text:
65/2006. (HK 14.) HM határozata ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a NATO irányítása alatt
végrehajtott balkáni katonai békefenntartó műveletekhez
történő magyar hozzájárulásról szóló 94/2001. (XII. 21.)
OGY határozatban, a NATO irányítású koszovói békefenntartásban résztvevő nemzetközi erőkben (KFOR) történő magyar katonai részvételről szóló 2258/2005.
(XI. 25.) Korm. határozatban, valamint a Magyar Hon
A határozat aláírásának napja 2006. május 24. védség külföldi feladat-végrehajtásra tervezett ideiglenes
katonai szervezetei megalakításával kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 44/2005. (HK 10.) HM utasítás
2. §-ában foglaltakra, ideiglenes katonai szervezet létrehozása érdekében az alábbi
határozatot adom ki: 1. A NATO irányítású koszovói békefenntartásban
résztvevő nemzetközi erőkben (KFOR) történő magyar
katonai részvételről szóló 2258/2005. (XI. 25.) Korm.
határozatban foglaltakra figyelemmel, a Magyar Honvédség KFOR MLF Század feladatának folytatása érdekében,
a Magyar Honvédség Szárazföldi Parancsnokság (a továbbiakban: MH SZFP) részjogkörű költségvetési egységeként működő ideiglenes katonai szervezetet hozok létre.
Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar
Honvédség KFOR Század
Rövidített megnevezése: MH KFOR SZD
Az ideiglenes katonai szervezet megalakulásának idő
pontja: 2006. július 1. 2. Az ideiglenes katonai szervezet székhelye: 7401 Kaposvár, Füredi u. 148. (Táncsics laktanya)
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/MH KFOR SZD
Alkalmazási körzete: Magyarország, valamint külföl
dön a KFOR NATO műveleti terület. 3. A katonai szervezet jogi személyiséggel nem rendelkező, önálló század jogállású, Ideiglenes Állománytáblával és Ideiglenes Felszerelési Jegyzékkel megalakított
ideiglenes katonai szervezet. Állományát a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) költségvetési létszámkeretéből vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH eszközállományából kell feltölteni.
4. A katonai szervezet a békefenntartó műveletek kategóriába sorolásáról, valamint devizaellátmány-kiegészítés
mértékének meghatározásáról szóló 16/2005. (HK 5.) HM
utasítás 2. § b) pontja alapján a 3. kategóriába tartozik.
5. A katonai szervezet alaptevékenysége:
A MH KFOR SZD a KFOR Többnemzeti Alkalmi
Kötelék alárendeltségében lévő olasz Task Force Aquila
(a továbbiakban: TFA) parancsnokának közvetlen alárendeltségében, annak felelősségi körébe tartozó műveleti
területen KFOR békefenntartó tevékenységben való részvétel. Az alegység feladata továbbá konvojok kísérése,
területek biztosítása (ellenőrző-, áteresztő pontok és megfigyelő pontok működtetése, járőrözés), területzárás és
ellenőrzés, valamint tömegkezelés.
6. Az ideiglenes katonai szervezet alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium, a megalakításra kijelölt katonai
szervezet az MH Szárazföldi Parancsnokság.
7. A katonai szervezet az MH SZFP parancsnok szolgálati alárendeltségébe tartozik. A külföldi alkalmazási
körzetben tevékenységét a TFA parancsnok utasításai szerint látja el.
8. A művelet végrehajtása során a katonai szervezet a
HM HVK Műveleti Főcsoportfőnökség nemzeti vezetése
és felügyelete alatt áll.
9. A katonai szervezet vezetése a művelet végrehajtása
során:
a) A katonai szervezet vezetője: parancsnok, beosztásának megnevezése: századparancsnok.
b) A századparancsnokot beosztásba az MH SZFP parancsnoka vezényli.
c) A századparancsnok az ideiglenes katonai szervezet
élén álló egyszemélyi felelős vezető, a szervezet személyi
állományának szolgálati elöljárója. Szolgálati jogköre kiterjed a katonai szervezet működésének minden területére.
Ennek keretében – mint a vezénylési hely állományilletékes parancsnoka – a jogszabályokban és a felső szintű rendelkezésekben meghatározott keretek között gyakorolja az
alárendelt személyi állománnyal kapcsolatos jogokat, teljesíti a kötelezettségeket.
d) A parancsnok felelős a század alaptevékenységéből
adódó feladatok és kötelezettségek ellátásáért, a század
jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben és a belső rendelkezésekben előírtaknak megfelelő
törvényes működéséért. Teljes és oszthatatlan felelősséggel tartozik a század hadrafoghatóságáért, a személyi állomány felkészítéséért, gazdálkodási hatáskörben a működés biztosításáért és az állomány magas fokú fegyelméért.
Felelős a század gazdálkodásának törvényességéért, a
számviteli rend betartásáért.
10. Az ideiglenes katonai szervezetnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó
hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot.
11. Gazdálkodási jogkör:
A katonai szervezet a gazdálkodás megszervezésének
módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, a költségvetési előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság
szempontjából önállóan gazdálkodó költségvetési szerv
részjogkörű költségvetési egységként működő ideiglenes
katonai szervezet. Ellátása a TFA ellátási rendszerében
valósul meg.
A pénzügyi-, ellátási- és gazdálkodási feladatait az
MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred a HM
Pénzügyi és Számviteli Szolgálat illetékes szervezetével
együttműködésben végzi.
Gazdálkodásának rendjét és az előirányzatok feletti rendelkezési jogosultságát a vonatkozó jogszabályokkal és
belső rendelkezésekkel összhangban a felügyeleti szerv
határozza meg.
Gazdálkodási tevékenységének felügyeletét a Honvédelmi Minisztérium gazdálkodási, pénzügyi és számviteli feladatokat ellátó központi szervei látják el.
12. A katonai szervezet vállalkozási tevékenységet
nem folytat.
13. A katonai szervezet részletes szervezeti és működési rendjét tartalmazó Ideiglenes Szervezeti és Működési
Szabályzatot a megalakításért felelős parancsnok ezen határozat hatálybalépését követő 60 napon belül elkészíti, és
azt jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökéhez.
14. Az ideiglenes katonai szervezet megszűnéséről külön miniszteri határozat rendelkezik, melyben a katonai
szervezetet megillető jogokról, illetve terhelő kötelezettségekről is rendelkezni kell.
15. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1268/2010. (XII. 3.) Korm. határozata a 2010. költségvetési egyenleg teljesítéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazása alapján,
az államháztartási egyensúly megtartása érdekében az alábbi határozatot hozza:
1. A Kormány elrendeli, hogy az irányítása alá tartozó fejezetek (ideértve a fejezethez tartozó költségvetési szerveket
és fejezeti kezelésű előirányzatokat) 2010. december hónapjában összességében nem teljesíthetnek nagyobb
összegű kiadásokat, mint a 2010. november hónapban teljesített összeg. A fejezetenkénti összegeket a melléklet
tartalmazza.
Felelős: fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal 2. A Kormány felhatalmazza az államháztartásért felelős minisztert, hogy abban az esetben, ha valamely fejezet
2010. december havi kiadása a melléklet szerinti mérték 95%-át eléri, illetve meghaladja, azonnal intézkedést tegyen
a Magyar Államkincstár felé a további pénzügyi teljesítések tárgyévi felfüggesztése érdekében.
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
Határidő: azonnal 3. A mellékletben foglalt kiadási főösszegek csak a december hónapban, a költségvetés általános tartalékából történő
előirányzat növekedések felhasználásával, a maradvány befizetések teljesítéséhez szükséges kiadásokkal valamint
az adósságkonszolidációra kapott bevétel terhére történő felhasználással léphetőek túl.
Felelős: fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: folyamatos 4. A szervezeti átalakításokkal kapcsolatos számlaegyenleg átvezetéseket a jelen intézkedés nem érinti.
Felelős: fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: folyamatos
5. Az elkülönített állami pénzalapok decemberi gazdálkodásában arra kell törekedni, hogy – a Kormány 2010. évi
költségvetéssel összefüggő egyes feladatokról szóló 1132/2010. (VI. 18.) Korm. határozata 6. pontjában előírtakon
felül – a tervezett egyenlegükhöz viszonyítva az év végére javulást érjenek el.
Felelős: az alapok felett rendelkező miniszterek
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
95/2010. (II. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 8-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. F.-né magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a parlamenti és az önkormányzati képviselők munkaviszonyban lássák el képviselői feladatukat,
munkaszerződésüket munkaügyi szakemberek készítsék el, de a feladatokat és a javadalmazásokat a választópolgárokkal
egyeztetve határozzák meg, melyet az országgyűlési képviselők általános választását megelőzően tesznek közzé, hogy
a munkafeltételekkel tisztában legyenek a jelentkezők?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltenni
kívánt konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés azonban több szempontból sem felel meg az egyértelműség követelményének.
A kérdés számos olyan részkérdést tartalmaz, amelyek nincsenek egymással logikai összefüggésben, így
a kezdeményezés sem a választópolgár sem a jogalkotó számára nem egyértelmű.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a kezdeményező mit ért a „munkaügyi szakember” fogalom alatt, pontatlan
továbbá a „választópolgárokkal egyeztetve” szóhasználat is, hiszen nem határozza meg annak pontos tartalmát.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, illetve 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
53/2019. (V. 27.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek Szervezetének Terrorizmus Ellenes Hivatala között a fogadó országgal kötött megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és az  Egyesült Nemzetek Szervezetének Terrorizmus Ellenes Hivatala között
a fogadó országgal kötött megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
255/2012. (IX. 13.) Korm. rendelete a Kapuvári Hús Húsipari Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény szerinti stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a Kapuvári Hús Húsipari Zártkörűen Működő Részvénytársaságot (székhely: 9330 Kapuvár, Cseresznye sor 21.,
Cg. 08-10-001786) stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a Kapuvári Hús Húsipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság, mint stratégiailag
kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 12 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2018. (II. 23.) FM rendelete a termésbecslésről, állapotminősítésről, valamint a mezőgazdasági munkák állásáról szóló jelentéssel kapcsolatos adatszolgáltatásról.
A mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a  termelői és a  szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi
XCVII. törvény 28. § (1) bekezdés h) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. termésbecslés: az  1.  mellékletben felsorolt gazdaságilag meghatározó növénykultúrák betakarítható
termésére vonatkozóan az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) részére készített,
az 1. mellékletben meghatározott ütemezés szerinti – előzetes és végleges – jelentés;
2. állapotminősítés: a  2.  mellékletben felsorolt gazdaságilag meghatározó főbb szántóföldi növénykultúrák
vetésterülete minőségének meghatározására a 2. mellékletben meghatározott ütemezés szerint a miniszter
részére készített jelentés;
3. mezőgazdasági munkák állásáról szóló jelentés: a  gazdaságilag meghatározó szántóföldi növénykultúrák
esetében tavaszi, nyári és őszi mezőgazdasági munkákról készített jelentések az alábbi bontásban:
3.1. tavaszi mezőgazdasági munkák állásáról szóló jelentés: a  3.  melléklet A)  pontjában meghatározott
növénykultúrák és munkaműveletek elvégzéséről március elejétől május közepéig, a  munkák
megkezdésétől a munkák befejezéséig, hetente, a miniszter részére készített jelentés;
3.2. nyári mezőgazdasági munkák állásáról szóló jelentés: a  3.  melléklet B)  pontjában meghatározott
növénykultúrák és munkaműveletek elvégzéséről június végétől augusztus közepéig, a  munkák
megkezdésétől a munkák befejezéséig, hetente, a miniszter részére készített jelentés;
3.3. őszi mezőgazdasági munkák állásáról szóló jelentés: a  3.  melléklet C)  pontjában meghatározott
növénykultúrák és munkaműveletek elvégzéséről szeptembertől decemberig, a  munkák
megkezdésétől a munkák befejezéséig, hetente a miniszter részére készített jelentés;
4. mezőgazdasági munkák állásáról szóló tájékoztató jelentés: az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból,
valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási
szabályokról szóló 22/2016. (IV. 5.) FM rendelet 1.  § 5.  pontja szerinti egységes kérelem (a  továbbiakban:
egységes kérelem) benyújtásához meghatározott hasznosítási kódokkal jelölt növénykultúrák körére
kiterjedően, a  4.  melléklet szerinti ütemezéssel az  Agrárgazdasági Kutató Intézet (a  továbbiakban: AKI)
részére készített jelentés.
2. § (1) A  várható termés felmérése és megismerése érdekében termésbecslést, állapotminősítést és a  mezőgazdasági
munkák állásáról szóló jelentést, valamint a  mezőgazdasági munkák állásáról szóló tájékoztató jelentést
(a továbbiakban együtt: jelentés) kell készíteni.
(2) A  jelentést a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a  továbbiakban: NAK) a  megyei
ügyintéző szervezete és a falugazdászok bevonásával készíti el.
3. § (1) A  jelentés elkészítése érdekében a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv az  egységes kérelmek
(egyedi azonosításra alkalmas) előzetes és végleges adatait külön megállapodásban rögzített ütemterv szerint, de
legkésőbb május 20-ig, illetve június 11-ig átadja az AKI részére.
(2) Az AKI az (1) bekezdés szerinti adatok alapján megyénként, statisztikai célú rétegzett mintát készít azokról a
a) mezőgazdasági hasznosítású földterülettel rendelkező, mezőgazdasági tevékenységet folytató jogi személy
vagy jogi személyiség nélküli szervezetekről (a továbbiakban: gazdálkodó szervezet), valamint
b) mezőgazdasági hasznosítású földterülettel rendelkező, mezőgazdasági tevékenységet folytató természetes
személyről, egyéni vállalkozóról vagy családi gazdálkodóról (a továbbiakban: egyéni gazdálkodó),
akik az  adott évben az  egységes kérelem keretében területalapú támogatást igényeltek a  jelentésekben szereplő
növénykultúrákra, és azokról adatot szolgáltatnak az éves jelentés elkészítéséhez.
(3) Az  AKI a  rétegzett mintát az  (1)  bekezdés szerinti adatátvételt követő 5 munkanapon belül elkészíti és átadja
a NAK országos ügyintéző szervezete részére.
(4) A jelentésben a növénykultúrák vetésterületének nagyságát
a) a tárgyévi egységes kérelem benyújtása előtt becsléssel,
b) a  tárgyévi egységes kérelem benyújtása után az  egységes kérelemben bejelentett területadatok
figyelembevételével korrigáltan
kell megállapítani. 4. § (1) A  NAK az  adott évi jelentéshez szükséges adatok bekéréséhez elektronikusan is elérhető formanyomtatványt
rendszeresít, amelyet megküld a mintában szereplő gazdálkodó szervezetek részére, és egyidejűleg értesíti azokat
adatszolgáltatási kötelezettségükről. A  kiértesített gazdálkodó szervezetek a  NAK megyei ügyintéző szervezete
részére szolgáltatnak adatot.
(2) Az  egyéni gazdálkodók termelési adataira vonatkozóan a  NAK falugazdászai körzetenként szolgáltatnak adatot
a NAK megyei ügyintéző szervezete részére.
(3) A  megyénként összeállított, 1.  § 1–3.  pontja szerinti jelentések adatait a  NAK országos ügyintéző szervezete
ellenőrzi, majd összesített országos jelentés formájában megküldi a miniszter részére.
(4) A megyénként összeállított, 1. § 4. pontja szerinti jelentések adatait a NAK országos ügyintéző szervezete ellenőrzi,
majd megküldi az AKI részére.
(5) A  NAK a  rétegzett mintában szereplő adatokat és a  gazdálkodó szervezetek által szolgáltatott termelési adatokat
kizárólag statisztikai célra használhatja fel.
5. § (1) A  miniszter ellenőrzi az  1.  § 1–3.  pontja szerinti országos jelentést és a  megyei összesítéseket, szükség esetén
utasítja a NAK-ot az összesítések felülvizsgálatára.
(2) A  miniszter az  országos, 1.  § 1–3.  pontja szerinti jelentés eredményét az  általa vezetett minisztérium honlapján
közzéteszi.
(3) A  NAK megyénként összehívja és működteti a  nyári Aratási Koordinációs Bizottságokat és az  őszi Betakarítási
Koordinációs Bizottságokat, amelyek üléseiről tájékoztatást ad a  miniszter által működtetett Országos Aratási és
Betakarítási Koordinációs Bizottság részére.
(4) A NAK országos ügyintéző szervezete az 1. § 1–3. pontja szerinti jelentések miniszter által ellenőrzött megyei adatait
a  mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázis feletti rendelkezési jogról és az  abból származó adatok kezeléséről,
valamint az időjárási kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási költségek
fedezetére szolgáló pénzforrás felhasználásáról szóló rendelet alapján a  kárenyhítési hozzájárulás megfizetésével,
valamint a  kárenyhítő juttatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló rendelet szerinti
mezőgazdasági igazgatási szerv rendelkezésére bocsátja.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
7. § A mezőgazdasági kockázatkezelési adatbázis feletti rendelkezési jogról és az  abból származó adatok kezeléséről,
valamint az  időjárási kockázatkezelési rendszer működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási
költségek fedezetére szolgáló pénzforrás felhasználásáról szóló 36/2017. (VII. 6.) FM rendelet 9. § (3) bekezdésében
a „termésbecslésről szóló 6/2014. (II. 6.) VM rendelet 3.  § (7)  bekezdése” szövegrész helyébe a „termésbecslésről,
állapotminősítésről, valamint a  mezőgazdasági munkák állásáról szóló jelentéssel kapcsolatos adatszolgáltatásról
szóló 5/2018. (II. 23.) FM rendelet 5. § (4) bekezdése” szöveg lép.
8. § Hatályát veszti a termésbecslésről szóló 6/2014. (II. 6.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1/2016. (I. 7.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján dr. Visy Zsoltot a  2015. december 1. napjától
2016.  május 31. napjáig terjedő időre „A római birodalom határai – A  dunai limes magyarországi szakasza”
világörökségi  várományos helyszín Világörökség Jegyzékébe történő jelölésével és a  Hajógyári-szigeten fekvő
helytartói palota bemutatásával összefüggő feladatok koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata
a) a  Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékéről szóló 27/2015. (VI. 2.) MvM rendeletben nevesített
„A  római  birodalom határai – A  dunai limes magyarországi szakasza” elnevezésű világörökségi várományos
helyszínnek a Világörökség Jegyzékébe történő jelölésével összefüggő teendők ellátása, valamint
b) a Hajógyári-szigeten fekvő helytartói palotának mint a magyarországi limes egyik legjelentősebb elemének
bemutatásával összefüggő feladatok koordinációja.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja alapján havi 500 000 Ft díjazás,
valamint a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztos titkársági feladatait a Miniszterelnökség Kulturális Örökségvédelmi Főosztálya látja el.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
197/2014. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Karlovicsné dr. Molnár Katalint 2014. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2014. (III. 31.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Veresné Novák Katalin Évát 2014. március 1. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra –
frankofón ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki. A  miniszteri biztos – megbízatásának keretei között –
az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Külügyminisztérium illetékes szervezeti egységeivel együttműködve felel
a Frankofónia Nemzetközi Szervezetével történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel történő együttműködést,
b) összehangolja a  közreműködő külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját és ellenőrzi a  kiadott
feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a frankofón országokkal fennálló kapcsolatokat, a francia nyelv
oktatásának helyzetét,
d) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter irányítja.
4. § A  miniszteri biztost a  tevékenysége ellátásáért külön díjazás nem illeti meg. A  miniszteri biztos feladatkörének
ellátásához szükséges személyi, tárgyi és anyagi feltételeket a Külügyminisztérium biztosítja.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 13/2013. (XI. 29.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
337/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az áramszolgáltatók ne vásárolhassanak a szabad piaci feltételek alapján elérhető és
a biztonságos ellátás követelményeinek megfelelő legolcsóbb áramnál drágább áramot?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára
egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek
egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia válaszolni. Ebből
következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán található kérdés nem
egyértelmű, ugyanis nem állapítható meg pontosan, hogy milyen alanyi körre vonatkozik a népszavazásra feltenni
kívánt kérdés. A Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés számos további bizonytalan fogalmat tartalmaz,
a választópolgár és a jogalkotó számára egyaránt. Nem értelmezhető, mit ért a beadványozó a „szabad piaci feltételek”
és a „legolcsóbb áram” kifejezéseken. A fentiek miatt a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség
követelményének. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan
jogalkotási kötelezettséget róna az Országgyűlésre, amely korlátozná a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 9. § (2) bekezdésében foglalt vállalkozás jogát és a gazdasági
verseny szabadságát, így a kezdeményezés alkotmánymódosítás szükségességét vetné fel. Az Alkotmánybíróság
következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult, népszavazás
közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB,
28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, illetve hogy
a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b),
illetve c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
Az Országos Választási Bizottság szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, mert azt a téves látszatot
kelti, mintha jelenleg nem lenne lehetőségük a munkavállalóknak arra, hogy jogaikat a bíróságon érvényesíthessék.
II. A határozat az Alkotmány 9. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának b) és c) pontján, valamint a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
61/2016. (XII. 16.) HM utasítása a Magyar Honvédség létesítményeinél működő fegyveres biztonsági őrségekkel kapcsolatos hatósági feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, valamint a  Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § A HM közigazgatási államtitkár a miniszter nevében és megbízásából kiadmányozza a fegyveres biztonsági őrségről,
a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény (a továbbiakban: Fbötv.) 1/A. §-a szerinti
döntést.
3. § A Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF)
a) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadműveleti Csoportfőnökség csoportfőnökének kezdeményezésére
elrendeli az  MH létesítményeinél működő fegyveres biztonsági őrségeknél (a továbbiakban: őrségek)
az őrszolgálat ideiglenes korlátozását vagy megerősítését, valamint az őrség feletti parancsnokság átvételét;
b) az Fbötv. 4. § (4) bekezdésében meghatározott esetekben intézkedik a fegyveres biztonsági őrzés – ideiglenes –
katonai erővel történő végrehajtására;
c) a fegyveres biztonsági őrök (a továbbiakban: őrök) hatósági szolgálati igazolványának és szolgálati jelvényének
kiadása, visszavonása, ideiglenes bevonása és nyilvántartása tekintetében kiadmányozási jogot gyakorol;
d) kiadmányozza az őrségek őrségutasításait és őrutasításait jóváhagyó határozatokat; és
e) hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi az  őrök szolgálatellátását, az  őrzés biztonsági rendszerét, továbbá
a fegyver és lőszer biztonságos tárolásának, kezelésének, felhasználásának és nyilvántartásának rendjét.
4. § A HVK hadműveleti csoportfőnök
a) az őrség létesítésének, működése felfüggesztésének, megszüntetésének kezdeményezésére, szervezeti
módosítására irányuló javaslatokat véleményezi, előkészíti és felterjeszti a HM közigazgatási államtitkár részére;
b) az őrök alkalmasságának elbírálásához szükséges adatokat továbbítja az Országos Rendőr-főkapitánysághoz,
az adatokat naprakészen nyilvántartja;
c) az őrszolgálat ideiglenes korlátozását vagy megerősítését, valamint az őrség feletti parancsnokság átvételét
kezdeményezi a HVKF-nél;
d) az Fbötv. 4. § (4) bekezdésében meghatározott esetekben javaslatot tesz a HVKF-nek a fegyveres biztonsági
őrzés – ideiglenes – katonai erővel történő végrehajtására.
5. § A HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály főosztályvezető előkészíti a honvédelemért felelős miniszter döntését
az őrök intézkedése, annak elmulasztása, illetve kényszerítő eszköz alkalmazása során felmerült panasz tekintetében.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség létesítményeinél működő fegyveres biztonsági őrségekkel kapcsolatos hatósági
feladatokról szóló 24/2010. (II. 19.) HM utasítás. Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1191/2011. (VI. 14.) Korm. határozata a devizahitelesek helyzetének megerősítéséről.
A Kormány a devizahitelesek helyzetének megerősítése érdekében 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a svájci frank, euro és
japán jen alapú jelzálogfedezetű hitelt felvett természetes személyek esetében a törlesztési árfolyam korlátozása
érdekében készítsék elő a szükséges jogszabály-módosításokat és terjesszék azt a Kormány elé azzal, hogy a 2014.
december 31-ig alkalmazandó törlesztési árfolyamszintek 180 HUF/CHF, 250 HUF/EUR és 2,00 HUF/JPY értéken
kerüljenek meghatározásra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a kamattámogatási
rendszerrel kapcsolatban az alábbiak figyelembevételével készítsék elő a szükséges jogszabály-módosításokat és
terjesszék azokat a Kormány elé
a) azok az adósok vehetnek igénybe állami kamattámogatást, akik jelzáloghitelük fizetésében 90 napon túli
késedelemben állnak, lakóingatlanukat eladják, és kisebb értékűt vásárolnak;
b) a kamattámogatás legfeljebb öt évre adható, mértéke legfeljebb évi 3,5%;
c) az intézkedés éves költségvetési kihatása nem haladhatja meg a 1,5 milliárd forintot;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
3. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a 2011. július 1-jéig fennálló lakóingatlan-értékesítési és
kilakoltatási tilalom fokozatos feloldásának jogszabályi háttere megteremtése érdekében készítsen előterjesztést
a Kormány számára a következő szempontok figyelembevételével:
a) 2011. július 1. és 2011. szeptember 30. között kizárólag a hitelfolyósításkor 30 millió forint forgalmi értéket
meghaladó értékű és 20 millió forint hitelösszeget meghaladó hitelszerződés mögött fedezetként álló
lakóingatlanok árverési értékesítésére és birtokba vételére lesz lehetőség;
b) 2011. október 1-jétől a kilakoltatás és árverezés lehetősége kiterjed a 30 millió forintnál kisebb értékű, illetve
20 millió forintnál alacsonyabb hitelösszegű ingatlanokra is, és ezzel egyidejűleg kvótarendszer bevezetésére
kerül sor oly módon, hogy a 90 napot meghaladó fizetési késedelemmel rendelkező lakossági
jelzáloghitel-szerződések darabszámához viszonyítva 2011. negyedik negyedévében azok 2%-ának, 2012-ben
negyedévente 3%-ának, 2013-ban negyedévente 4%-ának, 2014-ben negyedévente 5%-ának esetében
kezdeményezhető árverés;
c) 2015. január 1-jétől minden érintett ingatlan szabadon értékesíthető és birtokba vehető;
d) a kvótákat megyénként, valamint Budapesten külön-külön kell alkalmazni;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 4. a) felhívja a belügyminisztert, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsenek előterjesztést a Kormány
számára olyan tartalommal, hogy a helyi önkormányzatok elhelyezést biztosítsanak azon személyek számára, akik
devizaalapú, illetve forintalapú jelzáloghitel-szerződésből fakadó tartozás miatt elveszítették lakóingatlanukat;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. június 15. b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsenek előterjesztést
a Kormány számára a Nemzeti Eszközkezelő felállításáról annak érdekében, hogy a Nemzeti Eszközkezelő
megvásárolja a hitelezőktől azon személyek lakóingatlanát, akik lakóingatlana devizalapú, illetve forintalapú
jelzáloghitel-szerződésből fakadó tartozás miatt árverezésre kerülne;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. június 15. c) felhívja a belügyminisztert, valamint a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsenek előterjesztést a Kormány
számára a Nemzeti Eszközkezelő által indítandó szociális családiház-építési programról annak érdekében, hogy
az állam elhelyezést biztosíthasson azon személyek számára, akik devizaalapú jelzáloghitel-szerződésből,
valamint forintalapú jelzáloghitel-szerződésből fakadó tartozás miatt elveszítették lakóingatlanukat;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. június 15. 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítsenek
előterjesztést a Kormány számára a külföldi devizában történő jelzáloghitelezés újraindítása érdekében akként, hogy
devizaalapú jelzáloghitel felvételére abban az esetben nyíljon mód, amennyiben a hitelfelvevő természetes személy
havi bruttó jövedelme meghaladja a mindenkori havi minimálbér tizenötszörösét, és ezen jövedelem abban
a devizában keletkezik, amelyben a hitelt fel kívánja venni;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2011. június 15.
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a devizahitelesek helyzetének megerősítésre vonatkozó
intézkedéscsomagot az Európai Bizottság Verseny Főigazgatóságának jelentse be.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2004. (III. 23.) GYISM rendelete az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1996. LXV. törvény szerinti méltányossági hozzájárulás eljárási szabályairól.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (2) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § Az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének
rendezéséről szóló 1996. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Tv.) 5. §-ának (4)—(5) bekezdései szerinti méltányossági hozzájárulás (a továbbiakban: hozzájárulás) során az
e rendeletben meghatározott eljárási szabályokat kell alkalmazni.
2. § (1) A hozzájárulás iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztériumnál
(a továbbiakban: minisztérium) három példányban kell
benyújtani.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező azonosító adatait, valamint azt, hogy a kérelem milyen hozzájárulásra irányul.
(3) A kérelmező azonosító adatai:
a) a sportszervezet neve, székhelye, képviselőjének
neve, címe;
b) a helyi önkormányzat neve, székhelye, képviselőjé
nek neve, címe. 3. § (1) Ingatlan építése esetén a kérelemben meg kell jelölni:
a) a beruházási program célját, megnevezését, a meg
valósítás helyét;
b) a beruházási programnak az általános forgalmi adót
is tartalmazó összköltségét (kiadását);
c) a beruházási programhoz a kérelmező által biztosí
tott — a hitelintézet által igazolt — saját forrás összegét,
valamint azt, hogy a saját forrás milyen formában áll rendelkezésre;
d) a beruházási programhoz igényelt, kapott állami és
egyéb támogatások (ideértve a területfejlesztési tanácsok
rendelkezési jogkörében megítélt támogatásokat is), valamint az államközi, kormányközi szerződés alapján külföldi
segélyekből kapott támogatások összegét;
e) az Országgyűlés, a Kormány, a gyermek-, ifjúsági és
sportminiszter (a továbbiakban: miniszter), illetve költségvetési szerv által alapított illetőleg támogatott alapítványtól, közalapítványtól, köztestülettől, közhasznú társaságtól a beruházási programhoz igényelt, illetve kapott
hozzájárulás összegét és formáját, e szervezetenként felsorolva;
f) a beruházás megvalósításának és finanszírozásának
ütemezését [az egyes időszakokban felhasználásra tervezett forrásoknak a c)—e) pontok szerinti megjelölésével].
(2) A kérelmező — a kérelem mellékleteként — írásbeli
nyilatkozatot köteles tenni:
a) a kérelemben foglalt adatok, információk és dokumentumok teljeskörűségéről, valódiságáról és hitelességéről;
b) beleegyezéséről, hogy köztartozásainak figyelemmel
kísérése céljából adószámát, társadalombiztosítási folyószámlaszámát a hozzájárulást megadó szerv felhasználja a
lejárt köztartozások teljesítése, illetve az adósság keletkezése tényének és összegének megismeréséhez;
c) annak tudomásulvételéről, hogy a hozzájárulás kérelmezőjének megnevezése, a beruházási program tárgya,
a beruházás összege és megvalósítási helye a miniszter által
meghatározott módon nyilvánosságra hozhatók;
d) arról, hogy a kérelmezőnek az államháztartás alrendszereiből folyósított támogatásból származó lejárt és
ki nem egyenlített tartozása nincs;
e) beleegyezéséről, hogy a hozzájárulás alapján történő
eljárásának szabályszerűségét a külön jogszabályban meghatározott szervek és a miniszter ellenőrizze;
f) arról, hogy a beruházási program előrehaladtáról a
minisztériumnak negyedévente beszámol;
g) arról, hogy a beruházási program befejezéséig terjedő időszakban bejelenti, ha ellene csőd-, felszámolási eljárás indult vagy lejárt köztartozása keletkezett, illetve
— amennyiben a kérelmező helyi önkormányzat — ha
ellene a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény szerinti adósságrendezési
eljárás indult.
(3) A kérelmező a kérelem mellékleteként a beruházás
biztosítékairól szóló okirat másolatát, valamint — a biztosítékok típusától függően — azok értékéről és érvényesíthetőségéről szóló igazolásokat köteles csatolni.
(4) A kérelmező a kérelem mellékleteként — az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.)
Korm. rendeletben meghatározott módon — igazolást
nyújt be arról, hogy nincs lejárt köztartozása.
(5) A kérelmező a kérelem mellékletéhez köteles csatolni:
a) a beruházás helye szerinti települési önkormányzat
nyilatkozatát arról, hogy a megjelölt cél, feladat megfelel a
települési önkormányzat képviselő-testülete által elfogadott településszerkezeti, valamint szabályozási tervnek és
helyi építési szabályozásnak, vagy rendezési terv hiányában
arról, hogy a beruházás illeszkedik a települési környezethez;
b) a kérelem tartalmától függően jogerős hatósági engedélyt, illetve hatásvizsgálathoz kötött tevékenység esetén a jogerős kulturális örökségvédelmi, környezet-, és
természetvédelmi hatósági engedélyt;
c) ingatlan-beruházásoknál a területileg illetékes területfejlesztési tanácsok nyilatkozatát arról, hogy a program
a megye, illetve a térség jóváhagyott fejlesztési programjaival összhangban van, valamint arról, hogy azt a területfejlesztési tanács támogatja-e, részesíti-e pénzügyi támogatásban, és mekkora annak mértéke;
d) a nyilatkozatát arról, hogy a létrejövő létesítmény
működtetésének fedezetét milyen forrásból biztosítja;
szükség esetén a fenntartó, illetve az Országos Egészségbiztosítási Pénztár nyilatkozatát a létesítmény működési többletköltség-igényének befogadásáról;
e) repülőtér esetén a Tv. 5. § (7) bekezdésében meghatározott egyetértő nyilatkozatot.
4. § Ha a kérelmező helyi önkormányzat, a kérelemhez csatolni kell:
a) a képviselő-testület határozatát a megterhelésről, az
adásvételről, az építésről, illetve a beruházásról és az ahhoz
szükséges saját forrás biztosításáról;
b) a beruházási program megvalósításának pénzügyi fedezetét megalapozó egyes források rendelkezésre bocsátását igazoló ígérvényeket;
c) a külön jogszabály szerinti egyéb dokumentációt. 5. §
A Tv. 5. § (5) bekezdésének a) pontja esetében a kérelemhez a kérelmezőnek csatolni kell:
a) a hitelkérelmi dokumentációt;
b) a hitelintézet szándéknyilatkozatát a hitelfolyósítás
ról;
c) a megterhelendő ingatlan 15 napnál nem régebbi
tulajdonilap-másolatát. 6. § A Tv. 5. § (5) bekezdésének b) pontja esetében, ha az
elidegenítést másik ingatlan szerzése érdekében kérik, a
kérelemhez csatolni kell:
a) az eladásról szóló adásvételi szerződést;
b) a vételről szóló adásvételi (elő)szerződést;
c) az ingatlanok értékbecsléséről, illetve vagyonértéke
léséről szóló dokumentációt;
d) az elidegenítendő ingatlan 15 napnál nem régebbi
tulajdonilap-másolatát;
e) a megszerzendő ingatlan 15 napnál nem régebbi tu
lajdonilap-másolatát. 7. § A Tv. 5. § (5) bekezdésének b) pontja esetében, ha az
elidegenítést másik ingatlan építése érdekében kérik, a
kérelemhez csatolni kell:
a) az építés helyszínéül szolgáló ingatlan 15 napnál
nem régebbi tulajdonilap-másolatát;
b) a beruházási programot;
c) a beruházási programhoz szükséges szakhatósági en
gedélyeket;
d) a beruházáshoz szükséges saját források hitelintézeti
igazolását;
e) a kérelmező egyoldalú és visszavonhatatlan nyilatko
zatát arról, hogy kötelezettséget vállal a beruházásnak a
hozzájárulásban meghatározott határidőn belül történő
megkezdésére és befejezésére;
f) a beruházáshoz szükséges jogerős hatósági engedélyeket; g) a 6. § d) pontjában meghatározott mellékletet.
8. § (1) A Tv. 5. § (5) bekezdésének c) pontja szerinti megterhelés esetében a kérelemhez csatolni kell:
a) a megvalósítandó egészségügyi, oktatási vagy művelődési feladat részletes leírását;
b) az 5. §-ban meghatározott mellékleteket;
c) annak a csereingatlannak a megjelölését, amely a
megterhelendő ingatlan helyébe lép. (2) A Tv. 5. § (5) bekezdésének c) pontja szerinti elidegenítés esetében, az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott mellékleten kívül a kérelemben meg kell jelölni azt a
csereingatlant, amely az elidegenítendő ingatlan helyébe
lép.
(3) A megterhelés és az elidegenítés esetében a kérelemhez csatolni kell a megterhelendő és az elidegenítendő,
valamint a csereingatlan értékbecsléséről, illetve vagyonértékeléséről szóló dokumentációt, valamint a csereingatlan 15 napnál nem régebbi tulajdonilap-másolatát is.
9. § A Tv. 5. § (5) bekezdésének d) pontja esetében a kérelemhez csatolni kell:
a) a sportszervezet legfelsőbb szervének a szétválást
kimondó és az ingatlanvagyon megosztásáról szóló határozatát;
b) a tulajdonjog ingyenes átruházásáról szóló szerződést; c) a szétválás miatt önálló sportszervezetként továbbműködő volt szakosztály legfelsőbb szervének a kötelezettségvállalását arra, hogy a részére ingyenesen átruházott
ingatlant az átruházáskori, eredeti sportcélra használja;
d) az elidegenítendő ingatlan értékbecsléséről szóló
dokumentációt; e) a 6. § d) pontjában meghatározott mellékletet.
10. § (1) A miniszter a kérelmet a kézhezvételtől számított
30 napon belül határozattal bírálja el (a továbbiakban:
döntés).
(2) A döntés előkészítése során a kérelmezőt és az egyéb
érintetteket szükség szerint kell meghallgatni.
(3) Ha a döntés előkészítéséhez a rendelkezésre álló
iratanyag nem elegendő, a kérelmezőt és az egyéb érintetteket meg kell hallgatni.
(4) Ha a kérelem hiányos, a kérelmezőt hiánypótlásra
kell felhívni. A hiánypótlásra való felhívás eredménytelensége esetén az eljárást meg kell szüntetni.
(5) A kérelmező a kérelemben, illetve annak mellékleteiben az eljárás ideje alatt történő változásokat a változástól számított öt napon belül köteles a miniszternek bejelenteni.
11. § (1) Az eladásról szóló szerződés és a vételről szóló
(elő)szerződés, valamint az értékbecslésről, illetve vagyonértékelésről szóló dokumentáció vizsgálatakor az elidegenítendő és a megszerzendő vagy csereingatlan, illetve a
megterhelendő és a csereingatlan értékarányosságáról kell
meggyőződni.
(2) A hozzájárulási eljárás során vizsgálni kell a megszerzendő, építendő, illetve csereingatlannak az elidegenítendő, illetve megterhelendő ingatlanéval azonos vagy
ahhoz hasonló sportcélú használhatóságát. Kétség esetén
az országos sportági szakszövetség, illetve az országos
sportági szövetség állásfoglalása az irányadó.
(3) A lakóterületi, illetve nem versenyszerű (szabadidős) sportolási igényeket szolgáló sportlétesítményeknél
a különböző sportágak gyakorlását lehetővé tevő létesítményeket is hasonló sportcélúnak kell tekinteni.
(4) Az 5. § c) pontja, a 6. § d) pontja, illetve a 7. §
a) pontja, továbbá a 8. § (3) bekezdése szerinti tulajdonilap-másolat vizsgálatakor meg kell győződni arról, hogy az
eladó (megterhelő), illetve építő tulajdonában van-e az
ingatlan, valamint, hogy az per-, teher- és igénymentes-e.
12. § (1) A kérelmet el kell utasítani, ha azt csőd-, illetve
felszámolási eljárás alatt álló sportszervezet, vagy lejárt
esedékességű, 60 napon túl meg nem fizetett köztartozás
sal rendelkező kérelmező nyújtja be, továbbá amennyiben
a kérelmező helyi önkormányzat és ellene a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi
XXV. törvény szerinti adósságrendezési eljárás indult.
(2) Az (1) bekezdés szerint kell eljárni akkor is, ha a
kérelmező az (1) bekezdés szerinti helyzetbe a hozzájárulás iránti eljárás során kerül.
13. § (1) A miniszter a hozzájárulást köteles — az általa meghatározott egyéb esetek mellett — visszavonni, ha
a) a hozzájárulásban rögzített ütemezés első határidejétől számított három hónapon belül a beruházási program
a kérelmező érdekkörében felmerült ok miatt nem kezdődik meg;
b) hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy a kérelmező
a kérelem szakmai, pénzügyi tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis adatot szolgáltatott a kérelem benyújtásakor;
c) a beruházási program meghiúsulását vagy megvalósításának tartós akadályozását előidéző körülmény a kérelmező érdekkörében merült fel;
d) a kérelmező a rendeletben előírt bejelentési kötelezettségének egy hónapon túl nem tett eleget;
e) a kérelmező bármely nyilatkozatát visszavonja. (2) A beruházási program megkezdése időpontjának a
kivitelezői szerződéskötés vagy a megrendelés időpontját
kell tekinteni.
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba,
és ezzel egyidejűleg hatályát veszti az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1996. évi
LXV. törvény szerinti méltányossági hozzájárulás eljárási
szabályairól szóló 2/2001. (III. 14.) ISM rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter


text:
1262/2011. (VIII. 4.) Korm. határozata az egyes egyházakkal kötendő megállapodásokkal kapcsolatos, a 2011. július 1. és 2011. december 31. közötti időszakra szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatok ellátására vonatkozó kormányzati feladatokról.
A Kormány a 2011. évi egyházi kiegészítő támogatás 2011. július 1-jét követő folyósítása érdekében felkéri a közigazgatási és
igazságügyi minisztert és a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Kormány nevében
a) a Budai Szerb Ortodox Egyházmegyével,
b) a Egységes Magyarországi Izraelita Hitközséggel (Statusquo Ante),
c) a Hetednapi Adventista Egyházzal,
d) a HIT Gyülekezetével,
e) a Keresztény Advent Közösséggel,
f) a Krisztusban Hívő Nazarénusok Gyülekezetével,
g) a Magyar Pünkösdi Egyházzal,
h) a Magyarországi Autonóm Orthodox Izraelita Hitközséggel,
i) a Magyarországi Evangéliumi Testvérközösséggel,
j) a Magyarországi Krisna-tudatú Hívők Közösségével,
k) a Magyarországi Metodista Egyházzal és
l) az Üdvhadsereg Szabadegyház – Magyarország egyházzal
szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatok ellátására irányuló, 2011. július 1. és 2011. december 31. közötti
időszakra vonatkozó megállapodást kössön, az egyházak 2011. július 1-jén meglévő szociális, gyermekjóléti és
gyermekvédelmi feladatot ellátó intézményei és azok meglévő kapacitása tekintetében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2011. augusztus 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2015. (VI. 19.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján Manno Istvánt 2015. június
17. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a Nemzetközi Távközlési Egyesület
(International Telecommunication Union) „Telecom World 2015” című konferenciájának (a továbbiakban: konferencia)
Magyarországon történő megrendelésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáért és koordinációjáért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) a konferencia megrendezése előkészítésének irányítása, az ezzel összefüggő döntések koordinálása,
b) részvétel a konferencia megrendezésével kapcsolatos feladatok időbeli ütemezésének megtervezésében,
a megvalósítás ütemtervszerű előrehaladásának felügyelete,
c) a konferencia megrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtásának szervezése, irányítása és felügyelete,
d) részvétel a konferencia megrendezéséhez kapcsolódó jogi, közigazgatási, beszerzési és pénzügyi folyamatok
kidolgozásában, illetve az ehhez kapcsolódó feladatok végrehajtásának koordinációja, irányítása, valamint
e) a megrendezéssel összefüggő kormányzati-közigazgatási együttműködés kialakítása, ennek szervezése és
koordinálása. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a biztonságpolitikai és nemzetközi együttműködésért felelős államtitkár útján
a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 400 000 Ft
összegű díjazás illeti meg, és a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatásokra jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 2/2015. (I. 16.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
43/2011. (XI. 30.) BM rendelete a katasztrófavédelmi kirendeltségek illetékességi területéről.
A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 81. § d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A katasztrófavédelmi kirendeltségek illetékességi területét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok illetékességi területéről szóló 11/2007. (IV. 24.) ÖTM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
8/2017. (VIII. 3.) KKM rendelete a külképviseleti biztonsági szolgálat részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (2) bekezdés i) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85. § 3. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya Magyarország diplomáciai és konzuli képviseletein, a  nemzetközi szervezetek mellett működő
állandó képviseletein, Magyarország kereskedelmi képviseletein (a  továbbiakban együtt: külképviselet) tartós
külszolgálatot teljesítő kormánytisztviselőkre, valamint kormányzati ügykezelőkre terjed ki.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére tartós külszolgálatra
kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre.
2. § A  külképviselet biztonsági szolgálatot, ennek keretében állandó biztonsági szolgálatot, távfelügyeleti biztonsági
szolgálatot és ideiglenes biztonsági szolgálatot működtet a külképviseleti biztonsági feladatok ellátása érdekében,
különös tekintettel a  külképviselet személyzete és a  személyzet családtagjai életének, testi épségének és
egészségének védelme, a  külképviselet működőképességének fenntartása, valamint a  külképviselet vagyonának
megóvása érdekében.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
1. biztonsági felelős: a  külképviseleti biztonsági feladatok szakmai irányításáért, összehangolásáért és
felügyeletéért, valamint a négy főt meg nem haladó külképviseleten a technikai jellegű biztonsági feladatok
ellátásáért felelős, diplomáciai ranggal rendelkező kihelyezett, távolléte esetén a  biztonságtechnikai felelős
helyettesíti;
2. biztonsági szolgálat: a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló törvényben meghatározott
biztonsági szolgálat;
3. biztonságtechnikai felelős: a  külképviselet műszaki, valamint a  négy főt meghaladó külképviseleten
a  technikai jellegű biztonsági feladatok ellátására adminisztratív munkakörben foglalkoztatott kihelyezett,
távolléte esetén a biztonsági felelős helyettesíti;
4. külképviseleti biztonsági szolgálati beosztás: a  biztonsági felelős által – a  külképviseletre kihelyezettek éves
szabadságolási tervének figyelembevételével – készített és a  külképviselet vezetője által jóváhagyott és
kiadott munkáltatói intézkedés, amely tartalmazza a biztonsági szolgálat ellátásának személyi beosztását és
helyettesítésének rendjét, valamint a  külképviseletre kihelyezettek elérhetőségét és a  kidolgozott értesítési
rendet;
5. veszélyhelyzet: minden olyan, a  külképviseletet érintő esemény vagy folyamat, amely Magyarország
szuverenitását, a külképviselet alapvető feladatainak ellátását, működését, vagyonát, valamint a kihelyezettek
és családtagjaik életét, testi épségét, egészségét veszélyezteti, vagy őket mozgásukban, feladatellátásukban
akadályozza.
3. A külképviseleti biztonsági szolgálati beosztás és a biztonsági szolgálat típusai
4. § (1) A biztonsági szolgálatot a külképviseleti biztonsági szolgálati beosztás szerint kell ellátni. A külképviseleti biztonsági
szolgálati beosztásban foglaltaktól eltérni a  külképviselet-vezető előzetes jóváhagyásával lehet, azzal, hogy
a biztonsági területek védelmét folyamatosan biztosítani kell.
(2) A  külképviseleti biztonsági szolgálati beosztást a  kihelyezettekkel a  biztonsági felelős havonta, a  tárgyhót
megelőző második hét végéig ismerteti. A kihelyezettek a külképviseleti biztonsági szolgálati beosztásban foglaltak
megismerését aláírásukkal igazolják.
(3) A biztonsági szolgálat ellátásához a külképviselet ügyeleti mobiltelefon-készüléket biztosít.
 (4) A  biztonsági szolgálat hatékony ellátása érdekében a  biztonsági szolgálatot ellátó munkatárs gondoskodik arról,
hogy a készülék folyamatosan bekapcsolt, feltöltött és a riasztás fogadására alkalmas állapotban legyen. A készülék
meghibásodását a  biztonsági szolgálatot ellátó munkatárs azonnal jelzi a  külképviselet felé, amely tartalék
készüléket biztosít.
5. § (1) A  Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a  minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III.  26.) Korm. rendelet szerinti „Bizalmas!”-nál magasabb minősítési szintre akkreditált biztonsági területtel
rendelkező külképviseleteken állandó biztonsági szolgálatot (a  továbbiakban: állandó biztonsági szolgálat) kell
ellátni.
(2) Amennyiben az  állandó biztonsági szolgálat ellátása kihelyezettekkel nem biztosítható, annak ellátására olyan
vagyonvédelmi feladatokat ellátó gazdálkodó szervezettel kell szerződést kötni, amely érvényes és kockázatmentes,
a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti biztonsági szakvéleménnyel rendelkező munkavállalókat
foglalkoztat.
(3) Az állandó biztonsági szolgálatba beosztott kihelyezett a szolgálatot a külképviseleti ingatlanban látja el.
 (4) Az állandó biztonsági szolgálat a külképviseleten működő egyéb ügyeleti szolgálatoktól független, egyéb ügyeleti
szolgálattal nem vonható össze. 6. § (1) Távfelügyeleti biztonsági szolgálatot valamennyi, biztonsági területtel nem rendelkező külképviseleten el kell
látni. A  távfelügyeleti biztonsági szolgálat ellátása során az  állomáshely közigazgatási határán kívül a  biztonsági
szolgálatot ellátó kihelyezett csak akkor tartózkodhat, ha tartózkodási helyéről legfeljebb húsz perc alatt
a külképviselet épülete elérhető.
(2) A  távfelügyeleti biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett a  külképviseletről érkező biztonsági riasztás esetén
haladéktalanul intézkedik, szükség esetén a helyszínen ellátja a 9. § szerinti feladatokat.
7. § (1) Ideiglenes biztonsági szolgálatot kell ellátni azon külképviseletek esetében, ahol a fogadó országban olyan politikai,
társadalmi vagy egyéb folyamatok zajlanak, amelyek a  külképviselet biztonságát veszélyeztetik, és huzamosan
a  külképviselet vagy tagjainak élet- és vagyonbiztonságát veszélyeztető helyzet áll fenn, de a  fenyegetettség
mértéke nem éri el a működés felfüggesztéséhez szükséges szintet.
(2) Az  ideiglenes biztonsági szolgálat felállításáról a  külképviselet-vezető dönt. Az  ideiglenes biztonsági szolgálatot
elsődlegesen a  külképviselet kijelölt helyiségében vagy a  külképviselet-vezető által meghatározott helyen kell
ellátni.
(3) A  külképviselet-vezető a  helyi körülményeket és a  veszélyhelyzet jellegét figyelembe véve egyedi utasításban
rendelkezhet az ideiglenes biztonsági szolgálat ellátásáról.
8. § A külképviselet-vezető a külképviselet létszámhelyzete és a működési sajátosságok figyelembevételével intézkedhet
a  külképviseleti ügyeleti szolgálatok külképviseleti biztonsági szolgálattal történő összevonásáról, figyelemmel
az 5. § (4) bekezdésében foglaltakra.
4. A külképviselet-vezető biztonsági szolgálattal kapcsolatos feladatai 9. § A külképviselet-vezető
a) gondoskodik a  biztonsági szolgálattal kapcsolatos feladatok szakszerű ellátásáról, valamint a  külképviseleti
veszélyhelyzeti terv elkészítéséről és végrehajtásáról,
b) szükség esetén intézkedik a biztonsági szolgálatban lévő állomány megerősítéséről, valamint
c) ellenőrzi a biztonsági szolgálat ellátását.
5. A biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett feladatai 10. § (1) Ha a biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett a külképviselet biztonsági rendszerein riasztást észlel, haladéktalanul
ellenőrzi a riasztás okát, és intézkedik az ok elhárítása érdekében.
(2) Ha a  biztonsági terület védelmére felszerelt riasztóról érkezik riasztás, a  biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett
ellenőrzi a  biztonsági terület környezetét, és megteszi az  ok elhárításához szükséges intézkedéseket, valamint
haladéktalanul értesíti a  biztonsági felelőst vagy helyettesét, távollétük esetében az  állomáshelyen tartózkodó,
a biztonsági területre belépésre jogosult, legmagasabb diplomáciai rangú kihelyezettet.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett a biztonsági területre csak a belépésre és
intézkedésre jogosulttal együtt léphet be.
11. § (1) A biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett veszélyhelyzet bekövetkezése esetén megteszi a veszélyhelyzet elhárítása
érdekében szükséges – a saját és a többi jelenlévő életét, testi épségét és egészségét nem veszélyeztető – azonnali
intézkedéseket; ennek keretében minden rendelkezésére álló eszközzel elősegíti a külképviselet személyi állománya
és családtagjaik testi épségének megőrzését, minősített adatot tartalmazó iratok, illetve eszközök, valamint
a külképviselet vagyonának és berendezési tárgyainak megóvását.
(2) A  biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett a  veszélyhelyzet bekövetkezéséről haladéktalanul tájékoztatja
a biztonsági felelőst és a külképviselet-vezetőt.
(3) A  biztonsági szolgálatot ellátó kihelyezett a  biztonsági szolgálat ellátásáról, a  veszélyhelyzeti eseményekről és
a megtett intézkedésekről szolgálati naplót vezet.
(4) A  külképviselet-vezető a  veszélyhelyzeti eseményről és a  megtett intézkedésekről írásban tájékoztatja
a minisztériumot.
6. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1355/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a Modern Városok Program fejlesztéseivel összefüggő egyes vagyonjogi döntésekről.
A Kormány a  Modern Városok Program (a  továbbiakban: MVP) keretében a  megyei jogú városok önkormányzataival kötött
együttműködési megállapodásokban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése alapján
úgy dönt, hogy az  1.  mellékletben meghatározott helyrajzi számon nyilvántartott, állami tulajdonban álló
ingatlanok ingyenesen, az  1.  mellékletben meghatározott közfeladatok ellátása céljából, az  1.  mellékletben
meghatározott helyi önkormányzatok (a továbbiakban együtt: önkormányzatok) tulajdonába kerüljenek;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
2.1. az önkormányzatokkal a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas
szerződések (a  továbbiakban: szerződések) – e  határozat közzétételét követő hat hónapon belül –
megkötésre kerüljenek,
2.2. a szerződések megkötése előtt az  MNV Zrt. tájékoztassa az  önkormányzatokat a  tulajdonukba kerülő
ingatlanokra vonatkozó terhekről, korlátozásokról, a  folyamatban lévő eljárásokról és az  egyéb jogi
természetű ügyekről, valamint adja át az ezekkel kapcsolatban rendelkezésére álló dokumentumokat,
2.3. a szerződések tartalmazzák azt is, hogy az önkormányzatok vállalják,
a) – szükség esetén – saját költségvetésük terhére a  tulajdonukba kerülő ingatlanok környezeti
állapotának felmérését, kármentesítését, illetve ha az  ingatlanokon tervezett tevékenység
engedélyköteles, akkor a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlanok ingyenes tulajdonba
adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését,
b) hogy a tulajdonukba kerülő ingatlanok tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzik meg,
c) hogy a tulajdonukba kerülő ingatlanok vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést
nem támasztanak,
d) a tulajdonukba kerülő, a  bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított ingatlanok esetében
a  fennálló jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott
esetleges jövőbeni követelésekért való helytállást,
e) hogy a  tulajdonukba kerülő ingatlan tekintetében a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi
CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.) 13. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott, az átruházott
vagyon hasznosításáról szóló beszámolási kötelezettségnek – a  szerződés hatálybalépését követő
évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig írásban eleget tesznek,
f ) hogy ha az  e)  alpontban foglalt kötelezettségnek nem tesznek eleget, a  tulajdonukba kerülő
ingatlanok szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért
kötelesek az  MNV Zrt. erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül
megfizetni,
g) hogy a  tulajdonukba kerülő ingatlanokat az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint,
az 1. mellékletben és a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően
kötelesek hasznosítani,
h) hogy ha a  g)  alpontban foglalt kötelezettségüknek részben vagy egészben nem tesznek
eleget, nemteljesítési kötbért kötelesek a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül
az MNV Zrt.-nek megfizetni,
i) a tulajdonukba kerülő ingatlanok tekintetében azoknak a  külön feltételeknek a  teljesítését,
amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti szerve, a  védettség jellege szerinti miniszter vagy
a sportigazgatási szerv az ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását
kötötte;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: e határozat közzétételét követő hat hónapon belül
3. egyetért azzal, hogy a  2.  mellékletben meghatározott helyrajzi számon nyilvántartott, állami tulajdonban álló
ingatlanok – a  jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén – a  2.  mellékletben meghatározott
közfeladatok ellátása céljából a 2. mellékletben meghatározott helyi önkormányzatok vagyonkezelésébe kerüljenek,
ezért felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a  2.  mellékletben meghatározott helyi önkormányzattal a  vagyonkezelési szerződés megkötésre
kerüljön;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. a Magyarország Kormánya és Dunaújváros Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1394/2016. (VII. 21.) Korm. határozat 6.  pont
g) alpontjának végrehajtása érdekében egyetért
a) a dunaújvárosi városi fürdő- és vízisport centrum elhelyezéséül szolgáló, Dunaújváros
325/6  helyrajzi számú, természetben a  2400 Dunaújváros, Építők útja 7/A szám alatt található
ingatlan (a  továbbiakban: Ingatlan) tulajdonjogának Dunaújváros Megyei Jogú Város
Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) által adásvétel útján történő megszerzésével,
b) azzal, hogy – az  MVP Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016.
(VIII. 24.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott jóváhagyó döntése esetén –
az MVP keretében az Ingatlan megvásárlásához szükséges, legfeljebb a független ingatlanforgalmi
szakértő által megállapított forgalmi érték alapján meghatározott összegű forrás a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzat terhére kerüljön biztosításra
az Önkormányzat részére;
5. egyetért azzal, hogy az  MVP keretében Nagykanizsán történő ipari parki fejlesztés esetében először a  NIPÜF
Nemzeti Ipari Park Üzemeltető és Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság által tervezett ipari parki fejlesztés
valósuljon meg, majd ezt követően kerüljön sor a befektetői igények felmerülése ütemében az önkormányzati ipari
park fejlesztésére;
6. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Magyarország Kormánya és Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata
közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1504/2015. (VII. 23.)
Korm. határozat 2.  pont a)  alpont aa)  pontjában meghatározott ipari park fejlesztés megvalósítását akadályozó
körülményeket – a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – vizsgálja meg, a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs
Központ által az  érdi Elvira majorban folytatott tevékenység más ingatlanon történő folytatásának lehetősége
és annak költségei vizsgálatára is kiterjedően, és tegyen javaslatot az  ipari park fejlesztés megvalósíthatósága
érdekében szükséges intézkedésekre;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyarország Kormánya és Székesfehérvár Megyei Jogú Város
Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1383/2015.
(VI. 12.) Korm. határozat 4. és 6.  pontjában, valamint a  Magyarország Kormánya és Veszprém Megyei Jogú
Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló
1284/2016. (VI. 7.) Korm. határozat 4.  pont b)  alpontjában meghatározott projektek megvalósítása tárgyában
az  MVP Bizottságához benyújtásra kerülő előterjesztésekben tegyen javaslatot az  érintett helyi önkormányzatok
által a projektek megvalósításához szükséges ingatlanok megszerzésére fordított, az önkormányzatok által igazolt
összegű forrás önkormányzatok részére történő biztosításának módjára vonatkozóan.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a projektek előrehaladása ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1073/2015. (II. 25.) Korm. határozata a Nemzeti Épületenergetikai Stratégiáról.
A Kormány az  épületek energiatakarékos módon történő építése, illetve felújítása, valamint az  energiahatékonyságról,
a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló 2012/27/EU irányelv, valamint az  épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv egyes rendelkezéseinek
a végrehajtása érdekében
1. elfogadja a részére bemutatott Nemzeti Épületenergetikai Stratégiát, amely rögzíti azokat a célokat és fő irányokat,
amelyek a  2030-ig terjedő időszakban a  hazai épületállomány energiafelhasználásának jelentős mértékű
csökkentését teszik lehetővé, egyúttal felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy haladéktalanul küldje meg
a Nemzeti Épületenergetikai Stratégiát az Európai Bizottság számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával vizsgálja meg a  Nemzeti Épületenergetikai Stratégia finanszírozásába bevonható állami,
magán- és európai uniós források körét, mértékét, és ütemezését, valamint a nemzetközi pénzügyi intézményektől
történő forrásbevonás lehetőségét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. június 30.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával, a  III. Nemzeti
Energiahatékonysági Cselekvési Tervvel összhangban állítsa össze a Nemzeti Épületenergetikai Stratégia cselekvési
tervét, amely meghatározza a  Nemzeti Épületenergetikai Stratégia alapján elvégzendő feladatokat, azok
ütemezését, felelőseit;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2010/31/EU irányelv 9.  cikk (3)  bekezdése szerinti,
a  közel nulla energiafogyasztású épületek követelményeire vonatkozó nemzeti tervet készítse el a  III. Nemzeti
Energiahatékonysági Cselekvési Tervbe való belefoglalás érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. április 30.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
218/2016. (VII. 22.) Korm. rendelete az engedélyezett járműtípusokkal, a jóváhagyásra kötelezett alkatrészekkel, tartozékokkal és önálló műszaki egységekkel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárás szabályairól.
A Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 10.  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 2.  § tekintetében a  termékek piacfelügyeletéről szóló 2012.  évi LXXXVIII.  törvény 30.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed a  168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott, valamint a  167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott járművekkel kapcsolatban a  piacfelügyeleti ellenőrzés végzésére, az  ellenőrzésben közreműködő
műszaki szolgálatokra.
2. A piacfelügyeleti ellenőrzés végzése 2. § A piacfelügyeleti ellenőrzés a  forgalmazott járművekre, rendszerekre, alkotóelemekre vagy önálló műszaki
egységekre vonatkozóan kiterjed:
a) a termék biztonságos használatára megállapított követelmények,
b) az egyes termékekhez tartozó nemzetközi szabványokban, harmonizált szabványokban, továbbá az európai
szabványokat átvevő önkéntes szabványokban meghatározott követelmények,
c) az Európai Bizottság piacfelügyelethez kapcsolódó iránymutatásai, ajánlásai és
d) a termékek közlekedésbiztonsági tulajdonságait közvetlenül befolyásoló biztonsági és megfelelőségi
követelmények
teljesülésének vizsgálatára. 3. § (1) A  közlekedési hatóság a  piacfelügyeleti ellenőrzési tevékenységébe a  termék megfelelőség vizsgálata során
bevonhatja az  általa kijelölt, a  167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a  168/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet szerinti műszaki szolgálatot.
(2) A műszaki szolgálati tevékenység ellátására az jelölhető ki, aki
a) hatósági szerződés alapján típusvizsgálói tevékenységet végez, vagy
b) pályázat alapján a közlekedési hatóság részéről erre feljogosítást kap.
(3) A közlekedési hatóság kizárólag azt jelölheti ki a műszaki szolgálati tevékenység ellátására, aki, az adott tevékenység
elvégzéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek maradéktalanul rendelkezik.
(4) A  (3)  bekezdésben foglaltak alapján – előzetes értékelést követően – kijelölt műszaki szolgálati tevékenység
végzésére feljogosított személyekről a közlekedési hatóság tájékoztatást küld az Európai Bizottságnak.
(5) A  pályázatot a  közlekedési hatóság a  167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a  168/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározottak szerint írja ki, határozza meg a szükséges feltételeket és
bírálja el az alkalmasságot.
(6) A  műszaki szolgálat az  általa végzett vizsgálatról készült dokumentációt 30 napon belül a  közlekedési hatóság
rendelkezésére bocsátja.
4. § (1) Ha a piacfelügyeleti ellenőrzés során szükségessé válik a műszaki szolgálat bevonása, az ezzel kapcsolatos felmerülő
költségek – a (2) bekezdés szerinti eset kivételével – a kijelölő közlekedési hatóságot terhelik.
(2) Ha a  piacfelügyeleti ellenőrzés a  termékek piacfelügyeletéről szóló törvény szerinti bírság kiszabására okot adó
körülményt állapít meg, a közreműködő műszaki szolgálat költségeit az ellenőrzött vállalkozás köteles megfizetni.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i
167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet;
b) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és
piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet;
c) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és
piacfelügyeletéről szóló 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  funkcionális
járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő kiegészítéséről szóló, 2013. október 24-i 3/2014/EU
bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
d) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű
motorkerékpárok jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében
történő kiegészítéséről szóló, 2013. november 21-i 44/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
e) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  környezeti teljesítményre, valamint
a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá
V. mellékletének módosításáról szóló, 2013. december 16-i 134/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló
rendelet;
f ) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  két- vagy háromkerekű járművek, valamint
a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények
tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2014. július 18-i 901/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet;
g) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében történő kiegészítéséről
és módosításáról szóló, 2014. szeptember 19-i 1322/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet;
h) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására vonatkozó fékezési követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló,
2014. október 15-i 2015/68 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
i) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek környezeti
teljesítményére és meghajtóegység-teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő
kiegészítéséről szóló, 2014. október 1-i 2015/96 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
j) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására vonatkozó funkcionális járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő
kiegészítéséről szóló, 2014. december 8-i 2015/208 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
k) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2015. március 11-i 2015/504 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2011. (VI. 30.) ME határozata főiskolai rektorok megbízásáról és főiskolai tanárok kinevezéséről.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) és b) pontjában foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Magyar Táncművészeti Főiskolán
Szakály György egyetemi tanárt – a 2011. július 1-jétől 2015. augusztus 15-éig terjedő időtartamra – a rektori teendők
ellátásával megbízom;
a Nyíregyházi Főiskolán
dr. Jánosi Zoltán egyetemi tanárt – a 2011. július 1-jétől 2015. június 30-áig terjedő időtartamra –,
a Budapesti Gazdasági Főiskolán
Sándorné dr. Kriszt Éva főiskolai tanárt – a 2011. július 1-jétől 2016. június 30-áig terjedő időtartamra –,
a Gál Ferenc Hittudományi Főiskolán
dr. Kozma Gábor főiskolai tanárt – a 2011. július 1-jétől 2016. június 30-áig terjedő időtartamra –,
a Pápai Református Teológiai Akadémián
dr. Vladár Gábor egyetemi tanárt – a 2011. július 1-jétől 2016. június 30-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom;
dr. Kelecsényi Klárát és
dr. Sazdovska Jasminát
– 2011. július 1-jei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1702/2015. (IX. 28.) Korm. határozata a Gazdaságfejlesztési Operatív Program keretében meghirdetett egyes pályázati felhívásokra benyújtott projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, valamint támogatási szerződések megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a) a GOP-2.1.1-12/B azonosító számú, „Komplex vállalati technológia-fejlesztés mikro-, kis- és középvállalkozások
számára” című,
b) a GOP-3.2.1-11 azonosító számú, „Logisztikai központok és szolgáltatások fejlesztése” című,
c) a GOP-3.3.3-12 azonosító számú, „Mikro-, Kis-, és Középvállalkozások piaci megjelenésének támogatása” című,
d) a GOP-3.3.4-15 azonosító számú, „Versenyképes IKT szektor” című, és
e) a GOP-3.5.1-12/C azonosító számú, „Esélyegyenlőségi célcsoportok a  gazdaságban – hátrányos helyzetű,
elsősorban roma munkavállalók integrációja a munkaerőpiacon” című
pályázati felhívásokra benyújtott, 1.  melléklet szerinti projektek vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz
a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban:
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
2. hozzájárul
a) az 1. melléklet 1. pontja szerinti projektek tekintetében a támogatási szerződés megkötéséhez,
b) az 1. melléklet 2. pontja szerinti projektek tekintetében a támogatói okirat kibocsátásához, és
c) a GOP-2.1.1-11/B azonosító számú, „Komplex vállalati technológia fejlesztés mikro-, kis- és középvállalkozások
számára” című pályázati felhívásra benyújtott, 2.  melléklet szerinti projektek vonatkozásában a  támogatási
szerződés megkötéséhez
az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) és b) alpont tekintetében: az 1. melléklet szerint
 a c) alpont tekintetében: a 2. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök