type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
162/2014. (IV. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy István
Andrást 2014. május 1. napjától 2017. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
126/2008. (HK 13.) MH BHK PK intézkedése az MH BHK Logisztikai Század csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH BHK Logisztikai
Század (a továbbiakban: Log. szd) csapatkarjelzésének
rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az Log. szd
hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH BHK PK által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a Log. szd
személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fürst Tamás ezredes s. k.,
parancsnok


text:
86/2019. (VIII. 1.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások minisztere előterjesztésére –
a Szegedi Tudományegyetemen dr. Fendler Juditot – a 2019. augusztus 1-jétől 2022. július 31-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2017. (VI. 22.) ORFK utasítása a forrónyomos tevékenység egységes végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV.  törvény  6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  általános rendőrségi feladatok ellátásához
kapcsolódó, késedelmet nem tűrő eljárási cselekmények és rendőri feladatok végrehajtásának egységes szabályozására kiadom
az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
2. Forrónyomos szolgálatot ellátó csoportot a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokon, valamint a  megyei jogú
városok rendőrkapitányságain kell szervezni a  bűnügyi készenléti szolgálat keretein belül. A  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság vezetőjének döntése alapján nem megyei jogú városok rendőrkapitányságain, valamint
a fővárosi rendőr-főkapitányság főosztályain létrehozott forrónyomos csoportok működésére az utasítás megfelelően
irányadó.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) forrónyomos parancsnok: a  rendőri szerv vezetője által kijelölt, megfelelő felkészültséggel rendelkező,
a kapcsolódó feladatkör ellátására szakmai tapasztalatai és gyakorlata alapján alkalmas, a bűnügyi szakterületen
beosztást betöltő személy (osztályvezető, alosztályvezető, kiemelt főnyomozó, kiemelt fővizsgáló), aki
a forrónyomos szolgálat parancsnokaként a feladatok szakszerű és hatékony végrehajtása érdekében a szerv
vezetője által meghatározott körben a  forrónyomos felderítés során önállóan jár el, és ennek keretében
az  érintett szerv szervezeti és működési szabályzatának vagy ügyrendjének felhatalmazása alapján
kiadmányozási jogkört gyakorol;
b) helyszíni irányító parancsnok: a forrónyomos parancsnok vagy akadályoztatása esetén a tevékenység-irányítási
központ (a továbbiakban: TIK) által kijelölt olyan személy, aki felelős a  4.  pontban meghatározott esemény
kapcsán szükséges és indokolt rendőri intézkedések, eljárási cselekmények végrehajtásáért;
c) kiemelt bűncselekmény: az élet- és/vagy súlyos testi épség elleni, súlyos nemi erkölcs és/vagy nemi szabadság
elleni, súlyos és/vagy erőszakos vagyon elleni; a köznyugalmat súlyosan sértő, illetve nagy sajtóvisszhangot
kiváltó bűncselekmény, valamint a  megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány vagy bűnügyi helyettese,
a rendőrkapitány, illetve az általuk arra felhatalmazott személy által egyéb indokok miatt annak nyilvánított
bűncselekmény;
d) kiemelt eltűnés: a  megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány vagy bűnügyi helyettese, a  rendőrkapitány, illetve
az általuk arra felhatalmazott személy által annak nyilvánított eltűnés;
e) kiemelt rendkívüli halál: a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány vagy bűnügyi helyettese, a rendőrkapitány, illetve
az általuk arra felhatalmazott személy által annak nyilvánított rendkívüli halál;
f ) szomszédos rendőri szerv: az  adott rendőri szerv illetékességi területével közvetlenül határos illetékességi
területű másik rendőri szerv.
II. FEJEZET
A SZOLGÁLATELLÁTÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 3. A forrónyomos tevékenység, a forrónyomos csoport feladata, szolgálatának tervezése
4. A forrónyomos tevékenység a  nyomozó hatóság komplex, nyomozási modellekből építkező krimináltaktikai
tevékenységének rendszere, amely arra irányul, hogy az  erők és eszközök gyors, koncentrált és összehangolt
bevetésével az adott kiemelt bűncselekmény elkövetője kilétének megállapítására, elfogására, valamint a személyi
és  tárgyi bizonyítékok, fellelhető adatok megszerzésére, továbbá a  kiemelt rendkívüli halál körülményeinek
tisztázására, illetőleg a kiemelt eltűnéssekkel kapcsolatos elsődleges intézkedések megtételére rövid időn belül sor
kerüljön a  különböző szolgálati ágak, szolgálatok és szakszolgálatok együttműködésével, illetve törvényben
szabályozott keretek közt az egyéb rendészeti feladatokat ellátó személyek intézkedésbe történő bevonásával.
5. A forrónyomos csoport elsődleges feladata az állomány összehangolt munkájával a tudomására jutott, intézkedési
kötelezettséget kiváltó, a  4.  pontban meghatározott esemény jogszerű, szakszerű kezelése, a  jogszabályokból,
a  közjogi szervezetszabályozó eszközökből, az  egyéb jogi eszközökből, valamint vezetői utasításokból adódó
intézkedések megtétele, továbbá azokkal összefüggésben a jelentési, tájékoztatási és adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítése.
6. A forrónyomos csoport szolgálatát heti – különösen indokolt esetben legkevesebb 4 napi – váltásban előre kell
tervezni. A szolgálattervezéstől eltérni csak a tervezetet jóváhagyó parancsnok engedélyével lehet.
7. A forrónyomos csoport szolgálatának tervezése során meg kell jelölni:
a) a forrónyomos parancsnokot;
b) a szemlebizottság-vezetőt;
c) a bűnügyi szolgálat állományából kijelölt személyt;
d) a bűnügyi technikust vagy a bűnügyi technikai feladatot ellátó személyt;
e) az értékelő-elemző munkatársat.
8. A forrónyomos csoport tagjai hivatali munkaidőn kívül a TIK alárendeltségében, a forrónyomos parancsnok irányítása
alatt, a szolgálatparancsnokkal együttműködve végzik tevékenységüket.
9. A forrónyomos csoport tagjai kötelesek a  tudomásszerzést követően 90 percen belül a  részükre meghatározott
szolgálati feladatok végrehajtását megkezdeni, akadályoztatásuk esetén a  TIK-et azonnal rövid úton tájékoztatni
kötelesek.
4. A TIK forrónyomos tevékenységgel kapcsolatos feladatai 10. A TIK
a) a forrónyomos parancsnok berendelése esetén annak megérkezéséig vagy akadályoztatása esetén szükség
szerint kijelöli a helyszíni irányító parancsnokot;
b) intézkedik a helyszín biztosítására, a zárási feladatok végrehajtására;
c) berendeli és a helyszínre irányítja a forrónyomos csoport tagjait, erről értesíti a szolgálatparancsnokot;
d) szükség szerint körözési akciót kezdeményez;
e) szükség esetén a  helyszínre irányít kutyavezetőt vagy tűzszerész járőrt, a  Rendőrséggel együttműködő
szerveket, illetőleg egyéb speciális feladatok ellátására létrehozott egységeket.
11. A TIK gondoskodik – a forrónyomos parancsnok és a szolgálatparancsnok egyeztetésének eredményére figyelemmel –
a  forrónyomos parancsnok által meghatározott feladatok végrehajtásához szükséges (személyi, tárgyi) feltételek
rendelkezésre állásáról.
12. A TIK haladéktalanul tájékoztatja a forrónyomos parancsnokot a forrónyomos feladat ellátása szempontjából releváns,
rendelkezésre álló adatokról, információkról, így:
a) a rendőri szerv illetékességi területének bűnügyi, közbiztonsági, határbiztonsági helyzetéről;
b) a végrehajtott rendőri intézkedések, beszámoltatások tapasztalatairól;
c) a tervezett rendezvények, más események adatairól;
d) a határterület ellenőrzését, a határrendészeti feladatokat befolyásoló eseményekről, így különösen határ menti
repülésről, munkavégzésről, vadászatról;
e) a folyamatban lévő és a végrehajtott rendőri feladatokról;
f ) a forrónyomos feladat végrehajtásával kapcsolatban született vezetői döntésekről;
g) a forrónyomos csoport tagjainak a tartózkodási helyéről;
h) az illetékességi területén szolgálatot teljesítő más rendőri szervtől átcsoportosítható megerősítő erőkről,
eszközökről;
i) a forrónyomos feladat végrehajtása szempontjából releváns rendelkezésre álló, a nemzetközi együttműködés
során beszerzett információkról;
j) egyéb, a  forrónyomos feladat végrehajtása szempontjából releváns hatósági vagy segítői feladatokat
ellátó  szervek – így különösen a  Magyar Honvédség, a polgárőrség, a  közterület-felügyelet, mezőőrség –
jelenlétéről.
5. A forrónyomos parancsnok 13. A forrónyomos parancsnok
a) berendelését követően – amennyiben a  TIK által kijelölésre került – haladéktalanul felveszi a  kapcsolatot
a helyszíni irányító parancsnokkal;
b) tájékozódik a  forrónyomos feladattal összefüggésben megtett intézkedésekről, a  rendelkezésre álló
információkról, adatokról;
c) a TIK együttműködésével intézkedik a rendelkezésre álló erőforrások helyszínre, megadott helyekre történő
irányításáról, átcsoportosításáról, csoportosíttatásáról;
d) a TIK-en keresztül vagy a TIK bevonásával gondoskodik a forrónyomos feladat eredményes végrehajtásához
szükséges további intézkedések megtételéről, így különösen kutyavezető, tűzszerész járőr helyszínre
irányításáról, megerősítő rendőri erő bevonásáról, útzár telepítéséről, ellenőrző-áteresztő pontok létrehozásáról,
határellenőrzési feladatok végrehajtásáról, a Rendőrséggel együttműködő szervekkel való kapcsolatfelvételről,
körözési akció kezdeményezéséről;
e) a rendelkezésre álló adatok, információk folyamatos elemzésével, értékelésével a  forrónyomos csoport
tevékenységét közvetlenül irányítja, vezeti, koordinálja és ellenőrzi;
f ) a rendőri szervhez érkező, az általános rendőrségi feladatok ellátásához kapcsolódó halaszthatatlan döntéseket
hoz, dönt a forrónyomos feladat jogszerű és szakszerű ellátásához szükséges intézkedésekről.
14. A forrónyomos parancsnok az alárendelt állománynak eligazítást tart, melynek során köteles
a) a konkrét eljárásra vonatkozóan ismertetni a kialakult bűnügyi, közbiztonsági, határbiztonsági helyzetet;
b) a konkrét eljárásra vonatkozóan ismertetni a rendelkezésre álló, a nemzetközi együttműködéssel összefüggő
információkat;
c) meghatározni a  forrónyomos csoport tagjai – illetve, amennyiben elrendelésre kerül, a  konkrét eljáráshoz
kapcsolódó körözési akció tagjai – feladatellátására vonatkozó elvárásokat;
d) ismertetni a forrónyomos feladatok ellátását elősegítő feltételeket, információkat;
e) meghatározni a munkamódszereket;
f ) ellenőrizni a forrónyomos csoport tagjainak szolgálatba lépésével összefüggő előírásoknak történő megfelelést.
15. A forrónyomos parancsnok személyesen ellenőrzi, hogy a  forrónyomos csoport tagjai a  részükre meghatározott
feladatokat megértették-e, a jog- és szakszerűség vizsgálatakor kiemelt figyelmet fordít arra, hogy
a) az elkészített iratok alaki, tartalmi szempontból megfelelőek-e;
b) a foganatosított intézkedések a kriminalisztika és a krimináltaktika szabályainak megfeleltek-e;
c) a személyi szabadság korlátozásával járó vagy kényszerítő eszköz alkalmazásával végrehajtott intézkedések
megfeleltek-e a jogszabályi előírásoknak és szakmai követelményeknek. 16. A forrónyomos parancsnok a beszámoltatás során köteles:
a) meggyőződni a forrónyomos csoport tagjai részére meghatározott feladatok teljesítéséről, a tett intézkedések
jog- és szakszerűségéről, szükségességéről, arányosságáról;
b) az elkészített írásos jelentéseket, jegyzőkönyveket áttekinteni, azok elsődleges szakmai revízióját szükség
szerint a  Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer (a továbbiakban:
Robotzsaru rendszer) használatával végrehajtani;
c) a nyilvántartásokból végrehajtott lekérdezéseket záradékolni;
d) hiányosság, ellentmondás észlelése esetén utasítani a  beszámoltatott személyt a  hiányosságok pótlására
és az ellentmondások tisztázására;
e) az intézkedések során rögzített kép-, valamint a kép- és hangfelvétel adott jelentéshez csatolását ellenőrizni;
f ) személyesen, távbeszélőn vagy a Robotzsaru rendszerben a meghatározott célok megvalósulásáról, a feladatok
végrehajtásáról, a  tapasztalatokról, valamint a  megtett intézkedéseikről jelentést készíttetni a  forrónyomos
csoport meghatározott feladatot ellátó tagjaival;
g) az értékelő-elemző tevékenység elvégzéséhez információt, adatot szolgáltatni.
17. A forrónyomos parancsnok dönt a forrónyomos csoport tevékenységének, továbbá a helyszín biztosításának, illetve
a zárási feladatok végrehajtásának befejezetté nyilvánításáról, melyről, valamint a  tett intézkedésekről tájékoztatja
a TIK-et. A TIK a  forrónyomos parancsnok tájékoztatása alapján jóváhagyja a tett intézkedéseket és a  forrónyomos
tevékenység lezárását, megteszi a szükséges jelentéseket.
18. A forrónyomos parancsnok jogosult
a) a forrónyomos csoport tagjai részére utasítást adni;
b) akadályoztatása és szükség esetén helyszíni irányító parancsnokot kijelölni;
c) a forrónyomos csoport létszámát szükség szerint, az egyedi eset körülményeihez igazodóan, a forrónyomos
feladat ellátásáért felelős bűnügyi vezető – a belső feladatmegosztástól függően a bűnügyi rendőrfőkapitányhelyettes vagy a bűnügyi osztályvezető – tájékoztatását és szóbeli engedélyét követően módosítani;
d) a forrónyomos csoport tagjainak szolgálati öltözetét, felszerelését, fegyverzetét, védőfelszerelését,
a  feladatellátáshoz szükséges eszközöket a  vonatkozó jogszabályoknak, közjogi szervezetszabályozó
eszközöknek és elöljárói utasításoknak megfelelően meghatározni;
e) a szolgálati gépjárművekbe szerelt technikai eszközök használatával kép-, valamint a  kép- és hangfelvétel
készítésére utasítást adni;
f ) a forrónyomos csoport tagjai részére jelentések, feljelentések, jegyzőkönyvek, határozatok, egyéb iratok
készítését meghatározni;
g) a forrónyomos csoport tagjai szolgálata során keletkezett, kiadmányozást igénylő okiratok ellenőrzésére,
kiadmányozására a szervezeti és működési szabályzatban, illetve az ügyrendben foglaltak alapján;
h) a szomszédos rendőri és más szervekkel kapcsolatot tartani, tőlük tájékoztatást kérni;
i) a körzeti megbízottól a működési területére vonatkozóan felvilágosítást kérni;
j) a rendelkezésre álló, a nemzetközi együttműködés során beszerzett információkra vonatkozóan felvilágosítást
kérni és azokat megismerni;
k) őrizetbe vétel, lefoglalás, motozás, házkutatás, megelőző távoltartás, információs rendszerben tárolt adatok
megőrzésre kötelezés elrendelésére, megszüntetésére intézkedni;
l) körözési akciót kezdeményezni.
19. A forrónyomos parancsnoknak lehetővé kell tennie és meg kell követelnie, hogy a  rendőr az  intézkedéseivel,
tapasztalataival összefüggő iratokat – eltérő rendelkezés hiányában – a  részfeladatok végrehajtását követően
haladéktalanul készítse el és adja le.
6. Együttműködés a forrónyomos tevékenység során 20. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságon szervezett forrónyomos csoport az  érintett rendőr-főkapitányság
bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettese által meghatározott bűncselekmények kapcsán segíti a rendőrkapitányságokon
szervezett forrónyomos csoportok tevékenységét.
21. A rendőrkapitányságon szervezett forrónyomos csoport a  területi nyomozó hatóság hatáskörébe tartozó
bűncselekmények miatt elrendelt forrónyomos felderítés során a  területi nyomozó hatóság forrónyomos
parancsnokával a  kapcsolatot felveszi, és egyeztet a  bevezetendő intézkedéseket és végrehajtandó feladatokat
érintően a területi forrónyomos csoport tagjainak kiérkezéséig.
III. FEJEZET
A FORRÓNYOMOS TEVÉKENYSÉG SZAKMAI IRÁNYÍTÁSA, ELLENŐRZÉSE
22. A bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes felelős a forrónyomos tevékenység országos szakmai irányításáért,
ennek keretében segédletek kiadásáért, fejlesztésének felügyeletéért, a  gyakorlati (ellenőrzési) tapasztalatok
figyelembevételével a szükségessé váló módosítások kezdeményezéséért.
23. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály vezetője a  forrónyomos tevékenység felett szakmai irányítást
gyakorol.
24. Az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály vezetője szakmai irányítói jogkörében eljárva:
a) dönt a forrónyomos szolgálat 4 napos váltásban történő tervezésének indokoltságáról a szerv felterjesztése
alapján;
b) jogosult a forrónyomos parancsnok ellenőrzésére;
c) a területi rendőri szervek érintett (fő)osztályvezetőivel közösen évente egy alkalommal parancsnoki
értekezleten értékeli a forrónyomos tevékenység helyzetét, a végrehajtás tapasztalatait;
d) évente egy alkalommal a forrónyomos tevékenység értékelése céljából országos konferenciát szervez, valamint
e) a bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettesnek javaslatot tesz az  értékelt évet követő év feladataira,
a döntést követően kidolgozza azokat. 25. A bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettes felelős az  illetékességi területén a  forrónyomos tevékenység szakmai
irányításáért, a  regionálisan jelentkező feladatok összehangolásáért, a  területi szervek bűnügyi szakmai irányító
feladatokat ellátó szervezeti elemei tevékenységének irányításáért.
26. A területi szervek bűnügyi szakmai irányító feladatokat ellátó szervezeti elemeinek vezetői (a továbbiakban együtt:
területi szakmai felügyeletet ellátó vezetők) folyamatosan figyelemmel kísérik, ellenőrzik és ellenőriztetik
a forrónyomos tevékenység ellátását. Az ellenőrzés tervezésekor figyelembe kell venni a helyi szerveknél tervezett
ellenőrzéseket is.
27. A területi szakmai felügyeletet ellátó vezetők:
a) szakmai irányítást gyakorolnak a területi és a helyi szervek forrónyomos szolgálattal érintett osztályvezetőinek,
valamint az osztály jogállású rendőrőrsök parancsnokainak munkája felett;
b) a szakmai irányítói jogkörükben eljárva kötelesek a területi és a helyi szervek forrónyomos tevékenységének
ellenőrzésére;
c) félévente egy alkalommal megtartott parancsnoki értekezleten értékelik a forrónyomos tevékenység helyzetét,
tapasztalatait, valamint egyeztetik a következő időszak fő feladatait.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. Ez az utasítás 2017. július 1-jén lép hatályba.
29. Az utasítás rendelkezéseiből az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság Bűnügyi Főosztály által elkészített e-learning tananyag
alapján kell a felkészítést végrehajtani.
30. A rendőri szervek vezetői az  utasítás hatálybalépését követő 15 napon belül kötelesek felülvizsgálni a  szervezeti
és működési szabályzatukat, valamint az érintett szervezeti elemek ügyrendjeit és – szükség esetén – a felülvizsgálatot
követő 30 napon belül a  megfelelő módosítások elvégzéséről, továbbá a  munkaköri leírások kiegészítéséről
gondoskodni.
31. A nyomozó hatóságok vezetői az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül kötelesek intézkedni az utasításban
foglaltak dokumentált módon történő oktatására a forrónyomos tevékenységet végző állomány részére.
32. A nyomozó hatóságok vezetői az  utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül kötelesek a  forrónyomos
tevékenységgel kapcsolatos belső normákat felülvizsgálni és szükség esetén módosításukat elvégezni vagy ilyen
norma hiányában a belső szabályozás igényét felmérni és indokolt esetben a norma megalkotásáról gondoskodni.
33. Hatályát veszti az utasítás 29–33. pontja az utasítás hatálybalépését követő 46. napon.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
122/2010. (IV. 20.) Korm. rendelete a 2010. terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 91. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint
a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról
szóló 2000. évi CXII. törvény 58. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú
mellékletének XV. Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 4. alcím, 3. Terület- és régiófejlesztési
célelőirányzat (a továbbiakban: TRFC) jogcímcsoport a) Központi fejlesztési feladatok jogcím és
b) Vásárhelyi Terv továbbfejlesztése jogcím (a továbbiakban: VTT)
felhasználására és kezelésére. 2. § (1) A TRFC és a 2008. évi terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 148/2008.
(V. 26.) Korm. rendelet 39. § (3) bekezdése szerinti jogelőd előirányzat terhére megítélt, azonban szerződésszegés
miatt visszavont támogatás tárgyévi visszatérülése, valamint a projekt megvalósulásának teljes vagy részleges
meghiúsulása vagy összköltség-csökkenése következtében tárgyévben felszabaduló források (a továbbiakban együtt:
megtérülés) a TRFC és jogelőd előirányzata terhére kötött támogatási szerződések kezeléséhez kapcsolódó tárgyévi
feladatok ellátását szolgálják. A megtérülés a támogatási rendszer működtetésével kapcsolatos feladatok
finanszírozásának kiegészítő fedezeteként használható fel. (2) A megtérülésből elsődlegesen a területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
és a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) között az (1) bekezdés szerinti célra már megkötött
megállapodásban foglalt kötelezettségeket kell teljesíteni. Az ezen túlmenően teljesült tárgyévi megtérülés
a döntéshozó területfejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik (1) bekezdés szerinti feladatai finanszírozásának
kiegészítő fedezeteként használható fel. 3. § A TRFC terhére vállalt kötelezettségek pénzügyi teljesítését legkésőbb 2011. december 31-ig kell biztosítani.
Az elszámolás alapját képező dokumentumok beérkezésének végső határideje 2011. november 30.
4. § Ha a TRFC támogatással megvalósuló projekthez kapcsolódóan lefolytatott beszerzésekre a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerint nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni, a támogatás feltétele,
hogy a kedvezményezett kötelezettséget vállaljon olyan nyilvános és az ajánlattevők egyenlő elbánását biztosító
eljárás lefolytatására, amely lehetővé teszi a beszerzési eljárás átláthatóságának biztosítását is.
II. FEJEZET KÖZPONTI FEJLESZTÉSI FELADATOK 1. Közös szabályok
5. § (1) A központi fejlesztési feladatok előirányzata terhére a miniszter forrást biztosít
a) területfejlesztési tervezésre, képzésre, elemzésre, kutatásfejlesztésre és a területfejlesztéssel kapcsolatos
kommunikációra, b) a támogatási rendszer működtetésével kapcsolatos feladatokra,
c) transznacionális együttműködés keretében megvalósuló projektekre, d) a 2011-es magyar EU-elnökség területfejlesztési feladatainak előkészítésére,
e) a Homokhátsági Speciális Célprogram megvalósítására, f) a Balatoni Kistelepülések Szennyvízkezelési Programja keretében az új építéshez kapcsolódó egyedi
szennyvízkezelő berendezések létesítése tervezésének és kivitelezésének támogatására és
g) a központi pályázati rendszer támogatási keretösszegére. (2) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában foglalt feladatok a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) területfejlesztési tevékenységének szakmai háttértámogatását szolgálják. (3) Az (1) bekezdés e)–g) pontjában foglalt feladatok célja olyan, az Európai Unió fejlesztési forrásaiból támogatásban
nem részesíthető fejlesztési programok és projektek támogatása pályázati rendszer keretében, amelyek az adott
térség speciális problémáit a területi szempontok figyelembevételével és érvényesítésével kezelik.
6. § Az 5. § (1) bekezdés f) pontja szerinti feladatra a miniszter legalább 200 millió forintot különít el. Az 5. § (1) bekezdés
e) és g) pontjában foglalt egyes feladatokra a miniszter úgy határozza meg a felhasználható forrás mértékét, hogy
az feladatonként legalább 10 projekt megvalósítását lehetővé tegye. A miniszter a forrásfelosztó döntését
a minisztérium honlapján a döntéstől számított 5 napon belül közzéteszi.
7. § (1) A támogatás formája – az 5. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás kivételével – vissza nem térítendő támogatás.
(2) Az 5. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás visszatérítendő támogatás. A partner szervezet a transznacionális
projekt ütemezése szerinti elszámolás alapján folyósított közösségi támogatás folyósítását követő 15 napon belül,
vagy a projekt meghiúsulását követő 30 napon belül a TRFC terhére nyújtott támogatás teljes összegét visszafizeti.
A visszafizetett összeg az 1. § a) pontja szerinti jogcím bevételét képezi.
8. § (1) Az 5. § (1) bekezdés c) és e)–g) pontjában meghatározott feladatokra biztosított forrás terhére a támogatás 25%-ának
megfelelő mértékű előleg folyósítható. (2) Előleg igénybevétele esetén a támogatás fennmaradó része az előleggel való elszámolás elfogadását követően és
a teljesítést igazoló számla alapján igényelhető. 9. § (1) Az 5. § (1) bekezdés a)–d) pontjában foglalt feladatok ellátására a miniszter szerződést köt a feladatot ellátó
kedvezményezettel. (2) Az 5. § (1) bekezdés e)–f) pontjában foglalt feladatok támogatása az előirányzat lebonyolítás céljából való átadásával
történik, a lebonyolító által kiírt pályázati felhívás alapján.
(3) Az 5. § (1) bekezdés g) pontja szerinti pályázati rendszert a miniszter működteti.
10. § (1) Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 131. § (1) bekezdése szerinti kifogást
írásban kell benyújtani, a jogszabálysértő döntést követő 30 napon belül. A kifogáshoz csatolni kell a kifogást
megalapozó dokumentumokat. (2) A miniszter a kifogás tárgyában, annak kézhezvételét követő 8 napon belül – az 5. § (1) bekezdés e)–f) pontjában foglalt
feladatok esetén 15 napon belül – dönt, és a felülvizsgálat eredményének megfelelően a kifogást elutasítja, vagy
annak helyt ad. (3) A miniszter a döntését a döntéshozóval és a kifogás benyújtójával írásban közli.
(4) A miniszter a kifogást és a kifogás tárgyában hozott döntését a minisztérium honlapján közzéteszi.
11. § (1) Az 5. § (1) bekezdés e)–g) pontja szerinti támogatás esetén a döntés-előkészítést szakmai bizottság végzi.
(2) A szakmai bizottságot támogatási célonként kell felállítani.
(3) A szakmai bizottság felállításáról és összetételéről az 5. § (1) bekezdés e)–f) pontja szerinti támogatás esetén a pályázat
lebonyolítója, az 5. § (1) bekezdés g) pontja szerinti támogatás esetén a miniszter dönt.
12. § (1) A szakmai bizottságnak tagja a minisztériumnál, az 5. § (1) bekezdés e) pontja szerinti jogcím esetén
agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter által vezetett minisztériumnál és a környezetvédelemért felelős miniszter
által vezetett minisztériumnál, az 5. § (1) bekezdés f) pontja szerinti jogcím esetén a környezetvédelemért felelős
miniszter által vezetett minisztériumnál foglalkoztatott köztisztviselő, és – az 5. § (1) bekezdés e)–f) pontja szerinti
támogatás esetén – a lebonyolítónál, annak munkaszervezeténél munkaviszony keretében alkalmazott munkavállaló
lehet. (2) A szakmai bizottság tagjainak száma legfeljebb 6 fő, akik e minőségükben nem utasíthatók és e tevékenységük
ellátásáért külön díjazás nem illeti meg őket. (3) A szakmai bizottság a munkáját ügyrend alapján végzi, amelyet alakuló ülésén fogad el. A szakmai bizottság vezetője
az elfogadott ügyrendet annak elfogadását követő 10 napon belül megküldi a miniszternek.
(4) A szakmai bizottság üléséről emlékeztető készül. Az emlékeztető tartalmazza az ülés helyét és időpontját, a jelen lévő
tagok nevét, a bizottság döntési javaslatát, vitás kérdés esetén a szavazatok arányát és bármely tag különvéleményét,
ha azt a tag kéri. 13. § A befogadott pályázatokról a szakmai bizottság egyedi döntés-előkészítő értékeléssel és indokolással alátámasztott
javaslatot készít és terjeszt a döntéshozó elé. 14. § (1) A lebonyolítás céljából átadott előirányzat lebonyolítója a miniszternek, a lebonyolító által támogatásban részesített
kedvezményezett (a továbbiakban: végső kedvezményezett) a lebonyolítónak szakmai és pénzügyi beszámolási
kötelezettséggel tartozik. (2) A végső kedvezményezett beszámolóját a lebonyolító juttatja el a miniszternek.
15. § Kiírt pályázati felhíváshoz kapcsolódóan pályázati díj nem határozható meg. A lebonyolító a lebonyolítás céljából
átadott előirányzat 2%-át a feladat ellátásával kapcsolatos kiadása fedezeteként használhatja fel.
2. A Homokhátsági Speciális Célprogram támogatásának speciális szabályai
16. § A támogatás olyan mintaprojektek megvalósításához használható fel, amelyek a Duna–Tisza közi Homokhátság
területén a) elősegítik az alternatív jövedelemszerzést és a tájfenntartó gazdálkodást tájgazdálkodási modellek
alkalmazásával, b) mérséklik a klímaváltozás hátrányos hatásaiból adódó vízgazdálkodási, agrárgazdálkodási és (tanyai) gazdasági
problémákat és c) hozzájárulnak a térségben gazdálkodók szemléletváltásához, önszerveződéséhez.
17. § Támogatásban a) települési önkormányzat, b) települési önkormányzatok jogi személyiségű társulása,
c) kutatóintézet, d) nemzeti park igazgatóság, e) felsőoktatási és közoktatási intézmény,
f) társadalmi szervezet, g) gazdasági társaság, h) egyéni vállalkozó és
i) mezőgazdasági őstermelő részesülhet. 18. § (1) A támogatás felhasználásában lebonyolítóként történő közreműködés céljából a támogatás felhasználásáról
a miniszter megállapodást köt a Bács-Kiskun Megyei Agrárkamarával (a továbbiakban: agrárkamara).
(2) A megállapodás alapján az agrárkamara 2010. július 31-ig pályázati felhívást tesz közzé.
(3) A pályázati felhívást az agrárkamara a közzétételét megelőzően egyezteti a miniszterrel, az agrár-vidékfejlesztésért
felelős miniszterrel, a pénzügyminiszterrel és a Duna–Tisza közi Homokhátság területével érintett régiók regionális
fejlesztési tanácsaival. A pályázati felhívás az egyeztetésben részt vevő szervek egyetértése esetén jelentethető meg
a kamara és a minisztérium honlapján. A minisztérium honlapján történő közzététel minősül hivatalos közlésnek.
19. § (1) A támogatásról szóló döntést az agrárkamara 2010. szeptember 20-ig hozza meg.
(2) A támogatási szerződés előkészítése, megkötése és módosítása a kamara feladata. A támogatási szerződés mintáját
a miniszter készíti el. (3) Ha a támogatási szerződés megkötésére a kedvezményezett mulasztásából a döntés meghozatalát követő 90 napon
belül nem kerül sor, a döntés hatályát veszti.
(4) A támogatott mintaprojektek alapadatait – a kedvezményezett nevét, a támogatott fejlesztés megnevezését,
a fejlesztés megvalósulásának helyszínét, a fejlesztés összköltségét, a támogatás összegét – a döntéssel egyidejűleg
az agrárkamara és a minisztérium honlapján közzé kell tenni.
3. A Balatoni Kistelepülések Szennyvízkezelési Programja támogatásának speciális szabályai
20. § Támogatás a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet (a továbbiakban: BKÜ) partinak és partközelinek nem minősülő,
szennyvízelvezetési agglomerációkba nem tartozó, 2000 lakos-egyenérték szennyezőanyag-terhelés alatti, zárt
rendszerű szennyvízelvezetéssel nem rendelkező településein az új építéshez kapcsolódó egyedi szennyvízkezelő
berendezések tervezéséhez és kiépítéséhez igényelhető. 21. § Támogatásban
a) a BKÜ területén lévő települési önkormányzat, b) az a) pont szerinti települési önkormányzat többségi tulajdonában lévő vagyonkezelő, településüzemeltető
gazdasági társaság vagy intézmény, c) települési önkormányzatok jogi személyiségű társulása, ha annak tagja a BKÜ területén helyezkedik el, valamint
d) a 20. § szerinti településen állandó lakóhellyel rendelkező magánszemély
részesülhet. 22. § (1) A 21. § b) pontjában meghatározott kedvezményezett számára támogatás közszolgáltatások ellentételezése
formájában nyújtható, ha a kedvezményezett a fejlesztés eredményeinek segítségével az érintett településen vagy
településrészen maga nyújt közszolgáltatást. (2) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatás ellátásának nettó költségét, azaz a közszolgáltatás
működtetésével kapcsolatban felmerült költségek és az ezzel összefüggésben keletkezett bevételek különbségét,
figyelembe véve egy, a közszolgáltatás ellátásához kapcsolódó sajáttőke-rész alapján várható ésszerű profitot is.
23. § (1) A 21. § d) pontja szerinti, gazdasági tevékenységet folytató kedvezményezettnek kizárólag az 1998/2006/EK bizottsági
rendelet 2. cikke szerinti támogatás nyújtható, ha a fejlesztés ezen tevékenységéhez kapcsolódik. Gazdasági
tevékenységnek minősül bármely, az adott piacon termékek értékesítésével és szolgáltatások nyújtásával járó
tevékenység. (2) A csekély összegű támogatás nyújtásának feltétele a kedvezményezett nyilatkozata arról, hogy az adott pénzügyi
évben és az azt megelőző két pénzügyi év alatt általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma
nem haladja meg a 200 000 eurónak, a közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget. A több
részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatás nyújtásakor az adott pénzügyi évben és az azt megelőző két pénzügyi év alatt
nyújtott csekély összegű támogatás teljes összegét kell figyelembe venni.
(4) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti ellenőrzési kötelezettséget a támogatást nyújtó teljesíti.
24. § (1) A támogatás felhasználásában lebonyolítóként történő közreműködés céljából a miniszter megállapodást köt
a Balaton Fejlesztési Tanáccsal (a továbbiakban: BFT). (2) A megállapodás alapján a BFT 2010. július 31-ig pályázati felhívást tesz közzé.
(3) A pályázati felhívást a BFT a közzétételét megelőzően egyezteti a miniszterrel, a környezetvédelemért és
vízgazdálkodásért felelős miniszterrel, a pénzügyminiszterrel és a BKÜ területével érintett régiók regionális fejlesztési
tanácsaival. A pályázati felhívás az egyeztetésben részt vevő szervek egyetértése esetén jelentethető meg a BFT és
a minisztérium honlapján. A minisztérium honlapján történő közzététel minősül hivatalos közlésnek.
25. § (1) A támogatásról szóló döntést a BFT 2010. október 25-ig hozza meg.
(2) A pályázat elbírálásakor – a pályázati felhívásban rögzítettek szerint – biztosítani kell, hogy az egy pályázatra adható
maximális pontérték 10%-a annak értékelésére szolgáljon, hogy az egyedi szennyvízkezelés több épület
szennyvízkezelését szolgálja-e. (3) A támogatási szerződés előkészítése, megkötése és módosítása a BFT feladata. A támogatási szerződés mintáját a BFT
készíti el, amelyet egyeztet a miniszterrel. (4) A támogatási szerződés megkötésére a döntés meghozatalát követő 90 napon belül kerül sor.
(5) Ha a támogatási szerződés megkötésére a kedvezményezett mulasztásából a (4) bekezdés szerinti határidőn belül
nem kerül sor, a támogatási döntés hatályát veszti.
(6) A támogatott projektek alapadatait – a kedvezményezett nevét, a támogatott fejlesztés megnevezését, a fejlesztés
megvalósulásának helyszínét, a fejlesztés összköltségét, a támogatás összegét – a döntéssel egyidejűleg a BFT és
a minisztérium honlapján közzé kell tenni. 26. § A támogatással megvalósult fejlesztés fenntartását, valamint a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek
elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló kormányrendelet
szerinti üzemeltetését a kedvezményezettnek a projekt befejezésétől számított 7 éven keresztül folyamatosan
biztosítania kell. 4. A központi pályázati rendszer támogatásának speciális szabályai
27. § (1) A miniszter az 5. § (1) bekezdés g) pontja szerinti támogatást nyújt
a) olyan innovatív, térségi hatással rendelkező integrált projektötletek megvalósításához, amelyek sikeres
megvalósítás esetén mintaként szolgálhatnak hasonló foglalkoztatási, társadalmi problémákkal küzdő
kistérségek számára, b) a szomszédos országokhoz fűződő közúti közlekedési kapcsolatok erősítése érdekében a határátkelőhelyekhez
vagy a határátlépési pontokhoz vezető helyi közutak, helyi kerékpárutak kiépítésének előkészítéséhez, és
c) a térségi fejlesztési tanácsok fejlesztési programjai megvalósításához.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás kizárólag a határátkelőhelyekhez vagy a határátlépési pontokhoz vezető
helyi közutak és helyi kerékpárutak engedélyezési tervdokumentációjának elkészítéséhez nyújtható. Egy pályázat
tárgya csak egy hálózati elemre készítendő engedélyezési tervdokumentáció lehet. Nem támogatható olyan
tervdokumentáció elkészítése, amelyre vonatkozóan a pályázat benyújtója a pályázat benyújtásának időpontjában
már tervezői megbízást adott. (3) Az engedélyezési tervdokumentáció pénzügyileg és műszakilag külön-külön megvalósítható, üzembe helyezhető és
működtethető egységek kialakítását tartalmazza. 28. § (1) Támogatásban
a) a 27. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási cél esetében kistérségi fejlesztési tanács vagy többcélú kistérségi
társulás, b) a 27. § (1) bekezdés b) pontja szerint támogatási cél esetében települési önkormányzat,
c) a 27. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatási cél esetében a Budapesti Agglomerációs Fejlesztési Tanács,
a Tisza-tó Térségi Fejlesztési Tanács, a Velencei-tó-Vértes Térségi Fejlesztési Tanács, a Szigetköz-Felső-Dunamente
Térségi Fejlesztési Tanács, a Dunakanyar Térségi Fejlesztési Tanács, a „8-as főút” Térségi Fejlesztési Tanács, és
a Duna-Tisza közi Hátsági és Ráckevei-Soroksári Dunaág Térségi Fejlesztési Tanács (a továbbiakban együtt: térségi
tanács) részesülhet. (2) Az (1) bekezdés a) pontja alapján kistérségenként csak egy szervezet részesülhet támogatásban.
29. § A 27. § (1) bekezdés a) és c) pontja alapján gazdasági tevékenységet folytató végső kedvezményezett esetében
kizárólag csekély összegű támogatás nyújtható, amennyiben a támogatás ezen tevékenységéhez kapcsolódik.
A csekély összegű támogatás nyújtására a 23. §-t megfelelően alkalmazni kell.
30. § (1) A 27. § (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti támogatás esetén elszámolható költségnek minősül a közvetlenül a projekt
megvalósításához szükséges eszközöknek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 47–48. §-a
és 51. §-a szerinti bekerülési értéke és az igénybe vett, a projekttel közvetlenül összefüggő gazdasági szolgáltatás díja.
(2) A 27. § (1) bekezdés b) pontja szerinti jogcím esetén elszámolható költségnek minősül az engedélyezési
tervdokumentáció elkészítéséhez és az engedélyezési eljárás lefolytatásához közvetlenül igénybe vett gazdasági
szolgáltatás ellenértéke. 31. § (1) A miniszter a támogatásra vonatkozóan támogatási célonként külön pályázati felhívást készít és azt a minisztérium
honlapján közzéteszi. (2) A pályázati felhívásra 2010. június 30-ig lehet a pályázatot benyújtani, amely határidőt a miniszter egy alkalommal,
legfeljebb 2010. július 31-ig meghosszabbíthat. (3) A 27. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatási esetén a térségi tanács az összeállított és megvalósításra javasolt
projekteket tartalmazó programját a területileg érintett régiók fejlesztési tanácsaival előzetesen, a pályázat
benyújtásának határidejéig egyezteti. 32. § (1) A 27. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatási cél esetén a pályázat elbírálásakor – a pályázati felhívásban
rögzítettek szerint – biztosítani kell, hogy az egy pályázatra adható maximális pontérték 10%-a annak értékelésére
szolgáljon, hogy a pályázatot leghátrányosabb helyzetű kistérségből nyújtották-e be.
(2) A 27. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatási cél esetén a pályázat elbírálásakor – a pályázati felhívásban
rögzítettek szerint – biztosítani kell, hogy az egy pályázatra adható maximális pontérték 5%-a annak értékelésére
szolgáljon, hogy a pályázatot hátrányos helyzetű kistérségből nyújtották-e be.
33. § (1) A támogatásról szóló döntést – a szakmai bizottság döntés-előkészítő javaslata, a 27. § (1) bekezdés c) pontja szerinti
támogatás esetén a térségi tanács által a miniszternek megküldött program alapján – a miniszter 2010. szeptember
30-ig hozza meg. (2) A döntésről szóló értesítést követő 30 napon belül a miniszter, a 27. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás esetén
a térségi tanács támogatási szerződést köt a kedvezményezettel.
(3) A támogatott program alapadatait – a kedvezményezett nevét, a támogatott fejlesztés megnevezését, a fejlesztés
megvalósulásának helyszínét, a fejlesztés összköltségét, a támogatás összegét – a döntéssel egyidejűleg
a minisztérium honlapján közzé kell tenni. 34. § Ahol a 4. alcím pályázati felhívást említ, a 27. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás esetén programkészítési
felhívást kell érteni. III. FEJEZET A VÁSÁRHELYI TERV TOVÁBBFEJLESZTÉSE
5. A támogatás felhasználására vonatkozó általános szabályok 35. § (1) A VTT terhére a Lónyai árapasztó fióktározó építési munkálataihoz kapcsolódóan Lónya, Mátyus, Tiszakerecseny
településeken az önkormányzati belterületi bel- és csapadékvíz-elvezetési célú, továbbá egyes szennyvíz-elvezetési és
-tisztítási célú infrastrukturális fejlesztések engedélyezési tervdokumentációjának elkészítése és az engedélyezési
eljárás lefolytatása támogatható. (2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatási jogcímen túl VTT terhére a Jánd-Gulácsi (Beregi) tározó építési munkálataihoz
kapcsolódóan Csaroda, Gulács, Hetefejércse, Jánd, Márokpapi, Tákos, Tivadar, Tarpa és Vásárosnamény településeken
a) a települési belterületi elválasztott rendszerű csapadékvíz-elvezető hálózat,
b) a települési belterületi belvíz és csapadékvíz elvezető árok és csatorna, műtárgy, átemelő-telep, belvíz- és
záportározó, c) a települési belterületi bel- és csapadékvíz közösségi célú gazdálkodását biztosító rendszer tervezése, építése,
rekonstrukciója és d) a szilárd burkolatú belterületi utak a)–c) pont szerinti munkák elvégzése miatt szükségessé váló burkolatfelújítása
támogatható. 36. § (1) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
(2) A támogatási intenzitás a 35. § (1) bekezdése szerinti támogatás esetén legfeljebb 100%, a 35. § (2) bekezdése szerinti
támogatás esetében legfeljebb 95% lehet. 37. § (1) A 35. § (1) bekezdése szerinti támogatás esetén elszámolható költségnek minősül az engedélyezési tervdokumentáció
elkészítéséhez és az engedélyezési eljárás lefolytatásához közvetlenül igénybe vett gazdasági szolgáltatások
ellenértéke. Az engedélyezési tervdokumentáció és a megtervezett fejlesztés megkezdhetőségét igazoló, jogerős
vízjogi létesítési vagy építési engedély Észak-Alföldi Regionális Fejlesztési Tanács (a továbbiakban: Tanács) számára
történő benyújtását követően kerülhet sor az engedélyezési eljárás költségének elszámolására.
(2) A 35. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetén elszámolható költségnek minősül az infrastrukturális beruházások
költségének az Sztv. 47–48. §-a és 51. §-a szerinti bekerülési értéke, és a projekt előkészítéséhez és megvalósításához
közvetlenül igénybe vett gazdasági szolgáltatások – különösen a tervezés, engedélyeztetés, műszaki ellenőrzés és
közbeszerzés – ellenértéke. (3) A 35. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetén a projekt előkészítéséhez és megvalósításához közvetlenül igénybe
vett gazdasági szolgáltatások címén elszámolt költségek aránya nem haladhatja meg a projekt összes elszámolható
költségének 5%-át. (4) A 35. § (2) bekezdés d) pontja szerinti tevékenység címén elszámolt költség mértéke nem haladhatja meg a projekt
(2) bekezdés szerinti összes elszámolható költségének 3%-át. 38. § A kedvezményezett írásban benyújtott kérelme alapján a megítélt támogatás legfeljebb 40%-áig támogatási előleg
adható. Előleg igénybevétele esetén a támogatás fennmaradó része az előleggel való elszámolás elfogadását
követően és a teljesítést igazoló számla alapján igényelhető.
39. § A kedvezményezett a támogatási szerződés szerint tervezett befejezési határidőt követő 3 hónapon belül elszámoló
adatlapon elszámol a támogatás felhasználásáról a Tanácsnak. Az elszámolással egyidejűleg a fel nem használt
támogatásról le kell mondani. A Tanács az ellenőrzött elszámoló adatlap megküldésével tájékoztatja a Kincstárt
az elszámolás megtörténtéről. 40. § A 35. § (2) bekezdése szerinti támogatással megvalósult fejlesztés fenntartását, valamint a vizek hasznosítását,
védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról
szóló kormányrendelet szerinti üzemeltetését a kedvezményezettnek a projekt befejezésétől számított 7 éven
keresztül folyamatosan biztosítania kell. Ha a kedvezményezett az üzemeltetési kötelezettségét nem teljesíti, a Tanács
a megítélt támogatás visszavonásáról dönt. 41. § A Tanács a VTT keretének 2%-át a feladat ellátásával kapcsolatos kiadása fedezeteként használhatja fel.
6. A támogatás igénylése és a támogatási döntés
42. § (1) A VTT terhére a 35. §-ban meghatározott települések önkormányzata vagy települési önkormányzatok jogi
személyiségű társulása által a 35. § (1) bekezdése szerinti támogatás esetén legkésőbb 2010. május 31-ig, a 35. §
(2) bekezdése szerinti támogatás esetén legkésőbb 2010. szeptember 30-ig benyújtott támogatási kérelem alapján,
pályázati rendszeren kívül nyújtható támogatás. (2) A támogató döntés feltétele, hogy a támogatási kérelemmel együtt a települési önkormányzat, vagy a települési
önkormányzatok jogi személyiségű társulása a Tanács számára benyújtsa
a) a 35. § (1) bekezdése szerinti támogatás esetén a projekt szakmai leírását, az engedélyezési tervdokumentáció
elkészítésének és az engedélyezési eljárás lefolytatásának részletes költségtervét,
b) a 35. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetén a projekt szakmai leírását, műszaki tervdokumentációját,
a beruházás részletes költségtervét és a saját forrás rendelkezésre állását igazoló dokumentumot, és
c) nyilatkozatát arról, hogy a támogatási kérelem szerinti fejlesztésre az Európai Unió fejlesztési forrásai terhére
megkötött támogatási szerződéssel vagy támogató döntéssel nem rendelkezik.
(3) A (2) bekezdés szerinti dokumentumok hiánypótlására egy alkalommal kerülhet sor.
(4) A 35. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetén a támogatást igénylő nyilatkozik arról, hogy a támogatási kérelem
szerinti tartalomra vonatkozó építési beruházás ajánlati felhívásában bírálati szempontként rögzíti a Kbt. 53. §
(9) bekezdésében meghatározott sajátos szociális feltételek alkalmazását. (5) A 35. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetén a beruházás megkezdéséhez szükséges vízjogi létesítési engedélyt
legkésőbb a támogatási szerződés megkötéséig be kell nyújtani a Tanácshoz.
43. § (1) A támogatásról szóló döntést a Tanács a 35. § (1) bekezdése szerinti támogatás esetén 2010. augusztus 31-ig, a 35. §
(2) bekezdése szerinti támogatás esetén 2010. november 30-ig hozza meg.
(2) A támogatási döntést követő 90 napon belül a Tanács támogatási szerződést köt a kedvezményezettel.
(3) A támogatási szerződés mintáját a miniszter 2010. április 30-ig juttatja el a Tanács részére.
(4) Ha a támogatási szerződés megkötésére a kedvezményezett mulasztásából a (2) bekezdésben meghatározott
határidőn belül nem kerül sor, a támogatási döntés hatályát veszti.
(5) A támogatott projektek alapadatait – a kedvezményezett nevét, a támogatott fejlesztés megnevezését, a fejlesztés
megvalósulásának helyszínét, a fejlesztés összköltségét és a támogatás összegét – a döntéssel egyidejűleg a Tanács
a honlapján közzéteszi. 44. § A 35. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetén a kedvezményezett a támogatási szerződésben kötelezettséget vállal
arra, hogy az építéssel járó támogatott beruházás vagy felújítás megvalósítása során megfelelő képesítéssel
rendelkező műszaki ellenőrt biztosít, aki a számlán a műszaki teljesítést igazolja.
45. § (1) Ha a 35. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetén jogszabályváltozás vagy hatósági döntés miatt a folyamatban lévő
beruházás műszaki tartalmának megváltoztatása szükséges, a kedvezményezett kérelmezheti a beruházás műszaki
tartalmának módosítását a Tanácsnál. A műszaki tartalom módosítására irányuló kérelemben a kedvezményezett
a) ismerteti a beruházás műszaki tartalmának megváltoztatását előidéző okokat és körülményeket,
b) bemutatja a támogatási szerződés mellékletét képező, a fejlesztés támogatott műszaki tartalmát és költségeit,
a fejlesztés pénzügyi forrásait bemutató táblázatok módosított, tételesen kitöltött tartalmát, és
c) benyújtja a hatósági döntést alátámasztó dokumentumot és a hatósági engedély hiteles másolatát.
(2) A benyújtott kérelemről a Tanács a benyújtást követő 30 napon belül dönt és döntését haladéktalanul közli
a kedvezményezettel. (3) A beruházás műszaki tartalmának Tanács által elfogadott módosítását a támogatási szerződésben kell rögzíteni.
(4) A beruházás műszaki tartalmának változtatásából származó többletköltség miatt a kedvezményezettet a beruházás
elfogadott összköltségéhez képest további támogatás nem illeti meg.
7. A támogatás folyósítása 46. § (1) A támogatás folyósításával, a támogatás visszavonásából fakadó esetleges követeléskezeléssel kapcsolatos
feladatokat a Kincstár látja el. (2) A 35. § (2) bekezdésében foglalt fejlesztés megvalósítása során a Kincstár és a Tanács a támogatás lehívása előtt
közösen helyszíni ellenőrzést végez, ha az igényelt támogatás egyszeri vagy halmozott összege eléri a megítélt
támogatás 50%-át. (3) Az elszámoló adatlap Kincstárhoz történő beérkezését követő 3 hónapon belül a Kincstár és a Tanács közösen
utóellenőrzést végez. (4) A 35. § (2) bekezdésében foglalt fejlesztés esetén a Kincstár és a Tanács közösen kötelezettségvállalási ellenőrzést
végez a kötelezettségvállalás teljesítésének negyedik évét követő 3 hónapon belül, és záró ellenőrzést végez
a kötelezettségvállalás lejáratát követően legfeljebb 3 hónapon belül.
(5) A miniszter, a Tanács és a Kincstár a támogatás szabályszerű felhasználását a (2)–(4) bekezdésben meghatározott
ellenőrzésen túl is ellenőrizheti. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
47. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
48. § Ez a rendelet
a) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12.28., 5–10. o.) és
b) az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével
megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatásért járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra
történő alkalmazásáról szóló 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozat (HL L 312., 2005.11.29.,
67–73. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 49. § A katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény végrehajtásáról szóló 179/1999. (XII. 10.) Korm. rendelet 17. § (3)
bekezdés a) pontjában a „katasztrófavédelmi” szövegrész helyébe a „katasztrófavédelmi (ideértve a
katasztrófavédelmi felkészülést és megelőzést is)” szöveg lép, továbbá hatályát veszti a 6/A. § (4) bekezdés c) pont cb)
alpontjában a „ , valamint a megelőzés és a felkészülés éves nemzeti terve” szövegrész, 8. § (1) bekezdés a) pontjában
az „előkészíti a megelőzés és felkészülés éves nemzeti tervét, annak költségvetését,” szövegrész, 8. § (1) bekezdés c)
pontjában az „erről, illetve a következő év katasztrófavédelmi, felkészülési, megelőzési feladatairól, a központi
államigazgatási szervek katasztrófavédelmi gyakorlatairól, a következő évek ezirányú tevékenységének fő irányairól
évente előterjesztést készít a Kormány részére,” szövegrész.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
2010. XXXI. törvény a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 71. ülésszakán elfogadott, a munkaügyi statisztikáról szóló 160. számú egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája
71. ülésszakán elfogadott, a munkaügyi statisztikáról szóló 160. számú egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés az Egyezményt és a 4. §-ban meghatározott nyilatkozatot e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
3. § Az Egyezmény hiteles, angol nyelvű szövege, valamint annak hivatalos, magyar nyelvű fordítása a következő:
„160. számú Egyezmény a munkaügyi statisztikáról A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája,
Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfbe, és amely 1985. június 7-én
hetvenegyedik ülésszakára ült össze, Miután úgy határozott, hogy különböző javaslatokat fogad el a bér- és munkaidő statisztikáról szóló 1938. évi
63. számú Egyezmény felülvizsgálatára vonatkozóan, mely kérdés az ülésszak napirendjének ötödik pontjaként
szerepelt, és Miután úgy döntött, hogy ezeket a javaslatokat egy nemzetközi Egyezmény formájában adja közre,
a mai napon, 1985. június 25-én elfogadja az alábbi Egyezményt, amely „a munkaügyi statisztikáról szóló 1985. évi
Egyezmény” néven idézhető: I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk
A jelen Egyezményt ratifikáló tagállam vállalja, hogy az alapvető munkaügyi statisztikai adatokat rendszeresen
összegyűjti, rendszerezi és közzéteszi, és az adatgyűjtést erőforrásaival összhangban fokozatosan kiterjeszti
a következő tárgykörökre: (a) gazdaságilag aktív népesség, foglalkoztatás, ahol releváns, a munkanélküliség, és ahol lehetséges, az észlelhető
alulfoglalkoztatás; (b) a gazdaságilag aktív népesség szerkezete és megoszlása részletes vizsgálatok céljára és alapadatok biztosítása
érdekében; (c) átlagkeresetek és a munkaidő (a ténylegesen ledolgozott munkaidő vagy fizetett munkaidő) és ahol helyénvaló,
az időbérek és a szokásos munkaidő; (d) bérszerkezet és -megoszlás;
(e) a munkaerő költsége; (f) fogyasztói árindex; (g) háztartási kiadások vagy, ahol célszerű, családi kiadások és, ahol lehetséges, háztartási bevételek vagy, ahol
célszerű, családi bevételek; (h) üzemi balesetek és, amennyire lehetséges, foglalkozási megbetegedések; és
(i) munkaügyi viták. 2. cikk
A jelen Egyezmény által előírt statisztikai adatok gyűjtésénél, rendszerezésénél és közzétételénél alkalmazott elvek,
meghatározások és módszerek tervezése és felülvizsgálata során a tagállamok vegyék figyelembe a Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet égisze alatt létrejött legújabb normákat és irányelveket.
3. cikk
Az Egyezmény által előírt statisztikai adatok gyűjtésénél, rendszerezésénél és közzétételénél alkalmazott elvek,
meghatározások és módszerek tervezése és felülvizsgálata során konzultálni kell a munkáltatók és a munkavállalók
képviseleti szerveivel, ahol ilyenek léteznek, hogy figyelembe lehessen venni igényeiket, és biztosítani lehessen
együttműködésüket. 4. cikk
Jelen Egyezményből semmiféle kötelezettség nem vezethető le olyan adatok közzétételére vagy felfedésére, amely
bármilyen módon egy önálló statisztikai egység, vagyis személy, háztartás, intézmény vagy vállalat adatainak
nyilvánosságra hozásához vezethet. 5. cikk
A jelen Egyezményt ratifikáló tagállam vállalja, hogy a gyakorlatban megvalósítható legrövidebb időn belül közli
a Nemzetközi Munkaügyi Hivatallal a nyilvánosságra hozott és az Egyezmény szerint rendszerezett statisztikai
adatokat és a közzétételükre vonatkozó tájékoztatókat, különösen –
(a) az adatok terjesztésének eszközeire vonatkozó hivatkozást (nyomtatott kiadványok esetén címek és hivatkozási
számok vagy ezzel egyenértékű leírás más módon terjesztett adatok esetén); és
(b) a legújabb időpontokat és időszakokat, amelyekre vonatkozóan a különböző statisztikák rendelkezésre állnak,
valamint közzétételük vagy megjelenésük időpontját. 6. cikk
A statisztikai adatoknak a jelen Egyezmény szerinti gyűjtésénél és rendszerezésénél alkalmazott források, elvek,
meghatározások és módszerek részletes leírásait – (a) úgy kell kialakítani és korszerűsíteni, hogy azok tükrözzék a fontosabb változásokat;
(b) amint lehetséges, közölni kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatallal; és
(c) nyilvánosságra kell hozni az illetékes nemzeti szerv révén.
II. MUNKAÜGYI ALAPSTATISZTIKÁK 7. cikk
A gazdaságilag aktív népességre, a foglalkoztatásra, ahol releváns, a munkanélküliségre, és ahol lehetséges,
az észlelhető alulfoglalkoztatottságra vonatkozó aktuális statisztikákat úgy kell rendszerezni, hogy azok az ország
egészére nézve reprezentatívak legyenek. 8. cikk
A gazdaságilag aktív népesség szerkezetéről és megoszlásáról szóló statisztikát úgy kell rendszerezni, hogy azok
az ország egészére nézve reprezentatívak legyenek, alkalmasak legyenek részletes vizsgálatok elvégzésére, és
alapadatként szolgáljanak. 9. cikk
1. Aktuális statisztikát kell összeállítani az átlagkeresetekről és a munkaidőről (a ténylegesen ledolgozott vagy a fizetett
munkaidőről) a foglalkoztatottak minden fontosabb kategóriájára és a gazdasági tevékenységek minden fontosabb
ágazatára kiterjedően, oly módon, hogy az reprezentatív legyen az ország egészére nézve.
2. Ahol ez helyénvaló, statisztikát kell összeállítani az időbérekről és a szokásos munkaidőről a gazdasági tevékenységek
minden fontosabb ágazatában, minden fontosabb foglalkozásra vagy foglalkozáscsoportra kiterjedően, oly módon,
hogy az reprezentatív legyen az ország egészére nézve.
10. cikk
Statisztikát kell összeállítani a bérszerkezetről és -megoszlásról a gazdasági tevékenységek minden fontosabb
ágazatában foglalkoztatottakra kiterjedően. 11. cikk
Statisztikát kell összeállítani a munkaerő költségéről a gazdasági tevékenység minden fontosabb ágazatára
kiterjedően. Ahol lehetséges, ezek a statisztikai adatok legyenek összhangban ugyanazon terület foglalkoztatási és
munkaidőadataival (ténylegesen ledolgozott vagy fizetett munkaidő). 12. cikk
Fogyasztói árindexet kell számítani annak érdekében, hogy mérni lehessen jelentős lakossági csoportok vagy az egész
népesség fogyasztására jellemző áruk árainak időbeni alakulását. 13. cikk
Statisztikát kell összeállítani a háztartási kiadásokról vagy, ahol célszerű, a családi kiadásokról és, ahol lehetséges,
a háztartási bevételekről vagy, ahol célszerű, a családi bevételekről a magánháztartások vagy családok mindenféle
típusára és méretére kiterjedően, oly módon, hogy az reprezentatív legyen az ország egészére.
14. cikk
1. Statisztikát kell összeállítani az üzemi balesetekről oly módon, hogy az reprezentatív legyen az ország egészére nézve,
és ahol lehetséges, terjedjen ki a gazdasági tevékenység minden ágazatára.
2. Amennyiben lehetséges, statisztikát kell összeállítani a foglalkozási megbetegedésekről a gazdasági tevékenységek
minden ágazatára kiterjedően és oly módon, hogy az reprezentatív legyen az ország egészére nézve.
15. cikk
Statisztikát kell összeállítani a munkaügyi vitákról oly módon, hogy az az ország egészére nézve reprezentatív legyen,
és ahol lehetséges, a gazdasági tevékenység minden ágazatára kiterjedjen.
III. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS 16. cikk
1. A jelen Egyezményt ratifikáló tagállamnak az I. Részben meghatározott általános kötelezettségek értelmében vállalnia
kell az Egyezményben foglalt kötelezettségeket a II. Rész egy vagy több cikke tekintetében.
2. Minden tagország jelölje meg ratifikációs okmányában a II. Résznek azt a cikkét vagy cikkeit, amelyek tekintetében
vállalja az Egyezmény kötelezettségeit. 3. Az a tagállam, mely az Egyezményt ratifikálta, a következőkben értesítheti a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal
főigazgatóját arról, hogy elfogadja az Egyezmény kötelezettségeit a II. Rész egy vagy több olyan cikkének
tekintetében, amelyeket nem jelölt meg ratifikációs okmányában. Az ilyen értesítés a közlés időpontjától számítva
a ratifikáció hatályával bír. 4. Az Egyezményt ratifikáló tagállam a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Alapokmányának 22. cikke értelmében
az Egyezmény alkalmazásáról szóló jelentésében számoljon be jogszabályainak és gyakorlatának helyzetéről a II. Rész
cikkeiben meghatározott azon tárgykörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében nem fogadta el az Egyezmény
kötelezettségeit, valamint arról, milyen mértékben tesz vagy kíván eleget tenni az Egyezménynek ezeken
a területeken. 17. cikk
1. A tagországok a II. Rész azon cikkében vagy cikkeiben említett statisztikai adatgyűjtés körét, amely vagy amelyek
tekintetében vállalták az Egyezmény kötelezettségeit, kezdetben korlátozhatják a munkavállalók meghatározott
kategóriáira, meghatározott gazdasági szektorokra, gazdasági tevékenységi ágazatokra vagy földrajzi területekre.
2. Az a tagállam, amely a statisztikai adatgyűjtést a jelen cikk 1. bekezdése értelmében korlátozza, a Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet Alapokmányának 22. cikke értelmében az Egyezmény alkalmazásáról készítendő első
jelentésében jelölje meg a II. Résznek azt a cikkét vagy azokat a cikkeit, amelyekre a korlátozás vonatkozik,
megindokolva a korlátozás természetét és okait, és következő jelentéseiben számoljon be arról, milyen mértékben volt
lehetséges vagy javasolják kiterjeszteni az Egyezmény alkalmazását a munkavállalók további kategóriáira, további
gazdasági szektorokra, a gazdasági tevékenység egyéb ágazataira vagy más földrajzi területekre.
3. Az érintett munkaadók és munkavállalók képviseleti szerveivel való konzultáció után a tagállam, a Nemzetközi
Munkaügyi Hivatal főigazgatójához intézett nyilatkozat útján az Egyezmény hatálybalépésének minden évfordulóját
követő hónapban, további korlátozásokat vezethet be a II. Rész azon cikkében vagy cikkeiben meghatározott
statisztikák technikai hatályában, amelyek vonatkozásában elfogadták az Egyezmény kötelezettségeit. Az ilyen
nyilatkozatok a bejegyzésüktől számított egy év elteltével lépnek hatályba. Minden tagállam, amely ilyen
korlátozásokat vezet be, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Alapokmányának 22. cikke értelmében az Egyezmény
alkalmazásáról készítendő jelentésében közölje a jelen cikk 2. bekezdésében említett részleteket.
18. cikk
A jelen Egyezmény felülvizsgálja a bér- és munkaidő statisztikáról szóló 1938. évi Egyezményt.
IV. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. cikk
A jelen Egyezmény hivatalos ratifikációit a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójával kell közölni nyilvántartásba
vétel céljából. 20. cikk
1. A jelen Egyezmény a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet tagállamai közül csak azokra nézve kötelező, amelyeknek
ratifikációit a főigazgató nyilvántartásba vette. 2. Az Egyezmény azon időponttól számított tizenkét hónap múlva lép hatályba, amikor két tagállam részéről történt
ratifikációt a főigazgató nyilvántartásba vette. 3. A továbbiakban a jelen Egyezmény minden tagállamra nézve tizenkét hónappal azután lép hatályba, hogy a tagállam
ratifikációját nyilvántartásba vették. 21. cikk
1. A jelen Egyezményt ratifikáló tagállam azt a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatójával egy nyilvántartásba vétel
céljából közölt nyilatkozat útján mondhatja fel az Egyezmény első hatálybalépésének időpontjától számított tíz év
elteltével. Az ilyen felmondás a nyilvántartásba vételét követő egy év elteltével válik hatályossá.
2. Az a tagállam, amely a jelen Egyezményt ratifikálta és amely az előző bekezdésben említett tízéves időszak lejárta utáni
egy éven belül nem él a jelen cikkben biztosított felmondási jogával, újabb tízéves időszakra kötelezettségben marad.
Ezt követően minden tíz év elteltével mondhatja fel a jelen Egyezményt a jelen cikkben előírt feltételek szerint.
3. A jelen Egyezményt ratifikáló tagállam, az érintett munkaadók és munkavállalók képviseleti szervezeteivel történt
konzultáció után, az Egyezmény eredeti hatálybalépésétől számított 5 év lejártával, a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal
főigazgatójához intézett nyilatkozat útján visszavonhatja az Egyezmény kötelezettségeinek elfogadását a II. Rész egy
vagy több cikkének tekintetében, feltéve, hogy e kötelezettségek elfogadását e cikkek közül legalább egy cikk
tekintetében fenntartja. Ez a visszavonás a bejegyzést követő egy év eltelte után válik hatályossá.
4. Az a tagállam, amely a jelen Egyezményt ratifikálta és amely a jelen cikk 3. bekezdésében említett ötéves időszak lejárta
utáni egy éven belül nem él a szóban forgó bekezdésben biztosított visszavonás jogával, újabb ötéves időszakra
kötelezettségben marad a II. Rész azon cikkei tekintetében, melyek esetében vállalta a jelen Egyezmény előírásait. Ezt
követően minden öt év elteltével vonhatja vissza ezen kötelezettségek elfogadását a jelen cikkben előírt feltételek
szerint. 22. cikk
1. A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet valamennyi tagállamát köteles
értesíteni a Szervezet tagállamai által vele közölt valamennyi ratifikálás, illetve felmondás nyilvántartásba vételéről.
2. A főigazgató a második ratifikáció nyilvántartásba vételéről küldött értesítésével egyidejűleg felhívja a Szervezet
tagállamainak a figyelmét az Egyezmény hatálybalépésének időpontjára is.
23. cikk
A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója az előző cikkek rendelkezéseivel összhangban nyilvántartásba vett
ratifikációkat és felmondásokat az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikke szerint valamennyi részletükben
nyilvántartásba vétel céljából megküldi az Egyesült Nemzetek főtitkárának.
24. cikk
A Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa az általa szükségesnek ítélt időpontokban jelentést terjeszt
az Általános Konferencia elé a jelen Egyezmény helyzetéről, és megvizsgálja, kívánatos-e a Konferencia napirendjére
tűzni az Egyezmény részleges vagy teljes módosításának kérdését.
25. cikk
1. Ha a Konferencia a jelen Egyezményt részben vagy egészében módosító új Egyezményt fogad el, az új Egyezmény
eltérő rendelkezése hiányában (a) az új módosító Egyezmény valamely tagállam által történő ratifikálása, tekintet nélkül a fenti 21. cikk
rendelkezéseire, ipso jure magában foglalja a jelen Egyezmény azonnali felmondását, amennyiben és amikor az új
módosító Egyezmény hatályba lép; (b) az új módosító Egyezmény hatálybalépésekor lezárul a jelen Egyezmény ratifikálásának lehetősége a tagállamok
előtt. 2. A jelen Egyezmény jelenlegi formájában és tartalmával mindenképpen érvényben marad mindazon tagállamokra
nézve, amelyek a jelen Egyezményt ratifikálták, de a módosító Egyezményt nem.
26. cikk
A jelen Egyezmény szövegének angol és francia változata egyaránt hiteles.”
4. § Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy a Magyar Köztársaság az Egyezményhez a következő nyilatkozatot
tegye: „A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 71. ülésszakán elfogadott, a munkaügyi statisztikáról
szóló 160. számú egyezmény III. Rész 16. cikke 1. bekezdésével összhangban a II. Rész kötelező alkalmazása a Magyar
Köztársaság vonatkozásában a 7. cikkre, a 8. cikkre, a 9. cikkre, a 10. cikkre, a 11. cikkre, a 12. cikkre, a 13. cikkre, a
14. cikkre, a 15. cikkre terjed ki.” 5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. és 3. § az Egyezmény 20. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve a 2. és 3. § hatálybalépésének naptári napját, annak ismertté válását követően, a külpolitikáért
felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett, egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, valamint a Központi
Statisztikai Hivatal elnöke gondoskodik. Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
375/2017. (XII. 11.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS A SZUDÁNI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya – a továbbiakban: a „Szerződő Felek” –
felismerve azt, hogy a  gazdasági és műszaki együttműködés a  szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok
fejlesztésének, valamint a Szerződő Felek közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és nélkülözhetetlen eleme;
meggyőződve arról, hogy a  jelen megállapodás – a  továbbiakban: Megállapodás – ténylegesen hozzájárul
a Szerződő Felek közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlődéséhez és különösen a kölcsönösen előnyös
gazdasági, műszaki és technológiai együttműködés erősödéséhez;
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk
A MEGÁLLAPODÁS CÉLJA
A Szerződő Felek – a hatályos jogszabályaik által nyújtott kereteken belül – megfelelő intézkedések meghozatalával
támogatják a kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködés fejlődését.
2. Cikk
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HATÁLYA
A jelen Megállapodásban említett együttműködési területek többek között az alábbiakat foglalják magukban:
1) Figyelembe véve a gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét és azok fejlesztésének perspektíváit a Szerződő
Felek egyetértenek abban, hogy a  hosszú távú együttműködés feltételei többek között, de nem kizárólag
a következő területeken kedvezőek:
a) energetikai szektor;
b) kereskedelem;
c) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
d) egészségügyi szolgáltatások, gyógyászati technológiák és a gyógyszeripar;
e) vízgazdálkodás;
f ) infrastruktúra-fejlesztés;
g) gép- és járműgyártás, járműipar;
h) textilipar;
i) oktatás;
j) infokommunikációs technológia;
k) védelmi ágazat;
l) rendőri képzés;
m) közműinfrastruktúra;
n) tudományos és műszaki kutatás, fejlesztés és innováció;
o) kultúra.
2) A Szerződő Felek közötti stratégiai partnerség és együttműködés erősítése.
3) A konkrét együttműködési programokhoz szükséges szakemberek, tudósok, technikusok, diákok cseréjének
és képzésének előmozdítása. 3. Cikk
A VÉGREHAJTÁS MÓDJA
A Szerződő Felek törekednek arra, hogy az  alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék
együttműködésüket:
1) elősegítik a  kapcsolatok építését és erősítik az  együttműködést az  üzleti közösségek, kormányzati
intézmények, regionális és helyi szervek, a kereskedelmi és ipari kamarák között, valamint bátorítják e szervek
képviselőinek kölcsönös látogatásait így elősegítve a  kétoldalú gazdasági és műszaki együttműködés
végrehajtását;
2) üzleti információkat cserélnek a  Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, bátorítják a  vásárokon
és kiállításokon történő részvételt, gazdasági és üzleti események szervezését úgy, mint fórumok,
szemináriumok, szimpóziumok és konferenciák;
3) elősegítik a  két ország kis- és középvállalkozásainak – a  továbbiakban: KKV – nagyobb mértékű bevonását
a kétoldalú gazdasági kapcsolatok területén ideértve a két ország KKV-inak bevonásával megvalósuló közös
programok és projektek szervezésének ösztönzését;
4) bátorítják az  együttműködést konzultációs, marketing, képzési és szakértői szolgáltatások nyújtásában
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
5) bátorítják a  beruházási tevékenységet, vegyesvállalatok alapítását, vállalati képviseletek és fiókirodák
létesítését a Szerződő Felek országaiban a területükön alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően;
6) elősegítik a  harmadik féllel való együttműködést a  régiók közötti és a  nemzetközi szintű együttműködést
a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekben;
7) a Szerződő Felek által a  későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik
együttműködésüket.
4. Cikk
FIZETÉSI MÓDOK
A jelen Megállapodás keretein belül a  Szerződő Felek országainak természetes és jogi személyei közötti ügyletek
lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Szerződő Felek ösztönzik bármely
nemzetközileg elfogadott, fizetési mód és szabadon átváltható valuta használatát, amelyek széleskörűen használtak
nemzetközi tranzakciókban, illetve széleskörűen átválthatók a  főbb nemzetközi devizapiacokon, és, amelyekben
a szerződő felek megállapodnak.
5. Cikk
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉS
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az  valamelyik Szerződő Fél által
e  Megállapodás megkötése előtt megkötött bármely nemzetközi szerződésből, egyezményből vagy
megállapodásból eredő bármilyen jogot vagy kötelezettséget érintene.
6. Cikk
KÜLÖN MEGÁLLAPODÁSOK
Szükség esetén a Szerződő Felek
1) konkrét megállapodásokat kötnek a jelen Megállapodás alapján a fent említett együttműködési területeken
és más, közös egyetértésen alapuló meghatározott projektekkel kapcsolatban;
2) meghatározott mandátummal felhatalmazott állandó vagy ad hoc bizottságokat, illetve munkacsoportokat
állítanak fel. 7. Cikk
GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI VEGYES BIZOTTSÁG
1) A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából Gazdasági és Műszaki Vegyes Bizottság
(a  továbbiakban „Bizottság”) alakul a  Szerződő Felek kormányainak képviselőiből és a  két ország üzleti
életének szereplőiből. A Szerződő Felek a Bizottságba egy-egy társelnököt jelölnek.
2) A Bizottság közös egyetértés alapján a Szerződő Felek országaiban felváltva ülésezik.
3) A Bizottság munkarendjének szabályait maga állapítja meg.
4) A Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
a) a Szerződő Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
b) a jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a  jelen Megállapodásból eredő megállapodások
végrehajtását célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
c) ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy
projektek végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok elhárítása céljából;
d) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
8. Cikk
VITARENDEZÉS
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a  Szerződő Felek között felmerülő viták
rendezése békés úton, a Bizottságon belüli konzultációk és tárgyalások révén, vagy amennyiben ezek a konzultációk
és tárgyalások nem rendezik a vitát, diplomáciai csatornákon keresztül történik.
9. Cikk
A SZERZŐDŐ FELEK KÖTELEZETTSÉGEI
1) Jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem részlegesen, sem oly módon
nem idézhetők vagy értelmezhetők, hogy érvénytelenítsék, vagy bármilyen más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen az Európai Uniót létrehozó Szerződésekből, valamint általában véve az Európai
Unió elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
2) Jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a Szerződő Feleket arra kötelezik,
hogy bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, vám- vagy nemzetközi megállapodásból eredő
bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni hasznát kiterjesszék a  másik félre,
amelynek a Szerződő Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek.
10. Cikk
MÓDOSÍTÁS
Jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a  Szerződő Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható
a felek közös megegyezése alapján. A jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a jelen Megállapodás
11. Cikke értelmében lép hatályba.
11. Cikk
HATÁLYBALÉPÉS
Jelen Megállapodás az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
az  egyik Szerződő Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a  másik Szerződő Felet a  Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos jogi követelmények teljesüléséről.
12. Cikk
A MEGÁLLAPODÁS IDŐTARTAMA
Jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint automatikusan
megújul újabb 5 év hosszúságú időszakokra kivéve, ha bármely Szerződő Fél a diplomáciai csatornákon keresztül
írásban minimum hat (6) hónappal hatályának lejárta előtt arról tájékoztatja a  másik Szerződő Felet, hogy a  jelen
Megállapodást meg kívánja szüntetni.
13. Cikk
FELMONDÁS
Jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött illetve végzett
konkrét megállapodások, projektek, szerződések, tevékenységek vagy kötelezettségvállalások érvényességét
vagy időtartamát az  említett konkrét megállapodások, projektek, szerződések, tevékenységek vagy
kötelezettségvállalások teljesítéséig, amennyiben a Szerződő Felek másképp nem döntenek.
FENTIEK HITELÉÜL, az  alulírottak a  kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában aláírták a  megállapodást,
magyar és angol nyelven, mindkét szöveg egyformán hiteles. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Készült Budapesten, 2017. október 31-én. Magyarország Kormánya részéről a Szudáni Köztársaság Kormánya részéről”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
5. § E rendelet tervezetének a  74/393/EKG tanácsi határozat 1.  cikk (2)  bekezdése szerinti előzetes bejelentése
megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1116/2011. (IV. 28.) Korm. határozata a miniszteri hatósági hatáskörök felülvizsgálatával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
1. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert a miniszteri szintre telepített közigazgatási hatósági, szakhatósági
hatáskörökre vonatkozó hatályos szabályozási környezet felülvizsgálatára vonatkozó módszertani útmutató
kidolgozására, amely kiterjed annak a vizsgálatára, hogy
a) mi indokolja a hatáskör miniszterhez telepítését,
b) lehetséges-e központi hatóság létrehozása az adott hatáskör ellátására vagy már működő hatósághoz való
feladatátszervezés,
c) uniós jogi, nemzetközi jogi érintettség esetén milyen jogi-szervezeti megoldások lehetségesek nemzeti jogi
hatáskörben az uniós, illetve a nemzetközi jog sérelme nélkül;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2011. április 30.
2. felhívja a minisztereket, hogy az 1. pont szerinti módszertani útmutató alapján a közigazgatási és igazságügyi
miniszter koordinációjával mérjék fel és vizsgálják felül a rájuk telepített hatósági, szakhatósági hatásköröket és ennek
eredményéről – minden szükséges adat, információ szolgáltatása mellett – tájékoztassák a közigazgatási és
igazságügyi minisztert;
Felelős: minden miniszter
a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve
Határidő: 2011. május 20.
3. felhívja az érintett minisztereket, hogy a közigazgatási hatósági és szakhatósági hatáskörök miniszterhez
telepítésének a felülvizsgálata alapján szükségessé váló
a) törvényi és kormányrendeleti szintű módosításokra tegyenek szövegszerű javaslatot és a közigazgatási és
igazságügyi minisztert, hogy ennek alapján készítse elő a szükséges előterjesztéseket,
b) miniszteri rendeleti szintű módosításokat – a vonatkozó kormányzati döntéseknek megfelelően – készítsék elő a
közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinációja mellett.
Felelős: a) közigazgatási és igazságügyi miniszter, az érintett miniszterekkel együttműködve
b) érintett miniszterek a közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinációja mellett
Határidő: 2011. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök