text:
4/2003. (III. 7.) KvVM rendelete a Vízügyi célelőirányzat felhasználásának és ellenőrzésének szabályairól.
A Magyar Köztársaság 1999. évi költségvetéséről szóló
1998. évi XC. törvény 67. §-ának (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 49. §-ának o) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakkal összhangban — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya a Vízügyi célelőirányzat (a továbbiakban: VICE) felhasználása körében
a) az igényelhető támogatás, illetve pályázat szabályaira, a pályázatokat elbíráló bizottság összetételére, a döntéshozatallal kapcsolatos egyes szabályokra,
b) a megítélt támogatások felhasználásával kapcsolatos
feladatokra, az ezzel járó alapvető jogokra és kötelezettségekre, továbbá a támogatás felhasználásának ellenőrzésére,
c) a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvényben
(a továbbiakban: Vgtv.) meghatározott vízgazdálkodási
közfeladatok finanszírozásának a VICE-ből nem pályázati
úton történő kiegészítésére
terjed ki. (2) E rendelet alkalmazásában
a) közcélú vízgazdálkodási feladat: az államnak, az ön
kormányzatoknak, valamint a vízgazdálkodási társulatoknak a Vgtv. szerinti közfeladatai,
b) közcélt szolgáló vízgazdálkodási feladat: olyan tevékenység gyakorlása, létesítmény, technológia megvalósítása, működtetése, fenntartása, amely a jogszabályban meghatározott, a legszélesebb értelemben vett vízgazdálkodási
célkitűzéseket, így a vizek hasznosítását, a hasznosítási
lehetőségek mennyiségi és minőségi értelemben vett megőrzését, a vizek kártételeinek elhárítását, illetve a kártételek megelőzését szolgálja.
2. § A VICE feletti döntési hatáskört — a célelőirányzaton
belüli, a kiadási jogcímek közötti átcsoportosításra is kiterjedően — a környezetvédelmi és vízügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
Felhasználási célok 3. § (1) A VICE éves előirányzata közcélt szolgáló, illetve
közcélú vízgazdálkodási feladatok környezetvédelmi követelményeknek megfelelő megvalósítását, ezen belül a Vgtv.
15. §-ának (8) bekezdésében meghatározott következő feladatok ellátásának elősegítését szolgálják:
a) a víztakarékosságot, az ivóvíz minőségű víz gazdaságos felhasználását, a víz minőségét javító és védő berendezések, technológiák bevezetését, az ivóvízellátás védelmét,
biztonságának növelését, valamint a vizek kártételei elleni
védelmet szolgáló létesítmények megvalósítását;
b) a közcélú vízi létesítmények (víziközművek, víz- és
szennyvízelvezető, illetve -tisztító művek, belterületi és
egyéb vízrendezési művek) létesítését, fejlesztését, ideértve
az üzemelő vízbázisok biztonságba helyezését, a védőterületek kialakítását, a jogszabályban meghatározott egyéb
vízgazdálkodási közfeladatok ellátását, továbbá vízkárok
vagy egyéb természeti hatások folytán a közcélú vízi létesítményekben keletkezett hibák kijavítását, károsodások
megszüntetését;
c) a vízkészletek feltárását, a vízrajzi tevékenység fejlesztését, a távlati ivóvízbázisok védelmét, a vizek kártételei elleni védelmet és védekezést (együttesen vízkárelhárítást), ideértve e tevékenység végrehajtására való felkészülés finanszírozását is, a vízminőségi kárelhárítást, a vízminőséget veszélyeztető egyéb rendkívüli események következményeinek elhárítását szolgáló létesítmények megvalósítását, eszközök beszerzését, a vízgazdálkodási kutatás és
műszaki fejlesztés forrásainak kiegészítését;
d) a vízkészletjárulék (a továbbiakban: Vkj.) beszedésével és befizetésével, továbbá a VICE működtetésével
kapcsolatos kiadások fedezetét, ideértve e feladatok előkészítését megalapozó tevékenységet is.
(2) A VICE támogatásának 50%-a az (1) bekezdés
a)—b) pontjaiban megjelölt célok, 35%-a pedig az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatok ellátásának
finanszírozására fordítható. A támogatás 5%-a a vízkészletjárulék beszedésével és befizetésével, továbbá a VICE
működtetésével összefüggő kiadások fedezetére használható fel, 10%-a pedig tartalékként az árvíz- és belvízvédekezés (ideértve a vízkárok elleni védekezés hatékonyságát
szolgáló, megelőző tevékenységet is), valamint a vízminőségi kárelhárítás finanszírozását szolgálja, illetve ilyen célra különíthető el.
(3) A VICE támogatásának részét képező, a mezőgazdasági vízhasználatok (különösen az öntözés, az állattartó
telepek vízellátása, a termálvíz mezőgazdasági hasznosítása, a halastavak vízellátása, a rizstermelés) után a tárgyévet
megelőző évben ténylegesen befizetett vízkészletjárulék
felhasználására vonatkozóan a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, valamint a környezetvédelmi és vízügyi miniszter a tárgyév március 31-éig megállapodást köt.
(4) A miniszter év közben szükség szerint átcsoportosítást hajthat végre a rendelet módosítása nélkül az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt jogcímek között, az
(1) bekezdés c)—d) pontjában foglalt jogcímekről, valamint a tartalékra rendelkezésre álló keretből az (1) bekezdés a)—b) pontjában foglalt jogcímekre.
(5) A VICE maradványa a következő évben az (1) bekezdésben megjelölt célokra és a (2) bekezdésben meghatározott arányoknak megfelelően — az Áht. 49. §-ának
g) pontjában foglaltak alapján — a miniszter rendelkezése
szerint használható fel.
A VICE felhasználásának általános feltételei 4. § A VICE-ből támogatást — amennyiben nemzetközi
szerződés eltérően nem rendelkezik — belföldi székhelyű
jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,
egyéni vállalkozó és magyar állampolgárságú természetes
személy kaphat.
5. § (1) A VICE pénzeszközeinek felhasználása
a) vissza nem térítendő támogatás, ezen belül
aa) támogatás,
ab) kamattámogatás,
b) visszatérítendő kamattámogatás,
c) egyéb kifizetés
formájában történik. (2) Kamattámogatás, a támogatást igénylő és a pénzintézet között létrejött hitelszerződésben meghatározott
futamidőre, de legfeljebb a tárgyévet követő három évre
nyújtható.
6. § (1) A 3. § (1) bekezdésének a) és b) pontjában megjelölt
felhasználási célokra a támogatás igénybevétele pályázati
úton történik.
(2) A 3. § (1) bekezdésének c) és d) pontjában megjelölt
célokra rendelkezésre álló források, illetve a tartalék felhasználásáról a miniszter dönt.
(3) A miniszter — az érintett minisztériumok véleménye
alapján — pályázati felhívást tesz közzé a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) internetes honlapján, az ezt követően megjelenő
hivatalos lapjában, valamint a megjelenés tényét két országos terjesztésű napilapban is közli.
(4) A pályázati kiírás tartalmazza a pályázat kötelező
tartalmi elemeit, feltételeit, a benyújtás és az elbírálás
rendjének szabályait, valamint a pályázók számára szükséges egyéb információkat.
7. § (1) A pályázónak a pályázat benyújtásakor egyszeri
pályázati díjat kell fizetnie, amely
a) 1 000 000 forint, illetve ez alatti támogatási igény
esetén, annak öt ezreléke,
b) 1 000 001—5 000 000 forint összegű támogatási
igény esetén 10 000 forint,
c) 5 000 001—10 000 000 forint összegű támogatási
igény esetén 25 000 forint,
d) 10 000 001—50 000 000 millió összegű támogatási
igény esetén 50 000 forint,
e) 50 000 001 forint, illetve e feletti támogatási igény
esetén 100 000 forint.
(2) A pályázati díj megfizetésének módját a pályázati
felhívás tartalmazza.
(3) Nem kell az (1) bekezdés szerinti pályázati díjat
megfizetni egyszeri alkalommal, amennyiben a pályázó az
előírt feltételeknek meg nem felelő pályázatát a pályázat
kézhezvételét követő 8 munkanapon belül ismételten benyújtja.
(4) Amennyiben a pályázat forráshiány miatt kerül elutasításra, úgy a pályázati díj 50%-át a miniszter 9. §
(1)—(2) bekezdésében meghatározott döntésétől számított 30 napon belül a Minisztérium visszautalja a pályázó
részére. A pályázati díj egyéb okból történő visszafizetésére nincs lehetőség.
A pályázatok benyújtásának és elbírálásának rendje 8. §
(1) A pályázatok a tárgyév folyamán folyamatosan, de
legkésőbb szeptember 30-áig a támogatás helye szerinti
illetékes vízügyi igazgatósághoz nyújthatóak be. A pályázati adatlapot az illetékes vízügyi igazgatóság bocsátja a
pályázó rendelkezésére.
(2) Víziközmű fejlesztési célú pályázatok esetében a
pályázathoz — külön jogszabályban meghatározott —
jóváhagyott megvalósíthatósági tanulmányt kell csatolni.
(3) A vízügyi igazgatóság a beérkezett pályázatokat
folyamatosan érkezteti. A pályázat befogadásáról a pályázót tájékoztatni kell.
(4) A vízügyi igazgatóság 5 munkanapon belül a pályázat
előírt feltételeknek való megfelelését — az addig beérkezett pályázatok felbontásával — ellenőrzi, a pályázatokat
nyilvántartásba veszi, egyidejűleg az előírt feltételeknek
meg nem felelő pályázatokat a pályázó részére visszaküldi.
(5) A vízügyi igazgatóság a hozzá benyújtott, a pályázati
kiírásban foglalt feltételeknek megfelelő pályázatokat a
(4) bekezdésben foglalt határidőt követő 1 munkanapon
belül megküldi véleményezésre a Területi Vízgazdálkodási
Tanácshoz (a továbbiakban: Tanács). A Tanács 25 napon
belül tájékoztatja a vízügyi igazgatóságot a pályázattal kapcsolatos szakvéleményéről.
(6) A vízügyi igazgatóság a Tanács véleményének ismeretében értékeli a pályázatokat.
(7) A vízügyi igazgatóság a pályázati kiírásban foglalt
feltételeknek megfelelő pályázatokat, a Tanács szakvéleményével, valamint saját területi értékelésével és a támogatásra vonatkozó javaslatával együtt — a benyújtást követő
45 napon belül — továbbítja az Országos Vízügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) részére.
(8) A Főigazgatóság a pályázatokat környezetvédelmi-,
vízgazdálkodás-politikai, szakmai és gazdaságossági szempontból — szükség esetén külső szakértő igénybevételével — 15 munkanapon belül értékeli.
9. § (1) A benyújtott pályázatokról a miniszter írásban dönt.
A miniszter döntésével szemben jogorvoslatnak helye
nincs.
(2) A miniszter az (1) bekezdésében foglalt döntése helyett a helyi önkormányzatok részére ígérvény kibocsátásáról is dönthet. Az ígérvény olyan feltételes döntést jelent,
amelynek során a miniszter meghatározott összegű támogatás nyújtását ígéri a helyi önkormányzat részére arra az
esetre, ha az a támogatásról szóló döntés évében, vagy az
azt követő évben ugyanazon műszaki tartalmú pályázatához céltámogatásban részesül. Az ígérvényes döntés érvényét veszíti, ha a helyi önkormányzat a támogatásról szóló
döntés évében, vagy az azt követő évben a pályázatához
céltámogatásban nem részesül.
(3) A minisztert az (1)—(2) bekezdésben foglalt döntésének meghozatalában Munkabizottság (a továbbiakban:
bizottság) segíti. A bizottság az (1)—(2) bekezdésben foglalt döntés meghozatalához javaslatot ad a miniszter részére. A bizottság a támogatható pályázatokat rangsorolja.
(4) A bizottság elnökéről, titkáráról, valamint létszámáról (a továbbiakban együtt: bizottsági tagok) — az érintett
minisztériumok (5) bekezdésben meghatározott kijelölését követően — a miniszter dönt. A bizottság tagjainak
száma legfeljebb 9 fő lehet.
(5) A bizottságban szavazati joggal vesznek részt a
miniszter által kijelölt köztisztviselők, a külön jogszabály
szerinti kormányzati munkamegosztásnak megfelelően az
érintett minisztériumok által kijelölt egy-egy személy.
A bizottság tagjainak megbízatása visszavonásig szól.
(6) A bizottság ülésén tanácskozási joggal vesznek részt
a miniszter által felkért külső szakértők.
(7) A bizottság ügyrendjét maga állapítja meg, titkársági
feladatait a Főigazgatóság látja el.
(8) A bizottság szükség szerint, de legalább kéthavonta
ülésezik. A bizottság üléseinek összehívásáról a Főigazgatóság gondoskodik.
(9) A bizottság tagjai nem vehetnek részt az adott pályázatra vonatkozó döntési javaslat kialakításában, ha a bizottsági tag vagy közeli hozzátartozója [Ptk. 685. §
b) pont]:
a) kötelezettség vagy felelősség alól mentesülne,
b) a pályázó tisztségviselője vagy a pályázóval munka
végzésre irányuló jogviszonyban áll,
c) a pályázó cégnél tulajdonosi részesedéssel rendelkezik,
d) a pályázattal kapcsolatban bármilyen más előnyben
részesül, vagy a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. (10) A bizottsági tag a pályázattal kapcsolatban a Főigazgatóság rendelkezésére álló valamennyi iratba betekinthet.
10. § (1) A Főigazgatóság a pályázatokat, a támogatásról
szóló döntésre vonatkozó javaslatát, a vízügyi igazgatóság,
a Tanács, valamint a külső szakértők szakvéleményével
együtt 10 munkanappal a bizottság ülése előtt a tagok
részére átadja.
(2) A miniszter a 9. § (1)—(2) bekezdésben foglalt döntését a bizottság javaslatának ismeretében, a javaslatot
követő 10 munkanapon belül hozza meg.
11. § (1) A pályázatok elbírálása során a helyi önkormányzatok pályázatai közül előnyben részesülnek azok a pályázatok, ahol a helyi önkormányzat külön jogszabályban meghatározott környezetvédelmi programmal rendelkezik.
(2) A pályázatok elbírálása során előnyben részesíthetőek azok a pályázatok, amelyek EU támogatásban részesülő projekthez kapcsolódnak, de a beruházás műszaki
tartalmánál fogva EU támogatás igénybevételére nem kerülhet sor.
12. § A miniszter döntését — a támogatás kedvezményezettjének, a támogatás tárgyának, a támogatás összegének,
valamint megvalósítási helyének megjelölésével —
a Minisztérium a döntést követő 10 munkanapon belül
internetes honlapján, két országos terjesztésű napilapban,
illetve hivatalos lapjának a döntést követően megjelenő
lapszámában közzéteszi.
A szerződéskötés és a szerződésmódosítás szabályai 13. §
A támogatásban részesülővel (a továbbiakban: kedvezményezett) — a szerződéskötéshez szükséges valamennyi
feltétel teljesülése esetén — a támogatás helye szerint
illetékes vízügyi igazgatóság köt szerződést. A kedvezményezettnek a szerződés megkötésére a vízügyi igazgatóság
által meghatározott időtartam, de legfeljebb a döntés kézhezvételétől — a 9. § (2) bekezdésében meghatározott
esetben a céltámogatásról szóló döntéstől — számított
180 nap áll a rendelkezésére.
14. § A szerződés módosítására a kedvezményezettnek fel
nem róható okból, vis maior, illetve adatváltozás miatt
kerülhet sor.
15. § (1) A szerződés módosítására irányuló kérelmet a támogatás helye szerint illetékes vízügyi igazgatóság részére
lehet benyújtani.
(2) A szerződés módosítására irányuló kérelmekről a
vízügyi igazgatóság, valamint a miniszter dönt.
(3) A vízügyi igazgatóság a szerződés módosítására irányuló kérelmet értékeli és 10 munkanapon belül dönt — a
16. § (1)—(2) bekezdésében foglaltak kivételével — a szerződés módosításáról.
(4) Amennyiben a szerződés módosítására irányuló kérelem a 16. § (1)—(2) bekezdésében foglaltakat érinti, úgy
a vízügyi igazgatóság az értékelést követően a kérelmet
javaslatával együtt — a benyújtást követő 8 munkanapon
belül — továbbítja a Főigazgatóság részére.
(5) A Főigazgatóság a szerződés módosítására irányuló
kérelmet 6 munkanapon belül értékeli és a támogatásra
vonatkozó javaslatával, valamint a vízügyi igazgatóság
szakvéleményével együtt továbbítja — a 16. § (2) bekezdésében foglalt eset kivételével — a bizottság részére.
A bizottság a szerződés módosítására irányuló javaslatát
15 munkanapon belül továbbítja a miniszter részére.
16. § (1) A szerződés módosítására irányuló kérelemről a
bizottság javaslata alapján a miniszter dönt, amennyiben
az a program műszaki tartalmát, kezdési és befejezési időpontját (ideértve a próbaüzem lefolytatást), a támogatás
formáját, a visszatérítendő kamattámogatás visszafizetésének időbeli ütemezését, valamint a támogatás folyósításának időbeli ütemezését érinti (ide nem értve az előző évben
fel nem használt támogatás, illetve a támogatásnak a támogatási szerződésben rögzített halmozódásának megfelelő
folyósítását).
(2) A szerződés módosítására a bizottság javaslata nélkül is sor kerülhet a fejlesztés támogatási szerződésben
meghatározott befejezési időpontjának egyszeri alkalommal és legfeljebb 90 nappal történő meghosszabbítása
esetén.
(3) A miniszter az (1) bekezdésben foglalt döntését a
bizottság javaslatát követő 10 munkanapon belül, a (2) bekezdésben foglalt döntését a Főigazgatóság javaslatát követő 10 munkanapon belül hozza meg.
(4) A miniszter döntését a Minisztérium a 12. §-ban
foglalt rendelkezések értelemszerű alkalmazásával teszi
közzé.
A támogatások felhasználásának ellenőrzése 17. § A VICE ellenőrzésének célja, hogy elősegítse
a) a támogatás rendeltetésszerű felhasználását,
b) a környezetvédelmi és természetvédelmi céloknak
megfelelő, környezetileg hatásos, táj-, természetvédelmi, vízgazdálkodási szempontból eredményes, gazdaságilag
hatékony felhasználását,
c) a működési problémáinak feltárását és a tapasztalatok alapján a szükséges intézkedések megtételét.
18. § (1) A támogatások felhasználását a vízügyi igazgatóság,
a Főigazgatóság, a Minisztérium, a külön jogszabályokban,
továbbá a támogatási szerződésben meghatározott szervezetek ellenőrzik. Az ellenőrzés része lehet a helyszíni ellenőrzés is.
(2) A Minisztérium megbízásából az ellenőrzést a vízügyi igazgatóság, a Főigazgatóság, illetve szükség esetén
külső szakértők, szakértő szervezetek is végezhetik.
(3) A támogatás ellenőrzését a támogatás felhasználása
során negyedévente, valamint a támogatás befejezését
követően a vízügyi igazgatóság ellenőrzi.
(4) A támogatások felhasználását a vízügyi igazgatóság
teljes körű eredményességi, hatékonysági és célszerűségi
elemzéssel zárja.
(5) A támogatás nem rendeltetésszerű, a szerződéssel
ellentétes, illetve az attól eltérő felhasználását az ellenőrző
szerv a kedvezményezettel közösen felvett jegyzőkönyvben
rögzíti, és haladéktalanul javaslatot tesz a szükséges intézkedések megtételére.
Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, egyidejűleg a vízügyi célelőirányzat felhasználásáról szóló 11/1999. (III. 11.) KHVM rendelet, valamint az
azt módosító 33/2001. (X. 4.) KöViM rendelet, 19/2002.
(III. 30.) KöViM rendelet hatályát veszti.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően a benyújtott
pályázatokra, valamint az odaítélt támogatásokra — a
többször módosított — a vízügyi célelőirányzat felhasználásáról szóló 11/1999. (III. 11.) KHVM rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekre — a
többször módosított — az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
Dr. Kóródi Mária s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1190/2019. (IV. 8.) Korm. határozata a 2019. Felnőtt Női Kosárlabda Euroliga Final Four megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Raabersport Sporttevékenységet Végző és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
(a  továbbiakban: Társaság) megrendezze a  2019. évi Felnőtt Női Kosárlabda Euroliga Final Fourt (a  továbbiakban:
Sportesemény) Magyarországon;
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon a Sportesemény
megrendezéséhez 2019. évben szükséges legfeljebb 145 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló
költségvetési többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoporton;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  2.  pontban meghatározott támogatással
kapcsolatosan a  Társasággal támogatási jogviszony létesítéséről, a  fel nem használt támogatás tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a költségvetési forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1039/2016. (II. 10.) Korm. határozata az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság költségvetésének biztosításával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az  MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság közfeladatainak
meghatározásával, valamint a  Magyar Kereskedelem-fejlesztési és Promóciós Kft., illetve az  MNKH Közép-európai
Kereskedelemfejlesztési Hálózat Kft. közfeladatainak ellátásához szükségessé vált költségvetési forrásigény
biztosításával;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében
– a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon a  Magyar Kereskedelem-fejlesztési és
Promóciós Kft., valamint az  MNKH Közép-európai Kereskedelemfejlesztési Hálózat Kft. közfeladatainak ellátásához
szükséges 2,75 milliárd forint biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C.  törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai
programok támogatása jogcímcsoport előirányzat javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
183/2016. (VI. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–osztrák politikai, gazdasági és társadalmi kapcsolatok erősítését szolgáló elhivatott munkája, különösen
az infrastrukturális összeköttetés és a határövezet fejlesztése tekintetében meghatározó jelentőségű tevékenysége
elismeréseként
Hans Niessl, Burgenland tartományi kormányának elnöke, az  Osztrák Szociáldemokrata Párt tartományi vezetője
részére,
a magyar–izraeli politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése terén, valamint a magyarországi zsidóság
érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Ilan Mor, Izrael Állam budapesti rendkívüli és meghatalmazott nagykövete részére,
a magyar–marokkói politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése terén, illetve a  magyar–arab
együttműködések kiszélesítése érdekében végzett értékteremtő munkája elismeréseként
dr. Nourdine Benomar, a Marokkói Királyság budapesti rendkívüli és meghatalmazott nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. április 15.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
62/2011. (IX. 14.) OGY határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”) történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló 1227/2011. (VII. 4.) Korm. határozatban foglalt döntésről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”) történő
további magyar katonai hozzájárulásról szóló 1227/2011. (VII. 4.) Korm. határozatban foglalt döntésről szóló beszámolót elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
4/2015. (V. 15.) NKFIH utasítása a pénzkezelési szabályzatról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 10. § (5) bekezdésében, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés
d)  pontjában és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés
a)  pontjában foglaltak alapján, tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára és
a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére a következő
utasítást adom ki:
ELSŐ RÉSZ
Általános rendelkezések I. Fejezet
A szabályzat alkalmazási köre, felelősségi rend
1. Jelen utasítás (a továbbiakban: szabályzat) alkalmazási köre kiterjed a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) által alkalmazott pénzforgalmi számlaforgalomra, valamint készpénzforgalomra,
az  azokkal kapcsolatos pénzkezelési eljárásokra, az  eljárások során keletkező dokumentációra, nyilvántartásra és
adatra.
2. A jelen szabályzat kiadásáért – mint a  költségvetési szerv vezetője – az  NKFI Hivatal elnöke felelős. A  szabályzat
előkészítéséért, aktualizálásáért és annak végrehajtásáért az  NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának vezetője
a felelős.
3. Az NKFI Hivatal munkatársai a szabályzatban foglaltak végrehajtásáért a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás szerinti feladat- és hatáskörükben
felelősek.
II. Fejezet
A pénzforgalom feltételrendszere 4. A pénzügyi teljesítés (pénztári kifizetés vagy banki átutalás) az előzetes írásos kötelezettségvállalás szerinti és igazolt
teljesítés után, csak utalványozott és érvényesített bizonylat alapján történhet a  bizonylaton megjelölt
kedvezményezett részére, címre vagy számlaszámra, az érvényesített összeggel.
5. A kötelezettségvállalás, a  pénzügyi ellenjegyzés, a  teljesítésigazolás, az  utalványozás és érvényesítés előírásait,
a  kötelezettségvállalásra, pénzügyi ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, utalványozásra, érvényesítésre jogosultak
körét az NKFI Hivatal Gazdálkodási Szabályzata (a továbbiakban: Gazdálkodási szabályzat) tartalmazza.
MÁSODIK RÉSZ
Részletes rendelkezések III. Fejezet
A kincstári számlaforgalom lebonyolítási rendje
1. Az NKFI Hivatal fizetési számlái 6. Az NKFI Hivatal az alábbi, Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által vezetett fizetési számlákkal rendelkezik:
a) előirányzat-felhasználási keretszámla 10032000-00334820-00000000;
b) kincstári kártyafedezeti számla;
c) kincstári devizaszámla 10004885-10002010-01012231.
7. Az NKFI Hivatal a  6.  pontban felsorolt kincstári fizetési számlákon kívül további számlákkal is rendelkezhet,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. §-ában leírtak szerint.
8. Az előirányzat-felhasználási keretszámla az NKFI Hivatal gazdálkodásának lebonyolítására szolgál.
9. A kártyafedezeti számla a  kincstári kártyával történő kifizetések pénzügyi fedezetének elkülönített kezelésére
szolgáló, kártyatípusonként nyitható számla.
10. A pénzügyi fedezet biztosításáról az NKFI Hivatal a Kincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlája terhére
benyújtott átutalási megbízással gondoskodik. Az  NKFI Hivatal a  kártyafedezeti számlára elkülönített fedezetből,
illetve a  kincstári Kártyafedezeti Tükörszámláról a  kártyafedezeti számlára teljes OTP direkt funkcióval felruházott
kártyával tud fedezetet visszavezetni a Kincstár kincstári kártyaforgalomról szóló szabályzatában foglaltak alapján.
A kincstári kártyafedezeti számla igénylése központi költségvetési szervek esetében a Kincstár honlapján közzétett
nyomtatvány kitöltésével történik, melyet az  irányító szervhez engedélyezésre kell továbbítani. Indokolt esetben
– a Kincstár engedélyével – több azonos típusú kártyafedezeti számla is vezethető.
11. Kincstári devizaszámlán az  NKFI Hivatal az  Európai Uniótól kapott közvetlen támogatásokat tartja nyilván
a beérkezéstől a felhasználásig. Az NKFI Hivatal az elfogadott elszámolás alapján fel nem használt pénzeszközöket
a mérlegben költségvetésen kívüli passzív pénzügyi elszámolásként mutatja ki.
2. Az NKFI Hivatal számlái feletti rendelkezési jog
12. Az előirányzat-felhasználási keretszámla és a  deviza számla vonatkozásában az  utalványozott kiadás vagy bevétel
pénzügyi teljesítése – a Gazdálkodási szabályzat rendelkezéseinek figyelembevételével – a Kincstár felé bejelentett
két személy együttes aláírásával és a Kincstár felé bejelentett bélyegző lenyomatának használatával rendelhető el
(kincstári vagy banki aláírás).
13. A kincstári kártyafedezeti számla felett a rendelkezés jogát az előirányzat-felhasználási keretszámla felett rendelkezési
joggal bíró kormánytisztviselők gyakorolják, továbbá a kincstári kártya használatára feljogosított személyek jogosultak
a kincstári kártyafedezeti számla terhére kifizetéseket eszközölni.
14. A számlák feletti rendelkezési joggal rendelkező kormánytisztviselők nevét a vonatkozó kincstári bejelentő karton
tartalmazza, amelyet az  NKFI Hivatal elnöke hagy jóvá. Amennyiben a  pénzforgalmi számlák feletti rendelkezési
jogosultság gyakorlására kijelölt személyekben valamely ok miatt változás következik be, a számlavezető Kincstárhoz
új aláírás-bejelentő címpéldányt kell benyújtani.
15. A számla feletti rendelkezési jogot elektronikus kódolás alkalmazása esetén (GIRO) a fizetési megbízások elektronikus
kettős aláírói – azok a  kincstári aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselők – gyakorolják, akik a  Kincstár felé
bejelentésre kerültek, és az azonosításra szolgáló eszközt kézhez kapták.
16. A készpénzfelvételre feljogosítottak nevét, azonosító adatait írásban, 2 példányban kell a Kincstár részére bejelenteni
a Kincstár honlapján közzétett mintában foglaltak szerint. A nyomtatvány aláírására a Költségvetési Főosztály vezetője
vagy akadályoztatása esetén a  helyettesítésére írásban meghatalmazott személy és a  Költségvetési Főosztály
Gazdasági Osztály (a továbbiakban: Gazdasági Osztály) egy, a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
ügyintézője jogosult.
17. Az NKFI Hivatal számlái közötti pénzmozgások, átvezetések jóváhagyására, Kincstár részére történő bejelentésére
a Költségvetési Főosztály vezetője vagy akadályoztatása esetén a helyettesítésére írásban meghatalmazott személy
és a Költségvetési Főosztály egy másik Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező ügyintézője jogosult.
18. A Kincstár felé benyújtott aláírásmintákon, valamint a bizonylatokon az aláírásokat kék színű tintával kell feltüntetni.
19. A kincstári számlanyitás és megszüntetés, számlaforgalom bonyolítása esetén alkalmazandó nyomtatványokat
a Kincstár honlapján közzétett szabályzatai tartalmazzák.
20. Az aláírás-bejelentő kartonokat a  Gazdasági Osztályon kell megőrizni az  NKFI Hivatal Bizonylati szabályzatában
rögzítettek szerint, de legalább 10 évig.
3. Kincstári számlaforgalom 21. Az NKFI Hivatal számláira érkező befizetések jóváírása az alábbiak alapján történhet:
a) átutalási megbízás;
b) készpénz-átutalási megbízás;
c) készpénz befizetése pénztárban számlára.
22. Az NKFI Hivatal kincstári számláiról az alábbi módon történhet kifizetés:
a) átutalási megbízással;
b) átutalás elektronikus GIRO rendszeren keresztül;
c) készpénz felvételére szolgáló utalvánnyal;
d) kincstári kártyával történő fizetéssel;
e) beszedési megbízással (felhatalmazó levélen alapuló beszedés, határidős beszedés, okmányos beszedés).
23. Az átutalási formanyomtatványt számítógéppel, írógéppel vagy kézzel lehet kiállítani. A készpénz-átutalási megbízás
nyomtatvány – mely két részből: feladóvevényből és készpénz-átutalási megbízó részből áll – az  NKFI Hivatal
megrendelése alapján nyomdailag kerül legyártásra.
24. Elektronikus (GIRO) utalás esetében a  szabályosan teljesítésigazolt, utalványozott, utalásra kijelölt tételek gépi
rögzítésre kerülnek. A  rögzítést követően a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező 2 kormánytisztviselő
tételesen egyezteti az utalandó tételeket a Forrás SQL ügyviteli rendszer (a továbbiakban: Forrás) utalási listájával
(kivéve: bérszámfejtésfeladások). A rögzített tételekről a gép tételes szűrt alaplistát készít, melyet forint és tételszám
szerint összesít. Az  utalás előtt a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező 2 kormánytisztviselő ellenőrzi
az egyes tételeket, egyezteti a vonatkozó utalványrendeletekkel, majd egyezőség esetén jóváhagyja a kinyomtatott
listát. Az  utalást a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező 2 kormánytisztviselő elektronikus aláírásával
igazolja a  GIRO rendszerben, majd megadja a  jelszót a  banki kapcsolathoz. Az  utalást követően a  GIRO rendszer
átadási jegyzéket nyomtat, melyet – ellenőrzést követően – a  Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező
2  kormánytisztviselő aláírásával hitelesít. Csoportos átutalási megbízás (több bank több bankszámlájára történő
azonos jogcímű átutalás) kizárólag elektronikus (GIRO) utalás formájában nyújtható be a Kincstár részére.
25. A kincstári kártyák használatának részletes szabályait az V. Fejezet tartalmazza.
26. A Kincstár azonnali beszedési megbízást az előirányzat-felhasználási keretszámla terhére a kincstári ügyfél által adott
Felhatalmazó levél alapján teljesíthet. A Felhatalmazó levél formanyomtatványa a Kincstár honlapján megtalálható.
Amennyiben a Felhatalmazó levélben megjelölt terhelendő számla Egységes Rovat Azonosító (a továbbiakban: ERA)
vagy Államháztartási azonosító (a továbbiakban: ÁHT azonosító) használatára kötelezett, tartalmaznia kell a kiadási
ERA-t vagy ÁHT azonosítót.
27. Beszedési megbízás más gazdálkodó szervezettel szembeni alkalmazása az NKFI Hivatal részéről kizárólag esetileg
lehetséges, alkalmazását kerülni kell.
28. Határidős beszedési megbízás esetében – amennyiben a  terhelendő vagy jóváírandó számla ERA kód vagy ÁHT
azonosító használatára kötelezett – a Kincstárhoz be kell nyújtani a kötelezett és a jogosult közötti megállapodást,
melynek tartalmaznia kell a kiadási, illetve bevételi ERA kódot vagy ÁHT azonosítót.
29. A pénzintézeti postautalvánnyal történő kifizetést az NKFI Hivatal nem alkalmazza.
30. A kincstári számlaforgalom szabályszerű lebonyolításáért a Költségvetési Főosztály vezetője felelős.
4. Fizetési számlák kivonatai 31. A Kincstár, illetve a pénzintézet által naponta megküldött fizetési számlakivonat alapján, melyen tételesen szerepelnek
a  szállító vagy a  vevő azonosító adatai (név, bankszámla száma, postai befizetés esetén a  cím) és a  terhelés vagy
a jóváírás összege forintban, a könyvelés megtörténtekor egyeztetni kell a fizetési számla napi egyenlegét. Az egyező
könyvelés után a  számlakivonatot sorszámának megfelelő sorrendben a  hozzá tartozó bizonylatokkal együtt kell
megőrizni és tárolni, és az alapbizonylatra rá kell vezetni a fizetési számla kivonatának számát.
32. A számlakivonat, értesítő alapján a napi könyvelés megtörténtekor egyeztetni szükséges a banki és kincstári számla
egyenlegét. A pénzforgalmi és kincstári számlákra a könyvelés tételesen, ellenszámlánként történik.
33. A főkönyvi könyvelési alapegyezőségeiből következően minden kivonat könyvelése után egyeztetni kell az előirányzatfelhasználási keretszámlák forgalmát és egyenlegét is. Eltérés esetén a hiba okát meg kell keresni, a javítást végre kell
hajtani, és kizárólag ekkor lehet a következő napi könyvelést elkezdeni.
34. A havi főkönyvi könyvelés helyességének kontrollját követően történik meg havonta egyszer az ERA kódok rendezése
a Kincstárnál, legkésőbb a tárgyhót követő hónap 15. napjáig.
35. Az egyező könyvelés után a  számlakivonatot sorszámának megfelelő sorrendben, a  hozzá tartozó bizonylatokkal
együtt kell megőrizni és tárolni.
5. Havi előirányzat-felhasználási keret 36. A havi előirányzat-felhasználási keret meghatározását, Kincstár felé történő bejelentését a Gazdasági Osztály végzi.
37. A Kincstár az  éves költségvetési törvény, valamint az  NKFI Hivatal elemi költségvetése alapján nyitja meg
az előirányzatokat. Az elemi költségvetés összeállítása a Gazdasági Osztály feladata.
38. Az NKFI Hivatal az előirányzatai terhére teljesítheti a kiadásait, illetve szedheti be a bevételeit.
39. Az időközben bekövetkezett előirányzat-módosításokat a vonatkozó jogszabályok alapján kell elvégezni.
40. A saját hatáskörű módosításokat a felügyeleti szerv és a Kincstár részére is meg kell küldeni.
41. A jóváhagyott előirányzat-módosításokat a  főkönyvben is könyvelni kell. Az  NKFI Hivatalnak az  előirányzatokat
a Kincstárral havonta folyamatosan egyeztetnie kell. Az esetleges eltéréseket tisztázni kell, és a javítást a tisztázás után
végre kell hajtani.
42. A felhalmozási előirányzatok teljesítésarányos felhasználásának finanszírozása teljesítésarányos előirányzatfinanszírozási terv alapján történik. A  teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervet a  kincstári költségvetés
alapján, a költségvetési év január 10-éig, majd ezt követően havonta a  tárgyhónapot megelőző hónap 20-áig kell
benyújtani a Kincstárhoz. A január hónapra vonatkozó teljesítésarányos előirányzat-finanszírozási tervet a költségvetési
évet megelőző év december 22-éig kell a Kincstár részére megküldeni.
6. A fizetési megbízások teljesítési határideje, előzetes bejelentés a Kincstár felé
43. A Kincstár által közzétett hirdetmény határozza meg a munkanapon belül azt a kezdő és záró időpontot, amelyek
között a fizetési megbízásokat befogadja, ezen belül azt az  időpontot, ameddig a befogadott, illetve a beérkezett
megbízások teljesítését a tárgynapon teljesíti.
44. A kincstári ügyfélkörön kívülre irányuló ötszázmillió forintot elérő, de a  kettőmilliárd forintot meg nem haladó
átutalásról a  terhelés időpontját megelőző 3. munkanapig, a  kétmilliárd forintot meghaladó átutalásról a  terhelés
időpontját megelőző 5. munkanapig kell a  Kincstárt elektronikus úton értesíteni a  Kincstár honlapján közzétett
formanyomtatványon.
45. Az egymillió forintot el nem érő készpénzfelvételt a  készpénzfelvételt megelőző 1 munkanappal, egymillió forint
feletti felvétel esetén 2 munkanappal kell írásban a Kincstár részére bejelenteni. A Kincstárhoz történő bejelentést
a  honlapján közzétett formanyomtatványon kell megtenni. A  nyomtatvány aláírására a  Költségvetési Főosztály
vezetője vagy akadályoztatása esetén a  helyettesítésére meghatalmazott személy és a  főosztály egy másik,
a Kincstárnál bejelentett aláírási joggal rendelkező ügyintézője jogosult.
IV. Fejezet
Készpénzkezelési szabályok 7. A házipénztár 46. A házipénztár az NKFI Hivatal működéséhez szükséges készpénz és egyéb érték megőrzésével, valamint forgalmával
kapcsolatos feladatokat látja el.
47. A pénztárhelyiség ajtaja biztonsági ráccsal és zárral felszerelt, nem nyitható ablakkal rendelkező helyiség, amelyben
a  készpénz és az  egyéb értékek elhelyezéséhez és őrzéséhez kellő biztonságot nyújtó páncélszekrény van.
A pénztárhelyiségben csak a házipénztár működhet, más célra még ideiglenesen sem vehető igénybe.
48. A pénztárhelyiségben ki kell függeszteni a  kötelezettségvállalásra, utalványozásra, ellenjegyzésre, érvényesítésre
jogosultak aláírásmintáit.
8. A házipénztár pénzkészlete és kezelése 49. A házipénztárban kell kezelni
a) a Kincstárnál vezetett számláról készpénzkifizetés céljára felvett ellátmányokat;
b) a költségvetés javára készpénzben történő befizetéseket.
50. Az NKFI Hivatalban törekedni kell a házipénztári készpénzforgalom csökkentésére. Ennek érdekében az NKFI Hivatal
a  foglalkoztatottak járandóságait folyószámlára utalja, a  szállítói és vevői számlák, kiküldetési kiadások esetében
teljes mértékig az átutalással történő fizetésre törekszik, továbbá egyes rendszeresen felmerülő készpénzes kiadások
fedezésére kincstári kártyákat bocsát rendelkezésre.
51. A házipénztárból az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 148. §
(3) bekezdésben meghatározott célú kifizetések teljesíthetőek.
52. A házipénztárból előleget felvenni írásbeli előlegigénylés alapján, a  szervezeti egység vezetőjének vagy az  általa
meghatalmazott személy aláírásával lehet.
53. A házipénztárban a  pénztárzárlat után tartható készpénz értékhatára 500 000 forint. Az  ezen felüli összeget
a pénztárzárlat előtt be kell fizetni az előirányzat-felhasználási keretszámlára.
54. Házipénztárban idegen – a gazdálkodással nem kapcsolatos – pénz és érték nem tartható.
9. Kerekítési szabályok 55. A nem öt forintra vagy annak egész számú többszörösére végződő fizetendő vagy bevételezendő végösszeg esetén
az alábbi kerekítési szabályokat kell alkalmazni:
a) 0,01 forinttól 2,49 forintig végződő összegeket lefelé, a legközelebbi 0;
b) a 2,50 forinttól 4,99 forintig végződő összegeket felfelé, a legközelebbi 5;
c) az 5,01 forinttól 7,49 forintig végződő összegeket lefelé, a legközelebbi 5;
d) a 7,50 forinttól 9,99 forintig végződő összegeket felfelé, a legközelebbi 0
forintra végződő összegre kell kerekíteni.
56. A nem öt forintra vagy annak egész számú többszörösére végződő fizetendő végösszeg és a  kerekítési szabályok
alapján meghatározott készpénzben fizetendő, illetve bevételezendő összeg különbsége kerekítési különbözetnek
minősül.
10. Pénzkezeléssel kapcsolatos feladatkörök 57. A házipénztár a  Gazdasági Osztály szervezeti keretén belül működik. A  házipénztár pénzkezelésével kapcsolatos
feladatokat a pénztáros, illetve tartós távolléte esetén a helyettesítésére kijelölt személy látja el.
11. A pénztáros 58. A pénztárosi feladatokat, a munkakörében erre kijelölt kormánytisztviselő végzi, aki a munkaköri leírása átvételekor
a 3. melléklet szerinti nyilatkozat aláírásával a házipénztár kezeléséért önálló és teljes anyagi felelősséget vállal.
59. A pénztárosi munkakört összeférhetetlenség címén nem töltheti be az, aki
a) érvényesítési joggal vagy utalványozási joggal rendelkezik;
b) főkönyvi könyvelési feladatokat lát el;
c) pénztárellenőrzéssel megbízott személy.
60. A pénztáros feladata a  házipénztárban tartott készpénz kezelése, igénylése és megőrzése, a  befizetett készpénz
átvétele, az utalványozott teljesítések kifizetése, az azzal kapcsolatos nyilvántartások, elszámolások, valamint a szigorú
számadású nyomtatványok őrzése és azok nyilvántartásának vezetése. A feladatkörébe tartozó tennivalók
részletezését a pénztáros munkaköri leírása tartalmazza.
61. A pénzforgalom zavartalanságának biztosítása érdekében a pénztáros kötelessége gondoskodni arról, hogy:
a) az esedékes és várható kifizetések teljesítéséhez mindenkor megfelelő mennyiségű és címletű bankjegy és
érme álljon rendelkezésre;
b) a pénz címletenként elkülönítve legyen;
c) a pénztárban elhelyezett pénzvizsgáló berendezésen a befizetett papírpénz valódisága ellenőrzésre kerüljön.
62. A pénztáros csak érvényesített és utalványozott bevételezéseket és kifizetéseket teljesíthet. Az  utalványozásra és
érvényesítésre, ellenjegyzésre jogosultak körét a  kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, érvényesítés és utalványozás
szabályait a Gazdálkodási szabályzat tartalmazza.
12. A pénztáros helyettesítése 63. A pénztáros tartós távollétében (10 munkanapot meghaladó szabadság, betegség) történő helyettesítésére helyettest
kell kijelölni. A pénztáros-helyettesi kijelölés feltételei azonosak a pénztároséval. A kijelölés csak a pénztáros tartós
távollétének esetére vonatkozik, a pénztárt egy időben közösen még kivételesen, kisegítésképpen sem kezelheti
a pénztáros és a helyettesítésre kijelölt kormánytisztviselő. Minden átadás-átvételkor átadás és átvételi jegyzőkönyvet
kell készíteni. A pénztáros a pénztár átadás-átvétel előtt a nyilvántartásokat szabályszerűen lezárja, és pénztárzárlatot
készít. A  pénztáros akadályoztatása esetén az  átadás-átvétellel kapcsolatos feladatait a  Költségvetési Főosztály
vezetője végzi el.
64. A pénztáros akadályoztatása esetén köteles a nála lévő pénztárkulcsokat zárt borítékban, a ragasztás helyén aláírva
a Költségvetési Főosztály vezetőjének eljuttatni.
13. A pénztárellenőr 65. A házipénztár működésének közvetlen vizsgálatát a pénztárellenőr látja el.
66. A pénztári ellenőrzés az alap- és a pénztári bizonylatok alaki és tartalmi ellenőrzését, valamint a pénztárzárás után
a  pénztárjelentés helyességének és a  kimutatott pénzkészlet meglétének utólagos ellenőrzését jelenti. A  pénztári
ellenőrzésnek biztosítania kell a szigorú számadás alá vont nyomtatványok meglétének és a vezetett nyilvántartások
rendszeres (utólagos) ellenőrzését.
67. A pénztárellenőr alaki szempontból az alábbiak szerint köteles megvizsgálni a bizonylatokat:
a) az alapbizonylatok megfelelnek-e a jogszabályi előírásoknak, azokat az arra jogosult személyek utalványozták
és ellenjegyezték-e;
b) a pénztári be- és kifizetések bizonylatolása megfelelő-e;
c) a bevételi, illetve kiadási bizonylatok minden rovatát megfelelően kitöltötték-e;
d) szerepelnek-e a bizonylaton a szükséges aláírások;
e) a bizonylatokat szabályszerűen állították-e ki, nincsenek-e rajta törlések és szabálytalan javítások.
68. A pénztárellenőr a bizonylatok tartalmi ellenőrzése során vizsgálni köteles, hogy
a) a bizonylatot illetékes személy állította-e ki;
b) a bizonylathoz valamennyi alapokmányt, mellékletet csatolták-e;
c) az alapbizonylatok tartalmazzák-e a teljesítés igazolását;
d) a pénztári bizonylatok és az alapbizonylatok adatai megegyeznek-e;
e) megtörtént-e az alapbizonylatok szabályszerű érvényesítése és utalványozása;
f ) a bizonylatok számadatai helyes bejegyzéseket tartalmaznak-e, és fennáll-e a  bejegyzések számszaki
összefüggése. 69. A pénztárjelentés helyességének és a  kimutatott pénzkészlet meglétének ellenőrzése utólagos. Ennek során
a  pénztárellenőrnek ellenőriznie kell, hogy a  pénztárjelentésbe bevezetett tételeknek megvannak-e a  pénztári és
az alapbizonylatai (különösen: számla, útiköltség-elszámolás, ki- vagy befizetést elrendelő utalvány), ellenőriznie kell
továbbá a kimutatott pénzkészlet helyességét és meglétét, a záró egyenleggel való egyezőségét. A pénztárellenőr
az általa ellenőrzött pénztárjelentést, pénztárkönyvet kézjegyével és keltezéssel köteles ellátni. A pénztárban kezelt
egyéb értékek, szigorú számadású nyomtatványok meglétét negyedéves rendszerességgel köteles ellenőrizni,
egyeztetni.
70. A pénztárellenőr, ha az előírt pénzkezelési szabályoktól eltérő eljárást, mulasztást, szabálytalanságot vagy visszaélést
tapasztal, azonnal köteles jelenteni felettesének, akinek kötelessége a szükséges intézkedést megtenni.
71. A pénztárellenőri feladatokat a  munkaköri leírásában erre kijelölt, a  Költségvetési Főosztály állományába tartozó
kormánytisztviselő látja el.
72. Az egyes munkakörök kialakításánál az alábbi összeférhetetlenségi szabályokat kell figyelembe venni:
a) azonos pénzügyi esemény vonatkozásában nem lehet azonos személy az  utalványozó és a  pénzügyi
ellenjegyző, érvényesítő és a pénztárellenőr;
b) érvényesítő és pénztárellenőr nem lehet ugyanaz a személy;
c) nem bízható meg a  pénztáros a  fizetési (pénzforgalmi) számla feletti rendelkezési jogosultsággal,
pénztárellenőri feladatokkal, utalványozási joggal, pénztár- és fizetési (pénzforgalmi) számlaforgalom
könyvelésével.
14. A pénzszállítás szabályai 73. A pénz szállításánál a pénzt biztonsági zárral ellátott táskában, gépjárművel kell szállítani
a) 500 000 forintig egy fő kísérővel;
b) 500 000 forint feletti összeg szállításához két fő kísérővel.
74. A készpénz felvételével és szállításával megbízott dolgozók felelősek az általuk átvett készpénzért. A pénz felvételével
és szállításával megbízott dolgozók felelőssége addig tart, amíg a pénzt a házipénztárban át nem adták, és ott el nem
helyezték.
15. A készpénz őrzése 75. A házipénztári pénzállomány biztonságos őrzésének feltételeit a Költségvetési Főosztály vezetője köteles biztosítani.
76. A páncélszekrény kulcsát a pénztáros kezeli. A pénztáros a páncélszekrény és a pénztárhelyiség bejárati kulcsának
másodpéldányát – az  eredeti kulcskezelő által aláírt zárt borítékban – a  Költségvetési Főosztály vezetője által
meghatározott helyiségben, biztonságosan elzárva tartja. Tilos a páncélszekrény eredeti vagy másolati kulcsát olyan
helyen hagyni, ahol azt illetéktelen személy megtalálhatja.
77. A készpénz megfelelő őrzése érdekében a pénztáros köteles a páncélszekrényt bezárni és az elkülönített helyiségrész
ajtaját lezárni, ha a pénztárhelyiséget akár csak rövid időre is elhagyja.
78. A páncélszekrény vagy a  pénztárhelyiség bejárati kulcsának elvesztését, eltörését, a  zárak elromlását a  pénztáros
azonnal köteles jelenteni a Költségvetési Főosztály vezetőjének a szükséges intézkedések megtétele végett.
79. Pénztári nyitvatartási órák alatt a pénztáros köteles a pénztárt működtetni.
80. A házipénztárban a pénztári nyitvatartási órák kivételével kizárólag a pénztáros, pénztár ellenőrzéskor a pénztáros és
a  pénztárellenőr tartózkodhat. A  pénztárhelyiségbe az  NKFI Hivatal munkatársai kizárólag akkor léphetnek be, ha
a pénztáros a helyiségben tartózkodik.
16. A pénztár nyitva tartása (pénztári napok) 81. A pénztár nyitvatartási rendje a következő:
Hétfő–péntek 10–12 óráig.
17. Teendők a nem forgalomképes, hamis pénzekkel 82. A pénztáros csak forgalomképes pénzt (bankjegyet és érmét) fogadhat el a  befizetőtől, és kifizetést is csak ilyen
pénzben teljesíthet. Nem fogadhat el sérült (különösen: beszakadt, rongálódott, megcsonkult, egyes részeiben
hiányos) bankjegyeket.
83. A pénztáros a  pénztárban elhelyezett pénzvizsgáló berendezésen köteles ellenőrizni a  befizetett papírpénz
valódiságát.
84. Ha a pénztáros a neki átadott pénzek között hamis vagy hamisnak látszó bankjegyet, illetve érmét talál, azt fizetésként
nem fogadhatja el, és köteles felhívni a befizető figyelmét a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint
hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló 11/2011. (IX. 6.) MNB rendelet és az  érmék
feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló
12/2011. (IX. 6.) MNB rendelet (a továbbiakban együtt: MNB Rendeletek) hamis bankjegy és hamis érme kezelésére
vonatkozó előírásaira. A  pénztáros a  felhívás mellett felajánlja a  hamis vagy hamisnak látszó érme vagy bankjegy
bevizsgálásának NKFI Hivatal általi kezdeményezését. A  befizető hozzájárulása esetén a  pénztáros a  hamis vagy
hamisnak látszó érmét vagy bankjegyet átveszi, és a befizetőt jegyzőkönyvben meghallgatja arra nézve, hogy hol,
kitől és mikor kapta a  hamisítványt. A  jegyzőkönyvben rögzíteni kell a  befizető személyi adatait, a  jegyzőkönyvet
a befizetővel alá kell íratni. Az átvett hamis vagy hamisnak látszó pénzről átvételi elismervényt kell adni, amelyben
–  bankjegy esetén – fel kell tüntetni a  címletét, a  sorozat- és sorszámát. A  jegyzőkönyv alapján a  pénztáros
az MNB Rendeletek szerinti jegyzőkönyvet készít, melynek a Magyar Nemzeti Bank részére a hamis pénzzel együtt
történő megküldéséről a Költségvetési Főosztály vezetője gondoskodik.
85. Amennyiben a pénz mégsem bizonyul hamisnak, és azt az Magyar Nemzeti Bank visszaküldi, azt vissza kell juttatni
a befizetőnek.
18. A pénztári bevételek és kiadások bizonylatolása 86. A házipénztári be- és kifizetésekhez szabvány bevételi pénztárbizonylatot, illetve kiadási pénztárbizonylatot kell
kiállítani. A bizonylatok kiállítása a Forrás KGR ügyviteli rendszer pénztár moduljából kerül kiállításra. A Forrás KGR
rendszerből kiállított folyamatos sorszámozású bizonylatok megegyeznek az alábbi szigorú számadású bizonylatokkal,
melyeket rendkívüli esetben (így különösen a Forrás KGR rendszer meghibásodása miatt) a Költségvetési Főosztály
vezetőjének engedélye alapján van lehetőség használni:
a) Bevételi pénztárbizonylat B. 318-102/a.;
b) Kiadási pénztárbizonylat B. 318-103 V.R.Sz.;
c) Pénztárjelentés (időszaki) B. 13-21/V.r.sz.
87. A bevételi és kiadási pénztárbizonylatokhoz minden esetben csatolni kell a vonatkozó pénztári alapokmányokat.
88. Pénztári alapokmánynak minősül különösen a  beérkező számla, a  készpénzjegyzék, a  pénzügyi elszámolások,
a ki- vagy befizetéseket elrendelő utalvány.
89. A rontott pénztárbizonylatot érvényteleníteni kell, és helyette új bizonylatot kell kiállítani. A  rontott bizonylatot
a pénztárjelentésben sorszám szerint kell feltüntetni.
19. A pénztári bevételek bizonylatolása 90. A házipénztári befizetésekről – a vonatkozó alapokmányokkal egyezően – bevételi pénztárbizonylatot kell kiállítani.
A bevételezendő összegeket a bizonylat fejrészében számmal és betűvel kell feltüntetni. A jogcímek szerint részletezett
összegeket össze kell adni, és az összeadás eredményét a nyomtatvány összesen rovatában kell feltüntetni. Az összesen
rovatban szereplő összegnek minden esetben meg kell egyeznie a  fejrészben számmal és betűvel feltüntetett
összeggel.
91. A bevételi pénztárbizonylatot a  befizetett és bizonylaton bevételezett összeg azonosságának igazolása céljából
a befizetővel alá kell íratni. Nem személyes befizetés esetén a befizető aláírása céljára szolgáló rovatban hivatkozni kell
a vonatkozó okiratra (így különösen postautalványra). A pénz átvételét a bizonylaton a pénztárosnak kell aláírásával
igazolnia. A bizonylatot kiállító, a bizonylati adatokat érvényesítő, utalványozó, ellenőrzést végző és könyvelő köteles
feladata végrehajtásának igazolásául a bevételi pénztárbizonylathoz kapcsolódó utalványrendeletet aláírni.
92. A bevételi pénztárbizonylatot két példányban kell kinyomtatni. Az első példány a pénztár bizonylata. E példányhoz
kell csatolni a pénztári alapokmányokat, majd a bizonylatokat a vonatkozó pénztárjelentéssel együtt kell könyvelésre
átadni. A második példányt a befizetés teljesítését igazoló elismervényként a befizetőnek kell átadni.
20. A pénztári kifizetések bizonylatolása 93. Minden házipénztári kifizetésről – a  vonatkozó okmányokkal egyezően – kiadási pénztárbizonylatot kell kiállítani.
A bizonylatot értelemszerűen azonos módon kell kiállítani a bevételi pénztárbizonylattal.
94. A pénztáros csak szabályszerűen kiállított, érvényesített és utalványozott készpénzes utalványrendelet alapján
fizethet ki a pénztárból összeget.
95. A pénztárosnak a kifizetéskor meg kell állapítania, hogy a pénzért jelentkező személy jogosult-e a pénz felvételére.
Ha  a  pénz felvételére jogosult nem személyesen jelenik meg a  pénztárban, megbízottja részére az  összeg csak
a 1. melléklet szerinti, szabályszerűen kiállított meghatalmazás ellenében fizethető ki. A meghatalmazást a kiadási
pénztárbizonylathoz kell csatolni. Megbízott részére történő rendszeres kifizetéseknél az esetenkénti meghatalmazás
helyett visszavonásig érvényes meghatalmazás is adható. Ezekről a  meghatalmazásokról a  pénztáros külön
nyilvántartást köteles vezetni.
96. Egy kiadási pénztárbizonylaton csak egy személy vehet át pénzt.
97. A pénz átvevőjének személyazonosságát szolgálati vagy személyi igazolvánnyal kell igazolnia. A  pénz átvételét
az átvevőnek (nem személyes megjelenés esetén a meghatalmazottnak) a kiadási pénztárbizonylaton aláírásával kell
elismernie.
98. A kifizetés megtörténtekor a kiadási pénztárbizonylatot a pénztárosnak (kifizető) alá kell írnia.
99. A kiadási pénztárbizonylatot két példányban kell kinyomtatni. Az  első példányhoz kell csatolni a  pénztári
alapokmányokat, majd a  bizonylatokat a  vonatkozó pénztárjelentéssel együtt kell könyvelésre átadni. A  második
példány az átvevő példánya.
21. A házipénztári pénzkészlet nyilvántartása (pénztárjelentés) 100. A napi pénzforgalomról a  pénztáros a  be- és kifizetések felmerülésének sorrendjében Időszaki Pénztárjelentés
elnevezésű bizonylatot nyomtat a  Forrás KGR rendszerből. A  pénztárjelentést – amely felmerülésük sorrendjében
tartalmazza a pénztári befizetést és kifizetést – a Forrás KGR rendszerből kell kinyomtatni minden pénztári napon,
amikor forgalom volt a pénztárban.
22. A házipénztár zárása 101. A pénztáros minden pénztári napon, amikor forgalom volt a  pénztárban, köteles pénztárzárlatot készíteni.
A pénztárzárlat során meg kell állapítani
a) a pénztárban levő készpénzállományt, címletenkénti részletezésben;
b) a pénztárjelentés alapján a napi bevételek és kiadások végösszegét az előző időszak készpénzmaradványának
figyelembevételével;
c) a pénztárjelentés szerinti egyenleget, melyet egyeztetni kell a valóságos készpénzállománnyal.
102. Az egyeztetés, illetve a zárlat megtörténtét a pénztárjelentésen a pénztárosnak aláírásával kell igazolnia. Az egyeztetés
során mutatkozó esetleges eltérést még aznap fel kell deríteni és rendezni kell. Adminisztratív hiba (különösen: elírás)
esetén a  hibát a  Bizonylati szabályzatban előírtak szerint kell javítani. A  Forrás KGR rendszerből előállított
pénztárjelentésen kézzel nem lehet javítani.
103. Eltérés esetén tájékoztatni kell a pénztárellenőrt, aki az ellenőrzés után köteles jegyzőkönyvet felvenni, az eltérés okát
kivizsgálni, az  ellenőrzés megállapításairól jelentést írni. A  pénztárellenőr a  jegyzőkönyv alapján a  többletet
a pénztárba bevételezteti, a hiányt, ha annak felmerülése kapcsán a vétkességet a pénztáros a jegyzőkönyv aláírásával
elismeri, a pénztáros részére befizetési kötelezettségként előírja.
104. A jegyzőkönyvet a  pénztárellenőr és a  pénztáros írják alá, abból egy példányt átadnak a  Költségvetési Főosztály
vezetőjének a vizsgálat eredményéről készített jelentéssel együtt.
105. A pénztáros felelőssége, hogy a pénztár zárása után a zárókészlet ne lépje túl az engedélyezett ötszázezer forintot.
Amennyiben ennek túllépése elkerülhetetlen, azt a Költségvetési Főosztály vezetőjével engedélyeztetni kell.
106. A pénztárellenőr rendkívüli pénztárzárlatot rendelhet el, és szúrópróbaszerűen ellenőrzést is tarthat. Évenként,
december 31-ei fordulónappal, az  NKFI Hivatal Leltározási és Leltárkészítési Szabályzat előírásainak megfelelően,
leltárt kell tartani a házipénztárban.
107. Ha a pénztárost bármilyen okból helyettesíteni kell, vagy a pénztárosi feladatok ellátása kikerül munkaköréből, vagy
kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik, szintén pénztárzárlatot kell készíteni. A  pénztárzárlat alkalmával
a  pénztári nyilvántartásokat le kell zárni. A  pénztárzárlat után a  pénztáros által kezelt pénzt, bizonylatokat és
nyilvántartásokat a  pénztárat átvevőnek át kell adni, aki az  átvétel alkalmával az  elszámolások helyességéről
meggyőződni köteles. A pénztárzárlatnál, illetve az átadásnál az átvevőnek és az átadónak, valamint pénztárellenőrnek
is jelen kell lennie. Az  átadásról jegyzőkönyvet kell készíteni, és azt mindhármuknak alá kell írni. Amennyiben
a  pénztáros mint átadó az  átadás-átvételnél nem tud jelen lenni, helyette az  átadói feladatokat a  Költségvetési
Főosztály vezetője látja el.
108. A pénztár átadás-átvételi jegyzőkönyv tartalma:
a) a jegyzőkönyv megnevezés;
b) a jegyzőkönyv kiállításának helye és időpontja;
c) az átadó, az átvevő és a pénztárellenőr, valamint az egyéb jelenlévők neve;
d) a forintkészlet összege;
e) az egyéb értékek (különösen: utazási bérlet, étkezési utalvány) darabszáma és összege;
f ) a szigorú számadású nyomtatványok megnevezése, sorszáma, mennyisége (tömb, illetve lap) felhasznált/nem
felhasznált bontásban;
g) a betelt bizonylati tömbök nyomtatványonkénti mennyisége a felhasználás időtartamának megjelölésével;
h) a házi pénztárban található egyéb iratok felsorolása;
i) a házi pénztárban található kulcsok felsorolása;
j) az elszámolatlan előlegek listája;
k) az elszámolatlan utazások listája.
23. Elszámolásra kiadott összegek (készpénzelőleg) 109. Készpénzt elszámolásra kiadni csak az alábbi jogcímekre lehet:
a) beszerzési, reprezentációs célra;
b) egyéb célra.
110. A készpénzelőleg felvétele írásbeli előlegigénylés alapján történhet. Az előlegigénylésnek a következő adatokat kell
tartalmaznia:
a) az igénylő neve, szervezeti egysége;
b) az igénylés dátuma;
c) az előlegfelvétel indoka, a hozzá kapcsolódó ügyirat iktatószámával;
d) az előleg összege;
e) az igénylő szervezeti egysége vezetőjének vagy az általa meghatalmazott személy aláírása.
111. Készpénzt elszámolásra csak személyre szólóan, utalványozott bizonylat alapján lehet kifizetni, amelyen az összeg
rendeltetését és az elszámolás határidejét is feltüntették. Az elszámolásra kiadott összeg nem haladhatja meg a cél
eléréséhez indokoltan szükséges mértéket.
112. A pénztárosnak az elszámolásra kiadott összegekről nyilvántartást kell vezetnie.
113. A nyilvántartásban elszámolási tételként legalább a következő adatokat kell feltüntetni:
a) a pénzt felvevő személy neve;
b) a pénz felvételének időpontja;
c) a kiadási pénztárbizonylat száma;
d) a felvétel jogcíme;
e) az elszámolásra felvett összeg;
f ) az elszámolás határideje;
g) az elszámolás tényleges időpontja;
h) a ténylegesen felhasznált összeg;
i) a bevételezési pénztárbizonylat száma.
114. Az elszámolásra kiadott pénzzel a cél megvalósulását követően 5 napon belül, de legkésőbb a kiadástól számított
30 napon belül el kell számolni.
115. Az elszámolásra kiadott összeg nyilvántartását a  pénztárosnak rendszeresen ellenőrizni kell. Ha az  elszámolásra
kötelezett a  megjelölt határidőig nem számolt el, a  pénztárosnak haladéktalanul fel kell szólítania a  mulasztást
elkövetőt a  visszafizetésre. Az  elszámolásra kiadott teljes összeg elszámolásáig ugyanazon személy részére újabb
előleg nem adható ki.
116. Az év utolsó pénztári napján minden elszámolásra kiadott előleggel el kell számolni a pénztárban, függetlenül attól,
hogy a cél megvalósult-e vagy sem. Az utolsó pénztári nap dátumáról a Költségvetési Főosztály vezetője tájékoztatja
az NKFI Hivatal munkatársait.
117. A 30 napon túli el nem számolt előlegeket a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 72.  §-a
értelmében kamatkedvezményből származó jövedelem miatti adó terheli, az adót a kormányzati szolgálati jogviszony
vagy munkaviszony esetében a magánszemélynek, egyébként a kifizetőnek kell megfizetnie.
24. Szigorú számadású nyomtatványok kezelése és felhasználásuk nyilvántartása
118. A házipénztár ügyvitelében alkalmazott szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartásával és ügykezelésével
kapcsolatban a számvitelről szóló törvény előírásainak megfelelően kell eljárni.
119. A sorszámmal ellátott felhasználatlan, az alábbiakban felsorolt nyomtatványokat szigorú számadású nyomtatványként
kell kezelni:
a) készpénzcsekk (készpénzfelvételi utalvány);
b) pénztárjelentés;
c) bevételi és kiadási pénztárbizonylat;
d) számlatömbök.
120. A felsorolt nyomtatványokból a beszerzett készletet a pénztárosnak át kell adni megőrzésre.
121. A B-15-46. számú nyomtatványtömbben az  egyes nyomtatványtömböket fajtánként elkülönítve kell felsorolni,
a beszerzés sorrendjében. Kivételt képez a készpénzfelvételi utalvány nyilvántartása, amit nem tömbönként, hanem
külön laponként (felhasználás sorrendjében) kell nyilvántartani.
122. Az átvétel alkalmával meg kell vizsgálni, hogy az űrlapokon a sorszámok és esetleges jelzések helyesek-e.
123. A felülvizsgált és helyesnek talált szigorú számadási nyomtatványokat a pénztárhelyiségben elzárva kell megőrizni.
124. Amennyiben a megőrzéssel megbízott pénztáros a kezelésében lévő nyomtatványkészletből az annak felhasználásával
megbízott személy részére nyomtatványt ad ki, a  kiadás és az  átvétel tényét a  nyilvántartás vonatkozó tételénél
az átvevőnek aláírásával kell elismernie.
125. A betelt szigorú számadási nyomtatványok visszamaradó tőszelvényeinek 10 évig való megőrizéséről a Gazdasági
Osztály vezetője gondoskodik.
126. A szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartására vonatkozó előírásokon túlmenően a  bankszámla terhére
kibocsátott készpénzfelvételi utalványok felhasználásáról tételes nyilvántartást kell vezetni.
25. Külföldi kiküldetésekkel kapcsolatos pénzkezelési szabályok 127. A házipénztárban valuta nem tartható.
128. A külföldi kiküldetések napidíj- és dologi kiadások előlegét a  Gazdasági Osztály – jóváhagyott utazási határozat
alapján, mely a kötelezettségvállalás dokumentuma – a kiküldött által megadott bankszámlára forintban, a kiküldetés
megkezdését megelőző hónap 15-én érvényes MNB árfolyam figyelembevételével utalja. Az  előleg utalására
legkorábban az utazás megkezdését megelőző 5. munkanapon kerül sor. Az ennél korábbi utalásra vonatkozó igényét
a kiküldött köteles az utazási határozaton feltüntetni és indokolni.
129. A külföldi kiküldetések napidíj- és dologi kiadások előlege készpénzben nem vehető fel a házipénztárból.
130. A bel- és külföldi kiküldetésre kiadott előlegek és a  kiküldetésekhez kapcsolódó egyéb költségek elszámolásáról
az NKFI Hivatal külön szabályzatban rendelkezik.
26. A házipénztárban tárolt egyéb értékek 131. A házipénztárban a készpénzállománytól és egymástól is elkülönítetten elhelyezve és nyilvántartva az alábbi értékek
tárolhatók:
a) Erzsébet-utalványok;
b) utazási bérletek;
c) értékpapírok;
d) egyéb utalványok (így különösen ajándékutalvány).
132. A pénztári nyilvántartásnak, a pénztárzárásnak, átadás-átvételnek, ellenőrzésnek a fenti értékekre is ki kell terjednie.
A fenti értékek kezeléséért a pénztáros a készpénzkezeléssel azonos felelősséggel tartozik.
133. A házipénztárban tárolt egyéb értékeket a  szigorú számadású nyomtatványokra vonatkozó szabályok szerint kell
nyilvántartani.
27. A munkába járáshoz kapcsolódó helyi és helyközi utazási költségtérítés, utazási támogatás kifizetésével
kapcsolatos szabályok
134. A munkába járáshoz kapcsolódó helyi és helyközi utazási költségtérítések, valamint az utazási támogatások esetén
az NKFI Hivatal Közszolgálati Szabályzatában leírtakat kell alkalmazni.
135. A helyi és helyközi utazási költségtérítések, valamint az utazási támogatások kifizetését – a bérszámfejtés feladása
alapján – átutalással kell teljesíteni. Rendkívüli esetben (így különösen kilépés miatti elszámoláskor) a Költségvetési
Főosztály vezetőjének engedélye alapján a költségtérítés összege pénztáron keresztül is kifizethető.
28. A házipénztár készpénzforgalmára vonatkozó további szabályok 136. A házipénztári készpénzforgalom nyilvántartása a  Forrás KGR rendszer alkalmazásával történik, biztosítva ezzel
a bizonylatok zárt rendszerben történő kezelését.
29. Vezetői ellenőrzés 137. A Költségvetési Főosztály vezetője évente legalább egyszer, a Gazdasági Osztály vezetője legalább félévente köteles
a házipénztár rendjét szúrópróbaszerűen ellenőrizni. Az ellenőrzés megtörténtét a napi pénztárjelentésen aláírásával
kell igazolnia, rögzítve azt, hogy az ellenőrzés a 138. pontban foglaltak közül mire terjedt ki.
138. Az ellenőrzésnek ki kell terjednie:
a) a pénztárállománynak és egyéb értékeknek a nyilvántartással való egyezőségére;
b) a pénz- és értékkezelésre;
c) a bizonylatok szabályszerűségére; valamint
d) a pénz őrzésének biztonságára.
139. A házipénztárban megtartott pénzkészlet-ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni.
V. Fejezet
A kincstári kártya használatára vonatkozó szabályok
30. A kincstári kártya típusai 140. Az intézményi kártya a készletek, a kis értékű tárgyi eszközök beszerzésére, a nem rendszeres, kétszázezer forint alatti
szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére és készpénz felvételére szolgáló, forintalapú, kizárólag belföldön
használható, elektronikus módon elfogadható fizetési eszköz.
141. A VIP aranykártya az  NKFI Hivatal elnöke és elnökhelyettese, valamint a  kártyahasználatra feljogosított
kormánytisztviselők reprezentációs és utazási kiadásai kiegyenlítésére és készpénz felvételére szolgáló, külföldön és
belföldön egyaránt használható, elektronikus és hagyományos módon is elfogadható fizetési eszköz.
31. A kincstári kártya használatának általános szabályai 142. A kincstári kártya használatára jogosultak körét és a  napi limitek összegét az  elnök határozza meg kártyánként.
A kártyahasználatra szóló jogosultságot és kötelezettségeket a munkaköri leírásban rögzíteni kell. A kártyabirtokosok
kötelességeik és felelősségük elismeréséről a 2. mellékletben meghatározott formában kötelesek a kártya átvételével
egyidejűleg nyilatkozni. Kincstári VIP kártya használatára az  NKFI Hivatal elnöke és elnökhelyettesei, valamint
a Nemzetközi Kapcsolatok Főosztály vezetője jogosultak külön engedélyezés nélkül.
143. Az NKFI Hivatal a Kincstárral kötött Kincstári Bankkártya Szerződés alapján a kártyabirtokosok számának megfelelő
számú kincstári kártyát igényel az erre rendszeresített adatlapok kitöltésével.
144. Az egyéni adatlapok tartalmazzák a  kártyabirtokosok részére a  naponta felhasználható értékhatárokat (limitek),
amely értékéig használhatják kártyájukat vásárlások, illetve szolgáltatások ellenértékének kifizetésére, valamint azt is,
hogy azt csak belföldön vagy külföldön is használhatják.
145. Az igényelt kártyák és az azokhoz tartozó PIN-kódok biztonságos szállításáról, a kártyabirtokos részére zárt borítékban
történő eljuttatásáról a meghatalmazott személy köteles gondoskodni.
146. A kincstári kártya kizárólag hivatali célú dologi kiadások kifizetésére használható. Magáncélú használat – a magáncélú
használat megfizettetése mellett – fegyelmi eljárást vonhat maga után. Magáncélú használatnak minősül minden
jelen szabályzatban vagy az NKFI Hivatal elnöke által erre irányuló írásbeli jóváhagyása nélküli nem engedélyezett
kifizetés, készpénzes vásárláshoz mérten indokolatlan összegű készpénzfelvétel, bizonylattal (NKFI Hivatal nevére
szóló számla) nem alátámasztott kártyahasználat.
147. A kártyabirtokos a  jelen szabályzatban rögzített elszámolási és anyagi felelősséggel tartozik a  birtokában lévő
kártyáért és az azzal végzett tranzakciókért.
148. A kártyabirtokosok részére a  Gazdasági Osztály vezetője folyamatosan biztosítja a  kártyarendszerrel kapcsolatban
kiadott tájékoztató anyagokba és az Általános Szerződési Feltételek dokumentumokba való betekintés lehetőségét.
149. A Gazdasági Osztály vezetője köteles a kártyabirtokos kormányzati szolgálati jogviszonyának vagy munkaviszonyának
megszűnése esetén, valamint a  kártyahasználatra vonatkozó jogosultság visszavonásakor a  kártyabirtokostól
a kincstári kártyát azonnal bevonni.
150. A Gazdasági Osztály vezetője köteles eljárni a kincstári kártyarendszert üzemeltető hitelintézetnél, ha jogosulatlan
kártyaműveletekkel terhelték meg a kincstári kártyafedezeti számlát. Jogosulatlan kártyahasználat esetén a kincstári
kártyát azonnali hatállyal le kell tiltatni.
32. Vásárlás intézményi kártyával 151. Az intézményi kártya kizárólag az elnök által engedélyezett kiadások kifizetésére használható. Az intézményi kártya
felhasználható napi kerete nem lehet több 200 000 forintnál.
152. A kártyabirtokosoknak a  kártyával történt vásárlás alkalmával ÁFA-s számlát kell kérnie, amelyet az  NKFI Hivatal
nevére kell kiállítani.
153. A kártyával történt fizetés igazolásaként az  elektronikus elfogadó terminál által nyomtatott, a  kártyabirtokos
aláírásával igazolt bizonylatot meg kell őrizni, és elszámoláskor a számlával együtt kell továbbítani utalványozásra.
33. Készpénzfelvétel intézményi kártyával 154. Intézményi kártyáról történő készpénzfelvétel kizárólag a  Költségvetési Főosztály vagy a  Gazdasági Osztály
vezetőjének engedélyével lehetséges. Az  intézményi kártya készpénzfelvételi napi kerete nem lehet több
50 000 forintnál.
155. Intézményi kártyával történő készpénzfelvételkor a  kártyabirtokos köteles megőrizni az  elfogadó eszköz által
nyomtatott bizonylatot, továbbá köteles a  kapcsolódó készpénzes vásárlásról az  NKFI Hivatal nevére szóló ÁFA-s
számlát kérni.
156. Amennyiben készpénzfelvételkor a  bankjegykiadó automata nem ad ki bizonylatot, arról a  Gazdasági Osztályt
értesíteni kell, és a  kártyabirtokosnak írásban kell nyilatkoznia a  készpénzfelvétel dátumáról, összegéről, amely
az elszámolás alapját képezi.
157. A készpénzfelvétel esetén a  költségkímélés céljából törekedni kell arra, hogy OTP Bank ATM-jénél történjen
a készpénzfelvétel.
34. Intézményi kártyával végrehajtott tranzakciók elszámolása 158. A kártyabirtokos az intézményi kártyával történt tranzakciókról elszámolást köteles készíteni heti gyakorisággal.
159. Elszámoláskor a kártyabirtokos köteles utalványrendeleten összesíteni a kifizetéseket, tételesen felsorolva a vásárlások
és készpénzfelvételek adatait, mellékelve a  kapott bizonylatokat (NKFI Hivatal nevére szóló ÁFA-s számla és
elektronikus elfogadó terminál bizonylata). A kártyabirtokos a kitöltött utalványrendeletet és a bizonylatokat köteles
utalványozásra továbbítani.
160. A készpénzfelvétel összege és az NKFI Hivatal nevére kiállított ÁFA-s számla különbségét a Hivatal házipénztárában
kell rendezni.
35. Vásárlás VIP kártyával belföldön 161. VIP kártya belföldi használata kizárólag előzetesen engedélyezett hivatali kiküldetések, valamint helyi taxi szolgáltatás
és reprezentációs kiadások esetében használható abban az esetben, ha a termék vagy szolgáltatás átutalással történő
fizetése nem lehetséges. A VIP kártya felhasználható napi kerete nem lehet több 500 000 forintnál.
162. A kártyabirtokosoknak a  kártyával történt vásárlás alkalmával az  NKFI Hivatal nevére kiállított ÁFA-s számlát kell
kérniük.
163. A kártyával történt fizetés igazolásaként az  elektronikus elfogadó terminál által nyomtatott bizonylatot meg kell
őrizni, és elszámoláskor a számlával együtt kell továbbítani utalványozásra.
36. Készpénzfelvétel VIP kártyával belföldön 164. VIP kártya belföldön készpénzfelvételre kizárólag előzetesen engedélyezett hivatali kiküldetések és reprezentációs
kiadások esetében használható abban az esetben, ha a termék vagy szolgáltatás átutalással vagy kincstári kártyával
történő fizetése nem lehetséges. A VIP kártya készpénzfelvételi napi kerete nem lehet több 200 000 forintnál.
165. VIP kártyával történő készpénzfelvételkor a  kártyabirtokos köteles megőrizni az  elfogadó eszköz által nyomtatott
bizonylatot, továbbá köteles a kapcsolódó készpénzes vásárlásról az NKFI Hivatal nevére szóló ÁFA-s számlát kérni.
166. Amennyiben készpénzfelvételkor a  bankjegykiadó automata nem ad ki bizonylatot, arról a  Gazdasági Osztályt
értesíteni kell, és a  kártyabirtokosnak írásban kell nyilatkoznia a  készpénzfelvétel dátumáról és összegéről, amely
az elszámolás alapját képezi.
167. A készpénzfelvétel esetén a  költségkímélés céljából törekedni kell arra, hogy OTP Bank ATM-jénél történjen
a készpénzfelvétel.
37. Vásárlás VIP kártyával külföldön 168. A VIP kártya külföldi használata kizárólag előzetesen az  utazási határozatban engedélyezett hivatali kiküldetések
kiadásainak kifizetésére használható. Egyéb kiadásokat a kártyabirtokosok a VIP kártyával külföldön nem teljesíthetnek.
169. A kártyabirtokos a hivatalos külföldi kiküldetése alkalmával a külföldön kártyával történt szolgáltatás ellenértékének
fizetéséről a  tartózkodási ország pénznemében kiállított számlát és kártyabizonylatot kap. A  kártyabizonylaton
a  kártyabirtokos aláírásával igazolja a  külföldi vásárlás megtörténtét és annak kifizetését, miután ellenőrizte
a  kártyabizonylaton szereplő adatokat. A  számlákat és kártyabizonylatokat a  kártyabirtokos köteles megőrizni és
az utazás elszámolásakor a Gazdasági Osztály részére leadni.
38. Készpénzfelvétel VIP kártyával külföldön 170. A kártyabirtokos hivatalos kiküldetése alkalmával csak a 173. pontban megjelölt kiadások kifizetésére használhatja
kártyáját készpénzfelvételre, abban az  esetben, ha a  termék vagy szolgáltatás átutalással vagy kincstári kártyával
történő fizetése nem lehetséges.
171. Külföldön a kártyával minden esetben a tartózkodási ország valutájában jut készpénzhez a kártyabirtokos, amelyet
a kártyabizonylat igazol. A kártyabirtokos köteles a kártyabizonylatot, valamint a tartózkodási ország pénznemében
az NKFI Hivatal nevére kiállított számlát megőrizni, elszámoláskor a Gazdasági Osztály részére leadni.
39. VIP kártya használatának elszámolása 172. A kártyabirtokos a VIP kártyával történt felhasználásokról elszámolást köteles készíteni belföldi felhasználás esetén
heti gyakorisággal, külföldi felhasználás esetén a kiküldetés lejártát követően 5 munkanapon belül.
173. Elszámoláskor a kártyabirtokos köteles utalványrendeleten összesíteni a kifizetéseket, tételesen felsorolva a vásárlások
és készpénzfelvételek adatait, mellékelve a  kapott bizonylatokat (NKFI Hivatal nevére szóló ÁFA-s számla és
elektronikus elfogadó terminál bizonylata). A kártyabirtokos a kitöltött utalványrendeletet és a bizonylatokat köteles
utalványozásra továbbítani.
174. A készpénzfelvétel összege és az NKFI Hivatal nevére kiállított ÁFA-s számla különbségét a Hivatal házi pénztárában
forintban kell rendezni.
40. Kártyaletiltás, pótkártyaigénylés és kártyamegújítás 175. Amennyiben a  kártyabirtokos kártyáját elveszíti, ellopják, vagy kikerül az  ellenőrzési köréből, annak használatát
haladéktalanul köteles letiltani. A  letiltáshoz szükséges elérhetőségeket a  kártyabirtokosok a  kártya átvételekor
kapják kézhez. A kártya letiltását követően a  letiltás tényéről a kártyabirtokosnak haladéktalanul tájékoztatnia kell
a  Költségvetési Főosztály vezetőjét. Sikertelen letiltás esetén is azonnal értesíteni kell a  Költségvetési Főosztály
vezetőjét, aki gondoskodik a letiltásról.
176. A pótkártyákat, valamint a  kártyamegújítás esetén kiadott kártyákat a  kártyabirtokosok személyesen, illetve
meghatalmazottjuk által veszik át az illetékes pénzintézetnél.
177. A Gazdasági Osztály nyilvántartást vezet a kártyabirtokosokról és az általuk használt kártyák számáról.
41. Kincstári kártyák visszavonása 178. A kincstári kártyákat kormányzati szolgálati jogviszony megszűnésekor, adott munkakörből történő felmentéskor,
fegyelmi eljárás esetén az eljárás ideje alatt, szabályellenes használat esetén az elnök utasítására, intézményi kártya
esetén a  megbízás visszavonásakor, valamint egyéb elnöki döntés alapján a  pénztáros részére, átadás-átvételi
bizonylat kiállítása mellett, át kell adni.
179. A kincstári kártya leadásakor a  kifizetések még el nem számolt, az  arra jogosult által utalványozott bizonylatait
(NKFI  Hivatal nevére szóló számla és kártyabizonylat) a  pénztárosnak át kell adni, aki ellenőrzi és igazolja, hogy
a kártyabirtokosnak további tartozása nem áll fenn.
180. A kincstári kártyát a  pénztáros részére történő leadásakor, kivéve a  fegyelmi eljárás idejére történő leadást,
érvényteleníteni (kilyukasztani) kell. Az érvénytelenítés tényét az átadás-átvételi bizonylaton rögzíteni kell.
VI. Fejezet
A pénzkezelésre vonatkozó további szabályok 42. Kintlévőségek kezelése
181. Az NKFI Hivatal által kiállított számlák, számlát helyettesítő bizonylatok (a továbbiakban együttesen: kiállított számlák)
pénzügyi teljesülését a Gazdasági Osztály folyamatosan ellenőrzi. Amennyiben a kiállított számla fizetési határideje
lejár, a Gazdasági Osztály a lejáratot követő 3 munkanapon belül felszólító levelet készít (első felszólítás), és megküldi
az  adós részére. Amennyiben az  adós a  következő 1 hónapban nem teljesíti fizetési kötelezettségét, a  Gazdasági
Osztály ismételten felszólító levelet küld (második felszólítás) a részére, melyben értesíti, hogy amennyiben 1 hónapon
belül fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a  követelés behajtását az  NKFI Hivatal jogi útra tereli, melynek
keretében a Költségvetési Főosztály a szükséges ügyiratokat (aktát) átadja a Jogi és Igazgatási Főosztálynak.
182. Amennyiben a  vevő a  számla vonatkozásában kifogással él (különösen: helytelen címzés, helytelen összeg)
a Költségvetési Főosztály vezetője – szükség esetén a Jogi és Igazgatási Főosztály bevonásával – megvizsgálja az adós
kifogását, melynek jogossága esetén új számlát állít ki. Az új számla fizetési határideje megállapításánál a szerződésben,
megrendelésben rögzítetteket kell figyelembe venni. Új számla kiállításakor a felszólítási eljárás újra kezdődik.
183. Az adós által késedelmesen fizetett számlákra vonatkozóan, a jogszabályban vagy szerződésben rögzítettek szerint
késedelmi kamatot kell számlázni.
43. A kormánytisztviselők tartozásai 184. Az NKFI Hivatal kormánytisztviselőinek és munkavállalóinak a pénztári előleg felvételből származó tartozása esetén
a 23. alcímben leírtakat kell alkalmazni.
185. Az illetmény- és munkabérelőlegből és minden egyéb, a  183.  pont szerinti jogviszonyból származó, megfelelő
dokumentumokkal igazolt tartozást a bérszámfejtést végző szervezeti egység felé kell továbbítani, amely gondoskodik
a tartozás behajtásához szükséges intézkedések végrehajtásáról.
186. A kormánytisztviselő jogviszonyának megszűnésekor az NKFI Hivatal felé fennálló tartozását meg kell vizsgálni, és
a bérszámfejtésen keresztül törlesztett adósságok esetében a Költségvetési Főosztály vezetőjének (szükség esetén
a Jogi és Igazgatási Főosztály szakmai közreműködésével), egyéb tartozás esetén a pénztárosnak fel kell szólítania
tartozása pénzügyi rendezésére.
187. A Gazdasági Osztálynak a kormánytisztviselők tartozásáról elkülönített nyilvántartást kell vezetnie.
44. Szállítói számlák pénzügyi teljesítésének követése 188. A számlák fizetési határidőre történő pénzügyi teljesítését a  Gazdasági Osztály folyamatosan figyelemmel kíséri.
A  pénzügyileg nem teljesített lejárt fizetési határidejű számlákról a  Gazdasági Osztály a  Költségvetési Főosztály
vezetője részére minden hónap utolsó munkanapján listát készít, melyen feltünteti a késedelmes fizetés indokát.
189. A teljesítésigazolás, utalványozás, ellenjegyzés alatt lévő lejárt fizetési határidejű számlákról a  Gazdasági Osztály
értesítést küld az aláírásra jogosult személyek részére minden hónap 2. munkanapján.
190. A szállító által helytelenül kiállított számlát vissza kell küldeni a szállítónak. A visszaküldött számlához a Költségvetési
Főosztály vezetője által aláírt, a  reklamáció indokát tartalmazó levelet kell csatolni. A  visszaküldött számláról
egy másolati példányt meg kell őrizni, a számlát a számviteli nyilvántartásból törölni kell.
HARMADIK RÉSZ
Záró rendelkezések 191. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
192. Jelen utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
193. Hatályát veszti a pénzkezelési szabályzatról szóló 10/2014. (X. 22.) NIH utasítás és az Országos Tudományos Kutatási
Alapprogramok Iroda 2014. április 1-jétől hatályos Pénzkezelési szabályzata.
Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
236/2013. (VI. 30.) Korm. rendelete a Teljesítésigazolási Szakértői Szervvel kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány az  építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről
és egyes törvényeknek az  építésügyi lánctartozások megakadályozásával, valamint a  késedelmes fizetésekkel összefüggő
módosításáról szóló 2013. évi XXXIV. törvény 9.  § a) és b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. Teljesítésigazolási Szakértői Szerv (a továbbiakban: Szerv): az  építmények tervezésével és kivitelezésével
kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről és egyes törvényeknek az  építésügyi
lánctartozások megakadályozásával, valamint a  késedelmes fizetésekkel összefüggő módosításáról szóló
2013. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Tszszt.) 1.  § (1)  bekezdése szerint meghatározott szakértői
vélemény kiadására jogosult független szervezet.
2. Szerződő felek: a  Szerv feladatkörét érintő építészeti-műszaki tervezési, építési, kivitelezési szerződések
alanyai.
3. Kivitelezési szerződés: építőipari kivitelezési tevékenység végzésére kötött szerződés.
2. A Szerv szervezete 2. § (1) A Szerv létszáma legfeljebb 202 fő, amelyből egy személy a Szerv vezetője (a továbbiakban: vezető), egy személy
vezetőhelyettes, további 200 személy, akik közül a  vezető a  Szerv nevében az  adott ügyben eljáró tanács tagjait
kijelöli.
(2) A vezető és vezetőhelyettes kinevezése öt évre szól, a vezető és vezetőhelyettes újra kinevezhető.
 (3) A  Szerv vezetőjének, vezetőhelyettesének, tagjainak a  Szervhez fűződő jogviszonya az  egyéb szakértői
tevékenységeit nem korlátozza. 3. A Szerv tagjainak kinevezése és képesítése
3. § (1) A  Szerv tagja az  az igazságügyi szakértő, aki a Tszszt. 3.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott szervezetek
bevonásával kialakított véleményező bizottság (a továbbiakban: bizottság) által meghirdetett pályázati kiírásnak
megfelelt és akit – a  bizottság véleményének meghallgatása mellett – az  építésgazdaságért felelős miniszter
az igazságügyért felelős miniszter egyetértésével kinevezett.
(2) A bizottság az alábbi tizenegy főből áll:
a) az építésgazdaságért felelős miniszter, az építésügyért felelős miniszter és az igazságügyért felelős miniszter
által delegált egy-egy személy,
b) a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara, a  Magyar Építész Kamara, a  Magyar Mérnöki Kamara, a  Magyar
Igazságügyi Szakértői Kamara által delegált egy-egy személy,
c) az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége, a  Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége és
a Magyar Építőanyag-ipari Szövetség által delegált egy-egy személy, valamint
d) a vezető.
(3) A bizottsági ülés elnöke a vezető.
 (4) A  Szerv vezetője, vezetőhelyettese, tagja az  a  személy lehet, aki az  igazságügyi szakértői névjegyzékbe való
felvételi eljárás során szükséges szakhatósági állásfoglalás kiadásának eljárási szabályairól szóló 208/2009. (IX. 29.)
Korm. rendelet 1. mellékletének alábbi területeinek valamelyikén került bejegyzésre:
a) tűzvédelmi, vagy ipari baleset-megelőzési terület,
b) közlekedéssel kapcsolatos sajátos építményfajtákra vonatkozó terület,
c) környezetvédelem és természetvédelem területei,
d) vízügyi terület,
e) lakásügyi terület,
f ) építésügyi terület.
(5) A  Szerv vezetőjének, vezetőhelyettesének megbízatása megszűnik a  kinevezés lejártával és a  (6)  bekezdésben
felsorolt okok bekövetkezése esetén.
(6) A Szerv tagjának tagsági viszonya megszűnik
a) a kinevezésnek az építésgazdaságért felelős miniszter általi visszavonásával, melyet az igazságügyért felelős
miniszter előzetesen jóváhagyott,
b) ha a tagsághoz szükséges bármely feltételnek már nem felel meg, mely alapján a szakmai kamara tagságából
kizárta,
c) lemondással,
d) halállal. (7) A  tagsági jogviszony visszavonása indokolással és a  szakértői tevékenységre vonatkozó jogszabályok
vétkes megszegésére való hivatkozással történhet, mely döntés ellen bírósághoz lehet fordulni. A  határozat
felülvizsgálatáról a  bíróság nemperes eljárásban határoz. Ha az  eljárás nemperes jellegéből más nem következik,
a  bíróság eljárására a  polgári perrendtartásról szóló 1953. évi III. törvény közigazgatási perekre vonatkozó
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
4. A Szerv működése 4. § (1) A  Szervet a  vezetője irányítja és képviseli. A  vezetőt akadályoztatása esetén, illetve ha a  vezetői tisztség nincsen
betöltve, a vezetőhelyettes helyettesíti.
(2) A vezető feladatai a Szerv adminisztratív működtetésével kapcsolatban:
a) vezeti a tagok nyilvántartását,
b) kijelöli az ügyrendben foglaltak szerint a szakértői tanács tagjait és közülük az elnököt,
c) kijelöli az új tagot a Tszszt. 5. § (4) bekezdésében foglaltak esetén,
d) engedélyezi az  eljárási határidő meghosszabbítását, melyről tájékoztatja a  szerződő feleket, valamint
a biztosítékot nyújtó személyt,
e) folyamatosan gondoskodik a  Tszszt. 2.  § (1)–(3)  bekezdése, 3.  § (5)  bekezdése, 6.  § (4)  bekezdése,
8. § (2) bekezdése betartásáról,
f ) jóváhagyás céljából az építésgazdaságért felelős miniszter elé terjeszti a Szerv ügyrendjét,
g) évenkénti beszámolót készít és megküldi az építésgazdaságért felelős miniszter számára,
h) lefolytatja a tagság keletkeztetéséhez szükséges pályázati eljárást,
i) az építésgazdaságért felelős miniszter elé terjeszti a bizottság által javasolt tagok nevét.
(3) A Szerv vezetőjének és a vezetőhelyettesének hivatalos helyisége a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mindenkori
székhelye.
(4) A  Szerv működéséhez szükséges feltételek megteremtéséről a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara – a  területi
kereskedelmi és iparkamarák bevonásával – gondoskodik, melynek pénzügyi forrását a  költségvetési törvény
biztosítja az építésgazdaságért felelős miniszter által kiadott mindenkori fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének
és felhasználásának szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint.
(5) A  Szerv titkársági feladatait a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara, míg a  Szerv működéséről való tájékoztatást,
információ közvetítést a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara a  területi kereskedelmi és iparkamarák bevonásával
látja el.
(6) A Szerv és a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara között, a Szerv és a területi kereskedelmi és iparkamarák között,
valamint a Szerv tagjai között a kapcsolattartás módja elektronikus.
5. § (1) A Szerv ügyrendjét az építésgazdaságért felelős miniszter hagyja jóvá.
 (2) Az ügyrend tartalmazza különösen:
a) a bíráló bizottság működésével kapcsolatos szabályozást,
b) az adott ügyben eljáró tanácstagok kiválasztásának szempontrendszerét,
c) a tagok közötti feladatmegosztást,
d) a szakértők által elszámolható költségeket és annak módját,
e) a laboratóriumi vizsgálat elrendelésének módját,
f ) a késedelembe esett tagok kifizetésének részletes szabályait, valamint
g) a szakértői díj kérelmezőnek történő visszautalás részleteit.
(3) A  Szerv tagjairól vezetett nyilvántartást, az  ügyrendet és az  évenkénti beszámolót a  Magyar Kereskedelmi és
Iparkamara hivatalos honlapján kell közzétenni.
(4) A Szerv pecsétje Magyarország címerét és a „Teljesítésigazolási Szakértői Szerv” nevét tartalmazza.
5. A Szerv eljárása, a szakértői véleménynek, kivonatának elkészítésére vonatkozó megbízás
elfogadása iránti kérelem (Szerv megbízása), a szakértői tevékenységre létrejövő megbízási szerződés
(tag megbízása)
6. § (1) A  Szerv eljárása az  építészeti-műszaki tervezési, építési, kivitelezési szerződésben meghatározott helyszín szerint
illetékes területi kereskedelmi és iparkamaránál, vagy a Magyar Kereskedelmi és Iparkamaránál az 1. mellékletnek
megfelelően a  Tszszt. 1.  § (1) és (2)  bekezdésében foglaltak szerint kezdeményezhető. Amennyiben a  vitatott
szerződésben rögzített tevékenység teljesítésre vonatkozó helyszíne több területi kereskedelmi és iparkamara
illetékességi területére terjed ki, akkor az eljárást kezdeményező fél székhelye szerint illetékes területi kereskedelmi
és iparkamaránál, vagy a Magyar Kereskedelmi és Iparkamaránál kezdeményezhető az eljárás.
(2) A területi kereskedelmi és iparkamarák a benyújtott kérelmet a beérkezés napján – ha az hivatali időn túl érkezik,
a beérkezést követő munkanapon – továbbítják a vezető felé. Ha a kérelem megfelel a  jogszabály által támasztott
követelményeknek, a  vezető a  kérelemnek az  illetékes területi kamarához történő beérkezését követő öt napon
belül értesíti az eljárást kezdeményező felet a megbízás (szervmegbízás) elfogadásáról.
(3) A vezető az illetékes területi kamarához történő beérkezést követő öt napon belül a megbízási szerződés tervezetét
megküldi a szakértői tanács tagjainak.
(4) A  szakértői tevékenységre létrejövő megbízási szerződés (tagmegbízás) – mely alapján a  tagok a  Szerv nevében
eljárhatnak – a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara, valamint a  tagok között jön létre. A  megbízási szerződésnek
tartalmaznia kell a szakértői tanács tagjainak, elnökének megnevezését, a szakértői vélemény szakértői tanács általi
megküldésének határidejét, a szakvéleményben megválaszolandó kérdéseket és a szakértői díj összegét.
(5) A  vezető a  helyszíni szemle időpontjáról az  elnök javaslata alapján értesíti a  szerződő feleket és a  kivitelezés
helyszínéül szolgáló ingatlan birtokosát.
(6) A  tagok a  vezető általi kijelölést a  megbízási szerződés aláírásával és a  vezető részére történő visszaküldésével
fogadják el. A szakértői tanácstag eljárásának akadályoztatása esetén az akadályokról öt napon belül értesíti a Szerv
vezetőjét, aki ebben az esetben haladéktalanul gondoskodik más tag kijelöléséről.
(7) A szakértői tanács a szakértői véleményt zárt ülésen, szótöbbséggel alakítja ki a benyújtott iratok – helyszíni szemle
tartása esetén a szemle jegyzőkönyve – alapján és a tanács elnöke gondoskodik
a) a szakvélemény,
b) szerződést biztosító mellékkötelezettség érvényesíthetősége kapcsán kért vizsgálat esetén a  szakértői
vélemény és kivonatának
határidőben történő felterjesztéséről a vezető részére.
(8) A szakértői tanács elnöke az ügy bonyolultságára való hivatkozással kérheti a vezetőtől a határidő egy alkalommal
legfeljebb harminc nappal való meghosszabbítását. A határidő meghosszabbítása tárgyában született döntés ellen
jogorvoslatnak nincs helye.
(9) A vezető gondoskodik a
a) szerződő felek részére a szakértői vélemény,
b) szerződést biztosító mellékkötelezettség érvényesítésének vizsgálatához kapcsolódó kérelem esetén
a biztosítékot nyújtó személy részére a szakértői vélemény kivonatának
határidőben történő megküldéséről.
7. § (1) A szakértői tanács tagjai független szakértőként járnak el. A szakértői vélemény tartalmát illetően nem kérhetnek és
nem fogadhatnak el utasításokat sem a Szerv vezetőjétől, vezetőhelyettesétől, sem más személytől.
(2) Ha építési, kivitelezési szerződés alapján keletkező vita tárgya a kivitelező vagy alvállalkozó által már eltakart anyag
beépítése, vagy munka elvégzése és
a) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény szerinti beépítésről történő, a megrendelőnek szóló és
a megrendelő által átvett értesítés rendelkezésre áll, és a megrendelő részéről a rendelkezésre álló határidőn
belül minőségi, vagy egyéb kifogás nem merült fel, az eljáró szakértői tanács a beépített, eltakart anyagot,
munkát úgy tekinti, mint 100%-ban elvégzett anyagbeépítést, munkát,
b) ha az  a)  pont szerinti értesítés nem áll rendelkezésre, az  ellenőrzéséhez szükséges bontás és az  azt követő
visszaépítés költségeinek viseléséről a bíróság dönt a szakértői vélemény alapján.
(3) A (2) bekezdés b) pontja alapján felmerülő költséget a minőségi kifogással élő fél előlegezi meg.
 (4) A  Szerv szakvéleményének kialakítása érdekében a  laboratóriumi vizsgálat szükségességét a  vezető állapítja meg
aki végzésben rendeli el a szükséges laboratóriumi vizsgálat részleteit. A felmerülő költségeket a minőségi kifogással
élő fél előlegezi meg. A költségek viseléséről bíróság dönt a szakértői vélemény alapján.
(5) Az eljáró tanács ügyintézési határidejébe a laboratóriumi vizsgálat időtartama nem számít bele.
6. A szakértői vélemény és kivonatának tartalma 8. § (1) A szakértői tanács a szakvéleményét a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelően állítja ki.
 (2) A szakértői tanács a szakvéleményének kivonatát a 3. mellékletben foglaltaknak megfelelően állítja ki.
7. A Szerv díjazása 9. § (1) A szakértői vélemény elkészítése díjazás ellenében történik.
 (2) A szakértői díj a kérelmező által megjelölt vitatott nettó érték 1%-a, de legkevesebb 60 000 Ft és nem haladhatja
meg a 450 000 Ft-ot. A szakértői díj a Szervet illeti, mely a szakértői tanács tagjai között a következők szerint oszlik
meg: elnök 40%, tagok 30-30%.
(3) A  szakértői díjat a  kérelmező a  kérelem beadásakor fizeti meg a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara elkülönített
10300002-20373432-71003285 számú alszámlájára. A  szakértői tanács tagjai, elnöke a  szakértői vélemény
megküldésével egyidejűleg benyújthatják számláikat a vezetőnek, aki az ellenjegyzett példány másolatával együtt
továbbítja azokat a  kifizetést biztosító Magyar Kereskedelmi és Iparkamara részére. A  4.  § (6)  bekezdését ebben
az esetben nem kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a  szakértői tanács tagjai a  tagmegbízás szerinti eljárás végső határidejét túllépik, a  szakértői díj
mértéke a késedelemmel érintett időszakban munkanaponként az eredeti díj 10%-ával csökken.
(5) Hét munkanapos késedelem esetén a szakértői tanács tagjainak javadalmazása legfeljebb az eredeti díj összegének
30%-a lehet.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a ki nem fizetett szakértői díj a kérelmezőnek visszajár.
 (7) Az eljárás során felmerülő költségeket a szakértők számla ellenében utólag számolják el a Magyar Kereskedelmi és
Iparkamarával.
 (8) A  Szerv vezetője és vezetőhelyettese a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával áll megbízási jogviszonyban,
a megbízási szerződést az építésgazdaságért felelős miniszter és az igazságügyért felelős miniszter jóváhagyja.
8. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
11. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikke szerinti
előzetes bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1226/2012. (VII. 6.) Korm. határozata a Kormány 2012. II. fél munkatervéről.
A Kormány a 2012. december 31-ig terjedő időszak munkaterveként az e határozat mellékletében meghatározott
feladatoknak az ott megjelölt ütemezését fogadja el. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2011. (V. 26.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2007. október 10-én, Brüsszelben aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2010. február 19-én, Budapesten aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 291/2010. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 291/2010. (XII. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 196. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Moldovai Köztársaság Kormánya között az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság között az engedély nélkül
tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, 2007. október 10-én, Brüsszelben aláírt Megállapodás végrehajtásáról
szóló, 2010. február 19-én, Budapesten aláírt Jegyzőkönyv 12. cikk (1) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint
rendelkezik:
„E Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottságnak az Eljárási
Szabályzat elfogadásáról szóló 1/2008. számú, az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság között a tartózkodási
engedéllyel nem rendelkező személyek visszafogadásáról szóló megállapodás alapján felállított visszafogadási vegyes
bizottsági határozata 7. cikkével összhangban történő értesítését követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. A
visszafogadási vegyes bizottság értesítésére azt követően kerül sor, hogy a Szerződő Felek e Jegyzőkönyv kötelező
hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról kölcsönösen értesítették egymást.”
A Visszafogadási vegyes bizottság értesítésének időpontja: 2011. április 4.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja: 2011. május 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 291/2010. (XII. 22.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Közlöny 196. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya
között az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek
visszafogadásáról szóló, 2007. október 10-én, Brüsszelben aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2010. február
19-én, Budapesten aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 291/2010. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. május
4-én, azaz kettőezer-tizenegy május negyedikén léptek hatályba.
Megállapítom továbbá, összhangban 2010. évi CLVI. törvény 2. § (3) bekezdésével, hogy a Magyar Közlöny 196.
számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a Magyar
Köztársaság, illetve a Moldovai Köztársaság területén jogellenesen tartózkodó személyek átadásáról és átvételéről
szóló, Budapesten, 1997. június 4-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2000. évi XXIV. törvény hatályon kívül
helyezéséről szóló 2010. évi CLVI. törvény 1. §-a 2011. május 4-én, azaz kettőezer-tizenegy május negyedikén lépett
hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter