán, ezt
követően minden tanévben felmenő rendszerben.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Nemzeti alaptanterv kiadásáról szóló 130/1995.
(X. 26.) Korm. rendelet módosításáról rendelkező
63/2000. (V. 5.) Korm. rendelet 1. §-a.
(3) A Nemzeti alaptanterv kiadásáról szóló 130/1995.
(X. 26.) Korm. rendelet, továbbá a módosítására kiadott
63/2000. (V. 5.) Korm. rendelet többi rendelkezése 2004.
szeptember 1-jén az iskola első évfolyamán, ezt követően
minden tanévben felmenő rendszerben a következő évfolyam tekintetében, teljes egészében 2017. augusztus 31-én
hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1435/2018. (IX. 11.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a győri Digitális Fejlesztési Központ szakmai megvalósításához szükséges 2018. forrás biztosítása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1387/2017. (VI. 27.) Korm. határozat 3. pont a) alpontja
végrehajtása érdekében, az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a  győri Digitális Fejlesztési Központ szakmai megvalósításához szükséges 2018. évi forrás
biztosítása érdekében 80 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2014. (II. 6.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Banicz Erikát 2014. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2011. (VII. 21.) BM rendelete az építésügyi hatóságot mint szakhatóságot a szakhatósági eljárásért megillető, továbbá az építési, a bontási és a használatbavételi bejelentésre vonatkozó igazgatási szolgáltatási díjról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben,
a 8. § és a 10. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (2) bekezdés
r) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 9. § tekintetében a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 10. § (2) bekezdésében és az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (2) bekezdés t) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § u) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben meghatározottak kivételével –
a) az építésügyi hatóság mint szakhatóság szakhatósági eljárására, és
b) az építési, bontási és a használatbavételi bejelentésre
terjed ki.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a katonai építésügyi hatóság hatáskörébe tartozó építési, bontási és
a használatbavételi bejelentésre.
2. § (1) Az építésügyi hatóság számára a kérelmező vagy bejelentő (a továbbiakban együtt: építtető)
a) a szakhatóságként való eljárásért
aa) az ab)–ac) alpontban meghatározott esetek kivételével 20 000 forint,
ab) a repülőtér területén lévő, a repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének szabályairól szóló
kormányrendelet szerinti, valamint a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügyben
szakhatóságként való eljárásért 50 000 forint,
ac) telekalakítási eljárásban szakhatóságként való eljárásért érintett telkenként 5000 forint,
b) az építési és használatbavételi bejelentés esetében 10 000 forint,
c) a bontási bejelentés esetében 5000 forint
igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) fizet.
(2) A jogorvoslati eljárás díja az (1) bekezdésben meghatározott díjjal megegyező mértékű.
3. § (1) A díjat az építtető
a) a 2. § (1) bekezdés a) pontja eseteiben az engedélyező hatóság számlájára átutalással, vagy az engedélyező
hatóság által kiadott készpénz-átutalási megbízással „igazgatási szolgáltatási díj” jogcím megjelöléssel az
alapeljárás illetékével vagy igazgatási szolgáltatási díjával egyidejűleg,
b) a 2. § (1) bekezdés b)–c) pontja esetén a bejelentés benyújtásával egyidejűleg az építésügyi hatóság számlájára
átutalással, vagy az építésügyi hatóság által kiadott készpénz-átutalási megbízáson „igazgatási szolgáltatási díj”
jogcím megjelöléssel
köteles megfizetni.
(2) Elektronikus ügyintézés esetén a díjat az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló jogszabályban
meghatározott módon és határidőn belül kell megfizetni.
(3) Az építésügyi hatóság számlájának megnevezését és számát az elsőfokú építésügyi hatósági hatáskört gyakorló
építésügyi körzetközponti település vagy az építésügyi hatósági hatáskört gyakorló település a honlapján vagy
a helyben szokásos módon közzéteszi.
4. § (1) Az építésügyi hatóság túlfizetés esetén a díjtöbbletet hivatalból, annak észlelésétől számított tizenöt napon belül
visszatéríti, ha a kérelem vagy a bejelentés, és a befizetést igazoló iratok alapján megállapítható, hogy az építtető az e
rendeletben meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett.
(2) A jogorvoslati eljárásban megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat az építtetőnek teljes mértékben vissza kell téríteni,
ha megállapítást nyer, hogy az első fokú döntés vagy intézkedés az építtető hátrányára részben vagy egészben
jogszabálysértő volt.
(3) A díj visszatérítését a jogorvoslati eljárás során hozott határozatban kell elrendelni, a visszatérítéséről az első fokon
eljárt hatóság a jogerős határozat kézhezvételétől számított tizenöt napon belül gondoskodik.
(4) Az engedélyező hatóság a 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, és az építtető által befizetett díj összegét
a beérkezéstől számított tizenöt napon belül a szakhatóságként eljáró építésügyi hatóság számlájára utalja át.
(5) Ha az engedélyező hatóság megállapítja, hogy a kérelmet a szakhatósági állásfoglalástól függetlenül elutasítja, akkor
az engedélyező hatóság a jogerős elutasító döntéstől számított 15 napon belül a 2. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott díjat visszafizeti az építtető számára.
5. § Az e rendelet szerint befizetett díj az építésügyi hatóság bevétele. A díjak nyilvántartására és elszámolására az
államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály előírásait
kell alkalmazni. A díjról elkülönített nyilvántartást kell vezetni az építésügyi hatóság pénzügyi kezelését végző
szervezeti egységnek.
6. § Az e rendeletben meghatározott díjak tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.)
a) 28. § (2) és (3) bekezdését a díjfizetési kötelezettségre,
b) 31. §-át a díjfizetésre kötelezettek tekintetében
értelemszerűen kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően kezdeményezett első fokú eljárásokban és bejelentésekben kell
alkalmazni. 8. § (1) Az építésügyi célelőirányzatról szóló 10/2009. (IV. 14.) NFGM rendelet (a továbbiakban: Écr.)
a) 1. § (2) bekezdésében a „10032000-01220139-51300009 számú” szövegrész helyébe a „10032000-01220122-50003008
számú” szöveg,
b) 1. § (4) bekezdésében az „az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Ámr.)” szövegrész helyébe az „az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ámr.)” szöveg
lép.
(2) Az Écr. 4. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az ÉC bevétele képezi az ÉC éves fejezeti kezelésű előirányzatát, amelyet az Étv. 50. § (2) bekezdésében
meghatározott feladatok támogatására, finanszírozására kell használni a (2) bekezdésben foglaltak és az 5. §
(1) bekezdésében meghatározott éves Feladatterv alapján.
(2) A Feladatterv tervezése során az ÉC bevételének (a továbbiakban: Előirányzat) legalább 80%-át közigazgatási
feladatokra kell tervezni, amelyet a kötelezettségvállalás során érvényesíteni kell.”
(3) Az Écr. 13. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A szakmai kamarai feladatokhoz, valamint hatósági végrehajtáshoz támogatás nyújtása utólagos elszámolás
melletti előfinanszírozás (előleg vagy egyösszegű kifizetés) formájában történhet.”
9. § A nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter által adományozható elismerésekről szóló 21/2008. (X. 22.) NFGM rendelet
2. § (5) bekezdés d) pontjában az „a Köztisztviselők Napja alkalmából (július 1.) –” szövegrész helyébe az „az építészeti
világnap alkalmából, minden év október első hétfőjén” szöveg lép.
10. § Hatályát veszti az Écr. 4. § (3) bekezdése.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter