text:
54/2004. (III. 31.) Korm. rendelete a sportrendezvények biztonságáról.
A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban:
Stv.) 79. §-a (1) bekezdésének c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni:
a) a labdarúgás, kézilabda, kosárlabda, vízilabda, jég
korong sportágakban a hivatásos és vegyes versenyrendszer (nemzeti bajnokság) keretében szervezett mérkőzésekre, az első osztályú mérkőzésekre, a nemzetközi kupamérkőzésekre, a nemzeti válogatottak mérkőzéseire;
b) a labdarúgás sportág esetében a hivatásos és vegyes
versenyrendszerben (nemzeti bajnokságban) szereplő csapatok részvételével lebonyolított minden, az a) pontban
meg nem határozott mérkőzésre, ideértve a teremlabdarúgó rendezvényt is, ha
ba) a sportrendezvény helyszínéül szolgáló létesítmény
befogadóképességének legalább 70%-ára kibocsátott je
gyeket a sportrendezvény időpontját legalább egy héttel
megelőzően értékesítették, és a rendelkezésre álló további
információk alapján telt ház várható, vagy
bb) a vendégszurkolók részére biztosított jegyek
90%-a, vagy 500 darab jegy a sportrendezvény időpontját
legalább egy héttel megelőzően értékesítésre került,
feltéve, hogy azokon néző jelen lehet;
c) amennyiben a sportrendezvény időpontját megelőző
egy éven belül a csapat részvételével zajló sportrendezvénnyel kapcsolatban súlyos rendzavarásra került sor, vagy
d) ha a közterületen megtartott sportrendezvényen a
résztvevők és a nézők együttes száma az ötezer főt várhatóan eléri, vagy a sportrendezvény megrendezése forgalomkorlátozással, illetve forgalomeltereléssel jár.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki az (1) bekezdésének
a) és b) pontjában meghatározott sportrendezvények esetében a korosztályos, illetve tartalékcsapatok, a női bajnokság mérkőzéseire — kivéve a kosárlabda és kézilabda
mérkőzéseket —, valamint az edzőmérkőzésekre.
2. § (1) A rendőrség, az 1. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt sportágak országos sportági szakszövetségei
és a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamara (a továbbiakban: kamara) által delegált szakértőkből álló Bizottság állapítja meg, hogy az 1. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott sportrendezvények közül melyek minősülnek kiemelt biztonsági
kockázatú sportrendezvénynek.
(2) A Bizottság 5 tagját az (1) bekezdésének a) és
b) pontjába foglalt szakszövetségek, 7 tagját a rendőrség,
2 tagját a kamara jelöli. A Bizottság elnöke a rendőrség
által delegált tag.
(3) A Bizottság akkor határozatképes, ha az ülésén legalább 8 fő jelen van úgy, hogy közöttük van a rendőrség,
illetve a kamara által delegált tagok közül 1-1 fő, valamint
annak a sportágnak az országos szakszövetsége által delegált tag, amely sportágba tartozó sportrendezvény biztonsági kockázatáról döntenek. A Bizottság határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az
elnök szavazata dönt.
(4) A Bizottság működésének részletes szabályait a
Bizottság által egyszerű szótöbbséggel elfogadott — a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban: miniszter) által jóváhagyott — ügyrend határozza meg.
(5) A Bizottság titkársági feladatait a Gyermek-, Ifjúsági
és Sportminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) látja el. A Bizottság működésével összefüggő költségeket a
minisztérium éves költségvetésében tervezni kell.
3. § (1) A Bizottság ülését az elnök hivatalból — az érintett
sportágak versenyrendszereinek legkorábbi első versenyét
megelőző 60 nappal — hívja össze. Az érintett sportágak
versenynaptárait a Bizottság titkársága szerzi be és — legkésőbb a Bizottság ülését megelőző 8 nappal — eljuttatja
a Bizottság elnökéhez. A Bizottság a versenynaptár figyelembevételével határozattal dönt, hogy az érintett sportágak versenyrendszerében mely sportrendezvények minősülnek kiemelt biztonsági kockázatúnak. A határozatban
kifejezetten rendelkezni kell a nem kiemelt biztonsági kockázatúnak minősített sportrendezvényekről is.
(2) A Bizottság döntését arra figyelemmel alakítja ki,
hogy az 1. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott sportrendezvényről az előzetesen rendelkezésre álló
adatok alapján alaposan feltehető, hogy valamely, a nézők
magatartására visszavezethető ok következtében nagyobb,
meghatározatlan számú résztvevő életének, testi épségének, vagyonának sérelme vagy annak közvetlen veszélye
fenyeget.
(3) A Bizottság ülését az elnök bármelyik tag kezdeményezésére köteles összehívni.
(4) A Bizottság elnöke a határozatot a döntést követő
5 napon belül megküldi az 1. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott sportágak szakszövetségeinek.
A szakszövetség elnöke a határozatot a kézhezvételtől számított 5 napon belül megküldi az érintett sportág verseny
rendszerében az 1. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában
meghatározott sportrendezvényt szervezőknek.
(5) A sportrendezvényt szervező a határozat ellen annak
kézhezvételétől számított 15 napon belül fellebbezést
nyújthat be a miniszterhez, aki arról 15 napon belül határozattal dönt.
4. § (1) Ha a sportrendezvényt a Bizottság nem minősítette
kiemelt biztonsági kockázatúnak és a biztonsági kockázatot érintően új körülmény merült fel, az 1. § (1) bekezdésének a) , c) és b) pontjában meghatározott sportrendezvényt szervező a sportrendezvény időpontja előtt legalább
8 nappal kezdeményezheti a Bizottság elnökénél a Bizottság ülésének összehívását.
(2) A Bizottság elnöke a kérelmet megvizsgálja és a
sportrendezvény időpontját legalább 5 nappal megelőzően
összehívja a Bizottság ülését.
(3) A Bizottság az (1) bekezdés szerinti sportrendezvényt — a 3. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel — kiemelt biztonsági kockázatúnak minősítheti, és a
határozatot a döntést követő napon megküldi a sportrendezvényt szervezőnek és a szakszövetségnek. A határozat
ellen fellebbezésnek helye nincs.
5. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó sportrendezvényt csak
sportszervezet, szakszövetség vagy sportági szövetség szervezhet.
(2) Az 1. § (1) bekezdésének c) és d) pontjában foglalt
sportrendezvények rendezését megelőzően, valamint a
Bizottság által nem kiemelt biztonsági kockázatúnak minősített sportrendezvény esetén a szervező az Stv.
68. §-ának (3) bekezdésére figyelemmel köteles az illetékes rendőrkapitányságnál kezdeményezni a sportrendezvénynek a külön jogszabályban meghatározott szerződésbe
foglalt díj ellenében történő rendőri biztosítását. A díjra a
felek megállapodása az irányadó, a díj azonban nem lehet
kevesebb a szolgáltatás önköltségénél.
(3) A (2) bekezdés szerinti díjat a szervező fizeti meg.
6. § (1) A szervező a sportrendezvényeken köteles rendező
szervet, rendezőt megbízni és annak személyét a szakszövetségnek a sportrendezvény lebonyolítását megelőzően
5 munkanappal korábban írásban bejelenteni. Rendező
hiányában a sportrendezvény nézők részvételével nem tartható meg.
(2) A rendező szerv, rendező köteles a sportrendezvény
időtartama alatt, valamint a rendőrség igényei szerint a
sportrendezvényt megelőzően, illetve követően az illetékes rendőrségi vezetővel a sportrendezvény biztonsága érdekében együttműködni, és részére az igényelt segítséget
megadni.
7. § A szervező az 1. § szerinti sportrendezvények
a) résztvevői számára köteles felelősségbiztosítást kötni;
b) beléptető rendszer alkalmazása esetén a belépőjegy
eladáskor köteles a néző nevére szóló belépőjegyet, illetve
bérletet értékesíteni;
c) résztvevőinek személyi és vagyonbiztonsága érdekében jogosult a sportrendezvény ideje alatt annak helyszínét
kamerával megfigyelni.
8. § (1) A sportrendezvény szervezéséről az annak helye szerint illetékes rendőrkapitányságot, a fővárosban a Budapesti Rendőr-főkapitányságot legalább húsz munkanappal
a sportrendezvény megtartásának tervezett időpontját
megelőzően írásban tájékoztatni kell. Ha a sportrendezvény több rendőrkapitányság illetékességi területét érinti,
a sportrendezvény megtartásáról a sportrendezvény helye
szerint illetékes valamennyi rendőrkapitányságot, illetve a
fővárosban a Budapesti Rendőr-főkapitányságot tájékoztatni kell. A tájékoztatási kötelezettség a szervezőt terheli.
(2) Az írásbeli tájékoztatásnak tartalmaznia kell:
a) a tervezett sportrendezvény megnevezését, kezdeté
nek és befejezésének várható időpontját, helyszínének leírását és vázlatrajzát, illetve útvonalát;
b) a szervező képviseletére jogosult személy nevét és
címét;
c) a sportrendezvény zavartalan és biztonságos megtartásával megbízott rendező szerv, rendező nevét, székhelyét,
illetve lakcímét;
d) a sportrendezvény biztosítását ellátó személy- és
vagyonvédelmi tevékenységet végző szervezet megnevezését, valamint a szervezet képviselőjének nevét és címét;
e) az érvényes bérletek és a kibocsátott belépőjegyek,
illetve egyéb, a belépésre jogosító igazolások (a továbbiakban: jegyeladás) számának megadásával a sportrendezvényen résztvevők várható létszámát és a jegyeladás alapján
a szurkolótáborok megoszlásának előrejelzését;
f) a sportrendezvényen részt vevő nézők szervezett
utaztatására tett intézkedéseket, illetve a nézők valószínűsíthető utazási módját és útvonalát;
g) a sportrendezvény biztonsági tervét. (3) A (2) bekezdés szerinti írásbeli tájékoztatáson kívül
a szervező a versenynaptárt az abban meghatározott első
sportrendezvény időpontját megelőzően 30 nappal megküldi az (1) bekezdés szerinti rendőri szervnek, és az abban
foglalt időpontok változásáról 10 munkanappal a sportrendezvény előtt értesíti az illetékes rendőri szervet.
9. § (1) A sportrendezvény biztonsági tervének tartalmaznia
kell:
a) a sportrendezvény megnevezését, helyét, időpontját
és időtartamát, a rendező szerv, rendező megnevezését,
képviselőinek nevét és címét, továbbá a rendezvény helyszínének leírását és vázlatrajzát;
b) a kiadható belépőjegyek számát, a jegyek vásárlásához (elosztásához) kapcsolódó esetleges korlátozásokat;
c) a sportrendezvény helyszínére való belépés és eltávozás rendjét;
d) a közönségnek — különösen a fogyatékos nézőknek — a sportrendezvény helyszínén történő elhelyezésére, az elhelyezés esetleges megváltoztatására vonatkozó
előírásokat;
e) a sportrendezvényre be nem vihető tárgyak körét,
valamint azokat a magatartásokat, amelyek tanúsítója a
sportrendezvényről eltávolítható, vagy akinek a belépése
megtagadható;
f) a sportrendezvényen való részvétel feltételei, a részvételre vonatkozó korlátozások, továbbá a sportrendezvény belső rendjére vonatkozó szabályok nyilvánosságra
hozatalának módját;
g) a rendezésben közreműködők nevét, igazolvány számát, létszámát, tevékenységük szabályait, a sportrendezvény biztonsága érdekében a rendező szerv, rendező által
alkalmazni kívánt technikai-védelmi berendezéseket, azok
alkalmazási módjának leírását;
h) a sportrendezvény helyszínének baleset, elemi csapás, tömeges rendbontás esetére vonatkozó írásbeli kiürítési, menekítési tervét, figyelemmel a fogyatékos személyek menekítésének biztosítására.
(2) A sportrendezvény biztonsági tervéhez a szervezőnek másolatban mellékelnie kell a külön jogszabályok által
megkövetelt — a sportrendezvény helyszínére vonatkozó — szakhatósági engedélyeket.
(3) Amennyiben a szervező az Stv.-ben, illetve a rendeletben meghatározott kötelezettségei megszegése következtében a biztosításban résztvevőkön kívül rendőri erők
alkalmazása, további rendőri erők összevonása, átcsoportosítása válik szükségessé, a szervező köteles megtéríteni a
rendőrségnek az intézkedéssel összefüggésben felmerült
— igazolt — költségeit.
10. § Ha a szervező nyilvános helyen rendszeresen szervez a
rendelet hatálya alá tartozó ugyanolyan sportrendezvényt
és a sportrendezvény megtartásának biztonsági feltételei
megfelelnek a rendőrség által korábban elfogadott biztonsági feltételeknek, a további ugyanolyan sportrendezvények bejelentéséhez a 9. § (2) bekezdésében meghatározott mellékleteket nem kell csatolni.
11. § Ha a sportrendezvényt közterületen bonyolítják le, vagy
a nézők egy része a sportrendezvényt a közterületről kísérheti figyelemmel, a szervező köteles a közterületnek a
sportrendezvény lebonyolítására szolgáló részét jól láthatóan megjelölni és egyéb jelzések használatával a közterület többi részétől elhatárolni.
12. § A sportszervezet köteles együttműködni a sportrendezvény szervezőjével, valamint a rendőrséggel a szurkolótáborok sportrendezvényen való biztonságos részvételének
megszervezésében.
13. § (1) Az Stv. 63. §-ának (3) bekezdése szerinti biztonságtechnikai ellenőrzést (a továbbiakban: ellenőrzés) végző
szervek vizsgálják a sportlétesítmény, a nézőtéri lelátó vagy
szektor, valamint a biztonságtechnikai berendezések megfelelőségét.
(2) Az ellenőrzés a sportlétesítmény vizsgálata során
kiterjed:
a) a külső kerítés állapotára;
b) a vendégszurkolók részére szolgáló külön pénztárak
meglétére;
c) a parkolási lehetőség biztosítására;
d) a bejáratoknál szűkítő folyosók meglétére és ezek
állapotára;
e) a beléptető rendszer alkalmazása esetén annak mű
ködőképességére;
f) a bejáratoknál és a sportlétesítmény területén a nézői
magatartási szabályokra vonatkozó figyelmeztető táblák
meglétére. (3) Az ellenőrzés a nézőtéri lelátó vagy szektor vizsgálata során kiterjed:
a) a figyelmeztető, útbaigazító táblák meglétére, ezek
állapotára;
b) a mellékhelyiségek, büfék állapotára;
c) az ülőhelyek, aljzatbeton állapotára;
d) az elsősegélynyújtó hely meglétére, felszereltségére;
e) a hazai és vendégszurkolói tábor fizikai szétválasztá
sának biztosítására;
f) a szurkolók vándorlásának megakadályozására, a
szektorelválasztó kerítés állapotára; g) az állóhelyi szektorokban tömeghullámzást megakadályozó korlátok meglétére, állapotára;
h) a közlekedő folyosókon a nézők akadálymentes közlekedésének biztosítottságára;
i) az átjárók, kijáratok, menekülési útvonalak szünetmentes áramforrásról működtethető világító jelzőtáblákkal történő jelölésére;
j) a nézőteret a játéktértől elválasztó kerítés állapotára;
k) a biztonsági irányítócsoport rendelkezésére álló he
lyiség állapotára;
l) a beépített műszaki (elektronikus, távközlési) beren
dezések működőképességére. (4) Az ellenőrzés a biztonságtechnikai berendezések
vizsgálata során kiterjed:
a) a beléptető rendszer alkalmazása esetén annak működőképességére;
b) a kamerarendszer alkalmazása esetén annak működőképességére; c) a hangosbemondó rendszer működőképességére, az
arra való műszaki csatlakozás lehetőségeire;
d) a szünetmentes áramforrásra;
e) a menekítő kapuk meglétére, azok azonnali kinyit
hatóságára, a szünetmentes áramforrásról működtethető
jelzőtáblákkal történő jelölésekre, ezek állapotára;
f) a rendezési forgatókönyv meglétére;
g) a kiürítési, menekítési terv meglétére és tartalmára;
h) a belépőjegyek biztonsági jelölésére, a nézői maga
tartási szabályok feltüntetésére. (5) Az ellenőrzést végző szervek az ellenőrzés eredménye alapján döntenek arról, hogy a sportlétesítményben
nézők részvételével sportrendezvény biztonságosan megrendezhető-e.
14. § (1) A sportrendezvény akkor tartható meg, ha
a) a szervező rendelkezik a sportrendezvény megtartá
sához szükséges, továbbá a sportrendezvény helyszínére
vonatkozó, külön jogszabályok alapján előírt szakhatósági
engedélyekkel;
b) a sportrendezvény nézői az egyéb résztvevőktől, továbbá a hazai és vendégszurkolók egymástól is biztonságosan elkülöníthetők;
c) a szervező a sportrendezvény helyszínére vonatkozóan baleset, elemi csapás, tömeges rendbontás esetére
írásbeli kiürítési, menekítési tervvel rendelkezik, és biztosítottak a terv végrehajtásának személyi és technikai feltételei;
d) a sportrendezvényen való részvétel feltételeiről, a
sportrendezvény rendjéről a nyilvánosság előzetes — továbbá a sportrendezvény közönségének helyszíni folyamatos — tájékoztatása biztosított;
e) a szervező a sportrendezvény belső rendje fenntartásának személyi és technikai feltételeit biztosítja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervezési feltételek meglétét a rendőrség a sportrendezvény helyszínén
— a szervező felé tett előzetes bejelentés alapján — bármikor ellenőrizheti.
15. § (1) A rendőrség az Stv. 68. § (4) bekezdése szerint, a
rendelet hatálya alá tartozó sportrendezvények esetében az
Stv. 67. § (2)—(3) bekezdéseiben, a 68. § (1)—(3) bekezdéseiben, valamint a rendelet 6. § (1) bekezdésében és
14. § (1) bekezdésében meghatározott biztonsági követelmények vizsgálata alapján hozhat — az Stv. 68. § (4) bekezdésére figyelemmel — a sportrendezvény nézők részvételével való megtartására vonatkozó tiltó határozatot. A határozat a nézők részvételét a sportlétesítmény meghatározott részére is korlátozhatja.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott biztonsági feltételek meglétét a rendőrség hivatalból köteles vizsgálni.
(3) Az (1) bekezdésben előírt biztonsági feltételek meglétét a 8. § (1) bekezdésében meghatározott tájékoztatás,
illetve a 13. §-ban meghatározott biztonságtechnikai ellenőrzés időpontjától számított tíz napon belül a sportrendezvény helye szerint illetékes rendőrkapitányság vezetője, a
fővárosban a Budapesti Rendőr-főkapitányság vezetőjének közbiztonsági helyettese vizsgálja, és szükség esetén
tiltó határozatot hoz, amelyet a döntéstől számított 24 órán
belül közöl a sportrendezvény szervezőjével.
(4) Az első fokon eljárt szerv határozata ellen fellebbezés nyújtható be a sportrendezvény helye szerint illetékes
megyei rendőr-főkapitányság közbiztonsági igazgatójához,
a fővárosban az Országos Rendőr-főkapitányság közbiztonsági főigazgatójához, aki a fellebbezést a kézhezvételtől
számított 5 napon belül elbírálja. A határozatot a döntéstől
számított 24 órán belül közölni kell a sportrendezvény
szervezőjével.
(5) A másodfokon eljárt szerv határozata ellen bírósági
felülvizsgálat kérhető.
(6) Ha a sportrendezvény helyszínén, annak közvetlen
megtartása előtt megállapítható, hogy az Stv.-ben és a
biztonsági tervben meghatározott biztonsági követelményeknek a szervező nem tett eleget és ennek következtében
a sportrendezvényen résztvevők személyi biztonsága nem
biztosítható, a rendőrség a sportrendezvény nézők részvételével történő megtartását megtilthatja. A rendőrség határozatát haladéktalanul közölni kell a szervezővel. A határozat ellen fellebbezésnek helye nincs.
16. § (1) Ha a sportrendezvény biztonságos megrendezésének
feltételei hiányoznak, vagy a szervezési feltételek nem fe
lelnek meg az Stv., valamint e rendelet előírásainak és a
szervező a szakszövetség felhívására a hiányzó feltételeket
nem pótolja, a szakszövetség a sportrendezvény megtartását vagy a sportrendezvény nézők részvételével való megtartását megtilthatja. A tiltásról a szakszövetség a szervezőt 5 napon belül értesíti.
(2) Meg kell tiltani a sportrendezvény megtartását abban az esetben is, ha a biztonságtechnikai ellenőrzésre a
szervezőnek felróható okból nem kerülhetett sor.
17. § (1) A sportrendezvény látogatásától való eltiltást a szervező köteles az eltiltott személlyel írásban közölni. Az
eltiltás az erről szóló szervezői közlés kézbesítése napjától
hatályos.
(2) Az eltiltásról szóló írásbeli közlésben ismertetni
kell:
a) az eltiltás alapjául szolgáló cselekményt, annak időpontját és helyszínét;
b) az eltiltás időtartamát;
c) azokat a sportrendezvényeket, illetve sportlétesít
ményeket, amelyekre kiterjed az eltiltás hatálya. 18. §
A sportszövetség a szervezővel szemben a szervezői feladatok elvégzésének elmulasztása miatt — fegyelmi eljárás
lefolytatását követően — a következő intézkedéseket alkalmazhatja:
a) a sportszövetség által adható juttatások csökkentése, megvonása;
b) a rendezői létszám felemelésére kötelezés;
c) sportrendezvény nézők nélkül, zárt sportlétesít
ményben való megtartása vagy szektor lezárásának elrendelése; d) pályaválasztási jog legfeljebb 6 hónapra való megvonása;
e) mérkőzés eredményének megsemmisítése, bajnoki
pontok levonása; f) büntetőpontok megállapítása;
g) a versenyrendszerből vagy meghatározott számú ver
senyből kizárás;
h) a sportszövetségből kizárás;
i) pénzbüntetés.
19. § A sportrendezvény helyszíne megközelítésének közutat,
illetve tömegközlekedést érintő lehetséges útvonaláról és
a sportrendezvény elkerülésének lehetséges útvonalairól a
szervező tájékoztatja a közút kezelőjét, valamint a többi
érintett szervet.
20. § Ha a szervező a rendőrséggel külön jogszabály alapján
kötött szerződésben megállapított díjat vagy a 9. § (3) bekezdésében meghatározott költségeket 30 napon belül
nem téríti meg, azt a rendőrség a sportszövetségtől igényelheti. A sportszövetség a kifizetést a sportszervezet részére
adható juttatások terhére — az igénylést követő 30 napon
belül — teljesíti.
21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
(2) A Bizottság első ülését a miniszter a rendelet hatálybalépését követő 5 napon belül köteles összehívni.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a sportrendezvények biztonságáról szóló 33/2001. (III. 5.) Korm. rendelet hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2014. (I. 21.) AB határozata a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. CXXV. törvény 48. § (1) bekezdésével kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról és indítvány elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az alapvető jogok biztosának kezdeményezésére, jogszabály Alaptörvénnyel való
összhangjának felülvizsgálatára irányuló eljárásban – dr. Pokol Béla alkotmánybíró párhuzamos indokolásával és
dr. Salamon László alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 48.  §
(1)  bekezdése alkalmazásánál alkotmányos követelmény, hogy a  nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója nem
szabad belátása alapján, hanem csak akkor tagadhatja meg a tájékoztatást, ha annak teljesítése nemzetbiztonsági
érdeket sértene vagy mások jogát sértené; a bíróság felülvizsgálja a főigazgató nemzetbiztonsági érdek vagy mások
jogainak sérelmére mint a megtagadási döntés feltételére való hivatkozása megalapozottságát.
2. Az  Alkotmánybíróság a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló1995. évi CXXV. törvény 48.  § (1)  bekezdése
alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. [1] Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a  továbbiakban: Ajbt.) 2. § (3) bekezdésében biztosított
jogkörénél fogva az  alapvető jogok biztosa indítványozta, hogy az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi
CLI.  törvény (a  továbbiakban: Abtv.) 24.  § (2)  bekezdése alapján az  Alkotmánybíróság vizsgálja meg és az  Abtv.
41.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében semmisítse meg a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi
CXXV.  törvény (a  továbbiakban: Nbtv.) 48.  § (1)  bekezdését, mert ez  a  törvényi rendelkezés álláspontja szerint
ellentétes az Alaptörvény VI. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal.
[2] Az indítvány szerint az  Nbtv. 48.  § (1)  bekezdése a  személyes adatok védelmére és a  közérdekű adatok
megismerésére és terjesztésére vonatkozó alapvető jog korlátozására hatalmazza fel a nemzetbiztonsági szolgálat
főigazgatóját. A  törvény lehetővé teszi, hogy egyrészt a  nemzetbiztonsági szolgálatok által kezelt adatokról,
másrészt a  személyes adatok továbbításáról vezetett adattovábbítási nyilvántartásból (amely tartalmazza
az  adatigénylési kérelmet; az  adatkérő nyilvántartási azonosítóját; az  adattovábbítás idejét; az  adatszolgáltatást
tartalmazó iratok és egyéb dokumentumok másodpéldányát) az  érintett kérelmére történő tájékoztatást és
a  személyes adatainak a  törlését a  nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója – nemzetbiztonsági érdekből vagy
mások jogainak védelme érdekében – megtagadja.
[3] Az alapvető jogok biztosa szerint az  érintett személy kezelt adatairól és az  adattovábbításról való tájékoztatás
megtagadása az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
(a továbbiakban: Infotv.) 15. §-a szerint az érintettet megillető jog korlátozása.
[4] Az adattörlés megtagadása az Infotv. 14. § b)–c) pontjaiban meghatározott jog korlátozása. A közérdekű adatigény
teljesítésének megtagadása pedig az  Infotv. 26. § (1) bekezdésében és 31. §-ában szabályozott jog korlátozásának
minősül.
[5] Az indítványozó utalt arra, hogy az  Alaptörvény I.  cikk (3)  bekezdése értelmében alapvető jog más alapvető
jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a  feltétlenül szükséges mértékben,
az  elérni kívánt céllal arányosan, az  alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.
Az  Alkotmánybíróság a  döntés-előkészítő adatok nyilvánosságáról szóló korábbi szabályozás vizsgálata kapcsán
mondta ki, hogy a  vizsgált nyilvánosságkorlátozás nem válik alkotmányossági szempontból kielégítő megoldássá
azáltal, hogy kérelemre az adatok megismerését a szerv vezetője engedélyezheti. E döntés ugyanis az érintett szerv
szabad belátáson alapuló döntési (diszkrecionális) jogkörébe tartozik, s az  csak formálisan vizsgálható felül. Egy
alapvető jog érvényesülése azonban nem függhet az adatkezelő szerv ilyen döntésétől.
[6] A kezelt adatokról és az  adattovábbításokról való tájékoztatás, valamint a  közérdekű adatigény megtagadásának
szabályozása az  alapvető jogok biztosa szerint elsősorban azért alaptörvény-ellenes, mert nem szab időhatárt
a  korlátozásnak, így az  érintett információs önrendelkezési jogból következő jogosultsága, és a  közérdekű
adatok megismeréséhez való jog bármeddig, akár az  idők végezetéig korlátozható. Ez  nyilvánvalóan több,
mint a  jogkorlátozás szükséges mértéke, és a  személyes adatok védelméhez, valamint a  közérdekű adatok
megismeréséhez való jog lényeges tartalmát érintő korlátozás, amely ezért sérti az  Alaptörvény I.  cikk
(3) bekezdésében foglalt követelmény-rendszert, valamint az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésében foglaltakat.
II. [7] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„I.  cikk (3) Az  alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog
más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a  feltétlenül szükséges
mértékben, az  elérni kívánt céllal arányosan, az  alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával
korlátozható.”
„VI. cikk (2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez.”
[8] 2. Az Nbtv. érintett rendelkezései:
„46. § A nemzetbiztonsági szolgálatok a személyes adatok továbbításáról nyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza
a) az adatigénylési kérelmet;
b) az adatkérő nyilvántartási azonosítóját;
c) az adattovábbítás idejét;
d) az adatszolgáltatást tartalmazó iratok és egyéb dokumentumok másodpéldányát.”
„48.  § (1) A  nemzetbiztonsági szolgálatok által kezelt adatokról, és a  46.  §-ban meghatározott adattovábbítási
nyilvántartásból az  érintett kérelmére történő tájékoztatást, a  személyes adatainak törlését, valamint
a  nemzetbiztonsági szolgálat által kezelt közérdekű adat megismerésére irányuló kérelmet a  nemzetbiztonsági
szolgálat főigazgatója – nemzetbiztonsági érdekből vagy mások jogainak védelme érdekében – megtagadhatja.
(2) A  nemzetbiztonsági szolgálatok az  érintettektől érkező kéréseket nyilvántartják, a  kérelmekről, elbírálásuk
módjáról, az elutasítás indokairól évente tájékoztatják a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot.
(3) A nemzetbiztonsági szolgálatok minősített adataival kapcsolatban az érintettnek – a minősített adat védelméről
szóló törvényben biztosított – adatbetekintési jogát a főigazgató nemzetbiztonsági érdekből korlátozhatja.”
III. [9] Az indítvány nem megalapozott. [10] 1. Az Alaptörvény VI. cikke a magyar jogi szabályozás hagyományainak megfelelően rendelkezik a személyes adatok
védelméről. Az Alaptörvényben megjelenik a közérdekű adatok megismeréséhez való jog érvényesítésének állami
kötelezettsége is. Az  Alaptörvényben „A közpénzek” című fejezet külön rögzíti, hogy a  közpénzekre és a  nemzeti
vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok [39. § (2) bekezdés].
[11] Az Alaptörvény sem a személyes adat fogalmát, sem a közérdekű adatét nem határozza meg. A személyes adatok
védelméhez való jogot ugyanakkor a  magánszféra (magán- és családi élet, magánlakás, jóhírnév) védelmére
irányuló jogok között szabályozza. A nemzeti vagyonra, a közpénzekre kiterjedően rögzíti az átlátható gazdálkodás
követelményét, és a  nyilvánosság általi megismerhetőséget azzal, hogy az  ezekre vonatkozó adatokat közérdekű
adatoknak minősíti [39. § (4) bekezdés].
[12] Habár az  Alaptörvény a  magánszférát szélesebb körben védi, mint az  előző Alkotmány (nemcsak a  magánlakás
és a magántitok, hanem a magán- és családi élet, az otthon és a kapcsolattartás is védett), és a közérdekű adatok
nyilvánosságát illetően alkotmányi szinten rendelkezik egyes adatok megismerhetőségéről, az előző Alkotmánytól
eltérően, amelyben hasonló szabály nem volt, az  Alkotmánybíróság korábbi határozataiban lefektetett elvek
megfelelő alkalmazását egyik eltérés sem teszi önmagában lehetetlenné.
[13] Az Alkotmánybíróság Magyarország Alaptörvényének negyedik módosítása (2013. március 25.) hatálybalépését
követően, az  Alaptörvény Záró és vegyes rendelkezések 5.  pontjára tekintettel úgy foglalt állást, hogy „az újabb
ügyekben vizsgálandó alkotmányjogi kérdések kapcsán felhasználhatja a  korábbi határozataiban kidolgozott
érveket, jogelveket és alkotmányossági összefüggéseket, ha az  Alaptörvény adott szakaszának az  Alkotmánnyal
fennálló tartalmi egyezése, az  Alaptörvény egészét illető kontextuális egyezősége, az  Alaptörvény értelmezési
szabályainak figyelembevétele és a konkrét ügy alapján a megállapítások alkalmazhatóságának nincs akadálya, és
szükségesnek mutatkozik azoknak a  meghozandó döntése indokolásába történő beillesztése” {13/2013. (VI. 17.)
AB határozat, Indokolás [32]}.
[14] Az Infotv.-t az  Országgyűlés az  információs önrendelkezési jog és az  információszabadság biztosítása érdekében,
az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény VI. cikke alapján alkotta.
[15] Az Infotv. az  előtte hatályban volt, a  személyes adatok védelméről és a  közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény (a  továbbiakban: Avtv.) rendszerét követve határozza meg a  törvény célját és hatályát.
(A közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2003. november 17-i 2003/98/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvben foglaltak átültethetőségének biztosítására tekintettel azonban a törvény szűkíti a tárgyi hatályát
annak érdekében, hogy egyértelműen el lehessen különíteni egymástól az Alaptörvény VI. cikke szerinti alapjogot
és annak érvényesítését a  közszférában keletkezett információk hasznosítására irányuló, alapvetően gazdasági
jelenségtől, amelynek szabályozása nem igényel alapjogvédelmi garanciákat, és így külön törvény szabályozási
tárgykörébe tartozik.)
[16] Sem az  Alaptörvénynek, sem az  Infotv.-nek nincs olyan szabálya, amely az  információs önrendelkezési jog és
az  információszabadság alapintézményei eddigi értelmezéseinek megváltoztatását eredményezhetnék a  jelen
ügyben; mind az  Avtv.-ben, mind az  Infotv.-ben jelentős részben a  2012. január 1-je előtt született, az  előző
Alkotmány megfelelő rendelkezésein alapuló, korábbi határozatokban kifejtett elvek jelennek meg.
[17] 2. Az  Alkotmánybíróság 15/1991. (IV. 13.) AB határozatában – amelyben a  népesség-nyilvántartás akkori
szabályozását, illetve a  személyi számot alkotmányellenesnek minősítette és megsemmisítette – meghatározta
a személyes adatok védelméhez való jog alkotmányos tartalmát, valamint az alapjog legfontosabb garanciájának,
a célhozkötöttség elvének mibenlétét.
[18] E határozatban foglalt elveket az  Infotv. jelenleg is alkalmazza [a célhoz kötöttséget illetően: 4.  § (1), (2) és
(4) bekezdés, 26. § (2) bekezdés].
[19] Az Alkotmánybíróság a  személyes adatok védelméhez való jogot nem hagyományos védelmi jellegű jogként
értelmezte, hanem annak aktív oldalát is figyelembe vette és azt információs önrendelkezési jogként határozta meg.
[20] [Az Alaptörvénnyel összhangban az  Infotv. szintén információs önrendelkezési jogként kezeli a  személyes adatok
védelméhez való jogot (Infotv. 5. és 6. §).]
[21] A személyes adatok védelméhez való jog nem korlátozhatatlan. Kivételesen törvény elrendelheti személyes adat
kötelező kiszolgáltatását, és előírhatja a  felhasználás módját is, ezekben az  esetekben tehát az  adatkezeléshez
nem szükséges az  adatalany beleegyezése, hozzájárulása. Az  ilyen rendelkezést tartalmazó törvény korlátozza
az  információs önrendelkezés alapvető jogát, ami pedig akkor alkotmányos, ha megfelel az  Alaptörvény I.  cikke
(3) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
[22] Az Alkotmánybíróság szerint bármilyen jogszabálynak, amely személyes adat kezeléséről rendelkezik, garanciákat
kell tartalmaznia arra nézve, hogy az  érintett személy az  adat útját a  feldolgozás során követni, és jogait
érvényesíteni tudja. Az  erre szolgáló jogintézményeknek tehát biztosítaniuk kell az  érintett beleegyezését
az  adatkezelésbe, illetve pontos garanciákat kell tartalmazniuk azokra a  kivételes esetekre nézve, amikor
az  adatkezelés az  érintett beleegyezése, esetleg tudta nélkül történhet. E  garanciális jogintézményeknek
– az ellenőrizhetőség érdekében is – korlátok közé kell szorítaniuk az adat útját.
[23] Az Infotv. megléte önmagában nem jelent elegendő biztosítékot arra, hogy az  információs önrendelkezési jog
megfelelő védelemben részesüljön. Az  általános szintű, az  adatvédelem kereteit megállapító törvény mellett is
szükségesek a meghatározott adatfajtákra vagy egyes állami, illetve gazdasági ágazatok adatkezelésére vonatkozó
speciális szabályok.
[24] 3. A  közérdekű adatok megismeréshez való jogot az  Alkotmánybíróság kezdettől fogva információszabadságként
fogta fel.
[25] Az információszabadság alapján a közérdekű adatok (hozzáférés biztosítása, illetve részben közzétételük nyomán)
nyilvánosak, azokat bárki megismerheti és terjesztheti.
[26] Azonban a  nyilvánosság nem korlátlan, bizonyos közérdekű adatok meghatározott okból időlegesen el vannak
vonva a nyilvánosság elől.
[27] Az adatok megismerését ki lehet zárni minősített adatoknál, vagy az  információszabadság korlátozására kerülhet
sor, ha törvény a  korlátozást – az  adatfajták meghatározásával – pl. honvédelmi érdekből, nemzetbiztonsági
érdekből, bűncselekmények üldözése vagy megelőzése érdekében megengedi [27. § (1) bek.].
[28] A közérdekű adatok nyilvánosságának ismertetett korlátai eltérő jellegűek abban a  tekintetben, hogy az  érintett
közérdekű adat nyilvánosságát kötelezően kizárják vagy csupán a  szerv mérlegelésétől teszik függővé
a megismerhetőség biztosítását. Egyes közérdekű adatokhoz (például minősített adatokhoz) nem lehet hozzáférést
biztosítani, azokat nem lehet közzétenni. Más adatok (a belső használatra készült, döntés-előkészítéssel összefüggő
adatok) tekintetében az információszabadság korlátozását az jelenti, hogy a megismerés iránti igények teljesítésére
a polgárnak nincs feltétlen alanyi joga, hanem az az adatot kezelő szerv vezetőjének döntésén múlik. Ezen adatok
ugyanis főszabály szerint nem nyilvánosak, de kérelemre az adatok megismerését a szerv vezetője engedélyezheti.
Ha a  szerv vezetője az  adatok megismerését engedélyezi, akkor az  érintett közérdekű adatokhoz biztosítható
a hozzáférés.
[29] Az Alkotmánybíróság szerint a  képviselő-testületek ülésének diszkrecionális alapon történő zárttá nyilvánítása
a  közérdekű adatok megismerésére vonatkozó jog szükségtelen és aránytalan korlátozását jelenti. [1/2005. (II. 4.)
AB határozat, ABH 2005, 31.]
[30] A korlátozással szemben formai követelmény, hogy a  korlátozásra kizárólag törvényben meghatározott eljárás
eredményeként kerüljön sor. Tartalmi követelmény, hogy a  korlátozás szükséges és a  korlátozással elérni kívánt
célhoz képest arányos legyen. Emellett az alapjog érvényesülése érdekében biztosítani kell a nyilvánosságkorlátozás
feletti érdemi és hatékony bírói jogorvoslati lehetőséget, melynek a formai kritériumok vizsgálatán túlmenően ki kell
terjednie a nyilvánosságkorlátozás indokoltságának tartalmi vizsgálatára. {12/2004. (IV. 7.) AB határozat, ABH 2004,
217.; 21/2013. (VII. 9.) AB határozat, Indokolás [39]}
[31] 4. A  vizsgált szabályozás egyrészt az  információszabadságot, másrészt az  információs önrendelkezési jogot
korlátozza.
[32] Mindkét esetben olyan adatokról van szó, amelyek nem minősített adatok, vagy minősítésük már megszűnt.
[A minősítés érvényességi idejének leghosszabb tartamát, valamint az  érvényességi idő meghosszabbításának
akár kétszeri lehetőségét a  minősített adatok védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 5.  § (6) és (7)  bekezdése
tartalmazza. A nemzetbiztonsági érdek fogalmát az Nbtv. 74. § a) pontja határozza meg.]
[33] A törvény kimondja, hogy a  nemzetbiztonsági szolgálatok által kezelt adatokat illetően a  közérdekű adat
megismerésére irányuló kérelem teljesítését a  nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója – nemzetbiztonsági
érdekből vagy mások jogainak védelme érdekében – megtagadhatja.
[34] Kimondja azt is, hogy az  érintett személynek a  kérelmére történő tájékoztatása, a  személyes adatainak a  törlése
– nemzetbiztonsági érdekből vagy mások jogainak védelme érdekében – megtagadható.
[35] Az Alkotmánybíróság külön vizsgálta az  információszabadság (Indokolás [36]–[38], [41]–[44]), és külön
az információs önrendelkezési jog korlátozását (Indokolás [39]–[40], [57]–[62]).
[36] 4.1. A  vizsgált szabály a  közérdekű adatok megismerésének korlátozását illetően egyrészt viszonylag szélesen
határozza meg az  adatok körét, amikor ezt csupán alanyi oldalról írja körül, és kimondja, hogy a  szolgálatok által
kezelt valamennyi adatra – ezek között közérdekű adatokra, a  szerv feladat- és hatáskörébe tartozó döntés
meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy rögzített, a döntés megalapozását szolgáló adatokra, személyes
adatokra – vonatkozik a főigazgató kérelem-megtagadási joga.
[37] Másrészt a szabály a korlátozás időtartamát illetően semmilyen határidőt nem tartalmaz.
 [38] Az irányadó bírói gyakorlat – Legfelsőb Bíróság Pfv.IV.20.740/2010/3. számú, 2011. június 22-én kelt ítélete – pedig
azt a  feltételt az  Nbtv. 48.  § (1)  bekezdésében, hogy a  megtagadásnak „nemzetbiztonsági érdekből vagy mások
jogainak védelme érdekében” van helye, úgy értelmezi, hogy a  főigazgató, mint „az adatkezelő diszkrecionális
jogkörébe tartozik annak megítélése, hogy a  közérdekű adat erre irányuló kérelem esetén a  kérelmezőnek
kiadható-e vagy sem”. Az  ítélet – az  EBH2008. 1872. számú döntésre utalással – megállapítja: ilyen esetben „azt
kell vizsgálni, hogy a  jogkörét rendeltetésszerűen gyakorolta-e” az  adatkezelő. Az  EBH2008. 1872 számú döntés
(Legfelsőbb Bíróság Pfv.IV. 20.871/2008.) kimondta, hogy ha az  Nbtv. 48.  § (1)  bekezdése nemzetbiztonsági
érdekből és mások jogainak védelme érdekében lehetővé teszi az  adatközlés megtagadását, akkor az  adatot
igénylő elutasított igényét ebben az  esetben is a  bíróság előtt érvényesítheti; a  döntés szerint „az adatkezelő
magatartását ilyenkor a  bíróságnak abból a  szempontból kell megítélni, hogy törvényben biztosított jogait
rendeltetésszerűen gyakorolta-e.” Jóllehet ez a döntés a bíróság előtti jogérvényesítés lehetőségéről szól, a bíróság
elvont felülvizsgálati jogának konkrét gyakorlása viszonylag szűk körben érvényesülhet: az  EBH a  vizsgálódást
a  joggyakorlás rendeltetésszerűségére korlátozza. Az  elvi bírósági határozat értelmében a  bíróság nem vizsgálja,
hogy a  nemzetbiztonsági érdekre vagy mások jogainak sérelmére való hivatkozás megalapozott-e; a  döntésnél
milyen tényeket, szempontokat vett figyelembe a  főigazgató, és a  tényekből levont következtetése okszerű-e.
Az  Nbtv. 48.  § (2)  bekezdéséből – amely szerint a  szolgálatok a  kérelmekről, elbírálásuk módjáról, az  elutasítás
indokairól évente tájékoztatják a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot – az  következik, hogy
a főigazgató a döntését indokolni köteles.
[39] 4.2. Az  adattovábbítási nyilvántartásban szereplő személyes adatokról történő tájékoztatást és adattörlést
illetően megállapítható: a  törvény támadott szabálya időben korlátlanul lehetővé teszi a  kérelem teljesítésének
megtagadását; ebben az  esetben sem határozza meg a  törvény, hogy a  kérelem teljesítése milyen időtartam
elteltével vagy feltételek bekövetkeztével nem tagadható meg.
[40] Ezért a  természetes személy azt a  jogát, hogy kezelt személyes adatairól tájékoztatást kérjen, vagy azok
helyesbítését, törlését kérhesse, vagy tájékozódjék az  adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, nem
gyakorolhatja.
[41] 5. Az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésében az egyik főszabály az, hogy mindenkinek joga van a közérdekű adatok
megismeréséhez és terjesztéséhez, vagyis minden közérdekű adat nyilvános.
[42] Közérdekű adatoknak a  nyilvánosság előli elzárhatósága, ennek feltétel nélküli, szabad belátáson alapuló
(diszkrecionális) döntési jogkörbe utalása önmagában sérti az  információszabadságot. [Hasonlóan foglalt állást
az Alkotmánybíróság a titkosítás diszkrecionális jogkörbe utalásáról, a 32/1992. (V. 29.) AB határozatában (ABH 1992,
184–185.).]
[43] A közérdekű adatok megismeréséhez való alapjog mint a  kommunikációs alapjogok egyik nevesített joga
korlátozhatóságával kapcsolatban az Alkotmánybíróság több döntésében is kimondta, hogy nem korlátozhatatlan
alapjog ugyan, de a szabad véleménynyilvánításhoz való jog gyakorlásának egyik feltételeként és annak részeként
kitüntetett alkotmányos védelemben részesül. A nyílt, áttetsző és ellenőrizhető közhatalmi tevékenység, általában
az  állami szervek és a  végrehajtó hatalom nyilvánosság előtti működése a  demokratizmus egyik alapköve,
a  jogállami államberendezkedés garanciája. A  nyilvánosság próbája nélkül az  állam polgáraitól »elidegenedett
gépezetté«, működése kiszámíthatatlanná, előreláthatatlanná, kifejezetten veszélyessé válik, mert az  állam
működésének átláthatatlansága fokozott veszélyt jelent az alkotmányos szabadságjogokra” [lásd: 34/1994. (VI. 24.)
AB határozat].
[44] A testület szerint a diszkrecionális döntési jogkörbe utalt nyilvánosságkorlátozás alkotmányellenes. A nyilvánosság
előli végérvényes elvonás tilalmát is kimunkálta az  Alkotmánybíróság. Eszerint az  információszabadság lényeges
korlátozását valósítja meg az  a  szabályozás, amely lehetővé teszi, hogy az  információ megismerése elől elvont
adat korlátlan ideig megőrizze »titkos« minőségét, ugyanakkor e  kérdésben – ugyancsak korlátozó ismérvek
nélkül – egyedül a  titkossá minősítő jogosult diszkrecionális jogkörében dönteni. [Hasonlóan foglalt állást
az Alkotmánybíróság a 32/1992. (V. 29.) AB határozatban.]
[45] 5.1. A nem titkos adatoknál a nyilvánosságkorlátozás nem lehet erősebb, mint a  titokszabályozásnál, ahol minden
esetben meghatározzák a  minősítés időtartamát. Minősített adatnál titokfelügyeleti hatósági eljárásban tartalmi
szempontból vizsgálható a minősítés jogellenessége (Infotv. 62. §) is.
[46] A titokfelügyeleti hatósági eljárásban hozott határozatában a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság a  nemzeti minősített adat minősítésére vonatkozó jogszabályok megsértésének megállapítása esetén
a  minősítőt a  nemzeti minősített adat minősítési szintjének, illetve érvényességi idejének a  jogszabályoknak
megfelelő megváltoztatására, vagy a  minősítés megszüntetésére hívja fel. Ha a  minősítő a  Hatóság határozatát
megalapozatlannak tartja, annak bírósági felülvizsgálatát kérheti. Ha a minősítő nem fordul bírósághoz, a nemzeti
minősített adat minősítése a határozat közlésétől számított hatvanegyedik napon a határozatban foglaltak szerint
megszűnik, illetve minősítési szintje vagy érvényességi ideje a határozatban foglaltak szerint megváltozik. A bíróság
a Hatóság határozatát helybenhagyja, megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi, és szükség esetén a Hatóságot új
eljárásra kötelezi. A per során a bírón, a felperesen és az alperesen kívüli személyek a minősített adatot csak akkor
ismerhetik meg, ha a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti legmagasabb szintű nemzetbiztonsági
ellenőrzésüket elvégezték [63. § (1)–(7) bek.].
[47] Vagyis a  bíróság a  titokfelügyeleti hatósági eljárásban nemcsak azt vizsgálja, hogy az  adatkezelő „a törvényben
biztosított jogait rendeltetésszerűen” gyakorolta-e, hanem azt is, hogy tartalmi szempontból megalapozott-e
a nemzetbiztonsági érdek sérelmére hivatkozás: az adat minősített adattá minősítése jogszerű-e.
[48] Ezzel szemben a 48. § (1) bekezdése szerinti, titokfelügyeleti hatósági eljáráson kívüli eljárásban, az adat minősítése
megszűnését követően, a  jelen határozat indokolása 4.1.  pontjában ismertetett elvi bírósági döntés alapján, ilyen
tartalmi felülvizsgálat nem érvényesül. A  bíróság megszorítóan értelmezi a  főigazgató döntésének vizsgálatával
kapcsolatos jogkörét.
[49] 5.2. A  jelen ügyben az  Nbtv. 48.  § (1)  bekezdésének a  közérdekű adatokra vonatkozó része egyrészt feltételt
(„nemzetbiztonsági érdekből vagy mások jogainak védelme érdekében”), másrészt jogkövetkezményt
(„megtagadhatja”) tartalmaz.
[50] A feltétel fennállásának ellenőrzése és a  jogkövetkezmény alkalmazásának a  megítélése a  bírói felülvizsgálat
szempontjából eltérő lehet.
[51] A közigazgatási jogkövetkezmények tekintetében a törvény elismeri a közigazgatási hatóság mérlegelési jogkörét.
A  mérlegelési jogkörnek, felhatalmazásnak nem kell kifejezettnek lennie, nem kell kimondania, hogy a  szerv
a mérlegelése szerint dönthet. Elegendő, ha a  jogszabály szövegéből és céljából ez kitűnik. Ha például a kérdéses
jogszabály meghatározatlan vagy tág jogi fogalmakat tartalmaz, ez  már előrevetítheti, hogy a  jogszabály
végrehajtására rendelt közigazgatási szervnek mérlegelési joga van. (A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III.  törvény 339/B. §-a szerint mérlegelési jogkörben hozott közigazgatási határozat akkor tekintendő jogszerűnek,
ha a  közigazgatási szerv a  tényállást kellő mértékben feltárta, az  eljárási szabályokat betartotta, a  mérlegelés
szempontjai megállapíthatóak, és a  határozat indokolásából a  bizonyítékok mérlegelésének okszerűsége kitűnik.)
A bírósági felülvizsgálat csak a jogszerűség kérdésére terjedhet ki, nem foglal magában célszerűségi vizsgálatot.
[52] A jelen határozat Indokolása [36]–[38] bekezdéseiben említett gyakorlat alapján kérdéses azonban, hogy van-e
mérlegelési jogköre a közigazgatási szervnek a közigazgatási jogkövetkezmények alkalmazása előfeltételét jelentő
törvényi tényállás értelmezése és alkalmazása során. Ebben a  vonatkozásban a  bíróságok felülvizsgálati jogköre
általában korlátlan és teljes, mivel még a meghatározatlan jogi fogalmak esetén is jogkérdésről van szó. Más kérdés,
ha törvény alapján némely esetben a cselekvési előfeltételek tekintetében is rendelkezhet a közigazgatási hatóság
mérlegelési joggal. A jelen esetben azonban sem a „nemzetbiztonsági érdek”, sem a „mások jogai” nem tekinthető
meghatározatlan jogi fogalomnak [a nemzetbiztonsági érdekre lásd: Nbtv. 74. § a) pontja].
[53] 5.3. Az  Abtv. 46.  § (3)  bekezdése szerint az  Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
határozattal megállapíthatja azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő, és az  Alaptörvény rendelkezéseit
érvényre juttató alkotmányos követelményeket, amelyeknek a  vizsgált, illetve a  bírósági eljárásban alkalmazandó
jogszabály alkalmazásának meg kell felelnie.
[54] Az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdéséből, az információszabadság jogából eredő alkotmányos követelmény az Nbtv.
48. § (1) bekezdése alkalmazásánál, hogy a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója nem szabad belátása alapján,
hanem csak akkor tagadhatja meg a  tájékoztatást, ha annak teljesítése nemzetbiztonsági érdeket sértene vagy
mások jogát sértené; a bíróság felülvizsgálja a főigazgató nemzetbiztonsági érdek vagy mások jogainak sérelmére
mint a megtagadási döntés feltételére való hivatkozása megalapozottságát.
[55] Alkotmányos követelmény meghatározásával is biztosítható, hogy az  Nbtv. 48.  § (1)  bekezdése alkalmazása
alkotmányossá váljon. A nemzetbiztonsági érdekre való hivatkozás megalapozottságának bírósági felülvizsgálatával
a  közérdekű adat nyilvánosság előli elzárásának határidő nélkülisége megszűnik, mert arra csak addig lesz
lehetőség, amíg a védett érdek igazolhatóan, bíróság által ellenőrzötten fennáll.
[56] Minderre figyelemmel az  Alkotmánybíróság az  Nbtv. 48.  § (1)  bekezdésének azt a  szövegrészére, amely
nemzetbiztonsági érdekre való hivatkozással, a  védett érdek igazolt fennállása alatt minősítés és tételesen
meghatározott időtartam szerinti határidő nélkül lehetővé teszi a közérdekű adatok nyilvánosság előli elzárást, nem
találta alaptörvény-ellenesnek, ezért az indítványt ebben a részében elutasította.
[57] 6. Az  Avtv. 15.  §-a személyes adatok védelme körében úgy rendelkezett, hogy „a helyesbítésről és a  törlésről
az  érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az  adatot adatkezelés céljára továbbították.
Az  értesítés mellőzhető, ha ez  az adatkezelés céljára való tekintettel az  érintett jogos érdekét nem sérti.”
A  16.  § kimondta, hogy „az érintett jogait (11–15.  §) törvény korlátozhatja az  állam külső és belső biztonsága,
így a  honvédelem, a  nemzetbiztonság, a  bűnmegelőzés vagy a  bűnüldözés érdekében, továbbá állami vagy
önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből, illetve az  Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi
érdekéből, valamint a  foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a  munkajogi és
munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából – beleértve minden esetben az ellenőrzést
és a felügyeletet is –, továbbá az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében.”
[58] Az Avtv. 16. § alkotmányellenességét a 828/B/2004. AB határozat (ABH 2010, 1380.) vizsgálta. Megállapította, hogy
„az Avtv. 16.  §-ában foglalt szabályok önmagukban nem jelentik az  információs önrendelkezési jog aránytalan
korlátozását sem. Az esetenkénti korlátozás megítélése tekintetében az Avtv. 17. §-a biztosítja a bírói utat: a 17. §
(1) bekezdése szerint az érintett jogainak megsértése esetén bírósághoz fordulhat, a (2) bekezdés értelmében pedig
azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani.”
[59] Az Nbtv. 48. § (1) bekezdése az Avtv. 16. §-ának, a személyes adatokra vonatkozó részében, tartalmilag megfelel.
 [60] Az Alkotmánybíróság a 1117/B/2004. AB határozatban (ABH 2011, 1517.) a személyes adatokra vonatkozó részében
vizsgálta az Nbtv. 48. § (1) bekezdését is, és az indítványt elutasította.
 [61] Az Alkotmánybíróság ezért – utalva a 828/B/2004. AB határozatban és a 1117/B/2004. AB határozatban kifejtettekre
– az Nbtv. 48. § (1) bekezdésének a személyes adatokra vonatkozó részét támadó indítványt is elutasította.
 [62] A Magyar Közlönyben való közzététel elrendelése az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapul.
Budapest, 2014. január 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
65/2009. (XII. 17.) IRM rendelete az egyéni vállalkozói tevékenységhez kapcsolódó bejelentésekhez rendszeresített űrlapokról.
Az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény 39. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.)
Korm. rendelet 1. § i) pontjában foglalt feladatkörében eljáró Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel, továbbá
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában foglalt feladatkörében eljáró
adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet 1. melléklete állapítja meg az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésének bejelentésével, 2. melléklete
a változás-bejelentésével, a szüneteléssel és megszüntetéssel, valamint a vállalkozói tevékenység ismételt
megkezdésével kapcsolatos űrlapok tartalmát. Az 1. és 2. melléklet tartalmazza a vállalkozói igazolvány kiállítása
kérelmezésére vonatkozó nyilatkozatot is. 2. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
Budapest, 2009. december 11. Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
312/2019. (VII. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Szabó Norbert Pétert 2019. július 31.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2010. (II. 5.) HM utasítása miniszteri megbízásról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja és a 97. § (1) bekezdés
f) pontja alapján a Magyar Honvédség képességeinek erősítéséhez szükséges katonai szakmai munka hatékonyságának növelése
érdekében a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter fenntartói irányítása, közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A Magyar Honvédség képességeinek erősítéséhez szükséges katonai szakmai javaslatok előkészítésére, valamint az
ezzel összefüggő elemző, értékelő tevékenység elvégzésére megbízom Havril András urat (a továbbiakban:
megbízott). (2) A megbízott a tevékenységét 2010. január 1-jétől kezdődően 2010. december 31-ig látja el.
3. § A megbízott feladata: a) az MH békeidőszaki feladatrendről a békétől eltérő időszaki feladatrendre történő áttérése feltételeinek
elemzése, a szabályozás hatékonyságának növelésére vonatkozó javaslatok kidolgozása;
b) az MH hivatásos és szerződéses katonái utánpótlása érdekében elvek, módszerek kidolgozása a rendszer
folyamatos és hatékony működésének biztosítására a nemzeti katonai stratégiával és a Magyar Honvédség
humánstratégiájával összhangban; c) a honvédelmi katasztrófavédelmi rendszer tekintetében a más tárcákkal történő együttműködési lehetőségekkel,
valamint az MH és a területi katasztrófavédelmi szervezetek együttműködési képességének növelésével
kapcsolatos elemző és döntés-előkészítő munka végzése; d) az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztésének előkészítésében és az önkéntes tartalékos katonák kiképzésével
kapcsolatos elvek kidolgozásában való részvétel, a területi mentorszervezetek feladatainak kidolgozása és a
rendszer elemzése. 4. § A 3. § szerinti feladatainak végrehajtása érdekében hatáskörében eljárva a megbízott jogosult:
a) az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek vezetőitől a jogszabályi előírások figyelembevétele mellett a feladatok
összehangolásához szükséges információk, adatok és tájékoztatók bekérésére; b) a feladatkörét érintő iratokba történő betekintésre, az illetékes szakértőktől tájékoztatás kérésére;
c) tárcán belüli és tárcaközi koordináció kezdeményezésére, valamint a feladatkörébe tartozó egyeztetéseken való
részvételre. 5. § A megbízottat a 3. §-ban foglalt feladatai végrehajtásában a HM kabinetfőnöke és a HM Honvéd Vezérkar főnöke
támogatja. 6. § Jelen utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba, és 2011. január 1-jén hatályát veszti.
Budapest, 2010. január 26. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1357/2016. (VII. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Autóbusz Beszerzési Bizottságról.
1. A Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján létrehozza a  Nemzeti Autóbusz Beszerzési Bizottságot
(a továbbiakban: NABB).
2. A NABB feladata a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény hatálya alá tartozó regionális
Közlekedési Központok és a  VOLÁNBUSZ Közlekedési zártkörűen működő Részvénytársaság flottakezelő
társaságánál (a  továbbiakban: flottakezelő társaság) az  autóbusz-beszerzések iparpolitikai céloknak megfelelő
előkészítésének előmozdítása, a  beszerzési szempontok egységesítése és a  magyar autóbuszipar fejlődésének
elősegítése.
3. A NABB a flottakezelő társaság esetén az adásvétel, csere, bérbevétel, lízing konstrukciókban ajánlást fogalmaz meg
a beszerzési eljárás lényeges tartalma – így különösen a választott eljárástípus, a beszerzés tárgya és mennyisége,
az  eljárás indításának tervezett időpontja, a  szerződés időtartama, a  bírálati szempontok, a  pénzügyi-gazdasági
alkalmassági feltételek, a műszaki-szakmai alkalmassági feltételek, a műszaki leírások, egyéb lényeges szerződéses
feltételek – tekintetében.
4. A nem közbeszerzés-köteles, pályázat mellőzésével, közvetlen szerződéskötéssel történő beszerzés esetén a  NABB
ajánlást fogalmaz meg a szerződés lényeges tartalma – így különösen a szerződés tárgya és mennyisége, a szerződéskötés
időpontja, a szerződés időtartama, a szerződéses díja, a szerződés műszaki-szakmai tartalma – tekintetében.
5. A NABB az  olyan beszerzési eljárásokban, amelyek tárgya a  helyi közszolgáltatási feladatok alvállalkozó
igénybevételével való megvalósítása, ajánlást fogalmaz meg a beszerzési eljárás lényeges tartalma – így különösen
az autóbusz beszerzés mellőzésének indokoltsága és a 3. pontban felsorolt további jellemzők – tekintetében.
6. A NABB véleményezi a flottakezelő társaság három éves közbeszerzési tervét és három éves üzleti tervét és feltételes
közbeszerzési eljárásra vonatkozó dokumentumait.
7. A NABB elnöke a nemzetgazdasági miniszter.
 8. A NABB tagjai:
a) a NABB elnöke,
b) a Miniszterelnökség európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkára,
c) a Nemzetgazdasági Minisztérium államháztartásért felelős államtitkára,
d) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közlekedéspolitikáért felelős államtitkára, valamint
e) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium vagyonpolitikáért felelős államtitkára.
9. A NABB elnöke felkéri Budapest Főváros Önkormányzat főpolgármesterét, hogy a NABB tevékenységében tagként
vegyen részt.
10. A NABB állandó meghívottja a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság
vezérigazgatója.
11. A NABB munkáját a  Nemzeti Autóbusz Beszerzési Munkacsoport (a  továbbiakban: Munkacsoport) segíti.
A Munkacsoport feladata a 3–6. pontban foglalt ajánlások, javaslatok előkészítése.
12. A Munkacsoport elnöke a  Nemzetgazdasági Minisztérium gazdaságfejlesztésért és -szabályozásért felelős
államtitkára.
13. A Munkacsoport tagjai:
a) a Munkacsoport elnöke,
b) a Miniszterelnökséget vezető miniszter által kijelölt személy,
c) a Nemzetgazdasági Minisztérium iparügyekért és államháztartásért felelős szakterületéről
a nemzetgazdasági miniszter által kijelölt egy-egy személy,
d) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium állami vagyon felügyeletéért és közlekedésért felelős szakterületéről
a nemzeti fejlesztési miniszter által kijelölt egy-egy személy.
 14. A NABB és a Munkacsoport szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik, üléseit az elnök hívja össze.
 15. A NABB és a Munkacsoport ülésére az elnök más személyeket is meghívhat.
16. A NABB és a  Munkacsoport működésének részletes szabályait, az  elnök és a  tagok helyettesítésének
rendjét, az  esetleges meghívottak ülésén történő részvételét, a  NABB és a  Munkacsoport tagjaira vonatkozó
összeférhetetlenségi szabályokat az ügyrend tartalmazza. A NABB és a Munkacsoport az ügyrendjét maga állapítja
meg.
17. A NABB és a Munkacsoport titkársági feladatait a Nemzetgazdasági Minisztérium látja el.
 18. A NABB elnöke és tagjai, valamint a  Munkacsoport elnöke és tagjai a  NABB-ban végzett tevékenységükért
tiszteletdíjban nem részesülnek.
 19. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1397/2013. (VII. 2.) Korm. határozata az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció második ütemeként a Városliget átfogó hasznosítási koncepciójáról.
1. A Kormány
1.1. egyetért azzal, hogy az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes (a  továbbiakban: Múzeum Negyed)
létrehozásával összhangban, azzal egyidejűleg, a  2014–2020 közötti időszakban megvalósuljon
a  Városliget egészének megújítása, családi kulturális-szabadidős élményparkká történő átfogó fejlesztése,
önálló turisztikai és szabadidős arculatának, márkájának kialakítása és az  ehhez szükséges fejlesztések
(a továbbiakban: Liget Budapest projekt) végrehajtása;
1.2. egyetért azzal, hogy az  1.1.  pontban meghatározott célok végrehajtása érdekében a  Városligetben
a következő beruházások valósuljanak meg:
a) a Fővárosi Nagycirkusz új épületének felépítése,
b) a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum részleges rekonstrukciója és bővítése,
c) a Magyar Tájak Konyhája – Gasztronómia Falu elnevezéssel a  vendéglátás átfogó fejlesztése,
valamint
d) egyéb, a  Városliget történeti múltjához méltó, a  kulturális-szabadidős élménypark, valamint
a  tájképi kert jelleget és az  ide látogatók kiszolgálásának minőségét erősítő beruházások [ide
értve a  Művészetek terének kialakítását, Nebbien Henrik eredeti tervei alapján a  Liget-kapu
oszlopcsarnokának korhű megépítését és további olyan – az a)–c) és az  1.1.  pontokban
megnevezett fejlesztésekhez kapcsolódó – terveket, amelyek hozzájárulnak a  Múzeum Negyed és
a Városliget együttes vonzerejének növeléséhez];
1.3. az 1.1. pontban meghatározott célok végrehajtása érdekében egyetért a következő önkormányzati fejlesztési
célokkal és támogatja azokat:
a) a Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztése,
b) a Petőfi Csarnok átalakításával egy új Gyermek és Ifjúsági Tudás- és Élményközpont létrehozása,
c) átfogó zöldfelületi rekonstrukció és új, korszerű zöldfelületi rendszer kialakítása oly módon, hogy
a  fejlesztések megvalósításával egyidejűleg a Városligetben a  jelenlegihez képest megnövekedjen
a zöldfelület biológiai aktivitása (ide értve a Hungexpo régi épületeinek elbontását, egy „Zöld Liget”
ökologikus oktatási- és látogatóközpont létrehozását, a  sportpályák és a  játszóterek átépítését,
valamint újak kialakítását, a  városligeti tórendszer vízfelületének helyreállítását, valamint egy
korszerű ökologikus monitorozási, fenntartási és üzemeltetési rendszer kialakítását), továbbá
d) a Városliget közlekedési rendszerének átfogó átalakítása (ide értve egy új útvonalrendszer
létrehozását, a  tömegközlekedési kiszolgálás ésszerűsítését és fokozását, a  Városliget parkolási
rendszerének komplex átalakítását, elektromos midibusz-hálózat kialakítását);
1.4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a nemzeti fejlesztési miniszter és a vidékfejlesztési miniszter
bevonásával – az  1.3.  pontban meghatározott fejlesztési célokkal összefüggésben folytassa le a  szükséges
tárgyalásokat Budapest Főváros Önkormányzatával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
1.5. egyetért azzal, hogy az  1.1.  pontban meghatározott célok végrehajtása érdekében a  komáromi Csillag
Erődben valósuljon meg a  Csillag Erőd Művészeti, Történeti és Hadkultúra Központ, amely látogatóbarát,
az  oktatásban is felhasználható módon mutatja be a  Szépművészeti Múzeum egykori, az  antikvitástól
a reneszánszig ívelő gipszmásolat-gyűjteményét;
1.6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.2. és 1.5.  pontokban megjelölt
beruházások teljes körű, a  Múzeum Negyed előkészítő munkálataival összhangban történő szakmai
előkészítéséről, a  turisztikai szakmai szempontok tekintetében a  nemzetgazdasági miniszter véleményének
kikérése mellett;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
1.7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Szépművészeti
Múzeum Román Csarnoka, az Országos Múzeumi Restaurálási és Raktározási Központ, valamint a komáromi
Csillag Erőd Művészeti, Történeti és Hadkultúra Központ kialakítása érdekében, az  indokolt beruházáselőkészítés, a településrendezési eszközök elkészítésének, módosításának kezdeményezése és az építésügyi
hatósági engedélyezéshez kapcsolódó tervezési munkálatok megkezdése iránt;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
1.8. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak az 1.2. és
1.7. pontokban meghatározott feladatok teljesítése érdekében a 2013. évben felmerülő 384,7 millió forintos
többletforrás-igénynek a Szépművészeti Múzeum költségvetésében történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. július 31.
1.9. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert,
hogy vizsgálják meg a Liget Budapest projekt finanszírozásába bevonható állami, magán- és uniós források
körét és mértékét, továbbá azok éves ütemezését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2014. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat benyújtásáig
1.10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterével és a  Miniszterelnökség
jogi ügyekért felelős államtitkárával együttműködésben – folytassa le a  Liget Budapest projekt
megvalósításával érintett ingatlanok tulajdonjogi helyzetének rendezéséhez szükséges tárgyalásokat, és
határozzák meg a végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökség jogi ügyekért felelős államtitkára
Határidő: 2013. szeptember 30.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1816/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a 2019-es külföldi magyar kulturális évadok Dél-Koreában, Izraelben, Japánban, valamint a Kínai Népköztársaságban történő megrendezéséről és finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2019-ben emlékévek, kulturális programsorozatok megrendezésére kerüljön sor
a) a magyar–japán diplomáciai kapcsolatok felvételének 150. évfordulója,
b) a magyar–dél-koreai diplomáciai kapcsolatok felvételének 30. évfordulója,
c) a magyar–izraeli diplomáciai kapcsolatok újrafelvételének és a  Budapest és Tel-Aviv közötti testvérvárosi
megállapodás 30. évfordulója, továbbá
d) a magyar–kínai diplomáciai kapcsolatok felvételének 70. évfordulója
alkalmából;
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott
eseménysorozatokhoz (a továbbiakban: eseménysorozatok) kapcsolódó rendezvények megszervezéséről Japánban,
Dél-Koreában, Izraelben és a Kínai Népköztársaságban;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. egyetért azzal, hogy
a) a magyar–dél-koreai diplomáciai kapcsolatok felvételének 30. évfordulójával összefüggésben Szöulban,
valamint
b) a magyar–japán diplomáciai kapcsolatok felvételének 150. évfordulójával összefüggésben Tokióban külföldi
magyar intézet nyitására kerüljön sor 2019-ben;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. december 31.
4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  3.  pontban meghatározott külföldi magyar intézetek
létrehozásának ütemezésére és a létrehozásukhoz szükséges költségekre vonatkozó részletes előterjesztést terjessze
a Kormány elé;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. február 15.
5. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti emlékévekhez kapcsolódó programok
a) Japánban és Dél-Koreában történő megrendezéséhez 2019-ben 415 000 000 forint,
b) Izraelben történő megrendezéséhez 2019-ben 385 000 000 forint,
c) a Kínai Népköztársaságban történő megrendezéséhez 2019-ben 400 000 000 forint
forrás biztosítása szükséges;
6. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon az 1. és 5. pont
szerinti célok megvalósításhoz szükséges költségek finanszírozása érdekében mindösszesen 1 200 000 000 forint
forrás biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban:
2019. évi Kvtv.) 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet javára, az alábbiak szerint:
a) 207 223 000 forint a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
1. Külgazdasági és Külügyminisztérium központi igazgatása cím javára,
b) 992 777 000 forint a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
2. Külképviseletek igazgatása cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. január 30.
7. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert az eseménysorozatokhoz kapcsolódó feladatok teljesítéséhez szükséges
beszerzések lefolytatására, azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1214/2014. (IV. 3.) Korm. határozata állami ingatlannak a Magyar Cserkészszövetség részére versenyeztetés mellőzésével történő használatba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24.  § (2)  bekezdés e)  pontja alapján a  Magyar Cserkészszövetség
által átvállalt közfeladatok – így különösen a közcélú ifjúságnevelési tevékenység – ellátásának segítése érdekében
úgy határoz, hogy az  állami tulajdonban lévő Budapest III. kerület, 23735/3 hrsz. alatt felvett, természetben
Budapest III. kerület, Nánási út 85. szám alatt található ingatlant a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság versenyeztetés mellőzésével, határozatlan időtartamra, közhasznú tevékenység
végzésének elősegítése céljából a Magyar Cserkészszövetség részére használatba adhatja;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott használatba adási szerződés megkötése
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
369/2013. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f ) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar kultúra és művészet délvidéki magyarság körében történő terjesztése érdekében végzett elkötelezett
munkássága elismeréseként
Bicskei Zoltán, a magyarkanizsai Nagy József Regionális Kreatív Műhely igazgatója részére,
a felvidéki magyarságért történő példaértékű kiállásáért, a hit és a nemzeti öntudat erősítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Burián László esperes, plébános részére,
az argentínai magyar ifjúság nevelésében, a kulturális élet, különösen a színjátszás és a néptánc területén, a
magyarságtudat fenntartása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Catalina Zólyomi koreográfus, tanár, az Argentínai Magyar Hírlap „Hungária fiataljai” mellékletének rovatvezetője,
társszerkesztője részére,
a dél-bánáti szórványban élő magyar nemzeti közösség identitásának megőrzését szolgáló művelődésszervezői és
oktató-nevelői munkásságáért
Dulka Andor, az ürményházi Doszitej Obradovity Általános Iskola kihelyezett tagozatának történelemtanára, a
Vajdasági Magyar Pedagógusok Egyesületének aktív tagja részére,
a magyar képzőművészet gazdagításáért, kiemelkedő művészeti tevékenysége elismeréseként
Duncsák Attila festőművész részére,
az Ung-vidéki magyarság kultúrájának ápolásáért, a helyi magyar közösség összetartása érdekében végzett
tevékenységéért
Gabri Rudolf, a Nagykaposi Magyar Közösségi Ház igazgatója részére,
a kárpátaljai magyarság megmaradása és a magyar közösség, a magyar nyelvű oktatás érdekében végzett közéleti
és pedagógiai munkássága elismeréseként
Gerendely Béla, a Tiszakeresztúri Általános Iskola tanára, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség Tiszakeresztúri
Alapszervezetének elnöke részére,
a magyar zenekultúra, az ifjúság zenei nevelése, a kárpátaljai magyarság zenei tehetségeinek felkarolása, identitásuk
megőrzése érdekében végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
Ivaskovics József zenetanár, zeneszerző, a Credo Alapítvány elnöke, az ungvári református gyülekezet presbitere, a
gyülekezeti kórus karvezetője részére,
kulturális diplomáciai tevékenységéért, a magyar kultúra értékeinek az amerikai közönséghez történő
eljuttatásában és népszerűsítésében végzett munkája elismeréseként
Jerome Barry operaénekes, az Embassy Series – Uniting People Through Musical Diplomacy koncertszervező cég
igazgatója részére,
a magyar identitás megőrzése érdekében a Balázsfalva környékén élő szórvány magyar közösség tagjai körében
végzett kitartó, önzetlen munkája, valamint a honosítás lehetőségét példaértékű kitartással népszerűsítő
tevékenysége elismeréseként
Kémenes Lóránt Zoltán, a Türi Római Katolikus Plébánia plébánosa részére,
néprajzkutatói és sokoldalú közösségi munkája elismeréseként
Kis Irén néprajzkutató, a Gyergyószentmiklósi Városi Könyvtár nyugalmazott igazgatója, Gyergyószentmiklós Megyei
Jogú Város Polgármesteri Hivatalának kulturális felügyelője részére,
az elesett magyar katonák sírjának felkutatása és emlékük méltó megörökítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Kochkin Igor Taraszovics, az ivano-frankivszki megyei Vaszilij Stefanik Nemzeti Egyetem Történelemtudományi és
Politológiai Intézete Néprajzi és Régészeti Tanszékének egyetemi adjunktusa részére,
a magyar kultúra svédországi ápolása, valamint a magyar nyelvű irodalom terjesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Moritz László, az Ághegy-Liget Baráti Társaság alelnöke, az Ághegy skandináviai lapfolyam stockholmi szerkesztője
részére,
a Középső Ipoly-mentén évtizedek óta végzett bronzkori és középkori ásatási, néprajzi gyűjtő, leletmentő és
tudományos kutatómunkája, fáradhatatlan kulturális, helyi közéleti szervezői tevékenysége elismeréseként
Pálinkás Tibor régész, az ipolysági Honti Múzeum és Simonyi Lajos Galéria igazgatója részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc bulgáriai visszhangjáról írt tanulmányaiért, a magyar irodalmat
népszerűsítő sokoldalú munkája elismeréseként
Plamen Ivanov Dojnov költő, író, irodalomkritikus, a szófiai Új Bolgár Egyetem Új Bulgarisztika Tanszékének
tanszékvezető docense részére,
a kárpátaljai magyarság érdekében végzett fáradhatatlan helytörténeti kutató munkásságáért, az ifjúság hazafias,
érték- és identitást megőrző neveléséért, a magyar–ukrán együttélés és megértés erősítéséért
Popovics Béla, a Munkácsi II. Rákóczi Ferenc Középiskola és a Munkácsi Szent István Líceum tanára, a Kárpátaljai
Magyar Cserkészszövetség tiszteletbeli elnöke részére,
a kárpátaljai magyarság érdekében a cserkészmozgalmon keresztül folytatott kiemelkedő tevékenységéért, az
ifjúság hazafias, érték- és identitást megőrző neveléséért, a magyar–ukrán együttélés és megértés erősítéséért
Popovics Pál, a Munkácsi II. Rákóczi Ferenc Középiskola tanára, a Kárpátaljai Magyar Cserkészszövetség elnöke, a
Magyar Cserkészszövetségek Fórumának alelnöke részére,
az új-zélandi magyar közösség érdekében, az Új-zélandi Magyar Szó című folyóirat szerkesztésében végzett munkája
elismeréseként
Szentirmay Klára, Magyarország wellingtoni tiszteletbeli főkonzulja részére,
a muravidéki magyarság érdekében végzett több évtizedes lelkiismeretes oktató-nevelő munkája és
közösségszervező tevékenysége elismeréseként
Totić Rozália, a Pártosfalvi Kétnyelvű Általános Iskola hodosi fiókiskolájának tanítónője részére,
a magyar irodalom és kultúra oroszországi népszerűsítéséhez történő tevőleges hozzájárulásáért
Vareckij Valentin Szergejevics, a moszkvai Alekszandr Nyikolajevics Osztrovszkij Színház színművésze, rendező részére,
Zjuszko Vitalij Alekszandrovics, a KompaszGid Kiadó igazgatója, főszerkesztő részére,
a magyar–orosz vasúti kapcsolatok elmélyítése és fejlesztése, valamint a Transzszibériai Árufuvarozások
Koordinációs Tanácsa XXII. plenáris ülésének budapesti megrendezése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Vlagyimir Ivanovics Jakunyin, az Oroszországi Vasutak (RZD) Nyrt. elnöke részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a magyar irodalom finnországi megismertetéséért és a finn–magyar kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében
végzett munkája elismeréseként
Anna Tarvainen, a Helsinki Egyetem magyar nyelv és kultúra szakjának óraadó tanára részére,
a felvidéki magyarság naszvadi közösségének érdekében végzett több évtizedes társadalmi és közéleti
tevékenységéért, a helyi szintű felvidéki magyar kulturális és közélet szervezéséért és önzetlen támogatásáért,
valamint a szlovákiai magyar közösség felemelkedéséért
Dobosi Róbert vállalkozó, a Dortum Kft. ügyvezetője, önkormányzati képviselő, a Csemadok alapszervezet vezetője
részére,
a kárpátaljai magyar alkotóművészet megszervezését és működtetését fölvállaló, 1991-ben alakult Révész Imre
Társaságban végzett meghatározó tevékenysége elismeréseként
Veres Ágota, a Beregszászi Iskolások Alkotóháza vizuális nevelőtanára, a Kárpátaljai Magyar Képző- és Iparművészek
Révész Imre Társaságának tagja részére,
történészi, régészi, írói, nevelői és tanári munkája, valamint kolozsvári helytörténészként és művelődéstörténészként
végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Vincze Zoltán, a kolozsvári Báthory István Elméleti Líceum nyugalmazott történelemtanára részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
41/2010. (HK 9.) HM VTI SZÁT intézkedése a STANAG 7132 2. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007.(HK 20.) HM
utasítás 3-4. §-aiban kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről
és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról
és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 65/2008. (HK 11.) HM VTI SZÁT közlemény, illetve a 2008. október 20-án kihirdetett NATO szabványosítási egyezmény hatályba léptetése alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül a STANAG 7132
(2. kiadás) AIRCRAFT, RESCUE AND FIRE-FIGH
TING – MINIMUM LEVELS OF CRASH FIRE RESCUE (CFR) EQUIPMENT – „Repülőgép mentés és tűzoltás – a légi balesetek tűzoltó és mentő felszereléseinek
minimális szintje” című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése:
Meghatározni a repülőterek tűzoltó műszaki mentő állo
mánya valamint járművei számára a minimális védőeszköz és védőfelszerelés készletet, melyek segítségével
eredményesen képesek végrehajtani szakfeladatukat illetve csökkenthetik az esetlegesen bekövetkező balesetek
következményeit.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 7132 2. (kiadás) Egységesítési
Egyezményt rendeljék meg a HM FLÜ TI Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
1839/2017. (XI. 10.) Korm. határozata a hazai E-sport támogatásával összefüggő kormányzati intézkedésekről.
A magyarországi elektronikus sport (a továbbiakban: E-sport) sportágként történő elismerése, illetve az E-sport-világ támogatása,
továbbá a  visegrádi együttműködés elmélyítése érdekében a  Kormány egyetért a  visegrádi négyek országai közötti E-sport
bajnokság és konferencia megrendezésével.
A Kormány a fenti cél érdekében
 1. felhívja a  Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztost, hogy
a  miniszterelnök kabinetfőnökének bevonásával az  E-sport bajnokság és konferencia megrendezésének szakmai
megalapozása és megvalósítása kapcsán vegye fel a kapcsolatot az Egymillióan a Magyar Esportért Egyesülettel;
Felelős: a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal
 2. felhívja a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztost az E-sport
bajnokság és konferencia megrendezésével és megvalósításával kapcsolatos kormányzati koordinációs feladatok
ellátására;
Felelős: a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal
3. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával intézkedjen az  E-sport
bajnokság és konferencia megrendezéséhez szükséges 2017. évi és 2018. évi források rendelkezésre állásáról
a  Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetén belüli átcsoportosítások, valamint új fejezeti kezelésű előirányzat
létrehozása útján;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. év tekintetében azonnal
2018. év tekintetében 2018. január 31.
4. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  3.  pontban foglalt átcsoportosításokat követően soron kívül
intézkedjen az E-sport bajnokság és konferencia megrendezéséhez szükséges, legfeljebb 1 999 500 forint összegű
támogatási szerződés megkötéséről az Egymillióan a Magyar Esportért Egyesülettel.
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
141/2014. (XII. 5.) ME határozata a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Horvát Köztársaságnak
az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2013. (HK 1/2014.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a debreceni Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégium működésével összefüggő egyes feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és a 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a honvédelmi miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy az intézkedés végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye
lehetővé.
3. A Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégium (a továbbiakban: GDEMSZK) logisztikai ellátása a HM fejezet békeidőszaki és különleges jogrend idejére vonatkozó logisztikai utaltsági rend (a továbbiakban: LUR), pénzügyi és számviteli ellátása a pénzügyi
és számviteli utaltsági rend alapján történik.
2. Logisztikai, egészségügyi, és ingatlan üzemeltetési feladatok 4. A GDEMSZK-hoz tartozó ingóságok átvétele kapcsán a vagyonkezelői jog átvételéről szóló megállapodás
megkötését a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ
Debreceni Tankerületével (a továbbiakban: KIK), valamint Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatával
(a továbbiakban: DMJV Önkormányzat) a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban:
HM HVF) hajtja végre, aki a megállapodás megkötése utáni öt munkanapon belül intézkedik az ingóságok átadás-átvételére.
5. A 4. pont szerinti intézkedést követően az MH
5. Bocskai István Lövészdandár (a továbbiakban: MH 5.
B.I. l.dd.) végrehajtja a vagyonfelmérő leltárral egybekötött tételes átvételt, melyhez az MH 5. B.I. l.dd. parancsnoka a GDEMSZK állományának bevonásával bizottságot
jelöl ki. A leltár végrehajtásával egy időben az MH 5. B.I.
l.dd. átadja az ingóságokat a GDEMSZK által kijelölt
anyagkezelők részére.
6. Az átadás-átvétel végrehajtásának érdekében az MH
5. B.I. l.dd. igénye szerint az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP), és az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) szakmai segítséget nyújt az előtalált ingó vagyonelemek beazonosításában.
7. Az ismeretlen ingóságok beazonosítását követően
szükséges kodifikációs feladatokat a HM Védelemgazdasági Hivatal hajtja végre.
8. Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár (a továbbiakban: MH BHD) a GDEMSZK műkö
désének érdekében 2014. január 31-ig átad az MH 5. B.I.
l.dd. részére 1 darab személygépkocsit.
9. A GDEMSZK diákjainak katonai rendezvényeknél
történő szállítását a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM TKHKF) főosztályvezetője engedélyével az MH 5. B.I. l.dd. biztosítja.
10. A GDEMSZK diákjainak élelmezési ellátása az MH
ellátási rendszerén keresztül kerül biztosításra. A
GDEMSZK diákjai részére – ha a szülő, törvényes képviselő másképp nem rendelkezik – tanítási napokon, térítés
ellenében déli meleg főétkezést, ebédet és további két étkezést, reggelit és vacsorát kell biztosítani.
11. Az étkezéseket az ellátó katonai szervezet működési
rendjét szabályzó intézkedésben meghatározott feltételek
figyelembevételével lehet igényelni, és lemondani. Az étkezéseket külön-külön is igénybe lehet venni.
12. A GDEMSZK diákjai részére az igényelt étkezéseket a Magyar Honvédség I. számú élelmezési normájának
értékében, részértékében kell biztosítani.
13. Az étkeztetés térítési díja a bruttó élelmezési nyersanyagköltség.
14. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
szóló 1997. évi XXXI. törvény 151. § (5) bekezdésében
meghatározott feltételek szerint az étkeztetés térítési díjából
a GDEMSZK diákjai részére kedvezményt kell biztosítani.
15. Az étkezések részértékeit, a teljes, valamint kedvezményes térítési díjakat a Magyar Honvédség Élelmezési
Pénz és Anyagnormáiról szóló Normafüzet tartalmazza.
16. A honvédelem érdekében – a HM TKHKF főosztályvezetője, mint a fenntartó képviselője által – elrendelt
feladat végrehajtása idején a feladat végrehajtásában résztvevő diákoknak, a Magyar Honvédség I. számú élelmezési
normája szerinti térítésmentes természetbeni ellátást kell
biztosítani.
17. Amennyiben a 16. pont szerinti feladatellátásra
nemzeti és állami, valamint katonai ünnep alkalmával kerül sor, akkor a diákok részére az élelmezési feljavítási
normával kiegészített térítésmentes természetbeni ellátást
kell biztosítani.
18. Az együttes intézkedés hatálybalépését követő 5.
munkanapig a HM védelemgazdaságért felelős helyettes
államtitkár a HVK LOGCSF csoportfőnökének javaslata
alapján intézkedik a Magyar Honvédség élelmezési pénzés anyagnormáiról szóló Normafüzet kiadásáról szóló
25/2012. (HK 1/2013.) HM VGHÁT szakutasítás módosításáról.
19. A GDEMSZK diákjai tanulmányaik megkezdésétől
annak befejezéséig az 1. melléklet szerinti mérethelyes kö
zépiskolai ruházati alapfelszereléssel (a továbbiakban:
alapfelszerelés) kerülnek ellátásra, melynek biztosítása az
MH központi ellátási rendszerén keresztül, a LUR alapján
valósul meg.
20. A diákok az alapfelszerelést az iskola ünnepi rendezvényein, továbbá a honvédelmi neveléssel kapcsolatos
események alkalmával jogosultak viselni.
21. Az alapfelszerelés összetételének módosítására a
HM TKHKF főosztályvezetőjének kezdeményezése alapján az MH LK tesz javaslatot.
22. A GDEMSZK diákjainak és munkavállalóinak
egészségügyi ellátásáért – az egészségügyi alapellátás keretein belül – a LUR szerinti ellátó szervezet felelős.
23. A GDEMSZK diákjai és munkavállalói részére MH
szakszolgáltatás hiányában, szükség esetén a HM TKHKF
főosztályvezetőjének engedélyével, szolgáltatás vásárlásával kell biztosítani az egészségügyi szolgáltatást. A szolgáltatás igénybevételéhez szükséges szerződést a LUR
szerinti ellátó szervezet jogosult megkötni, amelynek végrehajtása során együttműködik az MH Egészségügyi Központ és a GDEMSZK illetékes állományával.
24. A GDEMSZK és az MH 5. B.I. l.dd. együttesen jelzett
igénye alapján a GDEMSZK épületeinek, építményeinek
üzemeltetése, karbantartása, hibaelhárítása, valamint közműszolgáltatásokkal történő ellátása 2013. szeptember 1-től
a HM és a HM EI Zrt. között a 21520/01/44/10-01-03. számon
megkötött Szolgáltatási Szerződés keretében valósul meg.
3. Híradó, informatikai és információvédelmi feladatok 25. A GDEMSZK közcélú szolgáltatóknál elérhető vezetékes távközlési és informatikai szolgáltatásokat az MH
5. B.I. l.dd. költségvetése terhére a kereskedelmi szolgáltatóktól veszi igénybe.
26. A mobil távközlési szolgáltatásokra vonatkozóan a
GDEMSZK az MH 5. B.I. l.dd. költségvetése terhére továbbra is használhatja a jelenleg rendelkezésére álló, hűségnyilatkozattal terhelt mobiltelefonokat és SIM kártyákat. A hűségnyilatkozatok lejártát követően a GDEMSZK
3 darabos ideiglenes kvótát használhat, amelyek felhasználói az igazgató, a kollégiumvezető és a honvédelmi pedagógiai részleg.
27. Az MH BHD – az MH ÖHP szükség szerinti bevonásával – a GDEMSZK felhasználói igényeire figyelemmel 2014. február 28-ig felméri az MH központi híradó és
informatikai szolgáltatások kiterjesztésének lehetőségét.
Az MH BHD a szükséges infrastruktúra kialakítására, valamint a hálózatbővítési feladatok kivitelezésére vonatkozó javaslatot 2014. március 30-ig a HVK Híradó Informa
tikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) részére terjeszti fel.
28. A HVK HIICSF a GDEMSZK-tól beérkező igények
vizsgálatát követő 5. munkanapig intézkedik a felhasználói és szervezeti postafiókok MH Központi levelező szolgáltatásban történő létrehozására.
29. A honvédelmi szervezetek vezetői felelősek a híradó és informatikai eszközök mozgatásának megszervezéséért, azok esetleges átadásáért, az adatvagyon biztonságos tárolásáért, adatmentések végrehajtásáért és az információvédelmi rendszabályok betartásáért.
30. A GDEMSZK további intézkedésig felelős a használatában lévő, illetve az általa beszerzett és biztosított,
valamint beszerzésre kerülő jogtiszta szoftverek alkalmazásáért és a licencek kezelésért.
31. Az MH 5. B.I. l.dd ellátja a GDEMSZK-et a szükséges üres iratkezelési nyomtatványokkal, úgy, hogy 2014.
január 1-vel meg tudja kezdeni a nyílt ügyviteli szerv működtetését. Az MH 5. B.I. l.dd ügyviteli szerve segítséget
nyújt a GDEMSZK ügyviteli szakállományának felkészítéséhez.
4. Záró rendelkezések 32. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, az élelmezési ellátásra vonatkozó rendelkezéseit
azonban 2013. szeptember 1-től kell alkalmazni.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
356/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Szigetiné dr. Sutka Máriát 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1317/2014. (V. 22.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2014. áprilisi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletre
a következő határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2014. évben történő megkötéséhez az a) és b) pontban foglalt
kiegészítő feltételekkel:
a) az önkormányzat az  1.  mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az  önkormányzatot
terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) fejlesztési célú hitel esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani, és
bb) az  önkormányzat az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé
eltérhet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2010. (V. 7.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium Katona-egészségügyi Kiválósági Központ költségvetési szerv megszüntetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdése alapján, figyelemmel a költségvetési
szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 12–13. §-aiban, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 11. §-ában foglaltakra az alábbi megszüntető határozatot adom ki:
1. A Honvédelmi Minisztérium Katona-egészségügyi Kiválósági Központ költségvetési szervet – melynek rövidített
megnevezése: HM KEKK, székhelye: 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 20–22., postacíme: 1553 Budapest, Pf. 1,
alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, irányító szerve a Honvédelmi Minisztérium – 2010. június 1-jei
hatállyal megszüntetem. 2. A vagyoni jogok és kötelezettségek, valamint az előirányzatok tekintetében – a Kt. 13. §-ának (3) bekezdése alapján – a
megszüntetett költségvetési szerv jogutódja a Honvédelmi Minisztérium, székhelye: 1055 Budapest, Balaton
utca 7–11., postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 3. A HM KEKK 2010. május 1-jéig vállalhat kötelezettségeket, ezt követően tett kötelezettségvállalása semmis.
4. A HM KEKK megszüntetésével egyidejűleg – figyelemmel a Kt. 12. § (1) bekezdésének b) pontjára – a költségvetési
szerv által korábban ellátott közfeladat megszűnik. 5. A HM KEKK személyi állománya a továbbiakban a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 46. §-ának (1) bekezdése alapján a NATO vagy az EU érdekében feladatokat
végrehajtó, Magyarországra települő többnemzeti katonai szervezeteknél a Magyar Köztársaság részére biztosított
beosztásokban teljesíti szolgálatát (NATO Katonai-egészségügyi Kiválósági Központ, székhelye: 1125 Budapest,
Szilágyi Erzsébet fasor 20–22.). 6. A költségvetési szerv törzskönyvi nyilvántartásból való törlését a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
7. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba. A Honvédelmi Minisztérium Katona-egészségügyi Kiválósági Központ
költségvetési szerv alapításáról szóló 108/2008. (HK 16.) HM határozat, valamint az azt módosító 10/2009. (VI. 5.) HM
határozat és 1/2010. (II. 10.) HM határozat a HM KEKK törzskönyvi nyilvántartásból történő kivezetésével egyidejűleg
hatályát veszti. 8. E határozat mellékleteként – a vonatkozó jogszabályokra tekintettel – kiadom a HM KEKK megszüntetéséről szóló
okiratot. 9. A határozatot a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
Budapest, 2010. április 29. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
142/2003. (VIII. 22.) KE határozata tábornoki kinevezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 83. § (1) bekezdése
alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
2003. augusztus 20-i hatállyal kinevezem dandártábornokká dr. Lakatos László mk. ezredest,
a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetőjét. Budapest, 2003. augusztus 14.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
11/2008. (IK 3.) IRM utasítása az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2008. költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló Szabályzatának kiadásáról.
Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2008. évi
költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatai felhasználásának szabályozásáról szóló Szabályzatát – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24. § (9)–(10) bekezdésében, valamint a 49. §-ának
A szabályzatot az érintettek közvetlenül kapják meg. o) pontjában foglaltakra – az államháztartásért felelős
miniszterrel egyetértésben ezen utasítás mellékleteként
adom ki.
1. § A szabályzatot az érintettek közvetlenül kapják meg.
2. § Ez az utasítás 2008. február 15-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 2007. évi költségvetési fejezeti kezelésű előirányzatainak felhasználásáról szóló Szabályzatának kiadásáról
rendelkező 2/2007. (IK 2.) IRM utasítás, azzal, hogy a
2007. évi előirányzat-maradvánnyal rendelkező fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználására azt értelemszerűen
alkalmazni kell.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter