type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
213/2019. (VIII. 27.) Korm. rendelete a nyomástartó berendezések, rendszerek és létesítmények műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
a 44. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed a  Budapest Főváros Kormányhivatalának egyes ipari és kereskedelmi ügyekben
eljáró hatóságként történő kijelöléséről, valamint a  területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló
365/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormr.) 13.  § (1)  bekezdésében meghatározott műszaki
biztonsági hatóság hatósági felügyelete alá tartozó,
a) az 1. melléklet 7. pont a)–e) alpontjában meghatározott veszélyességi határértéket meghaladó nyomástartó
berendezés,
b) töltő berendezés,
c) kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezés
létesítését tervező, létesítését, üzembe helyezését, üzembe vételét, üzemeltetését, átalakítását, javítását, időszakos
ellenőrző vizsgálatát és megszüntetését végző természetes személyre, gazdálkodó szervezetre.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
 1. a nyomástartó berendezések tervezésére, gyártására és megfelelőségértékelésére, továbbá piacfelügyeletére;
 2. a veszélyes áruk szállítására használt szállítható nyomástartó berendezésekre;
 3. a  bányafelügyelet hatáskörébe tartozó nyomástartó berendezésekre, beleértve a  fogyasztóknál elhelyezett
cseppfolyósított propán-bután gázkeveréket tartalmazó nyomástartó berendezéseket is;
 4. a közlekedési hatóság hatáskörébe tartozó nyomástartó berendezésekre;
 5. a nukleáris biztonsági hatóság hatáskörébe tartozó nyomástartó berendezésekre;
6. a  vízellátás, -elosztás és -elvezetés hálózatára és kapcsolódó berendezéseire, a  vízerőműi
üzemvíz-létesítményekre, valamint a tűzivíz-ellátás berendezéseire;
7. az aeroszol termékre és aeroszol csomagolásra;
 8. a járművek működéséhez készült berendezésre az autógáztartályok kivételével;
 9. a  gépbe, felvonóba, villamossági termékbe, orvostechnikai eszközbe, gázfogyasztó készülékbe,
robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezésbe vagy védelmi rendszerbe épített
veszélyes töltetű nyomástartó berendezésekre;
10. a haditechnikai célú berendezésre;
11. a nyomástartó létesítményhez csatlakozó csővezetékre;
12. a  gépi berendezés olyan házára és részére, amelynek méretezési, anyagkiválasztási és gyártási előírásai
elsősorban a  statikus vagy dinamikus üzemi igénybevétel követelményeit kielégítő szilárdsági, merevségi,
stabilitási és egyéb működési kritériumokon alapulnak, és amelyeknél nem a  nyomás a  meghatározó
tervezési tényező;
13. a  nagyolvasztóra, kupolókemencére, a  gázkonverterre, valamint az  acél és nemvas fémek olvasztó,
újraolvasztó, gáztalanító és öntő üstjére;
14. a nagyfeszültségű berendezés nyomással igénybe vett házára;
15. a villamos vezeték és telefonkábel nyomással igénybe vett burkolatára;
16. a hajó, rakéta, légi jármű és mozgó tengeri bázis speciálisan fedélzeti beszerelésre vagy meghajtásra tervezett
nyomástartó berendezéseire;
17. a hajlékony burkolatú nyomástartó berendezésekre;
18. a kiáramló és beszívó jellegű hangtompítókra;
19. a szénsavas italok palackjára és dobozára;
20. az ital szállítására és árusítására használatos edényekre;
21. a meleg víz fűtőrendszerekhez tartozó fűtőtestre és csővezetékre;
22. a  hordozható tűzoltó készülékek palackjaira és a  légzőkészülékek palackjaira a  (3)  bekezdésben
meghatározott esetkör kivételével;
23. a folyadéktöltetű nyomástartó berendezésre, ha a gázterének nyomása legfeljebb 0,5 bar.
(3) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, e  rendeletnek az  időszakos ellenőrző vizsgálatra vonatkozó előírásait
a hordozható tűzoltó készülékek palackjai és a légzőkészülékek palackjai esetében is alkalmazni kell.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet és a végrehajtására kiadott jogszabály alkalmazásában
 1. autógáz: gázüzemű jármű üzemeltetésére használt, cseppfolyós gáz (propán, propilén, bután, izobután,
izobutilén, butilén, valamint ezek elegyei), sűrített földgáz és egyéb gáz üzemanyag;
 2. autógáz tartály: a  gázüzemű közúti járművek és munkagépek üzemanyag-ellátó berendezésébe épített,
cseppfolyós, sűrített vagy kriogén autógázzal tölthető tartály vagy palack;
 3. autógáztároló tartály: az  autógáz-töltőállomás technológiájának részét képező, cseppfolyós autógáz
üzemanyag tárolására szolgáló nyomástartó berendezés;
 4. átalakítás: minden olyan beavatkozás, amely a  nyomástartó berendezés eredeti funkciójának, műszaki
kialakításának vagy technológiai paramétereinek megváltoztatását eredményezi;
 5. áthelyezés: egy nyomástartó berendezés, töltő berendezés eredeti telepítési helyéről elmozdítva új telepítési
helyen – akár egy létesítményen belül – történő létesítése;
 6. ellenőrző vizsgálati ciklusidő: a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés két egymást követő időszakos
ellenőrző vizsgálata közötti időtartam, évben vagy hónapban megadva;
 7. ellenőrző vizsgálatok:
a) nyomáspróba: a nyomástartó berendezés, töltő berendezés – műszaki dokumentációban megadott
mértékű – nyomásterheléssel végrehajtott ellenőrző vizsgálata;
b) szerkezeti ellenőrző vizsgálat: a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés állapotának időszakos
vagy soron kívüli ellenőrző vizsgálata az  üzemeltetési igénybevételeknek való megfelelés
megállapítása céljából;
c) szilárdsági ellenőrző vizsgálat: a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés nyomáspróbával vagy
egyéb ellenőrző vizsgálati módszerrel, a nyomástartó berendezés megbontása nélkül végrehajtott
integritás-ellenőrző vizsgálata;
d) tömörség-ellenőrzés: az  üzemi nyomáson és hőmérsékleten, saját közeggel vagy egyéb alkalmas
közeggel is végrehajtható szivárgás-ellenőrző vizsgálat, amelynek célja annak kimutatása, hogy
a nyomástartó berendezés, töltő berendezés az ellenőrzési nyomáson tömör;
e) tömörségi nyomáspróba: a  tömörtelenség kimutatására alkalmas közeggel a  legnagyobb
megengedhető nyomás értékén végrehajtott ellenőrző vizsgálat, amelynek célja a  legnagyobb
megengedhető nyomáson való tömörség igazolása;
f ) üzemeltetési ellenőrző vizsgálat: a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzemeltetésére
vonatkozó műszaki biztonsági szabályok betartásának időszakos helyszíni ellenőrző vizsgálata;
g) egyéb ellenőrző vizsgálati módszer: olyan, a  belső ellenőrző vizsgálat és a  nyomáspróbával történő
szilárdsági ellenőrző vizsgálat kiváltására vagy kiegészítésére alkalmazható, műszaki biztonsági
szempontból egyenértékű megfelelőségértékelési tevékenység vagy eljárás, amelyet harmonizált
szabvány, honosított harmonizált szabvány vagy nemzeti szabvány tartalmaz, és a  kor műszakitudományos színvonalának megfelelő, alkalmas eljárásnak minősül;
8. időszakos ellenőrző vizsgálat: a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés nyilvántartó lapon feltüntetett
besorolási ciklusidejének megfelelő üzemeltetési és szerkezeti, valamint szilárdsági ellenőrző vizsgálata;
9. javítás: minden olyan megelőző tevékenység vagy meghibásodás utáni beavatkozás, amely a  nyomástartó
berendezés, töltő berendezés szerkezeti állapotának az eredeti állapottal egyenértékű visszaállítását célozza;
10. kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezés: a puffer tároló nélküli töltő berendezés, amelynek töltőkapacitása
nem több, mint 25 Nm3/h, beleértve annak felszereléseit, valamint üzemi szerelvényeit az  első csatlakozási
pontig, amely a  gázt a  fogyasztói vezetékből (CNG) vagy egyéb forrásból autógáz tartályba vagy palackba
lassú üzemben tölti;
11. kriogén tartály: mélyhűtött cseppfolyós halmazállapotú gáz tárolására szolgáló hőszigetelt vagy
vákuumszigetelt tartály;
12. létesítés: nyomástartó rendszer létrehozása nyomástartó berendezés, töltő berendezés adott helyre történő
telepítésével és rendszerbe kapcsolásukkal;
13. mobil nyomástartó berendezés: a  vontatás, illetve a  szállítás során 0,5 barnál nagyobb túlnyomás alatt nem
álló – ideiglenesen alkalmazott technológiához – változó helyen használt nyomástartó berendezés, valamint
a kompresszorral egybeépített légtartály;
14. nyomástartó berendezés: az edény, a csővezeték, a biztonsági szerelvény és a nyomással igénybe vett tartozék,
valamint a nyomással igénybe vett részekhez közvetlenül kapcsolódó elemek;
15. nyomástartó létesítmény: a  telepített nyomástartó rendszerek összekapcsolt, kölcsönhatásban működő
rendszere, amelynek biztonságos üzemét e kölcsönhatás alapvetően meghatározza;
16. nyomástartó rendszer: a gyártó által összeszerelt több nyomástartó berendezés, amely összefüggő működési
egységet alkot;
17. próbaüzemeltetés: a nyomástartó berendezés, töltő berendezés egészének vagy egyes egymással összefüggő
részeinek (technológiai egységének) előre meghatározott program szerint végrehajtott üzemi működésének
ellenőrzése; a  sikeres próbaüzemeltetés igazolja, hogy a  nyomástartó berendezés megfelel a  folyamatos
normál üzem követelményeinek, azaz a nyomástartó berendezés műszaki értelemben üzembe vehető;
18. rendkívüli esemény: a nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzemeltetése során bekövetkezett:
a) környezetkárosítás, a  környezet veszélyeztetése, továbbá a  földtani közeg, illetve a  talajvíz
szennyeződése,
b) a létesítmény területén tartózkodó személyek életének veszélyeztetése,
c) az idegen ingatlanon vagy létesítményben történt károkozás;
19. tervdokumentáció: írásos és rajzos formátumú dokumentum, a tervező utasítása a kivitelező részére;
20. töltő berendezés: a  gázt szállítható nyomástartó berendezésből nyomástartó berendezésbe lefejtő
berendezés, ha töltési képessége nagyobb, mint 1000 kg/h, valamint a  nyomástartó berendezésből a  gázt
szállítható nyomástartó berendezésbe, vagy hordozható tűzoltó készülék palackba vagy légzőkészülék
palackba töltő berendezés, ha a töltési képessége nagyobb, mint 10 kg/h;
21. üzemeltetés: e  rendelet hatálya alá tartozó berendezés biztonságos működtetéséhez szükséges feltételek
biztosítása és a  berendezés rendeltetésszerű működtetése, beleértve az  üzembevételt, az  üzemzavar
elhárítást, az üzemen kívül helyezést, a karbantartást, valamint az üzemeltető ellenőrzéseit is;
22. üzemeltető: az  a  természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, aki nyomástartó berendezéssel, töltő
berendezéssel rendelkezni jogosult, vagy akit a  berendezéssel rendelkezni jogosult annak üzemeltetésére
írásban feljogosított;
23. üzemeltetői ellenőrző szervezet: a  nyomástartó berendezések ellenőrzésére az  üzemeltető által létrehozott,
a 13. alcímben foglalt feltételeknek megfelelő szervezet;
24. üzemen kívül helyezés: olyan tevékenység, amelynek során a nyomástartó berendezést a működő technológiai
rendszerről leválasztják, kiszakaszolják, nyomásmentesítik, töltetét leürítik és kitisztítják;
25. veszélyes töltet: az  anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról,
a  67/548/EGK és az  1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint
az  1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet (a továbbiakban: CLP rendelet) 2. cikk 7. és 8. pontjának meghatározása szerinti olyan anyag
vagy keverék, amely a CLP rendelet I. melléklet 2. és 3. részében meghatározott, alábbi fizikai és egészségi
veszélyességi osztályokba sorolható:
a) instabil robbanóanyagok vagy az 1.1., 1.2., 1.3., 1.4. és 1.5. alosztályba tartozó robbanóanyagok;
b) tűzveszélyes gázok, 1. és 2. kategória;
c) oxidáló gázok, 1. kategória;
d) tűzveszélyes folyadékok, 1. és 2. kategória;
e) azok a  3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, amelyek legnagyobb megengedett
hőmérséklete a lobbanáspont fölött van;
f ) tűzveszélyes szilárd anyagok, 1. és 2. kategória;
g) önreaktív anyagok vagy keverékek, A-F típus;
h) piroforos folyadékok, 1. kategória;
i) piroforos szilárd anyagok, 1. kategória;
j) vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagok és keverékek, 1., 2. és 3. kategória;
k) oxidáló folyadékok, 1., 2. és 3. kategória;
l) oxidáló szilárd anyagok, 1., 2. és 3. kategória;
m) szerves peroxidok, A-F típus;
n) akut orális toxicitás, 1. és 2. kategória;
o) akut dermális toxicitás, 1. és 2. kategória;
p) akut inhalációs toxicitás, 1., 2. és 3. kategória;
q) célszervi toxicitás – egyszeri expozíció, 1. kategória vagy
r) a  nyomástartó berendezésben található olyan anyag vagy keverék, amelynek legnagyobb
megengedett hőmérséklete a töltet lobbanáspontja fölött van. 3. A nyomástartó berendezés, töltő berendezés létesítésének, üzembevételének, üzemeltetésének,
használaton kívül helyezésének, végleges üzemen kívül helyezésének, javításának, javítás utáni
ismételt üzembevételének, átalakításának, időszakos ellenőrző vizsgálatának és megszüntetésének
általános szabályai
3. § (1) A Kormr. 13. § (1) bekezdésében kijelölt műszaki biztonsági hatóság (a továbbiakban: Hatóság) engedélyével lehet
a) állandó helyre telepített nyomástartó berendezést, töltő berendezést létesíteni,
b) nyomástartó berendezést, töltő berendezést üzembe venni,
c) nyomástartó berendezést, töltő berendezést javítás után – ha a  javítás annak műszaki biztonsági szintjét
hátrányosan befolyásolhatja – ismételten üzembe venni,
d) nyomástartó berendezést, töltő berendezést átalakítást követően – új megfelelőségtanúsítás esetén is –
üzembe venni,
e) nyomástartó berendezés, töltő berendezés ellenőrző vizsgálati ciklusidejét megváltoztatni,
f ) nyomástartó berendezés, töltő berendezés ellenőrző vizsgálati határnapját megváltoztatni,
g) használaton kívül helyezett nyomástartó berendezést, töltő berendezést ismételten üzembe venni,
h) üzemeltetői ellenőrző szervezetet működtetni.
(2) Az üzemeltető a Hatóságnak bejelenti
a) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzemeltetésének tartós szüneteltetését,
b) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés megszüntetését,
c) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés műszaki biztonságát érintő javítását,
d) nyomástartó berendezés, töltő berendezés átalakítását,
e) e rendelet alkalmazási körébe tartozó berendezéseket érintő, bekövetkezett rendkívüli eseményt.
4. § A Hatóság a  nyomástartó berendezések és nyomástartó létesítmények létesítési, üzemeltetési, átalakítási és
megszüntetési engedélyezésére irányuló első- és másodfokú eljárásában a  2.  melléklet szerinti szakkérdést is
vizsgálja.
4. Nyomástartó berendezés, töltő berendezés, nyomástartó létesítmény létesítési engedélyezési
eljárása
5. § (1) A helyhez kötötten üzemeltetett nyomástartó berendezések, töltő berendezések telepítése létesítési engedélyhez
kötött. A létesítési engedély iránti kérelmet az üzemeltető nyújtja be.
(2) A létesítési engedély iránti kérelem tartalmazza:
a) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés létesítésének helyét, rendeltetését,
b) a létesítési tevékenységgel érintett ingatlan helyrajzi számát,
c) a tervező nevét, címét és tervezői jogosultságát,
d) az  általános elrendezési tervet, a  fennálló állapotra kiegészített, az  ingatlanügyi hatóság által kezelt állami
ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból szolgáltatott adatok alapján, a  tervezett létesítmény 100 m-es
körzetéről,
e) a műszaki leírást (tervet) és tervrajzokat,
f ) a tervező nyilatkozatát (szakterületenként) arról, hogy
fa) a  tervezett műszaki megoldás megfelel a  vonatkozó jogszabályoknak és hatósági előírásoknak,
beleértve az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló jogszabályban, a  helyi
önkormányzati rendeletekben, helyi építési szabályzatban, szabályozási tervben foglaltaknak,
továbbá a  nyomástartó berendezések, a  töltő berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő
berendezések műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az  autógáz tartályok időszakos
ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzatban foglaltaknak és
a vonatkozó szabványoknak,
fb) szabványos műszaki megoldástól való eltérés esetén az  alkalmazott megoldás legalább azonos
biztonságú, mint a honosított, harmonizált szabvány szerinti biztonsági szint,
fc) a  tervezett műszaki megoldás biztosítja az  élet, az  egészség, a  környezet és a  kulturális örökség
védelmét,
fd) a tervezésre jogosultsággal rendelkezik, névjegyzéki (nyilvántartási) számának feltüntetésével,
g) a mezőgazdasági rendeltetésű földművelés alól való kivonására vonatkozó nyilatkozatot,
h) a közművek, a közútkezelő nyilatkozatait, érintettségük hiányában az erről szóló tervezői nyilatkozatot,
i) a szakhatóságok állásfoglalásainak kialakításához szükséges tervfejezeteket,
j) a létesítési jogosultság igazolását,
k) kazán esetében a vízelőkészítő berendezés leírását, valamint a rendeltetési célra való alkalmasság igazolását.
(3) Az engedélyezéshez készített részletes helyszínrajzon mérethelyesen fel kell tüntetni
a) az  érintett ingatlanokra vonatkozó szabályozási és építési vonalakat, megjelölve az  építési előírásokat,
korlátozásokat, védőtávolságokat, valamint a  levegőterheltségi szint határértékeiről és a  helyhez kötött
légszennyező pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló miniszteri rendeletben meghatározott diffúz,
helyhez kötött légszennyező pontforrás körüli zónát,
b) az  érintett ingatlanon meglévő és meghagyni vagy lebontani tervezett, továbbá a  kérelem tárgyával
összefüggésben létesítendő építmények (épületek, épületrészek) külső körvonalait, megjelölve a  terep
jellegzetességeit, fel kell tüntetni a  tervezett létesítmény pontos távolságát a  telekhatároktól, valamint
a környezetében megmaradó építményektől,
c) a közlekedési, a villamosenergia- és a közműhálózathoz való csatlakozás szempontjából lényeges adatokat,
d) az érintett ingatlanon lévő közművek nyomvonalait.
(4) Ha a védelmi övezet a  létesítésre szolgáló más ingatlant is érint, tulajdonosának a  létesítéshez való hozzájárulását
a kérelem benyújtásakor a kérelmezőnek igazolnia kell.
(5) A műszaki terv tartalmazza:
a) a  nyomástartó berendezések általános műszaki leírását, legalább berendezésenként a  berendezés
állapotát befolyásoló jellemzők (általában az  üzemi hőmérséklet, áramlási sebességek, korróziós hatások)
megadásával,
b) a nyomástartó berendezések technológiai berendezéseinek részletes leírását és összeállítási tervrajzait,
c) a közlekedési, táv- és hírközlési, közmű- és villamosenergia-hálózat, valamint azok kapcsolatainak terveit,
d) a biztonsági, egészségvédelmi, tűzvédelmi és környezetvédelmi követelmények teljesítésének ismertetését.
(6) A  nyomástartó berendezések általános műszaki leírásának tartalmaznia kell a  létesítmény főbb adatait,
rendeltetését, a technológia főbb, meghatározó berendezéseit, a technológiai folyamat leírását, műszerezettségét,
a várható veszélyek és a létesítményen belül elhelyezésre kerülő, nem technológiai célú berendezések ismertetését,
továbbá a nyomástartó berendezéshez kapcsolódó csővezetékek, technológiai rendszerek nyomáspróbával történő
szilárdsági ellenőrző vizsgálatának és tömörségi nyomáspróbájának elvégzéséhez szükséges nyomáspróba tervet.
(7) A  rajzdokumentáció tartalmazza a  technológiai berendezések terveit és tervrajzait, valamint a közlekedési, táv- és
hírközlési, közmű- és energiahálózat kapcsolatainak terveit olyan részletességgel és méretarányban, hogy azok
alapján elrendezésük, működésük egyértelműen meghatározható legyen.
6. § (1) Használt nyomástartó berendezés, töltő berendezés létesítésénél a  tervező javaslatának figyelembevételével
a Hatóság határozza meg azt, hogy
a) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés tervezett igénybevételnek megfelelő állapotát milyen kiegészítő
ellenőrző vizsgálattal, anyagvizsgálattal, szakvéleménnyel kell igazolni,
b) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés eredeti dokumentációjának részleges vagy teljes hiánya esetén,
annak pótlásaként milyen dokumentumok beszerzése szükséges.
 (2) Ha az  üzembevételhez előírt feltételek teljesülése csak a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzemszerű
működése során ellenőrizhető, akkor a Hatóság a  létesítési engedélyben előírja próbaüzemeltetés – üzembevételi
engedély iránti eljárást megelőzően történő – lefolytatását.
(3) A  próbaüzemeltetés időtartamát az  adott nyomástartó berendezés, töltő berendezés jellegétől függően
a  Hatóság állapítja meg, legfeljebb hat hónapban, ami kérelemre egy alkalommal további három hónappal
meghosszabbítható.
(4) A  létesítési engedély három évig hatályos. A Hatóság az engedély időbeli hatályát kérelemre meghosszabbítja, ha
az engedély megadásának feltételei fennállnak.
(5) Az  üzemeltető a  létesítési engedélyt és az  engedélyezési dokumentációt a  nyomástartó berendezés, töltő
berendezés teljes élettartama alatt megőrzi.
5. Nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzembevételével kapcsolatos engedélyezési eljárás
7. § (1) A  nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzembevételi engedélye iránti kérelmet az  üzemeltető vagy
megbízottja nyújtja be.
(2) Az  üzembevételi engedély iránti kérelem benyújtásának feltétele – mobil nyomástartó berendezések esetének
kivételével – a létesítési engedély megléte és az abban előírtak teljesülése.
(3) Az üzembevételi engedély iránti kérelem tartalmazza:
a) a  nyomástartó berendezések, a  töltő berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések
műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló miniszteri
rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzatban meghatározott adattartalmú nyomástartó berendezés
bejelentő- és nyilvántartó lapot, vagy a  Műszaki Biztonsági Szabályzatban meghatározott adattartalmú
töltő berendezés bejelentő- és nyilvántartó lapot, vagy a  Műszaki Biztonsági Szabályzatban meghatározott
adattartalmú nyomástartó és töltő berendezés változás bejelentőlapot;
b) a 9. §-ban meghatározott tartalmi követelményeknek megfelelő dokumentációt, továbbá
c) a Kormány által rendeletben kijelölt szakhatóságok számára készített dokumentációkat.
(4) Mobil nyomástartó berendezés esetén az üzembevételi engedély iránti kérelem a 9. §-ban meghatározott tartalmi
követelményeknek megfelelő dokumentáción felül tartalmazza:
a) a nyomástartó berendezés rendeltetését, és
b) az időszakos ellenőrző vizsgálatok elvégzésére az üzemeltető által kijelölt telephely címét.
(5) A  Hatóság az  üzembevételi engedélyezési eljárás során vizsgálja a  létesítési engedélyben előírt feltételek
teljesülését, létesítési engedélyre nem kötelezett berendezések esetén a  nyomástartó berendezések, a  töltő
berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és
az  autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzatban
foglaltak teljesülését, továbbá a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés rendeltetésszerű állapotának és
a biztonságos működésnek a feltételeit.
(6) Ha a  Hatóság nem írta elő a  létesítési engedélyben a  próbaüzemeltetésnek – az  üzembevételi engedély
iránti eljárást megelőzően történő – lefolytatását, a  Hatóság az  üzemeltető üzembevételi engedély iránti
eljárást megelőzően benyújtott kérelmére az  üzemeltetőnek az  alapvető műszaki biztonsági követelmények
meglétéről szóló nyilatkozata alapján – az  e  rendeletben meghatározott előírások teljesülése esetén – elrendeli
a  próbaüzemeltetés lefolytatását. A  próbaüzemeltetés időtartamát az  adott nyomástartó berendezés jellegétől
függően a Hatóság állapítja meg, legfeljebb hat hónapban, ami kérelemre egy alkalommal további három hónapra
meghosszabbítható. A  határidő letelte után üzembevételi engedélyezési eljárásban bírálható el a  berendezés
alkalmassága.
(7) A Hatóság által elrendelt próbaüzemeltetés időtartama alatt a nyomástartó berendezésekre, töltő berendezésekre
az üzembevételi engedéllyel rendelkező berendezésekre előírt követelmények vonatkoznak.
8. § (1) Az  üzemeltető az  üzembevételi engedéllyel kapcsolatban keletkezett dokumentációt a  nyomástartó berendezés,
töltő berendezés teljes élettartama alatt megőrzi.
(2) Az  üzembevételi engedély határozatlan ideig hatályos. A  folytonos üzemben működő nyomástartó berendezések
szerkezeti és szilárdsági ellenőrző vizsgálatát a tervezett karbantartási üzemleállások során kell megtartani, legalább
a ciklusidőnek megfelelő naptári éven belül.
(3) Ismételt üzembevételi engedélyt kell kérni, ha
a) a nyomástartó berendezést, töltő berendezést áttelepítik,
b) a nyomástartó berendezést, töltő berendezést átalakítják, vagy
c) a nyomástartó berendezésen, töltő berendezésen végzett javítás vagy annak alkatrészét érintő javítás, csere
a berendezés biztonságos üzemeltetését hátrányosan befolyásolhatja.
 (4) Ha a  Hatóság a  műszaki baleset kockázatának mértéke alapján indokoltnak ítéli, akkor az  üzemeltetés azonnali
beszüntetésére szóban is kötelezheti az  üzemeltetőt, akinek a  nyomástartó rendszer veszélymentesítését
haladéktalanul meg kell kezdenie. Az üzemeltetés azonnali beszüntetésére vonatkozó felhívást jegyzőkönyvben kell
rögzíteni a helyszínen. A Hatóság a szóbeli kötelezését követően haladéktalanul határozatba foglalja az üzemeltetés
megtiltását.
(5) Ha a Hatóság az időszakos vagy soron kívüli ellenőrző vizsgálat során személyeket, vagy a környezetet közvetlenül
veszélyeztető hiányosságot állapít meg, vagy az  engedélyek kiadásakor alapul vett feltételek engedély nélküli
megváltozását tapasztalja, az engedélyt visszavonja.
(6) Az üzemeltető csak a Hatóság által előírt és ellenőrzött intézkedések, ellenőrző vizsgálatok, átalakítások, javítások
végrehajtása után, az  üzembevételi engedélyt visszavonó határozatban előírt dokumentáció mellékelésével
kérelmezheti a nyomástartó berendezés, töltő berendezés ismételt üzembevételének engedélyezését.
9. § (1) Létesítési engedéllyel létesülő nyomástartó berendezés, töltő berendezés esetében az  üzembevételi engedély
iránti kérelem tartalmát a (2) bekezdésben és a 10. § (1) bekezdésében foglaltak, a létesítési engedélyezési eljárásra
nem kötelezett mobil nyomástartó berendezések esetében az  üzembevételi engedély iránti kérelem tartalmát
a (2) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a 10. § (1) és (2) bekezdésében foglaltak határozzák meg.
(2) Az üzembevételi engedély iránti kérelem tartalmazza:
a) – ha a  kérelem benyújtását megelőzően még nem bocsátották a  Hatóság rendelkezésére – a  nyomástartó
berendezésnek a  nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség
tanúsításáról szóló miniszteri rendeletben előírt megfelelőségi tanúsítványt;
b) nyomástartó létesítmény esetén a 10. § szerinti üzemeltetési utasítást;
c) az  engedélyezett (bejelentett) és kivitelezett állapot közötti eltérést feltüntető megvalósulási tervet és
az eltérésre vonatkozó tervezői jóváhagyást;
d) a  létesítési dokumentációban és a  hatósági engedélyben előírt esetleges ellenőrző vizsgálatok
jegyzőkönyveit, használt nyomástartó berendezés esetén a  berendezés állapotának, adott célra történő
alkalmasságának igazolását is;
e) ha a Hatóság a létesítési engedélyben előírta a próbaüzemeltetésnek az üzembevételi engedély iránti eljárást
megelőzően történő lefolytatását, vagy ennek hiányában az  üzemeltető kérelmezte a  próbaüzemeltetés
elrendelését és a Hatóság azt elrendeli, a nyomástartó berendezések, a töltő berendezések, a kisteljesítményű
sűrített gáztöltő berendezések műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az autógáz tartályok időszakos
ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzatban közzétett szempontok
szerint kiértékelt próbaüzemeltetés lefolytatásának igazolását és
f ) az érintett közmű üzemeltetők, közszolgáltatók írásbeli hozzájáruló nyilatkozatait.
10. § (1) Az  üzemeltetőnek – a  gyártási tervekben és a  gyártási dokumentációban foglaltakat is figyelembe véve –
üzemeltetési utasítást kell készítenie. Az  üzemeltetési utasítás tartalmazza a  berendezés indítása, normál
üzemmódja, leállítása, vészleállítása során és a  rendkívüli események esetén szükséges teendőket, továbbá
a karbantartással, az ellenőrző vizsgálattal és a nyomástartó berendezés kezelését végző személyzettel kapcsolatos
követelményeket.
(2) Mobil nyomástartó berendezés esetén az (1) bekezdésben meghatározottakon túl az üzemeltetési utasítás a mobil
nyomástartó berendezés szállítására, az  üzembevételre, az  illetéktelen beavatkozást akadályozó üzemeltetői
intézkedésekre, a szállítás előkészítésére vonatkozó szabályokat is tartalmazza.
(3) Az  üzemeltető az  üzemeltetési utasítást saját maga módosíthatja, de a  módosításokat követhetően kell
dokumentálnia.
(4) Az  üzemeltető a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzemeltetése során észlelt rendellenesség esetén
a  veszély elhárítása érdekében megteszi a  szükséges intézkedéseket, beleértve a  rendelet alkalmazási körébe
tartozó berendezés üzemen kívül helyezését is.
6. A nyomástartó berendezés, töltő berendezés használaton kívül helyezésének bejelentése
11. § (1) Az üzemeltető a nyomástartó berendezés, töltő berendezés használaton kívül helyezését bejelenti a Hatóságnak, ha
a használaton kívül helyezett berendezés tervezett ellenőrző vizsgálatát nem az esedékesség időpontjában kívánja
elvégeztetni, hanem egy későbbi, de az újbóli üzembevételt megelőző időpontban végezteti el.
(2) A bejelentés tartalmazza:
a) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés azonosító adatait,
b) az üzemeltető nyilatkozatát a berendezés veszélymentesítéséről, a leválasztás módját, és
c) a konzerválás technológiáját, ha ilyen intézkedés történt.
(3) A  használaton kívül helyezett nyomástartó berendezéseken, töltő berendezéseken nem kell időszakos szerkezeti
és szilárdsági ellenőrző vizsgálatokat végezni, de az  időszakos üzemeltetési ellenőrző vizsgálatokat a nyomástartó
berendezéseken, töltő berendezéseken végre kell hajtani. Az  üzemeltetési ellenőrző vizsgálat során vizsgálni kell,
hogy az üzemeltető a biztonságos leválasztás feltételeit fenntartja-e, nem történt-e engedély nélküli üzembevétel.
(4) Ha az üzemeltetési ellenőrző vizsgálat alkalmával a Hatóság a használaton kívül helyezett nyomástartó berendezés,
töltő berendezés állapotát a  szabályos használaton kívül helyezés ellenére is veszélyforrásnak ítéli, akkor
határozatban kötelezheti az üzemeltetőt ellenőrző vizsgálatok, intézkedések megtételére.
(5) A  bejelentett használaton kívül helyezett nyomástartó berendezés, töltő berendezés újból üzembe vehető, ha
az  időszakos ellenőrző vizsgálatok eredményéről készült jegyzőkönyvben foglaltak a  berendezés megfelelő
állapotát igazolják.
7. A nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzemeltetés megszüntetésének bejelentése
12. § (1) Az  üzemeltető a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzemeltetésének megszüntetését a  Hatóságnak
bejelenti.
(2) A  bejelentés tartalmazza a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés gyári számát, gyártási évét, gyártójának
nevét.
(3) Ha a  megszüntetett nyomástartó berendezés, töltő berendezés nem használható fel a  továbbiakban, akkor
a  bejelentésben az  üzemeltető nyilatkozik a  selejtezésről. Ebben az  esetben az  üzemeltető kötelezettsége
a berendezés dokumentumainak e rendeletben előírt őrzésére megszűnik.
8. A nyomástartó berendezés, töltő berendezés javításának bejelentése
13. § (1) Ha a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés javítása annak műszaki biztonsági szintjét hátrányosan
befolyásolhatja, különösen nyomástartó alkatrész cseréje, hegesztéssel járó javítása, csonk cseréje esetén, akkor
az üzemeltetőnek a javítást annak megkezdése előtt be kell jelentenie a Hatóságnak.
(2) A bejelentés tartalmazza:
a) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés gyártójának nevét, gyári számát, gyártási évét,
b) a meghibásodás leírását és
c) a meghibásodás feltételezett okát.
(3) A  javítás bejelentése nem mentesíti az  üzemeltetőt a  javított berendezés ismételt üzembevételi engedélyezési
eljárás lefolytatásának kérelmezése alól.
9. A nyomástartó berendezés, töltő berendezés javítását követő ismételt üzembevételi engedélyezési
eljárás
14. § (1) A  nyomástartó berendezés, töltő berendezés javítását követően – ha a  javítás annak műszaki biztonsági szintjét
hátrányosan befolyásolhatta – az  üzembevételi engedélyt az  üzemeltető vagy megbízottja kérelmezheti
a Hatóságtól. A kérelem tartalmazza:
a) a  tervezési dokumentációt, ha a  javítás jellege nem az  eredeti kialakítási és szilárdsági jellemzők
helyreállítására irányul, akkor a terv tartalmazza
aa) a 16. §-ban meghatározott adattartalmú tervezői nyilatkozatot,
ab) a  javítási technológia leírását és tervrajzot, amelyek alapján a  tervezési határok megállapíthatók,
a berendezés eredeti és a javítás utáni állapota összemérhető,
ac) a  javítás tervezési határától függetlenül, a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés egész
rendszere beavatkozást követő állapotának megítéléséhez szükséges vizsgálatokra vonatkozó
tervezői előírásokat;
b) a kivitelezési dokumentációt, amely tartalmazza
ba) a  kivitelező vagy kivitelezők nyilatkozatát arról, hogy a  munkát a  javítás elvégzését meghatározó
műszaki dokumentációban foglaltaknak megfelelően végezték el,
bb) a tervező által előírt vizsgálatok bizonylatait,
bc) a  tervezett és kivitelezett állapot közötti eltérést feltüntető műszaki terveket, és azok tervezői
jóváhagyását, ha a  javítás terjedelme az  eredeti szilárdsági és geometriai kialakítás helyreállítása,
akkor a javítási dokumentációt a hegesztéses javításhoz kapcsolódó bizonylatokat, eljárásutasítások
és anyagvizsgálati jegyzőkönyvek összességét.
(2) A javítást követő üzembevételi engedélyezési eljárásban a Hatóság azt vizsgálja, hogy
a) a berendezés javítása a tervdokumentációban foglaltaknak megfelelően valósult-e meg, és a megvalósulási
dokumentáció a  beépített anyagok, technológiai szerelvények, tartozékok bizonylatait tartalmazza-e,
továbbá
b) a berendezés az üzembevételi engedélyben megjelölt rendeltetésnek megfelelő és biztonságos használatra
alkalmas állapotban van-e.
(3) Az üzemeltető a javítást követő üzembevételi engedéllyel kapcsolatban keletkezett dokumentációt a nyomástartó
berendezés, töltő berendezés teljes élettartama alatt megőrzi.
(4) A berendezés vagy annak különálló főalkatrészének javítással elért állapota igazolható a nyomástartó berendezések
és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló miniszteri rendelet szerinti
megfelelőségtanúsítással. A javítást ebben az esetben is be kell jelenteni a Hatóságnak, és kérelmezni kell a javítást
követő üzembevételi engedélyt.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben a  javítást követő üzembevételi engedélyezési kérelem tartalmazza
a berendezés vagy annak különálló főalkatrészének megfelelőségi tanúsítványa egy másolati példányát.
(6) Ha a  megfelelőség tanúsítása a  berendezés részegységére vonatkozik, akkor a  nyomástartó berendezés, töltő
berendezés időszakos ellenőrző vizsgálatainak határideje nem változik. Az  üzemeltető a  megfelelőségtanúsítással
kapcsolatban keletkezett dokumentációt a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés teljes élettartama alatt
megőrzi.
10. A nyomástartó berendezés, töltő berendezés átalakításának bejelentése
15. § (1) A nyomástartó berendezés, töltő berendezés átalakítását az átalakítás megkezdését megelőzően a Hatóságnak be
kell jelenteni.
(2) A bejelentés tartalmazza
a) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés létesítésének helyét, rendeltetését,
b) a nyomástartó berendezés, töltő berendezés gyári számát, gyártási évét, gyártójának nevét,
c) az üzemeltető nevét, címét, valamint
d) a tervező nevét, címét és tervezői jogosultságát.
(3) A bejelentéshez mellékelni kell a tervezési dokumentációt, amely tartalmazza
a) a 16. §-ban meghatározott adattartalmú tervezői nyilatkozatot,
b) az  átalakítási technológia leírását, számításokat és tervrajzot, amelyek alapján a  tervezési határok
megállapíthatók, a berendezés átalakítást követő állapota megítélhető,
c) az  átalakítás tervezési határától függetlenül, az  egész nyomástartó berendezés, töltő berendezés, rendszer
beavatkozás utáni állapotának megítéléséhez szükséges vizsgálatokra vonatkozó tervezői előírásokat és
d) a megváltozott műszaki paraméterekre vonatkozó, módosított használati útmutatót.
(4) Az átalakítást követően új létesítési eljárást kell lefolytatni abban az esetben, ha az átalakítás olyan szakkérdéshez
kapcsolódik, amelyet jogszabály a Kormány által rendeletben kijelölt szakhatóságok hatáskörébe utal.
(5) A Hatóság a bejelentés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül megállapítja, hogy az átalakítás a (4) bekezdés
szerinti létesítési eljárás lefolytatását indokolja-e.
(6) Az  átalakítást követően az  üzembevétel engedélyezése iránt kérelemre indult eljárásban a  Hatóság azt vizsgálja,
hogy
a) a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés átalakítása a  tervdokumentációban foglaltaknak megfelelően
valósult-e meg, és a megvalósulási dokumentáció a beépített anyagok, technológiai szerelvények, tartozékok
bizonylatait, hegesztéssel járó átalakítás esetén az  ömlesztőhegesztés végzésének feltételeiről szóló
miniszteri rendelet szerint a hegesztést végző szervezet jogosultságának igazolását tartalmazza-e, továbbá
b) a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés az  üzembevételi engedélyben megjelölt rendeltetésnek
megfelelő és a biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e.
(7) A  nyomástartó berendezés, töltő berendezés vagy annak különálló főalkatrészének átalakítással elért állapota
igazolható a  nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról
szóló miniszteri rendelet szerinti megfelelőségtanúsítással.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti esetben az  átalakítási bejelentés tartalmazza a  megfelelőségi tanúsítvány egy másolati
példányát.
(9) Ha a megfelelőség tanúsítása a nyomástartó berendezés, töltő berendezés részegységére vonatkozik, és új létesítési
eljárást nem kell lefolytatni, akkor a nyomástartó berendezés, töltő berendezés időszakos ellenőrző vizsgálatainak
határideje nem változik.
(10) Az  üzemeltető az  átalakítási bejelentési dokumentációt vagy a  megfelelőségtanúsítás dokumentumait
a nyomástartó berendezés, töltő berendezés teljes élettartama alatt megőrzi.
11. A tervezői nyilatkozat adattartalma 16. § Az 5.  § (2)  bekezdés h)  pontja, a  14.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja, valamint a  15.  § (3)  bekezdés a)  pontja
szerinti tervezői nyilatkozat a következőket tartalmazza:
a) a tervező neve,
b) a tervező elérhetősége,
c) a tervezett vagy megszüntetendő létesítmény megnevezése és címe,
d) a nyilatkozat tárgya szerinti munkához tartozó dokumentáció rajzszáma,
e) a tervezésre vonatkozó jogosultsághoz tartozó névjegyzéki (nyilvántartási) szám,
f ) nyilatkozat arról, hogy a  tervezett műszaki megoldás megfelel a  vonatkozó jogszabályoknak, továbbá
a  Műszaki Biztonsági Szabályzatban foglaltaknak, és a  tervezett műszaki megoldás biztosítja az  élet,
az egészség, a környezet és a kulturális örökség védelmét,
g) a  Műszaki Biztonsági Szabályzatban foglaltaktól való eltérés esetén nyilatkozat arról, hogy az  alkalmazott
megoldás biztonsági szintje egyenértékű biztonsági szintnek minősül,
h) szabványban meghatározott műszaki megoldástól való eltérés esetén nyilatkozat arról, hogy az alkalmazott
megoldás egyenértékű biztonsági szintnek minősül,
i) aláírás, keltezés. 12. A nyomástartó berendezés, töltő berendezés, autógáz tartály időszakos és soron kívüli ellenőrző
vizsgálata
17. § (1) A  nyomástartó berendezés és a  töltő berendezés élettartama alatt a  Hatóság hivatalból vagy az  üzemeltető
kérelmére időszakos ellenőrző vizsgálatokat tart. Ha azt e  § másként nem határozza meg, az  időszakos ellenőrző
vizsgálatok ciklusidejét a  Hatóság állapítja meg az  üzembevételi engedélyben az  üzemeltető kérelme, valamint
a  (3)–(7)  bekezdésben és a  nyomástartó berendezések, a  töltő berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő
berendezések műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az  autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló
miniszteri rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzatban foglalt követelmények alapján.
(2) Az időszakos ellenőrző vizsgálatnak a nyomástartó berendezések, a töltő berendezések, a kisteljesítményű sűrített
gáztöltő berendezések műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről
szóló miniszteri rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzatban részletezett műszaki biztonsági feltételeit
az üzemeltető biztosítja.
(3) Az üzemeltetési ellenőrző vizsgálatot az üzembevételi engedély véglegessé válását, továbbá az időszakos szerkezeti
ellenőrző vizsgálatokat követő három éven belül, a  szerkezeti ellenőrző vizsgálatot 5 évenként, a  szilárdsági
ellenőrző vizsgálatot tíz évenként kell elvégezni az  alábbi nyomástartó berendezések és az  azokhoz tartozó
csővezetékek esetében:
a) gáztöltetű nyomástartó edény – a  (4)  bekezdésben meghatározottak kivételével –, amelynek töltete
veszélyes töltet: ha a nyomása (PS) nagyobb, mint 0,5 bar, térfogata (V) nagyobb, mint 25 liter és a PS × V
szorzat nagyobb, mint 1000 bar × liter,
b) gáztöltetű nyomástartó edény – a  (4)  bekezdésben meghatározottak, valamint a  szabadtéren elhelyezett
olyan nitrogéntöltetű nyomástartó edények kivételével, amelyek esetében a  PS × V szorzat nem nagyobb,
mint 10 000 bar × liter –, amelynek töltete nem veszélyes töltet: ha a nyomása (PS) nagyobb, mint 0,5 bar,
térfogata (V) nagyobb, mint 50 liter és a PS × V szorzat nagyobb, mint 10 000 bar × liter,
c) folyadék töltetű nyomástartó edény – a  (4)  bekezdésben meghatározottak kivételével –, amelynek töltete
veszélyes töltet: ha a  nyomása (PS) nagyobb, mint 10 bar, térfogata (V) nagyobb, mint 100 liter és a  PS × V
szorzat nagyobb, mint 5000 bar × liter,
d) folyadék töltetű nyomástartó edény – a (4) bekezdésben meghatározottak kivételével –, amelynek töltete nem
veszélyes töltet: ha a nyomása (PS) nagyobb, mint 10 bar és térfogata (V) nagyobb, mint 200 liter és a PS × V
szorzat nagyobb, mint 10 000 bar × liter.
(4) A  túlhevülési veszély lehetőségével üzemelő, tüzeléssel vagy más módon fűtött, nagyobb, mint 110 °C
hőmérsékletű gőz vagy forró víz előállítására szolgáló, vagy más technológiai célra igénybevett nyomástartó
berendezés, továbbá minden nyomással igénybe vett főzőedény, ha a nyomása (PS) nagyobb, mint 0,5 bar, térfogata
(V) nagyobb, mint 25 liter és a  PS × V szorzat nagyobb, mint 1000 bar × liter, üzemeltetési ellenőrző vizsgálatát
– az  időszakos szerkezeti ellenőrző vizsgálatok éveit kivéve – évenként, szerkezeti ellenőrző vizsgálatát három
évenként, szilárdsági ellenőrző vizsgálatát kilenc évenként kell elvégezni.
(5) Ha a  (4)  bekezdésben meghatározott technológiai berendezés nagyobb rendszer része, akkor a  szerkezeti és
szilárdsági ellenőrző vizsgálat ciklusideje a rendszerbeli nyomástartó berendezések ciklusához igazítható.
(6) A töltő berendezés üzem közbeni üzemeltetési ellenőrző vizsgálatát legalább öt évenként kell elvégezni.
 (7) A  hordozható tűzoltó készülék palackjának és a  légzőkészülék palackjának szerkezeti és szilárdsági ellenőrző
vizsgálatát a gyártó által előírt időközönként kell elvégezni.
 (8) A  Hatóság az  ellenőrző vizsgálatok megállapításainak és az  üzemeltetés körülményeinek figyelembevételével
– a nyomástartó berendezés, töltő berendezés állapota alapján – a ciklusidőt indokolt esetben a vizsgálati tervben
rögzítve módosíthatja.
18. § (1) Soron kívüli ellenőrző vizsgálatot végez a Hatóság
a) az üzemeltető kérésére,
b) rendkívüli esemény bejelentése után, vagy
c) javítás bejelentése után, ha a bejelentés alapján azt a Hatóság szükségesnek ítéli.
(2) Ha a  soron kívüli ellenőrző vizsgálat tartalma megfelel az  időszakos ellenőrző vizsgálat műszaki terjedelmének,
akkor a következő időszakos ellenőrző vizsgálat ciklusideje újra kezdődik.
(3) Az  ellenőrző vizsgálatról készített jegyzőkönyv egy példányát a  Hatóság az  üzemeltetőnek átadja. Az  ellenőrző
vizsgálatok jegyzőkönyveit, hatósági bizonyítványait az  üzemeltetőnek a  nyomástartó berendezés és töltő
berendezés teljes élettartama alatt meg kell őriznie.
(4) Ha az időszakos ellenőrző vizsgálat műszaki biztonsági hiányosságot tárt fel, az ellenőrző vizsgálatot a hiányosságok
megszüntetése és az üzemeltető ismételt kérelme után meg kell ismételni.
(5) Az  időszakos ellenőrző vizsgálat ciklusideje az  üzembevételi engedély véglegessé válásának napján,
az üzembevételi engedélyre nem kötelezett berendezések, készülékek esetén a gyártás napján kezdődik.
(6) Ha a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés megfelelőségének tanúsításától vagy áttelepített berendezés
esetén az áttelepítés előtti utolsó szilárdsági ellenőrző vizsgálattól több mint 3 év telt el az első üzembevételig, úgy
állapotellenőrző vizsgálatnak – szerkezeti és szilárdsági ellenőrző vizsgálatnak – kell a  nyomástartó berendezést
alávetni.
19. § Az autógáz tartályok időszakos ellenőrző vizsgálatára a 17. és 18. §-ban foglaltakat a 20–23. §-ban meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
20. § (1) Az autógáz tartályon a gyártó által meghatározott szempontok alapján ellenőrző vizsgálatot kell végezni
a) cseppfolyós autógáz-töltetű tartályoknál a  tartálynak a  járművön történt üzembevételét követő minden
10. év letelte előtt,
b) sűrített földgáz- vagy egyéb gáztöltethez gyártott autógáz tartályoknál a  járművön történt üzembevételt
követő minden 4. év letelte előtt,
c) kriogén tartályoknál a járművön történt üzembevételt követő minden 10. év letelte előtt és
d) minden ismételt beszerelés alkalmával.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrző vizsgálatnak ki kell terjednie az  autógáz tartály gyártója által a  periodikus
újraminősítésre tett ajánlásokban szereplő vizsgálatokra, a  külső károsodások, korrózió, mechanikai sérülések
vizsgálatára és a felerősítő hevederek, védőburkolatok megfelelősségének ellenőrzésére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrző vizsgálatot a gépjárműfenntartó tevékenység személyi és dologi feltételeiről szóló
miniszteri rendelet szerinti gázüzemanyag-ellátó berendezés javítása tevékenységre nyilvántartásba vett szervezet
(a továbbiakban: autógáz szerelő műhely) végzi.
(4) Az autógáz tartályon további vizsgálatokat a gyártó által felhatalmazott szervezet végzi
a) a tartály sérülése esetén vagy
b) ha az autógáz tartály biztonsági jellemzői megváltozhattak.
(5) Az  összeütközésben részt vett autógáz tartályok (2)  bekezdés szerinti vizsgálata során azokat a  tartályokat,
amelyeken nem tapasztalható semmilyen sérülés, újból üzembe lehet állítani, egyébként a  tartályt további
vizsgálatra vissza kell küldeni a gyártóhoz.
21. § (1) Az autógáz-szerelő műhely az időszakos ellenőrző vizsgálat megtartását a gépjárműfenntartó tevékenység személyi
és dologi feltételeiről szóló miniszteri rendeletben foglaltak szerint dokumentálja.
(2) Az  autógáz tartályok használatának összes engedélyezett élettartama nem lehet több, mint a  gyártó által
meghatározott időtartam, ennek hiányában
a) cseppfolyós autógáz-töltetű tartályoknál legfeljebb a gyártástól számított 15 év,
b) sűrített földgáz- vagy egyéb gáztöltethez gyártott autógáz tartályoknál legfeljebb a  gyártástól számított
20 év,
c) kriogén tartályoknál legfeljebb a gyártástól számított 20 év.
(3) A  használati időtartamot elért, illetve az  adattáblát nélkülöző, beazonosíthatatlan tartályokat az  autógáz-szerelő
műhelynek dokumentáltan, a  Hatóságnak bejelentve gázmentesített állapotban fizikai úton további használatra
alkalmatlanná kell tennie.
22. § (1) Az autógáz-tároló tartály esetében az üzemeltető az üzemeltetés körülményeit figyelembe véve szükség szerint, de
legalább évente időszakos ellenőrző vizsgálatot tart. Az üzemi ellenőrző vizsgálat során vizsgálni kell különösen
a) a korróziós állapotot, a korrózió elleni védelmet,
b) az alátámasztások állapotát, a csővezetékre gyakorolt hatását,
c) a kötések, csatlakozások állapotát, a műszerek, szerelvények állapotát és működőképességüket, valamint
d) a túlnyomás elleni védelem meglétét, lezárásának sértetlenségét.
(2) Az  ellenőrző vizsgálatot nyomástartó berendezés vizsgáló szaktanfolyami képzettséggel rendelkező személy
végezheti.
(3) Az időszakos ellenőrző vizsgálat elvégzését az ellenőrző személy üzemnaplóba vagy az üzemeltető által erre a célra
rendszeresített nyilvántartásba bejegyzi. Ha az  ellenőrző vizsgálatot végző szabálytalanságot, rendellenességet
állapít meg a nyomástartó berendezés üzemeltetésével kapcsolatban, amelyet nem tud saját hatáskörében azonnal
megszüntetni, a szükséges óvintézkedések megtétele mellett arról írásban jelentést tesz a Hatóságnak.
(4) Az  üzemeltető kéri, hogy a  Hatóság a  biztonságos üzemeltethetőség megállapítása érdekében vizsgálja
meg az  autógáz-tároló tartályt, ha azon megbontással járó karbantartást vagy javítást végeznek. A  vizsgálat
megállapításairól jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a berendezés dokumentációjához kell csatolni.
23. § (1) Az  autógáz-tároló tartályokat időszakos ellenőrző vizsgálat alá kell vonni, amelynek különösen a  következő
biztonsági követelmények teljesülésére kell kiterjednie:
a) a korróziós állapot, a korrózió elleni védelem vizsgálata,
b) a falvastagság vizsgálata méréssel,
c) az alátámasztások állapotának megítélése, a csővezetékre gyakorolt esetleges korróziós és egyéb hatása,
d) a kötések, csatlakozások állapotának vizsgálata,
e) a műszerek, szerelvények működőképességének, állapotának vizsgálata,
f ) az üzemeltetés során fellépő terhelések és az üzemmód (statikus, dinamikus, lüktető igénybevétel) vizsgálata,
g) a  hőmérsékletviszonyok vizsgálata annak ellenőrzése céljából, hogy azok megfelelnek-e
az  anyagmegválasztás és méretezés szempontjából figyelembe vett környezeti és üzemeltetési
hőmérsékletviszonyoknak,
h) a  meg nem engedhető túlnyomás elleni védelem meglétének, alkalmasságának számítással történő
ellenőrzése, az illetéktelen beavatkozás elleni védelem megfelelőségének vizsgálata.
(2) Az autógáz-tároló tartályok első időszakos ellenőrző vizsgálatát az üzembevételi engedélyben rögzített időpontig
kell elvégezni. A  további időszakos ellenőrző vizsgálatok időpontját az  időszakos ellenőrző vizsgálat eredménye,
az üzemeltetés, a tárolt közeg tulajdonságai és egyéb, a biztonságot befolyásoló körülmények figyelembevételével
kell meghatározni, de a  külső szerkezeti ellenőrző vizsgálatot legalább 5 évenként, a  belső szerkezeti ellenőrző
vizsgálatot és a  nyomáspróbával történő szilárdsági ellenőrző vizsgálatot legalább 10 évenként kell elvégezni.
A  ciklusidők az  előző vizsgálat időpontjától számítanak azzal, hogy a  folyamatos üzemben lévő berendezések
belső szerkezeti ellenőrző vizsgálatát és a  nyomáspróbával történő szilárdsági ellenőrző vizsgálatát a  tervezett
karbantartási üzemleállások alkalmával lehet megtartani a ciklusidőn belül. A belső szerkezeti ellenőrző vizsgálat és
nyomáspróbával történő szilárdsági ellenőrző vizsgálat helyettesíthető egyéb ellenőrző vizsgálati módszerrel is.
13. A nyomástartó berendezések, töltő berendezések üzemeltetői ellenőrző szervezete működésének
szabályai
24. § (1) A  nyomástartó berendezések, töltő berendezések időszakos és soron kívüli ellenőrző vizsgálatait a  Hatóság
engedélye alapján és rendszeres felügyeleti ellenőrzése mellett az üzemeltetői ellenőrző szervezet is végezheti.
(2) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet működésének engedélyezését az üzemeltetőnek kell kérelmeznie a Hatóságtól.
A  kérelem tartalmazza a  25.  §-ban részletezett időszakos és soron kívüli ellenőrző vizsgálatot végző üzemeltetői
ellenőrző szervezetekre vonatkozó feltételek teljesítésének igazolását.
(3) A  Hatóság nem vizsgálja a  25.  § (2)–(4)  bekezdésében foglaltakat, ha az  üzemeltető a  nyomástartó berendezések
időszakos vizsgálatára akkreditációval rendelkezik.
(4) A  Hatóság engedélye öt évig hatályos. A  feljogosítás ideje alatt, évenként legalább egy alkalommal felügyeleti
ellenőrzésre kerül sor. A  Hatóság ellenőrzi az  üzemeltetői ellenőrző szervezetet engedélyében rögzített,
erőforrásokat és kompetenciát biztosító feltételek meglétét, a  tevékenységeknek az  engedélyezett eljárásnak
megfelelő végzését. A felügyeleti ellenőrzés eredményéről felvett jegyzőkönyvet a Hatóság közvetlenül átadja, vagy
megküldi az üzemeltetőnek.
25. § (1) A  nyomástartó berendezések, töltő berendezések üzemeltetői szervezeti ellenőrző vizsgálatára olyan szervezet
jogosítható fel, amely
a) csak saját vállalkozása részére végez ellenőrzést és
b) az ellenőrzött nyomástartó berendezést, töltő berendezést üzemeltető vagy karbantartó szervezet különálló
és szervezetileg azonosítható része.
 (2) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet személyzete ismeri
a) az általuk ellenőrzött és a rendelet hatálya alá tartozó nyomástartó berendezések gyártástechnológiáit,
b) az ellenőrző vizsgálati eljárásokat, valamint
c) a használat vagy karbantartás során esetleg keletkező meghibásodások fajtáit.
(3) Az  ellenőrző vizsgálatot végző személyek javadalmazása nem függhet sem közvetlenül az  elvégzett ellenőrző
vizsgálatok számától, sem azok eredményétől.
(4) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet és személyzete nem lehet
a) az  e  rendelet hatálya alá tartozó és a  szervezet által ellenőrzött nyomástartó berendezés, töltő berendezés
tervezője, gyártója, forgalmazója, üzemeltetője vagy szerelője, sem pedig ezek meghatalmazott képviselője,
és
b) közvetlenül érintett az  e  rendelet hatálya alá tartozó nyomástartó berendezések, töltő berendezések
tervezésében, gyártásában, forgalmazásában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az  ilyen
tevékenységekben érintett feleket.
(5) A  Hatóság a  24.  § (1)  bekezdésében meghatározott engedélyt visszavonja, ha az  üzemeltető nem biztosítja
az üzemeltetői ellenőrző szervezetnek az e rendelet előírásai szerinti működését.
26. § (1) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet
a) az  időszakos ellenőrző vizsgálatot a  berendezések nyilvántartó lapján meghatározott ciklusidők alatt és
a  nyomástartó berendezések, a  töltő berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések
műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló miniszteri
rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzat előírásai betartásával végzi, az  időszakos ellenőrző
vizsgálatról jegyzőkönyvet állít ki, amely tartalmazza az  ellenőrző vizsgálat módszerét, eredményét és
a következő ellenőrző vizsgálat esedékességének időpontját,
b) az  általa ellenőrzött nyomástartó berendezésekről, töltő berendezésekről nyilvántartást vezet, amely
tartalmazza:
ba) az  elvégzett időszakos ellenőrző vizsgálatok módját, időpontját, megállapításait, a  következő
időszakos ellenőrző vizsgálat időpontját és módját,
bb) a  javítás, átalakítás után elvégzett soron kívüli ellenőrző vizsgálatok módját, időpontját,
megállapításait,
c) a Hatóság számára a felügyeleti ellenőrzéshez szükséges minden adatot, információt rendelkezésre bocsát,
d) a  Hatóság által végzett üzemellenőrzéseken képviselő útján részt vesz, a  hatósági ellenőrzésekhez és
a  rendkívüli események vizsgálatához a  nyomástartó berendezések, töltő berendezések nyilvántartásait és
dokumentumait a hatóság rendelkezésére bocsátja.
(2) Az üzemeltető az engedély tartalmát vagy feltételeit érintően bekövetkezett minden változást vagy eltérést bejelent
a Hatóságnak.
14. Nyomástartó létesítményekre vonatkozó különös szabályok 27. § (1) Az  üzemeltető a  nyomástartó létesítményekre vonatkozó 28–32.  §-ban foglalt rendelkezéseket alkalmazhatja, ha
a nyomástartó rendszerre az alábbi feltételek közül legalább egy teljesül:
a) energetikai technológiai rendszer esetén, ha az  egyidejűleg működtethető berendezések összes
teljesítménye eléri a 35 MW névleges teljesítményt;
b) a  nyomástartó rendszer több mint 30 db olyan nyomástartó berendezésből áll, amelyek töltete veszélyes
vagy
c) a nyomástartó rendszer geometriai térfogata több mint 150 m3, amelyben veszélyes töltet lehet.
(2) A nyomástartó létesítményt az azt alkotó nyomástartó berendezések figyelembevételével, technológiai szempontok
szerint az üzemeltető azonosítja.
28. § (1) Egy eljárásba foglalható több, a  létesítmény különböző alrendszereihez tartozó nyomástartó berendezés,
töltő berendezés létesítésének engedélyezése. A  létesítési dokumentációban a  technológiai folyamatleírásnak
tartalmaznia kell a  készülékek kölcsönhatását, igénybevételi jellemzőit, a  folyamattervező által megállapított
üzemeltetési, karbantartási feltételeket.
(2) Az üzembevételi engedélyezési eljárásban a Hatóság megvizsgálja:
a) a nyomástartó létesítményre vonatkozó üzemeltetési utasítást,
b) az  egyes nyomástartó berendezésekre, a  helyszínen befejezett gyártásra vagy összeépítésre vonatkozó
megfelelőséget tanúsító okiratokat és
c) az időszakos vizsgálatok ciklusidejére, az állapotellenőrzések és nyomáspróbák vizsgálati terveire vonatkozó
üzemeltetői javaslatot.
 (3) Ha a  nyomástartó létesítmény összetettsége miatt a  veszély elhárítása, a  rendszerben jelenlevő anyagmennyiség
kezelése miatt az  azonnali, akár ideiglenes jellegű javítást ítéli az  üzemeltető a  legbiztonságosabbnak, a  javítást
késlekedés nélkül kell elvégeznie. A  javítást üzemzavar-elhárításként bejelenti legkésőbb az  eseményt követő
munkanapon. Az  üzemeltetőnek – az  (5)  bekezdés szerinti esetkört kivéve – a  bejelentésben indokolnia kell
az  azonnali beavatkozást és ideiglenes javítás esetén a  további tervezett intézkedéseket. Az  üzemeltetőnek
a  javítást követő tizenöt munkanapon belül a  javítást követő üzembevételi engedélyezési eljárás lefolytatását kell
kérelmeznie. A kérelem tartalmazza a javításban közreműködők vizsgálati, ellenőrzési megállapításait.
(4) Létesítményen belüli nyomástartó berendezések, töltő berendezések áthelyezése, új berendezések telepítése vagy
meglévő berendezések pótlás nélküli elbontása, továbbá a  berendezések vagy a  technológiai folyamat létesítési
engedélyben rögzített paraméterének megváltoztatása esetén, ha a  létesítmény jellemzőinek változása más
hatóság hatáskörébe nem tartozik, a  létesítmény átalakítását be kell jelenteni a 15. §-ban foglaltak megtartásával.
Ha a  létesítmény jellemzőinek változása más szakhatóság hatáskörébe is tartozik, akkor a  Hatóság új létesítési
eljárást folytat le.
(5) Létesítményen belüli nyomástartó berendezések, töltő berendezések javításáról az  üzemeltető tájékoztatja
a Hatóságot.
(6) Létesítmények berendezéseinek időszakos ellenőrző vizsgálatát az esedékesség évében kell megtartani.
29. § (1) A  nyomástartó berendezések, a  töltő berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések műszakibiztonsági hatósági felügyeletéről és az autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti
Műszaki Biztonsági Szabályzatban előírt ellenőrző vizsgálattól eltérő eljárás alkalmazása esetén a  létesítmény
nyomástartó berendezéseinek, töltő berendezéseinek állapotellenőrzéséhez az  üzemeltető ellenőrző vizsgálati
tervet készít. Az  első üzembevételt megelőzően, ha nem állnak rendelkezésre a  kiinduló állapot és a  későbbi,
időszakos ellenőrző vizsgálat alkalmával vizsgált állapot összehasonlítására szolgáló adatok, a  nyomástartó
rendszeren az üzemeltetőnek el kell végeztetnie a „0” állapot felmérést, amelynek eredményét az ellenőrző vizsgálati
tervhez csatolja. Az  ellenőrző vizsgálati tervben az  üzemeltető figyelembe veszi a  nyomástartó berendezések,
töltő berendezések várható károsodási folyamatait és a  korábbi ellenőrző vizsgálatok adatait, különös tekintettel
az  azonos igénybevételű készülékek korábbi ellenőrző vizsgálati tapasztalataira. A  terv készítésekor a  létesítmény
ismert üzemzavarának feltételezhető hatásait is vizsgálni szükséges.
(2) Az  ellenőrző vizsgálati tervben rögzíteni kell a  vizsgálhatóságot korlátozó tényezőket, továbbá a  feltételektől
függően végrehajtandó tevékenységeket. Az  ellenőrző vizsgálati tervet és annak módosításait az  üzemeltető
a végrehajtás előtt tájékoztatásul megküldi a Hatóságnak.
(3) Az ellenőrző vizsgálati tervben szereplő anyagvizsgálatokat akkreditált vizsgáló laboratórium végezheti.
 (4) A  létesítményben üzemeltetett több, azonos kialakítású és igénybevételű nyomástartó berendezés esetén,
a  Hatóság jóváhagyásával a  kiválasztott berendezés szerkezetellenőrző vizsgálatának eredménye kiterjeszthető
az  összes azonos nyomástartó berendezésre. Az  üzemeltetési ellenőrző vizsgálatot és a  szilárdsági ellenőrző
vizsgálatot vagy az  azt helyettesítő, a  Hatóság által jóváhagyott helyettesítő vizsgálatokat minden nyomástartó
berendezésen el kell végezni.
(5) Nyomáspróbatervet kell készíteni, ha több nyomástartó berendezés vizsgálatát egy nyomókörben hajtják végre.
 (6) A  létesítmény vizsgált nyomástartó berendezései akkor vehetők üzembe, ha a  jogszerű állapotot igazoló
jegyzőkönyvek hiánytalanul rendelkezésre állnak az üzemeltetőnél. Ha a tervezett üzembevételig a jegyzőkönyvek
elkészítésére nincs lehetőség, akkor az  üzembevételt megelőzően az  üzemeltető, az  anyagvizsgálatot elvégző
laboratórium a  vizsgálatokról, ellenőrzésekről készült helyszíni feljegyzéseket a  Hatóságnak vagy az  üzemeltetői
ellenőrző szervezetnek bemutatja. Ebben az esetben a megfelelő állapotot igazoló jegyzőkönyvek bemutatásának
határidejét a Hatóság vagy az üzemeltetői ellenőrző szervezet határozza meg.
(7) A  Hatóság vagy az  üzemeltetői ellenőrző szervezet a  körülmények figyelembevételével dönt a  készülék
üzembevehetőségéről, az üzembevételt megelőző vagy az üzemeltetés során szükséges intézkedésekről.
(8) Ha a  megfelelő állapotot igazoló jegyzőkönyveket a  Hatóság vagy az  üzemeltetői ellenőrző szervezet által
előírt határidőre az  üzemeltető nem mutatja be – és az  üzemeltetői ellenőrző szervezet által előírt határidő
eredménytelen eltelte esetén az  üzemeltetői ellenőrző szervezet erről a  Hatóságot tájékoztatja –, a  Hatóság
az érintett készülékek üzemeltetését a megfelelő állapotot igazoló jegyzőkönyvek bemutatásáig megtiltja.
30. § (1) Az  időszakos üzemeltetési ellenőrző vizsgálatot a  Hatóság vagy az  üzemeltetői ellenőrző szervezet végzi
az esedékesség évében, az üzemeltető által javasolt időpontban. Az ellenőrző vizsgálatot lehetőség szerint normál
üzem közben kell végrehajtani.
(2) A  Hatóság vagy az  üzemeltetői ellenőrző szervezet az  üzemeltetési ellenőrző vizsgálatot az  üzemeltetés
megzavarása nélkül, a helyi szabályok betartása mellett hajtja végre. Az üzemeltető biztosítja az ellenőrző vizsgálat
végrehajtásához szükséges feltételeket.
(3) Az üzemeltetési ellenőrző vizsgálatról készült jegyzőkönyv hiányosságok feltárása esetén tartalmazza a szükséges,
határidőhöz kötött üzemeltetői intézkedések előírását és az utóellenőrzésre vonatkozó figyelmeztetést.
(4) Az üzemeltetési ellenőrző vizsgálatot a határozatlan időre üzemen kívül helyezett nyomástartó berendezések, töltő
berendezések esetében is meg kell tartani. Az  ellenőrző vizsgálat ebben az  esetben a  határozatlan idejű üzemen
kívül helyezésről szóló bejelentésben foglalt körülmények fenntartásának igazolását szolgálja.
31. § A határozatlan időre üzemen kívül helyezett nyomástartó berendezés, töltő berendezés üzembevételi engedélyét
a Hatóság az üzemeltető bejelentése alapján felfüggeszti. Az ismételt üzembevételt megelőzően az üzemeltetőnek
a  nyomástartó berendezés, töltő berendezés állapotának értékelésére alkalmas vizsgálati tervet kell benyújtania
a  Hatóságnak, és a  vizsgálatokat végre kell hajtania. Ezt követően a  Hatóság az  üzembevételi engedély
felfüggesztését visszavonja.
32. § Egy vagy több berendezés esetén megszüntetési eljárást abban az  esetben kell lefolytatni, ha a  létesítmény
jellemzőinek változása más hatóság hatáskörébe is tartozik.
15. A kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezéssel kapcsolatos eljárások
33. § (1) A  Hatóság a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezésekre vonatkozó – a  nyomástartó berendezések, a  töltő
berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és
az  autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti Műszaki Biztonsági Szabályzatban
szereplő – műszaki biztonsági feltételek meglétét ellenőrizheti.
(2) Ha a  Hatóság az  ellenőrző vizsgálat során személyeket vagy környezetet veszélyeztető hiányosságot állapít
meg, elrendeli a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezés javítását, a  hiányosságok megszüntetését, vagy
a berendezés üzemen kívül helyezését.
16. Eljárás rendkívüli esemény alkalmával 34. § (1) A  berendezéssel kapcsolatos rendkívüli eseményeket az  üzemeltető a  Hatóságnak haladéktalanul bejelenti,
majd a bejelentést 24 órán belül írásban megerősíti.
(2) Az  üzemeltető rendkívüli esemény esetén minden olyan intézkedést megtesz, amely a  veszélyeztetést és a  kár
mértékét a  legkisebbre korlátozza. Ezek során az  emberi élet vagy testi épség, továbbá jelentős érték megóvása
érdekében a  helyszínt megváltoztathatja, azonban ez  esetben a  helyszínről rajzot vagy fényképfelvételt kell
készíteni. A  tárgyi bizonyítékul szolgáló eszközöket a  (3)  bekezdésben meghatározott vizsgálat lezárásának
időpontjáig meg kell őrizni.
(3) A Hatóság hivatalból kivizsgálja a berendezéssel folytatott tevékenység során bekövetkezett rendkívüli eseményt.
A Hatóság a vizsgálatra bizottságot alakíthat. A bizottsági munkát a Hatóság vizsgálatra kijelölt képviselője irányítja.
A hatósági vizsgálat nem érinti az üzemeltetőnek más jogszabályban előírt vizsgálati kötelezettségét.
(4) A rendkívüli esemény kivizsgálását a bejelentés után haladéktalanul meg kell kezdeni.
 (5) Ha a  rendkívüli eseménnyel kapcsolatban büntetőeljárás is indult, a  Hatóságnak a  vizsgálatot ettől függetlenül
le kell folytatnia, és a  két eljárás során szükségessé váló együttműködést biztosítania kell. A  Hatóság ellenőrzési
eljárása nem akadályozhatja a büntetőeljárást.
(6) A  Hatóság az  eljárás során, a  vizsgálat befejezése előtt is megtilthatja, korlátozhatja, engedélyhez kötheti
a berendezés használatát, és előírhatja az újraüzembevétel feltételeit.
(7) A Hatóság a vizsgálat lezárásakor megállapítja a rendkívüli esemény okát és körülményeit.
17. A hatósági jellegű képzésekre vonatkozó eljárási szabályok
35. § Az e  rendeletben meghatározott hatósági jellegű képzés keretében megszerezhető, műszaki biztonsági
szempontjából jelentős ipari szakképesítések:
a) nyomástartó berendezés kezelője,
b) nyomástartó berendezés vizsgálója.
36. § (1) A  (2)  bekezdésben meghatározott munkakörök betöltése továbbképzéshez kötött, melynek eredményes
elvégzéséről a továbbképzést záró vizsga szervezője továbbképzési igazolást állít ki.
(2) Az  alábbiakban felsorolt, a  műszaki biztonság szempontjából jelentős munkakörök betöltéséhez ötévenként
továbbképzést kell elvégezni:
a) nyomástartó berendezés kezelője,
b) nyomástartó berendezés vizsgálója,
c) nyomástartó edény gépész.
37. § (1) A  35.  § szerinti képzés és a  36.  § (1)  bekezdése szerinti továbbképzés (a továbbiakban együtt: képzés) a  hatósági
jellegű képzés felügyeletét ellátó Budapest Főváros Kormányhivatala (3)  bekezdésben meghatározottak szerint
kiadott engedélye alapján tartható. Budapest Főváros Kormányhivatalának a  képzési program jóváhagyását
tartalmazó engedélye a véglegessé válásától számított három évig hatályos.
(2) Budapest Főváros Kormányhivatala
a) a  képzési programmal szemben támasztott, a  nyomástartó berendezések, a  töltő berendezések,
a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az  autógáz
tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti alapkövetelmények alapján meghatározza
és hivatalos honlapján közzéteszi a  képzési program elkészítésének alapját képező részletes szakmai
követelményeket, a részletes vizsgakövetelményeket, valamint a 38. § (4) bekezdése szerinti képzési igazolás,
bizonyítvány tartalmát,
b) elbírálja a képzési program jóváhagyása iránti kérelmeket,
c) ellenőrzi a képzést és a vizsgát szervezők működését, ideértve a (3) bekezdés c) pontja szerinti tananyag célra
való alkalmasságának, tartalmának, jogszabályoknak való megfelelésének, valamint a tanulmányi szabályzat
megfelelőségének ellenőrzését is.
(3) Képzést az  a  felnőttképzésről szóló törvény szerinti felnőttképzési tevékenység végzésére szóló engedéllyel
rendelkező szervezet tarthat, amely rendelkezik
a) jogosultsággal a  nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeiről szóló miniszteri rendelet szerinti „Gépészet” szakmacsoportba vagy a  nemzeti
fejlesztési miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló miniszteri
rendelet szerinti „Gépészet” szakmacsoportba tartozó szakképesítések bármelyikének megszerzését biztosító
képzés szervezésére;
b) a szakterületnek megfelelő képzési programmal, és
c) a képzési programnak megfelelő, korszerű tananyaggal.
(4) A  képzés szervezője a  képzési program jóváhagyása iránti kérelmét a  (6)  bekezdésben meghatározott
adattartalommal, a  Budapest Főváros Kormányhivatala által meghatározott és a  honlapján közzétett
formanyomtatványon készíti el.
(5) A képzési program jóváhagyása iránti kérelem tartalmazza:
a) a  képzés szervezőjének nyilatkozatát a  vizsga megszervezéséhez és lebonyolításához szükséges adatok
rendelkezésre bocsátásáról;
b) a  képzés szervezőjének nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik a  képzéshez szükséges korszerű szakmai
ismereteket tükröző tananyaggal;
c) annak megjelölését, hogy a képzés szervezője mely képzés képzési programjának jóváhagyását kérelmezi;
d) a képzési programot.
38. § (1) A  képzés szervezője a  képzés kezdőnapját, tartamát és helyszínét Budapest Főváros Kormányhivatala részére
a  képzés kezdőnapját megelőzően legalább nyolc nappal írásban vagy elektronikusan bejelenti. A  képzés csak
a bejelentést követően kezdhető meg.
(2) A vizsga részletes szabályait a vizsga szervezője vizsgaszabályzatban rögzíti, és gondoskodik a vizsga lebonyolítását
meghatározó módszertani útmutató elkészítéséről, a  vizsgakérdések összeállításáról, valamint azok bejelentéséről
Budapest Főváros Kormányhivatalának.
(3) A képzés során vizsgáztató az  lehet, aki szakirányú felsőfokú végzettséggel és a képzés célja szerinti szakterületen
legalább öt év gyakorlattal rendelkezik.
(4) A vizsga eredményes teljesítését követően a vizsga szervezője a Budapest Főváros Kormányhivatalának bemutatott
minta szerint készíti elő a kiállítandó képzési bizonyítványt és továbbképzési igazolást.
(5) A  vizsga szervezője a  kiállított képzési bizonyítványokról és továbbképzési igazolásokról nyilvántartást vezet, és
biztosítja a nyilvántartás naprakész voltát.
39. § (1) A  képzést követő vizsga megtartását – a  (4)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – a  hatósági jellegű képzés
felügyeletét ellátó Budapest Főváros Kormányhivatala által kijelölt szervezetek végezhetik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti képzést követő vizsga megtartásában való közreműködést Budapest Főváros
Kormányhivatala annak a szervezetnek engedélyezi adott képzési területre, amely:
a) rendelkezik jogosultsággal a  nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai
és vizsgakövetelményeiről szóló miniszteri rendelet szerinti „Gépészet” szakmacsoportba vagy a  nemzeti
fejlesztési miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló miniszteri
rendelet szerinti „Gépészet” szakmacsoportba tartozó szakképesítések bármelyikének megszerzését biztosító
képzés szervezésére;
b) a képzési terület tekintetében biztosítja olyan vizsgáztató személy közreműködését, aki szakirányú felsőfokú
végzettséggel és a képzés célja szerinti szakterületen legalább öt év gyakorlattal rendelkezik;
c) a képzési terület tekintetében nem minősül képzésszervezőnek;
d) nyilatkozik, hogy a képzésszervezővel együttműködik a vizsga megszervezésében és lebonyolításában.
(3) A (2) bekezdés szerinti engedély időbeli hatálya három év.
 (4) A képzésszervezők a képzést követő vizsga megtartását az (1) bekezdés szerinti szervezetektől kérhetik. Ha az adott
képzési területen a vizsga megtartására nincs kijelölt szervezet, akkor a képzés szervezője látja el az általa szervezett
képzést követő vizsga megtartásával kapcsolatos feladatokat.
18. Záró rendelkezések 40. § Felhatalmazást kap az iparügyekért felelős miniszter, hogy
a) a  nyomástartó berendezés, nyomástartó létesítmény tekintetében a  Műszaki Biztonsági Szabályzatra,
a  Műszaki Szakbizottság működésére és feladataira, valamint a  műszaki biztonsági szempontból jelentős
munkakörök esetén szükséges képzések és továbbképzések általános követelményeire,
b) a  nyomástartó berendezés, szállítható nyomástartó berendezés töltésére szolgáló berendezés, valamint
a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezés tekintetében a  műszaki biztonsági szempontból jelentős
munkakörök esetén szükséges képzések és továbbképzések általános követelményeire
vonatkozó szabályokat rendeletben állapítsa meg. 41. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
42. § Az e rendelet hatálybalépését követő első időszakos ellenőrző vizsgálat alkalmával a  berendezések 1.  melléklet
szerinti besorolását felül kell vizsgálni.
43. § Hatályát veszti a Kormr.
a) 20. § (6) és (7) bekezdése,
b) 21. §-a,
c) 8. melléklete,
d) 9. melléklete.
44. § Hatályát veszti a nyomástartó berendezések, a töltő berendezések, a kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések
műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről és az  autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló 2/2016. (I. 5.)
NGM rendelet
a) 2. § 2–6. pontja,
b) 2. § 9–16. pontja,
c) 2. § 18. pontja,
d) 2. § 21–25. pontja,
e) 2. § 28. pontja,
f ) 2. § 31–39. pontja,
g) 3–16. alcíme,
h) 32. §-a,
i) 36. § (3) bekezdése,
j) 1. melléklete,
k) 4–6. melléklete.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2009. (II. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
63/2008. (II. 26.) OVB határozatát – a jelen határozatban
foglalt indokolás mellett – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás
érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási
Bizottság (a továbbiakban: OVB) 63/2008. (II. 26.) OVB
határozata ellen.
Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Akarja e, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa által felállított Nemzetközi Büntető Törvényszék vizsgálja, vonja felelősségre a Magyarországon rendőrök által Polgári lakósság ellen elkövetett Emberiség elleni bűncselekmények elkövetőit, a bűncselekmények elkövetésére parancsot adó rendőrtiszteket/főtiszteket, ezen
cselekmények elkövetését támogató, bűnpártoló. Kormányzati tisztségviselő személyeket”
Az OVB a kifogással támadott határozatát arra alapította, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány)
28/B. §-ának (1) bekezdése alapján országos népszavazási
kezdeményezés tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe
tartozó kérdés lehet. A határozati indokolás szerint a kezdeményezésben szereplő kérdés nem felel meg ennek az
alkotmányi feltételnek, mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa által felállított Nemzetközi Büntető Törvényszék
(a továbbiakban: Törvényszék) létrehozásáról rendelkező
Római Statútum (a továbbiakban: Statútum) kihirdetésére
– az Alkotmány módosításának szükségessége miatt – még
nem került sor. Ennek hiányában a Statútum alapján az Országgyűlés eseti döntést nem hozhat. A fenti indokok alapján az OVB megállapította, hogy a kezdeményezésben
szereplő kérdésben nem tartható népszavazás.
A kifogás 2008. március 14-én érkezett meg az
OVB-hez, 2008. március 17-én pedig az Alkotmánybíróságra.
Az OVB határozat közzétételére a Magyar Közlöny
2008. évi 32. számában, 2008. február 28-án került sor, a
kifogás előterjesztésére nyitvaálló törvényi határidő 2008.
március 14-én járt le. Az OVB határozata ellen benyújtott
kifogás a törvényes határidőn belül érkezett, ezért azt az
Alkotmánybíróság érdemben bírálta el.
A kifogást előterjesztő társadalmi szervezet képviseletében eljáró indítványozók az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kérték az
Alkotmánybíróságtól. Kifejtették, hogy nem kívánják átvállalni az Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértésének következményeit.
Álláspontjuk szerint joggal való visszaélés az, hogy az
OVB a Statútum kihirdetésének elmulasztására hivatkozva kívánja megakadályozni a népszavazást, figyelmen kívül hagyva az Alkotmány 2. § (1) és (2) bekezdésében, valamint 7. § (1) bekezdésében foglaltakat.
II. Az Alkotmánybíróság az OVB határozata ellen benyújtott kifogást az alábbi rendelkezések alapján vizsgálta
meg:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdemé
nyezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet. (...)”
„28/C. § (2) Országos népszavazást kell tartani legalább
200 000 választópolgár kezdeményezésére.
(3) Ha az országos népszavazást el kell rendelni, az
eredményes népszavazás alapján hozott döntés az Országgyűlésre kötelező. (...)”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
érintett rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell
nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
(...)”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.” 3. A Ve. érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve.
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e
el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.].
Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
256.].
2. A kifogásban kifejtett indítványozói álláspont szerint az OVB-nek a Statútum kihirdetésének az elmaradására, és ennek következtében az Országgyűlés hatáskörének
a hiányára alapított érvelése nem helytálló, az OVB kifogással támadott határozata törvénysértő. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az OVB hitelesítést megtagadó
döntése érdemben megalapozott, mivel a kezdeményezésben szereplő kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor rámutat arra,
hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés hitelesítésének
a megtagadását nem a Statútum kihirdetésének elmaradása
alapozza meg, hanem az, hogy a Statútum rendelkezései
értelmében sem a törvényszéki vizsgálat elrendelésére (ennek kezdeményezésére), sem pedig a büntetőjogi felelősség megállapítására az Országgyűlés nem rendelkezik hatáskörrel.
A kezdeményezésben szereplő kérdés címzettje a Törvényszék, a kérdés a Törvényszék általi vizsgálat (eljárás)
lefolytatására, és ennek eredményeként a népszavazásra
feltett kérdésben megjelölt személyek Törvényszék általi
felelősségre vonására irányul.
A Statútum 14. cikke alapján nem a Részes Állam (ennek valamely szerve) dönt a Törvényszék eljárásának a
megindításáról. A Részes Állam a Törvényszék mellett
működő főügyész vizsgálatát kezdeményezheti, a Törvényszék előtti eljárás megindításáról a főügyész dönt, a
Statútumban foglalt bűncselekmények elkövetéséért fennálló büntetőjogi felelősség megállapítása a Törvényszék
hatáskörébe tartozik.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint sem a kérdésben szereplő törvényszéki vizsgálat lefolytatása, sem a
kérdésben szereplő bűncselekmény elkövetése miatti büntetőjogi felelősség megállapítása nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. Ebből következően az aláírásgyűjtő
íven szereplő kérdés nem felel meg az Alkotmány 28/B. §
(1) bekezdésében foglaltaknak.
3. Az Alkotmánybíróság mindezeken túl azt is megállapítja, hogy a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének sem.
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlatában az egyértelműség követelményének vizsgálata azt jelenti, hogy a népszavazásra feltett kérdés egyértelműen megválaszolható-e, azaz eldöntendő kérdés esetében arra „igen”-nel vagy „nem”-mel lehet-e válaszolni.
Ahhoz azonban, hogy a választópolgár a népszavazásra
feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen. A kérdés egyértelműségének megálla
pításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell továbbá
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
„el tudja-e dönteni, hogy terheli-e” jogalkotási kötelezettség, és ha igen, akkor milyen. [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.]
A vizsgált esetben az Alkotmánybíróság álláspontja
szerint a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdés
nem egyértelmű, az többféleképpen is értelmezhető.
Az OVB határozatában egyértelműnek ítélte, hogy a
kérdés a Statútum alapján felállított Nemzetközi Büntetőbíróság eljárására vonatkozik. Az Alkotmánybíróság rámutat azonban arra, hogy a Statútum szerinti Nemzetközi
Büntetőbíróságot nem az ENSZ Biztonsági Tanácsa hozta
létre.
A Statútumot 1998. július 17-én Rómában az ENSZ
Diplomáciai Konferenciája fogadta el, a Törvényszék [a
Statútum elnevezése alapján: Nemzetközi Büntetőbíróság
(International Criminal Court, ICC)] 2002. július 1-jén, az
alapító szerződés hatálybalépésének a napján alakult meg.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a hitelesítésre
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés a választópolgárok számára félrevezető, mivel azt a
látszatot kelti, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságot (a
kérdés szóhasználata szerint: Törvényszéket) az ENSZ
Biztonsági Tanácsa hozta létre. Ugyanakkor a kérdés
olyan értelmezésre is lehetőséget ad, hogy egy, az ENSZ
Biztonsági Tanácsa által kifejezetten a kérdésben megjelölt események kivizsgálása céljából felállított Törvényszék eljárása induljon meg.
A kérdésből tehát nem derül ki egyértelműen, hogy az
egy, az ENSZ Biztonsági Tanácsa által felállítandó eseti
nemzetközi büntetőbíróság, vagy a Statútum alapján felállított Törvényszék eljárására irányul-e.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint tehát a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdés a választópolgári egyértelműség követelményének sem felel meg, az
Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt törvényi tilalomba
ütközik.
Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy a vizsgált
esetben a kérdés – függetlenül attól, hogy az többféleképpen is értelmezhető – nemzetközi büntetőbíróság eljárására (vizsgálatára) és ennek során a kérdésben megjelölt személyek felelősségének a megállapítására irányult, ami
nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
A fent kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem
tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, továbbá nem felel
meg a választópolgári egyértelműség követelményének,
ezért – figyelemmel az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésében, valamint az Nsztv. 10. § a) pontjában és 13. § (1) bekezdésében foglaltakra – a 63/2008. (II. 26.) OVB határozatot – a jelen határozatban foglalt indokolás mellett –
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az
OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
1626/2018. (XI. 29.) Korm. határozata a Magyarország 2018. központi költségvetéséről szóló 2017. C. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Köznevelési célú humánszolgáltatás és működési támogatás jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-a, valamint a  4.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Köznevelési célú
humánszolgáltatás és működési támogatás jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb 56 426 489 000 forint
összeggel történő túllépését.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2015. (IV. 9.) NFM rendelete a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal miniszter részére történő hulladékgazdálkodási közszolgáltatást érintő adatszolgáltatás rendjéről.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88.  § (3)  bekezdés b)  pont bc) és be)  alpontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 10.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. adat: a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatók által a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) számára a hulladékgazdálkodási közszolgáltatásra vonatkozó jogszabályok alapján
adatszolgáltatási céllal megküldött, a Hivatal adatbázisában tárolt szám vagy szöveg formátumú információ;
2. tartós adathordozó: olyan digitális elektronikus vagy optikai eszköz, amely lehetővé teszi az  adatoknak
az  adat céljának megfelelő ideig történő változatlan formában és minőségben való továbbítását az  adat
átadásáig, valamint megjelenítését.
2. § (1) A Hivatal a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
részére a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításával kapcsolatos adatszolgáltatási és javaslattételi
kötelezettségének e rendeletben szabályozott módon tesz eleget.
(2) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az adatszolgáltatás és a javaslattétel tartós adathordozón valósul meg.
 (3) Az adatátadás elektronikus formátumáról a miniszter a Hivatal véleményének kikérése után dönt.
3. § A Hivatal a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 47/A. § (2) bekezdés szerinti javaslatában (a továbbiakban:
díjjavaslat) minden év október 30. napjáig tájékoztatja a minisztert
a) az alkalmazni javasolt hatósági díjakról;
b) a díjjavaslat kidolgozásánál alkalmazott módszertanról, valamint az  elmúlt időszak változásairól,
tendenciákról;
c) a díjjavaslatban előterjesztett, illetve a  díjjavaslat megküldésének időpontjában hatályos díjak közötti
különbségekről, különös tekintettel az árszínvonal változására;
d) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás keretében összegyűjtött hulladék országos mennyiségéről
természetes személy és nem természetes személy ingatlanhasználók szerinti bontásban és ezeken belül
összes, vegyes, valamint elkülönítetten gyűjtött hulladékmennyiség szerinti csoportosításban;
e) a közszolgáltatás keretében gyűjtött hulladék hulladékkezelő létesítménybe, energetikai hasznosításra és
lerakóba szállított mennyiségéről.
4. § (1) Szakpolitikai döntés előkészítése, jogalkotási feladat teljesítése vagy a Kormány tájékoztatása érdekében a miniszter
eseti adatszolgáltatásért fordulhat a Hivatalhoz.
(2) A  Hivatal az  eseti adatszolgáltatást részben vagy egészben megtagadhatja, amennyiben az  információs
önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény vagy a minősített adat védelméről szóló törvény
az  adattovábbítást nem teszi lehetővé, továbbá amennyiben üzleti adatot érint és az  érintettek hozzájárulását
a miniszter a megkereséshez nem csatolta.
(3) Az eseti adatszolgáltatáshoz közvetlenül kapcsolódó további részletkérdések és a teljesítési határidő meghatározása
érdekében a  miniszter vagy a  Hivatal elnöke szakértői szintű egyeztetést kezdeményezhet. A  kezdeményezés
címzettje soron kívül kijelöli a  részt vevő szakértőket, akik közreműködnek a  kérdések megválaszolásában,
előterjesztések előkészítésében.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
422/2016. (XII. 14.) Korm. rendelete a gyógyszertárak létesítésének és működtetésének részletes szabályairól.
A Kormány a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77. § (1) bekezdés i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya – tulajdoni formától függetlenül – a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és
gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi
XCVIII. törvény (a továbbiakban: Gyftv.) 3. § 16–19. pontjában meghatározott gyógyszertárakra terjed ki.
2. Gyógyszertár létesítésére irányuló kérelem és a pályázat kiírására, elbírálására vonatkozó szabályok
2. § Az új gyógyszertár létesítésére irányuló, a  Gyftv. 48.  § (1)  bekezdése szerinti kérelemnek tartalmaznia kell az  új
gyógyszertár
a) típusát,
b) pontos címét,
c) tervezett szolgálati rendjét,
d) forgalmazási körét.
3. § (1) A Gyftv. 49. § (2) bekezdése szerinti pályázati kiírás tartalmazza
a) az új gyógyszertár létesítésének helyét (település/kerület),
b) a gyógyszertár megnyitásának legkésőbbi időpontját,
c) a szolgálati rendre vonatkozó minimális elvárást,
d) a speciális elvárásokat (a vagyoni biztosíték összegét, a többletszolgáltatásokra vonatkozó elvárásokat),
e) a pályázathoz csatolandó dokumentumok körét:
ea) a gyógyszertár műszaki tervdokumentációját,
eb) nyilatkozatot arról, hogy a  kérelmező megfelel a  Gyftv. 56.  §-ában foglalt feltételeknek, valamint
arról, hogy a  gyógyszertár létesítési engedélyének kézhezvételét követő öt napon belül
a  személyi jog iránti kérelmet az  Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézethez
(a továbbiakban: OGYÉI) benyújtja,
ec) gazdasági társaság esetén a  cég nevét, cégjegyzékszámát, a  képviselő elérhetőségét,
– a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányának
másolatát, egységes szerkezetbe foglalt, hatályos társasági szerződésének másolatát, amelyben
a  személyi jogos gyógyszerész vagy személyi jogra jogosult gyógyszerész és a  gyógyszertárban
alkalmazott valamennyi gyógyszerész együttes tulajdonhányada meghaladja az  50%-ot, még
létre nem jött gazdasági társaság esetén társasági szerződésének (alapszabályának, alapító
okiratának) tervezetét, a  képviselő elérhetőségét és kötelezettségvállalást arra vonatkozóan,
hogy a  létesítési engedély megszerzése esetén a  gazdasági társaság – pályázat során benyújtott
tervezetnek megfelelő – bejegyzését a  létesítési engedély kiadásától számított 15 napon belül
kezdeményezik, amelyben a személyi jogos gyógyszerész vagy személyi jogra jogosult gyógyszerész
és a gyógyszertárban alkalmazott valamennyi gyógyszerész együttes tulajdonhányada meghaladja
az 50%-ot,
ed) a  gyógyszertárnak helyet adó épületre vonatkozó hatályos tulajdoni lapot, illetve ha
a  gyógyszertárat a  kérelmező nem saját tulajdonában lévő ingatlanban kívánja működtetni,
a tulajdonos nevét, lakcímét vagy székhelyét, az ingatlan (ingatlanrész) használatának jogcímét,
ee) a  gyógyszertár működtetőjének nyilatkozatát arról, hogy a  törvényben meghatározott feltételek
fennállása esetén ő, illetve az ingatlan tulajdonosa hozzájárul a hatósági vezető kirendeléséhez,
f ) a pályázat benyújtásának határnapját.
 (2) Ha a cég a képviselőjének a közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányát vagy az ügyvéd által ellenjegyzett
aláírásmintáját a  cégbírósághoz benyújtotta és ezt a  tényt a  cégjegyzék tartalmazza, az  OGYÉI az  iratot és a  cég
cégkivonatát a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
(3) A pályázat kiírása során az OGYÉI vizsgálja a szolgálati rendre, valamint többletszolgáltatás előírására vonatkozóan
az adott településen vagy településrészen az egészségügyi szolgáltatók – ideértve a már működő gyógyszertárakat
is – szolgálati rendjét, és a  lakosság gyógyszerellátása szempontjából releváns egyéb, az  (5)  bekezdés szerinti,
többletszolgáltatást jelentő tényezőket.
(4) Pályázatot személyi joggal rendelkező vagy személyi jogra jogosult gyógyszerész nyújthat be, ha vállalja a személyi
jogra és tulajdoni hányadra vonatkozó előírások folyamatos betartását, a  személyi és tárgyi feltételeknek való
folyamatos megfelelést.
(5) Több érvényes, a pályázati kiírásban előírt feltételeket teljesítő pályázat esetén
a) az a pályázó nyer, aki a pályázati kiírásban meghatározott településen vagy településeken fiókgyógyszertár
vagy fiókgyógyszertárak működtetését vállalja úgy, hogy a  pályázat elnyerése esetén a  fiókgyógyszertár
létesítése iránti kérelmet a határozat kézhezvétele után 8 napon belül benyújtja,
b) ha az  a)  pontban foglalt feltételt egy pályázó sem vállalja vagy valamennyi érvényes pályázatot benyújtó
pályázó vállalja, az  a  pályázó nyer a  ba)–bd)  alpontban foglalt sorrend szerint, aki a  szolgálati rendre
vonatkozóan
ba) 24 órás nyitvatartást,
bb) folyamatos ügyeletet,
bc) – ha az adott településen vagy kerületben nincs ügyelet – folyamatos készenlétet,
bd) a pályázati kiírásban előírt szolgálati rendhez képest nyújtott, a többi pályázóhoz képest hosszabb
nyitvatartást
vállal a gyógyszertár megnyitását követő legalább öt éven keresztül,
c) ha az a) és b) pontban foglaltak alapján a döntést nem lehet meghozni, az a pályázó nyer, aki a létesítendő
közforgalmú gyógyszertár működtetését úgy vállalja, hogy a meglévő gyógyszertárak és az általa létesítendő
közforgalmú gyógyszertár közötti, adott településen belüli, közúton mért legkisebb távolság több mint
1,5 km,
d) ha az a)–c) pontban foglaltak alapján a döntést nem lehet meghozni, az a pályázó nyer, aki vállalja
da) nem csak sorozatgyártású gyógyászati segédeszköz forgalmazását,
db) a forgalmazott termékek házhoz szállítását,
dc) betegségspecifikus gyógyszerészi gondozás nyújtását
a gyógyszertár megnyitását követő legalább öt éven keresztül, azzal, hogy a  da)–dc)  alpontban felsorolt
többletszolgáltatások vállalása esetén előnyben részesül a  nagyobb számú többletszolgáltatást
vállaló pályázó.
(6) Ha az  (5) bekezdés szerint sem lehet dönteni a pályázat nyerteséről, az a pályázó nyer, akinek pályázata korábban
került benyújtásra az OGYÉI részére. E bekezdés tekintetében benyújtásnak kell tekintetni a postára adást is.
3. Gyógyszertár működési engedélyezési eljárásra vonatkozó szabályok 4. § A működési engedély tartalmazza
a) a működtető
aa) nevét, székhelyét, képviselőjének nevét, elérhetőségét,
ab) tagjainak vagy tulajdonosainak megnevezését, tulajdoni hányaduk mértékét,
b) a személyi joggal rendelkező gyógyszerész nevét,
c) a gyógyszertár megnevezését, pontos címét,
d) a gyógyszertár szolgálati rendjét,
e) a gyógyszertár forgalmazási körét,
f ) fiók- és kézigyógyszertár esetén az a) és a c)–e) pontban foglaltakon túl az ellátó közforgalmú gyógyszertár
nevét és pontos címét,
g) mozgó egységként működtetett fiókgyógyszertár esetén az  a) és a  d)–f )  pontban foglaltakon túl a  mozgó
egység működtetését kérő közforgalmú gyógyszertár székhelye szerinti megyehatáron belül ellátható
települések körét,
h) intézeti gyógyszertár esetén az intézeti vezető főgyógyszerész nevét,
i) ideiglenesen telepített fiókgyógyszertár esetén az  a) és a  d)–f )  pontban foglaltakon túl a  rendezvény
helyszínét és időtartamát. 4. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
6. § A 4. § a) pont ab) alpontjában foglaltakra tekintettel az OGYÉI legkésőbb 2017. június 30-áig hivatalból módosítja
az e rendelet hatálybalépése napján hatályos működési engedélyeket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1513/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállításon való részvételhez kapcsolódó kommunikációs feladatok finanszírozásához szükséges rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján a  2015. évi Milánói Világkiállításon
való részvételhez kapcsolódó kommunikációs feladatok finanszírozásához 31,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 15. A 2015. évi Milánói
Világkiállításon való részvételhez kapcsolódó feladatok jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök