text:
135/2015. (VI. 2.) Korm. rendelete a 2014–2020 közötti programozási időszakban a Belső Biztonsági Alapból és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból származó támogatások felhasználásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendelet hatálya a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 20. Belügyi Alapok alcím alá tartozó fejezeti
kezelésű előirányzatok felhasználására terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. audit hatóság: a  Menekültügyi, a  Migrációs és az  Integrációs alapra, valamint a  rendőrségi együttműködés,
a  bűnmegelőzés és a  bűnözés elleni küzdelem, valamint a  válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló
eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, az  Európai Parlament és a  Tanács
2014. április 16-i 514/2014/EU rendelet (a továbbiakban: horizontális rendelet) 25. cikk (1) bekezdés b) pontja
szerinti szerv;
2. Belső Biztonsági Alap: a  Belső Biztonsági Alap részét képező, a  rendőri együttműködés, a  bűnmegelőzés és
a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról
és a  2007/125/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, az  Európai Parlament és a  Tanács
2014. április 16-i 513/2014/EU rendeletével, valamint a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok
és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon
kívül helyezéséről szóló, az  Európai Parlament és a  Tanács 2014. április 16-i 515/2014/EU rendeletével
létrehozott alap;
3. Belügyi Alapok: a  Belső Biztonsági Alap, a  Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, valamint a  Belügyi
Alapok technikai költségkeretének összefoglaló elnevezése;
4. Felelős Hatóság: a horizontális rendelet 25. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti szerv;
 5. Felelős Személy: a Felelős Hatóság irányítására a miniszter által kijelölt személy;
 6. indikátor: jogszabály által meghatározott, eredményt vagy teljesülést mérő számszerűsített mutató;
 7. intézkedés: a  Belügyi Alapokat létrehozó rendeletekben meghatározott konkrét és nemzeti célkitűzések
eléréséhez szükséges tevékenységek;
 8. kijelölés: a  Felelős Hatóság kijelölésének tevékenysége a  horizontális rendelet 26.  cikkében foglaltakkal
összhangban;
 9. Kijelölő Személy: a kijelölés feladatát ellátó, a Kormány által felhatalmazott személy;
10. kiválasztási eljárás: a  Nemzeti Programban megjelölt célkitűzések elérése érdekében, a  munkaprogramban
rögzítetteknek megfelelő forráselosztás;
11. Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap: a  Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról,
a  2008/381/EK tanácsi határozat módosításáról, valamint az  573/2007/EK és az  575/2007/EK európai
parlamenti és tanácsi határozatok és a  2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló,
az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 516/2014/EU rendeletével létrehozott alap;
12. monitoring és információs rendszer: a  támogatásból megvalósuló fejlesztések központi monitoringjáról és
nyilvántartásáról szóló 60/2014. (III. 6.) Korm. rendelet szerinti Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Informatikai
Rendszer;
13. munkaprogram: a  Nemzeti Programok lebonyolítása érdekében a  rendelkezésre álló források
felhasználásának ütemezését, valamint a  közvetlen kijelölésű projektek megjelölését tartalmazó
dokumentum;
14. Nemzeti Program: a  2014–2020 közötti pénzügyi ciklusra a  Belső Biztonsági Alap, vagy a  Menekültügyi,
Migrációs és Integrációs Alap forrásainak terhére meghatározott stratégiai célkitűzéseket, elérendő
eredményeket rögzítő dokumentum;
15. szabálytalanság: az  Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i
2988/95/EK, EURATOM rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak, továbbá a  jogszabályok előírásainak,
a támogatási szerződésben a felek által vállalt kötelezettségeknek a megsértése, amelyek eredményeképpen
az Európai Unió vagy Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek vagy sérülhetnek;
16. szabálytalansági gyanú: bármilyen adat vagy információ, amely szabálytalanság elkövetésére utal.
3. Intézményrendszer 3. § A központi költségvetés XIV. fejezetét irányító szerv vezetője (a továbbiakban: miniszter)
a) gondoskodik a  Belügyi Alapok forrásainak felhasználásához szükséges szervezetrendszer kialakításáról és
működtetéséről,
b) ellátja a  Kijelölő Személy feladatait, ennek keretében gondoskodik a  Felelős Hatóság és a  Felelős Személy
kijelöléséről, valamint az  audit hatóság által lefolytatott vizsgálatokról készült jelentéseken keresztül
folyamatosan figyelemmel kíséri a Felelős Hatóság tevékenységét,
c) jóváhagyja a munkaprogramokat és azok módosításait,
d) jogorvoslati feladatai körében elbírálja a  szabálytalansági eljárásban hozott döntések ellen benyújtott
jogorvoslati kérelmeket,
e) kijelöli a Monitoring Bizottság elnökét és tagjait.
4. § (1) A Felelős Hatóság a miniszter által vezetett minisztérium – miniszter által kijelölt – szervezeti egységeiből áll.
 (2) A Felelős Hatóság feladatait európai uniós jogi aktusok határozzák meg.
 (3) A  Felelős Személy a  pénzügyi évet követően, az  éves egyenleg kifizetése iránti kérelem Európai Bizottság részére
történő benyújtásával egyidejűleg a  Kijelölő Személy részére nyilatkozik az  általa működtetett irányítási és
kontrollrendszerek megfelelő és megbízható működéséről.
(4) Ha év közben változás történik a  Felelős Személy személyében, továbbá szervezeti átalakulás vagy megszűnés
esetén, a  távozó Felelős Személy köteles a  nyilatkozatot az  addig eltelt időszak vonatkozásában kitölteni,
a  nyilatkozatot a  tisztséget betöltő személynek átadni, aki köteles azt az  éves beszámolóhoz mellékelni saját
nyilatkozatával együtt.
5. § (1) Az audit hatóság feladatait jogszabályban meghatározott szervezet látja el.
 (2) Az  audit hatóság az  Európai Bizottság és az  államháztartásért felelős miniszter iránymutatásai, valamint
a nemzetközileg elfogadott auditálási standardok alapján
a) a  horizontális rendelet 26.  cikk (3)  bekezdésének megfelelően értékeli a  Felelős Hatóság kijelölési
kritériumoknak való megfelelését, az értékelésről jelentést és véleményt készít;
b) a Nemzeti Programokra vonatkozóan ellenőrzési stratégiát, valamint éves ellenőrzési tervet készít;
c) elvégzi a rendszerellenőrzéseket;
d) az  Európai Bizottság részére elküldendő éves elszámolás alátámasztása érdekében pénzügyi ellenőrzést
végez;
e) az  a), c) és d)  pont szerinti ellenőrzések megállapításairól készített jelentéseket megküldi a  Kijelölő
Személynek;
f ) a c) és d) pont szerinti ellenőrzések eredményei alapján éves véleményt bocsát ki;
g) közreműködik az éves összefoglaló c) és d) pont szerinti ellenőrzésekre vonatkozó részei összeállításában;
h) nyomon követi az  ellenőrzési jelentések megállapításait, javaslatai hasznosulását, az  intézkedési tervek
végrehajtását;
i) feladatkörét illetően véleményezi az Európai Bizottság ellenőrzéseiben felvetett kérdésekre adandó tagállami
választervezeteket, részt vesz a szükséges tárgyalások lefolytatásában;
j) gondoskodik az  Európai Bizottság által az  audit hatósági tevékenység hatékonyságát vizsgáló ellenőrzések
által felvetett kérdésekre adandó tagállami válaszok kialakításáról, a szükséges tárgyalások lefolytatásáról.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott ellenőrzések végrehajtása érdekében az  audit hatóság részére korlátlan
betekintést és hozzáférést kell biztosítani a  monitoring és információs rendszerhez, lehetővé téve azt, hogy
az  arra felhatalmazott, megbízólevéllel ellátott ellenőrök a  támogatásra vonatkozó valamennyi információt
megszerezhessék, és azok valódiságáról meggyőződhessenek.
(4) A  Felelős Személy az  audit hatóság megállapításai alapján – ha abban rá vonatkozó, intézkedést igénylő
megállapítás, ajánlás vagy javaslat szerepel – intézkedési tervet készít, és azt az audit hatóságnak megküldi.
(5) A Felelős Személy gondoskodik az intézkedési tervek megvalósításáról, illetve azok folyamatos nyomon követéséről,
amelyről félévente, minden év május 15-ei és november 15-ei zárónappal beszámolót készít és a zárónapot követő
15 napon belül tájékoztatja az audit hatóságot a megvalósítást alátámasztó dokumentumok mellékelésével.
4. Munkaprogram 6. § (1) A  Felelős Hatóság a  Nemzeti Programok lebonyolítása érdekében két- vagy hároméves tervezési időszakokra
vonatkozó munkaprogramokat készít a tervezési időszakot megelőző év december 31-éig.
(2) A  Felelős Hatóság felelős a  Nemzeti Program és a  munkaprogramok összhangjának biztosításáért.
A  munkaprogramokban kizárólag olyan tevékenységek szerepelhetnek, amelyek a  Nemzeti Programban
jóváhagyásra kerültek.
(3) A munkaprogram a nyílt és korlátozott eljárással meghirdetésre kerülő pályázati kiírásokra vonatkozóan tartalmazza
legalább
a) a meghatározott konkrét és nemzeti célkitűzéseket és intézkedéseket,
b) a nemzeti célkitűzésre bontott keretösszeget,
c) a pályázati kiírás meghirdetésének tervezett időpontját,
d) a kedvezményezetti kört,
e) az elérendő indikátorokat,
f ) a kiválasztásra kerülő projektek megvalósítására meghatározott határidőket,
g) az abszorpcióhoz kapcsolódó határidőket.
(4) A munkaprogram a közvetlen kijelölésű projektek támogatására vonatkozóan tartalmazza:
a) a Felelős Hatóság által meghatározott konkrét és nemzeti célkitűzéseket és intézkedéseket,
b) a meghatározott projektet,
c) a projektszinten rendelkezésre álló indikatív támogatási keretet,
d) a támogatási jogosultságnak a Felelős Hatóság által meghatározott feltételeit,
e) az adott közvetlen kijelölésű projektre vonatkozó támogatható tevékenységek felsorolását,
f ) az abszorpcióhoz kapcsolódó határidőket.
(5) A Felelős Hatóság a partnerség elvével összhangban gondoskodik a munkaprogramok egyeztetéséről.
 (6) Ha a munkaprogram költségkereteit érintő változás mértéke meghaladja a 10%-ot, vagy új intézkedés beemelése
válik indokolttá, a Felelős Hatóság kezdeményezi a munkaprogram módosítását.
 (7) Közvetlen kijelölésű kiválasztási eljárásrend keretében, ha a  támogatást igénylő a  jogosultsági feltételeket nem
teljesítette és emiatt a  támogatási kérelmet elutasították, a  Felelős Hatóság kezdeményezi a  munkaprogram
módosításával a közvetlen kijelölés visszavonását.
5. Monitoring Bizottság 7. § (1) A Monitoring Bizottság elnökét és tagjait a miniszter nevezi ki.
 (2) A  Monitoring Bizottság ellátja a  Nemzeti Programok teljesülésének nyomon követését, véleményezi
a munkaprogramokat, és javaslatot tesz az Európai Bizottság részére megküldendő jelentések tartalmára.
 (3) A Monitoring Bizottság tagja a Felelős Személy által erre felkért minisztérium és nemzetközi szervezet által delegált
személy. A Monitoring Bizottságban megfigyelőként részt vehet az audit hatóság által delegált személy és a Felelős
Hatóság által meghívott más szervezet képviselője. Az Európai Bizottság képviselői megfigyelőként részt vehetnek
a Monitoring Bizottság ülésein.
(4) A Monitoring Bizottság az általa elfogadott ügyrend alapján működik.
6. A támogatás elszámolásának szabályai 8. § A Belső Biztonsági Alapból és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból származó költségvetési támogatások
terhére az 1. mellékletben meghatározott költségek számolhatók el.
7. Szabálytalanságok kezelése 9. § A Felelős Hatóság szabálytalansági eljárást kezdeményez, ha a  támogatás felhasználásának ellenőrzésében részt
vevő személy, szerv szabálytalansági gyanút észlel.
10. § A szabálytalansági vizsgálat vezetését, a  szabálytalanságok nyilvántartását és jelentését a  – Felelős Személy által
kijelölt – szabálytalanság-felelős végzi.
11. § (1) A  támogatás felhasználásának ellenőrzésében részt vevő személy, szerv az általa észlelt szabálytalansági gyanúról
értesíti a  Felelős Hatóságot. A  Felelős Hatóság az  értesítés alapján szabálytalansági vizsgálatot folytat le, vagy
vizsgálat nélkül megállapítja a  szabálytalanságot. Szabálytalansági vizsgálat lefolytatása nélkül kell megállapítani
a szabálytalanságot:
a) más hatóság előzetes döntése alapján, illetve
b) ha a gyanúban foglaltak alapján egyértelműen megállapítható a szabálytalanság.
(2) A  szabálytalansági vizsgálat tényéről és a  szabálytalansági gyanút megalapozó körülményekről, kapcsolódó
álláspontjáról és az  ügy kivizsgálására vagy mellőzésére tett javaslatáról a  Felelős Hatóság tájékoztatja a  Felelős
Személyt, aki kijelöli a  szabálytalansági vizsgálat vezetőjét és a  vizsgálatba bevont szakértőket. A  Felelős
Hatóság a  szabálytalansági vizsgálat megindításáról és a  szabálytalansági gyanút megalapozó körülményekről
a  kedvezményezettet értesíti. A  tájékoztatást követően a  szabálytalansági gyanút 5 munkanapon belül rögzíti
a szabálytalansági elektronikus nyilvántartó rendszerben.
(3) A Felelős Személy dönt a szabálytalansági vizsgálat elindításáról vagy az arra irányuló javaslat elutasításáról.
 (4) A  szabálytalansági eljárás időtartama, a  Felelős Személy (3)  bekezdés szerinti döntésétől számított 45 nap, amely
indokolt esetben legfeljebb 15 nappal meghosszabbítható. A  szabálytalansági eljárás időtartamába nem számít
bele a  kedvezményezett észrevételezésére biztosított időtartam. Ha a  szabálytalanság megállapításához valamely
hatóság előzetes döntése szükséges, a szabálytalansági eljárást mindaddig fel kell függeszteni, amíg a hatáskörrel
rendelkező hatóság a  döntését meg nem hozta. A  felfüggesztés időtartama az  elintézési határidőbe nem számít
bele.
(5) A Felelős Hatóság a szabálytalansági eljárás felfüggesztésével egyidejűleg dönthet a kifizetések felfüggesztésének
elrendeléséről. A  kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről a  kedvezményezettet
tájékoztatni kell.
12. § (1) A  szabálytalansági vizsgálat eredményéről – szabálytalanság megállapításának hiányában is – a  szabálytalanságfelelős szabálytalanság-vizsgálati jelentést készít, amely tartalmazza
a) az érintett projekt megnevezését, a kedvezményezett adatait;
b) a szabálytalansággal érintett összeg nagyságát finanszírozási forrásonként;
c) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét;
d) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását;
e) a vizsgálatban közreműködők megnevezését;
f ) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását;
g) a  meghallgatott személyek megnevezését, a  meghallgatás és a  helyszíni vizsgálat során készült
jegyzőkönyvnek a  vizsgálatot végző, a  meghallgatott, valamint a  helyszíni vizsgálat során jelenlévő
személyek aláírásával ellátott példányát;
h) a  meghallgatott, valamint a  helyszíni vizsgálat során jelenlévő személynek a  g)  pont szerinti jegyzőkönyv
tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot;
i) a vizsgálat során megállapított következtetéseket és az azt alátámasztó dokumentumoknak a vizsgálatvezető
által hitelesített másolatát;
j) a szabálytalanság tényének megállapítása esetén
ja) a megsértett rendelkezések pontos hivatkozását,
jb) azt, hogy a  szabálytalanság Európai Bizottság által meghatározott jelentéstételi kötelezettség alá
tartozik-e,
jc) a további intézkedésekre tett javaslatot; valamint
k) költségvetési csalás bűncselekményének gyanúja esetén az  erre való utalást, valamint azt, hogy ezzel
összefüggésben feljelentést tettek-e.
(2) Ha a  szabálytalansági vizsgálat során tartott meghallgatás lefolytatásával egyidejűleg nem készül jegyzőkönyv,
a szabálytalanság-vizsgálati jelentéshez csatolni kell
a) a  jegyzőkönyvtervezetnek a  vizsgálatot végző személy aláírásával ellátott példányát és
a  jegyzőkönyvtervezetnek a  meghallgatott személy részére történő megküldését igazoló dokumentumot,
továbbá
b) a meghallgatott személynek a jegyzőkönyvtervezet tartalmának megismerésére és egyetértésére vonatkozó,
valamint egyet nem értése esetén az  erre történő utalást és észrevételeit is tartalmazó, aláírással ellátott
nyilatkozatát.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a jegyzőkönyvtervezet és a meghallgatott személy nyilatkozata együttesen alkotja
a jegyzőkönyv végleges tartalmát.
(4) A  szabálytalansági vizsgálat lezárásáról és a  szabálytalanság jellegére és súlyára tekintettel alkalmazandó
jogkövetkezményekről a Felelős Személy a szabálytalanság-vizsgálati jelentés alapján dönt.
(5) A szabálytalansági vizsgálat lezárulhat
a) a  szabálytalanság hiányának megállapításával és a  szabálytalansági eljárás intézkedés nélküli
megszüntetésével;
b) – ha a  szabálytalansági vizsgálat hibát tár fel – a  hiba megtörténtének megállapításával, szükség esetén
a hiba megszüntetésére irányuló intézkedés elrendelésével;
c) a szabálytalanság megtörténtét megállapító és intézkedést elrendelő döntéssel.
(6) A szabálytalanság megállapítása során elrendelt – együttesen is alkalmazható – intézkedés lehet
a) a szabálytalanság következményeinek enyhítésére vagy megszüntetésére vonatkozó intézkedés elrendelése;
b) pénzügyi korrekció megállapítása.
(7) A  szabálytalansági vizsgálat eredményét a  Felelős Hatóság közli a  kedvezményezettel, és szabálytalanság
megállapítása esetén a döntést – a hozzájárulással nem érintett személyes adatok kivételével – a Felelős Hatóság
honlapján, a  kedvezményezett nevének, a  projekt címének, a  megsértett rendelkezések pontos hivatkozásával,
a  szabálytalanság következményének és a  szabálytalanság eredményeként megállapított pénzügyi korrekció
összegének, valamint az alkalmazott további intézkedések megjelölésével közzéteszi.
13. § (1) A  kedvezményezett, akire nézve a  szabálytalansági döntés a  támogatási jogviszonyt érintő hátrányos
jogkövetkezményt állapít meg, a  szabálytalansági döntéssel szemben jogorvoslattal élhet, ha a  szabálytalansági
döntés jogszabálysértő vagy a támogatási szerződésbe ütközik.
(2) A  jogorvoslati kérelmet a  szabálytalansági döntés közlésétől számított 5 napon belül az  indokok megjelölésével
írásban kell előterjeszteni a Felelős Személynél, aki azt 25 napon belül továbbítja a miniszter részére véleményével
és a szabálytalansági eljárás irataival együtt.
(3) A  szabálytalansági döntésben meghatározott intézkedések végrehajtását a  jogorvoslati eljárás lezárásáig, illetve
megszüntetéséig a miniszter felfüggesztheti.
(4) A jogorvoslati kérelemben meg kell jelölni a megsértett jogszabályi vagy a támogatási szerződésben meghatározott
rendelkezést, a  kérelem indokoltságát alátámasztó egyéb tényeket, illetve körülményeket. A  kérelemben új
– a szabálytalansági eljárás során nem vizsgált – tényekre és körülményekre is lehet hivatkozni.
(5) Az  elkésett, a  nem jogosulttól származó, valamint a  kedvezményezett által a  szabálytalansági döntés ellen
ismételten előterjesztett jogorvoslati kérelmet a Felelős Személy érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(6) A jogorvoslati kérelemről a miniszter a kérelem hozzá beérkezésétől számított 45 napon belül dönt.
 (7) A  miniszter a  sérelmezett szabálytalansági döntést, valamint az  azt megelőző eljárást is megvizsgálja, amelynek
során nincs kötve a jogorvoslati kérelemben foglaltakhoz.
 (8) Ha a  szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a  kérelem elbírálásához szükséges,
a  miniszter legfeljebb 15 napos határidő tűzésével a  kérelem kiegészítésére szólítja fel a  kérelmezőt. A  kérelem
kiegészítésére meghatározott határidő a  jogorvoslati kérelem elbírálásának határidejébe nem számít be, amelyre
a kérelmezőt a kiegészítésre történő felszólítás alkalmával figyelmeztetni kell.
(9) A  miniszter az  eljárás során bármikor a  kérelmezőtől további – a  szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás
tisztázásához, illetve a kérelem elbírálásához szükséges – tájékoztatást kérhet, amelyet a kérelmező haladéktalanul
köteles teljesíteni.
(10) A  miniszter jogosult a  kifizetés felfüggesztésére vagy a  felfüggesztés megszüntetésére, amelyről haladéktalanul
tájékoztatni kell a végső kedvezményezettet.
(11) Ha a szabálytalanság megállapításához hatóság előzetes döntése szükséges, a szabálytalansági eljárást mindaddig
fel kell függeszteni, amíg a  hatáskörrel rendelkező hatóság döntést nem hozott. A  felfüggesztés időtartama
az elintézési határidőbe nem számít be.
14. § (1) A miniszter a jogorvoslati kérelem tárgyában a következő döntéseket hozhatja:
a) a szabálytalansági döntést helybenhagyja,
b) a szabálytalansági döntést megváltoztatja,
c) a szabálytalansági döntést megsemmisíti, vagy
d) a  szabálytalansági döntést megsemmisíti, és új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja
a szabálytalansági eljárás során eljáró szervezetet, ha a jogorvoslati döntés meghozatalához nincs elég adat,
a  jogorvoslati eljárás alatt új tény merült fel, vagy egyébként a  tényállás további tisztázása szükséges, és
arra a  jogorvoslati kérelem kiegészítése keretében nincs lehetőség, feltéve, hogy a  szabálytalansági gyanú
továbbra is fennáll.
(2) Ha a  miniszter a  szabálytalansági döntésben foglaltakhoz képest új szabálytalansági gyanút állapít meg, ennek
kivizsgálása érdekében új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja a  szabálytalansági eljárás során eljáró
szervezetet.
(3) A  jogorvoslati eljárás eredményéről a  Felelős Hatóság tájékoztatja a  szabálytalansági eljárással érintett
kedvezményezettet.
(4) A miniszter jogorvoslati kérelem tárgyában hozott döntése ellen további jogorvoslati kérelmet a miniszter részére
előterjeszteni nem lehet.
15. § A Felelős Hatóság köteles minden intézkedést megtenni a már kifizetett, de szabálytalanul felhasznált támogatási
összegeknek a  kedvezményezettől történő behajtására, továbbá köteles gondoskodni az  érintett összegek
nyilvántartásáról.
8. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § (1) A  2014–2016. évekre vonatkozó munkaprogram az  e  rendelet hatálybalépését követően készül el, összhangban
a 6. § (1) bekezdésével.
(2) Ez a rendelet a következő rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) az Unió általános költségvetésére vonatkozó pénzügyi szabályokról és az  1605/2002/EK, Euratom tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és
tanácsi rendelet;
b) a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és
a  bűnözés elleni küzdelem, valamint a  válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. április 16-i 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet;
c) a Menekültügyi, a  Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról, a  2000/381/EK tanácsi határozat
módosításáról, valamint az  573/2007/EK és az  575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatok és
a  2007/435/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 516/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet;
d) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a  rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a  bűnözés elleni
küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és a 2007/125/IB tanácsi
határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 513/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet;
e) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 515/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
83/2012. (VII. 13.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
javaslatára Magyar Leventét – 2012. július 1-jei hatállyal – ,
dr. Homolya Róbertet – 2012. július 12-ei hatállyal –,
Kádár Andrea Beatrixet – 2012. július 16-ai hatállyal –
a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
44/2015. (VII. 28.) FM rendelete a halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánításának szabályairól.
A halgazdálkodásról és a  hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 72.  § (1)  bekezdés 32.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 6. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítására irányuló eljárást a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) hivatalból vagy kérelem alapján indítja meg.
(2) A  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítására irányuló eljárás hivatalból történő
megindítása esetén az  eljárás megindításának, kérelemre induló eljárás esetén a  különleges rendeltetésűvé
nyilvánításnak az  előfeltétele a  halgazdálkodásért felelős miniszter írásbeli hozzájárulása. A  hozzájárulást
a  halgazdálkodásért felelős miniszter a  halgazdálkodásról és a  hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény
(a továbbiakban: Hhvtv.) 16. § (6) bekezdésében foglalt valamely közérdek fennállása esetén adhatja meg.
(3) A  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítására vonatkozó eljárást a  halgazdálkodási,
a természetvédelmi és a vízvédelmi hatóság kezdeményezése alapján a NÉBIH hivatalból indíthatja meg.
(4) A halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítását kérelmezheti:
a) a Magyar Állam tulajdonában lévő halgazdálkodási vízterület esetében
aa) a helyi önkormányzat,
ab) a  halat, más hasznos víziállatot, illetve azok élőhelyét érintő tudományos vizsgálatokat végző
kutatóintézet és felsőoktatási intézmény,
ac) az  állami tulajdonnal rendelkező halgazdálkodásra jogosult állami erdőgazdasági társaság vagy
nemzeti park igazgatóság,
b) egyéb, az a) pontban meghatározottak közé nem tartozó halgazdálkodási vízterület esetében az a) pontban
felsoroltak mellett az érintett ingatlan vagy ingatlanok tulajdonosa vagy tulajdonosai.
 (5) Az (1) bekezdés szerinti kérelemnek tartalmaznia kell a 3. § (2) bekezdése szerinti valamely közérdek megjelölését,
a védelemre javasolt értékek felsorolását, azok tudományos, természeti, társadalmi, turisztikai jelentőségét, továbbá
a különleges rendeltetésűvé nyilvánítás várható hatásait, különösen a halgazdálkodási hatásokat.
(6) A kérelemhez csatolni kell
a) nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetén az  annak egyértelmű azonosítását lehetővé tevő
térképmellékletet a  vízterület határainak megjelölésével, valamint a  vízterülettel érintett ingatlan vagy
ingatlanok helyrajzi számát,
b) nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetén annak megnevezését és víztérkódját.
2. § (1) Nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterület esetén a NÉBIH a különleges rendeltetésűvé nyilvánításra vonatkozó
eljárás megindítását követően haladéktalanul megkeresi a  halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes
halgazdálkodási hatóságot a nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterület nyilvántartásba vétele érdekében.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt eljárás lefolytatását követően, amennyiben a  különleges rendeltetésűvé nyilvánítás
nem történik meg, a  NÉBIH haladéktalanul megkeresi a  halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes
halgazdálkodási hatóságot a halgazdálkodási vízterület nyilvántartásból történő törlése érdekében.
3. § (1) A NÉBIH a halgazdálkodási vízterületet a  (2) bekezdésben felsorolt szempontokhoz rendelt valamely ok fennállása
alapján határozatában különleges rendeltetésűvé nyilvánítja.
(2) A halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítható
a) a génállomány megőrzése érdekében, amennyiben:
aa) a  halgazdálkodási vízterület olyan őshonos halfaj, illetve más hasznos víziállat élőhelye, melynek
genetikai állománya különleges védelemre szorul, vagy az  adott faj állományának országos szintű
visszaszorulása vagy hibridizációja miatt,
ab) egy vagy több őshonos halfaj, illetve más hasznos víziállat adott halgazdálkodási vízterületen élő
alfaja, fajtája, ökotípusa vagy helyi formája különleges védelemre szorul,
ac) a  halgazdálkodási vízterület olyan őshonos halfajokban gazdag halegyüttes, illetve más hasznos
víziállat élőhelye, ahol a fauna összes genetikai állománya egyedülállóan kimagasló értéket képvisel;
b) a természetvédelmi érdekek érvényesítése miatt, amennyiben:
ba) a halgazdálkodási vízterület megközelítésének korlátozása vagy a horgászat, halászat időben, illetve
térben való korlátozása szükséges valamely kimagasló természeti érték megóvásához,
bb) a halgazdálkodási vízterületen a haltelepítés végzése, korlátozása vagy tilalma szükséges valamely
kimagasló természeti érték védelme miatt,
bc) a  halgazdálkodási vízterület őshonos veszélyeztetett halfaj, illetve más hasznos víziállat élőhelye,
különös tekintettel a fokozottan védett fajokra és a közösségi jelentőségű fajokra,
bd) a halgazdálkodási vízterület természetes állapotú, ökológiai szempontból különösen sérülékeny,
be) a  halgazdálkodási vízterület az  őshonos veszélyeztetett halak, illetve más hasznos víziállatok
vándorlásában különleges jelentőséggel bír,
bf ) a  halgazdálkodási vízterületről kipusztult őshonos halfaj, illetve más hasznos víziállat eredményes
visszatelepítése indokolja;
c) oktatási és kutatási célból, amennyiben:
ca) a halgazdálkodási vízterületen olyan kutatási tevékenység folyik, mely a halászat, a horgászat, illetve
a haltelepítés korlátozását igényli,
cb) a  halgazdálkodási vízterület a  vízi életközösséggel kapcsolatos természetes folyamatok oktatási,
kutatási, illetve ismeretterjesztési célú bemutatására különösen alkalmas,
cc) a halgazdálkodási vízterület halgazdálkodási joga kutatóintézetet vagy felsőoktatási intézményt illet
meg,
cd) a  halgazdálkodási vízterületen új, környezetbarát halászati vagy horgászati hasznosítási móddal
kapcsolatos kutatási eredmények hasznosítása folyik;
d) országos jelentőségű turisztikai érdekek érvényesítése miatt, amennyiben:
da) a halgazdálkodási vízterületen történő horgászturisztikai fejlesztés az országosan vagy regionálisan
kiemelt térség érdeke,
db) a halgazdálkodási vízterület jelentős természetes fürdővízként különleges halgazdálkodási kezelést
igényel,
dc) a halgazdálkodási vízterület kimagasló tájképi, természeti értéke olyan turisztikai vonzerő, melynek
fenntartása különleges halgazdálkodási kezelést igényel. 4. § (1) A  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítása nem korlátozhatja a  védelemvezető által
elrendelt ár- és belvíz-védekezési, illetve vízminőségi kárelhárítási munkálatokat.
(2) Egy adott halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánításakor, amennyiben a vízjogi engedélyben
nem elsődleges hasznosítási módként került meghatározásra a halgazdálkodás, akkor az elsődleges hasznosításra,
funkcióra, azok ellátásához szükséges tevékenységekre vonatkozó korlátozás a  különleges rendeltetés keretében
nem kerülhet meghatározásra.
(3) A különleges rendeltetésűvé nyilvánított halgazdálkodási vízterület halgazdálkodási hasznosítása során figyelembe
kell venni a Hhvtv. 5. §-a szerinti rendelkezéseket.
5. § A NÉBIH a  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítására irányuló eljárásban
a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvény szerinti testület véleményét kikéri.
6. § (1) A  NÉBIH határozata tartalmazza a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott, a  halgazdálkodási vízterület különleges
rendeltetésűvé nyilvánítását megalapozó szempontot, továbbá a  halgazdálkodásról és a  hal védelméről szóló
törvényben foglaltaknak megfelelő, az  adott halgazdálkodási vízterületre vonatkozó halgazdálkodási előírásokat,
melynek keretében
a) az őshonos halfajokra jogszabályban meghatározott tilalmi időt meghosszabbíthatja, illetve megrövidítheti,
b) az  őshonos halfajokra további méret-, illetve mennyiségi korlátozást írhat elő, vagy ezek alól
a halgazdálkodási vízterületre vagy annak egy részére meghatározott időtartamra felmentést engedélyezhet,
c) általános halászati, illetve horgászati tilalmat rendelhet el, valamint
d) hallépcső létesítését és működtetését írhatja elő.
(2) A  NÉBIH az  (1)  bekezdés szerinti határozatát közli a  halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes
halgazdálkodási hatósággal, a  halgazdálkodásért felelős miniszterrel, valamint természetvédelmi jellegű közérdek
alapján hozott határozat esetében az illetékes természetvédelmi hatósággal.
(3) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti határozat vízilétesítmény létesítését, működtetését érinti, a  NÉBIH
a  határozatot közli a  vízilétesítmény engedélyesével, valamint a  vízilétesítménnyel érintett ingatlan
vagyonkezelőjével.
7. § A 6. § (1) bekezdése szerinti határozat alapján a halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes halgazdálkodási
hatóság a különleges rendeltetés tényét haladéktalanul bejegyzi a halgazdálkodási vízterületek nyilvántartásába.
8. § (1) A  különleges rendeltetésűvé nyilvánítást a  NÉBIH annak megállapítása érdekében, hogy a  különleges
rendeltetésűvé nyilvánítás oka továbbra is fennáll-e, felülvizsgálja:
a) a fenntartás megvizsgálására irányuló kérelem esetén,
b) a vagyonkezelési szerződés megszűnésekor,
c) amennyiben a) és b)  pont alapján felülvizsgálat nem történt, a  különleges rendeltetésűvé nyilvánítástól
számított 5 év elteltével.
 (2) A NÉBIH a felülvizsgálat eredménye alapján, az 5. §-ban meghatározott testület véleményének kikérését követően
döntést hoz arra vonatkozóan, hogy az  adott nyilvántartott halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé
nyilvánításának fenntartása indokolt-e.
(3) Amennyiben a felülvizsgálat eredménye alapján megállapítható, hogy a különleges rendeltetésűvé nyilvánítás oka
a) időközben megszűnt, a  NÉBIH az  adott nyilvántartott halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé
nyilvánítását visszavonja,
b) továbbra is fennáll, a  NÉBIH az  adott nyilvántartott halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé
nyilvánítását fenntartja.
 (4) A  NÉBIH a  halgazdálkodási vízterület különleges rendeltetésűvé nyilvánítását visszavonó, illetve fenntartó
határozatát közli a 6. § (2)–(3) bekezdése szerinti érintettekkel.
 (5) A különleges rendeltetésűvé nyilvánítás visszavonása a vagyonkezelési szerződésre joghatással nem bír.
9. § (1) Azon a  különleges rendeltetésűvé nyilvánított halgazdálkodási vízterületen, ahol a  halgazdálkodási vízterület
fekvése szerint illetékes halgazdálkodási hatóság a különleges rendeltetésűvé nyilvánítást megelőzően jóváhagyott
halgazdálkodási tervet, a különleges rendeltetésűvé nyilvánítástól számított 90 napon belül a halgazdálkodási tervet
felülvizsgálja abból a  célból, hogy az  tartalmazza-e a  különleges rendeltetésűvé nyilvánításra okot adó közérdek
miatt szükséges előírásokat.
(2) A halgazdálkodási tervet a halgazdálkodási vízterület fekvése szerint illetékes halgazdálkodási hatóság felülvizsgálja
abban az esetben is, ha a NÉBIH a különleges rendeltetésűvé nyilvánítást visszavonta.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdésben meghatározott felülvizsgálat eredménye alapján a  halgazdálkodási vízterület fekvése
szerint illetékes halgazdálkodási hatóság a  különleges rendeltetésűvé nyilvánított halgazdálkodási vízterületre
vonatkozóan
a) ha a  korábban jóváhagyott halgazdálkodási terv módosítás nélkül megfelel a  halgazdálkodási hatósági
előírásoknak, a  halgazdálkodási terv változatlan formában történő érvényességéről a  halgazdálkodásra
jogosultat értesíti,
b) ha a  korábban jóváhagyott halgazdálkodási tervben foglaltakhoz képest eltérés következett be,
a  halgazdálkodásra jogosultat határozatában kötelezi a  halgazdálkodási terv módosítására, vagy ha
a  halgazdálkodásra jogosult e  kötelezettségét határidőre nem teljesíti, a  halgazdálkodási tervet hivatalból
módosítja.
10. § Ez a rendelet 2015. október 1-jén lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1224/2018. (IV. 21.) Korm. határozata a 2018. CeBIT nemzetközi infokommunikációs vásáron történő magyar részvételhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország kiállítóként önálló nemzeti pavilonnal vegyen részt a 2018. évi CeBIT nemzetközi
infokommunikációs vásáron (a továbbiakban: Vásár);
 2. az 1. pontban meghatározott cél elérése érdekében
a) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Digitális Jólét Programja összehangolásáért és
megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztossal, a  nemzeti fejlesztési miniszterrel és a  nemzetgazdasági
miniszterrel együttműködve lássa el a 2018. évi Vásáron történő magyar részvétel teljes körű előkészítését és
koordinálását;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával az a) alpontban
meghatározottak végrehajtása érdekében gondoskodjon 300 000 000 forint forrás biztosításáról
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezetek és
szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 200 000 000 forint összegben azonnal
 100 000 000 forint összegben 2018. május 31-ig
c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati Informatikai
Fejlesztési Ügynökség cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium
felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára 40 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  jelen kormányhatározatban foglalt feladat ellátása
érdekében biztosítsa a  szükséges forrást a megvalósításban érdekelt következő szervezeteknek az alábbiak
szerint:
da) MNKH Magyar Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós Kft.: 272 000 000 forint,
db) Digitális Jólét Nonprofit Kft.: 20 000 000 forint,
dc) Informatikai, Távközlési és Elektronikai Vállalkozások Szövetsége: 48 000 000 forint;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
e) felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az MNKH Magyar Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós Kft.
ügyvezetője útján gondoskodjon az 1. pontban meghatározott cél teljesítéséhez szükséges beszerzésekről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
f) egyetért azzal, hogy a  jelen kormányhatározat szerinti beszerzések mentesüljenek a Kormány irányítása alá
tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban
elrendelt beszerzési tilalom alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt (székhely: 2000 Szentendre, Ady E. u. 1. III/14.) elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért Ön azzal, hogy pénzintézeti követelést ne lehessen végrehajtani bírósági ítélet nélkül, kivéve akkor, ha abba
az adós kifejezetten beleegyezik?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az  egyértelműség
követelménye a  népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a  választópolgár és a  jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az  egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a  kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A  kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés valójában két egymástól jól elkülöníthető kérdést foglal
magában, az  egyaránt vonatkozik a  pénzintézeti követelés kizárólag bírósági ítélettel való végrehajtására,
valamint az  adós beleegyezésére, mint feltételre, így azok külön-külön is megválaszolhatók lennének, azonban
egy kérdésben való szerepeltetésük által azokról a  választópolgárnak nincs lehetősége külön-külön dönteni,
illetve megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani. A  Bizottság álláspontja szerint
az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdésre ezért nem lehet egyértelműen válaszolni.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben szereplő „pénzintézeti
követelés” kifejezés sem a  választópolgári, sem a  jogalkotói egyértelműség követelményének nem felel meg,
tekintettel arra, hogy az  magában foglalhatja valamennyi, a  hazai pénzügyi rendszerben lévő követelést, illetve
az annak alapján támasztott igényt. A kezdeményezésben foglaltak szerint e követelések alapján támasztott igények
felfüggesztésének beláthatatlan társadalmi és pénzügyi következményei lennének. A Bizottság megállapítja, hogy
a kérdésben tartott érvényes és eredményes népszavazás esetén nem lenne sem a jogalkotó, sem a választópolgár
számára egyértelmű, hogy az  milyen változásokat okozna a  hazai pénzpiac rendszerében, és ennek milyen
társadalmi, pénzügyi és egyéb hatásaival kellene számolni. A Bizottság megítélése szerint tehát a kérdés oly módon
van megfogalmazva, hogy egy arról tartott népszavazás esetén a választópolgároknak az eredményes népszavazás
következményei ismeretének hiányában kellene döntenie a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  „pénzintézeti követelés” kifejezés azért sem egyértelmű, mert
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII.  törvény (a  továbbiakban: Hptv.) nem ismeri
a  pénzintézet fogalmát. A  beadványban használt kifejezés elavult fogalom, a  Hptv. 4.  § (1)  bekezdése pénzügyi
intézményeket nevesít, mely hitelintézet vagy pénzügyi vállalkozás lehet. A  pontatlan meghatározás miatt
a kérdés a választópolgár számára nem egyértelműen és kétséget kizáróan megválaszolható, valamint a  jogalkotó
számára sem lenne egyértelmű, hogy egy érvényes és eredményes népszavazás esetén milyen tartalmú jogszabály
megalkotására lenne kötelezett.
A Nemzeti Választási Bizottság véleménye szerint a  kérdésben szereplő az  „adós kifejezetten beleegyezik” kifejezés
szintén nem egyértelmű, mivel a kezdeményezésből nem derül ki, hogy hogyan, milyen eljárásrend szerint, kinek
a  kezdeményezése által, milyen formában történik az  adós ún. beleegyezése. A  Bizottság megállapítja, hogy
a  kifejezés a  választópolgári egyértelműségen túl a  jogalkotói egyértelműségnek sem felel meg, tekintettel arra,
hogy a  kezdeményezésből nem derül ki egyértelműen, hogy az  Országgyűlésnek egy érvényes és eredményes
népszavazás esetén pontosan milyen tartalmú jogszabályt kellene megalkotnia, mivel a  kérdés az  elvárt
szabályozásnak csak hozzávetőlegesen adja meg a  tárgyát, annak pontos tartalmára még csak utalást sem tesz.
Megjegyzi a  Bizottság, hogy a  hitelesítésre javasolt kérdésben szereplő két tagmondat egyébként egymással is
ellentétben áll. Miközben a  kérdés első része bírósági döntést követel meg feltételként (mely nyilvánvalóan nem
igényli az  érintett beleegyezését), addig az  adós beleegyezése nélkül fordulat, olyan nemperes eljárásokra utal,
amelyek ezen nyugszanak.
A Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § c)  pontja alapján, mivel a  kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: régi Ve.) 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, a  Hptv. 4.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
351/2014. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Kovács M. Máriát 2014. október 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
73/2010. (III. 24.) Korm. rendelete a Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek kiadásainak és bevételeinek 2011–2013. tervezett összegéről, valamint a 2011–2013. évekre vonatkozó kötelezettségvállalási korlátokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 36/B. § (2) és (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) E rendelet hatálya a Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó központi költségvetési fejezetekre terjed ki.
(2) E rendelet szabályait nem kell alkalmazni
a) a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadó,
b) a XLI. A központi költségvetés kamatelszámolásai, tőkevisszatérülései, az adósság- és követelés-kezelés költségei,
c) a XLII. A központi költségvetési fő bevételei,
d) a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezetekre.
2. § A Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek költségvetési bevételeinek és
kiadásainak 2011–2013. évre tervezett összegének kiinduló alapját a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről
 szóló T/10554. számú törvényjavaslat fejezeti köteteiben az 1. § szerinti költségvetési fejezetek részére meghatározott
összesített bevételi és kiadási irányszámok képezik.
3. § (1) A Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek esetében a költségvetési szervek
előirányzatai és a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére 2011–2013. évi kifizetésekre vállalható kötelezettségek
legmagasabb összértékét (korlátját) a melléklet tartalmazza.
(2) A Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek 2010-ben a 2011–2013.
évekre – a (3)–(4) bekezdésben foglaltak figye lembe véte lével – kizárólag a mellékletben meghatározott keretösszeg
erejéig vállalhatnak az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 12/A. §-ának
(2) bekezdése szerinti fizetési kötelezettséget. A keretösszeg feletti kötelezettségvállalás e rendelet hatályba lépését
köve tően – a (3)–(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – tiltott.
(3) E rendelet kötelezettségvállalási kereteinél nem kell figye lembe venni
a) a személyi juttatásokra és az azokhoz kapcsolódó munkáltatói járulékokra vonatkozó,
b) az európai uniós forrásból biztosított támogatásokhoz kapcsolódó,
c) az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Ámr.) 72. §
(11) bekezdése szerinti,
d) az Ámr. 72. § (12) bekezdése szerinti kötelezettségvállalások közül a nemzetközi szervezetben való tagsági
viszony, illetve a jogerős bírósági, hatósági döntésen alapuló
kötelezettségvállalásokat.
(4) A keretösszegből rendelkezésre álló szabad keret meghatározásakor e rendelet hatálybalépését megelőzően
létrejött – a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó – kötelezettségvállalásokat figye lembe kell venni és azokat az 5–6. §
szerinti eljárások során be kell mutatni, illetve kormányrendelet, miniszteri rendelet előkészítése során figye lembe kell
venni.
(5) A keretösszegből rendelkezésre álló szabad keret meghatározásakor az Ámr. 72. § (12) bekezdése szerinti
kötelezettségvállalások közül a jogszabályok elő írása alapján teljesítendő kötelezettségeket is figye lembe kell venni.
(6) Az e rendelet szerinti kötelezettségvállalási korlátoktól a Kormány a Magyar Közlönyben közzétett határozatában,
 illetve kormányrendeletben eltérést engedélyezhet.
(7) A kötelezettségvállalás értékének meghatározásához az Ámr. 75. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
4. § (1) A 3. § szerinti kötelezettségvállalási keretszámok fejezeten belüli felosztásáért, a keretszámok betartásáért
a költségvetési fejezetet irányító szerv felelős.
(2) Az irányító szerv köteles a keretszámok betartását biztosító intézkedéseket meghozni, betartásukat folyamatosan
ellenőrizni.
(3) A fejezetet irányító szerv negyedévente, minden negyedév utolsó hónapját követő 30 napon belül a kincstárt
tájékoztatja a 3. § szerinti, a 2011–2013. évi kifizetéssel esedékes kötelezettségeknek a negyedév utolsó napján
fennállt állományáról, ideértve az Ámr. 72. § (12) bekezdése szerinti kötelezettségvállalások közül a jogszabályok
elő írása alapján teljesítendő kötelezettségeket is.
5. § Amennyiben a központi költségvetési szerv a több évet érintő tervezett kötelezettségvállalásra irányulóan – az Ámr.
95. § (1) bekezdése alapján – az államháztartásért felelős miniszter engedélyét kéri, az engedély iránti kérelemhez
a fejezetet irányító szerv vezetőjének csatolnia kell a 2011–2013. évekre már fennálló – 3. § szerinti – kötelezettségek
aktuális állományát. Az államháztartásért felelős miniszter csak abban az esetben adhatja meg
a kötelezettségvállaláshoz az engedélyt, ha a kötelezettségvállalásból eredő várható kiadások a 2011–2013. évekre
a 3. § alapján megállapított kötelezettségvállalási keretek betartását nem veszélyeztetik.
6. § (1) Amennyiben a költségvetési fejezetet irányító szerv – az államháztartásért felelős miniszterrel együttesen – az Áht.
12/B. §-a szerinti hosszú távú kötelezettségvállalás iránti jóváhagyásra irányuló elő ter jesz tést nyújt be a Kormányhoz,
az elő ter jesz tésben be kell mutatni a 2011–2013. évekre már fennálló – 3. § szerinti – kötelezettségek aktuális
állományát. A Kormány a hosszú távú kötelezettségvállalást csak abban az esetben hagyja jóvá, ha
a kötelezettségvállalásból eredő várható kiadások a 2011–2013. évekre – az Áht. 12/B. § (2) bekezdése alapján
a költségvetési törvény ben meghatározott keretösszeg mellett – a 3. § alapján megállapított kötelezettségvállalási
keretek betartását sem veszélyeztetik.
(2) Amennyiben a költségvetési fejezetet irányító szerv – az államháztartásért felelős miniszterrel együttesen – az Ámr.
73. §-a szerinti, a nemzetgazdaság szempontjából kiemelkedő jelentőségű, többéves kiadási kötelezettséget jelentő
fejlesztési programhoz kapcsolódó kötelezettségvállalás iránti jóváhagyásra irányuló elő ter jesz tést nyújt be
a Kormányhoz, az elő ter jesz tésben be kell mutatni a 2011–2013. évekre már fennálló – 3. § szerinti – kötelezettségek
aktuális állományát. A Kormány a hosszú távú kötelezettségvállalást csak abban az esetben hagyja jóvá, ha
a kötelezettségvállalásból eredő várható kiadások a 2011–2013. évekre a 3. § alapján megállapított
kötelezettségvállalási keretek betartását nem veszélyeztetik.
(3) Amennyiben miniszteri rendelet tervezete az e rendelet hatálya alá tartozó költségvetési fejezetek esetében
2011–2013. évekre vonatkozó költségvetési fizetési kötelezettséget keletkeztet, a rendelet csak akkor bocsátható
közigazgatási egyeztetésre, ha a kötelezettségvállalásból eredő várható kiadások a 2011–2013. évekre a 3. § alapján
megállapított kötelezettségvállalási keretek betartását nem veszélyeztetik.
7. § (1) A kincstár a 4. § (3) bekezdése szerinti negyedéves adatszolgáltatások alapján folyamatosan nyilvántartja és
figyelemmel kíséri a Kormány irányítási és felügyeleti jogkörébe tartozó költségvetési fejezetek által a 2011–2013.
évekre vállalt kötelezettségvállalások értékét. A kincstár a nyilvántartáshoz a fejezetet irányító szervtől további
adatszolgáltatást is kérhet.
(2) Amennyiben a kincstár a keret túllépését észleli, haladéktalanul tájékoztatja a fejezetet irányító szerv vezetőjét,
az államháztartásért felelős minisztert, valamint – ha a fejezethez kijelölésre került – a kincstárnokot. A fejezetet
irányító szerv vezetője és az államháztartásért felelős miniszter között történő egyeztetés megtörténtéig, illetve
az e rendelet szerinti kötelezettségvállalási korlátok módosításáig a 2011–2013. évekre az érintett költségvetési fejezet
vonatkozásában további kötelezettség – ideértve a kormányrendelet, illetve miniszteri rendelet alapján vállalt
kötelezettségeket is – nem vállalható.
8. § (1) 2011-ben az Áht. 2/A. § (2) bekezdés d) pontja szerinti belső tételek egyenlege legfeljebb a GDP 18,8 százaléka,
nominális értékben 5 248 960,0 millió forint.
(2) 2012-ben az államháztartás központi alrendszerének elsődleges egyenlegcélja a GDP 1,6 százaléka, nominális
értékben 475 840,0 millió forint.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet szabályait a hatályba lépését köve tően megkötött, a 2011–2013. éveket érintő – 3. §
szerinti – kötelezettségvállalásokra, illetve a Kormány elé terjesztett elő ter jesz tésekre és közigazgatási egyeztetésre
bocsátott tervezetekre kell alkalmazni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
309/2016. (IX. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Orosz Krisztinát
a 2016. szeptember 15. napjától 2019. szeptember 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. szeptember 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2017. (III. 10.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyarország helyi önkormányzatairól
szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában foglaltakra – 2017. március 1. napjától
2017. augusztus 31. napjáig a 80. életévüket betöltött személyek esetében a szociális alapszolgáltatások
infokommunikációs fejlesztését célzó tudományos kutatás és országos modellprogram kidolgozására, valamint
bevezetésére Jeneiné dr. Rubovszky Csillát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva:
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló modellprogram megfelelő előkészítését
és lefolyását,
b) a modellprogram tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó tudományos
elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az illetékes minisztériumok államtitkárságaival – különösen az Emberi Erőforrások
Minisztériumának Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárságával –, felsőoktatási
intézményekkel, valamint a Magyar Tudományos Akadémiával feladata ellátása érdekében.
3. § (1) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés  a)  pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra nem jogosult.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár
útján – irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1634/2017. (IX. 11.) Korm. határozata a Seuso-kincs magyarországi bemutatásának elősegítéséről szóló egyes intézkedésekről.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy az  egykori Pannonia provincia területén fellelt, az  egyetemes antik kultúra egyik
legnagyobb értékű lelete, az  ún. Seuso-kincs vándorkiállítás formájában Kaposvár, Kecskemét, Miskolc,
Nyíregyháza, Székesfehérvár és Zalaegerszeg megyei jogú városokban bemutatásra kerüljön;
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Nemzeti Múzeum és a  Szépművészeti Múzeum,
valamint a  Nemzeti Kulturális Örökségvédelmi Nonprofit Kft. bevonásával gondoskodjon a  Seuso-kincs
vándorkiállításának lebonyolításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
c) felhívja a belügyminisztert, hogy a Rendőrség útján és a Magyar Nemzeti Bank bevonásával gondoskodjon
a Seuso-kincs szállításáról, valamint annak útvonal-biztosításáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
a biztonsági és műtárgyvédelmi szempontoknak megfelelő tárolóvitrinek beszerzése, a szükséges restaurálási
munkák elvégzése, a vándorkiállítás teljes körű megtervezése, az installáció és a vitrinek szállítása érdekében
legfeljebb 300,0 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11.  Közgyűjtemények cím
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
e) felkéri Kaposvár, Kecskemét, Miskolc, Nyíregyháza, Székesfehérvár és Zalaegerszeg megyei jogú városok
polgármestereit, hogy a Seuso-kincs kiállításának technikai feltételeit arra alkalmas helyen teremtsék meg.
2. Az országos múzeumok, valamint egyes nemzeti emlékhelyek és műemlékek látogatásáról szóló 1502/2017.
(VIII. 11.) Korm. határozat 1.1. pontja a következő g) alponttal egészül ki:
[A Kormány a nemzeti és egyetemes kulturális örökség javainak megismerése érdekében
egyetért azzal, hogy az  általános iskolák, középfokú iskolák és gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelésioktatási intézmények nappali rendszerű iskolai oktatásban részt vevő tanulói és minden tizedik tanuló után egy fő
kísérő (pedagógus vagy szülő) az  iskola által szervezett csoportos utazás keretében tanítási évben – a  tanév rendjéről
szóló miniszteri rendelet szerinti őszi, téli és tavaszi szünet kivételével – tanítási és – a látogatás szombati napra történő
visszaigazolása esetén – szombati napokon díjmentes vasúti utazás igénybevételével látogathassák meg a következő]
„g) a Seuso-kincs vándorkiállítás magyarországi bemutatásának helyszíneit;”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
314/2019. (VII. 31.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről és kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
229.  § (1) és 233.  § (1)  bekezdései alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Vidoven Árpádot, a  Miniszterelnöki
Kabinetiroda közigazgatási államtitkárát e  tisztségéből 2019. július 29-ei hatállyal felmentem, egyúttal
2019. július 30-ai hatállyal a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2016. (VIII. 31.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium szociális támogatási rendszeréről szóló 8/2011. (II. 25.) NGM utasítás és a minisztérium lakáscélú támogatási rendszeréről szóló 3/2011. (I. 14.) NGM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti
1. a Nemzetgazdasági Minisztérium szociális támogatási rendszeréről szóló 8/2011. (II. 25.) NGM utasítás,
2. a minisztérium lakáscélú támogatási rendszeréről szóló 3/2011. (I. 14.) NGM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
2014. CIII. törvény a hűség falvairól.
Az Országgyűlés fejet hajt a  nyugat-magyarországi területek elszakítása ellen 1921-ben kibontakozó fegyveres küzdelem
résztvevői és az  1922. évi népszövetségi döntést kikényszerítő falvak lakosainak bátor magatartása előtt, amellyel kivívták
településeik Magyarországhoz tartozását, ezért az alábbi törvényt alkotja:
1. § Az Országgyűlés az  1922-es népszövetségi döntést kikényszerítő helyi lakosok tántoríthatatlan bátorságát örök
emlékezetül törvénybe iktatja.
2. § Az Országgyűlés Szentpéterfa, Ólmod, Narda, Felsőcsatár, Horvátlövő, Vaskeresztes és Pornóapáti községeknek
a „Leghűségesebb Falu” („Communitas Fidelissima”) címet adományozza.
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1534/2019. (IX. 18.) Korm. határozata a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem Design Kompetencia Központjának létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem Design Kompetencia Központjának létrehozásával, a kijelölt helyszínen,
a tulajdonosi, vagyonkezelési és szervezeti struktúrával együtt;
 2. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem
Design Kompetencia Központjának létrehozásához szükséges jogszabályi feltételek kialakításáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
3. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy felügyelje a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem által
meghatározott tudományos és üzleti terv végrehajtását;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem Design Kompetencia Központjának
működtetése érdekében – az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  2020–2025. évben szükséges 3  139  000  000 forint költségvetési forrás biztosításáról a  központi költségvetés
XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezetében az alábbi évenkénti bontásban:
a) 2020. évben 457 000 000 forint,
b) 2021. évre 545 000 000 forint,
c) 2022. évre 745 000 000 forint,
d) 2023. évre 540 000 000 forint,
e) 2024. évre 472 000 000 forint,
f ) 2025. évre 380 000 000 forint.
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: az a) alpont esetében a felmerülés ütemében
 a b)–f ) alpont esetében az adott év központi költségvetésének tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2012. (VI. 21.) VM rendelete az Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program 3. prioritási tengelye szerinti közös érdekeket célzó intézkedések támogatásának feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. halászati ágazat: az Európai Halászati Alapról szóló 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet
(a továbbiakban: EHA rendelet) 3. cikk a) pontja szerinti ágazat;
2. halfeldolgozói tevékenység: az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
1020 (Halfeldolgozás, -tartósítás) szakágazatba tartozó tevékenység, valamint a 1085 (Készétel gyártása)
szakágazatba tartozó tevékenységek közül a fagyasztott halétel gyártása, a 1089 (M.n.s. egyéb élelmiszer
gyártása) szakágazatba tartozó tevékenységek közül a hal levét és kivonatát tartalmazó készítmények gyártása;
3. haltermelési tevékenység: az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
0322 (Édesvízi halgazdálkodás) szakágazatba tartozó tevékenység; 4. hitelesített másolat: az okirat kiállítója által vagy közjegyző által hitelesített másolat;
5. intenzív üzemi haltermelés: állandó vízátfolyással rendelkező haltermelő egység vagy vízvisszaforgató
technológiát használó haltermelő rendszer, amelyben a halneveléshez kizárólag teljes értékű haltakarmányt
használnak; 6. intézkedés: olyan műveletek együttese, amelyek célja a prioritási tengely megvalósítása;
7. kkv: az EHA rendelet 3. cikk f) pontja szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás;
8. konvergencia terület: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletben meghatározott konvergencia cél elérésére kijelölt,
legkevésbé fejlett régiók; Magyarországon a Közép-Magyarországi Régió kivételével minden régió területe;
9. közcélú kiadás: az EHA rendelet 3. cikk m) pontja szerinti közkiadás;
10. művelet: az EHA rendelet 3. cikk k) pontja szerinti projekt;
11. részteljesítés: egy pályázaton belül műszakilag, vagy logikailag lehatárolható programelem, vagy
programelem-rész megvalósítása; 12. operatív program: az EHA rendelet 3. cikk g) pontja szerinti egységes dokumentum;
13. Országos Halászati Bizottság: a halászatról és a horgászatról szóló törvény alapján létrehozott testület;
14. prioritási tengely: az EHA rendelet 3. cikk i) pontja szerinti prioritás;
15. KHMP: Közösségi Halmarketing Program; 16. KHTP: Közösségi Halászati Tudás Transzfer Program;
17. programelem: a KHMP és a KHTP logikai, illetve stratégiai alapon történt felosztása;
18. támogatási intenzitás: a támogatási összeg és a jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa,
százalékos formában kifejezve; 19. szakmai teljesítésigazolás: a pályázat szerinti programelem-részek elszámolásakor azok megvalósulásáról kiállított
igazolás; 20. halászati vízterület hasznosítási tevékenység: a halászatról és a horgászatról szóló törvény alapján haszonbérlet
formájában folytatott halgazdálkodási tevékenység a halászati vízterületeken; 21. programelem-rész: a programok programelemein belül egymástól jól elkülöníthető, önálló feladatok;
22. tógazdaság: a halászatról és a horgászatról szóló törvény alapján halastavakból és az azokat kiszolgáló
infrastruktúrából álló haltermelő vállalkozás; 23. tógazdasági haltermelés: a halászatról és a horgászatról szóló törvény alapján halastavakból álló haltermelő
vállalkozásban végzett haltermelő tevékenység. (2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakra a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: Tv.) 9. §-a és az EHA rendelet 3. cikke az irányadó.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § A támogatás a Tv. V. fejezete alapján pályázati eljárás keretében igényelhető vissza nem térítendő jellegű támogatás.
3. § (1) A támogatás a) a KHMP vagy,
b) a KHTP, megvalósításához vehető igénybe. (2) A programok programelemekből állnak.
(3) A KHMP keretében a) a programelemek előkészítésére és
b) a programelemekre vehető igénybe támogatás. (4) A KHMP programelemei:
a) minőségpolitikai programelem hagyományos (H) halászati termelésre (Minőségi Hazai Hal Program – MHHP);
b) minőségpolitikai programelem ökológiai gazdálkodásra (ÖKG) alapozott halászati termelésre;
c) promóciós kampányok a hazai halfogyasztás növeléséért és az ágazati imázs javításáért;
d) halászatot is érintő kiállításokon, rendezvényeken való megjelenés és azok szervezése;
e) uniós és unión kívüli országok halászati termék piacának és marketingprogramjainak elemzése, és új piacok
megalapozása. (5) A KHTP keretében a programelemekre vehető igénybe támogatás.
(6) A KHTP programelemei: a) természetes vízi halászati élőhelyek fenntartható fejlesztése;
b) innovatív fejlesztések az akvakultúrában; c) természeti erőforrást fenntartó akvakultúra technológiák kidolgozása és tesztelése;
d) átfogó termék nyomon követhetőségi politika és rendszer kidolgozása és kísérleti bevezetése;
e) elektronikus aukciós rendszer kialakítása és kísérleti bevezetése;
f) szakmai készségek és ismeretek fejlesztése; g) hazai és nemzetközi technológiatranszfer, információ átadás, szaktanácsadás és együttműködések;
h) halegészségügyi horizontális alprogram; i) innovatív technológiák fejlesztését, bevezetését szolgáló infrastruktúra (tesztkörnyezet) kialakítása;
j) stratégiai keretek, általános programelemek. 3. A támogatás igénybevételének feltételei
4. § (1) Támogatás igénybevételére jogosultak a) a haltermelési, halfeldolgozói, halászati vízterület hasznosítási vagy marketing tevékenységet folytató kkv-k,
b) a halászati kutatással vagy oktatással is foglalkozó természetes vagy jogi személyek, valamint
c) a halászati ágazat érdekvédelmi szervezetei. (2) A reklámozási tevékenység támogatásának további feltételei:
a) a promóciós kampány az EHA rendelet 40. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelel,
b) a reklám nem egy vagy több meghatározott termék-előállító vállalkozás termékeire összpontosít.
(3) A támogatási feltételek teljesítése nem jelent alanyi jogosultságot a támogatás igénybevételére.
4. A támogatás forrása és mértéke 5. § (1) Az egy pályázat benyújtásával igénybe vehető támogatás legmagasabb összegét a pályázati felhívások tartalmazzák.
A pályázati felhívások programelemenként kerülnek kiírásra. (2) Az igényelhető támogatás intenzitása:
a) közcélú kiadás esetén az összes jogosult (elszámolható) költség legfeljebb 80%-a, amennyiben a pályázó megfelel
a 4. § (1) bekezdés a) pontjának; b) közcélú kiadás esetén az összes jogosult (elszámolható) költség legfeljebb 95%-a, amennyiben a pályázó megfelel
a 4. § (1) bekezdés b), vagy c) pontjának.
(3) Az igényelhető támogatás pénzügyi fedezete: a) az EHA hozzájárulása a konvergencia régióban az összes jogosult költség 75%-a;
b) az EHA hozzájárulása a nem-konvergencia régióban az összes jogosult költség 50%-a.
5. A pályázat benyújtása 6. § (1) A pályázati felhívásokat a vidékfejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően
a Vidékfejlesztési Minisztérium és az MVH honlapján (www.kormany.hu; www.mvh.gov.hu) kell közzétenni.
(2) A pályázatokat a pályázati felhívásban megadott határidőig és címre kell benyújtani. A pályázat benyújtására nyitva
álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. (3) A benyújtott pályázatnak – a pályázati felhívásban foglaltakon túl – tartalmaznia kell a program szerinti bontásban
a támogatni kívánt célt, a megvalósítás tervezett módját, részletes költségkalkulációt, valamint az igényelt támogatás
összegét. (4) Az ügyfél a benyújtott pályázat hiányainak pótlására csak a miniszter felhívása alapján jogosult, az ügyfél által
a miniszter erre irányuló, hiánypótlásra, nyilatkozattételre való felhívása hiányában a támogatási kérelem benyújtására
nyitva álló időszakot követően előterjesztett dokumentumok, iratok nem kerülnek figyelembevételre.
(5) Egy pályázat csak egy programra, de azon belül több programelemre is irányulhat.
(6) A programelemek programelem-részekből állnak, amelyek részleteit a pályázati felhívások tartalmazzák.
(7) A műveletet a pályázat benyújtása után az ügyfél saját felelősségére megkezdheti, a teljes műveletet azonban nem
fejezheti be a szerződéskötést megelőzően. 6. A pályázat elbírálása
7. § (1) A pályázatok értékelését és a Tv. 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor felállítását a miniszter a Mellékletben
meghatározott intézkedések szerinti szempontok alapján végzi. (2) A támogatási döntést a miniszter hozza meg.
8. § (1) A nyertes pályázóval a miniszter – a támogatási döntésről szóló értesítés megküldését követő hatvan napon belül –
szerződést köt, majd a szerződés egy példányát megküldi az MVH-nak.
(2) Pénzügyi kötelezettségvállalás csak a rendelkezésre álló támogatási keret mértékéig történhet.
(3) A pályázati felhívásban előírt feltételeket és a pályázatnak a támogatási döntés alapján elfogadott részét a támogatási
döntés közlésétől számított 24 hónapon belül kell teljesíteni azzal, hogy a pályázati felhívás ettől eltérő feltételt
állapíthat meg. 7. A támogatás elszámolása és kifizetése
9. § (1) A pályázat megvalósítását vagy részmegvalósítását követően az ügyfél a kifizetési kérelmet, a szerződésben
meghatározott írásos szakmai jelentést, és a teljesítést alátámasztó dokumentumokat megküldi a miniszternek.
(2) Az írásos szakmai jelentés és a teljesítést alátámasztó dokumentumok megfelelősége esetén a kifizetési határozatot
a miniszter – a bizonylatok megvizsgálása után – hozza meg.
(3) A kifizetést az ügyfélnek az MVH-n keresztül, az MVH-nál az ügyfél-nyilvántartási rendszerben nyilvántartott
bankszámlájára történő átutalással, forintban teljesíti. (4) Kifizetési kérelem csak befejezett programelem, vagy programelem-rész esetén nyújtható be.
(5) Az ügyfelek részére engedélyezett kifizetések teljes összege nem haladhatja meg a szerződésben rögzített támogatási
összeget. (6) A támogatás kiszámítása a nettó költségek alapján történik, kivéve, ha az ügyfél ÁFA-visszaigénylési jogot nem
érvényesít és ezt a pályázata benyújtásakor igazolja. (7) A kifizetés alapját csak az ügyfélnél felmerült kiadások képezhetik, amelyeket a műveletek megvalósítása érdekében
teljesített gazdasági eseményről az ügyfél nevére kiállított, pénzügyileg rendezett kiadásigazoló bizonylat igazol.
(8) A bizonylaton a tétel Termékek és Szolgáltatások Osztályozási Rendszere szerinti, vámtarifa számán vagy Kombinált
Nómenklatúra-kódján túl az ügyfélnek legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásának napján fel kell tüntetnie még az
ügyfél regisztrációs számát, a támogatási határozat azonosító számát, valamint a „Támogatás elszámolására
benyújtásra került” rájegyzést. (9) Amennyiben a vizsgálatra kiválasztott bizonylat nem felel meg a (10) bekezdésben foglaltaknak, az elszámoláshoz
nem fogadható el. (10) Egy bizonylat csak egy kifizetéshez számolható el.
(11) Idegen nyelven kiállított dokumentum benyújtása esetében az ügyfélnek csatolnia kell az aláírásával igazolt magyar
nyelvű fordítást is. Amennyiben a tényállás tisztázása szükségessé teszi, az MVH az ügyfelet a dokumentum hiteles
magyar fordításának benyújtására hívhatja fel. 8. Jogkövetkezmények 10. § (1) Amennyiben az ügyfél a 8. § (1) bekezdése szerinti szerződésben foglalt érték 50%-áig nem valósítja meg a pályázatot,
kifizetési kérelme elutasításra kerül, és a már igénybe vett teljes támogatási összeget az intézkedésben való
jogosulatlan részvétel szabályai szerint vissza kell fizetnie. (2) Amennyiben az ügyfél a támogatási döntéssel jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 80%-át nem
teljesíti a 8. § (3) bekezdésében meghatározott időn belül, a kifizetési kérelmekkel jóváhagyható támogatást 10%-kal
csökkenteni kell. Amennyiben az ügyfél közbeszerzési eljárást folytat le, a 8. § (3) bekezdésében meghatározott idő a
közbeszerzési eljárás lefolytatatásához szükséges időtartammal meghosszabbodik. (3) Részteljesítés esetén az (1) és (2) bekezdésben foglalt feltételeknek az utolsó kifizetési kérelem alapján kell megfelelni.
(4) Az ügyfél a miniszter által a jogosulatlan részvételt megállapító döntés meghozatalát követően a Tv. 72. §
(1) bekezdése alapján az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások igénybevételéből kizárásra kerül.
9. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet az Európai Halászati Alapból nyújtandó támogatásról szóló 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi
rendelet 37., 38., 40. és 41. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
192/2017. (VII. 10.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Kenyai Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS A KENYAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Felek” illetve egyes számban „Fél”
Felismerve azt, hogy a  gazdasági és műszaki együttműködés a  szilárd, hosszú távú kétoldalú kapcsolatok
fejlesztésének, valamint a Felek és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és nélkülözhetetlen eleme;
Meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Felek közötti kapcsolatok
megerősítéséhez, különösen a  kölcsönösen előnyös gazdasági, műszaki és technológiai együttműködés
továbbfejlesztéséhez;
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
A MEGÁLLAPODÁS CÉLJA
A Felek, a hatályos jogszabályaik által nyújtott kereteken belül, megfelelő intézkedések meghozatalával támogatják
a kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködés fejlődését.
2. Cikk
AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HATÁLYA
A jelen Megállapodásban említett együttműködési területek többek között az alábbiakat foglalják magukban:
a) energetikai szektor;
b) kereskedelem;
c) pénzügyi és banki szolgáltatások;
d) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
e) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
f ) településfejlesztés;
g) közlekedés és kapcsolódó infrastruktúra, logisztika;
h) bányászat;
i) vegyipar és petrolkémiai ipar;
j) textilipar;
k) környezetvédelem, víz- és hulladékgazdálkodás;
l) oktatás, szakképzés;
m) egészségügyi szolgáltatások, gyógyászati technológiák és a gyógyszeripar;
n) turizmus;
o) sport;
p) együttműködés a kis- és közepes méretű vállalkozási szektor terén;
q) információ-kommunikációs technológia;
r) védelmi ipar;
s) kutatás-fejlesztés;
t) kultúra;
u) tudományos és műszaki területtel kapcsolatos információk és szakértők cseréje;
v) speciális együttműködési programokkal kapcsolatos szakértők, tudósok, műszaki szakemberek, diákok
cseréje és képzése. 3. Cikk
A VÉGREHAJTÁS MÓDJA
A Felek törekednek arra, hogy az alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és intenzívebbé tegyék együttműködésüket:
1. elősegítik a  kapcsolatok építését és erősítik az  együttműködést a  gazdasági döntéshozók, kormányzati
intézmények, regionális és helyi szervek, a  kereskedelmi és iparkamarák között, valamint bátorítják ezen
szervek képviselőinek kölcsönös látogatásait, így elősegítve a  gazdasági és műszaki együttműködés
végrehajtását;
2. információkat cserélnek a Megállapodás végrehajtásával kapcsolatban;
3. gazdasági és üzleti eseményeket, úgymint fórumokat, szemináriumokat, szimpóziumokat, konferenciákat,
vásárokat és kiállításokat szerveznek, illetve bátorítják az azokon való részvételt;
4. elősegítik a két ország kis- és közepes méretű vállalkozásainak (KKV) nagyobb mértékű bevonását a bilaterális
gazdasági kapcsolatok területén, ideértve a két ország KKV-i közötti programok, projektek létrehozását;
5. elősegítik az  állami és magánszektor szakértőinek cseréjét és a  kölcsönös együttműködést konzultációs,
marketing, képzési és szakértői szolgáltatások nyújtásában;
6. a Felek által a későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik együttműködésüket.
4. Cikk
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉS
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az valamelyik Fél által korábban megkötött
bármely nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból eredő bármilyen kedvezményt vagy
kötelezettséget érintene.
5. Cikk
KÜLÖN MEGÁLLAPODÁSOK
Szükség esetén a  Felek, illetve azok illetékes szervei konkrét megállapodásokat kötnek vagy egyéb megfelelőnek
tartott intézkedéseket hoznak a jelen Megállapodás 2. Cikkében foglalt területeken.
6. Cikk
GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI VEGYES BIZOTTSÁG
1. A  jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából Gazdasági és Műszaki Vegyes Bizottság
(a  továbbiakban: „Bizottság”) alakul a  Felek kormányainak képviselőiből és a  két ország üzleti életének
szereplőiből. A Bizottság élére mindkét Fél társelnököt nevez ki.
2. A Bizottság felváltva Magyarországon és Kenyában ülésezik, kétévente, illetve bármelyik Fél kérésére bármely,
a Felek közös megegyezésével meghatározott, diplomáciai úton közölt időpontban.
3. A Bizottság munkarendjének szabályait maga állapítja meg.
4. Az ülés Napirendjét az ülésnek otthont adó Fél határozza meg, a másik Féllel egyeztetve.
5. A Napirendről a másik Felet diplomáciai úton tájékoztatja, az ülés előtt legalább egy hónappal.
6. A Bizottság többek között az alábbi feladatok elvégzésére jogosult:
a) egyeztetések folytatása jelen Megállapodás végrehajtásának módjáról;
b) a lehetőségek beazonosítása a  Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés erősítése
érdekében;
c) a Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködési tevékenységek ösztönzése és koordinálása;
d) a jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a  jelen Megállapodásból eredő megállapodások
végrehajtását célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
e) ajánlások mérlegelése és kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő
megállapodások vagy projektek végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok elhárítása
céljából;
f ) munkacsoportok létrehozása az egyes szektorokban, és azok feladatkörének pontos meghatározása.
7. Cikk
BIZALMAS INFORMÁCIÓK
A Felek az egymástól kapott technikai dokumentumokat és információt kizárólag a mindkét Fél által megengedett
célra használják fel, és nem fedik fel azokat harmadik fél előtt a  másik Fél előzetes engedélye nélkül. A  Felek
megállapodnak abban, hogy a  bizalmas információk megőrzésének kötelezettsége a  jelen Megállapodás
megszűnése esetén is fennmarad.
8. Cikk
A FELEK KÖTELEZETTSÉGEI
1. Jelen Megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország
európai uniós tagságából, valamint Kenya afrikai uniós és nemzetközi szervezetekben betöltött tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem
idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon
befolyásolják Magyarországnak különösen az  Európai Uniót létrehozó Szerződésekből, valamint az  Európai
Unió elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
2. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők
vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
Kenyának különösen az Afrikai Uniót és más szervezeteket létrehozó Szerződésekből, valamint általában véve
az Afrikai Unió és nemzetközi szervezetek elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
3. Jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a  Feleket arra kötelezik,
hogy bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló
nemzetközi megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni
hasznát kiterjesszék a másik félre, amelynek a Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek.
9. Cikk
VITARENDEZÉS
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a Felek között felmerülő viták rendezése
békés úton, konzultációk és tárgyalások révén a  Bizottságban, azok eredménytelensége esetén diplomáciai
csatornákon keresztül történik.
10. Cikk
MÓDOSÍTÁS
Jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható a felek közös
megegyezése alapján. A  jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a  jelen Megállapodás 13. Cikke
értelmében lép hatályba.
11. Cikk
A MEGÁLLAPODÁS IDŐTARTAMA
Jelen Megállapodás öt (5) évig marad hatályban, valamint automatikusan megújul újabb öt (5) év hosszúságú
időszakokra kivéve, ha valamelyik Fél a Megállapodást a 12. Cikk szerint felmondja.
12. Cikk
FELMONDÁS
1. Bármely Fél jogosult felmondani ezt a  Megállapodást bármely időpontban, feltéve, hogy felmondási
szándékáról hat (6) hónappal megelőzően írásban, diplomáciai csatornákon keresztül tájékoztatja a  másik
Felet.
2. A Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a jelen Megállapodás alapján kötött illetve végzett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett
konkrét megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek teljesítéséig, amennyiben a  Felek
másképp nem döntenek.
13. Cikk
HATÁLYBALÉPÉS
Jelen Megállapodás az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
az  egyik Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a  másik Felet a  Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső eljárás lefolytatásáról.
Ennek hiteléül alulírottak két példányban, magyar és angol nyelvű változatban aláírták ezen Megállapodást,
mindkét szöveg egyformán hitelesnek minősül. A Megállapodás eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg
az irányadó.
Készült Budapesten, 2017. május 29-én MAGYARORSZÁG A KENYAI KÖZTÁRSASÁG
 KORMÁNYA NEVÉBEN KORMÁNYA NEVÉBEN”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 13. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
6. § A rendeletnek a  74/393/EKG tanácsi határozat 1.  cikk (2)  bekezdése szerinti konzultációs eljárás alá helyezése,
az  Európai Bizottsághoz és az  Európai Unió többi tagállamához tájékoztatási és észrevételezési célból való
eljuttatása megtörtént, sikerrel lezárult.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök