text:
2/2009. (I. 16.) ÖM rendelete az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (3) bekezdés
a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. Fejezet AZ ÁLLAMI SPORTCÉLÚ TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2009. évi
költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú melléklete szerinti
XI. Önkormányzati Minisztérium költségvetési fejezet,
12. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 26–27. alcímhez
tartozó előirányzatok (a továbbiakban: előirányzatok) felhasználására és elosztására terjed ki.
(2) A „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások”
előirányzat kivételével, az előirányzatokon rendelkezésre
álló eredeti előirányzat legfeljebb 3%-a kommunikációs
feladatok ellátására is fordítható.
(3) Az előirányzatokon összesen rendelkezésre álló
összeg 5%-a az előirányzatok pályázat útján történő felhasználására, a pályáztatás lebonyolítására, valamint a támogatások szerződésszerű felhasználásának ellenőrzésére
is fordítható.
A támogatás nyújtásának feltételei 2. § (1) A kedvezményezett részére – ha e rendelet vagy külön jogszabály eltérően nem rendelkezik – vissza nem térítendő támogatás nyújtható támogatási kérelem alapján, pályázat útján, az e rendeletben meghatározott szervezetek
javaslatára, valamint jogszabályban normatív módon megállapított mértékben.
(2) Az „Utánpótlás-nevelési feladatok”, az „Iskolai, diák- és felsőoktatási sport támogatása”, a „Versenysport támogatása”, a „Kiemelt nemzetközi sportesemények támogatása”, a „Sportegyesületek Országos Szövetsége működési támogatása”, a „Szabadidősport támogatása”, az
„Egészségjavítást célzó sporttevékenység (szabadidősport- és diáksport-programok támogatása)”, a „Fogyatékkal élők sportjának támogatása” előirányzatok terhére előfinanszírozással is nyújtható támogatás. A „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére a
Mező Ferenc Sportközalapítvány működéséhez, alapító
okiratában foglalt feladatainak ellátásához, valamint a
„Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok működtetése és projektjei” előirányzat terhére a Magyar
Sporttudományi Társaság és a Magyar Edzők Társasága
részére a támogatás előfinanszírozással is nyújtható.
Egyéb esetben a támogatás utófinanszírozással nyújtandó.
(3) Ha a támogatás előfinanszírozással kerül biztosításra, a kedvezményezett a támogatás összegével utólagos elszámolás mellett, a támogatási szerződésben meghatározott időpontig köteles elszámolni.
(4) Ha a kedvezményezett neki felróható okból nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit, köteles azt az
ok felmerülésétől számított 8 napon belül írásban bejelenteni a sportpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter), és az igénybe vett támogatás egészét vagy
arányos részét az igénybevételtől számítva a mindenkor
érvényes jegybanki alapkamat mértékével növelt összegben visszafizetni.
(5) Ha a kedvezményezettel szemben a 3. § (1) bekezdés
b)–c) pontjában foglaltak szerint járnak el, és emiatt a
(4) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók, a miniszter
a 3–4. § szerint járhat el a kedvezményezettel szemben.
(6) Ha a kedvezményezett neki fel nem róható okból
nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit, illetve
a szerződés meghiúsul, köteles azt az okról való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül írásban bejelenteni a miniszter felé, és az igénybe nem vett támogatásról írásban
lemondani, azt visszafizetni, valamint a támogatás igénybe vett részéről e rendelet szerint elszámolni.
(7) A kedvezményezett köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés
lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, valamint
az ellenőrzésben közreműködni.
3. § (1) A miniszter
a) részben vagy egészben felfüggeszti annak a verseny
zőnek és sportszakembernek az 5. § (1) bekezdése szerinti
támogatását, illetve a Wesselényi Miklós Sportközalapítványon keresztül nyújtott sportösztöndíjának (a továb
biakban: sportösztöndíj) részben vagy egészben történő
felfüggesztését kezdeményezi, akivel szemben a külön
jogszabály alapján lefolytatott doppingeljárás eredményeként az országos sportági szakszövetség, az országos
sportági szövetség vagy a fogyatékosok országos sportszövetsége (a továbbiakban együtt: sportszövetség) jogerős büntetést szab ki,
b) részben vagy egészben felfüggeszti, illetve – a meghatározott időszakra vonatkozó támogatás esetén – visszavonja annak a sportszervezetnek vagy sportegyesület jogi
személyiséggel rendelkező szervezeti egységének a támogatását, amellyel az a) pontban meghatározott versenyző
vagy sportszakember tagsági, illetve szerződéses jogviszonyban áll, és a sportszervezettel szemben a sportszövetség a doppingszabályzatának megsértése miatt jogerős
sportfegyelmi büntetést szab ki,
c) részben vagy egészben felfüggeszti, illetve – a meghatározott időszakra vonatkozó támogatás esetén – visszavonja annak a sportszövetségnek a támogatását, amelynek
a b) pontban meghatározott sportszervezet a tagja, illetve
amelynek versenyrendszerében részt vesz, és a sportszövetség a Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület
(a továbbiakban: NDKT) elnökének tájékoztatása szerint
nem tesz eleget az NDKT doppingellenes tevékenységre
vonatkozó ajánlásainak, javaslatainak.
(2) Az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott, a
támogatott személyre vagy szervezetre vonatkozó jogerős
büntetést kiszabó határozat 1 példányát a sportszövetség a
határozat jogerőre emelkedésétől számított 5 napon belül
megküldi a miniszter részére.
(3) Az NDKT elnöke az (1) bekezdés c) pontjában foglaltakról szóló tájékoztatását a tudomásszerzéstől számított 5 napon belül megküldi a miniszter részére.
(4) A támogatás – (1) bekezdés szerinti – teljes összegének felfüggesztésére, illetve visszavonására különösen az
alábbi esetekben van lehetőség:
a) ha a doppingszabályzat megsértése, a doppingellenes feladatok teljesítésének elmulasztása kiemelt nemzetközi sporteseményen (például olimpia, paralimpia, világbajnokság, Európa-bajnokság) történik,
b) ha a doppingvétséget a sportág utánpótláskorú versenyzőinek sérelmére követik el,
c) ha a doppingvétséget a külön jogszabályban meghatározott anabolikus szerekkel, peptid hormonokkal (ennek
mimentikumaival és analógjaival) vagy antiösztrogén szerekkel összefüggésben követik el.
4. § (1) A támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztésének időtartamáról, a visszafizetendő támogatás összegéről
a miniszter a 3. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott magatartások, a 3. § (4) bekezdése, valamint a
(2)–(3) bekezdés figyelembevételével, a határozat vagy a
tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon belül dönt.
(2) A támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a támogatás felfüggesztéséről szóló döntés meghozatalának a
napja azzal, hogy a sportösztöndíj felfüggesztése esetén a
támogatás felfüggesztésének kezdő időpontja a felfüggesztésről szóló döntést követő hónap első napja.
(3) A támogatás felfüggesztésének időtartama
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja esetén nem lehet
hosszabb, mint a versenyzővel vagy sportszakemberrel
szemben kiszabott jogerős döntésben meghatározott eltiltás büntetés időtartama, más büntetés alkalmazása esetén
pedig legfeljebb 1 év,
b) a 3. § (1) bekezdés b) és c) pontja esetén legfeljebb
1 év.
(4) A támogatás felfüggesztésének időtartama alatt
sportcélú állami támogatás a sportág szakmai feladatainak
ellátásával összefüggésben – az (5) bekezdésben foglaltak
kivételével – nem nyújtható.
(5) A támogatás visszavonásáról vagy felfüggesztéséről
való döntés nem veszélyeztetheti a sportszervezet vagy a
sportszövetség utánpótlás-nevelési feladatainak ellátását.
(6) A visszavont támogatást a kedvezményezett – a
visszavonásról szóló értesítés kézhezvételétől számított
15 napon belül – a visszavonáskor érvényes jegybanki
alapkamat mértékével növelt összegben köteles visszafizetni az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban:
ÖM) 10023002-01009349-50001006 számú fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretalszámlájára.
(7) A miniszter a támogatás visszavonásáról, illetve felfüggesztéséről a döntés meghozatalát követő 5 napon belül
értesíti az NDKT-t, továbbá a 3. § (1) bekezdés c) pontja
esetén a Nemzeti Sporttanácsot. Ha a miniszter a támogatást a 3. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottak miatt
függeszti fel vagy a sportösztöndíj felfüggesztését kezdeményezi, döntéséről – annak meghozatalától számított
5 napon belül – értesíti a Wesselényi Miklós Sportközalapítványt, amely a (2) bekezdésben meghatározott időponttól kezdődően felfüggeszti a támogatás további folyósítását.
5. § (1) A versenyzők és a felkészülésüket segítő sportszakemberek közvetlen központi költségvetési támogatásként
sportösztöndíjat, valamint eredményességi támogatást
kaphatnak.
(2) Az ÖM közvetlenül, a külön jogszabályokban foglaltaknak megfelelően folyósítja a Nemzet Sportolója
Címmel járó életjáradékot, valamint az olimpiai járadékot
az arra jogosultak részére.
6. § (1) A miniszter az előirányzatok terhére nyújtandó támogatást – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvényben (a továbbiakban: Áht.), valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ámr.) foglaltaknak
megfelelően – a kedvezményezettel kötött támogatási
szerződés alapján bocsátja rendelkezésre.
(2) A támogatási szerződés megkötésének feltétele,
hogy a) a kedvezményezettnek az államháztartás bármely alrendszerével szemben köztartozása nem áll fenn, és erről a
kedvezményezett az illetékes hatóság által kiállított 30 napnál nem régebbi igazolást nyújt be a támogató részére,
b) a kedvezményezettnek a miniszter által alapított
gazdálkodó szervezettel, a tulajdonosi irányítása alá tartozó gazdasági társasággal, a Nemzeti Utánpótlás-nevelési
és Sportszolgáltató Intézettel (a továbbiakban: NUSI), valamint a sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) szerinti sportközalapítvánnyal szemben 90 napnál régebbi, esedékessé vált és meg nem fizetett tartozása
nem áll fenn,
c) a kedvezményezett vállalja, illetve igazolja, hogy a
külön jogszabályban foglalt doppingellenes feladatainak
eleget tesz,
d) a kedvezményezett az állami sportinformációs rendszer részére történő adatszolgáltatási kötelezettségének a
külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően eleget tesz,
e) a kedvezményezett megfelel a rendezett munkaügyi
kapcsolatok Áht.-ban meghatározott követelményeinek,
f) a kedvezményezett hozzájárul a támogatással összefüggő személyes adatainak a miniszter által történő kezeléséhez,
g) a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy nem esik
a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról
szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knyt.)
6. és 8. §-ában foglalt korlátozás alá,
h) a kedvezményezett csatolja a pályázat, illetve a kérelem tárgyát képező program bemutatását, célját, megnevezését, megvalósításának helyét, megvalósítási tervét, általános forgalmi adót (a továbbiakban: ÁFA) is tartalmazó
összköltségét, a visszaigényelhető ÁFA összegét, saját
forrás szükségessége esetén a saját forrás rendelkezésre állásának formáját és összegét, a megvalósítás pénzügyi fedezetének megalapozását célzó egyéb pénzügyi források
rendelkezésre bocsátására vonatkozó ígérvényeket, a megvalósítás és a finanszírozás időbeli ütemezését, valamint a
beruházást is tartalmazó program esetén az annak helyszínéül szolgáló ingatlan helyrajzi számát és 3 hónapnál nem
régebbi tulajdonilap-másolatának földhivatal által kiadott
eredeti példányát vagy másolatát (a továbbiakban: szakmai és költségterv),
i) építési beruházás támogatása esetén a kedvezményezett benyújtja a jogerős elvi építési engedélyt az ingatlan
tulajdonosának hitelesített hozzájáruló nyilatkozatával, a
jogerős építési engedélyt vagy a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság igazolását arról, hogy a pályázatban, illetve a kérelemben megjelölt beruházási tevékenység nem építésiengedély-köteles,
j) a kedvezményezett benyújtja az egyéb engedélyköteles tevékenységek esetén a jogerős hatósági engedélyeket,
igazolásokat,
k) a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy mely
szervezetektől kért a pályázatában, illetve a kérelmében
megjelölt programhoz támogatást, valamint az elnyert támogatás összegéről 8 napon belül tájékoztatja a kötelezettségvállalót,
l) beruházási támogatás esetén a kedvezményezett vállalja, hogy öt évig biztosítja a létesítmény sportcélú fenntartását, üzemeltetését.
(3) A miniszter a támogatási szerződés megkötése érdekében a kedvezményezettől az alábbi adatokat, valamint
dokumentumokat kéri be:
a) gazdasági társaság esetén teljes – cégnyilvántartás
szerinti – cégnév, székhely, cégjegyzékszám, képviselő
neve, adószám, bankszámlaszám, 30 napnál nem régebbi
cégkivonat, hiteles cégaláírási nyilatkozat (közjegyzői
aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldány),
b) egyéni vállalkozó esetén név, székhely, vállalkozói
igazolvány száma, adószám, bankszámlaszám,
c) magánszemély esetén név, anyja neve, lakcím, adóazonosító jel/adószám, bankszámlaszám,
d) egyéb jogi személy esetén 30 napnál nem régebbi
igazolás a kedvezményezettet nyilvántartó szervezettől
(bíróság, cégbíróság, közigazgatási szerv, gazdasági kamara, ügyvédi kamara) a szervezet nyilvántartásban szereplő adatairól, közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott
aláírási címpéldány,
e) a tervezett program szakmai és költségterve, a felhasználás részletes leírása, kivéve a 41–47. §-ok alapján
nyújtott működési célú támogatásokat,
f) a 41–47. § alapján nyújtott működési célú támogatás
esetén a kedvezményezett szervezet költségvetése,
g) az azonnali beszedési megbízásra vonatkozó meghatalmazás, h) a kedvezményezett ÁFA-levonási jogosultságról
szóló nyilatkozata.
(4) A miniszter a kedvezményezettet hiánypótlásra szólítja fel, ha a kedvezményezett nem nyújtja be a támogatási
szerződés megkötéséhez a (2)–(3) bekezdés alapján szükséges dokumentumokat. Hiánypótlásra csak egyszer, a felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül van lehetőség, ennek elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
A hiánypótlás ideje a támogatási szerződés megkötésére
meghatározott határidőbe nem számít bele.
(5) Ha a támogatási döntés kedvezményezettjének mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból a támogatási
szerződés megkötésére a támogatási döntésről szóló értesítésben meghatározott határidő elteltétől számított 30 na
pon belül nem kerül sor, a támogatási döntés hatályát
veszti.
(6) A támogatás folyósítására akkor kerülhet sor, ha a
kedvezményezett a támogatóval korábban kötött szerződésekben foglalt kötelezettségeinek a teljesítéséről, illetve
a részbeni teljesítéséről szóló elszámolást a támogató részére az előírt határidőben benyújtja, és azt a támogató elfogadja.
7. § (1) A kedvezményezettnek nyújtott támogatás szerződéssel – a kedvezményezett és a miniszter szerződésében foglalttal megegyező célra és feltételekkel – továbbadható, ha e rendelet és a támogatási szerződés azt lehetővé teszi.
(2) A támogatás felhasználásával történő elszámolást
számviteli bizonylatokkal alátámasztott módon – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – az 1. melléklet
szerinti vagy a pályázatkezelő által meghatározott nyomtatványon (a továbbiakban: összesített elszámolási táblázat) kell benyújtani. A támogatás felhasználását igazoló
szakmai beszámolóhoz az összesített elszámolási táblázatot is mellékelni kell. Az elszámolás során személyes adat
nem továbbítható.
(3) Ha a támogatás végső felhasználója nem a kedvezményezett, akkor a kedvezményezett köteles a továbbadott
támogatásról a támogatottat az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és azt a miniszternek megküldeni.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetekben az elszámoltatás költségei a kedvezményezettet terhelik.
(5) Ha a támogatás részletekben történő finanszírozás
keretében kerül biztosításra, a kedvezményezett a támogatás összegével, utólagos elszámolás mellett, a támogatási
szerződésben meghatározott időpontig köteles elszámolni.
8. § A támogatás rendeltetésszerű felhasználásának és elszámolásának ellenőrzését
a) a külön jogszabályban feljogosított szerv,
b) a miniszter közvetlenül vagy a NUSI útján
végzi, amelyek helyszíni ellenőrzést is tarthatnak. A pályázati eljárásra vonatkozó külön szabályok
9. § (1) Az előirányzatok pályázat útján is felhasználhatóak.
(2) A pályázati rendszer keretében nyújtott támogatásokkal kapcsolatosan a pályázati felhívásoknak honlapon
történő közzétételével, a pályázati felhívásoknak és a támogatási döntéseknek az előkészítésével, a támogatási
szerződések megkötésével, módosításával, nyilvántartásával, a támogatási szerződések teljesítésének ellenőrzésével, valamint a tájékoztatással kapcsolatos feladatokat a
Wesselényi Miklós Sportközalapítvány is elláthatja.
(3) A pályázati felhívást a pályázat benyújtási határnapja előtt legalább harminc nappal közzé kell tenni az ÖM
honlapján.
(4) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázat tárgyát és kódját,
b) a pályázatot kiíró szerv megnevezését, címét,
c) a pályázati program célját és a megvalósítás forrását,
d) közreműködő szerv igénybevétele esetén annak
megnevezését, címét,
e) a pályázat benyújtására jogosultak körét,
f) a benyújtandó pályázat kötelező elemeinek és a csa
tolandó dokumentumok, nyilatkozatok megjelölését,
g) a pályázati, illetve regisztrációs díj (a továbbiakban:
pályázati díj) előírása esetén annak mértékét, befizetésének módját, határidejét,
h) a szükséges saját forrás mértékét és formáját, a meglétének igazolására szolgáló dokumentumokat,
i) a pályázati dokumentumok elérhetőségét, igénylésének módját, j) a pályázat benyújtásának módját, helyét és határidejét,
k) a pályázat befogadásának feltételeit, a befogadásról
szóló döntés, illetve a lehetséges hiánypótlás határidejét,
l) a pályázat elbírálásának határidejét, az elbírálás
szempontrendszerét, valamint a döntéshozó megnevezését,
m) figyelmeztetést arról, hogy az elbírálás során a pályázatban igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás is
megítélhető, valamint a csökkentett összegű támogatás
igénybevételének feltételeit,
n) a szerződéskötésre vonatkozó információkat, a támogatás szerződésszerű felhasználása érdekében szükséges biztosítékokat,
o) a támogatás igénybevételének módját, feltételeit,
p) a pályázat tárgya vagy az adott támogatási forma
szempontjából fontos, egyéb feltételeket. (5) Ha a pályázati felhívás előírja, a pályázó a pályázat
benyújtásakor pályázati díjat fizet. A pályázati díj mértékét a pályázati felhívás határozza meg, amelynek összege
legfeljebb 10 000 Ft lehet.
10. § (1) A pályázatot a pályázati felhívásban megjelölt címre
és az ott megjelölt formában kell benyújtani.
(2) A pályázatnak a pályázati felhívásban megjelölt adatokat, dokumentumokat kell tartalmaznia.
(3) Ha jogszabály, illetve a pályázati felhívás másként
nem rendelkezik, a pályázati felhívásnak nem megfelelő,
hiányos pályázat esetében a pályázót a pályázat benyújtását követő 8 napon belül hiánypótlásra kell felszólítani.
Hiánypótlásra csak egyszer, a felszólítás kézhezvételétől
számított 8 napon belül van lehetőség, ennek elmulasztása
esetén igazolásnak nincs helye. A hiánypótlás ideje az eljárási határidőkbe nem számít bele.
(4) Érvénytelen a pályázat, ha
a) azt a pályázati felhívás alapján pályázni nem jogo
sult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázat határidőn túl érkezett (a megadott határ
időt követően adták postára),
c) a pályázati felhívás nem biztosít lehetőséget hiány
pótlásra és a pályázat hiányosan került benyújtásra,
d) hiánypótlási felhívás esetén a pályázó nem vagy nem
megfelelően pótolta a pályázat hiányosságait, illetve azt
nem határidőre teljesítette.
(5) Ha a pályázat érvénytelen, erről az érvénytelenség
okának megjelölésével a pályázat, a hiánypótlás beérkezéstől számított 8 napon belül a pályázót értesíteni kell.
11. § (1) A pályázat értékelésének és elbírálásának szempontjait a pályázati felhívás tartalmazza.
(2) A pályázati bíráló bizottság (a továbbiakban: bizottság) a beérkezett pályázatokkal kapcsolatos szakmai álláspontját és döntési javaslatát a pályázat benyújtási határidejétől számított 60 napon belül a pályázati felhívásban megjelölt elbírálási szempontok alapján alakítja ki.
(3) A folyamatosan beadható pályázatokat a pályázati
felhívásban megjelölt határidőig kell elbírálni a pályázati
felhívásban foglalt eljárási rendnek megfelelően.
(4) A bizottság tagjait és elnökét a miniszter jelöli ki. A
bizottság tagjai kötelesek írásban nyilatkozni arról, hogy
velük szemben nem áll fenn a Knyt. szerinti összeférhetetlenség.
(5) A bizottságnak a döntési javaslat megtételének részeként a pályázatok értékelését és az értékelés legfontosabb
szempontjait tartalmazó jegyzőkönyvet kell készíteni.
(6) A pályázatra vonatkozó döntést legkésőbb a pályázat benyújtási határnapjától számított 90 napon belül meg
kell hozni.
(7) A támogatási döntésről – a döntést követő 8 napon
belül – a pályázót írásban értesíteni kell. A pályázó által
igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás is megítélhető. Csökkentett mértékű támogatás vagy elutasítás esetén a döntés indokait is ismertetni kell.
(8) A döntésről történő tájékoztatást követően a pályázó
jogosult a pályázatra vonatkozóan az értékelő lapban és a
bíráló bizottság jegyzőkönyvében foglaltakat megismerni.
(9) A támogatási döntéseket az ÖM honlapján nyilvánosságra kell hozni.
12. § A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről
szóló értesítés kézhezvételét követő 60 napon belül meg
kell kötni. Ha a szerződés megkötésére a kedvezményezett
mulasztásából e határidőn belül nem kerül sor, a támogatási döntés hatályát veszti.
13. § (1) A pályázó a pályázat elutasítását, csökkentett összköltséggel vagy feltételekkel történő támogatását jogszabálysértésre vagy a pályázati kiírás szerinti tájékoztatásban foglaltak megsértésére hivatkozással a döntés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül, az indokok megjelölésével kérelmében kifogásolhatja a pályázatot kiíró
szervnél.
(2) A kérelemről a miniszter a beérkezésétől számított
30 napon belül dönt, annak helyt ad vagy azt az indokok
megjelölésével elutasítja. A pályázatot kiíró szerv az elbírálás határidejét egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal
meghosszabbíthatja. A pályázatot kiíró szerv az elbírálás
elhalasztásának tényéről a kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül tájékoztatja a pályázót.
14. § (1) A program teljes költségvetéséről, illetve ha a támogatási szerződés részösszeg folyósítását engedélyezte, a
részköltségekről a támogatási szerződésben meghatározott
határidőn belül el kell számolni.
(2) A szakmai beszámolóban tájékoztatást kell nyújtani
a támogatónak – a támogatási szerződésben meghatározott
szakmai teljesítménymutatók szerint – a támogatott program cél szerinti megvalósulásáról.
II. Fejezet SPORTTEVÉKENYSÉG TÁMOGATÁSA Utánpótlás-nevelési feladatok 15. §
(1) A miniszter az „Utánpótlás-nevelési feladatok” előirányzat terhére támogatja a Sport XXI. Utánpótlás-nevelési programot (a továbbiakban: Sport XXI. program), a
sportiskolákat, az egyéb utánpótlás-nevelési feladatok el
látását, valamint a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány
utánpótlás-nevelési feladatainak ellátásával összefüggésben felmerülő működési költségeket.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére biztosítja a fenntartó részére a Csanádi Árpád Általános Iskola, Középiskola és Pedagógiai Intézet működtetésével kapcsolatos költségeket.
16. § (1) A Sport XXI. program koordinációs feladatai keretében a NUSI a részére átadott összeget az alábbi célokra
fordítja:
a) a programban részt vevő iskolák, sportiskolák,
sportegyesületek támogatása,
b) testnevelők, edzők és szervezők díjazása,
c) sportesemények, versenyrendszerek támogatása,
d) a programhoz kapcsolódó működési kiadások támo
gatása,
e) egységes informatikai rendszer működtetése, fej lesztése,
f) kommunikációs programok támogatása,
g) átfogó teljesítménymérési rendszer működtetésének
támogatása,
h) a program működtetéséhez kapcsolódó létesítmény szükségletek támogatása,
i) hazai és nemzetközi versenyeken való részvétel tá
mogatása,
j) eszközök és felszerelések beszerzésének támogatása,
k) egyéb, a Sport XXI. program koordinációjával
összefüggő feladatok támogatása. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI továbbadhatja a programban részt vevő országos sportági szakszövetségek, sportszervezetek, ezek jogi személyiséggel
rendelkező szakosztálya, szervezeti egysége, valamint iskolák, sportiskolák részére.
17. § (1) A miniszter a NUSI útján támogatja a közoktatásról
szóló 1993. évi LXXIX. törvény hatálya alá tartozó olyan
sportiskolákat, amelyek sportegyesülettel és országos
sportági szakszövetséggel, országos sportági szövetséggel
kötött megállapodás alapján utánpótlás-nevelési feladatokat látnak el, biztosítják a testnevelés tantárgy emelt szintű
oktatását és a NUSI által pályázat útján kiválasztott módszertani központként működnek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az alábbi célokra
fordítható:
a) a sportiskolákban használandó sportági sportnevelési modultantervek elkészítése és akkreditációra történő
előkészítése,
b) a sportági sportnevelési modultantervek nyomtatott
és elektronikus formában történő kiadása,
c) a sportági sportnevelési modultantervekhez kapcsolódó módszertani kézikönyvek nyomtatott és elektronikus
formában történő kiadása,
d) a sportiskolai rendszer közoktatási intézménytípusaiban alkalmazandó sportpedagógiai és sportpszichológiai koncepció kidolgozása,
e) a NUSI Utánpótlás-nevelési Igazgatósága és a helyi
önkormányzatok által együttesen kiválasztott kiemelt és
modelliskolák (referenciaiskolák), valamint a rendszerbe
folyamatosan bekapcsolódó intézmények és szakmai műhelyek munkája,
f) egyéb, a sportiskolák működésével összefüggő feladatok. (3) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI a sportiskoláknak továbbadhatja.
(4) A miniszter a NUSI útján támogatja a versenyzői élsportoló osztályokat működtető közoktatási intézményeket, azok adott tanévi működési költségeit, a versenyzők
kiegészítő oktatását, vizsgára való felkészítését.
18. § (1) A miniszter a NUSI útján támogathatja az egyéb
utánpótlás-nevelési feladatok ellátását az alábbiak tekintetében:
a) Olimpiai Reménységek Versenyén (a továbbiakban:
ORV) történő részvétel,
b) ORV magyarországi megrendezése,
c) sportegyesületek utánpótlás-nevelési műhelyeinek
szakmai munkája,
d) a Héraklész Program megvalósítása. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a NUSI az országos sportági szakszövetségeknek, sportszervezeteknek, közoktatási intézményeknek és sportiskoláknak továbbadhatja.
19. § A miniszter az alábbi utánpótlás-nevelési feladatok ellátásához támogatást nyújthat az országos sportági szakszövetségek, sportszervezetek, közoktatási intézmények, a
Sportiskolák Országos Szövetsége, valamint a Magyar
Olimpiai Bizottság (a továbbiakban: MOB) részére:
a) a Duna Kupa versenysorozaton történő részvétel, a
versenysorozat magyarországi rendezése,
b) az Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztiválon való részvétel,
c) kiemelt jelentőségű hazai rendezésű utánpótlássportesemény rendezése, d) sportiskolai sport támogatása, az utánpótlás-nevelés
színvonalának fejlesztésére irányuló programok megvalósítása,
e) egyéb, utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatok. Az iskolai, diák- és felsőoktatási sport támogatása
20. § (1) A miniszter az iskolai, diák- és felsőoktatási sport
fejlesztése érdekében az „Iskolai, diák- és felsőoktatási
sport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a diáksportrendezvényeket, szabadidősport-rendezvényeket, programokat, b) a diákolimpiai versenyrendszert,
c) a Magyar Diáksport Szövetség által delegált magyar
válogatott részvételét a Nemzetközi Iskolasport Szövetség
versenyein, d) a felsőoktatási intézményekben tanulók országos
bajnokságát, valamint a Magyarországon megrendezésre
kerülő egyetemi világbajnokságokat,
e) a felsőoktatási intézmények mellett működő sportegyesületek műhelyeit,
f) a Magyar Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség által
delegált magyar egyetemi válogatott részvételét a külföldön megrendezésre kerülő 2009. évi főiskolai világbajnokságokon, és Universiadén,
g) a Magyar Testnevelő Tanárok Országos Egyesületének az iskolai és diáksport támogatására, az iskolai testnevelés színvonalának fejlesztésére irányuló törekvéseit, pályázatait,
h) a versenyzői osztályokat működtető közoktatási intézményeket, valamint a versenyzői tagozatot működtető
felsőoktatási intézményeket,
i) a Semmelweis Egyetem Testnevelés és Sporttudományi Karát, valamint a testkulturális felsőoktatási képzés
szakmai munkáját,
j) a Magyar Diáksport Szövetség, valamint a Magyar
Egyetemi és Főiskolai Sportszövetség feladatainak ellátását,
k) az egyéb, iskolai, diák- és felsőoktatási sporttal
összefüggő feladatok ellátását.
(2) A Magyar Diáksport Szövetség, a Magyar Egyetemi
és Főiskolai Sportszövetség, valamint a Magyar Testnevelő Tanárok Országos Egyesülete az (1) bekezdés szerinti
támogatását a miniszterrel kötött szerződésben megjelölt
sportegyesületeknek, sportiskoláknak és tagszervezeteinek továbbadhatja.
(3) Az (1) bekezdés alapján szakmai feladatok ellátására
nyújtott támogatás tekintetében
a) sportegészségügyi ellátással (a rendezvényeken,
eseményeken részt vevő személyek sporttevékenységével
összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások,
táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi eszközök, mű
szerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása), b) sportfelszerelés, sporteszközök, sportágspecifikus
technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával,
c) legfeljebb havonta 50 000 Ft értékben a kedvezményezett működésével, sporttevékenységével kapcsolatos
belföldi utazással,
d) évente legfeljebb 1 200 000 Ft értékben a gazdasági
vezetéssel, könyveléssel,
e) a támogatás legfeljebb 30%-áig a sportesemény
szervezésével összefüggő étkezés biztosításával,
f) a támogatás legfeljebb 10%-áig a sportesemény szervezésével összefüggő frissítők biztosításával
kapcsolatos költségek számolhatóak el, valamint a támogatás legfeljebb 30%-áig a munkaviszonyban, valamint a
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott sportszakemberek juttatása és a munkaadókat terhelő járulékok számolhatóak el.
Sportegészségügyi, doppingellenes feladatok 21. § (1) A miniszter a „Sportegészségügyi, doppingellenes
feladatok” előirányzat terhére támogatást nyújt az Országos Sportegészségügyi Intézet (a továbbiakban: OSEI)
alábbi sportegészségügyi szakmai feladatai ellátásához:
a) az egyes válogatott keretek mellett tevékenykedő orvosok (keretorvosok), sportpszichológusok, masszőrök,
gyógytornászok tevékenységének szakmai felügyeletéhez, továbbá a gyógytornászok, sportpszichológusok,
masszőrök foglalkoztatásához,
b) a keretorvossal nem rendelkező válogatott keretek
sporttevékenységének támogatására szolgáló keretorvosi
csoport működtetéséhez,
c) a válogatott kerettagok szűrővizsgálatainak elvégzéséhez, táplálkozási tanácsadáshoz,
d) sportgenomikai laboratórium működtetéséhez,
e) intézményi műszeres fejlesztéshez, eszközbeszer
zéshez,
f) sportegészségügyi kiadványok vásárlásához, megje lentetéséhez,
g) olimpiai központokban a sportorvosi ellátáshoz,
h) területi sportorvosi szakrendelések kialakításához és
működtetéséhez,
i) a sportegészségügy és a sportegészségügyi szakem
berek tevékenysége keretében megelőző, felvilágosító, nevelő, ellenőrző tevékenységhez,
j) egyéb, a sportegészségüggyel összefüggő feladatok
ellátásához. (2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatást nyújt az OSEI részére az ifjúsági és a téli
olimpiai, a paralimpiai felkészüléssel összefüggő sportegészségügyi feladatai ellátásához, így különösen az
egyes válogatott kerettagok felkészülését segítő sportpszichológusok, gyógytornászok, masszőrök és dietetikusok
foglalkoztatáshoz, a felkészüléshez szükséges gyógyszerek beszerzéséhez, az orvosi eszközök, műszerek, gépek,
berendezések megvásárlásához.
(3) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatást nyújthat a sportszövetségek részére a válogatott kerettagok sporttevékenységével összefüggő
sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások igénybevételéhez, így különösen sportágspecifikus eszközök, berendezések, műszerek vásárlásához, a táplálkozási tanácsadáshoz, az étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlásához.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti támogatás időarányosan, hathavi részletekben is nyújtható.
(5) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatást nyújt az alábbi doppingellenes feladatok
ellátásához:
a) a nyilvántartott vizsgálati csoport doppingellenőrzéséhez, b) a nemzeti doppingellenes szervezet egyéb doppingellenes feladatai ellátásához,
c) az NDKT és a Terápiás Alkalmazási Kivétel Bizottság működéséhez,
d) a vonatkozó nemzetközi szerződésekből eredő kötelezettségek teljesítéséhez,
e) az egyéb, a doppingellenes tevékenységgel összefüggő feladatok ellátásához.
(6) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatás nyújtható a doppingellenes tevékenységet végző szervezetek részére doppingellenes feladataik ellátásához.
Versenysport támogatása 22. § A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat
terhére támogatja
a) az olimpiai felkészülést, az országos sportági szakszövetségek és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti
egységeik, valamint a sportszervezetek (műhelyek) szakmai feladatainak ellátását,
b) az országos sportági szakszövetségek és az országos
sportági szövetségek működését és szakmai feladataik ellátását,
c) a MOB és a Magyar Paralimpiai Bizottság (a továbbiakban: MPB) útján a magyar olimpiai és paralimpiai keret téli olimpiai és paralimpiai részvételét,
d) a NUSI útján az Ifjúsági Olimpiai Játékokra történő
felkészülést, az országos sportági szakszövetségek és jogi
személyiséggel rendelkező szervezeti egységeik, valamint
a sportszervezetek ezzel összefüggő szakmai feladatainak
ellátását,
e) a Nemzetközi Sportszövetségek Szövetségének
(a továbbiakban: AGFIS) Világjátékaira való felkészülés
szakmai feladatainak ellátását, illetve az AGFIS Világjátékokon való részvételt,
f) a magyar sport olimpiai eredményessége alapján kiemelkedő sportszervezetek, az Stv. alapján közhasznú társaságként (nonprofit gazdasági társaságként) működő
sportiskolák működését és szakmai feladataik ellátását,
g) a versenysport fejlesztésének feladatait, különösen a
sportági stratégiai fejlesztési koncepciók megvalósítását, a
sportszakemberek képzését, továbbképzését, – a NUSI útján – sportszakemberek alkalmazását, mentori tevékenységét (a továbbiakban: Patrónus Program), valamint nemzetközi sportesemények magyarországi megrendezésére
való pályázást,
h) a 25. §-ban foglaltaknak megfelelően a külön jogszabály szerinti kiemelt biztonsági kockázatú sportrendezvények közfeladatként történő biztosításához kapcsolódó
feladatokat,
i) a kiemelt hazai rendezésű sportesemények rendezését, j) az olimpiai és paralimpiai felkészülést, az országos
sportági szakszövetségek, a fogyatékosok sportszövetségei, ezek jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeik, valamint a sportszervezetek (műhelyek) ezzel összefüggő szakmai feladatainak ellátását,
k) a versenysporttal összefüggő egyéb feladatok ellátását. 23. §
(1) A 22. § a)–b), valamint e)–f) pontjában meghatározott feladatokra nyújtható támogatás összegére a MOB, a
Nemzeti Sportszövetség (a továbbiakban: NSSZ) és a
Sportegyesületek Országos Szövetsége (a továbbiakban:
SOSZ) együttesen tesznek javaslatot.
(2) A 22. § a) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére a MOB tesz javaslatot.
(3) A 22. § b) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére az NSSZ tesz javaslatot.
(4) A 22. § c) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére a MOB és az MPB tesz javaslatot.
(5) A 22. § d) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére a NUSI és a MOB közösen tesz javaslatot.
(6) A 22. § e) pontja esetén a támogatás felhasználására
és összegére az NSSZ tesz javaslatot.
(7) A 22. § f) pontja esetében a támogatás felhasználására és összegére a SOSZ tesz javaslatot.
24. § (1) A 22. § a) és e) pontja alapján a sportszövetség,
sportszervezet részére folyósított támogatás tekintetében
a) a hazai és külföldi versenyeken, edzőtáborokban,
más szakmai programokon való részvétellel,
b) versenyrendezéssel (beleértve a jogdíjakat is) és más
szakmai programok rendezésével,
c) sportdiplomáciai feladatokkal,
d) sportegészségügyi ellátással (különösen válogatott
vagy olimpiai kerettagok sporttevékenységével összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások, táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi eszközök, műszerek,
gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása),
e) doppingellenes tevékenységgel,
f) sportfelszerelés, sporteszközök, sportágspecifikus technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával, valamint a sporttevékenységbe bevont állatokkal
összefüggő költségek számolhatóak el, továbbá a támogatás legfeljebb 30%-áig a munkaviszonyban, valamint a
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott sportszakemberek juttatásai és a munkaadókat terhelő járulékok számolhatók el.
(2) A 22. § b) és f) pontja alapján folyósított támogatás
tekintetében kiadásként az (1) bekezdésben meghatározott
kiadások mellett
a) a nemzeti és a nemzetközi szervezetek tagdíjai, a regisztrációs és licencdíjak,
b) a sportszövetségi, sportegyesületi iroda működésével kapcsolatos költségek,
c) a sporttevékenységgel közvetlenül összefüggő szakmai, kommunikációs és marketing kiadványok megjelentetésének költségei,
d) a támogatás legfeljebb 30%-áig a személyi juttatások és a munkaadót terhelő járulékok,
e) legfeljebb havonta 100 000 Ft értékben a sportszövetség, sportszervezet működésével kapcsolatos belföldi
utazási költségek,
f) évente legfeljebb 1 200 000 Ft értékben a gazdasági
vezetéssel, könyveléssel kapcsolatos költségek
számolhatóak el.
(3) A 22. § b) pontja alapján támogatásban részesülő országos sportági szakszövetség, országos sportági szövetség a támogatást az Stv.-ben, valamint az alapszabályában
meghatározott feladatokra köteles fordítani. A támogatási
javaslat meghatározásakor az NSSZ az országos sportági
szakszövetségek, országos sportági szövetségek által a részére megküldött alábbi adatokat veszi figyelembe:
a) a 2. mellékletben meghatározott pontértéktáblázat
alapján kiszámított sportági eredményességi pontszám
nem 0,
b) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek
száma több mint 500,
c) a szövetségi tagszervezetek száma több mint 20.
(4) Ha az országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül legalább kettőnek nem felel meg, a 22. §
b) pontja szerinti támogatása az adott évben nem lehet több
1 500 000 Ft-nál.
(5) Ha az országos sportági szakszövetség, országos
sportági szövetség a (3) bekezdésben meghatározott feltételek közül legalább kettőnek megfelel, a támogatási javaslat meghatározásakor a 23. § (1) bekezdésében meghatározott szervezetek az országos sportági szakszövetségek, országos sportági szövetségek által a részükre megküldött alábbi adatokat veszik figyelembe:
a) a 22. § b) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg legfeljebb 5%-a pályázati keretként elkülöníthető, a megmaradt összeg 25%-ának felosztása a
2. mellékletben meghatározott pontértéktáblázat alapján
kiszámított sportági eredményességi pontszám alapján történik;
b) a 22. § b) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg pályázati kerete mellett megmaradó
összeg 75%-ának felosztása az alábbi adatok alapján történik, a megjelölt arányban:
ba) a sportszövetség által fizetendő nemzetközi tagdíjak 1-es szorzóval,
bb) a sportágban kiadott belföldi versenyengedélyek
száma 4-es szorzóval,
bc) a sportszövetségi tagszervezetek száma 4-es szorzóval, bd) a sportszövetség közgyűlése által elfogadott mérleg szerinti éves költségvetés 1-es szorzóval,
be) a sportági tradíciók (a magyar sportszövetség megalakulásának éve) 3-as szorzóval,
bf) egyéb, előre nem számszerűsíthető szempontok, azaz a sportág szállítási igénye 2-es szorzóval, pályaigénye
2-es szorzóval, technikai igényei és állatok bevonásának
igénye 4-es szorzóval, edzőpartner bevonásának igénye
4-es szorzóval, női és férfi szakágai 6-os szorzóval, olimpiai és nem olimpiai szakágak száma 6-os szorzóval.
(6) A 22. § b) pontjában foglaltak támogatására rendelkezésre álló összeg – részére szerződéssel átadott – pályázati keretének felhasználásáról az NSSZ gondoskodik. A
pályázati felhívás kiírásában, valamint a beérkezett pályázatok értékelésében a miniszter részt vesz. A pályázati felhívást, a támogatásban részesülő pályázók névsorát, valamint támogatásaik összegét az NSSZ hivatalos honlapján
jelenteti meg. A nyertes pályázók részére a támogatást az
NSSZ szerződéssel továbbadja.
(7) A 22. § g) pontjában foglalt, a Patrónus Programhoz
nyújtott támogatást a NUSI a sportszövetségek, valamint a
sportegyesületek részére továbbadhatja.
(8) A 22. § a) pontja alapján a miniszter az olimpiai
sportágak felnőtt és a felnőtt alatti két utánpótlás-korosztályának nemzetközi eredményessége alapján – az illetékes
országos sportági szakszövetségnek a felkészülés szakmai
feladataira vonatkozó javaslata figyelembevételével – támogatást nyújt olimpiai kerettagok felkészítését végző
sportszervezetek, jogi személyiséggel rendelkező szakosztályok, sportegyesületi műhelyek részére.
25. § A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat
terhére támogatást nyújt a külön jogszabály szerinti kiemelt biztonsági kockázatú sportrendezvények közfeladatként történő rendőri biztosításához, a Sportrendezvényeket Biztonsági Szempontból Minősítő Szakértői Bizottság működéséhez, valamint a sportrendezvények biztonságával kapcsolatos szakmai kiadványok megjelentetéséhez.
26. § (1) A miniszter a „Versenysport támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt a sportszövetség részére a kiemelt hazai rendezésű sportesemények rendezésével
összefüggő költségek legfeljebb 50%-ának fedezetéhez.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás esetében – az
egyes sportágakra irányadó különböző elnevezésekre is figyelemmel – sportrendezvénynek minősül:
a) a felnőtt és az az alatti első korosztály világbajnoksága,
b) a felnőtt és az az alatti első korosztály Európa-bajnoksága,
c) a felnőtt Világkupa (az adott sportág nemzetközi
szövetsége által az éves versenynaptárban Világkupaként
meghatározott verseny).
(3) Felnőtt Világkupa megrendezéséhez sportáganként
legfeljebb 2 évente nyújtható támogatás.
27. § (1) A sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó pályázat benyújtását legalább 45 nappal megelőzően a sportszövetség a sportrendezvény megrendezésének szándékát
és az előirányzatból való támogatás iránti igényét tartalmazó regisztrációs kérelmet nyújt be a miniszter részére. A
regisztrációs kérelmet a 4. melléklet szerinti – az ÖM honlapján is közzétett – nyomtatványon kell postai és elektronikus úton megküldeni.
(2) A miniszter a regisztrációs kérelmet annak kézhezvételétől számított 30 napon belül elbírálja, dönt annak
nyilvántartásba vételéről vagy elutasításáról, amelyről a
sportszövetséget értesíti. Ha a regisztrációs kérelem kiegészítésre vagy kijavításra szorul, azt a miniszter a hiányok
megjelölése mellett hiánypótlás végett a kérelmező sportszövetségnek legfeljebb 15 napos határidő kitűzésével
visszaküldi.
(3) A miniszter elutasítja a regisztrációs kérelem nyilvántartásba vételét, ha
a) nem a jogosult nyújtotta be, b) nem a 26. § szerinti sportrendezvény megrendezésének szándékát tartalmazza, vagy
c) a regisztrációs kérelem a sportszövetség hibájából
hiányosan került benyújtásra, és a hiánypótlás is eredménytelen volt.
(4) Ha a sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó
pályázathoz az Stv. 50. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott garanciavállalás, illetve a Kormány döntését
igénylő létesítményfejlesztés, beruházás, eszközbeszerzés
szükséges, a regisztrációs kérelem a Kormány fentiekre
vonatkozó döntését követően vehető nyilvántartásba.
(5) A regisztrációs kérelem nyilvántartásba vétele a miniszter részére fizetési kötelezettségvállalást nem jelent.
(6) A 26. § szerinti előirányzatból kizárólag annak a
sportszövetségnek nyújtható támogatás, amelynek az adott
sportrendezvényre vonatkozó regisztrációs kérelmét a miniszter nyilvántartásba vette.
28. § (1) A sportrendezvény rendezési jogának elnyerése esetén a sportszövetség támogatási kérelmet nyújthat be – legkésőbb a sportrendezvény időpontját megelőző év május
31-ig – a miniszter részére. A támogatási kérelmet az
5. melléklet szerinti – az ÖM honlapján is közzétett –
nyomtatványon kell postai és elektronikus úton megküldeni.
(2) Ha a sportrendezvény rendezési jogára vonatkozó
pályázat az (1) bekezdés szerinti határidő lejártát követően
kerül kiírásra, a miniszter eltekinthet a 27. §-ban meghatározott követelményektől, és a támogatási kérelem az
(1) bekezdés szerinti határidőt követően is benyújtható.
29. § (1) A miniszter a beérkezett támogatási kérelmek alapján dönt a támogatásban részesíthető sportszövetségek köréről.
(2) A tárgyévre vonatkozó támogatásról való döntés során az alábbi szempontokra kell figyelemmel lenni:
a) a sportrendezvény hazai megrendezésének eredményességi, kvalifikációs, sportdiplomáciai szerepe,
b) a sportrendezvényen részt vevő országok, sportolók,
nézők várható száma,
c) a sportrendezvény közvetítésének a Magyar Köztársaság nemzetközi megítélésére gyakorolt hatása,
d) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztés, a beruházás sportágfejlesztési és sportpolitikai, valamint gazdaságösztönző hatása,
e) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztéshez, beruházáshoz rendelkezésre álló költségvetési,
önkormányzati és egyéb források,
f) a sportrendezvény, valamint az azzal összefüggő létesítményfejlesztés, beruházás hosszú távú – költségvetési
éven áthúzódó – hatása,
g) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztéshez kapcsolódó egyéb sportcélú állami támogatási
igény,
h) a sportrendezvénnyel összefüggő létesítményfejlesztés a nyári olimpiai és paralimpiai játékok Magyarországon történő megrendezésével is összefüggő összetettsége, jelentősége,
i) a sportrendezvény megrendezéséből származó esetleges nyereség, j) a sportrendezvény várható hatása a sportág további
fejlődésére,
k) a sportrendezvény évének eseménynaptára,
l) a fogyatékos személyek társadalmi integrációjára
gyakorolt hatása. 30. § A 26. § szerinti támogatás esetén – a 6. §-ban meghatározottak mellett – a szerződés megkötésének további feltételei a következők:
a) a sportszövetség lehetővé teszi, hogy a szerződés
megkötésétől a támogatás felhasználásával történő elszámolásig a miniszter képviselője tanácskozási joggal részt
vehessen a szervezőbizottság munkájában,
b) a sportszövetség – az elnöksége által jóváhagyott – költségvetést készít, amely alapján meghatározásra
kerül, hogy a miniszter által nyújtott támogatás milyen
rendezési költségekhez használható fel.
31. § A sportszövetség a támogatási szerződésben megállapított elszámolási határidőig a miniszter részére köteles
megküldeni a sportrendezvény szakmai értékelését is.
Jégkorong utánpótlás nevelés támogatása 32. § (1) A miniszter a „Jégkorong utánpótlás nevelés támogatása” előirányzat terhére támogatja a jégkorong sportágban működő sportszervezeteket és országos sportági szakszövetséget, amelyek a támogatást a 16. § (1) bekezdés
a)–j) pontjában foglalt céloknak megfelelően használhatják fel.
(2) A támogatás a NUSI útján is nyújtható a 16. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése 33. § A miniszter a „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére az alábbi célokat támogatja:
a) a Nemzet Sportolója Címmel járó járadék folyósítása,
b) az olimpiai járadék folyósítása,
c) eredményességi támogatás a 34–37. §-ok alapján, a
Wesselényi Miklós Sportközalapítványon keresztül,
d) a Mező Ferenc Sportközalapítvány működése, az
alapító okiratban foglalt feladatainak ellátása. 34. § (1) A miniszter eredményességi támogatásban kizárólag
a MOB-ban vagy az MPB-ben tagsággal rendelkező országos sportági szakszövetség, olimpiai sportág olimpiai
szakágának olimpiai és nem olimpiai versenyszámaiban,
valamint a paralimpiai versenyrendszerben 1–3. helyezést
elért versenyzőit, valamint e versenyzők felkészülését segítő sportszakembereket részesítheti.
(2) A támogatandó személyekre az országos sportági
szakszövetség, paralimpiai sportágak esetében az MPB
tesz javaslatot. Az országos sportági szakszövetségnek és
az MPB-nek a javaslathoz csatolnia kell az adott verseny
teljes – minden versenyszámot tartalmazó – jegyzőkönyvét. A miniszter a javaslatok alapján határozza meg a támogatandók névsorát.
(3) Az országos sportági szakszövetség és az MPB akkor tehet javaslatot, ha a központi költségvetési támogatás
felhasználására és elszámolására vonatkozó jogszabályi
kötelezettségeinek eleget tett.
35. § (1) Eredményességi támogatás a 2009. évi sportági versenynaptárban szereplő sporteseményen 1–3. helyezést
elért versenyzők és a felkészülésüket segítő sportszakemberek részére állapítható meg.
(2) Egy sportágban nemenként egy felnőtt és a legidősebb utánpótlás-korosztály versenyzői és a felkészítésüket
segítő sportszakemberek, paralimpiai sportágakban nemenként a felnőtt korosztály versenyzői és a felkészülésüket segítő sportszakemberek részesíthetők eredményességi támogatásban.
(3) A felnőtt korosztály, olimpiai sportág olimpiai versenyszámában Európa-bajnokságon és világbajnokságon
elért 1–3. helyezésért nyújtandó eredményességi támogatás összegét, forintban feltüntetve a 3. melléklet tartalmazza.
(4) A paralimpiai sportágak, valamint az olimpiai sportágak olimpiai szakága nem olimpiai versenyszámában elért helyezésért az eredményességi támogatás 50%-a nyújtható.
(5) Azokban az olimpiai sportágakban, amelyekben
olimpiai versenyszámokat nem olimpiai körülmények között rendeznek meg, eredményességi támogatás az olimpiai sportág olimpiai szakága nem olimpiai versenyszámainak megfelelően nyújtható.
(6) Az olimpiai sportág olimpiai szakága olimpiai versenyszámában a legidősebb utánpótlás korosztály versenyzője által elért helyezés esetén az eredményességi támogatás 25%-a nyújtható.
(7) Az olimpiai sportág olimpiai szakága nem olimpiai
versenyszámában a legidősebb utánpótlás korosztály versenyzője által elért helyezés után az eredményességi támogatás 15%-a nyújtható.
36. § (1) Azokban a sportágakban, amelyekben az összetett
eredmény mellett a részteljesítményeket is értékelik, az országos sportági szakszövetségnek és az MPB-nek a versenyző azon eredményét kell figyelembe vennie, amely
alapján magasabb összegű támogatásban részesíthető.
(2) Az egyéni sportágak azon csapatversenyszámaiban,
amelyekben a csapateredményt az egyéni eredmények
alapján állapítják meg, eredményességi támogatás nem
nyújtható abban az esetben sem, ha az egyéni eredmény
sem támogatható.
(3) Az egyéni sportágak csapat versenyszámaiban, valamint a csapatjáték sportágakban a javaslattevő szervezet
az egyes versenyzők különböző összegű eredményességi
támogatására tehet javaslatot, amely azonban nem lehet
magasabb az adott helyezésért egyéni versenyszámban járó eredményességi támogatás összegénél. A versenyzők
így megállapított eredményességi támogatásának összege
nem lehet magasabb a 3. melléklet szerinti eredményességi támogatásuk összegénél.
(4) Ha a versenyző egy versenyen – mind olimpiai,
mind nem olimpiai, mind paralimpiai versenyszámokban – több versenyszámban ér el helyezést, ezen helyezések közül a legjobb helyezésért teljes összegű eredményességi támogatásra, egy helyezésért az eredményességi
támogatás 50, és minden további helyezésért az eredményességi támogatás 25%-ára jogosult.
(5) Egy versenyen olimpiai versenyszámban elért két
helyezés mellett nem olimpiai versenyszámban elért további helyezésért eredményességi támogatás nem nyújtható.
(6) Az eredményességi támogatás 50%-a nyújtható, ha
az olimpiai, paralimpiai versenyszámban induló országok
száma Európa-bajnokság esetén kevesebb mint 10, világbajnokság esetén kevesebb mint 15.
(7) Nem nyújtható eredményességi támogatás nem
olimpiai versenyszámban elért helyezésért, amennyiben
az azon induló országok száma Európa-bajnokság esetén
kevesebb mint 10, világbajnokság esetén kevesebb
mint 15.
37. § (1) A versenyzők felkészülését segítő sportszakemberek részére megállapított eredményességi támogatások
összege (a továbbiakban: sportszakemberi támogatási keret) a sportágban a versenyzőknek nyújtott eredményességi támogatások összegének 50%-a, duatlon és triatlon
sportágakban 70%-a, öttusa sportágban 90%-a.
(2) A sportszakember támogatása nem lehet több, mint
az adott versenyen legjobb eredményt elért versenyző
eredményességi támogatása, és nem lehet kevesebb Európa-bajnokság esetén 50 000 Ft-nál, világbajnokság esetén
100 000 Ft-nál. Csapatjáték sportág esetében a szövetségi
kapitány eredményességi támogatása nem lehet több, mint
a versenyző 3. melléklet szerinti eredményességi támogatásának 150%-a.
(3) Egy versenyen egy személy egy jogcímen, versenyzőként vagy felkészülést segítő sportszakemberként részesülhet támogatásban.
38. § A miniszter a „Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése” előirányzat terhére nyújt támogatást a Mező Ferenc Sportközalapítvány működéséhez, a Mező Ferenc
Sportközalapítványon keresztül a nyugdíjas olimpiai és világbajnoki érmes sportolók, azok özvegyei, a kiemelkedő
sporteredmények elérésében közreműködő nyugdíjas
sportszakemberek részére, valamint az „Ezüstgerely” művészeti pályázathoz.
Kiemelt nemzetközi sportesemények támogatása 39. § A miniszter a „Kiemelt nemzetközi sportesemények támogatása” előirányzat terhére nyújt támogatást a Forma–1
Magyar Nagydíj megrendezéséhez, a Hungaroring Sport
Zrt. által fizetendő rendezői jogdíj fedezetéhez, valamint
az egyéb kiemelt nemzetközi sportesemények előkészítésével, megvalósításával összefüggő feladatok ellátásához.
Nemzeti Sporttanács támogatása 40. § A miniszter a „Nemzeti Sporttanács támogatása” előirányzat terhére a Nemzeti Sporttanács működési költségeihez nyújt támogatást.
A MOB működési támogatása 41. § (1) A miniszter a „Magyar Olimpiai Bizottság működési
támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt a MOB,
valamint a budapesti székhelyű nemzetközi sportszövetségek, sportszervezetek adminisztratív működéséhez, szakmai feladatainak ellátásához.
(2) A támogatás időarányosan, hathavi részletekben is
nyújtható.
A MPB működési támogatása 42. § (1) A miniszter a „Magyar Paralimpiai Bizottság működési támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt az
MPB adminisztratív működéséhez, szakmai feladatainak
ellátásához.
(2) A támogatás időarányosan, hathavi részletekben is
nyújtható.
Az NSSZ működési támogatása 43. § (1) A miniszter a „Nemzeti Sportszövetség működési
támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt az NSSZ
adminisztratív működéséhez, szakmai feladatainak ellátásához.
(2) A támogatás időarányosan, hathavi részletekben is
nyújtható.
A Nemzeti Szabadidősport Szövetség működési támogatása 44. §
(1) A miniszter a „Nemzeti Szabadidősport Szövetség
működési támogatása” előirányzat terhére nyújt támogatást a Nemzeti Szabadidősport Szövetség (a továbbiakban:
NSZSZ) adminisztratív működéséhez, szakmai feladatainak ellátásához.
(2) A támogatás időarányosan, hathavi részletekben is
nyújtható.
A SOSZ működési támogatása 45. § A miniszter a „Sportegyesületek Országos Szövetsége
működési támogatása” előirányzat terhére támogatást
nyújt a SOSZ adminisztratív működéséhez, szakmai feladatainak ellátásához.
A Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetsége működési támogatása 46. §
(1) A miniszter a „Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetsége működési támogatása” előirányzat terhére támogatást
nyújt a Fogyatékosok Nemzeti Sportszövetsége (a továbbiakban: FONESZ) adminisztratív működéséhez, szakmai
feladatainak ellátásához.
(2) A támogatás időarányosan, hathavi részletekben is
nyújtható.
A Wesselényi Miklós Sportközalapítvány működési támogatása 47. §
(1) A miniszter a „Wesselényi Miklós Sportközalapítvány működési támogatása” előirányzat terhére biztosítja
a közalapítvány alapító okiratában foglalt feladatok ellátásával kapcsolatos működési költségeket.
(2) A támogatás időarányosan, hathavi részletekben is
nyújtható.
Szabadidősport támogatása 48. § (1) A miniszter a szabadidősport fejlesztése érdekében a
„Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a kiemelkedő szabadidősport rendezvényeket,
b) a nők és családok sportjának fejlesztését,
c) a hátrányos helyzetűek sporttevékenységét,
d) az idősek sportját,
e) a szabadidősportot népszerűsítő kommunikációs te
vékenységet,
f) a szabadidősporttal kapcsolatos kutatásokat,
g) az NSZSZ, valamint tagszervezetei szakmai prog
ramjának megvalósítását,
h) a Magyarországi Éjféli Sportbajnokságok Egyesület
Holdsugár programjának megvalósítását,
i) szabadidősport programok céljára is szolgáló létesít
mények működését, igénybevételét,
j) egyéb, az egészséges életmód terjesztésével, a sza
badidősport, az iskolai, diák- és felsőoktatási sport fejlesztésével összefüggő programok, feladatok ellátását.
(2) A Magyarországi Éjféli Sportbajnokságok Egyesület az (1) bekezdés h) pontja szerinti támogatását a miniszterrel kötött szerződésben megjelölt, a Holdsugár Programban részt vevő jogi személyek részére a Holdsugár
Program megvalósítása céljából továbbadhatja.
(3) Az (1) bekezdés alapján szakmai feladatok ellátására
nyújtott támogatás tekintetében
a) sportegészségügyi ellátással (a rendezvényeken,
eseményeken részt vevő személyek sporttevékenységével
összefüggő sport- és egyéb egészségügyi szolgáltatások,
táplálkozási tanácsadás, sportegészségügyi eszközök, műszerek, gyógyszerek, étrend-kiegészítők, vitaminok vásárlása),
b) sportfelszerelés, sporteszközök, sportágspecifikus
technikai eszközök, a sporttevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó sportruházat biztosításával,
c) legfeljebb havonta 50 000 Ft értékben a sportszövetség, sportszervezet, szervezet működésével, sporttevékenységével kapcsolatos belföldi utazással,
d) évente legfeljebb 1 200 000 Ft értékben a gazdasági
vezetéssel, könyveléssel,
e) a támogatás legfeljebb 30%-áig a sportesemény
szervezésével összefüggő étkezés biztosításával,
f) a támogatás legfeljebb 10%-áig a sportesemény szervezésével összefüggő frissítők biztosításával
kapcsolatos költségek számolhatóak el, valamint a támogatás legfeljebb 30%-áig a munkaviszonyban, valamint a
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott sportszakemberek juttatása és a munkaadókat terhelő járulékok számolhatók el.
49. § (1) A miniszter a „Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogathatja a megyei (fővárosi), valamint megyei jogú városi önkormányzat önként vállalt
sportcélú feladatainak ellátása körében
a) az iskolai, diák- és szabadidősport feladatok ellátását,
b) a területi amatőr versenyrendszer működtetését,
c) a statisztikai elemzések készítésével, oktatással,
képzéssel (továbbképzéssel) összefüggő feladatok ellátását, szakmai programok lebonyolítását, kiadványok elkészítését, továbbá a sporttevékenységgel kapcsolatos szakmai ismeretek terjesztését,
d) a fogyatékos személyek helyi szabadidősportjának,
valamint diáksportjának fejlesztését,
e) az egyéb, megyei (fővárosi), valamint megyei jogú
városi önkormányzat önként vállalt sportcélú feladatainak
ellátását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatást a megyei (fővárosi), valamint megyei jogú városi önkormányzat a sportszövetség jogi személyiséggel rendelkező – az önkormányzat területén működő – területi szervezeti egységének és sportszervezetnek továbbadhatja.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti feladatok ellátása
a megyei (fővárosi) önkormányzatok, valamint a megyei
jogú városok országos érdek-képviseleti szerve, továbbá
többcélú kistérségi társulások útján is támogatható, ha a
sportfeladatok ellátása a társulási megállapodásban szerepel.
(4) A miniszter a „Szabadidősport támogatása” előirányzat terhére támogatást nyújt – az NSZSZ javaslatának
figyelembevételével – az NSZSZ tagszervezetei működési
költségeinek fedezetére.
Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások 50. § A miniszter a „Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások” előirányzat terhére biztosítja a sport, az egészséges, mozgásgazdag életmód, a fizikai aktivitás népszerűsítésével összefüggő kommunikációs, marketing tevékenységet, tájékoztató rendezvényeket, programokat, kiadványok megjelentetését.
Egészségjavítást célzó sporttevékenység (szabadidősport- és diáksport programok támogatása)
51. § A miniszter az egészségjavítást célzó sporttevékenység
fejlesztése érdekében az „Egészségjavítást célzó sporttevékenység (szabadidősport- és diáksport programok támogatása)” előirányzat terhére támogatást nyújt a szabadidősport és a diáksport területén, különösen a lakosság egész
ségügyi helyzetének javítása, a rekreációs sport növelése
és népszerűsítése, az egészséges, mozgásgazdag életmód,
a fizikai aktivitás és ezek előnyei iránti figyelem széles körű felkeltése érdekében a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány részére. A támogatást a Wesselényi Miklós Sportközalapítvány – alapító okiratában foglalt feladatainak ellátása érdekében – pályázat keretében továbbadja.
Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok működtetése és projektjei
52. § (1) A miniszter a „Stratégiai és sporttudományi innovációs folyamatok működtetése és projektjei” előirányzat
terhére támogatja
a) a sportszakmai képesítések modul rendszerű szakmai és vizsgakövetelményein alapuló központi programjai, oktatási segédletei, valamint a szakmai vizsga szóbeli
és írásbeli tételeinek kidolgozását és kiadását,
b) továbbképzések szervezését, szakmai ismeretek terjesztését, c) szakmai-módszertani anyagok készítését és korszerűsítését, digitalizálását,
d) a szakképzési szakértők részére igazolvány elkészíttetését, e) a Magyar Sporttudományi Társaságot, amely a támogatást továbbadhatja a sporttudománnyal kapcsolatos
szakmai feladatok ellátására,
f) a Magyar Edzők Társaságát, valamint a sporttudomány területén működő egyéb szervezetek működését és
szakmai feladataik ellátását,
g) a sportinformációs rendszerek kialakításával, működtetésével, modulszerű továbbfejlesztésével kapcsolatos feladatokat, szakértői tevékenységet,
h) a Sport XXI. Nemzeti Sportstratégiáról szóló
65/2007. (VI. 27.) OGY határozattal és az egészséges életmód terjesztésével, a sporttudomány, az utánpótlás-nevelés, a szabadidősport, az iskolai és diáksport fejlesztésével,
valamint a területi – különösen a kistérségi – sportfeladatok ellátásának segítésével összefüggő programokat, infrastrukturális és eszközfejlesztéseket,
i) a Sport XXI. Nemzeti Sportstratégiáról szóló
65/2007. (VI. 27.) OGY határozat végrehajtásának
2008–2009. évekre vonatkozó cselekvési programjáról
szóló 1030/2008. (V. 16.) Korm. határozat mellékletének
I. 3. alpontjában, II. 3., valamint 6–9. alpontjaiban, III. 1.
és 5. alpontjában, IV. 2. alpontjában és V. 1. alpontjában
foglalt, 2009. évre vonatkozó feladatok megvalósítását,
j) a tudományos és kutatási tevékenységet,
k) a tanulmányok, hatástanulmányok elkészítését,
l) a konferenciák és rendezvények szervezését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás részletes indokolás alapján 25%-os, de legfeljebb 2 millió forint összegű
támogatási előleggel is nyújtható. Különösen indokolt
esetben az előleg elszámolását követően további előlegek
folyósítására is sor kerülhet.
Fogyatékkal élők sportjának támogatása 53. § (1) A miniszter a fogyatékos személyek sportjának fejlesztése érdekében a „Fogyatékkal élők sportjának támogatása” előirányzat terhére támogatja
a) a fogyatékosok sportjában megyei szinten valamennyi fogyatékossági ágban és több sportágban – a fogyatékosok sportja területén – működő sportszövetség,
sportszervezet működését, szakmai programjait,
b) a fogyatékosok sportjának fejlesztését szolgáló
sportegészségügyi és sporttudományos programokat,
c) a sport által megvalósuló integrációt elősegítő programokat,
d) a sportrehabilitációs programokat,
e) a fogyatékos gyerekek tanórán kívüli, rendszeres, te
rápiás jellegű sportoktatását és programjait,
f) a sportszakember-képzési feladatokat,
g) a FONESZ-t a fogyatékos személyek szabadidő
sportjának, valamint diáksportjának országos, megyei és
helyi rendezvényei céljára, amely támogatást a FONESZ
továbbadhatja a fogyatékosok sportja területén működő
sportszövetségeknek, sportegyesületeknek, valamint a
megyei (fővárosi) sportszakigazgatási szerveknek,
h) az egyéb, a fogyatékosok sportjának fejlesztésével
összefüggő feladatok ellátását.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére támogatja – a paralimpiai sportágak kivételével – a
fogyatékosok hazai és nemzetközi versenyrendszerét, valamint a műhelytámogatási programot, amelyek esetében a
támogatást a speciális világjátékok versenyprogramjainak
sportágai részére az alábbi szervezeteken keresztül nyújthatja:
a) FONESZ,
b) Magyar Speciális Olimpia Szövetség,
c) Magyar Szervátültetettek Országos Sport, Kulturális
és Érdekvédelmi Szövetsége,
d) Magyar Hallássérültek Sportszövetsége,
e) Magyar Látássérültek Sportszövetsége,
f) Magyar Parasport Szövetség,
g) Magyar Mozgáskorlátozottak Sportszövetsége,
h) sportszövetségek, sportszervezetek, integrált sport
szövetségek, sportszervezetek. (3) A FONESZ az (1)–(2) bekezdés szerinti támogatást
továbbadhatja.
(4) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére, az MPB-n keresztül támogatja a paralimpiai mozgalmat. Az MPB a támogatást a paralimpiai mozgalom 2009.
évi szakmai feladatainak teljesítéséhez, edzőtáborokban
való részvételhez, nemzetközi versenyeken való részvételhez, sportszakemberek foglalkoztatásának költségeihez,
sporteszközök beszerzéséhez, sportegészségügyi kiadásokhoz használhatja fel. A támogatást az MPB továbbadhatja a fogyatékosok sportszövetségei és jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeik, sportszervezetek, valamint megyei (fővárosi) sportszakigazgatási szervek részére.
III. Fejezet SPORTLÉTESÍTMÉNYEK FEJLESZTÉSE ÉS KEZELÉSE Sportlétesítmények PPP konstrukcióban történő
fejlesztése 54. § A miniszter a „Sportlétesítmények PPP konstrukcióban
történő fejlesztése” előirányzat terhére biztosítja a Sport
XXI. Létesítményfejlesztési Program PPP konstrukcióban
megvalósuló projektekben a magánbefektető által teljesített és a szolgáltatási szerződésben részletesen meghatározott szolgáltatások ellenértékének részbeni finanszírozásául szolgáló, a Magyar Államot terhelő 2009. évi szolgáltatásidíj-hozzájárulást, valamint a kapcsolódó járulékos
költségeket.
Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása 55. §
(1) A miniszter az „Állami, önkormányzati és egyéb
sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása” előirányzat
terhére nyújt támogatást a Sport XXI. Létesítményfejlesztési Program keretében megvalósuló állami és önkormányzati tulajdonú sportcélú ingatlanfejlesztésekhez, a program koordinációjával összefüggő szakmai feladatok ellátásához, továbbá az egyéb sportlétesítmény-fejlesztési,
felújítási, korszerűsítési feladatok ellátásához.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti előirányzat terhére nyújt támogatást az önkormányzati és egyéb, nem állami tulajdonú sportcélú ingatlanok üzemeltetésével, fel
újításával és korszerűsítésével összefüggő, valamint a
támogatások felhasználásával kapcsolatos ellenőrző és
koordinációs feladatok ellátásához.
56. § A miniszter az „Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása” előirányzat terhére
nyújt támogatást
a) a Papp László Budapest Sportaréna üzemeltetése során a Magyar Államot megillető állami és társadalmi eseménynapok igénybevételével kapcsolatos koordinációs
feladatokhoz,
b) a Puskás Ferenc Stadion és Létesítményei magántőke bevonásával megvalósuló fejlesztéséhez kapcsolódó
pályázati koncepció kialakításához, kiírásához és lebonyolításához kapcsolódó feladatokhoz,
c) az olimpiai központok fejlesztéséhez,
d) az egyéb, nem vagy nem kizárólag állami forrásból
megvalósuló, átfogó jellegű létesítményfejlesztési programok előkészítő és koordinációs feladataihoz, az abba illeszkedő egyedi beruházások támogatásához, amely beruházási támogatás legfeljebb 7%-a fordítható koordinációs
feladatokra,
e) a „Sikeres Magyarországért Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram – Beruházás a 21. század
iskolájába” elnevezésű pályázat nyerteseinek fizetendő
kamattámogatásokhoz és a pályázattal kapcsolatos kiegészítő költségekhez.
57. § A miniszter az „Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása” előirányzat terhére
támogatást nyújt sportvállalkozásoknak fejlesztési célú hiteleik kamattámogatásához.
Magyar Sport Háza Program 58. § (1) A miniszter a „Magyar Sport Háza Program” előirányzat terhére nyújt támogatást
a) a Magyar Sport Háza üzemeltetési költségeinek finanszírozásához,
b) a Magyar Sport Háza beruházáshoz kapcsolódó hitel
és kamatai költségeinek, valamint a beruházással és működtetéssel összefüggő egyéb költségek fedezéséhez,
c) a sportszövetségek működéséhez szükséges infrastrukturális feladatokhoz, d) az egyéb, a Magyar Sport Házát érintő költségek fedezéséhez.
(2) A támogatás időarányosan, hathavi részletekben is
nyújtható.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 59. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően nyújtott
támogatásokkal összefüggésben kell alkalmazni.
(2) A „Versenysport támogatása” előirányzat terhére a
Patrónus Programhoz nyújtott támogatásnak, az „Állami,
önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése,
fenntartása” előirányzat terhére a Sport XXI. Létesítményfejlesztési Program megvalósításához, valamint az egyéb
sportlétesítmény-fejlesztési, felújítási, korszerűsítési feladatok ellátásához nyújtott támogatásnak a kedvezményezett részéről történő pénzügyi teljesítésének határideje
2010. szeptember 30.
60. § (1) Ha az e rendelet alapján nyújtott támogatást a kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez veszi igénybe, a
támogatás csekély összegű támogatásnak minősül, amelyet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1998/2006/EK bizottsági rendelet rendelkezéseivel (HL L 379, 2006. 12. 28.), valamint a 61. §-sal összhangban lehet nyújtani.
(2) Az 55. és 57. § alapján nyújtandó támogatások közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásoknak minősülnek, amelyeket az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági
érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról
szóló 2005/842/EK bizottsági határozat, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése
szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a
regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.)
Korm. rendelet 30/A–30/C. §-ával, valamint e rendelet
62. §-ával összhangban lehet nyújtani.
61. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott
pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év alatt
odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(4) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a
kedvezményezettet a pályázati felhívásban, illetve a támogatási szerződésben arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak utalnia kell a csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági rendeletre, megjelölve annak pontos címét és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetését, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
62. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett kaphat.
(2) A közszolgáltatások ellátásáért nyújtott támogatás
csak olyan mértékben korlátozhatja a versenyt, amely mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához.
(3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának nettó költségét, azaz a közszolgáltatás
működtetésével kapcsolatban felmerült költségek és az ezzel összefüggésben keletkezett bevételek különbségét,
figyelembe véve egy, a közszolgáltatás ellátásához kapcsolódó sajáttőkerész alapján várható ésszerű profitot is.
(4) A kedvezményezett a kapott támogatásról külön elszámolást köteles vezetni, amely elszámolás alapján a
(2)–(3) bekezdésben foglaltak teljesülése ellenőrizhető.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1437/2011. (XII. 13.) Korm. határozata a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat és az Információs Hivatal esetében meg nem valósult technikai együttműködés előirányzatának visszarendezése céljából történő költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
4,8 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat és az Információs
Hivatal esetében meg nem valósult technikai együttműködés előirányzatának visszarendezése érdekében a Magyar
Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet
9. Nemzetbiztonsági Szakszolgálat cím 1. Működési költségvetés előirányzat csoport 3. Dologi kiadások kiemelt
előirányzat terhére a XVIII. Külügyminisztérium fejezet 4. Információs Hivatal cím 1. Működési költségvetés előirányzat
csoport 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
103/2018. (VII. 26.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Császár Dániel Gergelynek, a  Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 222.  § (1)  bekezdése alapján történt
lemondására tekintettel
– 2018. augusztus 1-jei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a Kttv. 220. § (2) bekezdése alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára –
dr. Schneller Márton Domonkost a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává
– 2018. augusztus 2-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2017. (IX. 15.) HM utasítása önkéntes tartalékosokkal köthető ösztöndíjszerződésekről, valamint az ösztöndíjak folyósításának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelmi miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, a  miniszter
fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire, valamint az önkéntes tartalékosra terjed ki.
2. § A magyarországi polgári felsőoktatási intézmény nappali munkarendű felsőfokú alapképzésében, mesterképzésében
vagy osztatlan képzésében tanulmányokat folytató hallgató vagy iskolai rendszerű, nappali munkarendű szakképzés
keretében az Országos Képzési Jegyzékben szereplő államilag elismert szakképzésben részt vevő nagykorú tanuló
érdeklődésének a honvédelmi tevékenység felé orientálása és a katonai alapismereteket alkalmazni képes, önkéntes
tartalékosok számának növelése érdekében önkéntes tartalékos ösztöndíj elnevezéssel ösztöndíjat hozok létre.
3. § Az utasítás alkalmazásában:
1. hallgató: önkéntes tartalékos ösztöndíjat elnyert, önkéntes tartalékos szolgálati viszonyban álló személy,
aki a 2. § szerinti felsőfokú tanulmányokban vagy szakképzésben vesz részt,
2. illetményalap: a tárgyévi központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott honvédelmi illetményalap,
3. képző intézmény: felsőoktatási intézmény, szakképző iskola,
4. önkéntes tartalékos: önkéntes műveleti tartalékos katona és önkéntes területvédelmi tartalékos katona,
5. tanulmányi támogatás: a HM által az ösztöndíjszerződés alapján folyósított ösztöndíj,
6. állományilletékes katonai szervezet: önkéntes területvédelmi tartalékos vonatkozásában az MH Hadkiegészítő,
Felkészítő és Kiképző Parancsnokság, a  műveleti tartalékos vonatkozásában az MH Katonai Igazgatási
és Központi Nyilvántartó Parancsnokság.
2. Az önkéntes tartalékos ösztöndíj pályázat kiírása, elbírálása
4. § (1) A  Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) a  hadi állománytáblák alapján
meghatározza az önkéntes tartalékosokkal feltölthető létszámot, amelyet az ösztöndíjpályázatok kiírása érdekében
az állományilletékes katonai szervezet részére legkésőbb tárgyév április 30-ig továbbít.
(2) Az ösztöndíj elnyerése érdekében a meghatározott igények, létszámok alapján tárgyév június 1-ig pályázati felhívás
kerül a  (3)  bekezdésben meghatározottak szerint közzétételre, melyet az  állományilletékes katonai szervezet
parancsnoka koordinál.
(3) A pályázati felhívás a HM hivatalos honlapján és a HVK Vezérkari Titkárság Kommunikációs Osztálya által működtetett
közösségi média profilon jelenik meg, továbbá megküldésre kerül az  illetékes képző intézményeknek a  saját
honlapjukon, valamint belső elektronikus hálózatukon való megjelentetés céljából.
(4) A  pályázati felhívás tartalmazza a  jelentkezés feltételeit, a  pályázat benyújtásának módját, határidejét, egyéb
feltételeit, továbbá az  ösztöndíjszerződés alapján adható ösztöndíj összegét, az  ösztöndíj folyósításának rendjét
és az ösztöndíjjal támogatható leghosszabb időtartamot.
(5) A  pályázati felhívás tartalmazza továbbá, hogy az  ösztöndíjra pályázó tudomásulvételével és hozzájárulásával
–  a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 31.  § (1) és (2)  bekezdésében
meghatározott, a szolgálati viszony létesítésére vonatkozó feltételekre figyelemmel – a büntetlen előélet és a magyar
állampolgársággal való rendelkezés feltételének fennállása az  ösztöndíjszerződés időtartama alatt folyamatosan
ellenőrizhető.
(6) A  pályázat az  1.  melléklet szerint tartalmazza a  pályázó személyes adatait, az  igazolást a  hallgatói vagy tanulói
jogviszonyról, a pályázó adatkezelési hozzájáruló nyilatkozatát és a pályázati felhívásban szereplő egyéb adatokat.
(7) A pályázati kiírásban szereplő igazolásokat az önkéntes tartalékos pályázó (a továbbiakban: pályázó) szerzi be.
 (8) A hiányosan, rosszul kitöltött pályázatok hiánypótlására az értesítéstől számított 5 munkanapon belül van lehetőség,
a határidőn túl beérkező pályázatok nem fogadhatók be.
 (9) A  kiírt pályázat eredménytelen, amennyiben egyetlen érvényes pályázat sem érkezik be. Eredménytelen pályázat
esetén, továbbá amennyiben a  HVK SZCSF által meghatározott létszámokhoz képest kevesebb érvényes pályázat
érkezett, tárgyévben újabb pályázat kerülhet kiírásra. Az  új pályázat kiírása tekintetében a  (2)–(8)  bekezdésben
foglaltakat megfelelően kell alkalmazni.
5. § (1) A  pályázatok elbírálása érdekében az  állományilletékes katonai szervezet bíráló bizottságot (a továbbiakban:
Bizottság) hív össze, melybe a  HVK SZCSF, a  HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség, valamint a  HM
Védelemgazdasági Hivatal képviselőit hívja meg.
(2) A Bizottság elnöke az állományilletékes katonai szervezet parancsnoka által kijelölt személy.
 (3) A Bizottság titkári feladatait az állományilletékes katonai szervezet parancsnoka által kijelölt személy látja el.
 (4) A  Bizottság a  határidőben beérkezett pályázatok közül kiválasztja az  érvényes pályázatokat, és ezek közül
– a tanulmányi átlageredmény alapján – javaslatot tesz az állományilletékes katonai szervezet parancsnoka részére
a pályázati feltételeknek megfelelő pályázók közül azokra, akiket ösztöndíjra javasol.
(5) Az állományilletékes katonai szervezet parancsnoka Bizottság javaslata alapján dönt a pályázatot elnyert személyekről,
majd értesíti őket a  pályázatuk elfogadásáról és az  ezzel kapcsolatos további teendőkről. Az  elutasított pályázati
anyagok az elutasító levéllel együtt a pályázók részére visszaküldésre kerülnek.
3. Az ösztöndíjszerződés megkötésének és fenntartásának feltételei, az ösztöndíjszerződés megszüntetése,
módosítása
6. § (1) Ösztöndíjszerződés azzal az önkéntes tartalékossal köthető, aki:
a) polgári felsőoktatási intézmény nappali munkarendű felsőfokú alapképzésében, mesterképzésében vagy
osztatlan képzésében hallgatói jogviszonyban vagy iskolai rendszerű, nappali munkarendű szakképzés
keretében az Országos Képzési Jegyzékben szereplő államilag elismert szakképzésben a szakképző iskolával
tanulói jogviszonyban áll,
b) az ösztöndíjszerződésben meghatározott végzettség vagy szakképzettség megszerzését vállalja,
c) önkéntes tartalékos szolgálati viszony fenntartását vállalja legalább az ösztöndíjszerződésben meghatározott
végzettség vagy szakképzettség megszerzését követően az  ösztöndíjjal támogatott tanulmányokkal
megegyező ideig,
d) vállalja, hogy az  önkéntes műveleti tartalékos esetében az  MH Egységes Alapkiképzési Programjában
meghatározott 1. ciklusra vonatkozó ciklusvégi vizsga vagy az önkéntes területvédelmi tartalékos esetében
az  alapfelkészítés a  (továbbiakban együtt: alapkiképzés) teljesítését az  ösztöndíjszerződés megkötésétől
számított 6 hónapon belül igazolja,
e) vállalja a 7. § (4) bekezdésében foglalt feltételek teljesítését, és
f ) megfelel az utasításban foglalt és ösztöndíjpályázat szerinti további feltételeknek.
(2) Az  ösztöndíjat elnyert pályázókkal az  állományilletékes katonai szervezet parancsnoka 5.  § (5)  bekezdése szerinti
döntésének közlését követő szemeszter vagy félév első napjától lehet legkorábban az ösztöndíjszerződést kötni.
(3) Nem köthető ösztöndíjszerződés azzal a hallgatóval, akivel szemben büntetőeljárás – ide nem értve a magánvádas
vagy pótmagánvádló vádindítványa alapján indult eljárást – van folyamatban, a büntetőeljárás jogerős befejezéséig.
(4) Az ösztöndíjszerződés megkötését követő 6 hónap elteltével hatályát veszti, ha az önkéntes tartalékos az (1) bekezdés
d) pontja szerinti feltétel teljesítését nem igazolja.
7. § (1) Az  ösztöndíjszerződést az  MH képviseletében a  nyertes pályázókkal az  állományilletékes katonai szervezet
parancsnoka írja alá, a 2. melléklet szerinti tartalommal.
(2) Az  ösztöndíjszerződések megkötésével, módosításával, felmondásával, végrehajtásával kapcsolatos személyügyi,
tanulmányi és pénzügyi feladatokat az állományilletékes katonai szervezet látja el.
(3) Nem minősül ösztöndíjszerződés-módosításnak a hallgató juttatásainak jogszabály vagy közjogi szervezetszabályzó
eszköz szerinti emelése, amelyről az állományilletékes katonai szervezet írásbeli tájékoztatást küld a hallgató részére.
(4) A  hallgató a  Hjt. 216.  § (3)  bekezdése figyelembevételével az  önkéntes tartalékos beosztásra történő felkészítése
céljából az  önkéntes tartalékos tiszti vagy önkéntes tartalékos altiszti alaptanfolyam mindkét modulját köteles
sikeresen teljesíteni az ösztöndíjszerződésben meghatározott iskolai végzettség megszerzésének időpontjáig.
8. § (1) Ha a  hallgató a  4.  melléklet szerint legfeljebb az  arra okot adó körülmény bekövetkezésétől számított 10 napon
belül  bejelenti az  állományilletékes katonai szervezet parancsnokának a  tanulmányai megszakítását, akkor
az  ösztöndíjszerződés megszüntetéséről és a  12.  §-ban foglaltak szerint a  megtérítési kötelezettség teljesítésére
irányuló felszólításról kell intézkedni.
(2) A hallgató legfeljebb két szemeszter vagy félév halasztására irányuló szándékát az 5. melléklet szerint jelentheti be
legfeljebb az  arra okot adó körülmény bekövetkezésétől számított 10 napon belül az  állományilletékes katonai
szervezet parancsnokának, ideértve a  tanulmányai folyamatosságát befolyásoló egyéb olyan tényt, amely mellett
fenn kívánja tartani a hallgatói jogviszonyát. A hallgató bejelentésével egyúttal az ösztöndíjszerződés megszüntetése
helyett annak módosítását kérelmezi az állományilletékes katonai szervezet parancsnokától.
(3) A  hallgató halasztás iránti kérelmének engedélyezése során az  állományilletékes katonai szervezet parancsnoka
a kérelemben foglalt körülményeket – így különösen a hallgatónak való felróhatóságot, valamint az előadott okok,
indokok MH általi elfogadhatóságát, illetve a  szolgálati érdekkel való összeegyeztethetőségét – figyelembe véve
foglal állást.
(4) Az  ösztöndíjszerződés a  hallgató halasztás iránti kérelmében megjelölt méltányolható körülményre figyelemmel
akkor módosítható különösen, ha a hallgató
a) az ösztöndíjszerződésben előírt határidőben nyelvvizsga hiányában nem szerezte meg az  általa vállalt
végzettséget vagy szakképzettséget, és annak egy éven belüli megszerzésére a  kérelemben foglalt
nyilatkozattal kötelezettséget vállal,
b) szakmai ismeretei bővítése céljából legfeljebb két szemeszter vagy félév időtartamban külföldi tanulmányokat
folytat, vagy
c) családi, szociális körülményeiben olyan változás állt be, amely miatt tanulmányait nem az előírt határidőben,
hanem legfeljebb két félév vagy szemeszter halasztással tudja csak befejezni.
(5) Az  ösztöndíjszerződés módosítását megalapozó méltányolható körülmény hiányában a  hallgató halasztás iránti
kérelmét el kell utasítani, és az  állományilletékes katonai szervezet parancsnokának az  ösztöndíjszerződés
megszűntetéséről kell intézkednie.
(6) Ha a  hallgató halasztás iránti kérelmében foglalt indok megalapozott, az  állományilletékes katonai szervezet
parancsnoka a  halasztást engedélyezi, és ezzel egyidejűleg az  ösztöndíjszerződést módosítani kell. A  halasztott
időszak nem számít be a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő időbe.
9. § A hallgató az 1. melléklet szerinti és az ösztöndíjszerződésben foglalt személyes adatainak – ideértve különösen a név,
lakcím, bankszámlaszám, személyazonosító okmányok, állampolgárság – megváltozása esetén, a  változás
bekövetkezésétől számított 10 napon belül a  3.  mellékletben foglalt módon bejelentési kötelezettséggel tartozik
az állományilletékes katonai szervezet felé.
4. A tanulmányi támogatás mértéke, folyósítása 10. § (1) Az ösztöndíj az ösztöndíjszerződésben meghatározott végzettség vagy szakképzettség megszerzéséig az önkéntes
tartalékos szolgálati viszony fennállása alatt – kivéve a (3) és (4) bekezdésben foglalt eseteket – illeti meg a félévet
vagy szemesztert sikeresen lezárt hallgatót.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti hallgatót a  félév vagy szemeszter kezdő napjától számított minden 6. hónapban utólag
ösztöndíjra jogosult, melynek mértéke
a) az alapkiképzést teljesítők esetében, a honvédelmi illetményalap 90%-a,
b) az  önkéntes tartalékos tiszti, illetve altiszti alaptanfolyam 1. moduljának sikeresen teljesítők esetében,
a honvédelmi illetményalap 120%-a,
c) az  önkéntes tartalékos tiszti, illetve altiszti alaptanfolyam 2. moduljának sikeresen teljesítők esetében,
a honvédelmi illetményalap 150%-a.
 (3) Az önkéntes tartalékos nem jogosult ösztöndíjra, ameddig az alapkiképzés teljesítését nem igazolja.
 (4) A 8. § (6) bekezdése szerint engedélyezett tanulmányi halasztás időtartamára a hallgatót nem illeti meg ösztöndíj.
 (5) A félév vagy szemeszter sikeres lezárásáról szóló, a képző intézmény által kiállított igazolást a hallgató 10 napon belül
köteles az állományilletékes katonai szervezet parancsnokának megküldeni, ennek hiányában az ösztöndíj a részére
nem folyósítható.
(6) Az ösztöndíjat legkésőbb a (5) bekezdés szerinti igazolás hallgató általi bemutatását követő hónap 10. napjáig kell
a hallgató által az ösztöndíjszerződésben megadott, saját nevére szóló bankszámlaszámra utalni.
11. § A  7.  § (4)  bekezdése szerinti alaptanfolyamon részt vevő ösztöndíjas hallgató részére az  annak kapcsán felmerülő
helyközi közösségi közlekedési költségeit az  MH az  egyes költségtérítésekről szóló 19/2013. (IX. 6.) HM rendelet
alapján téríti meg.
5. A hallgató megtérítési kötelezettsége 12. § (1) Ha a hallgató önhibájából az ösztöndíjszerződésben vállalt kötelezettségeit nem teljesíti – az előírt végzettséget vagy
szakképzettséget határidőn belül nem szerzi meg, tanulmányait megszakítja –, önkéntes tartalékos szolgálati viszonya
a Hjt. 59. § (1) bekezdés c) pontja, 68. § (1) bekezdés c), e)–g), i), k)–m) vagy p) pontja vagy a hallgatónak felróható
okból a Hjt. 215. § (1) bekezdés d) pontja alapján szűnik meg, a részére kifizetett ösztöndíj teljes összegével megtérítési
kötelezettség terheli.
(2) Ha a hallgató az önkéntes tartalékos szolgálati viszonyát az ösztöndíjszerződésben vállalt idő előtt – az (1) bekezdésben
meghatározottakon kívüli okból – megszünteti – ide nem értve a (4) bekezdésben foglalt esetet –, az ösztöndíjszerződés
alapján részére folyósított tanulmányi támogatásnak a még le nem szolgált időre eső időarányos összegét köteles
visszafizetni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően abban az esetben, ha a hallgató az MH-val létesített önkéntes tartalékos
szolgálati viszonya önhibáján kívül megszűnik, megtérítési kötelezettség nem terheli.
(4) Ha a hallgató fennálló önkéntes tartalékos szolgálati viszonyát az MH-val történő szerződéses vagy hivatásos szolgálati
viszony létesítése céljából szünteti meg, és azt az ösztöndíjszerződésben vállalt időből még hátralévő ideig fenntartja,
megtérítési kötelezettség nem terheli, az állományilletékes parancsnoka felé azonban bejelentési kötelezettséggel
tartozik.
(5) Ha a megtérítésre kötelezett hallgató a tanulmányainak befejezését követő 2 éven belül szolgálati viszonyt létesít,
köteles az állományilletékes parancsnokot tájékoztatni a képzési támogatás tekintetében még fennálló tartozásáról.
A  szolgálati viszony időtartama alatt a  megtérítésre kötelezett hallgató kérelmére mentesül az  esedékes részletek
megfizetése alól, ha erről az MH központi személyügyi szervének vezetőjével kiegészítő megállapodást köt.
(6) A  kiegészítő megállapodást közjegyzői okiratba kell foglaltatni. A  közjegyzői okirat elkészítésével kapcsolatos
költségek a megtérítésre kötelezettet terhelik. Ha a szolgálati viszony hónap közben szűnik meg, a megkezdett hónap
teljes hónapnak minősül.
(7) Ha a  hallgató fennálló önkéntes tartalékos szolgálati viszonyát önkéntes műveleti tartalékos vagy önkéntes
területvédelmi tartalékos szolgálati viszony létesítése céljából szünteti meg, és azt az ösztöndíjszerződésben vállalt
időből még hátralévő ideig fenntartja, megtérítési kötelezettség nem terheli, az állományilletékes parancsnoka felé
azonban bejelentési kötelezettséggel tartozik.
(8) Az (5) és (7) bekezdéstől eltérően a megtérítésre kötelezett hallgató az időarányosan fennálló tartozás megfizetésére
köteles, ha a szolgálati viszonya vagy (7) bekezdés szerint létesített önkéntes tartalékos szolgálati viszonya az előírt
időtartamból még fennálló idő előtt szűnik meg. A tartozás a szolgálati viszony megszűnését követő naptól esedékes.
6. Záró rendelkezések 13. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
28/2014. (VIII. 1.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a nemzeti ásványvagyon hasznosítására
irányuló koncepciók összehangolásával, végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására 2014. július 1. napjától
2014. december 31. napjáig Kasó Attilát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter az energiaügyért felelős államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
 (3) A Ksztv. 38. § (10) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
53/2015. (III. 17.) Korm. rendelete a kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzési tilalomtól eltérő nyitva tartás engedélyezésének feltételeiről.
A Kormány a  kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló 2014.  évi CII.  törvény 8.  §-ában és
a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A nyitva tartási tilalom alóli mentesülés engedélyezésével kapcsolatos eljárás
1. § (1) A  kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló 2014.  évi CII.  törvény
(a továbbiakban: Kszvmtv.) által meghatározottaktól eltérően, a mentességi feltételeknek való megfelelés esetében
az  e  rendelet által meghatározott mentesülési engedélyezési eljárásnak megfelelő nyitva tartást az  üzlet helye
szerinti település, Budapesten a  kerületi önkormányzat jegyzője, a  Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül
igazgatott terület tekintetében a Fővárosi Önkormányzat főjegyzője (a továbbiakban együtt: jegyző) engedélyezi.
(2) Az engedély iránti kérelmet a tevékenység végzésének megkezdése előtt 5 nappal kell a jegyzőhöz benyújtani.
 (3) A  kérelemnek tartalmaznia kell az  üzlet nevét, címét, cégjegyzékszámát (egyéni vállalkozó esetén nyilvántartási
számát) és a mentességi feltételeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozatot.
 (4) A jegyző a kérelem benyújtásától számított 5 napon belül jelzi a (7) bekezdés b) pontja szerinti jogosultság hiányát,
ha a  nyitva tartáshoz szükséges mentességi feltételek nem állnak fenn a  kérelem vonatkozásában. Ha a  jegyző
5 napon belül nem jelzi a jogosultság hiányát, akkor a tevékenység megkezdhető vagy folytatható.
(5) A  kérelmező kereskedő köteles – a  módosulásra okot adó körülmény bekövetkeztétől számított 8 napon belül  –
bejelenteni a jegyzőnek, ha a kérelem alapjául szolgáló körülmények megváltoztak. Ha a kérelmező kereskedő már
nem felel meg a mentességi feltételeknek, e módosulás bejelentését követően a tevékenység nem folytatható.
(6) A kérelmező kereskedő köteles a kérelmet évente ismételten benyújtani.
(7) A tevékenység
a) megszüntetésének a kérelmező kereskedő általi bejelentéséig,
b) a  kereskedő – a  mentességi feltételek alapján megállapítható – kivételes nyitva tartási időben való nyitva
tartásra való jogosultsága hiányának jegyző általi jogerős megállapításáig, vagy
c) a megkezdésére vagy a folytatására jogosultság (4) bekezdés szerinti kezdetétől számított egy év elteltéig
folytatható.
(8) A  jegyző a  kérelem vagy a  bejelentés részére való kézbesítésétől számított 15 napon belül hivatalból tájékoztatja
a fogyasztóvédelmi hatóságot a kérelem benyújtásáról, a tevékenység folytatásáról és arról, ha a tevékenység már
nem folytatható.
(9) A  fogyasztóvédelmi hatóság az  általa a  Kszvmtv. alapján alkalmazott ellenőrzési intézkedések okáról, típusáról
és az  ellenőrzést elrendelő határozat jogerőre emelkedésének napjáról hivatalból tájékoztatja a  jegyzőt
a tájékoztatásra okot adó körülmény bekövetkezésének napjától számított 15 napon belül.
2. A nyitva tartási tilalom alóli mentesülésre vonatkozó kérelmek és engedélyek nyilvántartásának
rendje
2. § (1) A jegyző a kérelmező kereskedők kérelmeinek, bejelentéseinek, és az azokban foglalt adatoknak a felkutathatósága,
valamint azokról a  nyilvánosság tájékoztatása, továbbá a  kereskedők feletti ellenőrzés segítése céljából
nyilvántartást vezet az 1. § szerinti tevékenységek folytatásáról.
(2) A jegyző a kérelmező kereskedő (3) bekezdésben foglalt adatait bejegyzi a nyitva tartási tilalom alóli mentesülésre
vonatkozó kérelmek és engedélyek nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás).
(3) A nyilvántartás tartalmazza:
a) a kérelmező kereskedő
aa) nevét, cégnevét,
ab) cégjegyzékszámát, ennek hiányában regisztrációs számát,
b) a kérelem, bejelentés benyújtásának napját,
c) a kérelemmel, bejelentéssel érintett üzlet címét,
d) az üzlet nyitva tartására vonatkozó jogalapot,
e) ha a tevékenység már nem folytatható, ennek okát, beálltának napját,
f ) az  alkalmazott ellenőrzési intézkedés okát, típusát és az  ellenőrzést elrendelő határozat jogerőre
emelkedésének napját.
 (4) A  (3)  bekezdésben foglalt adatok – a  (3)  bekezdés f )  pontjában foglalt adatok kivételével – nyilvánosak, a  jegyző
a nyilvántartást az önkormányzat honlapján közzéteszi.
 (5) A nyilvántartás a (3) bekezdés b)–f ) pontjában foglalt adatokat közhitelesen tanúsítja, azok tekintetében közhiteles
hatósági nyilvántartásnak minősül. 3. § (1) A  kérelmező kereskedő köteles – a  módosulásra okot adó körülmény bekövetkeztétől számított 8 napon belül  –
bejelenteni a jegyzőnek a nyilvántartásban szereplő adatainak megváltozását.
(2) A jegyző az adatváltozást bejegyzi a nyilvántartásba.
4. § A  jegyző a  törlésre okot adó körülmény bekövetkezésének évét követő második év végén törli a  kérelmező
kereskedő adatait a nyilvántartásból, ha
a) a tevékenység már nem folytatható, vagy
b) a kérelmező kereskedő tevékenységével felhagyott, illetve az üzlet megszűnt.
5. § A  jegyző a  nyilvántartásba bejegyzett adatokat a  kérelmező kereskedő adatainak a  nyilvántartásból való törlését
követően négy évig tárolja, azt követően megsemmisíti azokat.
3. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet akkor alkalmazható, ha a Kormány – a Kszvmtv. 8. §-ában kapott felhatalmazás alapján – az üzletek
Kszvmtv. 3. §-ától eltérő nyitva tartására vonatkozó mentességi feltételeket határoz meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
202/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szénási-Varga
Nóra Juditot a 2016. június 15. napjától 2019. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök