text:
73/2013. (XII. 18.) BM rendelete a szabálysértési ügyekben alkalmazható közvetítői eljárás egyes kérdéseiről.
A szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény
250.  §  (2)  bekezdés j)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § a)  pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § o) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. A közvetítő értesítése a közvetítői eljárásra utalásról
1. § (1) A  szabálysértési hatóság vagy a  bíróság a  közvetítői eljárásra utalásról szóló döntését a  szabálysértésekről,
a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban:
Szabs. tv.) 82/D.  § (3)  bekezdésében meghatározott iratokkal együtt 3 napon belül kézbesíti a  közvetítői
eljárás lefolytatására illetékes pártfogó felügyelői szolgálatnak (a továbbiakban: pártfogó felügyelői szolgálat).
Ha  a  döntésnek a  határidőben történő kézbesítése akadályba ütközik, a  szabálysértési hatóság vagy a  bíróság
– az iratok postai úton történő megküldését megelőzően – a közvetítői eljárás lefolytatása érdekében értesítőlapot
állít ki és azt haladéktalanul, de legfeljebb a  döntéstől számított 3 napon belül megküldi a  pártfogó felügyelői
szolgálatnak.
(2) Az értesítőlap tartalmazza
a) a szabálysértési hatóság vagy bíróság megnevezését, ügyszámát, valamint a döntés meghozatalának napját,
b) a szabálysértésnek a Szabs. tv. szerinti megnevezését,
c) az  eljárás alá vont személy és a  sértett természetes személyazonosító adatait, lakcímét, tartózkodási
helyét, egyéb, rendelkezésre álló elérhetőségi adatait, nem természetes személy sértett nevét, székhelyét,
képviselőjének nevét,
d) a  szabálysértési hatóság vagy a  bíróság rendelkezésére álló, a  közvetítői eljárás lefolytatása szempontjából
lényeges más adatot.
(3) Az  értesítőlap aláírt példánya elektronikus úton vagy telefaxon is továbbítható a  pártfogó felügyelői szolgálat
számára.
2. A közvetítő kijelölése 2. § (1) Ha a szabálysértési hatóság vagy a bíróság a pártfogó felügyelői szolgálatot közvetítői eljárás lefolytatása érdekében
keresi meg, a  pártfogó felügyelői szolgálat vezetője kijelöli az  ügyben közvetítői tevékenységet végző pártfogó
felügyelőt (a továbbiakban: közvetítő).
(2) Ha a közvetítői eljárásra utalt ügy körülményei ezt indokolják, egy ügyben több közvetítő is kijelölhető. Ez esetben
a  vezető közvetítőként kijelölt közvetítő teljesíti a  Szabs. tv.-ben és e  rendeletben a  közvetítő számára előírt
feladatokat.
(3) A  közvetítő akadályoztatása esetén vagy a  megállapodásban foglaltak teljesítésének ellenőrzésére a  pártfogó
felügyelői szolgálat vezetője más közvetítőt jelölhet ki.
3. A közvetítői megbeszélés 3. § (1) A közvetítői megbeszélést a pártfogó felügyelői szolgálat hivatali helyiségében kell megtartani.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a közvetítő döntése alapján a közvetítői megbeszélés a pártfogó felügyelői
szolgálat illetékességi területén belül lévő járási, fővárosi kerületi hivatal erre alkalmas hivatali helyiségében is
megtartható. A  közvetítői eljárás lefolytatásáról a  pártfogó felügyelői szolgálat a  járási, fővárosi kerületi hivatal
vezetőjét a helybiztosítás érdekében a döntést követően haladéktalanul értesíti.
(3) A közvetítő – ha a közvetítői eljárásban részt vevők érdekei indokolják – az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő
helyszínt is meghatározhat.
(4) A  közvetítői megbeszélésre történő idézésben a  sértettet, az  eljárás alá vont személyt, valamint a  törvényes
képviselőt a közvetítő röviden tájékoztatja a közvetítői eljárás lényegéről, jogkövetkezményeiről, valamint jogaikról
és kötelezettségeikről.
(5) A  közvetítői megbeszélést a  közvetítő vezeti, aki meghatározza a  közvetítői megbeszélés menetét, valamint
a közvetítői megbeszélésen résztvevők felszólalásának rendjét.
4. § (1) A  közvetítői megbeszélés kezdetekor a  közvetítő megállapítja a  sértett és az  eljárás alá vont személy
személyazonosságát, és megkérdezi őket, hogy a  közvetítői eljárás lényegére, jogkövetkezményeire, valamint
a  jogaikra és kötelezettségeikre történt írásbeli tájékoztatást megértették-e, nemleges válasz esetén a  meg nem
értett részt megmagyarázza.
(2) A  közvetítői megbeszélésen a  közvetítő a  sértettet és az  eljárás alá vont személyt meghallgatja. A  közvetítő
a  sértettet és az  eljárás alá vont személyt egymás jelenlétében is, és egymás távollétében is meghallgathatja.
A sértett és az eljárás alá vont személy az üggyel kapcsolatos álláspontját szóban kifejtheti, és a rendelkezésére álló
iratokat is bemutathatja.
(3) Ha a  sértett és az  eljárás alá vont személy meghallgatására egymás távollétében kerül sor, és lakóhelyük eltérő
megyében van, a  pártfogó felügyelői szolgálat vezetője megkereséssel élhet a  sértett vagy az  eljárás alá vont
személy lakóhelye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálathoz a meghallgatás lefolytatása érdekében.
(4) Ha a  közvetítő a  sértettet és az  eljárás alá vont személyt egymás távollétében hallgatja meg, az  így kapott
tájékoztatást közölheti a közvetítői eljárásban részt vevő sértettel vagy más sértettel, az eljárás alá vont személlyel
vagy más eljárás alá vont személlyel, továbbá a képviselővel azért, hogy a tájékoztatásban foglaltakat álláspontjuk
kialakításánál figyelembe vehessék. Ha a tájékoztatást adó sértett úgy nyilatkozik, hogy a tájékoztatás vagy annak
valamely része nem hozható más sértett, az  eljárás alá vont személy vagy képviselő tudomására, e  személyek
a korlátozással érintett körben nem tájékoztathatóak. Ha a tájékoztatást adó eljárás alá vont személy úgy nyilatkozik,
hogy a  tájékoztatás vagy annak valamely része nem hozható a  sértett, más eljárás alá vont más személy vagy
képviselő tudomására, e személyek a korlátozással érintett körben nem tájékoztathatóak.
(5) Ha a  sértett korlátozottan cselekvőképes, őt a  közvetítő meghallgatja, az  eljárás alá vont személy a  nyilatkozatát
ebben az esetben is közvetlenül a sértetthez intézi.
(6) A sértettnek – ha a törvényes képviselet kötelező, a törvényes képviselőnek is – és az eljárás alá vont személynek,
nem természetes személy sértett esetében pedig a  képviseletére feljogosított személynek a  megállapodás
megkötésekor és aláírásakor személyesen, együttesen meg kell jelenniük. A  jogi képviselő távolmaradása
a közvetítői megbeszélés megtartásának nem akadálya.
4. A feljegyzés 5. § (1) A közvetítői megbeszélésről készült feljegyzésben fel kell tüntetni
a) a pártfogó felügyelői szolgálat megnevezését, az ügy számát és az eljárás alá vont személy nevét,
b) annak a szabálysértési hatóságnak vagy bíróságnak a megnevezését és ügyszámát, amely az ügyet közvetítői
eljárásra utalta,
c) a közvetítői megbeszélés helyét, megkezdésének és befejezésének időpontját,
d) a közvetítő, a sértett, az eljárás alá vont személy, a képviselők, továbbá a közvetítői megbeszélésen részt vett
más személyek nevét,
e) ismételt közvetítői megbeszélés esetén ennek tényét, valamint
f ) azt, hogy a közvetítői megbeszélésen létrejött-e megállapodás.
(2) A feljegyzésben röviden ismertetni kell a közvetítői megbeszélés menetét oly módon, hogy a  jogok gyakorlása és
a  kötelezettségek teljesítése, valamint az  eljárási szabályok megtartása nyomon követhető legyen, azzal, hogy
a  feljegyzés nem tartalmazhat a  sértettre vagy az  eljárás alá vont személyre vonatkozó olyan adatot, tényt vagy
körülményt, amelyre a közvetítő titoktartási kötelezettsége kiterjed.
5. A szabálysértési hatóság vagy a bíróság tájékoztatása a szabálysértési eljárás felfüggesztése
meghosszabbításának szükségességéről
6. § (1) A  szabálysértési eljárás felfüggesztése meghosszabbításának szükségességéről a  közvetítő legkésőbb
a felfüggesztés lejártát megelőző 3. napig írásban tájékoztatja a szabálysértési hatóságot vagy a bíróságot.
(2) Ha a  tájékoztatás határidőben történő megküldése akadályba ütközik, a  közvetítő az  írásbeli tájékoztatást
megelőzően, a  felfüggesztés lejártát megelőző 3. napig elektronikus úton vagy telefaxon tájékoztatja
a szabálysértési hatóságot vagy a bíróságot.
(3) A szabálysértési hatóság vagy a bíróság a szabálysértési eljárás felfüggesztése időtartamának meghosszabbításáról
3 napon belül tájékoztatja a közvetítőt.
6. A jelentés megküldése 7. § A  jelentést a  közvetítő postai úton továbbítja a  szabálysértési hatóságnak vagy a  bíróságnak. A  Szabs.tv.
82/F.  § (1)  bekezdés szerinti kötelezettség teljesítése érdekében a  közvetítő elektronikus úton vagy telefaxon is
továbbíthatja jelentését a szabálysértési hatóságnak vagy a bíróságnak.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
dr. pintér sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
196/2010. (VI. 17.) Korm. rendelete a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 186/2010. (VI. 2.) Korm. rendelettel kihirdetett veszélyhelyzet feloldásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a katasztrófák elleni védekezés
irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi
LXXIV. törvény 7. § (1) bekezdésére tekintettel a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 186/2010. (VI. 2.) Korm.
rendelet 1. §-a szerint Borsod-Abaúj-Zemplén megye közigazgatási területére kihirdetett veszélyhelyzetet feloldja,
valamint az abban megjelölt területekre elrendelt rendkívüli készültséget megszünteti.
2. § A Kormány az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. június 2. 10.00 órát követően felmerült, indokolt költségek
felméréséről és biztosításáról külön intézkedik.
3. § (1) Ez a rendelet 2010. június 17-én 18 órakor lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 186/2010. (VI. 2.) Korm.
rendelet.
(3) Ez a rendelet 2010. június 18-án hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
16/2012. (XI. 23.) ONYF utasítása az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyedi iratkezelési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a továbbiakban: ONYF) iratkezelési rendjét – a köziratokról, a
közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.), valamint
a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) alapján – a Magyar Nemzeti Levéltár és a közigazgatási és igazságügyi miniszter egyetértésével,
a Mellékletben foglaltak szerint szabályozom. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, azzal, hogy a 2. függelékben foglaltak 2012. január 1-jétől
alkalmazandók. 3. § 2012. január 1. napját megelőzően keletkezett iratoknál az irattári tételszámok tekintetében a korábbi iratkezelési
szabályzatok rendelkezéseit kell alkalmazni. 4. § Hatályát veszti az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyedi iratkezelési szabályzatáról szóló 8/2011. (V. 13.)
ONYF utasítás. Prof. dr. Mészáros József s. k.,
főigazgató


text:
67/2014. (II. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szondy István
Györgyöt 2014. február 15. napjától 2017. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2010. (II. 19.) IRM–SZMM–PM–KHEM együttes utasítása az illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények elleni hatósági fellépés hatékonyságának növeléséről, illetve összehangolásáról.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 4. § (2) bekezdése, a Vám- és Pénzügyőrségről szóló 2004. évi XIX. törvény 1. §
(1) bekezdése, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalról szóló 162/1999. (XI. 19.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése, a Nemzeti
Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése, valamint az Országos Munkavédelmi és
Munkaügyi Főfelügyelőségéről szóló 295/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése alapján, az igazságügyi és rendészeti
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) és n) pontjában, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában, a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában, valamint a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörünkben eljárva, az illegális migráció
és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények elleni hatósági fellépés hatékonyságának növelésére, illetve
összehangolására – figyelemmel a közös határokon történő ellenőrzés fokozatos eltörléséről szóló, Schengenben, 1985. június
14-én aláírt megállapodás végrehajtásáról rendelkező, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezmény 6. Cikkének (3) és
(4) bekezdésére, valamint a Schengeni Végrehajtó Bizottság illegális bevándorlás elleni intézkedések elfogadásáról szóló 1998.
október 27-i határozatának 6. és 9. pontjára – a következő együttes utasítást adjuk ki:
1. A jogellenesen Magyarországra belépő és itt tartózkodó, illetve jogellenesen munkát vállaló külföldiek
(a továbbiakban: illegális migráció), valamint az illegális migrációhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények elleni
hatósági fellépés hatékonyságának növelése, illetve összehangolása, a közrend és közbiztonság javítása érdekében
komplex ellenőrző rendszert kell kialakítani és működtetni. 2. A komplex ellenőrző rendszer feladata, hogy a szolgálati és a hatósági tevékenység időben, térben és módszereiben
történő összehangolásával, a rendelkezésre álló erők és eszközök gazdaságos felhasználásával, az információcsere
felgyorsításával, a totális ellenőrzés mellőzésével, differenciált és szelektív módon, az ország egész területén biztosítsa
a külföldiek jogszabályokban meghatározott hatósági ellenőrzésének végrehajtását, továbbá az illegális migráció,
valamint az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények felfedését, illetve a szükséges hatósági eljárások
lefolytatását. 3. A komplex ellenőrző rendszert a Rendőrség, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (a továbbiakban: BÁH), a Vám
és Pénzügyőrség (a továbbiakban: VP), az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban:
OMMF) központi és területi szerveinek, valamint a Nemzeti Közlekedési Hatóság (a továbbiakban: NKH) központi
szervének (a továbbiakban együtt: hatóságok), a jogszabályokban meghatározott hatáskörük és illetékességük keretei
között kell kialakítani, és a helyi – az NKH esetében a területi – szervek bevonásával kell működtetni.
4. A hatóságok a komplex ellenőrző rendszer kialakításával és működtetésével kapcsolatos feladatokat kötelesek
végrehajtani, illetve a jelen utasításban meghatározottak szerint együttműködni.
5. A hatóságok együttműködése terjedjen ki: a) az illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények elleni közös fellépés stratégiájának
kialakítására, a szervek közötti együttműködés kiemelt irányainak meghatározására, elveinek és gyakorlatának
kidolgozására, valamint a megvalósításukhoz szükséges jogi feltételrendszer megteremtésére, illetve
fejlesztésére vonatkozó javaslatok kidolgozására, b) az illegális migráció elleni küzdelemhez rendelkezésre álló hazai és nemzetközi pénzalapok felhasználásának
összehangolására, közös technikai fejlesztésekre vonatkozó javaslatok kidolgozására, a közös képzési feladatok
meghatározására, c) az ország egész területére kiterjedő komplex ellenőrző rendszer kialakítására és működtetésére, az illegális
migrációval kapcsolatos átfogó helyzetelemzések készítésére, d) a külföldiek tartózkodására, munkavállalására vonatkozó szabályok, az úti okmányok, beutazásra és tartózkodásra
jogosító engedélyek, tartózkodási engedélyek, munkavállalási engedélyek és vizsgálatuk, az illegális migránsok,
illegális munkavállalók, embercsempészek és csempészek által alkalmazott módszerek és eszközök, a
járműhasználat, az áru- és személyszállítás, illetve a közlekedés (közúti, vasúti, légi, vízi) jellegének és jellemzőinek
figyelembevételével a végrehajtó hivatásos és köztisztviselői állomány összehangolt vagy közös felkészítésére,
e) az illegális migrációval, embercsempészéssel és csempészéssel, a hatósági eljárások lefolytatásával kapcsolatos
tapasztalatok, illetve információk kicserélésére, f) az illegális migrációval fertőzött területek, útvonalak, csomópontok, munkahelyek, járművek és közlekedési
eszközök összehangolt vagy közös idegenrendészeti, munkaügyi és közlekedési hatósági, illetve közrendvédelmi,
közbiztonsági ellenőrzésére, g) a hatóságok állományából szervezett közös idegenrendészeti és munkaügyi, valamint a közlekedési hatósági
ellenőrző feladatok ellátására, h) hatóságok által megszervezett és végrehajtott közös idegenrendészeti és munkaügyi, valamint közlekedési
hatósági ellenőrző akciókra, i) a komplex ellenőrző rendszer kialakításával és működésével kapcsolatos, a feladatok összehangolásával
megbízott szervezeti egységek, továbbá hivatásos állományú tagok, illetve köztisztviselők kijelölésére.
6. Az 5. pontban meghatározott együttműködési feladatok megszervezésére és végrehajtására, valamint a komplex
ellenőrző rendszer folyamatos működtetésére Integrált Vezetési Központot kell létrehozni.
7. Az Integrált Vezetési Központ központi szerve a Vezetői Tanács, melynek vezetője az Országos Rendőr-főkapitányság
(a továbbiakban: ORFK) rendészeti főigazgatója, tagjai: a) a BÁH általános főigazgató-helyettese,
b) a VP országos parancsnokának szakmai helyettese, c) az OMMF elnökhelyettese,
d) az NKH elnökhelyettese. 8. A Vezetői Tanács feladatai:
a) az illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények elleni küzdelem, valamint a komplex
ellenőrző rendszer országos működtetésének koordinálása, b) a hatóságok illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények elleni közös fellépése
stratégiájának kialakítása, c) hatóságok közötti együttműködés kiemelt irányainak meghatározása, elveinek és gyakorlatának kidolgozása,
valamint a megvalósításukhoz szükséges jogi feltételrendszer megteremtésére, illetve fejlesztésére vonatkozó
javaslatok kidolgozása, d) az illegális migráció elleni küzdelemhez rendelkezésre álló hazai és nemzetközi pénzalapok felhasználásának
összehangolása, közös technikai fejlesztésekre vonatkozó javaslatok kidolgozása, a közös képzési feladatok
meghatározása, e) az illegális migráció elleni küzdelemben részt vevő közös erők és eszközök kijelölése,
f) országos vagy regionális méretű, közös idegenrendészeti, munkaügyi és közlekedési hatósági, illetve
közbiztonsági, és az illegális migrációhoz kapcsolódó bűnügyi ellenőrzések és akciók kezdeményezése,
g) az illegális migrációval kapcsolatos átfogó helyzetelemzések készítése,
h) az együttműködő szervek között felmerülő vitás kérdések rendezése,
i) az Integrált Vezetési Központ előző évi tevékenységéről szóló összefoglaló jelentés előterjesztése – minden év
január 30-ig – az érintett miniszterek elé. 9. A Vezetői Tanács a komplex ellenőrző rendszer kialakításával és működtetésével kapcsolatosan végrehajtott feladatok
és tapasztalatok értékelése, valamint a további feladatok meghatározása érdekében szükség szerint, de legalább
félévente ülést tart. 10. A Vezetői Tanács szintjén nem rendezhető kérdésekben az érintett szervek országos vezetői együttesen döntenek.
11. A Vezetői Tanács ügyrendjét és részletes munkaprogramját maga állapítja meg.
12. Az Integrált Vezetési Központ operatív végrehajtó szerve az Integrált Vezetési Csoport, amelynek irányítója az ORFK
Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztályának a vezetője. 13. Az Integrált Vezetési Csoport tagjai:
a) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztályától 2 fő,
b) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztályától 1 fő,
c) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztályától 1 fő,
d) a VP Országos Parancsnokság Rendészeti Főosztályától 1 fő,
e) a VP Országos Parancsnokság Bűnügyi Igazgatóságától 1 fő,
f) a BÁH Idegenrendészeti Igazgatóságától 1 fő, g) az OMMF Munkaügyi Főosztályától 1 fő,
h) az NKH Stratégiai és Módszertani Főigazgatóságtól 1 fő.
14. Az Integrált Vezetési Csoport feladatai: a) kidolgozza a komplex ellenőrző rendszer kialakításával és működtetésével kapcsolatos konkrét feladatok
központi és területi szintű összehangolásának rendjét, valamint a kapcsolattartás és az adatcsere rendszerét,
b) a Vezetői Tanács munkaprogramja alapján előkészíti és megszervezi a Vezetői Tanács üléseit, elkészíti az ülések
programtervezetét, illetve a Vezetői Tanács döntéseinek meghozatalához szükséges egyéb tervezeteket,
javaslatokat, jelentéseket, tájékoztatókat, elemzéseket, c) folyamatosan gyűjti, elemzi és értékeli az illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények
tendenciáira, a hatóságok idegenrendészeti, munkaügyi és közlekedési hatósági, illetve közbiztonsági
ellenőrzéseinek rendszerére, valamint a tapasztalatok alapján tervezett eseti jellegű és általános érvényű
intézkedésekre vonatkozó információkat, d) szervezi az illegális migráció ellenőrzésével, az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények felfedésével és a
hatósági eljárások lefolytatásával kapcsolatos tapasztalatok, ellenőrzési módszerek, információk átadását, illetve
kicserélését, és javaslatot tesz a végrehajtó hivatásos, illetve köztisztviselői állomány felkészítésére, képzésére,
e) szervezi az országos vagy regionális szintű közös idegenrendészeti, munkaügyi és közlekedési hatósági, illetve
közbiztonsági ellenőrzéseket és akciókat, előzetesen tájékoztatja az ellenőrzésben vagy akcióban részt nem vevő
együttműködő hatóságokat, f) az elemzett és értékelt adatokról negyedévente, a további intézkedések megtételére vonatkozó javaslatokkal
együtt, összefoglaló jelentést állít össze a Vezetői Tanács részére,
g) havonta egyezteti és hetente pontosítja a közös idegenrendészeti, munkaügyi és közlekedési hatósági, illetve
közbiztonsági ellenőrzéseket és akciókat, összehangolja azok végrehajtását, h) hetente – napi pontosítással – végzi az akciók keretein kívül eső, az illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más
jogellenes cselekmények felderítésére irányuló szolgálati tevékenység összehangolását, i) kétévente elemzést végez a hatóságok együttműködésének hatékonyságáról, és az abban foglaltak hasznosítása
érdekében ajánlást készít a Vezetői Tanács részére. 15. Az Integrált Vezetési Csoport működésének részletes szabályait ügyrendben kell megállapítani, amelyet a Vezetői
Tanács vezetője – a tagok egyetértésével – hagy jóvá.
16. A 3. pontban felsorolt szervek vezetői kötelesek kijelölni az Integrált Vezetési Csoport tagjait, továbbá kötelesek
intézkedni arra, hogy az alárendeltségükbe tartozó területi szervek vezetői kijelöljék a komplex ellenőrző rendszer
kialakításával és működésével kapcsolatos konkrét feladatok összehangolásáért, valamint az együttműködési
feladatok végrehajtásáért felelős hivatásos állományú tagokat, illetve köztisztviselőket (a továbbiakban együtt:
összekötők) és a helyettesítésükkel megbízott személyeket. 17. Az összekötők feladatai:
a) az illetékességi területükön akciók, bevetések, ellenőrzések (továbbiakban: intézkedések) tervezése, szervezése,
összehangolása, a tervezett intézkedések helyéről, idejéről, a résztvevőkről az Integrált Vezetési Csoport
tájékoztatása; b) folyamatosan gyűjtik, elemzik-értékelik a saját illetékességi területük adatait, azokról tájékoztatják az Integrált
Vezetési Csoportot és az érintett szervek területi összekötőit;
c) az Integrált Vezetési Központ Checknet rendszerének kialakítása és folyamatos működtetése érdekében saját
szervükre vonatkozóan gyűjtik, elemzik-értékelik a felhasználásra és a számítógépes rendszerbe bedolgozásra
kerülő adatokat, információkat. 18. Az összekötők az általuk képviselt szervek hatáskörére és illetékességi területére figyelemmel, illetve kiterjedően, az
Integrált Vezetési Csoport irányításával hajtják végre feladataikat. 19. Az utasításban meghatározott komplex ellenőrző rendszer kialakításával és működtetésével kapcsolatos
rendelkezések nem érintik a 3. pontban felsorolt hatóságok jogszabályban megállapított feladatait, hatáskörét,
illetékességét, titok- és adatvédelmi szabályait. 20. A közös idegenrendészeti, munkaügyi és közlekedési hatósági, illetve közbiztonsági ellenőrzés vagy akció során meg
kell határozni a közös tevékenység irányításáért felelős hivatásos állományú tagot, illetve köztisztviselőt, de a közös
tevékenységet végrehajtó állomány kizárólag a rá vonatkozó jogszabályok szerint intézkedhet, és intézkedéséért a rá
vonatkozó jogszabályok alapján felel. 21. A hatóságok a közös tevékenységhez szükséges technikai eszközöket, berendezéseket összehangoltan, a közös
tevékenység jellegére és a közös tevékenységben részt vevő hatóságok lehetőségeire figyelemmel a jogszabályban
meghatározott feladataiknak megfelelően biztosítják. 22. A komplex ellenőrző rendszer kialakításával és működtetésével kapcsolatos, valamint a közös idegenrendészeti,
munkaügyi és közlekedési hatósági, illetve közbiztonsági ellenőrzések vagy akciók során felmerült költségeket a
hatóságok maguk viselik és azt egymásnak nem számolhatják fel.
23. Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtásának részletes szabályait a hatóságok együttműködési
megállapodásokban rögzítik, illetve a már meglévő együttműködési megállapodásokat az utasításban foglaltaknak
megfelelően kiegészítik. 24. Ez az utasítás a közzétételét követő tizenötödik napon lép hatályba.
25. Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti az illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes
cselekmények elleni hatósági fellépés hatékonyságának növelésére, illetve összehangolására kiadott 20/2004. (BK 15.)
BM–FMM–PM együttes utasítás. Ez a pont jelen utasítás hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Forgács Imre s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
1602/2015. (IX. 8.) Korm. határozata az Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Tervről.
A Kormány
 1. – figyelemmel a  Nemzeti Energiastratégiáról szóló 77/2011. (X. 14.) OGY határozatban foglaltakra – elfogadja
az  Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Tervet és elrendeli annak végrehajtását, valamint
elrendeli a cselekvési terv közzétételét a kormányzati portálon;
2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy biztosítsák a  Nemzeti Energiastratégia és a  Nemzeti Éghajlatváltozási
Stratégia – mint szakpolitikai keretrendszer – végrehajtása során a  megújuló energiaforrásokról,
energiahatékonyságról, ásványvagyon-hasznosításról, távhő-fejlesztésről, szemléletformálásról és energetikai
kutatás-fejlesztésről szóló, továbbá egyéb, későbbiekben meghatározandó cselekvési tervek mint eszközrendszerek
összhangját, valamint erre legyenek figyelemmel a  cselekvési tervek felülvizsgálata, az  egyéb ágazati stratégiák,
finanszírozási és területrendezési szempontok kialakítása során is;
Felelős: minden miniszter
Határidő: folyamatos 3. az Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Tervben foglalt intézkedések előrehaladásának,
végrehajtásának (előkészítéstől a  végső fázisig) biztosítása és a  további fenntartható fogyasztást ösztönző
szemléletformálási programlehetőségek folyamatos feltérképezése, valamint a privát (nagyvállalati és civil) szférával
való együttműködési lehetőségek kiaknázása érdekében
3.1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
bevonásával gondoskodjon az  Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Terv
megvalósítását segítő munkacsoport (a  továbbiakban: munkacsoport) létrehozásáról, továbbá felhívja
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  földművelésügyi minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert,
az  igazságügyi minisztert, a  belügyminisztert és az  emberi erőforrások miniszterét az  abban való állandó
képviselet és aktivitás biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a munkacsoport létrehozásának határideje 2015. december 31., majd azt követően
folyamatosan biztosítandó a képviselet
3.2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a munkacsoport tevékenysége során kerüljön feltérképezésre,
hogy mely releváns szakmai és civil szervezetek, érdekelt nagyvállalatok és szellemi kutatóműhelyek
vonhatóak be a  munkacsoport tevékenységébe és gondoskodjon azok képviselőinek munkacsoportba
történő meghívásáról, teljes értékű tagságának biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
4. a társadalom energia- és klímatudatossággal kapcsolatos ismereteinek fejlesztése érdekében
4.1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  illetékes szaktárcák, valamint a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal, illetve további lehetséges támogató partnerek bevonásával vizsgálja meg egy
energia- és klímatudatosság elterjesztését célzó széleskörű kommunikációs kampány költségigényeit és
finanszírozási lehetőségeit, valamint tegyen javaslatot annak megvalósítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
4.2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
bevonásával gondoskodjon az  energiahatékonyságról szóló 2015.  évi LVII.  törvény alapján a  Magyar
Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal által működtetett energiahatékonysági tájékoztató honlap
tartalmának energia- és klímatudatossági vonatkozású kiterjesztését biztosító jogszabály-módosítás
előkészítéséről, különös tekintettel az  Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Tervben
meghatározott tájékoztatási területekre, szempontrendszerekre és a szemléletformálás elősegítésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
4.3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy lehetséges támogató partnerek bevonásával biztosítsa
a  közlekedési-környezetvédelmi programok és kampányok folytatását, vizsgálja meg és tegyen javaslatot
azok kibővítési lehetőségeire, majd gondoskodjon a bővítések végrehajtásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
5. a nevelési és oktatási intézmények energia-, klíma- és környezettudatosságra nevelő tevékenységének támogatása,
a fenntarthatósági szempontokat integráló oktatásfejlesztés érdekében
5.1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Nemzeti Alaptanterv és az  egyes kerettantervek
felülvizsgálata során gondoskodjon az  energia-, klíma- és környezettudatosságra nevelő tevékenységek,
az  egyéni fogyasztói cselekedetek, továbbá a  helyi és a  globális környezeti és környezetügyi hatások
közötti összefüggések megértését szolgáló ismeretanyagok és gyakorlatok megjelenésének eddigieknél
hangsúlyosabb vizsgálatáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
5.2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  pedagógusképzések ismeretanyagának felülvizsgálata
során gondoskodjon a  fenntarthatósági, környezetorientált és klímatudatos attitűd kialakítását segítő
oktatási és szemléletformálási módszertannal kapcsolatos ismeretanyagok megjelenésének eddigieknél
hangsúlyosabb vizsgálatáról, majd gondoskodjon a  vizsgálat alapján szükségesnek meghatározott
tananyagfejlesztések végrehajtásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
5.3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  5.  pont 5.1. és 5.2.  alpontjának teljesüléséről készítsen
jelentést a 3. pont 3.1. alpontja szerint kialakításra kerülő munkacsoportnak;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. március 1.
6. a 2014–2020-as operatív programok szemléletformálási és környezeti nevelési programokat érintő pályázati
kiírásainak célorientáltsága és hatékony forrásfelhasználást lehetővé tévő kialakítása érdekében felhívja a  nemzeti
fejlesztési minisztert, a  földművelésügyi minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak
arról, hogy a  tárcájukat érintő, szemléletformálási operatív programok pályázati kiírásai tekintetében, továbbá
a  jövőben beérkező pályázatok elbírálása kapcsán az  Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési
Terv szempontjai és az abban megfogalmazott szemléletformálási kulcstényezők irányadóak legyenek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. december 31.
7. az energia- és klímatudatossággal foglalkozó szemléletformálási programok, valamint az  Energia- és
Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Terv ismeretek átadását célzó intézkedéseinek hatékonysága és
a témában hiánypótló információk azonosítása érdekében
7.1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, valamint
további lehetséges támogató partnerek bevonásával gondoskodjon a  magyar társadalom – beleértve
a  háztartásokat, vállalkozásokat, önkormányzatokat és intézményeket – energia- és klímatudatosságával
kapcsolatos primer kutatás elvégzéséről, amelynek során fel kell mérni a  megkérdezettek témához
kapcsolódó életmódját/tevékenységét, fogyasztási szokásait, továbbá a  problémákkal kapcsolatos
szemléletét, megoldási módszereit és azok fejlesztendő pontjait;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
7.2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  7.  pont 7.1.  alpontjában megfogalmazott
primer kutatás eredményeinek közzétételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
8. a meglévő közigazgatási, közintézményi és szervezeti infrastruktúra helyi szemléletformálásban elfoglalt jelentős
szerepének hatékony kihasználása és ezáltal a helyi vállalkozások és háztartások – különös tekintettel a  leszakadó
térségek energiaszegénységgel sújtott háztartásaira – tudatos energiafogyasztásra való ösztönzése érdekében
felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy dolgozzon ki a helyi energia- és klímatudatossági szemléletformálási
programok megvalósítását segítő útmutatót az  önkormányzatok és közintézmények, továbbá a  helyi szervezetek
és civil szervezetek számára, valamint az érintett szaktárcák bevonásával gondoskodjon annak az érintettek részére
történő megfelelő eljuttatásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
9. az Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Terv végrehajtásának és eredményeinek nyomon
követése, továbbá a szemléletformálási tevékenységek hosszú távú megvalósítása érdekében
9.1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
bevonásával gondoskodjon az  Energia- és Klímatudatossági Szemléletformálási Cselekvési Terv
intézkedéseinek végrehajtását értékelő, többek között a  szemléletformálási intézkedések útján elérhető
energiamegtakarítást számszerűsítő módszertan, valamint az  intézkedések eredményességét bemutató
további indikátorok kidolgozásáról és alkalmazásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a módszertan és indikátor készlet kidolgozásának határideje 2016. június 30., majd azt követően
folyamatos
9.2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  Energia- és Klímatudatossági
Szemléletformálási Cselekvési Terv ötévente történő felülvizsgálatáról és mindehhez biztosítsa az energetikai
szemléletformálás területével foglalkozó szervezeti hátteret.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1617/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a Bicskei Járási Hivatal irodaépületének beruházásához szükséges további forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. a Bicskei Járási Hivatal szervezeti egységeinek új irodaépületben történő elhelyezésével kapcsolatos beruházás
(a  továbbiakban: beruházás) során felmerült további költségek 2016.  évi biztosítása érdekében felhívja
a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  beruházás befejezéséhez szükséges 329,4 millió forint többletforrás
rendelkezésre állásáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. január 31.
2. egyetért azzal, hogy a beruházás megvalósítása érdekében
a) a Bicskei Járási Hivatal irodaépületének beruházásához szükséges források biztosításáról szóló 1754/2013.
(X. 24.) Korm. határozat,
b) az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok
2014. évi költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1519/2015. (VII. 27.) Korm. határozat, valamint
c) az e határozat 1. pontja
alapján biztosított forrás felhalmozási kiadásai terhére megvalósuló beszerzések lefolytatása során a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1170/2014. (III. 26.) Korm. határozata a megyei vállalkozásfejlesztési alapítványokban gyakorolt alapítói jogok megyei önkormányzatok részére történő átadásáról.
A Kormány a  megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a  megyei önkormányzati intézmények és a  Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 2. § (8) bekezdésében
foglaltak alapján az  1.  mellékletben szereplő megyei vállalkozásfejlesztési alapítványokban fennálló, az  államot
megillető alapítói jogok gyakorlására a  megyei vállalkozásfejlesztési alapítványok székhelye szerinti megyei
önkormányzatokat jelöli ki.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
115/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 97/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 97/2011. (VI. 24.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kezdeményező – aki azonos a kifogástevővel – országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaviszonyban járó fizetett éves szabadság legalacsonyabb mértéke ne legyen
kevesebb húsz napnál?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezésben
foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek, mert nem állapítható meg, hogy
a kezdeményező mit ért „fizetett éves szabadság” kifejezés alatt. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 131. § (1) bekezdése szerint „[a]z alapszabadság mértéke húsz munkanap”. Az Mt.
több különböző szabadság típust nevesít, így rendes szabadságot, mely alap- és pótszabadságból áll, valamint
betegszabadságot és szülési szabadságot stb. Nem egyértelmű, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés mely
szabadság típus vonatkozásában kíván jogalkotást kezdeményezni. Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással
az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését megtagadta.
A kifogástevő álláspontja szerint az OVBh. nem megalapozott, mert a „fizetett éves szabadság” fogalma mind jogilag,
mind a köztudatban egyértelmű jelentéssel bír. Azt az időtartamot jelenti, amelyre a munkavállaló rendkívüli
események (szülés, betegség stb.) bekövetkezése nélkül is jogosult, amelynek ideje alatt nem köteles munkát végezni,
de fizetésre jogosult. A kérdés arra irányul, hogy ennek a legalacsonyabb idejét évi legalább húsz napban állapítsa meg
a jogalkotó. Véleménye szerint az „igen” válaszok többsége esetén az Országgyűlést jogalkotási kötelezettség terheli,
ha van olyan munkavállaló, akit nem illet meg legalább évi húsz nap fizetett szabadság, és az ezzel ellentétes
jogalkotástól való tartózkodásra köteles, ha minden munkavállalónak jár legalább évi húsz fizetett szabadság.
A kifogástevő mindezen indokok alapján az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kérte
az Alkotmánybíróságtól.
Az OVB kifogással támadott határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg,
a kifogást 2011. július 8-án – a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.]
2. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért a 97/2011. (VI. 24.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos
indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2/2019. (I. 24.) HM utasítása a személyes adatok védelmével és a közérdekű adatok nyilvánosságával összefüggő feladatok irányításáról és felügyeletéről, valamint az ezekhez kapcsolódó egyes tevékenységek eljárási rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti szervezetekre, továbbá
d) az a)–c) pont szerinti szervezetek (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) személyi állományára.
(2) Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában az  utasítást alkalmazni kell a  külföldön szolgálatot teljesítő
honvédelmi szervezetek adatkezelésekkel kapcsolatos eljárására is.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki
a) a minősített adatokra és
b) a közhitelű nyilvántartásból történő adatszolgáltatásra, valamint
c) a különleges jogrend ideje alatt folytatott adatkezelésekre.
2. § A  HM adatvédelmi és információszabadsággal összefüggő feladatokat ellátó szervezeti egysége (a továbbiakban:
szakmai szerv) az utasítást szükség szerint, de legalább évente felülvizsgálja.
3. § Az utasítás alkalmazásában
a) adatvédelmi középirányító szerv: a Magyar Honvédség Parancsnoksága;
b) általános közzétételi lista: az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 1. mellékletében szereplő lista, amelynek adatait valamennyi közzétételre
kötelezett honvédelmi szervezet a 9. mellékletében meghatározottak szerint köteles közzétenni;
c) egyedi közzétételi lista: a miniszter által meghatározott egyéb közzéteendő adatok köre;
d) HM adatközlő: a HM sajtó, média és katonai kommunikációs feladatait ellátó szervezeti egység;
e) szakmai irányító: a HM jogi és igazgatási ügyekért felelős helyettes államtitkára.
2. A szakmai szerv feladata az adatvédelem irányításával kapcsolatban
4. § (1) A szakmai szerv
a) összeállítja, és a  tárgyévet megelőző év november 15-ig jóváhagyásra felterjeszti a szakmai irányító részére
az adatvédelmi ellenőrzési tervet,
b) összeállítja, és a  tárgyévet követő február 28-ig felterjeszti a  szakmai irányító részére az  éves adatvédelmi
összefoglaló jelentést,
c) összeállítja, és a  tárgyévet követő március 31-ig felterjeszti a  miniszter részére az  összefoglaló jelentést
az elektronikus közzététel helyzetéről,
d) a  Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló HM utasításban meghatározott
körben jogi iránymutatást ad,
e) szakmai iránymutatást ad információs jogi kérdések, a honvédelmi szervezetek által kötendő adatfeldolgozási
és együttes adatkezelési szerződések, valamint a  honvédelmi szervezetek Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: NAIH) részére küldendő konzultációs irat tervezetei
tekintetében.
(2) A szakmai szerv adatvédelmi ellenőrzéseket és adatvédelmi vizsgálatokat folytat.
 (3) A szakmai szerv – feladatai ellátása során – közvetlenül tart kapcsolatot az adatkezelő honvédelmi szervezetekkel.
5. § A  szakmai szerv feladatainak végrehajtása érdekében folyamatosan kapcsolatot tart a  NAIH-hal, a  központi
államigazgatási szervek adatvédelmi tisztviselőivel, valamint honvédelmi szervezetek adatvédelmi tisztviselőivel.
3. Adatvédelmi ellenőrzés 6. § (1) Az  adatvédelmi ellenőrzés célja a  (2)  bekezdésben meghatározott szempontrendszer figyelembevételével annak
megállapítása, hogy az  ellenőrzött honvédelmi szervezet adatkezelése megfelel-e a  jogszabályoknak és egyéb
szabályozók előírásainak.
(2) Az adatvédelmi ellenőrzés főbb szempontjai:
a) az  adatkezelés személyi feltételeinek megléte, az  adatvédelmi tisztviselő kijelölésének vagy kinevezésének
ténye, összeférhetetlenségének vizsgálata, az adatkezelést végző személyek felkészültsége, leterheltsége,
b) az adatkezelés tárgyi feltételeinek rendelkezésre állása,
c) az adatkezelési feladatok technikai lebonyolítása ügyfélforgalom mellett vagy anélkül,
d) az elektronikus és papíralapú adathordozók tárolása, fizikai biztonsága,
e) az adatkezelés módja,
f ) a honvédelmi szervezetekhez érkezett adatvédelmi megkeresésekre adott válaszok jogszerűsége,
g) egyéb, adatvédelmet érintő rendszerek, különösen a beléptető, a zárt láncú kamera, valamint az elektronikus
nyilvántartási rendszerek üzemeltetésének jogszerűsége,
h) az előírt nyilvántartások és vezetettségük,
i) a honvédelmi szervezet adatvédelmi, adatbiztonsági és közérdekű adatok kezelésére vonatkozó szabályzata
(a továbbiakban: Szabályzat) megléte, aktualizáltsága.
 (3) Az adatvédelmi ellenőrzést az éves adatvédelmi ellenőrzési terv szerint kell végrehajtani.
 (4) Adatvédelmi ellenőrzést rendelhet el eseti jelleggel a  miniszter, a  közigazgatási államtitkár és a  szakmai irányító.
Az eseti adatvédelmi ellenőrzést írásban kell elrendelni, amelyben meg kell határozni különösen
a) az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezetet,
b) a 7. § (3) bekezdése szerint azt, aki az adatvédelmi ellenőrzés lefolytatására kötelezett,
c) az (5)–(6) bekezdésre figyelemmel az adatvédelmi ellenőrzésre nyitva álló időtartamot,
d) a (7) bekezdésre figyelemmel az adatvédelmi ellenőrzés tárgyát.
(5) Az adatvédelmi ellenőrzést az elrendeléstől számított 60 napon belül be kell fejezni. E határidőbe nem számít bele
az az időtartam, amely alatt az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet az adatvédelmi ellenőrzést végző felhívására
a 8. § (1) bekezdés c) pontja szerinti írásbeli felvilágosítást készíti, feltéve, hogy enélkül az ellenőrzés nem folytatható.
Az  adatvédelmi ellenőrzést végző javaslatára az  adatvédelmi ellenőrzés időtartamát, annak lejárta előtt, az  azt
elrendelő egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározottaktól a miniszter az általa elrendelt eseti adatvédelmi ellenőrzés esetén eltérhet.
 (7) Az  adatvédelmi ellenőrzés – eltérő rendelkezés hiányában – kiterjed az  ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet
minden adatkezelésére.
 (8) Az eseti adatvédelmi ellenőrzés megkezdését az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezetnek előzetesen nem kell
bejelenteni. 7. § (1) Az éves adatvédelmi ellenőrzési terv szerinti adatvédelmi ellenőrzést a szakmai szerv végzi.
 (2) A  honvédelmi szervezetek adatvédelmi tisztviselői éves adatvédelmi ellenőrzési terv szerint hajtják végre
a  honvédelmi  szervezet adatkezeléseire vonatkozó adatvédelmi ellenőrzést, amelynek elrendelésére vonatkozó
rendelkezéseket a honvédelmi szervezetek Szabályzata tartalmazza.
(3) Eseti adatvédelmi ellenőrzést végezhet az adatvédelmi ellenőrzést elrendelő döntése alapján
a) az elrendelő által írásban kijelölt személy,
b) a szakmai szerv,
c) az adatkezelő honvédelmi szervezet adatvédelmi tisztviselője a honvédelmi szervezet vonatkozásában
(a továbbiakban együtt: adatvédelmi ellenőrzést végző).
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben, illetve amennyiben az  adatvédelmi ellenőrzést a  (3)  bekezdés alapján a  szakmai
szerv folytatja le, a  szakmai szerv állományából a  konkrét adatvédelmi ellenőrzés elvégzésére kötelezett személyt
a  szakmai szerv vezetője jelöli ki. A  szakmai szerv állományába tartozó, adatvédelmi ellenőrzést végző személy
jogosultságát az ellenőrzés megkezdésekor az MH Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnokság által
kiállított igazolvány felmutatásával igazolja. A (3) bekezdés a) és c) pontja szerinti adatvédelmi ellenőrzést végzőnek
ezen jogköre igazolása érdekében írásbeli kijelölését fel kell mutatnia.
(5) A  szakmai szerv állományába tartozó, adatvédelmi ellenőrzést végző személy adatvédelmi ellenőrzése során,
e tevékenysége tekintetében nem utasítható. E rendelkezést megfelelően alkalmazni kell a (3) bekezdés a) és c) pontja
szerint adatvédelmi ellenőrzést végző szolgálati elöljárójára és hivatali felettesére is.
8. § (1) Az adatvédelmi ellenőrzést végző a szükséges személyi biztonsági feltételek megléte esetén
a) az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet kezelésében levő, a vizsgált üggyel összefüggésbe hozható összes
iratba betekinthet, azokról másolatot kérhet,
b) az ellenőrzés során az üggyel összefüggésbe hozható adatkezelést megismerheti, az adatkezelés helyszínéül
szolgáló helyiségbe beléphet, és
c) az  ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetőjétől, az  adatkezelő bármely munkatársától írásbeli és
szóbeli felvilágosítást kérhet, továbbá a  vizsgált üggyel összefüggésbe hozható bármely honvédelmi
szervezettől vagy személytől írásbeli felvilágosítást kérhet.
(2) Az  adatvédelmi ellenőrzést úgy kell lefolytatni, hogy az  az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet feladatainak
ellátását csak a szükséges mértékben korlátozza.
(3) Amennyiben az adatvédelmi ellenőrzés során az adatvédelmi ellenőrzést végző olyan szabálytalanságot észlel, amely
a helyszínen orvosolható, javaslatot tesz annak rendezésére.
(4) Az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetője
a) az  adatvédelmi ellenőrzés lefolytatását elősegíti, így különösen az  adatvédelmi ellenőrzést végző
megkereséseit határidőn belül teljesítenie kell azzal, hogy a határidő az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben
tizenöt napnál nem lehet rövidebb,
b) tartózkodik minden olyan magatartástól és döntéstől, amely az  adatvédelmi ellenőrzés indokolatlan
elhúzódásával jár, vagy arra vezethet,
c) az adatvédelmi ellenőrzéssel kapcsolatban észrevételt, javaslatot tehet.
9. § (1) Az adatvédelmi ellenőrzést végző az adatvédelmi ellenőrzésről annak befejezését követő 30 napon belül jelentést
készít, amely tartalmazza az  adatvédelmi ellenőrzés (2)  bekezdés szerinti megállapításait, ennek függvényében
indokolt javaslatot a  jogszerű állapot helyreállításához szükséges intézkedés megtételére, adatvédelmi vizsgálat
lefolytatására, illetve felelősségre vonásra irányuló más eljárás megindítására.
(2) Az  adatvédelmi ellenőrzést végző a  jelentésben az  adatvédelmi ellenőrzés során feltárt tényállás alapján
megállapíthatja, hogy
a) az  adatkezelés megfelel a  jogszabályoknak és egyéb szabályozóknak, és ezért további intézkedés nem
indokolt,
b) a  8.  § (3)  bekezdése szerinti szabálytalanságot az  ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet a  helyszínen
orvosolta, és ezért további intézkedés nem indokolt, vagy
c) az adatkezelés nem felel meg a jogszabályoknak és egyéb szabályozóknak, a b) pont nem vagy csak részben
alkalmazható, ezért a jogszerű állapot helyreállítása érdekében további intézkedés megtétele szükséges.
 (3) Az  adatvédelmi ellenőrzést végző a  (2)  bekezdés c)  pontja esetén a  jelentés tervezetét véleményezésre megküldi
az ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetőjének, aki írásbeli álláspontját elektronikus úton 5 napon belül
köteles megküldeni. Az  adatvédelmi ellenőrzést végző az  ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet vezetőjének
álláspontja alapján a jelentés tervezetét felülvizsgálja, és egyetértése esetén pontosítja azt.
(4) Az adatvédelmi ellenőrzést végző a jelentést jóváhagyásra – közvetlenül – felterjeszti az elrendelő, az éves terv alapján
végrehajtott adatvédelmi ellenőrzés esetén a jóváhagyó részére.
(5) A  jóváhagyott jelentés megküldésével az  adatvédelmi ellenőrzést végző tájékoztatja az  ellenőrzés alá vont
honvédelmi szervezet vezetőjét az adatvédelmi ellenőrzés lezárásáról, és a (2) bekezdés függvényében
a) felhívja a jogszerű állapot helyreállításához szükséges intézkedés soron kívüli megtételére,
b) tájékoztatja az adatvédelmi vizsgálat elrendeléséről, illetve
c) felelősségre vonásra irányuló más eljárás megindításáról.
(6) A  jóváhagyott jelentést a  szakmai szerv megküldi az  adatvédelmi ellenőrzés alá vont honvédelmi szervezet
elöljárójának, az  MH hadrendje szerinti szervezetek vonatkozásában a  Magyar Honvédség parancsnokának
(a továbbiakban: MHPK).
4. Szakmai szerv vizsgálata 10. § (1) Vizsgálat folytatható le a  11.  § szerinti bejelentés alapján, adatvédelmi incidens bekövetkezte miatt vagy
az adatvédelmi ellenőrzést követően, a 9. § (4) bekezdése szerint jóváhagyott jelentésnek megfelelően, ha a személyes
adatok kezelésére vonatkozó szabályok, a közérdekű adatok vagy a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez
fűződő jogok gyakorlása megsértésének gyanúja merül fel.
(2) A  vizsgálat elrendelésére a  szakmai irányító jogosult. A  vizsgálatot a  szakmai szerv az  elrendelésétől számított
60  napon belül köteles befejezni. A  határidőt indokolt esetben a  szakmai irányító egy alkalommal, legfeljebb 30
nappal meghosszabbíthatja.
11. § (1) A  vizsgálat alapjául szolgáló bejelentés megtehető közvetlenül a  szakmai szervnél. Amennyiben a  bejelentő
a honvédelmi szervezet vezetőjénél teszi meg bejelentését, úgy a honvédelmi szervezet vezetője azt a beérkezését
követő 5 napon belül átteszi a szakmai szervhez.
(2) A  szakmai szerv megvizsgálja a  bejelentést, és azt a  beérkezésétől számított 5 munkanapon belül a  vizsgálat
elrendelésére vagy elutasítására vonatkozó indokolt javaslatával közvetlenül felterjeszti a szakmai irányító részére.
(3) A  szakmai irányító a  szakmai szerv felterjesztése alapján határozatban dönt a  vizsgálat elrendeléséről vagy
elutasításáról. A döntésről a szakmai szerv írásban vagy elektronikus úton 5 munkanapon belül értesíti a bejelentőt.
12. § (1) Az adatvédelmi vizsgálatra az utasítás 7. § (3) és (4) bekezdését és a 8. §-át megfelelően alkalmazni kell.
 (2) A szakmai szerv a vizsgálat befejezésének tényéről feljegyzést, az adatvédelmi vizsgálatról annak befejezését követő
30 napon belül jelentést készít. A  jelentés tartalmazza a vizsgálat megállapításait, továbbá jogsérelem vagy annak
közvetlen veszélye esetén a szakmai szerv indokolt javaslatát annak megszüntetésére, illetve felelősségre vonásra
irányuló más eljárás megindítására.
13. § (1) A szakmai szerv a jelentést jóváhagyásra – közvetlenül – felterjeszti a szakmai irányító részére.
 (2) A szakmai irányító – egyetértése esetén – jóváhagyja a jelentést, és hatáskörébe tartozóan feladatot szab, megteszi
a szükséges intézkedéseket, illetve kezdeményezi a hatáskörébe nem tartozó intézkedéseket.
 (3) Amennyiben a  szakmai irányító adatvédelmi vizsgálat továbbfolytatását tartja szükségesnek, elrendeli a  jelentés
kiegészítését. A  jelentés kiegészítésére és a  kiegészített jelentés felterjesztésére a  12–13.  § rendelkezéseit azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a vizsgálat határidejéről és meghosszabbításáról a szakmai irányító dönt.
(4) A szakmai szerv a vizsgálat befejezéséről a bejelentőt a szakmai irányító döntését követő 10 napon belül értesíti.
5. Az adatvédelmi tisztviselő, adatvédelmi csoport 14. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője adatvédelmi tisztviselőt köteles kijelölni vagy kinevezni.
 (2) A kijelölés során a honvédelmi szervezet vezetője vegye figyelembe különösen a következőket:
a) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok
szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló az Európai Parlament és
a  Tanács (EU) 2016/679 rendelete (a továbbiakban: EU rendelet) és az  Infotv. szerinti összeférhetetlenségi
szabályokat (a továbbiakban: összeférhetetlenségi szabályok),
b) a kijelölendő személy szakértelmét, szakmai képességét és képességet a szakmai feladatok ellátására,
c) a  kijelölendő személy ismeretét a  honvédelmi szervezet adatkezelési műveletei, valamint az  információs
rendszerei adatbiztonsági és adatvédelmi igényei tekintetében,
d) a kijelölendő személy ismeretét a honvédelmi szervezet igazgatási és eljárási szabályait illetően.
(3) Az  összeférhetetlenségi szabályokra tekintettel nem láthat el adatvédelmi tisztviselői tisztséget vagy feladatot
a  honvédelmi szervezet vezetője, helyettesei, személyügyi szerv vezetője, pénzügyi vezető, informatikai vezető,
a rendszergazda. A felsorolt beosztásokon túl azon beosztást ellátó sem lehet adatvédelmi tisztviselő, aki adatkezelési
művelet végrehajtásáért felelős szerv vezetője. Az  összeférhetetlenségi szabályok alapján a  honvédelmi szervezet
Szabályzatában meg kell határozni azon beosztásokat, melyek összeegyeztethetetlenek az adatvédelmi tisztviselő
tevékenységével.
(4) A  honvédelmi szervezet méretére és szerkezetére tekintettel adatvédelmi csoport hozható létre. Az  adatvédelmi
csoport az adatvédelmi tisztviselőből és legalább egy tagból áll.
(5) Kötelező létrehozni adatvédelmi csoportot olyan honvédelmi szervezet esetében, ahol
a) kikülönített szervezeti egység található, melynek létszáma meghaladja a 250 főt, és a két elhelyezési objektum
közötti távolság a 150 km-t meghaladja, amelynek legalább egy tagja a kikülönített alegységnél és legalább
egy tagja a honvédelmi szervezet vezetője mellett teljesítsen szolgálatot,
b) országos nyilvántartás vezetésére kerül sor.
 (6) Az  adatvédelmi csoport működésének belső struktúráját, az  egyes tagok feladatait és felelősségét a  honvédelmi
szervezet Szabályzata tartalmazza. Az adatvédelmi csoport vezetője a honvédelmi szervezet adatvédelmi tisztviselője,
aki egy személyben felel a 17. §-ban meghatározott feladatok végrehajtásáért.
(7) Az  adatvédelmi középirányító szerv állománytáblában rendszeresített beosztásban foglalkoztathat adatvédelmi
referenst, aki kapcsolatot tart
a) az  alárendelt honvédelmi szervezetek adatvédelmi tisztviselőivel, és szakmai segítséget nyújt részükre
adatvédelmi és információszabadsággal összefüggő kérdések vonatkozásában,
b) a szakmai szervvel.
(8) Az  adatvédelmi referens kijelölhető egyúttal az  adatvédelmi középirányító szerv adatvédelmi tisztviselőjének is.
Kijelölés hiányában az  adatvédelmi referens nem láthat el az  adatvédelmi középirányító szervben adatvédelmi
tisztviselői feladatokat.
15. § (1) Az  adatvédelmi tisztviselő e  tevékenysége ellátása során közvetlenül az  adatkezelő honvédelmi szervezet
vezetőjének  van alárendelve. Az  adatvédelmi tisztviselő munkaköri leírását kijelölését vagy kinevezését követően
haladéktalanul módosítani kell.
(2) Az adatvédelmi tisztviselőt a lehető legkorábbi szakaszban be kell vonni az adatvédelemmel kapcsolatos ügyekbe,
az ezekkel kapcsolatban létrehozott munkacsoport munkájába, valamint a honvédelmi szervezet vezetője köteles
kikérni az adatvédelmi tisztviselő tanácsát, különösen az adatvédelmi hatásvizsgálatok elkészítése során.
(3) Lehetőséget kell biztosítani az adatvédelmi tisztviselőnek arra, hogy amennyiben véleménye szerint az adatkezelő
döntése nem összeegyeztethető a  hatályos adatvédelmi jogszabályokkal, külön véleményt fogalmazzon meg
a honvédelmi szervezet vezetője részére, ebben az esetben rögzíteni kell a döntés okait.
(4) A  honvédelmi szervezet adatvédelmi feladataira történő teljes körű rálátás biztosítása érdekében az  adatvédelmi
tisztviselőt a vezetői értekezletekre meg kell hívni, különösen abban az esetben, amikor adatvédelmi vonatkozású
döntéseket hoznak. Az  értekezletre történő felkészüléshez – kellő időben – meg kell adni minden lényeges
információt az adatvédelmi tisztviselőnek a megfelelő javaslat megfogalmazása céljából.
(5) Az adatvédelmi tisztviselő feladatellátása során nem utasítható, különösen a következők tekintetében:
a) adatvédelmi joggal kapcsolatos valamely ügyben egy bizonyos álláspont képviselésére,
b) arra, hogy hogyan kell kivizsgálni egy panaszt, vagy kell-e konzultálni a NAIH-hal.
(6) Az  adatvédelmi tisztviselő önállósága nem jelenti azt, hogy a  döntéshozatali jogköre meghaladja a  17.  §-ban
meghatározott feladatait.
(7) Az adatvédelmi tisztviselő szakmai elöljárója vagy hivatali felettese a szakmai irányító.
16. § Az  adatvédelmi tisztviselő személyéről és elérhetőségeiről – postai és elektronikus levélcím – a  kijelölést vagy
kinevezést követő 5 napon belül értesíteni kell a NAIH-ot. Ezzel egyidejűleg az adatvédelmi tisztviselő kijelöléséről
vagy kinevezéséről a szakmai szervet is értesíteni kell.
17. § (1) Az  adatvédelmi tisztviselő Infotv. hatálya alá tartozó adatkezelések tekintetében az  Infotv. 25/M.  §-ában foglalt,
az  EU  rendelet hatálya alá tartozó adatkezelések vonatkozásában az  EU rendelet 39.  cikkében meghatározott
feladatokat látja el.
(2) Az adatvédelmi tisztviselő az (1) bekezdésben meghatározott feladatain túl
a) részt vesz az adatvédelmet érintő jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök, belső rendelkezések
tervezeteinek kidolgozásában, és annak koordinációja során képviseli szervezete álláspontját,
b) kapcsolatot tart a szakmai szervvel, a részére küldött adatvédelmi jellegű iratait véleményével ellátja,
c) folyamatosan figyeli az adatvédelemmel és az információszabadsággal kapcsolatos jogszabályváltozásokat,
d) a  11.  melléklet alapján éves jelentést készít a  honvédelmi szervezet adatvédelmi helyzetéről a  honvédelmi
szervezet vezetője részére, melyet jóváhagyás esetén a  tárgyévet követő január 15-ig közvetlenül megküld
a szakmai szerv részére, valamint
e) ellátja az  a)–d)  pontokban foglaltakon túl az  utasításban meghatározott további információszabadsággal
kapcsolatos feladatokat.
18. § (1) A  honvédelmi szervezet vezetője biztosítja mindazokat a  szervezési, technikai és anyagi feltételeket, melyek
az adatvédelemmel és információszabadsággal kapcsolatos feladatok végrehajtásához szükségesek, különösen
a) adatvédelmi tisztviselő szakértői szintű ismereteinek fenntartásához szükséges tanfolyami, valamint
szakirányú felnőttképzés támogatását,
b) adatvédelmi tisztviselő tevékenység aktív támogatásait, különös tekintettel a tanfolyami, valamint szakirányú
felnőttképzésen elsajátított ismeretek önképzés keretében történő elmélyítéséhez szükséges idő biztosítását,
c) elegendő idő biztosítását az  adatvédelmi feladatok ellátására, kiemelten azon adatvédelmi tisztviselőknek,
akik adatvédelemmel nem összefüggő munkaköri feladatokat is ellátnak,
d) megfelelő infrastruktúra kialakítását,
e) a feladatok ellátásához szükséges személyzeti, jogi, informatikai, biztonsági szolgáltatásokhoz való hozzáférés
biztosítását.
 (2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek biztosítása érdekében a honvédelmi szervezet éves költségvetésének tervezése
során az ezzel összefüggő költségeket figyelembe veszi.
 (3) A  honvédelmi szervezet vezetője gondoskodik róla, hogy az  adatvédelmi tisztviselő személyét a  honvédelmi
szervezet állománya megismerje. 6. Adatvédelmi nyilvántartások 19. § (1) A honvédelmi szervezet az adatkezeléseiről az 1–8. mellékletben meghatározott nyilvántartásokat vezet.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásokat a NAIH és a szakmai szerv kérésére be kell mutatni.
7. Az adatvédelmi incidens 20. § (1) Az  EU Rendelet 33.  cikk (1)  bekezdésében és az  Infotv. 25/J.  § (1)  bekezdésében meghatározottakat megelőzően,
de  a  honvédelmi szervezet az  adatvédelmi incidens bekövetkeztéről való tudomásszerzést követően legfeljebb
24 órán belül köteles bejelenteni azt a szakmai szerv részére, az 5. melléklet szerinti tartalommal.
(2) A  szakmai szerv az  adatvédelmi incidens bekövetkezésének gyanúja esetén haladéktalanul értesíti a  Honvédelmi
Ágazati Elektronikus Információbiztonsági Eseménykezelő Központot, annak megállapítása érdekében, hogy
az adatvédelmi incidens elektronikus információbiztonsági eseményhez kapcsolódik-e.
(3) Ha az  elektronikus információbiztonsági esemény kezelését végző elektronikus eseménykezelő központ
az  eseménykezelés során adatvédelmi incidens bekövetkezésének gyanúját észleli, erről haladéktalanul értesíti
a szakmai szervet.
(4) Az  incidens bejelentés megtételéhez szükséges NAIH regisztrációt, továbbá az  incidens bejelentését
–  az  (1)  bekezdésben meghatározottakra figyelemmel – a  honvédelmi szerv önállóan a  szakmai szerv szakmai
iránymutatása alapján köteles végrehajtani.
(5) A honvédelmi szervezet vezetője a Szabályzatban határozza meg az adatvédelmi incidens kezelésével, vizsgálatával
és bejelentésével kapcsolatos eljárási szabályokat. Az  adatvédelmi incidens feltárásában, annak hatásainak
megállapításában, valamint az  orvoslására teendő intézkedések kialakításában az  adatvédelmi tisztviselőnek részt
kell venni.
(6) A honvédelmi szervezet az adatvédelmi incidensekről az 5. melléklet szerinti formában nyilvántartást vezet.
8. Az adatvédelmi hatásvizsgálat 21. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője a tervezett adatkezelés megkezdése előtt köteles kockázatelemzést készíteni arra
vonatkozóan, hogy a tervezett adatkezelés magas kockázattal jár-e a természetes személyek jogaira és szabadságaira
nézve.
(2) Az adatkezelés nem kezdhető meg, ha az előzetes kockázatelemzés során kiderül, hogy az adatkezelés célja vagy
jogalapja nem megállapítható. Az adatkezelés abban az esetben sem kezdhető meg, ha a szükségessége, arányossága
nincs összhangban egymással.
(3) Amennyiben a megállapított kockázat
a) magas, úgy adatvédelmi hatásvizsgálatot kell lefolytatni,
b) alacsony, úgy hatásvizsgálatot nem kell lefolytatni, azonban annak elmaradásának okait dokumentálni
szükséges.
 (4) A honvédelmi szervezet vezetője a kockázatelemzés és – amennyiben ez szükséges – a hatásvizsgálat lefolytatására
munkacsoportot hoz létre. A  munkacsoport munkájában való részvételre a  tervezett adatkezelésben résztvevő
szervezeti egység kijelölt szakemberei, valamint a honvédelmi szervezet adatvédelmi tisztviselője és – részben vagy
egészben elektronikus adatkezelés esetén – informatikai szakembere kerüljön kijelölésre.
(5) A hatásvizsgálat elmaradásáról és annak indokairól, valamint a  lefolytatott hatásvizsgálat eredményéről a szakmai
szervet a döntést megelőzően tájékoztatni kell.
(6) Amennyiben a honvédelmi szervezet a hatásvizsgálat során feltárt kockázatokat nem tudja megfelelő intézkedésekkel
csökkenteni, a  fennmaradó kockázatok továbbra is jelentősek, úgy a  NAIH-hal történő konzultációt megelőzően,
a szakmai szervvel egyeztetést kell kezdeményeznie.
(7) A hatásvizsgálat megfelelő lezárásáig az adatkezelést nem lehet megkezdeni.
 (8) A honvédelmi szervezet a kockázatelemzésekről, a hatásvizsgálatokról a 8. melléklet szerinti formában nyilvántartást
vezet. 9. Oktatás, képzés 22. § (1) A honvédelmi szervezet adatvédelmi tisztviselője évente adatvédelem és információszabadság témakörben oktatást
tart a honvédelmi szervezet személyi állománya részére.
(2) A honvédelmi szervezet személyi állománya az oktatáson és az oktatást követő vizsgán köteles részt venni.
 (3) A szakmai szerv évente legalább egy alkalommal továbbképzést vagy konferenciát szervez a honvédelmi szervezetek
adatvédelmi tisztviselői, a középirányító honvédelmi szervezet adatvédelmi referense részére.
 (4) Az adatvédelmi tisztviselőknek részt kell venniük a NAIH által megrendezésre kerülő éves adatvédelmi tisztviselők
konferenciáján. 10. Az adatfeldolgozás, adatközlés, adattovábbítás szabályai 23. § (1) Az adatfeldolgozási szerződés megkötésére
a) a HM tekintetében a szakmai irányító,
b) az a) pont alá nem tartozó adatkezelő honvédelmi szervezet esetén annak vezetője
jogosult.
(2) Az  adatfeldolgozási szerződések előkészítése vonatkozásában – kérésre – a  szakmai szerv szakmai iránymutatást
nyújt.
(3) A  honvédelmi szervezet a  szervezetet érintő adatfeldolgozási tevékenységekről a  3. és a  4.  melléklet szerinti
nyilvántartást vezet.
24. § (1) Az adatközlés feltételeinek meglétét, a döntést megelőzően, az adatot közlő honvédelmi szervezet minden egyes
személyes adattal összefüggésben ellenőrizni köteles.
(2) Az  adat címzetthez történő megküldését megelőzően a  honvédelmi szervezet köteles a  szakmai szerv szakmai
iránymutatását kikérni, kivéve azokat az eseteket, melyekben kötelező a címzettek részére az adatközlés.
25. § Harmadik országba történő adattovábbítás esetén a 24. § alapján köteles a honvédelmi szervezet eljárni.
26. § A honvédelmi szervezet adatközlési, adattovábbítási tevékenységéről a 6. melléklet szerinti nyilvántartást is vezet.
11. Az érintett jogainak érvényesítésével összefüggő feladatok 27. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője az Infotv. hatálya alá tartozó adatkezelés esetén az Infotv., az EU rendelet hatálya alá
tartozó adatkezelés esetén az  EU rendelet szerinti, az  érintett jogai gyakorlására irányuló kérelmek tekintetében
az Infotv.-ben vagy az EU rendeletben meghatározott határidőn belül a vonatkozó szabályok alapján jár el, melyhez
– kérésre – a szakmai szerv szakmai iránymutatást nyújt.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdésben foglalt érintetti jogok gyakorlásának teljesítéséért az  EU rendelet vagy az  Infotv.
szerint költség számítható fel, úgy a költségtérítés mértékét az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB)
határozza meg. Az MH ARB évente január 31-ig közzététel céljából megküldi a szakmai szerv részére a költségtérítés
mértékét, aki azt továbbítja a HM adatközlő részére.
(3) A honvédelmi szervezet az (1) bekezdésben meghatározott kérelmekről a 7. melléklet szerint nyilvántartást vezet.
12. Az elektronikus közzététel szabályai 28. § Az általános és az egyedi közzétételi listában meghatározott adatok közzétételére a honvédelmi szervezetek saját,
ennek hiányában a  HM hivatalos honlapján (ht tp :/ /w ww .kor many . h u/h u/hon vedel mi-minis zterium) digitális
formában kerül sor úgy, hogy az  bárki számára személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, díjmentesen
hozzáférhető legyen.
29. § (1) Az  adatkezelő honvédelmi szervezet köteles csatlakozni az  egységes közadatkereső rendszerhez, melybe feltölti
az Infotv. 37/B. §-ában meghatározott adatokat.
(2) Az  egységes közadatkereső rendszerhez csatlakozáskor kapcsolattartónak – a  HM kivételével – a  honvédelmi
szervezet tekintetében az adatvédelmi tisztviselő, a HM tekintetében a HM adatközlő kijelölt ügyintézője minősül.
(3) Az egységes közadatkereső rendszerbe adatok feltöltésére akkor kerülhet sor, ha a szakmai szerv azok feltöltésével
előzetesen egyetértett.
30. § Az  adatkezelő az  általános közzétételi listában meghatározott, a  felelősségi körébe tartozó adatokat, illetve azok
változását a változás elrendelésének vagy megtörténtének napján, elektronikus úton, a szakmai szervnek megküldi,
mely a  szakmai vizsgálatot követően a  HM adatközlőnek, vagy saját honlappal rendelkező honvédelmi szervezet
esetén az adatvédelmi tisztviselőnek továbbítja közzétételre.
31. § Az adatkezelő az adatot
a) dokumentum (pdf, doc, docx, xls, xlsx, rtf ),
b) hangfájl (wav, wma, mp3),
c) videofájl (mp4),
d) kép (jpg) vagy
e) tömörített (zip)
formátumokban készítheti elő közzétételre.
32. § Az adatkezelő a 31. §-ban szereplő formátumok helyett más formátumot csak akkor alkalmazhat, ha azok egyike sem
alkalmas vagy jelentősen hátrányosabb feltételek (méret, sebesség) mellett alkalmas ugyanazon információ
megjelenítésére.
33. § Az  Infotv.-ben meghatározottakon túl az  adatkezelő honvédelmi szervezet vezetője felel a  közzétételre javasolt
adatok tartalmának valódiságáért, valamint azért, hogy az  adatok nem minősítettek vagy egyéb okból
megismerhetőségük nem korlátozott. Az adatok közzétehetőségét a szakmai szerv vizsgálja és állapítja meg.
34. § A  HM adatközlő, valamint a  saját honlappal rendelkező honvédelmi szervezet az  adatokat a  közzétételi listákon
szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM rendelet 2. mellékletében
előírt minta alapján az adatok kézhezvételét követő 24 órán belül teszi közzé.
35. § A közzétételre megküldött és a közzétett adatokról biztonsági mentést szükséges készíteni.
36. § Ha az  adatkezelő honvédelmi szervezet vezetője tudomást szerez arról, hogy a  kezelésébe tartozó közzétett adat
pontatlan, illetve téves, frissítésre szorul, haladéktalanul gondoskodik a hiba javításáról és a megfelelő adatok fentiek
szerinti közzétételéről.
37. § (1) Amennyiben az  adatkezelő honvédelmi szervezet vezetője észrevételezi, hogy az  adatok közzétételének oka
megszűnt vagy a  közzététel más okból nem kívánatos, a  szakmai szerv egyetértésével, megteszi a  szükséges
intézkedéseket az adatok eltávolítására vagy archiválására.
(2) Abban az  esetben, ha az  (1)  bekezdésben meghatározott okot a  szakmai szerv észrevételezi, úgy arról értesíti
az érintett honvédelmi szervezet vezetőjét a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
38. § Az  ezen alcímben rögzített feladatokat – a  HM kivételével – az  adatkezelő honvédelmi szervezet esetében
az adatvédelmi tisztviselő, a HM adatközlő tekintetében a kijelölt személyek, a szakmai szerv vonatkozásában pedig
a szakmai szerv vezetője által kijelölt személyek végzik el.
39. § A  szakmai szerv a  HM adatközlővel együttműködve a  közérdekű adatok elektronikus közzététele esetében
folyamatosan vizsgálja az Infotv. végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségek teljesülését, és végzi a 4. § (1) bekezdés
c) pontjában foglaltakat.
40. § Amennyiben a HM egyedi közzétételi listát kíván kiadni, abban az esetben a szakmai szerv kikéri a NAIH véleményét.
Az egyedi közzétételi listára az ezen alcímben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
13. Közérdekű adatok egyedi igénylésének és teljesítésének rendje
41. § A közérdekű adat megismerése iránt szóban bejelentett igényt – tartalmának pontos rögzítésével – az adatvédelmi
tisztviselőnek a szóbeli bejelentéskor írásba kell foglalnia.
42. § Amennyiben a honvédelmi szervezethez (a továbbiakban: címzett) közérdekű adatigénylés érkezik, annak teljesítése
vagy megtagadása a  címzett parancsnokának vagy vezetőjének feladata. A  címzett a  közérdekű adatigénylésről
annak elektronikus úton történő megküldésével a  szakmai szervet és a  HM kommunikációért felelős szervet
haladéktalanul értesíti.
43. § A címzett megvizsgálja, hogy fennállnak-e az  igényelt adat megismerhetőségének feltételei. A vizsgálatnak ki kell
terjednie arra, hogy az igényelt adat, illetve az adathordozó tartalmaz-e minősített adatot, egyéb korlátozás alá eső
adatot.
44. § Az  1.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szervezetek a  megkeresésre írt válasz tervezetét a  beérkezést követő
3 munkanapon belül megküldik a szakmai szerv, a HM kommunikációjáért felelős szerv és az MHPK részére, melyek
a választervezettel kapcsolatos álláspontjukról haladéktalanul tájékoztatják a megküldőt.
45. § A címzett a választervezetet, továbbá a szakmai szerv és a HM kommunikációjáért felelős szerv álláspontját a szolgálati
elöljárók egyidejű tájékoztatása mellett – a  beérkezést követő 5 munkanapon belül – jóváhagyás céljából, a  HM
kabinetfőnök részére küldi meg. Az  1.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti szervezetek esetében a  HM kabinetfőnök
részére az  MHPK álláspontját is meg kell küldeni. A  HM kabinetfőnök a  fenti §-okban meghatározott határidők
figyelembevételével az  Infotv. által meghatározott még rendelkezésre álló határidőn belül hozza meg a tervezetre
vonatkozó döntését.
46. § A jóváhagyott választervezetet a címzett küldi meg az Infotv.-ben meghatározott határidőn belül az igénylő részére.
47. § A címzett a kiküldött választ a szakmai szerv részére megküldi.
48. § A közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítése során a honvédelmi szervezetek kölcsönösen együttműködve
kötelesek eljárni, ennek érdekében egymás rendelkezésére bocsátják az igény teljesítéséhez szükséges adatokat.
49. § Amennyiben a közérdekű adat megismerése iránti igény olyan adatra vonatkozik, amely a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
(a  továbbiakban: Hvt.) 38.  § (7)  bekezdése, valamint 40.  § (8)  bekezdése alapján nem nyilvános, az  igényt el kell
utasítani. Az  elutasítással egyidejűleg az  igénylőt tájékoztatni kell arról, hogy a  nem nyilvános adattartalom
megismerhetőségét az MHPK külön kérelemre engedélyezheti. Amennyiben a Hvt. 38. § (7) bekezdése, valamint 40. §
(8)  bekezdése alapján nem nyilvános adatra vonatkozóan az  MHPK engedélyezte a  megismerhetőséget, akkor
ugyanezen adatok a 41–48. §-ban foglalt eljárásrend betartásával a továbbiakban kiadhatóak.
50. § Nem kell alkalmazni a  41–48.  §-ban meghatározott eljárási rendet a  Hvt. 38.  § (7)  bekezdésében, valamint 40.  §
(8) bekezdésében meghatározott nem nyilvános adatok továbbítása esetén, amennyiben
a) azok magyar állami szervek részére jogszabály alapján kötelező adatszolgáltatások,
b) az adattovábbítás más országok állami szervei – ideértve a Magyarországon akkreditált diplomáciai testületeket
is – részére történik, ha azok honvédelmi vagy nemzetbiztonsági érdeket nem sértenek,
c) az adattovábbítás nemzetközi szerződésen alapul, vagy nemzetközi szervezetben viselt tagságunkból eredő
adatszolgáltatási kötelezettség alapján történik. 51. § Az  50.  § a) és b)  pontjaiban részletezett adatszolgáltatások esetén az  iratokon a „Nem nyilvános” kezelési jelzést
magyar  és az  50.  § b)  pontja esetén az  érintett ország hivatalos nyelvén is fel kell tüntetni. Az  adatszolgáltatás
címzettjét  tájékoztatni szükséges arról, hogy az átadott adatok engedély nélkül nem hozhatóak nyilvánosságra és
harmadik félnek nem adhatóak át.
52. § Az adatigénylő neve és egyéb rendelkezésre álló személyes adatai az Infotv. 28. § (2) bekezdésében meghatározottak
szerint kezelhetők.
53. § Az Infotv. 29. § (3)–(4) bekezdésében, valamint a közérdekű adat iránti igény teljesítéséért megállapítható költségtérítés
mértékéről szóló 301/2016. (IX. 30.) Korm. rendelet alapján a költségtérítésre vonatkozó eljárási rendet a honvédelmi
szervezet Szabályzata tartalmazza. A  költségtérítés, fizikai adathordozókra vonatkozó mértékét, a  27.  §
(2) bekezdésében meghatározott módon kell megállapítani és közzétenni.
54. § A honvédelmi szervezetnek a beérkezett közérdekű adatigénylésekről a 10. mellékletben meghatározott nyilvántartást
kell vezetni, úgy, hogy az adatigénylő nevét és további személyes adatait az igény beérkezését követő egy évig meg
kell őrizni, ezt követően törölni kell. Amennyiben az adatigénylő költségtérítést fizetett be a honvédelmi szervezet
részére, az ezzel összefüggő adatokat a számviteli szabályoknak megfelelő idő elteltével lehet törölni.
55. § Az  adatkezelő honvédelmi szervezet a  tárgyévet követő év január 31-ig tájékoztatja a  NAIH-ot az  elutasított
adatigénylésekről és az elutasítás indokairól.
14. Egyéb korlátozás alá eső adatokra vonatkozó adatigénylés
56. § A honvédelmi szervezet kezelésében lévő, UNCLASSIFIED, a CONTROLLED és a LIMITED vagy az egyéb megismerést,
valamint továbbítást korlátozó kezelési jelzéssel ellátott adathordozók, valamint a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény hatálya alá nem tartozó, de más jogszabály, két vagy többoldalú megállapodás által védendő
adat, így különösen üzleti, bank-, orvosi, ügyvédi és egyéb szakmai titok, a posta és a távközlési törvény által védett
adatok megismerésére az  utasítás közérdekű adatra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy az  adat
kizárólag az arra jogosult hozzájárulásával ismerhető meg.
15. Adatvédelmi, adatbiztonsági és közérdekű adatok kezelésére vonatkozó szabályzat
57. § Az adatkezelő honvédelmi szervezetek Szabályzatot adnak ki, amely tartalmazza különösen
a) azokat a  megfelelő és célzott intézkedéseket, melyek a  személyes adatok kezelése során a  természetes
személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükségesek,
b) a honvédelmi szervezet tevékenységéhez kapcsolódó személyes adatok kezelésének feltételeit és céljait, mely
támogatja az érintettek magánszférájának tiszteletben tartását és az adatvédelmi tudatosságot,
c) a  közérdekű adatok megismerésére irányuló igény teljesítésének és a  közzététel rendjére vonatkozó
szabályokat. 16. Záró rendelkezések 58. § Ez az utasítás 2019. február 1-jén lép hatályba.
59. § Hatályát veszti a  Magyar Honvédség adatvédelmének szakirányításáról és felügyeletéről, valamint a  Magyar
Honvédség Adatvédelmi, Adatbiztonsági és Közérdekű adatok kezelésére vonatkozó Szabályzatának kiadásáról szóló
77/2012. (X. 27.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
26/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
Szebényi Ferencet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság
koppenhágai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. október 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1262/2019. (V. 7.) Korm. határozata a „Kalmár Zoltán Általános Iskola Diáksportjáért” Egyesület támogatásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  balmazújvárosi kézilabdasport támogatásával, és ennek keretében a  „Kalmár Zoltán Általános Iskola
Diáksportjáért” Egyesület (bírósági nyilvántartási száma: Debreceni Törvényszék 09-02-0002734, székhelye:
4060 Balmazújváros, Kossuth tér 4–5., a  továbbiakban: Egyesület) sportcélú infrastruktúra-feltételeinek
biztosításához nyújtandó költségvetési támogatás biztosításával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon az  1.  pont
szerinti támogatási cél megvalósításához szükséges 300 000 000 forint többletforrás biztosításáról a Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím,
11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb
sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2.  pont alapján biztosított forrás terhére az  Egyesület részére,
az  1.  pont szerinti célra – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá tartozó támogatási előlegként –
2020. június 30-ig történő elszámolási kötelezettséggel költségvetési támogatást nyújtson, a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont teljesülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (VI. 1.) ME rendelete a miniszterelnök-helyettes kijelöléséről.
Az Alkotmány 33. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A miniszterelnök miniszterelnök-helyettesként dr. Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi minisztert és
dr. Semjén Zsolt tárca nélküli minisztert jelöli ki. A miniszterelnök helyettesítésére első helyen dr. Semjén Zsolt tárca
nélküli miniszter jogosult.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a miniszterelnök helyettesítéséről szóló 4/2009. (IV. 28.) ME rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1824/2016. (XII. 22.) Korm. határozata a hazai forrásból megvalósuló e-közbeszerzési rendszer beszerzéséhez és üzemeltetéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökség elektronikus közbeszerzési rendszere
beszerzésének érdekében gondoskodjon legfeljebb 3000 millió forint forrás biztosításáról egyszeri jelleggel
a Miniszterelnökség javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. január 15.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen részletes előterjesztést a  közbeszerzésről és
a  2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és
a  tanácsi irányelvnek megfelelő központi, egységes, állami elektronikus közbeszerzési rendszer kialakításának
végrehajtásáról, az 1. pontban foglaltak szerint biztosított forrás terhére megtett kötelezettségvállalások, valamint
pénzügyi teljesítések részletes bemutatásáról és ennek alapján a  2017. évben egyszeri jelleggel és a  2018. évtől
beépülő jelleggel szükséges üzemeltetési költségvetési forrásokról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. szeptember 15.
3. egyetért azzal, hogy az  elektronikus közbeszerzési rendszer beszerzésével kapcsolatos eljárás lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
114/2009. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a Magyar Köztársaság és az Oroszországi Föderáció, ezen belül a Tatár Köztársaság közötti sokoldalú kapcsolatok fejlesztése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Ravil Fatihovics Muratov-nak, a Tatár Köztársaság Miniszterelnöke első helyettesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. augusztus 25. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
518/2018. (XII. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Nagyné dr. Szirony Márta Valériát 2019. május 25-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1265/2014. (IV. 22.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3. prioritása keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről, valamint projektjavaslat akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a TÁMOP-3.1.8-09/1-2010-0004 azonosító számú, „Átfogó minőségfejlesztés a  közoktatásban” című kiemelt
projekt támogatása 500 millió forinttal,
b) a TÁMOP-3.1.5/12-2012-0001 azonosító számú, „Pedagógusképzés támogatása” című kiemelt projekt
támogatása 1,25 milliárd forinttal
történő növelését az 1. melléklet szerint,
 2. elfogadja a  2.  melléklet szerint a TÁMOP 3.3.15-13/2014-0001 azonosító számú, „A hátrányos helyzetű gyermekek
önkéntes részvételének ösztönzése a  komplex iskolai testmozgásprogramok szervezésében” című projektjavaslat
kiemelt projektként történő nevesítését,
3. hozzájárul az 1. pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek módosításához, valamint a 2. pont szerinti projekt
támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a szerződéskötés és szerződésmódosítás eljárásrend szerinti feltételeinek teljesítését követően
azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Nógrád Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Nógrád Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében a Nógrád
Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Nógrád Megyei Földhivatal 2003.
április 25-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata. Budapest, 2010. május 10.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter