text:
358/2015. (VIII. 26.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32.  § (1)  bekezdése és 265.  § (4)  bekezdése
alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Magyariné dr. Nagy Edit nyugállományú rendőr ezredest 2015. augusztus
20-ai hatállyal nyugállományú rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
94/2016. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a 2016. nemzeti nukleárisbaleset-elhárítási gyakorlat, valamint a 2017. ConvEx-3-nemzetközi nukleárisbaleset-elhárítási gyakorlat előkészítésével és levezetésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 4. pontja és 11. § (1) bekezdés 4. pontja
alapján az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire terjed ki.
2. A 2016. évi nemzeti, továbbá a 2017. évi nemzetközi
ConvEx-3 nukleárisbaleset-elhárítási gyakorlaton (a továbbiakban együtt: gyakorlatok) az MH a Honvédelmi
Katasztrófavédelmi Rendszerbe (a továbbiakban: HKR)
kijelölt vezetési elemeivel és végrehajtó szerveivel vesz
részt.
3. A gyakorlatokat úgy kell tervezni és végrehajtani,
hogy azok nem akadályozhatják a bevont honvédelmi
szervezetek napi, alaprendeltetés szerinti feladatainak
végrehajtását. 4. A 2016. évi nemzeti gyakorlat honvédelmi ágazati
céljai:
a) az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszerben
(a továbbiakban: ONER) közreműködő kijelölt HM szervek, MH szervezetek gyakoroltatása egy, az MVM Paksi
Atomerőmű Zrt. telephelyén bekövetkezett súlyos szintű
baleset késői időszaki feladatainak végrehajtásában;
b) felkészülés a 2017. évi ConvEx-3-2017 nemzetközi
gyakorlat végrehajtására.
5. A 2017. évi ConvEx-3-2017 nemzetközi gyakorlat
honvédelmi ágazati céljai:
a) az ONER-ben közreműködő kijelölt HM szervek,
MH szervezetek gyakoroltatása egy Magyarországon bekövetkező nukleáris-, technológiai baleset kapcsán;
b) az MH és az érintett közreműködő szervezetek
együttműködésének gyakoroltatása egy, a technológiai
balesettel párhuzamosan bekövetkező, előre nem ismert
nukleáris biztonsági incidens vagy fenyegetés kapcsán.
6. A gyakorlatok MH-ra vonatkozó célkitűzései:
a) a HKR kijelölt vezetési elemei riasztásának, aktivizá
lásának ellenőrzése, működtetésük gyakoroltatása;
b) a KKB NVK-ba kiküldött ágazati szakértők gyako
roltatása;
c) helyzetelemzés, óvintézkedések végrehajtásának gyakoroltatása;
d) az ágazati veszélyhelyzeti rendszabályok életbe lép
tetése feladatainak gyakorlása;
e) a szükséges közreműködő erők, eszközök bevonása
tervezésének gyakorlása.
f) a gyakorlatba bevont erők riasztásának és tevékeny
ségeinek gyakorlása (a 2017. évi ConvEx-3-2017 nemzetközi gyakorlat során);
g) esetleges érintett hazai és külföldi szervezetekkel
való együttműködés gyakorlása a nemzetközi gyakorlat
során.
7. A nemzeti gyakorlat végrehajtásának időpontja:
2016. november 15–16.
a) 2016. november 11-én kommunikációs gyakorlás.
b) az MH a gyakorlaton csak a 2016. november 16-án
munkaidőben vesz részt. 8. A 2017. évi ConvEx-3-2017 nemzetközi gyakorlat
végrehajtásának időpontja: 2017. június 4. hete (19–25. között).
9. A nemzeti gyakorlat törzsvezetési gyakorlat, amelynek keretében valós erők mozgatására, valós közreműködésére nem kerül sor. A nemzetközi gyakorlaton a kijelölt
HKR vezető elemeken kívül valós erők közreműködésére
is sor kerülhet.
10. A gyakorlatokon a HKR következő elemei vesznek
részt:
a) Védelmi és Közigazgatási Csoport (teljes állománnyal) b) A Stratégiai Műveleti Vezetési Csoport-Katasztrófavédelmi Operatív Törzs (részleges állománnyal)
c) Ágazati Információs Központ (teljes állománnyal)
d) MH Egészségügyi Központ Katasztrófavédelmi
Operatív Csoportja (a 2017. évi ConvEx-3-2017 nemzetközi gyakorlat tekintetében)
e) kijelölt közreműködő erők (a 2017. évi ConvEx-32017 nemzetközi gyakorlat tekintetében)
11. A gyakorlatok előkészítése, végrehajtása és azok ellenőrzése feladatainak tárcán belüli koordinációjára
a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) vezetésével gyakorlat előkészítő munkacsoport kerül összehívásra a következő résztvevőkkel:
a) HM TKF,
b) HM Védelmi Igazgatási Főosztály (a továbbiakban:
HM VIF),
c) HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
d) MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Köz
pont,
e) MH Egészségügyi Központ,
f) MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancs
nokság (a továbbiakban: MH HFKP). 12. A gyakorlatok levezetési tervek alapján kerülnek
végrehajtásra.
13. A 2017. évi nemzetközi gyakorlat előkészítése érdekében a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetésével működő Központi Előkészítő Bizottság alelnöki posztjára delegált személy a HM
VIF vezetői állományából, a Logisztikai Albizottságába az
MH HFKP, a Kommunikációs Albizottságba a Honvéd
Vezérkar Vezérkari Titkárság Kommunikációs Osztály
állományából delegált személy kerül kijelölésre.
14. A 2017. évi ConvEx-3-2017 nemzetközi gyakorlat
tekintetében a gyakorlat tervezésében, a végrehajtásban és
az ellenőrzésben részt vevő állomány elkülönítve kerül kijelölésre.
15. A gyakorlat híradása, az összeköttetés rendje:
A gyakorlatok résztvevői a tevékenységüket a rendel
kezésre álló béke híradó és informatikai eszközeikkel,
valamint az ONER-el és Országos Sugárfigyelő, Jelző és
Ellenőrző Rendszerrel való kapcsolattartásra használt
rendszereik alkalmazásával hajtják végre.
16. A gyakorlatok valós kommunikációja egységes kormányzati kommunikációban valósul meg, melynek támogatására az MH állományából a 13. pont szerinti 1 fő kerül
kijelölésre a Kommunikációs Albizottságba.
17. A gyakorlatok tapasztalat feldolgozását az MH tapasztalat feldolgozó rendszerében kell végrehajtani.
18. A HM TKF főosztályvezető a gyakorlatok végrehajtásától számított 30 napon belül összefoglaló jelentést terjeszt fel a HVKF útján a HM KÁT részére.
19. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
20. Ez az együttes intézkedés 2017. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
10/2016. (IV. 21.) MNB rendelete a „Magyarország Alaptörvénye” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Magyarország Alaptörvénye kihirdetésének 5. évfordulója alkalmából – „Magyarország
Alaptörvénye” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. április 25. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben Magyarország Alaptörvényének díszkiadását szimbolizáló nyitott könyv
ábrázolása látható. Az  ábrázolás feletti két vízszintes sorban, a  „2000” értékjelzés és a  „forint” felirat olvasható.
Az ábrázolás alatti két vízszintes sorban a „2016” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. A verdejelben legalább
tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került
elhelyezésre. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható, alatta körívben, díszítő
motívumok láthatók. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben az  Országház kupolacsarnoka belső részletének ábrázolása látható.
Az  emlékérme szélén, felső köriratban az „ISTEN, ÁLDD MEG A  MAGYART!”, alsó köriratban az „AZ ALAPTÖRVÉNY
5. ÉVFORDULÓJÁRA” felirat olvasható. Az  alsó és a  felső köriratot egymástól egy-egy díszítő motívum választja el,
a bal oldali díszítő motívumban ifj. Szlávics László tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának
képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2016. április 25-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
47/2009. (XII. 28.) EüM rendelete az egészségügyi miniszter felügyelete alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény (a továb biak ban:
költségvetési törvény) 1. számú melléklete XXI. Egészségügyi Minisztérium fejezet 10. cím alatt feltüntetett fejezeti
kezelésű előirányzatok (a továb biak ban: előirányzatok) felhasználására terjed ki.
(2) Amennyiben egyes előirányzatok támogatási célú felhasználásáról külön jogszabály rendelkezik, e rendelet elő írásait
a külön jogszabályban nem szabályozott kérdésekben meg fele lően alkalmazni kell.
(3) Az e rendelet által nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továb biak ban: Áht.) és az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: Ámr.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
A felhasználás általános szabályai 2. § (1) Az előirányzatok az e rendelet mellékletében meghatározott célok (a továb biak ban: jogcím) szerint használhatók fel.
Az adott jogcím alábontását a fejezet Részletes Felhasználási Terve tartalmazza.
(2) A felhasználás keretében kötelezettség a tárgyévi előirányzat mértékéig vállalható. Kötelezettség legkésőbb
a tárgyévet követő év június 30-ai pénzügyi teljesítéssel akkor vállalható, ha a feladat meg valósítása a tárgyévben
megkezdődik, de a feladat szakmai-műszaki teljesítésére a tárgyévben nem kerülhet sor.
(3) A felhasználás keretében az előirányzatok terhére jogcím szerinti
a) költségvetési támogatások (a továb biak ban: támogatások) nyújthatók, valamint
b) beszerzések (a továb biak ban: egyéb kötelezettségvállalások) bonyolíthatók le.
(4) A támogatások elő- és utófinanszírozással vagy támogatási előlegfolyósítással nyújthatóak, az egyéb
kötelezettségvállalások ellenértékének folyósítása utófinanszírozással történhet.
(5) Előfinanszírozás formájában támogatások akkor folyósíthatók, ha
a) az adott támogatás teljes összege a 2 millió forintot nem haladja meg vagy
b) az adott támogatás nyújtására a költségvetési törvény 1. számú melléklet XXI. Egészségügyi Minisztérium fejezet
10.2. címe szerinti egészségügyi ágazati célelőirányzatokból kerül sor.
(6) Támogatási előleg folyósítására abban az esetben kerülhet sor, ha erről a pályázati felhívásban vagy az egyedi
támogatásról szóló döntésben külön rendelkezés történt. További előlegek folyósítására kizárólag indokolt esetben,
az azt megelőzően folyósított előleg elszámolását köve tően kerülhet sor. Az egy ütemben folyósított előleg mértéke
legfeljebb a támogatási összeg 50%-a lehet.
(7) Utófinanszírozás esetén a támogatások összegének vagy az egyéb kötelezettségvállalások ellenértékének folyósítása
teljesítésarányosan utólag, a benyújtott részszámlák és részelszámolások, továbbá a végelszámolás elfogadását
köve tően történik.
(8) Az előirányzatok felhasználása tárgyában kötött valamennyi szerződés pénzügyi ellenjegyzéséhez az elő ze tes jogi
ellenjegyzés kötelező.
A támogatási rendszer 3. § (1) Az előirányzatokból természetes és jogi személyek, egyéni vállalkozók, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek részére nyújtható támogatás.
(2) Az előirányzatokból támogatásként részben vagy egészben vissza nem térítendő, illetve visszatérítési
kötelezettséggel terhelt támogatás nyújtható.
(3) A támogatások kedvezményezettje – a 9. §-ban meghatározott kivétellel – továbbtámogatás folyósítására nem
jogosult.
(4) A támogatások nyújtása pályázati úton és egyedi kérelem alapján történhet.
4. § (1) A pályázati úton elnyerhető támogatások felhasználásának feltételeit és a hozzájuk rendelt támogatási mértékeket
az egészségügyi miniszter (a továb biak ban: miniszter) nyilvános felhívásban (a továb biak ban: pályázati felhívás)
hirdeti meg.
(2) A pályázati felhívásban a pályázaton résztvevők köre a 3. § (1) bekezdésében meghatározottakhoz képest szűkíthető.
(3) A pályázati felhívást legalább az Egészségügyi Minisztérium (továb biak ban: minisztérium) internetes honlapján,
a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben, az Egészségügyi Közlönyben, valamint
a minisztérium ügyfélszolgálati irodáján kell közzétenni.
(4) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell különösen:
a) a pályázaton részt vevők körét;
b) a pályázható keret megjelölését, összegét;
c) az egy pályázó által igényelhető támogatás maximális összegét;
d) a pályázó által benyújtandó dokumentáció részletes tartalmát;
e) a regisztrációs (pályázati) díjra vonatkozó rendelkezést;
f) az önrészre vonatkozó rendelkezéseket;
g) az elnyerhető támogatás jogcímét és azon belüli konkrét célját, a támogatandó programok meghatározását;
h) a pályázat benyújtási határidejét, helyét;
i) az elbírálás, és a döntésről történő értesítés határidejét;
j) a döntési kritériumok meghatározását;
k) a 6. § szerinti szerződés megkötésének, a támogatás folyósításának, valamint a támogatás elszámolásának
feltételeit.
(5) A regisztrációs (pályázati) díj összegét a miniszter állapítja meg azzal, hogy a díj összege pályázatonként nem
haladhatja meg a 10 ezer forintot.
(6) Hiányosan benyújtott pályázat esetén a minisztérium – legalább öt munkanapos határidő tűzésével – hiánypótlásra
szólítja fel a pályázót.
(7) A pályázatokat – a pályázat tárgykörének megfelelő szakértelemmel rendelkező tagokból álló – eseti bizottság értékeli
és rangsorolja (a továb biak ban: bírálóbizottság), melynek tagjait a miniszter jelöli ki.
(8) A támogatás odaítéléséről a bírálóbizottság javaslata alapján a pályázati felhívásban megjelölt határidőn – de
legkésőbb 25 munkanapon – belül a miniszter dönt.
(9) Érvényét veszti a támogatásról a pályázati eljárás során született döntés, ha az arról szóló értesítést követő 30 napon
belül a pályázónak felróható okból nem kerül sor a 6. § szerinti szerződés megkötésére.
(10) Ha a támogatási igény meghaladja a pályázati keretet, a pályázati felhívásnak megfelelő pályázatok – valamennyi
pályázatra nézve azonos módon – versenyeztethetők, rangsorolhatók, elbírálásuk felfüggeszthető, kiegészítő
adatszolgáltatás rendelhető el, továbbá a versenyeztetés, rangsorolás eredményeként a forráshiány miatt már nem
finanszírozható pályázatok elutasíthatók.
(11) Ha a beérkezett pályázatok szerinti támogatási igény nem éri el a támogatásra szánt keretösszeget, a maradvány
a miniszter újabb döntésével, az adott pályázattal azonos jogcímen felhasználható.
5. § (1) Egyedi kérelemre abban az esetben biztosítható támogatás, ha a kérelem tartalmazza:
a) a kérelmező azonosító adatait;
b) a támogatásra vonatkozó határozott kérelmet, amely megjelöli az igényelt támogatás jogcímét, összegét,
felhasználásának tervezett módját és ütemét;
c) a támogatandó program leírását, meg valósítási helyét és időtartamát, a kérelmező saját hozzájárulásának
mértékét, a meg valósítást szolgáló eszközök és módszerek részletes leírását.
(2) A támogatás biztosításáról a kérelem benyújtását követő 25 munkanapon belül a miniszter dönt.
(3) Érvényét veszti a támogatásról szóló (2) bekezdés szerinti döntés, ha az arról szóló értesítést követő 25 munkanapon
belül a kérelmezőnek felróható okból nem kerül sor a 6. § szerinti szerződés megkötésére.
6. § (1) A támogatás nyújtásának részletes feltételeiről – különösen a támogatás kifizetéséről, valamint esetleges
visszafizetésének szabályairól, a pályázatban vagy kérelemben vállaltak meg valósítási üteméről, határidejéről,
a támogatással való elszámolásról, a felhasználás ellenőrzéséről, a szerződésszegés jogkövetkezményeiről –
a támogatást elnyert pályázó vagy kérelmező (a továb biak ban együtt: kedvezményezett) és a minisztérium a polgári
jog általános szabályai szerint megkötött szerződésben állapodik meg (a továb biak ban: támogatási szerződés).
(2) A kifizetés a támogatási szerződés alapján sem rendelhető el és nem teljesíthető, ha a kedvezményezettnek
az utalványozás időpontját megelőző nappal köztartozása van. Az utalványozó köteles felfüggeszteni az esedékes
pénzügyi kifizetések folyósítását a köztartozás fennállásáig.
7. § A támogatásokból ugyanazon évben visszafizetett valamennyi forrás újabb miniszteri döntéssel, a visszafizetéssel
érintett támogatással azonos jogcímen felhasználható.
8. § A bármely okból visszafizetésre kötelezett kedvezményezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban
benyújtott, részletes indokolást tartalmazó kérelmére részletfizetési kedvezmény adható. A részletekben történő
visszafizetés időtartama 10 millió forintot meg nem haladó összeg esetén 12 hónapnál, 10 millió forintot meghaladó
összeg esetén 36 hónapnál hosszabb nem lehet. A visszafizetéstől eltekinteni nem lehet.
9. § (1) Támogatások
a) a 10.2.2./13. „Ágazati kutatásfejlesztés” fejezeti kezelésű előirányzat e célra elkülönített keretéből az Egészségügyi
Stratégiai Kutatóintézet ETT Pályázati Irodája mint közreműködő szervezet,
b) a 10.2.2./20. „Népegészségügyi és egészségfejlesztési feladatok” fejezeti kezelésű előirányzat e célra elkülönített
keretéből az Országos Egészségfejlesztési Intézet mint közreműködő szervezet
útján is nyújthatók.
(2) A közreműködő szervezet a végső kedvezményezettek felé – a (3) bekezdés szerinti megállapodásban
meghatározottak szerint – továbbtámogatás folyósítására jogosult.
(3) A közreműködő szervezet ellátja a kötelezettségvállaló számára az (1) bekezdésben meghatározott előirányzat
felhasználásával kapcsolatban előírt feladatokat, amelynek részletszabályairól a közreműködő szervezet és
a minisztérium megállapodást köt.
(4) A közreműködő szervezetnek a (3) bekezdés szerinti megállapodással rábízott támogatási rendszer működtetésével,
a pályázatok és kérelmek kezelésével kapcsolatos költségeire a vonatkozó előirányzat összegének legfeljebb 6%-a,
valamint a regisztrációs (pályázati) díjból befolyt összeg fordítható.
(5) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívül támogatások nem nyújthatók közreműködő szervezet útján.
Az egyéb kötelezettségvállalások 10. § (1) Az egyéb kötelezettségvállalásokról a miniszter dönt.
(2) Egyéb kötelezettségvállalások keretében megbízási és vállalkozási szerződés nem köthető harmadik személy javára.
(3) Egyéb kötelezettségvállalások keretében kizárólag olyan tartalmú szerződés köthető, amely a minisztérium javára
biztosítékot tartalmaz a beszerzés szerződésszerű teljesítésére.
(4) Egyéb kötelezettségvállalások keretében létrejött szerződésből nem szerződésszerű teljesítés vagy egyéb ok miatt
felszabaduló forrás újabb miniszteri döntéssel, azonos jogcímen felhasználható.
(5) Az egyéb kötelezettségvállalások vonatkozásában az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a költségvetési
szervek beszerzéseire vonatkozó jogszabályok és a polgári jog szabályai az irányadók.
Az előirányzatok felhasználásának ellenőrzése 11. § (1) A támogatással vagy egyéb kötelezettségvállalások ellenértékeként nyújtott forrás biztosításának feltételéül vállalt
kötelezettségek teljesítése, valamint a rendeltetésszerű és a vonatkozó szerződésnek megfelelő forrásfelhasználás
a) a folyamatba épített elő ze tes és utólagos vezetői ellenőrzés keretében,
b) a szakmai teljesítésigazolás megalapozása érdekében utólagosan, valamint
c) utóellenőrzés formájában
ellenőrzésre kerül.
(2) Az ellenőrzésre dokumentum alapú és helyszíni ellenőrzés formájában kerülhet sor.
(3) Az ellenőrzés céljából a kedvezményezettek kötelesek a támogatás forrásainak felhasználását elkülönítetten
nyilvántartani.
(4) Az ellenőrzéseket a minisztérium (a minisztérium köztisztviselői, illetve erre a célra a minisztérium által felhatalmazott
személy vagy szervezet), a minisztérium közreműködő szervezetei, és a külön jogszabályban erre feljogosított egyéb
szervek végzik.
(5) A támogatások tekintetében a minisztérium ellenőrzi
a) a támogatási szerződés megkötése előtt a kedvezményezett támogatásra való jogosultsága feltételeinek
fennállását, a pályázatban és a kérelemben szereplő információk valóságtartalmát;
b) utófinanszírozás esetén valamennyi pénzügyi teljesítést megelőzően, egyéb esetben az elszámolás elfogadását
megelőzően – szakmai beszámolók, bizonylatok és hatósági nyilatkozatok áttekintésével – a támogatott program
meg valósításának szerződésszerű megtörténtét.
(6) Egyéb kötelezettségvállalások vonatkozásában a minisztérium valamennyi esetben ellenőrzi
a) szerződéskötést megelőzően azt, hogy a jogviszony létrejötte megfelel-e jelen rendelet elő írásainak és
a költségvetési szervek beszerzéseire vonatkozó egyéb jogszabályoknak;
b) a pénzügyi teljesítést megelőzően a szerződésszerű teljesítés megtörténtét.
Az előirányzatok maradványainak jóváhagyása és éven túli felhasználása
12. § (1) Az előirányzatok maradványainak jóváhagyására, elszámolására, felhasználására az Áht. és az Ámr. vonatkozó
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Előirányzatok maradványait terhelő kifizetés tárgyévi előirányzat terhére nem teljesíthető.
(3) Az előirányzatok kötelezettségvállalással terhelt maradványa terhére – ha a kötelezettségvállalás meghiúsul, vagy
a felhasználás összege kisebb lesz az előirányzottnál – újabb kötelezettség csak a pénzügyminiszter engedélyével
vállalható.
(4) A miniszter a pénzügyminiszter részére a tárgyév augusztus 15. napjáig összefoglalást készít az előirányzatok fel nem
használt maradványai nagyságáról, okairól és további javasolt sorsáról.
Behajthatatlan követelések 13. § (1) Az előirányzatok felhasználása során keletkezett követelés behajthatatlanságát abban az esetben lehet megállapítani,
ha az megfelel az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet 5. § 3. pontjában meghatározottaknak.
(2) A behajthatatlanság tényét és mértékét okirattal kell bizonyítani.
(3) A 100 ezer forintot meghaladó összegű követelés behajthatatlanságát a miniszter engedélyével lehet megállapítani.
(4) A behajthatatlan követelést a nyilvántartásból a tőkeváltozással szemben veszteségként kell leírni.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az egészségügyi miniszter felügyelete alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló 24/2008.
(VI. 14.) EüM rendelet hatályát veszti. Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
117/2010. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 346/2009. (VIII. 14.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 346/2009. (VIII. 14.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
Egy magánszemély 2009. július 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy
az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai után járhat választókerületi
pótlék és lakhatási támogatás?”
Az OVB megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra
feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. A határozat indokolása
szerint: „A választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás fogalmát az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról,
költségtérítéséről és kedvezményeiről szóló 1990. évi LVI. törvény módosításával az egyes képviselői juttatások és
kedvezmények megszüntetéséről szóló 2009. évi LXV. törvény vezeti be, mely 2010. január 1-jén lép hatályba.
Ez a jogszabály módosította a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényt is (a továb biak ban: Szja. tv.),
mely szerint a választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás is adóköteles jövedelem. Ebből következően 2009.
december 31-gyel hatályát veszíti az a szabályozás, mely a képviselői költségtérítés teljes összegét adómentes
juttatásként kezelte.
Az állampolgárok számára a szabályozási tárgykörrel kapcsolatos törvényalkotási folyamat olyan részletekben nem
ismert és áttekinthető, mint amilyen részletre az új kérdés irányul. Így azt a látszatot kelti, mintha nem változott volna
meg a bizonylat nélküli, adómentes jövedelmek lehetősége az országgyűlési képviselők esetében.
Az Országos Választási Bizottság következetes gyakorlata alapján nem hitelesíthető az a kérdés, amely félrevezető
eleme által megtéveszti a választópolgárokat akarat-kifejezésükben.”
Az OVBh.-val szemben kifogást terjesztett elő egy magánszemély. Álláspontja szerint a kérdés annak eldöntésére
irányul, hogy a képviselő a választókerületi pótlékhoz és a lakhatási támogatáshoz csak bizonylattal alátámasztott
kiadásainak meg fele lően juthasson-e hozzá, vagy ezek alanyi jogon járjanak számára. A kifogástevő szerint az OVB-nek
az Nsztv. 10. § c) pontja alapján kellett volna megtagadnia az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, mivel
a kérdés nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek. A hatályos jogszabályok ugyanis nem definiálják
a választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás fogalmát. Ezek a fogalmak a jogszabály-módosítás következtében
csak 2010. január 1-jétől lesznek értelmezhetők.
Mindezek alapján a kifogástevő kezdeményezte az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárásra való utasítását.
2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
3. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
Jelen ügyben az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az OVB helyesen hivatkozott arra, hogy az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán szereplő kérdésben bekövetkezett jogszabály-módosítások miatt a kérdés a választópolgárok
számára megtévesztővé vált. Ezért a kérdés nem fel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdéséből következő egyértelműségi
követelményeknek.
Következésképpen az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért az Alkotmánybíróság az OVB 346/2009. (VIII. 14.) OVB határozatát helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
41/2012. (X. 9.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezésének visszavonásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. Visszavonom Papp Károly r. vezérőrnagy 31/2012. (VII. 19.) BM utasítással adott miniszteri biztosi kinevezését 2012.
augusztus 31-ei hatállyal. 2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1485/2015. (VII. 21.) Korm. határozata a felújított kulturális terek hasznosításáról és a működtetésük érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  hazai és európai uniós támogatásból felújított kulturális örökségi helyszínek hasznosítása
során törekedni kell a  társadalmi és gazdasági fenntarthatóság szempontjainak megfelelő, ugyanakkor a  felújított
helyszín kulturális örökségi és környezeti értékeit hitelesen bemutató funkciók megvalósítására;
2. az 1.  pontban megfogalmazott célok megvalósítása érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert,
valamint az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) a kulturális örökségi helyszínek már elkészült, valamint előkészítés alatt álló, jövőbeni fejlesztési programjai
–  a  rendelkezésre álló források erejéig – lehetőség szerint terjedjenek ki az  egyes helyszínek történetileg
hiteles külső és belső helyreállítására, egykori funkcióinak, értékeinek, a  helyszínhez kötődő történelmi
családok és a helyszínek történelmi szerepének bemutatására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
b) a helyszínek hiteles bemutatása érdekében hozzanak létre munkacsoportot a  kulturális örökség részét
képező helyszínek komplex hasznosításának kidolgozására, beleértve a  közgyűjteményekben őrzött,
a helyszínhez vagy az adott korszakhoz köthető, állami tulajdonban lévő kulturális javak vagy – amennyiben
a feltételek ezt indokolják – korhű másolatok bevonását is.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1194/2009. (XI. 20.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Dél-afrikai Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Dél-afrikai Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről
szóló megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás végleges
szövegének megállapítását köve tően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
64/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Szabó István rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország ankarai nagykövetségének vezetésére
kapott megbízása alól.
Budapest, 2012. március 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
506/2013. (XII. 17.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Eleonóra Marišovát 2013. december 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
371/2013. (VIII. 29.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Miskolci Egyetemen dr. Torma András
egyetemi tanárt 2013. augusztus 15-től 2017. augusztus 14-éig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok
ellátásával.
Budapest, 2013. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1066/2013. (II. 19.) Korm. határozata az Európa Tanács tagállamai között a személyek szabad mozgásának szabályairól szóló, 1957. december 13-án, Párizsban aláírt Európai Megállapodáshoz való csatlakozás szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány 1. egyetért az Európa Tanács tagállamai között a személyek szabad mozgásának szabályairól szóló, 1957. december
13-án, Párizsban aláírt Európai Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2014. (V. 30.) ORFK utasítása az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló törvényben foglalt, rendőri szerveket érintő feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett
úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvényben foglaltak végrehajtására az alábbi utasítást adom ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) központi szervére
(a továbbiakban: ORFK);
b) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban: területi rendőri szerv);
c) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi rendőri szerv).
2. Az utasítás tárgyi hatálya az útdíjköteles útszakaszok használatáért fizetendő, megtett úttal arányos útdíjjal kapcsolatos
szabályszegésekkel összefüggő ellenőrzési és az annak során végzett hatósági feladatok végrehajtására terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) állandó ellenőrzőpont: olyan, az  országhatárhoz közel eső ellenőrzési helyszín, ahol folyamatos ellenőrzést
kell végrehajtani, ide nem értve a külső határokon a határellenőrzés keretében végzett ilyen célú ellenőrzés
helyszíneit;
aa) épületben kialakított állandó ellenőrzőpont: olyan, a  belső határhoz közeli állandó ellenőrzőpont,
ahol az ellenőrzést folyamatosan, helyszíni váltással kell ellátni,
ab) gépjárművel ellenőrzött állandó ellenőrzőpont: olyan, a belső határhoz közeli, állandó ellenőrzőpont,
ahol az ellenőrzést az oda vezényelt, erre a célra felkészített szolgálati gépjárművel kell végrehajtani;
b) ellenőrzés: az UD rendszer által szolgáltatott adatok alapján jogosulatlan úthasználattal érintett járművekkel
kapcsolatos, közigazgatási bírság kiszabására irányuló, nyílt rendőri ellenőrzés;
c) jogsértés helye: az  a  hely (ellenőrzési keresztmetszet), ahol az  UD rendszerbe integrált eszköz a  jogsértést
rögzíti;
d) mozgó ellenőrzés: a díjfizetési kötelezettséggel érintett utakon az erre a célra felkészített szolgálati gépjárművel
végzett közúti ellenőrzés;
e) Robotzsaru rendszer: a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer, illetve
annak moduljai;
f ) UD rendszer: a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NÚSZ)
által üzemeltetett informatikai rendszer;
g) várakozóhely: a  közúti közlekedésről szóló törvény alapján a  jármű részére a  visszatartás idejére kijelölt
várakozóhely. II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Az ellenőrzés általános szabályai
4. Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
(a továbbiakban: EDtv.), az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő megtett úttal arányos díjról szóló
2013. évi LXVII. törvény végrehajtásáról szóló 209/2013. (VI. 18.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.), valamint
az útdíj mértékéről és az útdíjköteles utakról szóló 25/2013. (V. 31.) NFM rendelet (a továbbiakban: EDr.) rendelkezései
alapján végrehajtott ellenőrzést kizárólag az erre a célra kiképzett, az ellenőrzés helye szerint illetékes területi, vagy
helyi rendőri szerv állományába tartozó, vagy oda vezényelt rendőr végezhet.
5. A határátkelőhelyeken az ellenőrzést alapvetően a határellenőrzés folyamatába integrálva kell végezni. A határátlépési
pontokon, illetve azok közelében állandó ellenőrzőpontokat kell kialakítani és folyamatosan működtetni, vagy olyan
járőrkörzetet kell létrehozni, amely biztosítja az ellenőrzés folyamatosságát. Az ország belső területein folyamatos
mozgó ellenőrzést kell végezni. Az  ORFK rendészeti főigazgatója indokolt esetben engedélyezheti a  folyamatos
ellenőrzés helyett a  visszatérő, rendszeres ellenőrzés végzését, illetve elrendelheti az  ellenőrzés részleges
(meghatározott területre vagy útvonalra vonatkozó) vagy teljes felfüggesztését.
6. Az ellenőrzési feladatot ellátó rendőrt az eljárási rendre és az ellenőrzés végrehajtásához átadott eszköz kezelésére
vonatkozó oktatásban kell részesíteni, amelynek végrehajtásáért a területi rendőri szerv vezetője a felelős. Az ilyen
feladatot ellátó rendőrt, illetve szolgálatparancsnokát kiadmányozási jogkörrel kell felruházni.
7. Az ellenőrzési feladatot ellátó rendőr ezen tevékenység végzése alatt – a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben
foglalt intézkedési kötelezettség teljesítését kivéve – egyéb, nem közlekedésrendészeti ellenőrző tevékenységre csak
a területi rendőri szerv helyettes vezetője vagy annál magasabb beosztású rendőri vezető utasítása alapján vehető
igénybe.
8. Ellenőrzésre felkészített szolgálati gépjárművet más közlekedésrendészeti ellenőrzésre csak az  EDr. alapján
útdíjfizetéssel érintett közúton lehet igénybe venni, feltéve hogy az  ellenőrzés végzésére nincs mód. Az  ilyen
igénybevételre csak a 7. pontban felsorolt elöljáró engedélyével kerülhet sor. Az igénybevételt jelenteni kell az ORFK
Közlekedésrendészeti Főosztály vezetőjének.
9. Az ellenőrzést végző rendőri állomány szolgálatellátását olyan szolgálati időrendszerben kell megszervezni, amely
biztosítja az ellenőrzés folyamatosságát, hatékonyságát, és a határrendészeti kirendeltségeken, valamint az épületben
kialakított állandó ellenőrzőpontok esetében lehetővé teszi a helyszíni váltást.
10. A határellenőrzés során az útdíjköteles gépjárművet rendszám alapján ellenőrizni kell a Robotzsaru rendszer útdíj
moduljában. A  határrendészeti feladatok ellátásának maradéktalan biztosítása érdekében a  határátkelőhelyeken
folytatott ellenőrzésre kisegítő rendőri erő is igénybe vehető.
11. A gépjárművel ellenőrzött állandó ellenőrzőponton az  erre a  célra felkészített szolgálati gépjárművel egy időben
legalább két fő rendőr lát el szolgálatot. Az ilyen ellenőrzőponton a szolgálatot a Magyar Köztársaság Rendőrségének
Járőr- és Őrszolgálati Szabályzata kiadásáról szóló 22/1997. (XI. 18.) ORFK utasítás 78. pontja alapján kell megszervezni
és ellátni.
12. Az épületben kialakított állandó ellenőrzőponton úgy kell az ellenőrzést végezni, hogy az UD rendszer által észlelt,
jogsértő útdíjköteles gépjárművek az ország területét a rendőri ellenőrzés elkerülésével ne hagyhassák el.
13. Mozgó ellenőrzést a feladat ellátására felkészített szolgálati gépjárművel kell végrehajtani a díjfizetési kötelezettséggel
érintett utakon. Egy gépjárművel legalább két fő rendőr lát el szolgálatot.
14. A gépjármű üzembentartójának objektív felelőssége alapján bármely e feladattal megbízott rendőr foganatosíthat
ideiglenes biztosítási intézkedést. Tettenérés esetén a  jármű vezetőjével szemben viszont csak annak a helyi vagy
területi rendőri szervnek a beosztottja foganatosíthat közigazgatási bírság határozathozatal nélküli vagy határozattal
való kiszabását, ideiglenes biztosítási, illetve biztosítási intézkedést, amelynek illetékességi területén a jogsértés helye
van.
15. A szolgálatot úgy kell megszervezni, hogy az  EDr.-ben meghatározott útszakaszok minél nagyobb lefedettségét
folyamatosan biztosítsa.
16. Az ellenőrzéshez alkalmazott szolgálati gépjármű és az  abba telepített rendészeti és technikai eszközök
átadás-átvételét írásban kell rögzíteni. Az  eszközök működőképességét, állapotát az  eligazítás és beszámoltatás
során az eligazítást, illetve beszámoltatást végző elöljáró vagy szolgálatparancsnok dokumentált módon ellenőrzi,
amelynek megtörténtét írásban rögzíti. Ellenőrzési feladatra csak működőképes technikai eszközökkel rendelkező
jármű vehető igénybe.
17. Az útdíjköteles gépjárművek mozgó ellenőrzés során való megállítására alkalmas elemi útszakaszokat és útvonalakat,
valamint várakozóhelyeket az illetékes területi és helyi rendőri szervek – figyelemmel a közúti járművek megállításának
és követésének módszereiről és taktikáiról szóló 7001/2006. (IV. 6.) ORFK irányelvben (a továbbiakban: Irányelv)
foglaltakra – a NÚSZ-szal egyeztetve jelölik ki.
18. A mozgó ellenőrzés helyszínét elsődlegesen a rendészeti és közlekedésbiztonsági érdekek és biztonsági előírások,
valamint az adatátviteli lehetőségek figyelembevételével kell kijelölni.
19. A mozgó ellenőrzés helyszínét, illetve útvonalát a területileg illetékes rendőri szerv közlekedésrendészeti szervezeti
elemének vezetője 30 napra előre előzetesen egyezteti az útdíjszedő területileg illetékes képviselőjével.
20. A várakozóhelyet – amennyiben azt nem az ellenőrzés helyszínén jelölik ki – az ellenőrzés helyéhez legközelebb eső,
arra alkalmas helyen úgy kell kijelölni, hogy annak megközelítése az útdíjfizetési kötelezettséggel kapcsolatos újabb
jogsértést ne eredményezzen.
21. Az ellenőrzési feladatra beosztott rendőrnek az  eligazítás során a  mozgó ellenőrzés helyszínét vagy helyszíneit,
útvonalát, valamint a várakozóhelyeket írásos formában a Robotzsaru rendszerben is ki kell jelölni.
22. Útdíjköteles gépjárművet ellenőrzés céljából kizárólag akkor lehet megállítani, ha az  UD rendszer automatikus
értesítése vagy az  abból történő lekérdezés alapján a  járművel kapcsolatosan jogosulatlan úthasználat gyanúja
merült fel.
23. Az útdíjköteles járműveket az ilyen járművek által igénybe vett várakozóhelyeken önállóan, az UD rendszer értesítése
nélkül is ellenőrizni lehet. Az ellenőrzést a  jármű rendszáma alapján, a Robotzsaru rendszer erre a célra kialakított
alkalmazásának segítségével kell elvégezni.
24. Az ellenőrzés során a  járművezető és az  üzembentartó adatait a  Robotzsaru rendszer erre a  célra kialakított
alkalmazásában rögzíteni kell.
25. Az intézkedések során kiállítandó iratokat a  járműben, illetve az  állandó ellenőrzőponton telepített Robotzsaru
rendszer segítségével kell előállítani.
26. Az ORFK és a NÚSZ között megkötött együttműködési megállapodásban (a továbbiakban: Emü.) rögzített rendőrségi
adatszolgáltatási kötelezettségre tekintettel az  Emü. 5.  pont a), d) és e)  alpontjában foglalt adatszolgáltatást
a  területi rendőri szervek jelentései alapján az  ORFK Közlekedésrendészeti Főosztálya végzi. A  területi rendőri
szervek jelentéseiket a  tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig elektronikus formában terjesztik fel az  ORFK
Közlekedésrendészeti Főosztály vezetőjének címezve.
27. Az Emü. 5.  pont b) és c)  alpontja alapján az  útdíjfizetéssel érintett elemi útszakasz vagy útszakaszok lezárásáról,
forgalmának eltereléséről, illetve a  lezárás, elterelés megszüntetéséről az  azt foganatosító rendőr jelentést tesz
a területileg illetékes tevékenységirányító központnak, amely arról a NÚSZ-t írásban – az 1. mellékletben található
formanyomtatvány megküldésével – haladéktalanul értesíti.
28. Ha rendőri intézkedés miatt szükségessé válik az  útdíjköteles jármű eltérő útvonalon való közlekedése, a  rendőri
intézkedés befejezését követően a járművezető részére a 2. melléklet szerinti igazolást kell kiadni. Az igazolást két
példányban kell kiállítani, az eredeti példányt a járművezetőnek kell átadni, a másodpéldányt a keletkezett iratokhoz
kell csatolni.
4. Az ellenőrzések közös szabályai 29. Az UD rendszer értesítését követően az ellenőrzést végző rendőr – az Irányelvben foglalt biztonsági rendszabályok
megtartása mellett – az  érintett járművet megállítja és ellenőrzés alá vonja. Az  ellenőrzés során az  általános
közlekedésrendészeti ellenőrzést is el kell végezni.
30. A magyar hatósági jelzéssel – ide nem értve a  Z betűjelű ideiglenes magyar rendszámmal – ellátott útdíjköteles
gépjárművet csak abban az  esetben kell megállítani, ha azzal szemben a  Robotzsaru rendszer értesítése alapján
egyéb rendőri intézkedés lefolytatása is szükséges vagy indokolt.
31. A külföldi, valamint Z betűjelű ideiglenes magyar rendszámmal ellátott útdíjköteles gépjárművel kapcsolatos
intézkedés során meg kell győződni arról, hogy a  gépjármű fajtája, tengelyszáma és megengedett legnagyobb
együttes össztömege alapján ténylegesen az EDtv. hatálya alá tartozik. Az ilyen jármű forgalmi engedélyéről másolatot
vagy képfelvételt kell készíteni, amelyet az ügyirathoz csatolni kell.
32. A külföldi, valamint Z betűjelű ideiglenes magyar rendszámmal ellátott útdíjköteles gépjárművel kapcsolatos
intézkedés során rögzíteni kell az üzembentartó számlavezető bankjának nevét és az ott vezetett bankszámlájának
számát, amennyiben azt a jármű vezetője meg tudja jelölni.
33. Ha az  UD rendszer rövid időn belül, egymást követően több útdíjköteles gépjármű jogosulatlan úthasználatát
jelzi, csak annyi járművet kell megállítani és ellenőrzés alá vonni, amennyi az ellenőrzés helyszínének adottságai és
az ellenőrzés időpontja alapján biztonságosan, a közúti forgalom zavarása nélkül ellenőrzés alá vonható, illetve nem
késlelteti jelentősen a megállított járművek ellenőrzésének megkezdését.
34. A területi rendőri szerv állományába tartozó rendőr által végzett ellenőrzés során keletkezett ügyet a közigazgatási
hatósági eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező helyi rendőri szerv részére elektronikus úton
is meg kell küldeni.
35. Ha a rendőr az ellenőrzés során megállapítja, hogy nem történt jogsértés, vagy az elkövetett jogsértés miatt szankció
nem alkalmazható, akkor a Robotzsaru rendszerben az ellenőrzésről feljegyzést készít.
5. A visszatartás szabályai 36. Ha a külföldivel (járművezetővel, üzembentartóval) szemben kiszabott bírságot vagy a pénzkövetelést a helyszínen
nem fizetik meg, úgy a megfizetés igazolásáig – a vonatkozó jogszabályi feltételek fennállása esetén, a jogszabályi
előírások figyelembevételével – indokolt a jármű visszatartását elrendelni.
37. A bírság összegének biztosítását a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény szabályai alapján a Robotzsaru rendszerben rögzített nyomtatványok alkalmazásával kell elrendelni.
38. Visszatartás elrendelése esetén a  jármű forgalmi engedélyének átvételi elismervény ellenében történő elvétele
mellett az ügyfelet tájékoztatni kell az eljárás menetéről és arról, hogy a pénzkövetelés megfizetéséről szóló igazolást
hol és mikor tudja bemutatni, illetve a forgalmi engedélyt hol és mikor veheti át.
39. Az ellenőrzés során elbírált valamennyi jogsértés vonatkozásában a visszatartásról külön végzést kell hozni.
40. A visszatartott járművet – amennyiben a  várakozóhely nem az  ellenőrzés helyén van kijelölve – a  legközelebbi
várakozóhelyre kell irányítani.
41. Ha a  pénzkövetelés megfizetéséről szóló igazolást a  járművezető nem mutatta be, a  rendőr a  forgalmi engedélyt
szolgálata végén, a szolgálati helyén leadja. A  leadott forgalmi engedélyt és az ellenőrzés során keletkezett iratok
eredeti példányát a  rendőri szerv az  intézkedést követő ötödik munkanapot követően haladéktalanul továbbítja
a közigazgatási eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező első fokú közigazgatási hatóság részére.
42. Ha a pénzkövetelés megfizetését a járművezető, vagy az üzembentartó, vagy annak meghatalmazottja az ellenőrzést
végző rendőri szerv részére az intézkedést követő ötödik munkanapig igazolja, részére a jármű forgalmi engedélyét
az intézkedő rendőr vagy a rendőri szerv vezetője által erre feljogosított személy elismervény ellenében, a visszatartás
megszüntetését elrendelő végzéssel visszaadja.
43. A magyar nyelvet nem értő külföldi járművezető részére a visszatartásról készített angol, német vagy orosz nyelvű
tájékoztatón túlmenően a  tájékoztatót más nyelven is át lehet adni, amennyiben az  intézkedő rendőri szerv
gondoskodott annak elkészítéséről.
6. Intézkedés korábban elkövetett jogsértés miatt 44. Csak olyan korábbi jogsértés miatt van helye intézkedésnek, amelyet 85 napnál nem régebben követtek el.
45. Ha az UD rendszer értesítésére korábbi jogsértés vagy jogsértések miatt került sor, úgy az ellenőrzés során meg kell
állapítani, hogy a  korábbi jogsértést a  jelenlegi üzembentartói jogviszony ideje alatt követték-e el. Amennyiben
a  korábbi jogsértést követően az  üzembentartó személye megváltozott, a  jogsértés miatt további intézkedésnek
helye nincs. A  jelenlegi üzembentartó adatait és a  jogviszony kezdetét a Robotzsaru rendszerben rögzíteni kell és
az intézkedést be kell fejezni.
46. A járművezetőt tájékoztatni kell, hogy a pénzkövetelés megfizetéséig a járművel csak a kijelölt várakozóhelyig, illetve
ezt követően a forgalmi engedély átvételének helyéig közlekedhet.
47. Ha a járművezető a pénzkövetelést készpénz-átutalási megbízással kívánja megfizetni, úgy a megbízást (ügyenként
kiállított megbízásokat) részére át kell adni, és a várakozóhelyet ki kell jelölni. A jármű visszatartását a 36. pontban
foglaltak szerint el kell rendelni.
48. A járművezetőt tájékoztatni kell arról, hogy a  pénzkövetelés megfizetésének igazolását hol és mikor mutathatja
be. A  pénzkövetelés megfizetésének igazolását követően a  visszatartást minden ügyben külön végzésben kell
visszavonni.
49. Ha a járművezető az összes korábbi jogsértés miatt kiszabandó bírság összegének megfelelő pénzkövetelést nem fizeti
meg, úgy a visszatartást fenn kell tartani, a forgalmi engedélyt visszaadni nem lehet. A fennmaradó pénzkövetelésről
készpénz-átutalási megbízást kell kiállítani és azt át kell adni a járművezetőnek, és egyben tájékoztatni kell arról, hogy
a pénzkövetelés megfizetéséről szóló igazolást hol és mikor mutathatja be.
50. A pénzkövetelés befizetéséről szóló igazolás elektronikus képét a Robotzsaru rendszerben rögzíteni kell.
7. A bírság és pénzkövetelés megfizetésének szabályai 51. A közigazgatási bírság, az ideiglenes biztosítási, illetve a biztosítási intézkedéssel biztosított pénzkövetelés összegét
a  járművezető saját választásának megfelelően bankkártyával, készpénz-átutalási megbízás útján vagy banki
átutalással fizetheti meg. A választási lehetőségre az ügyfél figyelmét fel kell hívni.
52. Ha a járművezető a vele szemben kiszabott bírságot vagy pénzkövetelést bankkártyával kívánja megfizetni, azt az erre
a célra biztosított POS-terminál használatával kell számára lehetővé tenni.
53. A POS-terminálon kijelzett bírság összegét manuális úton megváltoztatni nem lehet.
54. A tranzakció jóváhagyásához szükséges, a  bankkártyához tartozó egyedi azonosító szám (PIN) bevitelét csak
a járművezető végezheti el.
55. Ha a  POS-terminál visszajelzése szerint a  tranzakció sikeres volt, a  kinyomtatott bizonylatot – amennyiben
az  a  bizonylat szerint szükséges – alá kell íratni és a  bankkártyát vissza kell adni a  járművezetőnek. A  bizonylatot
a keletkezett ügyiratokhoz kell csatolni. A bizonylat másodpéldányát át kell adni a járművezetőnek.
56. Amennyiben a  POS-terminálon fizetés bármely okból nem hajtható végre, vagy az  nem volt sikeres, úgy át kell
térni a készpénz-átutalási megbízással történő fizetési mód alkalmazására. Ebben az esetben a jármű visszatartását
a 36. pontban foglaltak szerint el kell rendelni.
57. A POS-terminál vagy a  bírságolás végrehajtását támogató informatikai rendszer meghibásodását,
működésképtelenségét a szolgálati elöljárónak soron kívül jelenteni kell. Az informatikai rendszer bármely elemének
meghibásodása esetén további ellenőrzést nem lehet folytatni, illetve soron kívül intézkedni kell az  eszköz
javíttatásáról, illetve helyettesítéséről.
58. Amennyiben a járművezető részére az intézkedő rendőr készpénz-átutalási megbízást ad át, akkor a készpénz-átutalási
megbízás rovatait ki kell töltenie (összeg, a megjegyzésben az ügyszám és a rendszám), valamint a készpénz-átutalási
megbízás azonosítóját a Robotzsaru rendszerben rögzítenie kell.
59. A szolgálat befejezésével a rendőrnek a POS-terminál megfelelő menüjében pénztárzárást kell végrehajtania.
60. A járművezető részére az  ORFK 10023002-01451715-30000003 számlaszámára szóló készpénz-átutalási megbízást
kell átadni. Erre a feladatra a területi rendőri szerv számlájára kiállított készpénz-átutalási megbízás nem használható.
8. A térítésmentes használatára jogosultak nyilvántartása 61. A Vhr. szerinti térítésmentes használatra jogosultak nyilvántartását és az adatközlési művelet elvégzésére jogosultakról
a nyilvántartó jogosultság-nyilvántartást az ORFK Közlekedésrendészeti Főosztálya végzi.
III. FEJEZET
A RENDŐRI INTÉZKEDÉS ELLENŐRZÉSE 62. Az utasításban meghatározott tevékenység ellenőrzésére illetékességi területükön az alábbi személyek jogosultak:
a) nyílt paranccsal ellátott személy;
b) az ellenőrzési szolgálat tagja;
c) a belső ellenőr;
d) a szolgálati elöljáró.
63. A 62. pont a) és b) alpontjában meghatározott személy ellenőrzi:
a) az ellenőrzést végző rendőr szakmai felkészültségét;
b) az ellenőrzést végző rendőr konkrét intézkedését;
c) a jelen normában meghatározott közúti rendőri jelenlétet;
d) az előírt jelentési kötelezettségek teljesítését.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 64. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
65. Az  utasítás végrehajtásával kapcsolatban felmerült kiadásokat és bevételeket elkülönítetten kell nyilvántartani
a KGR Forrás SQL rendszerben, egységesen a 99202 kezdetű ügyletkódok használatával.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány