text:
55/2004. (IV. 24.) FVM rendelete a harmadik országokból az Európai Unió területére behozni kívánt állatok állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) Az e rendeletben foglaltakat az Európai Unió tagállamain kívüli országból (a továbbiakban: harmadik
ország) az Európai Unió területére behozni kívánt állatok
állategészségügyi ellenőrzésére kell alkalmazni.
(2) Az e rendeletben foglaltakat — a lófélék kivételével — nem kell alkalmazni az utazókat kísérő, nem kereskedelmi céllal behozni kívánt kedvtelésből tartott állatok
állategészségügyi ellenőrzésére.
(3) Az e rendelet szerinti állategészségügyi ellenőrzéseket az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
23. §-ának (2) bekezdése szerinti állategészségügyi hatóság hajtja végre.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. azonosságvizsgálat: kizárólag megtekintéssel történő
ellenőrzés annak megállapítására, hogy a bizonyítvány,
illetve okirat és az állat egymáshoz tartozik-e, valamint,
hogy a jelölés — amelynek az állaton meg kell lennie —
megvan-e és megfelelő-e,
2. állategészségügyi határállomás: a 6. §-nak megfelelően kijelölt és jóváhagyott létesítmény, amely a harmadik
országokból az Európai Unió területére behozni kívánt
termékek állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól
szóló miniszteri rendelet 1. számú mellékletében meghatározott területek bármelyike külső határának közelében
helyezkedik el,
3. fizikális ellenőrzés: az állaton elvégzett vizsgálat,
amely kiterjedhet a diagnosztikai vizsgálatra, mintavételre
és laboratóriumi vizsgálatra, valamint, ha az szükséges, a
karanténban elvégzendő további vizsgálatra is,
4. okirat-ellenőrzés: az állatot kísérő állategészségügyi
bizonyítvány vagy egyéb okirat-ellenőrzése,
5. szállítmányért felelős személy: bármely természetes
vagy jogi személy, illetve jogi személyiség nélküli gazdasági
társaság, aki a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló,
a Tanács 2913/92/EGK rendelete (a továbbiakban: Közösségi Vámkódex) szerint felelős a szállítmányért, valamint
annak olyan képviselője, aki felelőssé tehető az e rendelet
szerinti ellenőrzés következményéért,
6. szállítmány: ugyanazzal a szállítóeszközzel szállított,
ugyanabból a harmadik országból vagy annak azonos részéből származó, ugyanazzal az állategészségügyi bizonyítvánnyal vagy okirattal ellátott, azonos fajú állatok csoportja.
(2) E rendelet alkalmazása során az egyes élő állatok és
termékek Európai Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről
szóló miniszteri rendelet fogalommeghatározásait megfelelően alkalmazni kell.
Az ellenőrzések megszervezése és végrehajtása 3. § (1) A szállítmányért felelős személy köteles az érkezés
várható időpontjáról, a szállítmány jellegéről (fajáról stb.),
valamint az állatok számáról előzetesen — a beléptetés
tervezett időpontjánál egy munkanappal korábban — ér
tesíteni azon határátkelőhely állategészségügyi személyzetét, ahol az állatot beléptetni szándékozik.
(2) Az állatokat hatósági felügyelet mellett, közvetlenül
az állategészségügyi határállomásra vagy — amennyiben az
indokolt — a 10. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti
karanténközpontba kell szállítani.
(3) Az állat csak akkor szállítható el az állategészségügyi
határállomásról vagy karanténközpontból, ha a külön jogszabályban foglaltak figyelembevételével
a) a 7. § (1) bekezdésének b) pontja vagy a 8. § szerint
kiállított állategészségügyi bizonyítvány igazolja, hogy az
állaton — a 4. § (1) bekezdésében, (2) bekezdésének a), b)
és d) pontjában, valamint a 8. és 9. §-ában foglaltak szerint — elvégzett állategészségügyi ellenőrzés az állategészségügyi hatóság számára kielégítő eredménnyel zárult, és
b) bebizonyosodott, hogy az állategészségügyi ellenőrzés külön jogszabály szerinti díját megfizették, és — ahol
az indokolt — a 10. § (1) bekezdésének b) és c) pontjaiban,
a 10. § (6) bekezdésében és a 12. § (4) bekezdésében foglalt
előírások végrehajtásából adódó költséget fedező előleget
letétbe helyezték.
(4) A vámhatóság mindaddig nem engedélyezi az állatnak a harmadik országokból az Európai Unió területére
behozni kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzésének
szabályairól szóló miniszteri rendelet 1. számú mellékletében meghatározott területen történő szabad forgalomba
hozatalát, amíg — figyelembe véve a külön jogszabályban
foglaltakat — a (3) bekezdésben felsorolt követelményeket nem teljesítették.
4. § (1) Az állategészségügyi hatóság — tekintet nélkül az
állatok vámrendeltetésére — valamennyi harmadik országból érkező állatszállítmány tekintetében elvégzi az okirat-ellenőrzést és az azonosságvizsgálatot az állategészségügyi határállomáson annak érdekében, hogy ellenőrizze
a) az állat származási helyét,
b) az állat későbbi rendeltetési helyét, különösen az
Európai Unió területén történő átszállítás esetében, valamint olyan állat esetében, amelyek kereskedelmének állategészségügyi szabályait közösségi szinten nem határozták
meg, vagy amelyre a rendeltetési hely szerinti tagállam
tekintetében közösségi határozat által elismert különleges
követelmény vonatkozik,
c) az állatot kísérő bizonyítványban vagy okiratban feltüntetett adatokat, hogy azok tartalmazzák-e azokat a biztosítékokat, amelyeket a közösségi jogszabályok vagy
— olyan állat esetében, amely kereskedelmének állategészségügyi szabályait közösségi szinten nem határozták
meg — az e rendeletben meghatározott esetekben alkalmazandó hazai jogszabályok előírnak,
d) a szállítmánnyal kapcsolatban, hogy annak visszafordítását az állategészségügyi behozatali eljárások számító
gépesítéséről (Shift program) és a 90/675/EGK,
91/496/EGK, 91/628/EGK irányelv, illetve a 90/424/EGK
határozat módosításáról, továbbá a 88/192/EGK határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló, a Tanács 92/438/EGK
határozatának (a továbbiakban: 92/438/EGK határozat)
1. cikkében foglalt eljárás szerint jelezték-e.
(2) A 8. §-ban foglaltak figyelembevételével a határállomási állatorvosnak minden, az állategészségügyi határállomásra érkezett állat fizikális ellenőrzését el kell végeznie.
A fizikális ellenőrzést csak a 92/438/EGK határozat 1. cikkének második francia bekezdése szerinti adatbázis megtekintése után szabad elvégeznie. A fizikális ellenőrzésnek
magában kell foglalnia
a) az állat klinikai vizsgálatát annak megállapítása érdekében, hogy az állat megfelel-e a kísérő állategészségügyi
bizonyítványban vagy okiratban feltüntetett követelményeknek, valamint klinikailag egészséges-e, azzal, hogy bizonyos állatfajok és -csoportok egyedi klinikai vizsgálatát
külön jogszabály által megállapított eltérésekkel lehet végezni,
b) bármely szükségesnek ítélt vagy külön jogszabályban
előírt laboratóriumi vizsgálatot,
c) az esetleges, maradékanyag vizsgálatra történő hatósági mintavételt és a minta lehető legrövidebb idő alatti
feldolgozását, valamint
d) az állatszállítás állatvédelmi szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott előírások teljesítésének ellenőrzését.
(3) A rendeltetési állattartó telep által támasztott kiegészítő követelmények teljesítésének, és a szállítás későbbi
ellenőrizhetősége érdekében a határállomási állatorvos az
egyes élő állatok és termékek Európai Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri rendelet 13. §-a szerinti informatikai rendszeren keresztül közli a szükséges
információt a rendeltetési hely szerint illetékes hatósággal.
A határállomási állatorvost bizonyos feladatainak elvégzésében a felügyelete alatt dolgozó, speciálisan képzett kisegítő személyzet segítheti.
(4) A rendeltetési hely szerinti tagállam kérésére el lehet
térni az (1) és (2) bekezdés azonosságvizsgálatra és fizikális
ellenőrzésre vonatkozó előírásaitól, ha a rendeltetési hely
szerinti kikötő vagy légikikötő rendelkezik a Közösségbe
harmadik országokból érkező állatok állatorvosi vizsgálatának megszervezésére vonatkozó alapelvek megállapításáról szóló, a Tanács 91/496/EGK irányelvének 6. Cikke
szerinti állategészségügyi határállomással, ahol az azonosságvizsgálatot és fizikális ellenőrzést elvégzik, valamint az
állatot akár vízi, akár légi úton ugyanazon vízi vagy légi
szállítóeszközzel szállítják tovább. Ilyen esetben az okiratellenőrzést végző határállomási állatorvos az egyes élő
állatok és termékek Európai Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri rendelet 13. §-a szerinti informatikai rendszeren keresztül értesíti az állatok áthaladásá
ról a rendeltetési hely szerinti tagállam ellenőrzést végző
határállomásának hatósági állatorvosát.
(5) Az (1)—(4) bekezdésben foglaltak alkalmazása
során felmerülő minden költség — állami visszatérítés
nélkül — a feladót, a címzettet vagy annak képviselőjét
terheli.
5. § Az állatot tilos beléptetni a harmadik országokból az
Európai Unió területére behozni kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól szóló miniszteri
rendelet 1. számú mellékletében meghatározott területre,
ha az ellenőrzés során kiderül, hogy
a) a lovak szállításával és harmadik országból származó
importjával kapcsolatos egészségügyi feltételekről szóló, a
Tanács 90/426/EGK irányelvének 19. cikkében foglaltak
figyelembevételével az adott állatfaj — amelyre vonatkozóan az importfeltételeket közösségi szinten szabályozták — olyan harmadik ország területéről vagy részterületéről származik, amely nem szerepel a közösségi jogszabályok szerint az adott állatfajra összeállított listán, vagy
ahonnan külön jogszabály értelmében tilos a behozatal,
b) az állat — amelyre vonatkozóan az importfeltételeket közösségi szinten nem szabályozták — nem felel meg
az e rendeletben meghatározott esetekben alkalmazandó
nemzeti jogszabályok előírásainak,
c) az állat fertőző betegség, közegészségügyi vagy állategészségügyi kockázatot jelentő betegség vagy a külön jogszabályokban meghatározott egyéb ok miatt beteg, betegségre gyanús vagy fertőzött,
d) a származási hely szerinti harmadik ország nem tett
eleget a vonatkozó állategészségügyi jogszabályokban
meghatározott követelményeknek,
e) az állat további szállításra alkalmatlan állapotban
van,
f) az állatot kísérő állategészségügyi bizonyítvány vagy
okirat nem felel meg a közösségi jogszabályok szerint meghatározott feltételeknek, vagy — ha a szabályokat közösségi szinten nem határozták meg — az e rendeletben meghatározott esetekben alkalmazandó hazai jogszabályokban
foglaltaknak.
6. § (1) Az állategészségügyi határállomásnak
a) a harmadik országokból az Európai Unió területére
behozni kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzésének
szabályairól szóló miniszteri rendelet 1. számú mellékletében meghatározott területre való belépés helyének közvetlen közelében kell lennie; az állategészségügyi határállomás távolabb lehet a belépés helyétől, ha a földrajzi körülmények (pl. rakodópart, vasútállomás stb.) azt szükségessé
teszik, és az távol van az olyan állattartó telepektől vagy
helyektől, ahol valószínűsíthetően fertőző betegségben
fertőzött állatot tartanak,
b) vámterületen kell lennie, amely lehetővé teszi más
eljárási kötelezettségek — beleértve a behozatalra vonatkozó vámelőírások — teljesítését,
c) a (3) bekezdésben foglaltak szerint kijelöltnek és jóváhagyottnak kell lennie,
d) olyan hatósági állatorvos felügyelete alatt kell állnia,
aki ténylegesen felelős az ellenőrzésekért; a hatósági állatorvost feladatának elvégzésében a felügyelete alatt dolgozó, speciálisan képzett kisegítő személyzet segítheti; a hatósági állatorvos köteles gondoskodni arról, hogy a
92/438/EGK határozatban megállapított informatikai
adatbázis minden frissítése megtörténjen.
(2) Csak olyan létesítmény engedélyezhető állategészségügyi határállomásként, amely megfelel az 1. számú mellékletben szereplő követelményeknek.
(3) A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) összeállítja a Magyar Köztársaság területén lévő állategészségügyi határállomások
listáját, amelyet megküld az Európai Bizottságnak. A listának minden állategészségügyi határállomás esetében tartalmaznia kell az alábbi adatokat:
a) típus:
1. kikötő,
2. légikikötő,
3. közúti ellenőrzőpont,
4. vasúti ellenőrzőpont,
b) megvizsgálható állatok faja;
c) rendelkezésre álló állategészségügyi személyzet és
felszerelés;
d) azon állatfajok listája, amelyek nem vizsgálhatók
meg az adott állategészségügyi határállomáson;
e) külön engedéllyel rendelkező állategészségügyi ha
tárállomás nyitvatartási ideje a regisztrált lófélék vonatkozásában; f) az állategészségügyi ellenőrzésre kijelölt személyzet
vonatkozásában:
1. a hatósági állatorvosok száma; a határállomás
nyitvatartási ideje alatt legalább egy hatósági állatorvosnak mindig szolgálatban kell lennie,
2. a speciálisan képzett kisegítő személyzet tagjainak vagy a segédeknek létszáma;
g) a helyiségek és berendezések leírása az alábbi tevékenységek szerint:
1. okirat-ellenőrzés,
2. fizikális ellenőrzés,
3. mintavétel,
4. a 4. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti általá
nos laboratóriumi vizsgálat,
5. hatósági állatorvos által elrendelt speciális labo
ratóriumi vizsgálat;
h) szükség esetén a laboratóriumi vizsgálati eredmé
nyek megszületéséig az állatok elszállásolására rendelkezésre álló épületek befogadóképessége;
i) gyors információcserét biztosító eszközök jellege,
különös tekintettel a más állategészségügyi határállomásokkal folytatott információcserére;
j) a kereskedelem mértéke (az adott állategészségügyi
határállomáson áthaladó állatok faja és mennyisége).
(4) A minisztérium együttműködik az Európai Bizottsággal amikor az ellenőrzi a (3) bekezdésben foglalt adatok
alapján kijelölt állategészségügyi határállomást annak
megállapítása érdekében, hogy az állategészségügyi ellenőrzésre vonatkozó előírásokat egységesen alkalmazzák-e,
az állategészségügyi határállomás rendelkezik-e a szükséges infrastruktúrával, valamint megfelel-e az 1. számú mellékletben meghatározott követelményeknek.
(5) A Magyar Köztársaság területén jóváhagyott állategészségügyi határállomások listáját külön jogszabály állapítja meg.
7. § (1) Ha az állat — olyan állatfaj esetében, amelynek
importfeltételeit közösségi szinten meghatározták — a
Magyar Köztársaság területén nem kerül kereskedelmi
forgalomba, de annak rendeltetési helye valamely más tagállam, akkor a határállomási állatorvos a lófélék Unión
belüli kereskedelmét szabályozó tenyésztéstechnikai és
származástani feltételekről szóló, a Tanács 90/427/EGK
irányelvében foglalt külön előírások figyelembevételével
köteles
a) ellátni az érintett személyt az állatra vonatkozó eredeti bizonyítvány egy, vagy — ha az állatszállítmányt megosztják — több, egyenként hitelesített másolatával, amely
másolatok legfeljebb 10 napig érvényesek,
b) kiállítani a külön jogszabály által megállapított bizonyítványmintának megfelelő bizonyítványt, amely igazolja,
hogy a 4. § (1) bekezdésében és (2) bekezdésének a), b) és
d) pontjában foglalt ellenőrzés kielégítő eredménnyel zárult, és amely meghatározza az elvégzett mintavétel jellegét
és a laboratóriumi vizsgálat eredményét vagy azt, hogy a
laboratóriumi vizsgálat eredménye mikorra várható,
c) megőrizni az állatokat kísérő eredeti bizonyítványt
vagy bizonyítványokat.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott állatnak a
harmadik országokból az Európai Unió területére behozni
kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól szóló miniszteri rendelet 1. számú mellékletében
meghatározott területre történő belépését engedélyezték,
és azt beléptették, akkor azok kereskedelmére az egyes élő
állatok és termékek Európai Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri rendeletben foglaltakat kell
alkalmazni.
(3) A rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságát — az egyes élő állatok és termékek Európai Unión
belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és
állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri rendelet
13. §-a szerinti informatikai rendszeren keresztül — tájékoztatni kell arról, hogy
a) az állatot az adott tagállamba vagy annak egy meghatározott speciális követelményeket támasztó területére
szállítják,
b) történt-e olyan mintavétel, amelynek eredménye
még nem volt ismert akkor, amikor a szállítmány elhagyta
az állategészségügyi határállomást.
8. § (1) Az egyes élő állatok és termékek Európai Unión
belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és
állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri rendelet
1. számú mellékletében felsorolt jogszabályokban meg
nem határozott állat behozatalának állategészségügyi ellenőrzését az alábbiaknak megfelelően kell végezni:
a) ha az állatot a Magyar Köztársaság valamely állategészségügyi határállomásán keresztül kívánják beléptetni
és az állat rendeltetési helye a Magyar Köztársaság területén fekszik, az állaton az állategészségügyi határállomáson
el kell végezni a 4. §-ban foglalt valamennyi ellenőrzést;
b) ha az állatot a Magyar Köztársaság valamely állategészségügyi határállomásán keresztül kívánják beléptetni
és az állat rendeltetési helye egy másik tagállam területén
fekszik, az állategészségügyi hatóság:
1. elvégzi a rendeltetési hely szerinti tagállam nevében — az azzal történt előzetes megegyezés figyelembevételével — a 4. §-ban foglalt valamennyi
ellenőrzést az állategészségügyi határállomáson
annak megállapítása érdekében, hogy az adott
tagállam állategészségügyi követelményei teljesülnek-e, vagy
2. ha a minisztérium és a rendeltetési hely szerinti
— ha szükséges az átszállításban érintett — tagállam illetékes központi hatóságai megállapodtak abban, hogy a 4. § (2) bekezdésében előírt
ellenőrzést a rendeltetési hely szerinti tagállamban végzik el, akkor elvégzi a 4. § (1) bekezdésében előírt ellenőrzést az állategészségügyi határállomáson;
c) a b) pont 2. alpontja szerinti esetben az állat csak
lezárt járműben és kizárólag csak azután hagyhatja el az
állategészségügyi határállomást, ha az okirat-ellenőrzés és
azonosságvizsgálat megtörtént és a hatósági állatorvos
1. az eredeti bizonyítvány másolatán vagy — ha a
szállítmányt megosztják — a másolatokon feltüntette, hogy az állat áthaladt az állategészségügyi határállomáson és az ellenőrzést elvégezték,
2. az egyes élő állatok és termékek Európai Unión
belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló
miniszteri rendelet szerinti informatikai rendszeren keresztül értesítette a rendeltetési hely
szerinti — ha szükséges az átszállításban érintett — tagállam illetékes állategészségügyi hatóságait, hogy az állat áthaladt az állategészségügyi
határállomáson,
3. a 3. § (3) bekezdésének a) pontjában foglaltak
ellenére az illetékes vámhatóságnál a behozni
kívánt állat beléptetéséhez hozzájárult;
d) a b) pontban foglaltak esetében a levágásra szánt
állatoknál csak a b) pont 1. alpontjában foglaltakat lehet
alkalmazni;
e) a minisztérium tájékoztatja az Európai Bizottságot a
b) pont 2. alpontjában foglaltak gyakorlati alkalmazásának
eseteiről.
(2) Az olyan állat beléptetéséhez, amely kereskedelmének
állategészségügyi szabályait közösségi szinten meghatározták, de olyan harmadik országból származik, amelyre egységes
állategészségügyi feltételeket nem határoztak meg, az alábbi
feltételek teljesülése esetén lehet hozzájárulni:
a) az állat legalább a szarvasmarhafélék, a sertések és a
friss hús harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állategészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló, a Tanács 72/462/EGK irányelve (a továbbiakban: 72/462/EGK irányelv) 10. cikkének (1) bekezdésében
meghatározott ideig a származási harmadik ország területén tartózkodott;
b) az állatok 4. § szerinti ellenőrzését elvégezték;
c) az állat vagy állatszállítmány akkor hagyhatja el az
állategészségügyi határállomást vagy a karanténközpontot, ha az ellenőrzés szerint az
1. megfelel — az adott harmadik országra egzotikus
betegségek vonatkozásában meghatározott külön követelmények figyelembevételével — az
egyes élő állatok és termékek Európai Unión
belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló
miniszteri rendelet 1. számú mellékletében felsorolt jogszabályokban vagy a 72/462/EGK
irányelvben meghatározott állategészségügyi követelményeknek, vagy
2. egy vagy több meghatározott betegség tekintetében
eleget tesz a kölcsönösségi alapon létrehozott — az
adott harmadik ország és az Európai Közösség
követelményei között egyenértékűséget megállapító — egyezmény feltételeinek;
d) ha az állatot az egyes élő állatok és termékek Európai
Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri
rendelet 3. §-a (1) bekezdésének g) és h) pontja szerinti
kiegészítő biztosítékot élvező tagállamba szállítják, akkor
az megfelel a vonatkozó, az Európai Unión belüli kereskedelemre megállapított követelményeknek;
e) miután az állatszállítmány áthaladt az állategészségügyi határállomáson, azokat — vágóállatok esetében — a
rendeltetési hely szerinti vágóhídra, vagy — tenyésztésre és
továbbtartásra szánt állatok, illetve tenyésztett víziállatok
esetében — a rendeltetési állattartó telepre szállítják.
(3) Ha az (1) és (2) bekezdés szerinti ellenőrzés megállapítja, hogy az állat vagy az állatszállítmány nem felel meg
a jogszabályi követelményeknek, akkor nem hagyhatja el
az állategészségügyi határállomást vagy karanténközpontot. Ebben az esetben a 12. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti állatot nem a Magyar
Köztársaság területén kívánják forgalomba hozni, akkor
— különös tekintettel a bizonyítvány kiállítására vonatkozó előírásokra — a 7. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(5) Ha a tenyésztésre vagy továbbtartásra szánt állat
rendeltetési helye a Magyar Köztársaság területén található, akkor az állatnak az illetékes megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomás hatósági felügyelete alatt kell maradnia. A külön jogszabály által megállapított megfigyelési időtartam eltelte után az állat
Európai Unión belüli kereskedelmi forgalomba hozatalára az egyes élő állatok és termékek Európai Unión belüli
kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri rendelet előírásait kell alkalmazni. Ha a levágásra szánt állat rendeltetési helye a Magyar Köztársaság területén található vágóhíd, az állat levágása során az adott állatfajra vonatkozó
külön jogszabályokban meghatározott előírásokat kell
alkalmazni.
9. § (1) Valamely állat akkor szállítható az Európai Unió
területén át harmadik országból másik harmadik országba
(tranzit), ha
a) az állat átszállítását a beléptetés helye szerinti állategészségügyi határállomáson, a 4. § szerinti ellenőrzést
elvégző határállomási állatorvos jóváhagyta, valamint ha
az szükséges, az átszállításban érintett tagállam előzetesen
engedélyezte,
b) a szállítmányért felelős személy biztosítékot nyújt
arra, hogy az átszállítás utáni első harmadik ország nem
utasítja vagy küldi vissza a szállítmányt, amelynek a harmadik országokból az Európai Unió területére behozni kívánt
termékek állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól
szóló miniszteri rendelet 1. számú mellékletében meghatározott területre történő belépését, valamint átszállítását
engedélyezték, és hogy a harmadik országokból az Európai
Unió területére behozni kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól szóló miniszteri rendelet
1. számú mellékletében meghatározott területen eleget
tesz az átszállítás során az állatok szállítás közbeni védelméről szóló előírásoknak,
c) a 4. §-ban meghatározott ellenőrzés alapján — ha
karanténozás volt szükséges, akkor a karanténközpont elhagyása után — a határállomási állatorvos meggyőződött
arról, hogy az állat megfelel az e rendeletben foglalt követelményeknek vagy az egyes élő állatok és termékek
Európai Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló miniszteri rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
állat esetében teljesíti a külön jogszabály által megállapított olyan állategészségügyi biztosítékot, amely legalább
egyenértékű az e rendeletben foglaltakkal,
d) a határállomási állatorvos az egyes élő állatok és
termékek Európai Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről
szóló miniszteri rendelet 13. §-a szerinti informatikai rendszeren keresztül értesítette a kiléptetés helye szerinti tagállam adott állategészségügyi határállomását, valamint az
átszállításban érintett tagállamok illetékes hatóságát arról,
hogy a szállítmány az állategészségügyi határállomáson
áthaladt,
e) a harmadik országokból az Európai Unió területére
behozni kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzésének
szabályairól szóló miniszteri rendelet 1. számú mellékletében meghatározott területen történő átszállítást a közösségi tranziteljárás (külső tranzit), vagy a külön jogszabályban meghatározott vámeljárás szerint végzik.
(2) Az átszállítás során az állattal kapcsolatba kerülni
csak a Magyar Köztársaság területére való belépés vagy
onnan való kilépés helyén, vagy az állatok jólléte érdekében szabad.
(3) Az (1)—(2) bekezdésben foglaltak végrehajtása
során felmerült minden költség — állami visszatérítés
nélkül — a feladót vagy a címzettet vagy annak képviselőjét
terheli.
10. § (1) Ha a rendeltetési hely a Magyar Köztársaság területén található, valamint ha a közösségi jogszabályok vagy
— közösségi szabályozás hiánya esetén — a Szerződés
általános szabályaival összhangban álló hazai jogszabály az
élő állat karanténozását vagy elkülönítését írja elő, a karanténozást vagy elkülönítést a következő helyen lehet
elvégezni:
a) ragadós száj- és körömfájás, a veszettség és baromfipestis betegségek kivételével minden betegségnél a származási harmadik országban, a 91/496/EGK irányelv
22. cikkének megfelelően jóváhagyott és az Európai
Bizottság állategészségügyi szakértői által rendszeresen
ellenőrzött karanténközpontban,
b) a 2. számú mellékletben meghatározott feltételeknek
megfelelő, az Európai Unió területén lévő karanténközpontban,
c) a rendeltetési hely szerinti állattartó telepen, azzal, hogy a származási és a rendeltetési karanténközpontok állattartó telepei, a határállomások, valamint az
a) pontban meghatározott karanténközpontok között történő szállítás során teljesíteni kell a külön jogszabály által
meghatározott különleges biztosítékot.
(2) Ha a határállomási állatorvos elrendeli az állat karanténba helyezését, akkor az általa megállapított kockázattól függően a karanténozás
a) az állategészségügyi határállomáson vagy annak
közvetlen közelében,
b) a rendeltetési állattartó telepen, vagy
c) a rendeltetési állattartó telep közelében lévő karan
ténközpontban történhet. (3) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott
karanténközpontnak meg kell felelnie a 2. számú mellékletben foglalt feltételeknek. A karanténközpont különböző állatfajokra történő jóváhagyásának feltételeit külön
jogszabály állapítja meg.
(4) Az (1) bekezdés a) és b), valamint a (2) bekezdés
a) pontjában meghatározott karanténközpont listájának
jóváhagyása és a lista naprakész állapotban tartása a
91/496/EGK irányelv 22. cikkében megadott eljárás szerinti történik. A Magyar Köztársaság területén jóváhagyott
karanténközpontok listáját és annak változásait külön jogszabály állapítja meg. A karanténközpontok ellenőrzését a
18. §-ban foglaltakkal összhangban kell elvégezni.
(5) Az (1) bekezdés utolsó mondatában, valamint a
(3) és (4) bekezdésben foglaltak nem vonatkoznak az
olyan karanténközpontra, amelyet kizárólag a 8. § (1) bekezdésben meghatározott állatok karanténozására szolgál.
(6) Az (1)—(5) bekezdésben foglaltak végrehajtása során felmerülő minden költség — állami visszatérítés nélkül — a feladót vagy a címzettet vagy azok képviselőjét
terheli.
11. § (1) A 12—16. §-ban foglaltak figyelembevételével az
állategészségügyi hatóság elvégez minden általa szükségesnek ítélt állategészségügyi ellenőrzést, ha azt valószínűsíti,
hogy az állategészségügyi jogszabályoknak nem tettek
eleget, vagy kétség merül fel egy állat azonosságát illetően.
(2) Az állategészségügyi hatóság megteszi a külön jogszabály szerint szükséges intézkedést — amely kiterjedhet
bírság kiszabására is —, ha valamely természetes személy,
jogi személy, vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság a vonatkozó külön jogszabályokat megszegi, különösen, ha megállapítást nyer, hogy
a) a kiállított bizonyítvány vagy okirat nem felel meg az
állat tényleges állapotának,
b) az állat jelölése nem felel meg a külön jogszabályban
foglaltaknak,
c) az állatot nem mutatták be ellenőrzésre az állategészségügyi határállomáson, vagy
d) az állatot nem szállították az eredetileg megjelölt
rendeltetési helyre.
12. § (1) Ha az e rendeletben előírt ellenőrzés eredménye
szerint az állat nem felel meg a közösségi jogszabályoknak,
vagy — közösségi szabályozás hiányában — a hazai jogszabályoknak, vagy az ellenőrzés jogszabálysértést tár fel, a
szállítmányért felelős személlyel vagy annak képviselőjével
egyeztetve a határállomási állatorvos
a) az állat elszállásolása, etetése, itatása, szükség esetén
kezelése,
b) az állat karanténozása vagy a szállítmány elkülönítése, illetve
c) ha az állategészségügyi és állatvédelmi szempontból
lehetséges, akkor az állatszállítmány — harmadik országokból az Európai Unió területére behozni kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzésének szabályairól szóló
miniszteri rendelet 1. számú mellékletében meghatározott
területen kívülre történő — visszaküldése
iránt intézkedhet. (2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a határállomási állatorvos köteles
a) a 92/438/EGK határozat 1. cikkének első francia
bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettségének eleget
tenni,
b) a külön jogszabály által meghatározott eljárás szerint a visszautasított szállítmányt kísérő állategészségügyi
bizonyítványt vagy okiratot érvényteleníteni.
(3) Ha a szállítmány visszaküldése — elsősorban állatvédelmi okból — nem lehetséges, a hatósági állatorvos a
minisztérium jóváhagyásával az ante mortem vizsgálat elvégzése után engedélyezheti az állatok emberi fogyasztásra — a külön jogszabályokban megállapított feltételeknek
megfelelő módon — történő levágását. Ellenkező esetben
köteles elrendelni az állatok nem emberi fogyasztásra történő levágását vagy az állati testek ártalmatlanná tételét.
A minisztérium meghatározza az így nyert termék felhasználásának ellenőrzésére vonatkozó feltételeket, valamint a
(6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően tájékoztatja az
Európai Bizottságot az ilyen eltérésekről.
(4) Az (1)—(3) bekezdésben meghatározott intézkedések során felmerült költségek, a hús egyéb célú felhasználásának költségei, valamint a szállítmány ártalmatlanítása
során felmerült költségek a szállítmányért felelős személyt
vagy annak képviselőjét terhelik. A (3) bekezdésben meghatározott termék értékesítéséből származó, költségekkel
csökkentett bevétel az állat tulajdonosát vagy annak képviselőjét illeti meg.
(5) Az e §-ban foglaltak szerinti esetben a 92/438/EGK
határozat vonatkozó előírásait alkalmazni kell.
(6) Szükség esetén a minisztérium az állategészségügyi
és állattenyésztés-technikai jogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint ez utóbbiak és a Bizottság együttműködéséről szóló,
a Tanács 89/608/EGK irányelvével összhangban tájékoztatja az érintett tagállamot.
13. § (1) A 7. § (2) bekezdésében meghatározott ellenőrzés
végrehajtásához szükséges, az egyes élő állatok és termékek Európai Unión belüli kereskedelmével kapcsolatos
állategészségügyi és állattenyésztési ellenőrzésekről szóló
miniszteri rendelet 3. §-a (1) bekezdésének c) pontjában
előírt azonosítást és nyilvántartásba vételt — a levágásra
szánt állatok és a regisztrált lovak kivételével — az állatok
rendeltetési helyén kell elvégezni, szükség esetén csak a
8. § (5) bekezdésében meghatározott megfigyelési időtartam letelte után.
(2) A levágásra szánt állatok azonosítására és megjelölésére vonatkozó szabályokat külön jogszabály állapítja
meg.
14. § Az e rendeletben meghatározott állatok behozatala esetében az állategészségügyi hatóság az elvégzett állategészségügyi ellenőrzések után az egyes állategészségügyi igazgatási szolgáltatási díjakról szóló külön jogszabály szerinti
díjra jogosult.
15. § A külön jogszabály által megállapított módon az azonosságvizsgálatot, illetve fizikális ellenőrzést — kivéve a
szállításra vonatkozó állatvédelmi követelmények teljesítésének ellenőrzését — csökkentett gyakorisággal lehet
végezni.
16. § (1) Az állategészségügyi hatóság az általa hozott döntésről és annak okáról értesíti a döntés által érintett szállítmányért felelős személyt vagy annak képviselőjét.
(2) A feladó kérésére a minisztérium a hozott döntéseket és annak indoklását írásban közli, továbbá ismerteti,
hogy milyen jogorvoslati lehetőségek állnak rendelkezésre, és azokat milyen formában és milyen határidőn belül
kell benyújtani.
Biztonsági intézkedések 17. § (1) Az állategészségügyi hatóság végrehajtja az Európai
Bizottság által hozott döntést, ha az egyes állatbetegségek
Európai Közösségnek történő bejelentési szabályairól
szóló miniszteri rendeletben meghatározott betegség,
zoonózis vagy az állatok vagy az ember egészségére súlyos
veszélyt jelentő egyéb betegség vagy tünet harmadik ország
területén előfordul vagy terjed, illetve, ha bármely egyéb
súlyos állategészségügyi ok — különös tekintettel az
Európai Unió állategészségügyi szakértőinek megállapításaira — szükségessé teszi, és az Európai Bizottság a helyzet
súlyosságától függően
a) felfüggeszti az érintett harmadik országból vagy
annak egy meghatározott részéből és — ha szükséges — a
tranzit harmadik országból származó behozatalt, vagy
b) az érintett harmadik országból vagy annak egy meghatározott részéből származó állat vonatkozásában különleges feltételeket határoz meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott okok fennállása
esetén a minisztérium kezdeményezheti az Európai Bizottságnál az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt intézkedések valamelyikének meghozatalát.
(3) Ha az e rendeletben meghatározott ellenőrzések
bármelyike alapján megállapítható, hogy az állatszállítmány veszélyt jelenthet az ember vagy állat egészségére,
akkor az állategészségügyi hatóság
a) elrendeli a szállítmány elkobzását és ártalmatlanná
tételét,
b) a 12. § (5) bekezdése szerint haladéktalanul értesíti
a többi állategészségügyi határállomást és az Európai Bizottságot a megállapításokról és az állatok származásáról.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az Európai Bizottság által a 9. § szerinti állatok tekintetében hozott ideiglenes védőintézkedéseket az állategészségügyi
hatóság végrehajtja.
(5) Ha a minisztérium hivatalosan jelzi az Európai
Bizottságnak a biztonsági intézkedés megtételének szükségességét, és az Európai Bizottság nem hozza meg az (1) és
(4) bekezdés szerinti intézkedések egyikét sem, vagy a
91/496/EGK irányelv 18. Cikkének (6) bekezdése alapján
nem fordul az Állandó Élelmiszerlánc és Állategészségügyi
Bizottsághoz, a minisztérium az érintett állatok tekintetében ideiglenes védőintézkedéseket hozhat. Ha a minisztérium valamely harmadik ország tekintetében ilyen ideiglenes védőintézkedést hoz, erről a 12. § (6) bekezdésének
megfelelően tájékoztatja a többi tagállamot és az Európai
Bizottságot.
(6) A minisztérium az általa hozott ideiglenes védőintézkedés tekintetében az Állandó Élelmiszerlánc és Állategészségügyi Bizottság meghosszabbításra, módosításra,
hatályon kívül helyezésre vonatkozó döntésének megfelelően intézkedik.
(7) Az (1), (3), (4) és (6) bekezdésben meghatározott
intézkedések — a 91/496/EGK irányelv 22. cikkében foglaltak szerinti — időbeli meghosszabbítását, módosítását,
hatályon kívül helyezését külön jogszabály állapítja meg.
Ellenőrzés 18. § (1) Ha e rendelet előírásainak egységes alkalmazása
érdekében az Európai Bizottság állategészségügyi szakértői ellenőrzik, hogy a 6. §-ban foglaltaknak megfelelően
jóváhagyott állategészségügyi határállomás teljesíti-e az
1. számú mellékletben meghatározott előírásokat és a 10. §
szerint jóváhagyott karanténközpont megfelel-e a 2. számú
mellékletben felsorolt feltételeknek, a minisztérium az Európai Bizottság állategészségügyi szakértőivel együttműködik.
(2) Az Európai Bizottság állategészségügyi szakértőinek
helyszíni ellenőrzése során a minisztérium az állategészségügyi szakértőkkel együttműködik.
(3) Az állategészségügyi hatóság megadja az Európai
Bizottság állategészségügyi szakértőinek az általuk kért és
feladatuk végrehajtásához szükséges segítséget.
19. § (1) Ha az állat forgalomba hozatalának helye szerint
illetékes állategészségügyi hatóság az elvégzett ellenőrzés
alapján megállapítja, hogy a 91/496/EGK irányelv szerinti
előírásoknak egy másik tagállam állategészségügyi határállomásán nem tesznek eleget
a) a minisztérium haladéktalanul kapcsolatba lép az
adott tagállam illetékes hatóságával,
b) ha az a) pontban foglaltak teljesülése után a minisztérium a feladó tagállam illetékes hatóságától értesítést
kap a végrehajtott ellenőrzés jellegéről, a döntésről és
annak okáról, és valószínűsíti, hogy az adott intézkedés
nem megfelelő, akkor a két tagállam illetékes hatóságai
— a Magyar Köztársaság részéről a minisztérium — közösen keresnek megoldást a helyzetre, amely kiterjedhet az
érintett tagállamban lefolytatott egyeztető megbeszélésre is,
c) ha az állat forgalomba hozatalának helye szerint illetékes állategészségügyi hatóság által elvégzett ellenőrzés
azt mutatja, hogy az e rendelet előírásainak ismétlődően
nem tesznek eleget, akkor a minisztérium tájékoztatja a
többi tagállam illetékes hatóságát és az Európai Bizottságot,
d) a minisztérium kezdeményezheti az Európai Bizottságnál, hogy küldjön ellenőrző csoportot az érintett tagállamba,
e) a minisztérium kezdeményezheti az érintett tagállamnál, hogy fokozza az ellenőrzést az adott állategészségügyi határállomáson vagy karanténközpontban,
f) az állategészségügyi hatóság fokozhatja az ilyen helyről származó állatok ellenőrzését,
g) a minisztérium kezdeményezheti az Európai Bizottságnál a megfelelő intézkedés megtételét.
(2) Ha a forgalomba hozatal szerint illetékes tagállam
az elvégzett ellenőrzés alapján úgy ítéli meg, hogy az e rendelet előírásainak valamely magyar állategészségügyi határállomáson nem tesznek eleget és felveszi a kapcsolatot
a minisztériummal, a minisztérium minden szükséges
intézkedést megtesz, valamint tájékoztatja az illetékes tagállamot a végrehajtott ellenőrzés jellegéről, a döntésről és
annak okáról.
(3) Ha a forgalomba hozatal szerint illetékes tagállam a
(2) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján azt valószínűsíti,
hogy az adott intézkedés nem megfelelő, a két tagállam
illetékes hatóságai — a Magyar Köztársaság részéről a
minisztérium — közösen keresnek megoldást a helyzetre,
amely kiterjedhet a Magyar Köztársaságban lefolytatott
egyeztető megbeszélésre is. Ilyen esetben az Európai
Bizottság által küldött ellenőrző csoport a minisztériummal együttműködve ellenőrzést végezhet az érintett helyszínen. Az Európai Bizottság vizsgálatának eredményéig
az állategészségügyi hatóság a forgalomba hozatal szerint
illetékes tagállam kérésére köteles fokozni az adott állategészségügyi határállomáson vagy karanténközpontban az
ellenőrzést.
20. § (1) Az állategészségügyi hatóság tervet készít a harmadik országokból származó állatok állategészségügyi ellenőrzését végző személyzet (határállomási állatorvosok)
szakmai csereprogramjáról.
(2) A minisztérium az Európai Bizottsággal és a többi
tagállammal együtt egyezteti és összehangolja az (1) bekezdés szerinti szakmai csereprogramokat, az állategészségügyi hatóság pedig minden szükséges intézkedést megtesz az így egyeztetett szakmai csereprogramok megvalósulása érdekében, valamint azokat a megszerzett tapasztalatok alapján továbbfejleszti.
Vegyes rendelkezések 21. § (1) Zoonózis vagy közegészségügyi veszélyt jelentő ok
fennállása esetén az állategészségügyi hatóság a külön jogszabályokban foglaltak figyelembevételével tájékoztatja az
Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatalát.
(2) Az e rendeletben foglalt előírások végrehajtása a
vámjogszabályokból eredő kötelezettségek teljesítése alól
nem mentesít.
(3) A 3—6. §-ban, a 7. § (1) bekezdésében, a 8. §-ban, a
12. §-ban és a 17. §-ban, valamint a 19. és 20. §-ban foglaltakkal kapcsolatos részletes szabályokat külön jogszabály
állapítja meg.
Záró rendelkezések 22. § E rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
23. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló,
Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban — a rendelet
tárgykörében megjelent más jogszabályokkal
együtt — a Közösségbe harmadik országokból érkező állatok állatorvosi vizsgálatának megszervezésére vonatkozó
alapelvek megállapításáról szóló, a Tanács 91/496/EGK
irányelvével, valamint a Tanács azt módosító, 91/628/EGK
irányelvével, 92/438/EGK határozatával és 96/43/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
67/2013. (HK 3.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2614 1. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2614 (1. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven
bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének
173/2012. (HK. 15.) HVKFH szakutasításában fenntartás
nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2614
(EDITION 1) – CONVOY OPERATIONS – ATP-76
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt. 3. A kiadvány tartalmazza és meghatározza a többnemzeti szárazföldi erők konvoj műveleteinek megtervezésével, megszervezésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatokat.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
494/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Haupt Erik Edgár rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország athéni nagykövetségének
a vezetésével, valamint Magyarországnak a Ciprusi Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2013. (VI. 28.) BM rendelete a rendőrség katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények parancsnoki nyomozásáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604.  § (4)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
37.  § n)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. A katonai nyomozó hatóságok 1. § (1) Rendőr ellen indított katonai büntetőeljárásban – ha a  nyomozást nem a  katonai ügyész vagy a  legfőbb ügyész
által a katonai büntetőeljárásra kijelölt ügyész (a továbbiakban együtt: katonai ügyész) végzi – a katonai nyomozó
hatóságként eljáró illetékes parancsnok (a továbbiakban: parancsnok):
a) az országos rendőrfőkapitány
aa) a kinevezési jogkörébe tartozó vezetők, valamint
ab) az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) hivatásos állománya
vonatkozásában,
b) a  fővárosi, megyei rendőr-főkapitányságvezetője az  alárendeltségébe tartozó szerv hivatásos állománya
vonatkozásában,
c) az  egyes rendőri feladatok ellátására törvényben vagy kormányrendeletben létrehozott más rendőri szerv
vezetője az alárendeltségükbe tartozó szerv hivatásos állománya vonatkozásában,
d) a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karának dékánja és a  rendészeti szakközépiskolák
igazgatói az  intézményhez vagy tanintézethez szolgálatteljesítésre vezényeltek, valamint az  intézmény,
tanintézetek kettős jogállású vagy tartósan vezényelt hallgatói vonatkozásában,
e) a  Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója a  Nemzeti Védelmi Szolgálat hivatásos állománya és a  Nemzeti
Védelmi Szolgálathoz vezényeltek vonatkozásában,
f ) a  Terrorelhárítási Központ főigazgatója a  Terrorelhárítási Központ hivatásos állománya és a  Terrorelhárítási
Központhoz vezényeltek vonatkozásában,
g) a szolgálati hely szerinti magyar szervezet állományilletékes parancsnoka a nemzetközi kötelezettségvállalás
alapján külföldön szolgálatot teljesítő rendőr vonatkozásában,
h) a  Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatában (a  továbbiakban: BM SZMSZ) a  fegyelmi
döntések előkészítésére kijelölt szervezeti egység vezetője – a  c)–e)  pontban meghatározott személyi kör
kivételével – a Belügyminisztériumhoz vagy más szervhez vezényeltek vonatkozásában,
i) az ismeretlen tettes által elkövetett bűncselekmény tekintetében az elkövetés helye szerinti parancsnok.
 (2) A parancsnok a nyomozóhatósági jogkörét a nyomozószerv, illetve az e feladat ellátásával megbízott nyomozótiszt
útján, vagy személyesen gyakorolja.
 (3) Ha a  parancsnok irányítása alatt álló szervnél nincs nyomozószerv vagy nyomozótiszt, továbbá ha az  a  feladata
ellátásában akadályozott, vagy az eljárásból kizárt, a nyomozást a parancsnok személyesen végzi, vagy a nyomozás
lefolytatására a  parancsnok az  elöljáró parancsnoktól (vezetőtől) nyomozószerv, illetve nyomozótiszt kijelölését
kérheti.
2. A parancsnok hatásköre és illetékessége 2. § Nem tartozik a parancsnok hatáskörébe a nyomozás és az eljárás során keletkezett iratokat a katonai ügyésznek kell
megküldeni:
a) az  országos rendőrfőkapitány vagy helyettesei, valamint a  Nemzeti Védelmi Szolgálat és a  Terrorelhárítási
Központ főigazgatója vagy helyettese által elkövetett katonai vétség miatt folytatott nyomozás esetén,
b) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar kettős jogállású rendőr hallgatója
által elkövetett katonai vétség miatt folytatott nyomozás esetén,
c) ha a parancsnok tekintetében kizáró ok áll fenn.
3. § Ha a parancsnok a nyomozás során észleli, hogy a terhelt bűncselekménye vagy több bűncselekmény esetén azok
valamelyike nem tartozik a  nyomozási hatáskörébe, a  feljelentést, továbbá az  eljárás során keletkezett iratokat
három napon belül megküldi a katonai ügyésznek.
4. § (1) A  nyomozást az  a  parancsnok folytatja le, akinek a  büntetőeljárás megindításakor a  terhelt a  szolgálati
alárendeltségébe tartozik.
(2) Ha a  terhelt szolgálati helye az  eljárás alapjául szolgáló cselekmény elkövetése után megváltozott, a  nyomozást
az a parancsnok folytatja le, akinek a szolgálati alárendeltségébe a terhelt a bűncselekmény elkövetésekor tartozott.
A parancsnok a nyomozás befejezése után az eljárás során keletkezett iratokat az elkövetés helye szerint illetékes
katonai ügyésznek küldi meg.
(3) Illetékességi összeütközés esetén a  nyomozást lefolytató parancsnokot a  nyomozás felügyeletét ellátó katonai
ügyész jelöli ki.
(4) Az  elkövetés helye szerint illetékes parancsnok az  ismeretlen tettes által elkövetett bűncselekmény miatt indult
nyomozás során ismertté vált elkövető ügyének iratait – a  katonai ügyész egyidejű értesítése mellett – további
intézkedés végett az 1. § (1) bekezdése szerinti parancsnokhoz átteszi.
(5) Az országos rendőrfőkapitány az ügy jelentősége, illetve kizárás miatt vagy a katonai ügyész indítványára bármely
ügy nyomozását magához vonhatja az alárendeltségébe tartozó parancsnoktól.
3. A nyomozószerv 5. § (1) E rendelet alkalmazásában nyomozószerv:
a) a BM SZMSZ-ében a fegyelmi döntések előkészítésére megjelölt szervezeti egység,
b) az  ORFK Szervezeti és Működési Szabályzatában a  fegyelmi döntések előkészítésére megjelölt szervezeti
egység,
c) a Nemzeti Védelmi Szolgálat szervezeti és működési szabályzatában megjelölt szervezeti egység,
d) a  fővárosi, megyei rendőr-főkapitányság Szervezeti és Működési Szabályzatában a  fegyelmi döntések
előkészítésére megjelölt szervezeti egység, valamint
e) az  egyes rendőri feladatok ellátására törvényben vagy kormányrendeletben létrehozott más rendőri szerv
Szervezeti és Működési Szabályzatában a fegyelmi döntések előkészítésére megjelölt szervezeti egység.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott nyomozószerv folytatja le a  nyomozást az  1.  § (1)  bekezdésének
h) pontja esetében.
 (3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott nyomozószerv folytatja le a nyomozást az országos rendőrfőkapitány
által elrendelt vagy magához vont nyomozások esetében. 4. A nyomozótiszt
6. § (1) Nyomozótisztként a parancsnok alárendeltségébe tartozó szerveknél legalább tiszti rendfokozatú,
a) a  fegyelmi ügyek vizsgálatát önálló munkaköri feladatként ellátó ügyintézői munkakörben foglalkoztatott
személy, vagy
b) érdemi ügyintéző
jelölhető ki. (2) A  parancsnok a  nyomozótisztet határozattal jelöli ki. A  határozat egy példányát a  katonai ügyésznek meg kell
küldeni.
(3) A  nyomozótiszti kijelölés megszűnik, ha azt a  parancsnok határozattal visszavonta. A  parancsnok erről a  katonai
ügyészt nyolc napon belül értesíti.
7. § (1) A nyomozótisztek rendszeres, szervezett szakmai képzéséről a parancsnok, valamint az ügyészség gondoskodik.
 (2) Az  (1) bekezdés szerinti képzéshez, továbbá a nyomozói feladat végzéséhez szükséges időbeli, személyi, valamint
dologi feltételeket a parancsnok biztosítja. 8. § Nyomozótisztként – a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 38. §-ában meghatározott
kizáró okokon túl – nem járhat el az, akinek a terhelt szolgálati elöljárója.
9. § A nyomozótiszt a nyomozás során a parancsnok utasítása szerint jár el, aki irányítja a nyomozást és maga is ellenőrzi
annak törvényességét. A  nyomozótiszt köteles a  parancsnokot a  nyomozás minden lényeges körülményéről
tájékoztatni.
10. § A nyomozótiszt a nyomozás megindulásától folyamatosan végzi azokat a nyomozási cselekményeket, amelyek nem
a parancsnok kizárólagos döntési hatáskörébe tartoznak. A 11. § (1) és (2) bekezdése szerinti határozatok, valamint
előterjesztések tervezeteit a nyomozótiszt készíti el.
5. A parancsnoki nyomozás 11. § (1) A katonai nyomozó hatóság által meghozott döntés esetén a parancsnoki nyomozás során kizárólag a parancsnok
döntési hatáskörébe tartozik:
 1. a nyomozótiszt kizárása,
 2. a nyomozás elrendelése,
 3. a feljelentés-kiegészítés elrendelése,
 4. a feljelentés áttétele,
 5. a feljelentés elutasítása,
 6. a nyomozás felfüggesztése,
 7. a nyomozás megszüntetése,
 8. a védő kirendelése, a védő kirendelésének visszavonása, a védő kirendelés alóli felmentése,
 9. a kirendelt védő díjának és költségtérítésének megállapítása,
10. a szakértő kirendelése, kizárása, felmentése,
11. a szakértő díjának megállapítása,
12. a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának elbírálása,
13. az igazolási kérelem elbírálása,
14. a terhelt őrizetbe vétele és az őrizet megszüntetése,
15. a házkutatás és a motozás elrendelése,
16. a lefoglalás elrendelése és megszüntetése,
17. a számítástechnikai rendszer útján rögzített adatok megőrzésére kötelezés elrendelése,
18. a biztosítási intézkedés alkalmazása és feloldása,
19. az elővezetés elrendelése,
20. a  nyomozás befejezése és az  iratok ismertetése után a  gyanúsított vagy a  védő indítványával kapcsolatos,
a Be. 193. § (3) bekezdése szerinti határozat meghozatala,
21. az  iratoknak a  katonai ügyészhez – vádemelési vagy parancsnoki fegyelmi hatáskörben történő elbírálási
javaslattal – való megküldése,
22. a panasz benyújtásától számított három napon belül a panasznak történő helyt adás, vagy a panasz elbírálás
végett történő felterjesztése,
23. a Be. 195. § (3) bekezdése alapján a határozat végrehajtásának felfüggesztése.
(2) A Be. 165. § (2) bekezdésében meghatározott, a bíróság vagy az ügyészség hatáskörébe tartozó eljárási cselekmény
elvégzésének vagy határozat meghozatalának szükségessége esetén a  katonai ügyészt a  parancsnok tájékoztatja,
a döntés meghozatalára irányuló indokolt előterjesztéssel.
12. § A parancsnok a nyomozása során a katonai ügyész szakmai segítségét kérheti.
13. § Ha a  nyomozást a  megindulásától számított két hónapon belül nem fejezik be, a  parancsnok e  határidő lejárta
előtt legalább tíz nappal a  nyomozás határidejének meghosszabbítására a  katonai ügyészhez előterjesztést tesz.
Az előterjesztéshez mellékelni kell a még szükséges, de el nem végzett nyomozási cselekmények részletes tervét is.
14. § (1) A nyomozótiszt a  jelentősebb tárgyi súlyú vagy bonyolultabb, előreláthatóan két hónapon túli nyomozást igénylő
ügyben a  nyomozás megindulását követően haladéktalanul nyomozási tervet készít, és azt jóváhagyás végett
bemutatja a parancsnoknak.
(2) A  nyomozási terv tartalmazza a  nyomozás eredményes lefolytatásához szükséges feladatokat és azok tervezett
ütemezését. Az  eljárás során feltárt új adatok és szempontok figyelembevételével a  tervet szükség szerint
módosítani kell.
15. § Az újabb bűncselekmények megelőzése végett a nyomozás során fokozott figyelmet kell fordítani a bűncselekmény
elkövetését elősegítő, illetve megkönnyítő okok, körülmények felderítésére. Az  ennek érdekében megtett
intézkedéséről, vagy azzal kapcsolatos javaslatáról, továbbá a  Be. 63/A.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatási
kötelezettsége teljesítéséről a parancsnok a katonai ügyészt értesíti.
16. § Az eljárás során az  egyes nyomozási cselekményekről készült iratokat három példányban, az  érdekelteknek a  Be.
szabályai szerint kézbesítendő határozatokat a szükséges példányszámban kell elkészíteni.
17. § (1) Ha a parancsnok a hatáskörébe nem tartozó kényszerintézkedés elrendelését tartja szükségesnek, a katonai ügyészt
erről haladéktalanul értesíti, egyben – az addig keletkezett iratokat mellékelve – arra írásban előterjesztést tesz.
(2) Ha az  őrizetbe vételkor már megállapítható, hogy indokolt az  előzetes letartóztatás elrendelésének
kezdeményezése, az előterjesztést haladéktalanul, de legkésőbb az őrizetbe vétel elrendelését követő huszonnégy
órán belül meg kell küldeni a katonai ügyésznek.
(3) A  parancsnok haladéktalanul előterjesztést tesz a  katonai ügyésznek, ha az  előzetes letartóztatás, az  ideiglenes
kényszergyógykezelés vagy a lakhelyelhagyási tilalom megszüntetését látja szükségesnek.
(4) A  parancsnok az  előzetes letartóztatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatát – a  nyomozási iratok egy
példányával együtt – a  letartóztatás határidejének lejárta előtt legalább tíz nappal köteles megküldeni a  katonai
ügyésznek. Az előterjesztéshez mellékelni kell a még végrehajtásra váró nyomozási cselekmények tervét is.
(5) Ha rendőrrel szemben a bíróság a Be. 138/A. §-a alapján távoltartást rendel el, a parancsnok megteszi a szükséges
intézkedéseket a végrehajtás biztosítására.
18. § A parancsnoki nyomozás során elrendelt őrizetet rendőrségi fogdában kell végrehajtani.
19. § (1) Az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének elrendelésére a  parancsnok tesz előterjesztést
a katonai ügyészhez.
(2) Az elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele indítványozása iránti előterjesztésnek tartalmaznia kell:
a) az eljáró katonai nyomozó hatóság megnevezését, az ügyirat számát,
b) a bűncselekmény Btk. szerinti megjelölését,
c) a bűncselekmény történeti tényállását,
d) a  bűncselekmény gyanúját, illetve az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tétele feltételeinek
fennállását alátámasztó bizonyítékokat,
e) javaslatot a  Be. 158/B.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerinti elektronikus adat ideiglenes eltávolításának
indítványozására,
f ) az elektronikus adat forrásának azonosítására szolgáló adatokat:
fa) IP címet ipv4 vagy ipv6 szabvány szerint és alhálózati maszkot,
fb) domain nevet,
fc) URL címet,
fd) portszámot,
g) az elektronikus adatot tároló tárhelyszolgáltató nevének és címének, illetve elnevezésének és székhelyének,
telephelyének vagy fióktelepének, a cégjegyzék- vagy egyéb nyilvántartási számának, továbbá a képviseletre
jogosult nevének és címének a megjelölését.
(3) A  (2)  bekezdés g)  pontja esetében ha a  tárhelyszolgáltató külföldi, a  székhely szerinti államban működő
nyilvántartás adatait szükséges beszerezni.
(4) Ha a  domain név alatt található elektronikus adatok teljes körére fennállnak a  hozzáférhetetlenné tétel
elrendelésének feltételei, az erre való utalást is tartalmazza az előterjesztés.
(5) Ha az  elektronikus hírközlő hálózat útján közzétett elektronikus adat forrásának azonosításra szolgáló adatok
megállapítása különleges szakismeretet igényel, szaktanácsadót kell alkalmazni.
(6) Ha az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételének további fenntartása már nem indokolt, vagy
ha a  nyomozást a  parancsnok megszüntette – kivéve, ha a  Be. 569.  § szerinti eljárás lefolytatásának van helye –
haladéktalanul előterjesztést kell tenni a katonai ügyészhez a kényszerintézkedés megszüntetése és az elektronikus
adat visszaállítása iránt. Az  előterjesztés megtételére a  parancsnok jogosult. Az  előterjesztés tartalmára
a (2) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell.
(7) E § alkalmazásában
1. domain név: az internet egy meghatározott részét, tartományát egyedileg leíró megnevezés,
2. elektronikus adat: a  hozzáférést biztosító elektronikus hírközlési szolgáltatók által az  elektronikus hírközlő
hálózat útján közzétett olyan adat, amely egyedi azonosítók, mint az  IP cím és URL cím, domain név és
portszám alapján beazonosítható,
3. IP cím: egyedi hálózati azonosító, amely a hozzátartozó alhálózati maszkkal együtt meghatározza, hogy mely
hálózati címen érhető el az elektronikus adat,
4. portszám: a  TCP/IP és az  UDP, illetve SCTP protokollokban az  adott célszerveren a  logikai csatlakozást
meghatározó jelzőszám,
5. URL cím: egységes erőforrás azonosító, amely egyetlen címben foglalja össze az  interneten megtalálható
elektronikus adat azonosításához szükséges legfontosabb információkat, mint a protokoll, a domain név vagy
IP cím, a portszám és az elérési út a célszerveren.
20. § (1) A  nyomozás során hozott határozat elleni panaszt, valamint a  katonai nyomozó hatóság intézkedése vagy
intézkedésének elmulasztása miatt bejelentett panaszt – amennyiben annak három napon belül nem ad helyt –
a parancsnok a nyomozás során keletkezett iratokkal, valamint a panasszal kapcsolatos nyilatkozatával együtt küldi
meg a katonai ügyésznek.
(2) A terhelt vagy más érdekelt által a nyomozás során szóban tett panaszt írásba kell foglalni.
21. § (1) A  nyomozás befejezését követően a  parancsnok az  eljárás során keletkezett iratok két példányát a  nyomozás
határidejének lejárta előtt, de legkésőbb a  nyomozás befejezését követő három napon belül megküldi a  katonai
ügyésznek, az iratok harmadik példányát pedig irattárazza.
(2) A nyomozási iratok részeként továbbítani kell
a) a bűnügyi nyilvántartás terheltre vonatkozó értesítését,
b) a terhelt minősítését, a dicséreteiről és fenyítéseiről kimutatást,
c) az illetmény-számfejtést végző szervnek a terhelt illetményéről szóló igazolását, továbbá
d) a bűnjeljegyzéket és a bűnügyi költségjegyzéket.
(3) A  bűnjelet a  nyomozási iratokkal együtt kell megküldeni. Amennyiben a  bűnjel csatolása – annak jellegénél
fogva – nem lehetséges vagy más fontos ok azt indokolja, a  bűnjelnek a  bűncselekménnyel kapcsolatos egyedi
tulajdonságait rögzítő iratot vagy fényképet kell a nyomozási iratokhoz csatolni.
22. § Ha a  parancsnok az  általános megelőzés, a  katonai rend és fegyelem megszilárdítása érdekében indokoltnak
tartja, hogy a  bíróság a  tárgyalást a  Be. 278.  § (2)  bekezdése alapján ne a  bíróság hivatalos helyiségében, hanem
a rendőrség hivatalos helyiségében tartsa meg, ennek indítványozására a katonai ügyésznek javaslatot tesz.
23. § A nyomozás során keletkezett iratokat a szervezeti egység egyéb irataitól elkülönítve külön iktatási csoportszámon
kell iktatni, kezelni és irattárazni.
24. § A parancsnoki nyomozás során a sajtó részére a parancsnok vagy az ügyben eljáró nyomozótiszt adhat tájékoztatást.
6. Záró rendelkezések 25. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
26. § Hatályát veszti a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek katonai nyomozó hatóságairól és a bűncselekmények
parancsnoki nyomozásáról szóló 25/2003. (VI. 24.) BM–IM együttes rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter