text:
21/2019. (I. 16.) KE határozata a Magyar Honvédség parancsnoka beosztásba történő kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, továbbá a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 20.  § (1)  bekezdés b)  pontja
és a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 56.  § (1)  bekezdése alapján – a  honvédelmi miniszter
előterjesztésére – Korom Ferenc altábornagyot a 2019. január 15. napjától 2023. május 15. napjáig terjedő határozott
időtartamra a Magyar Honvédség parancsnoka beosztásba kinevezem.
Budapest, 2019. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1256/2015. (IV. 23.) Korm. határozata a KÖZOP-5.1.0-07-2008-0001 azonosító számú [„Budapesti 4. sz. metróvonal I. szakasz (Keleti pályaudvar – Kelenföldi pályaudvar)” című] projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
hozzájárul a KÖZOP-5.1.0-07-2008-0001 azonosító számú, „Budapesti 4. sz. metróvonal I. szakasz (Keleti pályaudvar –
Kelenföldi pályaudvar)” című projekt „Vállalkozási szerződés a  Kelenföld vasútállomás XXI–XXVIII. vágányainak
helyén létesülő P+R parkoló és a hozzá tartozó útépítési, vízépítési, közműépítési, műtárgyépítési és magasépítési
munkák megvalósítására” tárgyú közbeszerzési eljárás megindításához a  2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1549/2015. (VIII. 7.) Korm. határozata a határon túli magyar vonatkozású épített kulturális örökség értékeinek feltárását, megóvását, megismertetését célzó Rómer Flóris Tervről.
A Kormány
 1. egyetértve azzal, hogy a  határon túli magyar vonatkozású épített kulturális örökség védelme, megismerésének,
megóvásának és megismertetésének elősegítése kiemelt feladat, az  Országgyűlés döntésére tekintettel, mely
2016-tól 200,0 millió forinttal támogatja a  határon túli műemlék-felújítási programot, elfogadja a  Rómer Flóris
Tervet;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Rómer Flóris Terv megvalósítására 2018. évig évente beépülő jelleggel
200,0 millió forint támogatást biztosítson a  Miniszterelnökség mint a  kulturális örökség védelméért felelős tárca
költségvetésében, határon túli épített örökség megóvása jogcímen;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a központi költségvetés tervezésékor, tartós bázisba épülő betervezésként
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a miniszterelnök általános helyettesével egyetértésben állítsa
össze a Rómer Flóris Terv éves feladat- és költségtervét;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016-tól minden év február 28.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Rómer Flóris Terv lebonyolításával összefüggő, továbbá
szakmai minőségbiztosítási és egyéb feladatainak ellátása céljára a Teleki László Alapítvány számára évente beépülő
jelleggel biztosítson a Rómer Flóris Terv számára rendelkezésre álló forrásból 20,0 millió forintot;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016-tól minden év január 31.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Teleki László Alapítvány bevonásával a  Rómer Flóris Terv
végrehajtásáról évenkénti rendszerességgel számoljon be a Kormánynak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: tárgyévet követő év január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1145/2016. (III. 24.) Korm. határozata a XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál megrendezésével összefüggő infrastrukturális fejlesztésekről.
A Kormány a XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál sikeres megvalósítása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy
a) a Magyar Állam 1/1 tulajdoni hányadát képező, a  10622/9 helyrajzi számú, természetben a  9026 Győr,
Egyetem tér 1. szám alatt elhelyezkedő ingatlanon a  XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál
megrendezéséhez szükséges, a későbbiek során is hatékonyan hasznosítható infrastrukturális beruházások és
fejlesztések valósuljanak meg összesen 9 271 000 ezer forint összegben,
b) a beruházások és fejlesztések építtetője a Széchenyi István Egyetem (a továbbiakban: Egyetem), a beruházás
építési műszaki ellenőre pedig a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési
Zártkörűen Működő Részvénytársaság legyen,
c) az infrastrukturális fejlesztések eredményeként létrejövő felépítmények az  Egyetem vagyonkezelésébe
kerüljenek, a  XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivált követően felsőoktatási kollégiumi elhelyezés
és egyéb utóhasznosítás céljából akként, hogy – további értéknövelő beruházások Magyar Állam általi
megfizetésének igénye nélkül – az Egyetem köteles a létesítmények üzemeltetésére, karbantartására;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak a XIV. Nyári Európai
Ifjúsági Olimpiai Fesztivál megrendezésével összefüggő, az 1. pont a) pont szerinti infrastrukturális fejlesztésekhez
2016. évben szükséges 6 180 667 ezer forint összegű forrásnak a  Magyarország 2016. évi központi költségvetése
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja Győr Megyei Jogú Város Önkormányzatát, hogy gondoskodjon a XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál
megrendezésével összefüggő, az 1. pont a) alpont szerinti infrastrukturális fejlesztésekhez a 2017. évben szükséges
további 3 090 333 ezer forint összegű önerő biztosításáról;
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  pont szerinti forrás rendelkezésre bocsátása érdekében kössön
támogatási szerződést az Egyetemmel elszámolási kötelezettség, a fel nem használt támogatási összeg tekintetében
pedig visszafizetési kötelezettség rögzítésével;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
5. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 36.  § (4a)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva előzetes jóváhagyását adja a  nemzeti fejlesztési miniszter számára az  ötmilliárd forintot
meghaladó értékű, többéves fizetési kötelezettséggel járó szerződés megkötéséhez, másrészt pedig – az Áht. 36. §
(4b) bekezdése alapján – felhatalmazást ad éven túli kötelezettségvállalásra a 2017. évi részösszeg tekintetében.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1656/2015. (IX. 14.) Korm. határozata a Liget Budapest Projekt megvalósításával összefüggésben az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek Országos Toxikológiai Intézet költözéséhez szükséges költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a Liget Budapest Projekt megvalósításával összefüggésben, az  Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek Országos
Toxikológiai Intézetének költözésére irányuló, a  Budapest XIII. kerület, 28056 helyrajzi számú, természetben
a  Budapest XIII. kerület Szabolcs utca 33. szám alatt található ingatlanon megvalósuló beruházással kapcsolatban
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai
feladatok támogatása alcím, 7. Liget Budapest projekt előkészítése és megvalósítása jogcímcsoport terhére,
a) 260 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási
jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlanberuházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára;
b) 140 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 9. Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek cím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
360/2018. (VII. 25.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Pantaleón Mayiboro Miko Nchama rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Egyenlítői-guineai
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2018. július 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2010. (VII. 8.) KüM utasítása a Külügyminisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésében és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) A Külügyminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) szervezeti és működési rendjét – a minisztérium új szervezeti és
működési szabályzatának hatálybalépéséig terjedő időre – a mellékletben foglaltak szerint szabályozom.
(2) Ha ez az utasítás eltérően nem rendelkezik, a minisztérium szervezeti és működési rendjére a Külügyminisztérium
Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 13/2009. (XI. 20.) KüM utasítást kell megfelelően alkalmazni.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
142/2004. (IV. 29.) Korm. rendelete a kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal végezhető tevékenységekről.
A Kormány a New Yorkban 1961. március 30-án kelt, és
az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett ,,Egységes Kábítószer Egyezmény’’, továbbá az annak módosításáról és kiegészítéséről szóló, Genfben 1972. március 25-én
kelt, és az 1988. évi 17. törvényerejű rendelettel kihirdetett,
a fenti egyezményt kiegészítő Jegyzőkönyv (a továbbiakban együtt: Kábítószer Egyezmény); a pszichotrop anyagokról szóló, Bécsben az 1971. február 21. napján aláírt
egyezményt (a továbbiakban: Pszichotrop Egyezmény)
kihirdető 1979. évi 25. törvényerejű rendelet; valamint az
Egyesült Nemzetek Szervezetének a kábítószerek és
pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án, Bécsben kelt Egyezményét kihirdető
1998. évi L. törvény végrehajtása érdekében; továbbá a
Rendőrségről szóló 1994. évi. XXXIV. törvény 100. §-a
(1) bekezdésének a) és k) pontjaiban; valamint az emberi
felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló 1998. évi
XXV. törvény 19. §-a (3) bekezdésének és 24. §-a (1) bekezdésének b) és c) pontjaiban foglaltakra; illetve az
Európai Unió Tanácsának a kábítószerek tárgyában meghozott jogi aktusaira figyelemmel, a következőket rendeli:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. alacsony tetrahidrocannabinol (a továbbiakban:
THC) tartalmú kender: kábítószer előállítására alkalmas
növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet
1. § d) pontjában meghatározott fogalom;
2. állatgyógyászati intézmény: állatkórház, állatklinika,
állatrendelők, állategészségügyi laboratóriumok;
3. állatgyógyászati kiskereskedelmi forgalmazó: a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: FVM) által külön jogszabály szerint engedélyezett forgalmazási tevékenység engedélyese, aki állatorvosi
vény ellenében a kábítószer, illetve pszichotrop anyag tartalmú állatgyógyászati szert közvetlenül a felhasználó részére szolgáltatja ki;
4. belföldi szállítás: olyan kábítószert, illetve pszichotrop anyagot tartalmazó szállítmány eljuttatása, amelynek
a kiindulópontja- és végcélja egyaránt Magyarországon
található;
5. díszítő mák: a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet 1. §
c) pontjában meghatározott fogalom;
6. egészségügyi szolgáltató: az egészségügyről szóló
1997. évi CLIV. törvény 3. § f) pontjában meghatározott
szolgáltató;
7. elemzés: kábítószerek, pszichotrop anyagok és viszszaélés szempontjából veszélyes új szerek fizikai, kémiai és
egyéb jellemzőinek meghatározására, valamint a visszaélés
szempontjából veszélyes szerek kóros élvezetre alkalmasságának megállapítására irányuló szakértői tevékenység;
8. eltérítés: kábítószernek vagy pszichotrop anyagnak az
engedélyezett forgalomból az engedély nélküli forgalomba
történő átirányítása;
9. engedélyes: e rendelet szerinti valamely engedéllyel
rendelkező természetes vagy jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezet, valamint
az engedéllyel rendelkező intézetek, intézmények;
10. étkezési mák: a kábítószer előállítására alkalmas
növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet
1. § b) pontjában meghatározott fogalom;
11. forgalmazás: a kábítószerek és pszichotrop anyagok
anyagi ellenszolgáltatásért, vagy anyagi ellenszolgáltatás
nélkül történő továbbadása (beszerzése, értékesítése,
kereskedelme, elosztása) ide nem értve az anyagok exportját, importját, transzferét és tranzitját;
12. gyártás: minden olyan művelet, amelynek eredményeként kábítószer, illetve pszichotrop anyag, illetve ezekből az anyagokból előállított készítmény jön létre, beleértve a csomagolást és átcsomagolást, valamint a laboratóriumi körülmények közötti gyártást is. Gyártásnak minősül
az opioid alkaloidok elválasztása, az azt szolgáltató mák
(Papaver Somniferum L. faj és rokon fajainak fajtái), valamint a kannabisz, illetve kannabisz gyanta elválasztása az
azt szolgáltató kannabisz növényről;
13. gyógyászati célú tevékenység: a kábítószerekkel és
pszichotrop anyagokkal végzett, a gyógyszerkutatást,
-fejlesztést, a gyógyszerek törzskönyvezését, valamint a
gyógyszeres kezelés megvalósulását célzó, az adott tevékenység végzésére engedéllyel rendelkező szerv vagy személy által végzett tevékenység;
14. hatósági ellenőrzés: az illetékes hatóságnak az e rendelet szerinti engedélyes tevékenységére irányuló ellenőrzése, beleértve a kábítószer vagy pszichotrop anyag
selejtezésének, megsemmisítésének ellenőrzését is;
15. import-, export, transzfer és tranzitszállítás: kábítószereknek és pszichotrop anyagoknak az ország területére
irányuló behozatala, az ország területéről való kivitele, és
az ország területén — a leszállás nélküli légiforgalom kivételével — történő átszállítása;
16. ipari mák: a kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott fogalom;
17. kábítószer: az 1. melléklet 1. (a továbbiakban: K1) és
2. jegyzékén (a továbbiakban: K2) szereplő anyag, tekintet
nélkül természetes vagy szintetikus eredetére;
18. kábítószertartalmú kivételek: az 1. melléklet 3. jegyzékén (a továbbiakban: K3 kivételek jegyzéke, röviden:
Kivételek, K3) megadott összetételű gyógyszerkészítmények, amelyek nem tekintendők kábítószernek, azonban
gyártásuk kábítószer tevékenységi engedélyhez kötött, és
exportjuk, importjuk és transzferük bejelentésre kötelezett az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal Kábítószer Igazgatóságának (a továbbiakban: ESZCSM EKH KI);
19. kábítószerért, pszichotrop anyagért felelős személy:
nem gyógyászati tevékenység során használt kábítószer,
pszichotrop anyag biztonságos tárolásáért és kezeléséért,
valamint az eseti kutatás során a kábítószer, pszichotrop
anyag biztonságos tárolásáért és felhasználásáért felelős
személy;
20. kannabisz: a kannabisz növény bármilyen elnevezéssel jelölt virágzó vagy termő ágvégződései, amelyekből a
gyantát még nem vonták ki. Kivéve a magokat és az ágvégződés nélküli leveleket;
21. kannabisz növény: minden kender, azaz Cannabis
genushoz tartozó növény;
22. kábítószer felelős (helyettes): a tevékenységi engedélyt kérelmező szervezet vezetője által, az Országos Rendőr-főkapitányság központi kábítószer rendészeti feladatait ellátó szerv (a továbbiakban: ORFK KKR) hozzájárulásával kijelölt személy, aki a kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal folytatott tevékenységgel kapcsolatos feladatokat ellátja, illetve felügyeli az engedélyesnél;
23. klinikai vizsgálat: olyan, emberen végzett orvostudományi kutatás, amely egy vagy több vizsgálati készít
mény klinikai, farmakológiai, illetőleg más farmakodinámiás tulajdonságának megállapítására vagy igazolására,
valamint nem kívánatos mellékhatásának megállapítására,
felszívódásának, megoszlásának, metabolizmusának, kiválasztásának vizsgálatára irányul azzal a céllal, hogy a vizsgálati készítmény(ek) biztonságosságát és hatásosságát
igazolja;
24. kutatás: kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal
és visszaélés szempontjából veszélyes új szerekkel végzett
oktatási, elemzési, klinikai vizsgálat, orvostudományi és
tudományos kutatási célú tevékenység;
25. magán-állatorvos: az állategészségügyről szóló
1995. évi XCI. törvény 2. § 2. pontja szerinti magán-állatorvosi tevékenységet folytató állatorvos, aki nem végez
állatgyógyászati kiskereskedelmi forgalmazást;
26. mákszalma: a máknövény minden része a magok
kivételével;
27. nem gyógyászati célú tevékenység: a 13. pontban meghatározottól eltérő minden, a kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal végzett tevékenység;
28. pszichotrop anyag: az 1. mellékletben (Pszichotrop
anyagok 1., 2., 3., és 4. jegyzéke, röviden P1, P2, P3, P4)
szereplő anyag, tekintet nélkül természetes vagy szintetikus eredetére;
29. tengerentúli szállítás: Európán kívülre történő
export vagy Európán kívülről történő import;
30. termesztetés: tevékenységi és termesztetési engedély
birtokában folytatható tevékenység, amelynek során az
engedélyes szerződéses jogviszony alapján ipari mák termelésével (művelésével) bíz meg mezőgazdasági termelőket. Termesztetési engedély birtokában termesztésnek minősül az engedélyes olyan tevékenysége, amely során ipari
mák vetésével, művelésével, termelésével bízza meg a vele
szerződő felet;
31. transzfer: kábítószereknek és pszichotrop anyagoknak az Európai Unió más országából a Magyar Köztársaság
területére irányuló importja, illetve a Magyar Köztársaság
területéről az Európai Unió más országába való exportja;
32. visszaélés szempontjából veszélyes új szer: az engedély
nélküli forgalomban megjelent anyagot tartalmazó szer,
amelyről az elemzések, illetve egyéb adatok (fogyasztási
szokások stb.) alapján feltételezhető, hogy bódultságot
vagy tudatállapot módosulást eredményező, a központi
idegrendszerre gyakorolt hatása miatt kóros élvezetre
használják.
A rendelet hatálya 2. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal végez
hető, a 3. § (1) bekezdésben meghatározott tevékenységekre,
b) kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal végezhető tevékenységekhez kapcsolódó hatósági eljárásokra,
c) visszaélés szempontjából veszélyes új szerek jegyzékbe vételi eljárására,
d) kábítószernek és pszichotrop anyagnak az egészségügyi szolgáltató által történő megrendelésére,
e) e rendelet szerinti engedélyesnél, valamint az egészségügyi szolgáltatóknál — a 26. § (1) b) és c) pontja szerint
végzett — kábítószer-rendészeti hatósági ellenőrzésre, valamint
f) egészségügyi szolgáltatók által kábítószerekkel és
pszichotrop anyagokkal végzett klinikai vizsgálatok és orvostudományi kutatások engedélyezésére.
(2) A rendelet hatálya az (1) bekezdés d) és f) pontja
kivételével az egészségügyi szolgáltatókra nem terjed ki.
(3) A kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről külön jogszabály rendelkezik.
Engedélyek és engedélyezési eljárás 3. § (1) A kábítószerek és pszichotrop anyagok gyártása,
feldolgozása, exportja, importja (transzfere), forgalmazása, raktározása, tartása, átadása, használata és a velük kapcsolatos kutatás — a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével — kizárólag érvényes tevékenységi, illetve eseti
kutatási engedély birtokában folytatható.
(2) Az állatgyógyászati intézmények és az állatgyógyászati kiskereskedelmi forgalmazók a kábítószer és
pszichotrop anyaggal végzett tevékenység megkezdése esetén kötelesek a tevékenységet — annak megkezdése előtt
harminc nappal — a tevékenység helyének pontos megjelölésével, a kábítószerért, pszichotrop anyagért felelős
személy megnevezésével az ORFK KKR-nek bejelenteni.
Az ORFK KKR a bejelentés beérkezését követő harminc
napon belül a bejelentett tevékenységről nyilvántartásbavételi igazolást ad ki, amelyről az FVM-et és az ESZCSM
EKH KI-t tájékoztatja. A kiadott nyilvántartásba-vételi
igazolást évente meg kell újítani. A megújítási kérelemhez
csatolni kell az adott évben felhasznált kábítószer és
pszichotrop anyag mennyiségét feltüntető kimutatást.
(3) A magán-állatorvos a kábítószerekkel és pszichotrop
anyagokkal kapcsolatos dokumentációs és nyilvántartási
előírások kivételével, mentesül az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységi engedély megszerzésétől és a
(2) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel kötelezettségétől. A magán-állatorvos felel a kábítószer és pszichotrop
anyag nyilvántartásáért és tárolásáért.
(4) A külön jogszabály szerint engedélyköteles kábítószerek és pszichotrop anyagok előállítására alkalmas növények termesztetése, kábítószerek és pszichotrop anyagok
gyártása, feldolgozása, exportja, importja, transzfere, forgalmazása, és raktározása kizárólag e rendelet szerinti érvényes tevékenységi engedély birtokában folytatható. Tevékenységi engedélyt a Ptk. 685. § c) pontja szerinti gazdálkodó szervezet kaphat, amennyiben vezetője, illetve vezető
testületének tagjai büntetlen előéletűek.
(5) A tevékenységek együtt és külön-külön is folytathatók, a tevékenységi engedély összevontan és külön-külön
is kiadható.
4. § (1) A kábítószerek és pszichotrop anyagok, továbbá
mákszalma és kannabisz növény exportja, importja
(transzfere) esetén — a tevékenységi engedélyen túl —,
eseti export engedélyt, illetve eseti import engedélyt is be
kell szerezni.
(2) Az étkezési és díszítő mák, valamint az alacsony THC
tartalmú kannabisz növény termesztetője és termesztője
mentesül a tevékenységi engedély megszerzése alól.
(3) Mákszalmának, valamint kannabisz növénynek az
országból való kivitele, illetve az országba történő behozatala, továbbá tranzitja esetén az eseti export, illetve eseti
import, valamint tranzitengedély kiadása előtt az engedélyező hatóság szükség esetén beszerzi az FVM szakhatósági hozzájárulását.
(4) A Magyar Köztársaság területén tranzitszállítás keretében kábítószer, pszichotrop anyag, mákszalma és kannabisz növény kizárólag tranzitengedéllyel szállítható át.
(5) Kábítószerként, illetve pszichotrop anyagként minősített gyógyszernek a Magyar Köztársaság területén történő átvitele esetén a tranzitengedély kiadása előtt az ORFK
KKR beszerzi az ESZCSM EKH KI, mint szakhatóság
állásfoglalását.
(6) Kábítószerekkel, pszichotrop anyagokkal és a viszszaélés szempontjából veszélyes új szerekkel kutatást csak
e tevékenység folytatására jogosító tevékenységi engedéllyel vagy egy adott vizsgálatra szóló eseti kutatási engedéllyel rendelkező szervezet vagy intézmény folytathat.
5. § (1) Az eseti export és import engedélyt, gyógyászati célú
tevékenység esetén a tevékenységi engedélyt, valamint
az eseti kutatási engedélyt az ESZCSM EKH KI adja ki.
Az állatgyógyászati készítmények importja vonatkozásában az ESZCSM EKH KI engedélye nem mentesít a külön
jogszabályban előírt behozatali engedély megszerzése alól.
(2) A tranzitengedélyt, valamint a nem gyógyászati célú
tevékenység esetén a tevékenységi és az eseti kutatási engedélyt az ORFK KKR adja ki.
(3) Az ESZCSM EKH KI, illetve az ORFK KKR a
kiadott engedélyekről nyilvántartást vezet.
A gyógyászati célú tevékenységi engedély kiadásával
kapcsolatos szabályok
6. § (1) Az engedélyes kizárólag a gyógyászati célú tevékenységi engedélyben megjelölt tevékenységek folytatására
jogosult.
(2) E rendelet 1. mellékletének P1 jegyzékébe foglalt
pszichotrop anyagok gyógyászati célra nem hozhatók forgalomba, felhasználásuk csak kutatási célra engedélyezhető.
7. § (1) A tevékenységi engedély iránti kérelmet az
ESZCSM EKH KI-hoz egy eredeti és egy másolati példányban kell benyújtani. Az engedély iránti kérelemnek
tartalmaznia kell:
a) ha a kérelmező gazdálkodó szervezet: megnevezését,
székhelyét, telephelyét, fióktelepét, adószámát,
b) ha a kérelmező kutatási tevékenységet végző szervezet, intézmény: annak megnevezését, székhelyét, telephelyét,
c) a folytatni kívánt tevékenységgel érintett kábítószerek vagy pszichotrop anyagok e rendelet 1. melléklete
szerinti megnevezését,
d) a kérelmezett tevékenység(ek) megnevezését, folytatásának helyét (telephely, fióktelephely címét).
(2) A tevékenységi engedély iránti kérelemhez csatolni
kell:
a) a gazdálkodó szervezet jegyzésére vagy képviseletre
jogosult tagjának és a kábítószer felelős, valamint helyettese közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát,
b) ha a kérelmező gazdasági társaság, annak harminc
napnál nem régebbi eredeti cégkivonatát, továbbá a cégbíróságon iktatott változásbejegyzési kérelmek másolatát,
c) ha a kérelmező nem gazdasági társaságként működő
gazdálkodó szervezet, jogerős bírósági bejegyzésének megtörténtét igazoló közhiteles okmányokat, vagy a költségvetési szervezetek törzskönyvi nyilvántartásba vételéről
szóló igazolást,
d) a kérelmező gazdálkodó szervezet vezetőjének,
illetve vezető testülete tagjainak három hónapnál nem
régebbi erkölcsi bizonyítványát, valamint nem magyar
állampolgár esetén a három hónapnál nem régebbi erkölcsi bizonyítványának hiteles fordítását,
e) a kijelölni kívánt kábítószer-felelős és helyettese nevét, három hónapnál nem régebbi erkölcsi bizonyítványát,
valamint a végzettségét igazoló oklevelét,
f) a humángyógyszer-készítmény gyártására, illetve
nagykereskedelmére, valamint az állatgyógyászati gyógyszerkészítmény gyártására, kereskedelmére vonatkozó engedély hiteles másolatát, illetve a tevékenység körébe tartozó, jogszabályban meghatározott más hatóság engedélyét,
g) a gazdálkodó szervezet üzemének, illetve érintett
üzemrészének és raktárának, illetve kutatási tevékenységet
végző szervezet, intézmény laboratóriumának, raktárhelységének tervrajzát, amelyen fel kell tüntetni az alkalmazott
(telepített) mechanikai és elektronikus biztonságtechnikai
berendezéseket és eszközöket, valamint azok helyét,
továbbá mellékelni kell az őrzési és nyilvántartási rend
leírását és biztonsági rendszer esetén a működőképességet
igazoló szakvéleményt,
h) feldolgozás esetén a kiinduló anyag, az előállított
termék megnevezését és tervezett mennyiségét az ellenőrzött hatóanyagra számítva.
(3) A kábítószer-felelős és helyettese az engedély megadásával kijelölésre kerül. A kijelölt kábítószer-felelős
(helyettes) felel a kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal folytatott tevékenység e rendelet szerinti szabályszerűségéért, az anyagok eltérítésének megakadályozása érdekében megteendő intézkedésekért, a 19. §-ban meghatározott nyilvántartások naprakész és pontos vezetéséért, valamint az adatszolgáltatásért és a kezelési szabályok betartásáért, továbbá ha a nyilvántartott anyaggal kapcsolatban
bármilyen rendellenességet tapasztal az illetékes hatóságok haladéktalan (távközlési eszközön történő) értesítéséért.
(4) Kábítószer-felelősnek (helyettesnek) csak orvosi,
állatorvosi, gyógyszerészi, vegyészmérnöki, vegyészi vagy
biológusi oklevéllel rendelkező, büntetlen előéletű személy jelölhető ki.
8. § (1) Az ESZCSM EKH KI a kérelemben megjelölt telephelyen helyszíni szemlét tarthat, amelynek során ellenőrzi
a kérelmezett tevékenység folytatásához előírt feltételek
meglétét. Az ESZCSM EKH KI döntéséhez kikérheti az
Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes megyei (fővárosi)
intézete és a megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás véleményét.
(2) Az ESZCSM EKH KI a kérelem benyújtását követően a kérelem egy másolati példányát megküldi az ORFK
KKR részére. Az ORFK KKR szükség esetén helyszíni
szemlét tart, melynek során megvizsgálja a 7. § (2) g) pontjában foglaltak meglétét és megfelelőségét, továbbá ellenőrzi a kijelölni kívánt kábítószer-felelős és helyettese büntetlenségét és végzettségét. Az engedély kiadásának feltétele, hogy az ORFK KKR hozzájárulását adja a tevékenységi engedély kiadásához.
(3) A tevékenységi engedély tartalmazza a 7. § (1) bekezdésben foglalt adatokat, valamint a kijelölt kábítószerfelelős (helyettes) adatait (név, végzettségét igazoló diploma száma, kelte). Az engedély megadásának tényét az
Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(4) A tevékenységi engedély három évig vagy a 10. §
(1) bekezdés szerinti visszavonásig érvényes. Az engedélyesnek az engedély érvényességi idejének lejárta előtt legalább három hónappal jelezni kell, ha az engedélyét meg
kívánja újítani.
(5) A tevékenységi engedély kiadását meg kell tagadni, ha
a) a helyszíni szemle megállapítása szerint a tevékeny
ség folytatásának feltételei hiányoznak,
b) a kérelmező a valóságnak nem megfelelő adatot
közölt,
c) a kérelmező az e kormányrendelet szerint előírt fel
tételeknek nem felel meg. (6) az ESZCSM EKH KI és az ORFK KKR a tudomására jutott adatokat úgy köteles kezelni, hogy az nem sértheti a kérelmező, illetve az engedélyes üzleti érdekeit és a
szellemi alkotásokon fennálló jogait.
9. § (1) Az engedélyes a nyilvántartott adatokban bekövetkezett változásról tizenöt napon belül köteles a tevékenységet engedélyező ESZCSM EKH KI-t írásban értesíteni.
(2) Az engedélyesnek a tevékenységi engedélyben nem
szereplő, újabb, az 1. melléklet szerinti kábítószer vagy
pszichotrop anyag tevékenységi körbe vonása előtt kérni
kell az engedély módosítását.
(3) A gazdálkodó szervezet 7. § (2) bekezdése szerinti
üzemének, érintett üzemrészének és raktárának, illetve
kutatási tevékenységet végző szervezet, intézmény laboratóriumának, raktárhelységének tervrajzában bekövetkezett változása, illetve új telephely, üzemrész tevékenységi
körbe vonása, valamint a rendészeti szempontból előírt
biztonsági, biztonságtechnikai berendezések bármelyikének megváltozása esetén a gazdálkodó szervezetnek
az engedély módosítását kérnie kell. Változásnak minősül
a gazdálkodó szervezet üzemének, illetve érintett üzemrészének és raktárának oly mértékű átalakítása, amely az
addig érvényben volt — kábítószer-rendészeti szempontból előírt — biztonsági berendezések módosítását vonja
maga után.
10. § (1) A tevékenységi engedélyt az ESZCSM EKH KI
visszavonja amennyiben:
a) az engedélyes azt kéri, b) az engedély megadásakor fennálló körülmények úgy
változtak meg, hogy az engedély megadásához szükséges
feltételek nem állnak fenn,
c) az engedélyes az e rendeletben foglalt előírásokat,
illetve az engedélyben előírt kötelezettségeket ismételten,
súlyosan megszegi,
d) az arra jogosult hatóság a külön jogszabály szerint a
humángyógyszer-készítmény gyártására, illetve nagykereskedelmére, valamint az állatgyógyászati gyógyszerkészítmény gyártására, illetve kereskedelmére vonatkozó engedélyt visszavonta.
(2) A tevékenységi engedély alapján folytatott tevékenységet az ESZCSM EKH KI legfeljebb egy évre, vagy büntetőeljárás esetén annak jogerős befejezéséig felfüggeszti,
ha
a) az engedélyes az e rendeletben foglalt előírásokat,
illetve az engedélyben meghatározott feltételeket megszegi,
b) az arra jogosult hatóság a humángyógyszer-készítmény gyártására, illetve nagykereskedelmére, valamint az
állatgyógyászati gyógyszerkészítmény gyártására, illetve
kereskedelmére vonatkozó engedélyt felfüggesztette,
c) az engedélyes gazdálkodó szervezet vezetője vagy kábítószer-felelőse (helyettese) ellen visszaélés kábítószerrel
bűncselekmény elkövetése miatt büntetőeljárás indult,
d) az engedélyes 19. § (2)—(4) bekezdése szerinti adatszolgáltatást nem teljesíti.
(3) A tevékenység felfüggesztése esetén, amennyiben az
engedélyes a felfüggesztésre okot adó körülményt a felfüggesztés időtartama alatt megszünteti, és ezt a felfüggesztést
elrendelő hatóságnál bejelenti, az ESZCSM EKH KI
határozattal dönt a felfüggesztés megszüntetéséről.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott bejelentés hiányában — a felfüggesztést elrendelő határozatban megjelölt
idő elteltével — az engedélyt vissza kell vonni.
(5) A felfüggesztést elrendelő határozatban az engedélyest a (3) és (4) bekezdésben foglaltakról írásban tájékoztatni kell.
(6) Az ESZCSM EKH KI a tevékenységi engedély felfüggesztéséről és visszavonásáról szóló határozat egy példányát megküldi az ORFK KKR, illetve a visszavonást
kezdeményező hatóság részére.
(7) Az engedély felfüggesztésének vagy visszavonásának
tényét az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(8) Az engedély visszavonását vagy felfüggesztését az
ORFK KKR, az Országos Gyógyszerészeti Intézet
(a továbbiakban: OGYI), az ÁNTSZ területileg illetékes
megyei (fővárosi) intézete, valamint állatgyógyászati tevékenység esetén az FVM, illetve a megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás is kezdeményezheti.
11. § (1) Az ipari mák termesztetésére irányuló, a külön jogszabály szerint meghatározott eseti termesztetési engedély
iránti kérelmet évente az ipari mák feldolgozásával foglalkozó, a 3. § (1) bekezdés szerinti érvényes tevékenységi
engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet nyújtja be az
ESZCSM EKH KI-nak, megjelölve a kérelem benyújtásának évét követő évre vonatkozóan az ipari mák termesztésre szánt terület nagyságát, a mákfajtát és a maximálisan
kinyerendő alkaloid mennyiséget.
(2) Az ESZCSM EKH KI az ipari mákkal, valamint az
ópiát termékekkel és származékokkal folytatott tevékenységekre vonatkozó engedély megadását a Nemzetközi
Kábítószer Ellenőrző Szervvel (INCB) történő egyeztetés
után a nemzetközi ópiát egyensúly biztosítása érdekében
— az ORFK KKR és az FVM egyidejű tájékoztatása mellett — megtagadhatja.
A nem gyógyászati célú tevékenységi engedélyek
kiadásával kapcsolatos szabályok
12. § (1) A kábítószert, pszichotrop anyagot használó, tároló
bűnüldöző, rendvédelmi szervek, fegyveres erők, büntetésvégrehajtási intézetek és intézmények, valamint a kábítószer-vizsgáló laboratóriumok nem gyógyászati célú tevékenységi engedélyét az intézmény, szerv, intézet írásbeli
kérelmére az ORFK KKR adja ki, és a kábítószer-vizsgáló
laboratóriumok részére kiadott tevékenységi engedélyekről értesíti az ESZCSM EKH KI-t.
(2) A nem gyógyászati célú tevékenységi engedély a
szerek használatára, beszerzésére és tárolására jogosít.
Az engedély kiadásához a biztonságos tárolás és kezelés
feltételeit biztosítani kell, továbbá a tárolással, kezeléssel
megbízott felelős személyt kell kijelölni.
(3) A nem gyógyászati célú tevékenységi engedély olyan
szervnek, intézménynek, intézetnek adható, amely a kérelemben igazolja, hogy rendeltetése szerinti tevékenységének folytatásához az e rendeletben szabályozott szerek
kezelése, tárolása elengedhetetlen, és amely a kérelem
benyújtásakor megfelel a (2) bekezdés szerinti feltételeknek. Az engedély kiadásához szükséges feltételek meglétét
az ORFK KKR az engedély megadását megelőzően helyszíni szemle keretében ellenőrzi.
(4) A feltételek megváltozásáról az engedélyes köteles
az ORFK KKR-t tizenöt napon belül értesíteni. Az engedélyező hatóság az engedélyt visszavonja, amennyiben az
engedély megadásakor fennálló körülmények úgy változtak meg, hogy az engedély megadásához szükséges feltételek nem állnak fenn.
(5) E rendelet alkalmazásában kábítószer-vizsgáló laboratóriumnak minősülnek a nyomozó hatóságok ilyen intézményein túl az olyan létesítmények is, ahol az elemzés
személyi és tárgyi feltételei adottak, így különösen felsőoktatási és egészségügyi intézmények, tudományos kutatóintézetek laboratóriumai, ha kábítószer tevékenységi engedéllyel rendelkeznek.
Az eseti kutatási engedély 13. § (1) Az eseti kutatási engedély iránti kérelmet vizsgálatonként kell benyújtani a tevékenységi engedéllyel nem
rendelkező kérelmezőnek
a) gyógyászati célú vizsgálat esetében az ESZCSM
EKH KI-hoz,
b) nem gyógyászati célú vizsgálat esetében az ORFK
KKR-hez.
Az eseti kutatási engedély a kérelemben megjelölt időpontig, illetve visszavonásáig érvényes.
(2) A rendelet szerinti kábítószerekkel és pszichotrop
anyagokkal végzett klinikai vizsgálatokhoz és orvostudományi kutatásokhoz az ESZCSM EKH KI eseti kutatási
engedélyét be kell szerezni. A kérelmezőnek kérelméhez
csatolni kell az OGYI, illetve a kutatás szakmai engedélyezője által kiadott engedélyt. Az ESZCSM EKH KI a kérelem beérkezését követő tizenöt napon belül dönt az engedély kiadásáról.
(3) Az engedély iránti kérelemben meg kell jelölni:
a) a kutatás célját,
b) a kutatáshoz szükséges kábítószer vagy pszichotrop
anyag, illetve készítmény hatóanyagának 1. melléklet szerinti megnevezését,
c) a kutatáshoz szükséges kábítószer, pszichotrop
anyag mennyiséget és kiszerelést,
d) a beszerzés forrását (cég neve, címe),
e) a biztonságos tárolásért és felhasználásért felelős
személy nevét, elérhetőségét,
f) a kábítószer vagy pszichotrop anyag tárolásának pon
tos címét és feltételeit. (4) Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) tudományos kutatás esetén a jóváhagyott kutatási,
vizsgálati tervet,
b) jóváhagyott kutatási, vizsgálati terv hiányában: a
kísérlet rövid leírását, a kísérlet helyét és tervezett időtartamát, az egyszerre felhasznált mennyiséget, a kísérletek
számát.
(5) Az engedélyező hatóságok egymást tájékoztatják az
általuk kiadott eseti kutatási engedélyről.
(6) Az engedély az engedélyest feljogosítja az engedélyben megnevezett szer vagy anyag
a) szükséges mennyiségének beszerzésére,
b) birtoklására és felhasználására,
c) a kutatáshoz szükséges mennyiségének előállítására,
valamint d) más engedélyessel történő előállíttatására.
(7) Az eseti kutatási engedély alapján beszerzett szerekről, és felhasználásukról tételes nyilvántartást kell vezetni.
(8) Az eseti kutatási engedélyt vissza kell vonni, ha
a) azt a kutatási engedélyt kérő kéri,
b) az engedélyes az e rendeletben foglalt előírásokat,
illetve az engedélyben meghatározott kötelezettségeket ismételten, súlyosan megszegi.
(9) A kutatás időtartama alatt az ORFK KKR — szükség esetén az ESZCSM EKH KI bevonásával — ellenőrzést végezhet az engedélyesnél.
Eseti export, eseti import engedély 14. § (1) Kábítószer vagy pszichotrop anyag szállítmányt, küldeményt az ország területére behozni, kivinni, beléptetni,
kiléptetni, vámeljárás alá vonni kizárólag érvényes export,
illetve import engedély alapján lehet. Az engedély csak egy
szállításra és legfeljebb az abban feltüntetett mennyiségre
érvényes (eseti engedély).
(2) Az eseti engedély kizárólag az export, illetve import
tevékenységre feljogosító tevékenységi engedéllyel rendelkező szervezetnek adható ki.
(3) Ha az import tárgya kábítószert vagy pszichotrop
anyagot tartalmazó olyan gyógyszer, amely nem rendelkezik Magyarországon érvényes forgalomba hozatali engedéllyel, az import engedély kiadásának feltétele az OGYI,
illetve állatgyógyászati szerek esetén az FVM által kiadott
egyedi import engedély beszerzése.
(4) Nem minősül exportnak, importnak (transzfer), ha
a határ átlépésekor a gyógykezelés alatt álló személy a
gyógykezeléshez szükséges kábítószernek minősülő gyógyszerből a határ átlépésétől számított hetvenkét órás időtartamra elegendő mennyiséget a kezelőorvos által kiállított,
nemzetközi előírásnak megfelelő igazolással vagy az arra
illetékes hatóság által kiállított engedéllyel tart birtokában. Az igazolás kiállítása napjától számított harminc
napig érvényes.
(5) Az eseti engedély iránti kérelemhez az ESZCSM
EKH KI-hoz be kell nyújtani a 7. és 8. mellékletek szerinti
adatlapokat és mellékelni kell a külföldi partnertől származó címigazolást, a szállító és szállítmányozó adatait,
továbbá export (transzfer) esetén a külföldi hatóság import
engedélyének eredeti példányát.
(6) A kiadott, de fel nem használt eseti engedélyt érvényességi idejének lejártát követő tizenöt napon belül vissza
kell juttatni a kiadó hatóságnak.
(7) Az eseti engedély — tengerentúli szállítás kivételével — legfeljebb három hónap időtartamig érvényes. Ha az
engedély érvényességi ideje a szállítás időtartama alatt jár
le, az engedélyt a szállítás befejezéséig meg kell hosszabbítani.
(8) Tengerentúli szállítás esetén az eseti engedély legfeljebb hat hónap időtartamig érvényes. Ha az eseti engedély
érvényességi ideje a szállítás időtartama alatt lejár, azt az
engedélyező hatóság a szállítás befejezéséig meghosszabbítja.
(9) Az 1. melléklet K3 jegyzékén szereplő gyógyszerkészítmények exportja, importja (transzfere) nem engedélyköteles, azonban az exportőr, illetve importőr az
ESZCSM EKH KI felé bejelentési kötelezettséggel tartozik. A bejelentési kötelezettségnek a 7/a, illetve a 8/a mellékletek értelmében
a) Magyarország területéről történő szállítás esetén az
árunak a rendeltetési helyre történő megérkezésekor,
b) Magyarországra történő szállítás esetén az árunak a
rendeltetési helyre történő megérkezését követő tizenöt
napon belül kell eleget tennie.
(10) Az eseti engedély kiadását az ESZCSM EKH
KI-nek meg kell tagadni, illetve vissza kell vonni, ha
a) a kérelmező által szolgáltatott adatok valamelyike
nem felel meg a valóságnak,
b) a kérelmezett anyag vagy szer importját a rendeltetési ország hatósága nem engedélyezte,
c) a kérelmezett anyag vagy szer szállítása, a kérelemben foglaltaktól eltérően, olyan országba irányul, ahova az
érintett anyag vagy szer szállítása nemzetközi korlátozás
alá esik,
d) a tevékenység folytatása során az e rendeletben foglaltakat, illetve az engedélyben meghatározott feltételeket
megsértik,
e) a tevékenységi engedélyt a kibocsátó hatóság visszavonta vagy felfüggesztette.
Az eseti export, eseti import tevékenység folytatásának
különös szabályai
15. § (1) Az ESZCSM EKH KI a kérelemnek helyt adó határozatát eseti export engedély esetén hat példányban, eseti
import engedély esetén öt példányban állítja ki, amelyből
egy példányt irattároz. Az ESZCSM EKH KI a mélynyomású bélyegzőlenyomattal ellátott, kétnyelvű (magyar és
angol) engedélyt
a) kábítószer és pszichotrop anyag eseti exportjának
engedélyezése esetén zöld,
b) kábítószer és pszichotrop anyag eseti importjának
engedélyezése esetén sárga színű nyomtatványon állítja ki.
Az engedély kiadásáról az ESZCSM EKH KI a kiléptető
vámhivatalt értesíti.
(2) A küldeményt kizárólag az export engedélyen szereplő személyhez, szervhez vagy címre lehet irányítani.
(3) Azokat a kábítószer, illetve pszichotrop anyag küldeményeket, amelyek behozatali engedély nélkül lépnek az
ország területére, az eljáró hatóságnak vissza kell tartania.
(4) Az e rendelet alapján kiadott engedéllyel szállított
szerek árunyilatkozatain, illetve fuvarokmányain mind a
belföldi, mind az export és import (transzfer) forgalomban
szembetűnő módon az ESZCSM EKH KI engedélyszámát,
vagy kábítószer esetén a K betűjelzést, illetve pszichotrop
anyag esetén P betűjelzést fel kell tüntetni.
16. § (1) Az eseti export engedély egyes példányai — a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel — az alábbiak szerint kerülnek felhasználásra:
a) az eseti export engedély két példányát az ESZCSM
EKH KI az engedély kiadásakor az érintett külföldi társhatóság részére postai úton megküldi, és a külföldi társhatóság által záradékolt és visszaküldött példányt az
ESZCSM EKH KI tárolja,
b) az eseti export engedély három példányát az exportőr
kapja meg. A példányokat a szállítmány indításakor a vámkezelést végző vámhivatal bélyegzőjével látja el és feltünteti rajta a kiléptetett mennyiséget, a vámkezelés idejét
valamint a vámkezelt mennyiséget, majd azokat a szállítmánnyal együtt továbbküldi a kiléptető vámhivatalnak. A
kiléptető vámhivatal a szállítmány országból való kiléptetése során az engedélyeket lebélyegzi és feltünteti rajtuk a
kiviteli ellenőrzés idejét és a szállított kábítószer vagy pszichotrop anyag mennyiségét. A kiléptető vámhivatal megőrzésre visszaküld egy példányt az ESZCSM EKH KI részére és egy példányt az exportőr részére. Az eseti engedély
egy példánya a szállítmányt az indulástól a célállomásig
végigkíséri.
(2) Az Európai Unió valamely tagállamába irányuló
kivitel (transzfer) esetén a vámkezelésre vonatkozó eljárásokat nem kell alkalmazni. Az ESZCSM EKH KI az eseti
export engedély három példányát az exportőr részére megküldi. A szállítmány országból való kivitele során az engedélyen feltüntetett, kijelölt vámhivatal az engedélyeket lebélyegzi és feltünteti rajtuk a kiviteli ellenőrzés idejét és a
szállított kábítószer vagy pszichotrop anyag mennyiségét,
majd azokat visszaküldi az ESZCSM EKH KI, valamint az
exportőr részére. Az eseti engedély egy példánya a szállítmányt az indulástól a célállomásig végigkíséri.
(3) Az eseti import engedély egyes példányai — a (4) bekezdésben foglalt eltérésekkel — az alábbiak szerint kerülnek felhasználásra:
a) az eseti import engedély egy példányát az ESZCSM
EKH KI az engedély kiadásakor az érintett külföldi társhatóság részére postai úton megküldi és a külföldi társhatóság által záradékolt és visszaküldött példányt megőrzi,
b) az eseti import engedély egy példányát az importőr
kapja meg és megküldi a külföldi félnek, amely ennek
alapján a külföldi hatóságtól beszerzi a Magyarországra
irányuló exportra szóló engedélyt,
c) ESZCSM EKH KI az eseti import engedély két példányát megküldi az engedélyen megjelölt határállomáson
működő, beléptetést végző vámhivatalnak, amely a külföldi export engedéllyel érkező szállítmány belépésekor a
példányokat hitelesíti, feltünteti a beléptetett mennyiséget
és a szállítmánnyal továbbküldi a vámkezelést végző vámhivatalnak. A vámkezelést végző vámhivatal a példányokat
hitelesíti, feltünteti rajta a vámkezelt mennyiséget, ezt
követően az egyik példányt az ESZCSM EKH KI részére
visszaküldi.
A záradékolt másik példányt az importőr megőrzi. (4) Az Európai Unió valamely tagállamából Magyarországra irányuló behozatal (transzfer) esetén a vámkezelésre vonatkozó eljárásokat nem kell alkalmazni. Az
ESZCSM EKH KI az eseti import engedély egy példányát
az importőr részére, két példányát a kijelölt vámhivatalnak
megküldi. A kijelölt vámhivatal a példányokon feltünteti a
kábítószer vagy pszichotrop anyag behozatali ellenőrzésének időpontját és helyét, a behozott mennyiséget, valamint az engedélyeket lebélyegzi. A vámhivatal a behozatalt igazoló, érvényesített eseti import engedély egyik példányát visszaküldi az ESZCSM EKH KI részére, a másik
példány, amelyet az engedélyes importőr őriz meg a szállítmányt a határállomástól a célállomásig kíséri.
17. § (1) A kábítószer vagy pszichotrop anyagok kémiai profil
meghatározáshoz szükséges mintájának, és a visszaélés
szempontjából veszélyes új szer mintájának szállítása az
ORFK KKR által kiadott kiviteli vagy behozatali engedéllyel történik. Az engedély tartalmazza az anyag vagy
készítmény hatóanyagának azonosítására alkalmas nevét,
pontos mennyiségét, a kivitel vagy behozatal időpontját és
az erre felhatalmazott személy(ek) nevét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott minták szállítását a külön jogszabályban meghatározott összekötő tisztek
végezhetik, továbbá — az ORFK KKR nyilvántartásba
vétele mellett — a rendőrség, valamint a vám- és pénzügyőrség olyan hivatásos állományú tagja végezheti, akinek az illetékes országos hatáskörű szerv vezetője erre
engedélyt adott.
A tranzitengedély 18. § (1) A 4. § (4) bekezdése szerinti engedélykérelmet két
példányban közvetlenül az ORFK KKR-nek címezve kell
benyújtani, amely a tranzitengedély megadásáról határozatban dönt.
(2) Az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) az országon átszállítani kívánt kábítószer vagy
pszichotrop anyag nemzetközi jegyzék szerinti megnevezését, b) a kábítószer és pszichotrop anyag nettó és bruttó
mennyiségét,
c) gyógyszerkészítmény esetén a gyógyszer pontos nevét, hatóanyagát és kiszerelési egységenkénti hatóanyagtartalmát,
d) kiszerelések összmennyiségét,
e) az exportáló és az importáló ország illetékes nemzeti
hatósága által kiállított export, import engedély másolatát,
f) a szállítmányozó és a fuvareszköz adatait,
g) a belépés és kilépés szerinti határátkelő megnevezését,
h) a szállítás várható időpontját; az ügyletet bonyolító
gazdálkodó szervezet, intézmény megnevezését, címét és
ügyintézője elérhetőségét.
(3) Az eljáró vámhatóság a be- és kiléptetést is igazoló
tranzitengedély eredeti példányát az ORFK KKR-nek
megküldi.
(4) A kábítószer és pszichotrop anyag tranzit szállításának ellenőrzése a vámhatóság, illetve a rendőrség feladata.
A kábítószer, pszichotrop anyag nyilvántartásával,
tárolásával, megrendelésével, átadásával, szállításával,
átvételével kapcsolatos szabályok 19. § (1) Az engedélyesnek a kábítószerekről és pszichotrop
anyagokról olyan napra kész nyilvántartást kell vezetnie,
amelyből a teljes anyagmozgás (különösen a beszerzés,
gyártás, feldolgozás, csomagolás, forgalmazás, készletezés,
veszteségek, selejtezés, megsemmisítés) pontosan követhető mind a nyersanyagra, mind a félkész- és késztermékre
vonatkozóan. Az engedélyes valamennyi ellenőrzött
anyagról év végi zárókészletet köteles felvenni.
(2) Az ESZCSM EKH KI által kiadott engedély jogosultja köteles az engedélyt kibocsátó hatóság részére az
alábbi statisztikai adatokat szolgáltatni:
a) a 2. és 3. mellékletek szerinti, a K1 és K2 jegyzékben
feltüntetett kábítószerekre és a P1, P2, P3, P4 jegyzékben
feltüntetett pszichotrop anyagokra vonatkozó éves jelentést a gyártásról, készletekről és a forgalmazásról a tárgyévet követő év február 28. napjáig,
b) a 4. és 5. mellékletek szerinti, a K1 és K2 jegyzékben
feltüntetett kábítószerekre és a P1, P2, P3, P4 jegyzékben
feltüntetett pszichotrop anyagokra vonatkozó negyedéves
export- és importjelentést az adott negyedévet követő
hónap 10. napjáig,
c) a speciális raktárkészletek (katasztrófavédelmi és
honvédségi tartalékok) esetén csak az éves készlet változásait a tárgyévet követő év február 28. napjáig.
(3) Az átadó az 1. melléklet K1 és K2 jegyzékén szereplő
kábítószerekre és P1 és P2 jegyzékén szereplő pszichotrop
anyagokra, illetve a P3 és P4 jegyzéken szereplő alapanyagokra vonatkozó, a 6. melléklet szerinti megrendelőlapokat
az adott negyedévet követő hónap 10. napjáig a hatóanyag
szerinti összesítő kíséretében megküldi az ESZCSM EKH
KI-nak. A beküldött megrendelőlapok összesített adattartalmát számítógépes adathordozón is meg kell küldeni az
ESZCSM EKH KI-nak.
(4) Az ESZCSM EKH KI által kiadott tevékenységi
engedély jogosultja a 9. és 10. mellékletek szerinti adatlapokon a kábítószerek és pszichotrop anyagok gyártására,
forgalmazására, és a kábítószer előállítására alkalmas
növények termesztetésére vonatkozóan évente egy alkalommal, a tárgyévet megelőző év február 28. napjáig köteles becslési adatokat továbbítani az ESZCSM EKH KI
részére.
(5) Az ESZCSM EKH KI a (2) bekezdés alapján nyert
adatokból készített jelentést, valamint a (4) bekezdés szerint megállapított összesített becslést megküldi a Kábítószer Egyezmény, illetve a Pszichotrop Egyezmény alapján
a Nemzetközi Kábítószer Ellenőrző Szerv (INCB) részére.
20. § (1) E rendelet 1. melléklete szerinti kábítószereket és a
pszichotrop anyagokat — kivéve a (2) bekezdésben meghatározott gyógyszer-készítményeket —, minden más
anyagtól elkülönítve, minden oldalról erős fallal körülzárt,
megfelelő megvilágítású és biztonsági zárral (vasráccsal) és
elektronikus védelmi berendezésekkel ellátott raktárhelyiségben, illetve mennyiségtől függően, elektronikus védelmi berendezéssel ellátott helyiségben elhelyezett, biztonsági zárral ellátott, rögzített lemez vagy páncélszekrényben
kell raktározni.
(2) E rendelet 1. melléklete K3 jegyzékén szereplő kábítószer tartalmú gyógyszerkészítmények, valamint a P3 és
P4 jegyzékén szereplő pszichotrop hatóanyagokat tartalmazó gyógyszerkészítmények megrendelésére, tárolására,
kezelésére, kiadására és szállítására a gyógyszerekre vonatkozó általános rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) E rendelet 1. melléklet P3 és P4 jegyzékén szereplő
pszichotrop alapanyagokra is az (1) bekezdésben foglaltak
az irányadók.
21. § (1) Az engedélyes a kábítószert vagy pszichotrop anyagot — a (2) bekezdésben foglaltak és az egészségügyi szolgáltatóknak, valamint az e rendelet szerinti magán-állatorvosnak történő értékesítés és átadás, továbbá a szállítás
céljára történő átadás kivételével — kizárólag más engedélyesnek értékesíthet vagy adhat át.
(2) Az engedélyes gazdálkodó szervezet kábítószert vagy
pszichotrop anyagot csak olyan állatgyógyászati kiskereskedelmi forgalmazónak, illetve állatgyógyászati intézménynek
értékesíthet vagy adhat át, amely rendelkezik az ORFK KKR
által kiállított nyilvántartásba vételi igazolással.
(3) Az 1. melléklet K1 és K2 jegyzékén szereplő kábítószerek, valamint a P1 és P2 jegyzékén szereplő pszichotrop
anyagok és a P3, P4 jegyzékén szereplő pszichotrop alapanyagok — a nem gyógyászati célú tevékenységhez tartozó
anyagok kivételével — megrendelése, átadása, átvétele,
illetve szállítása csak a 6. melléklet szerinti, szigorú elszámolási kötelezettség alá vont nyomtatvány felhasználásával történhet.
(4) A szállítás biztonságosságáért, a megfelelő technikai
feltételek meglétéért belföldi szállításnál az átadó, külföldre vagy külföldről történő szállítás esetén az eseti engedély
jogosultja felel. Az átadó és az eseti export, illetve eseti
import engedély jogosultja köteles gondoskodni arról,
hogy a szállítmányozót és a szállítót részletesen tájékoztassa az engedélyben rögzített feltételekről (együtt szállítás
csak gyógyszerekkel, részszállítás tilos), az országba való
belépéskor, illetve az országból való kilépéskor fennálló
kötelezettségről, valamint a 15. § (4) szerinti megfelelő
jelölés feltüntetéséről.
(5) Az 1. melléklet K1 és K2 jegyzékén szereplő kábítószereket, és a P1 és P2 jegyzékén szereplő pszichotrop
anyagokat és azok készítményeit, valamint a P3 és P4 jegyzéken szereplő alapanyagokat csak más gyógyszerekkel
együtt, de azoktól elkülönítve lehet szállítani.
(6) E rendelet 1. melléklete K3 jegyzékén szereplő kábítószer tartalmú készítmények, valamint a P3 és P4 jegyzékén szereplő pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerkészítmények megrendelése, átadása, átvétele, illetve bármely belföldi szállítása esetén a gyógyszerekre vonatkozó
általános rendelkezéseket kell alkalmazni.
Kábítószerek és pszichotrop anyagok selejtezésének
és megsemmisítésének szabályai
22. § (1) Az engedélyes, illetve a nyilvántartásba vett állatgyógyászati kiskereskedelmi forgalmazó és az állatgyógyászati
intézmény, valamint az e rendelet szerinti magán-állatorvos a tevékenysége során használt kábítószerek és
pszichotrop anyagok selejtezését szükség szerint, folyamatosan végzi.
(2) A selejtezett kábítószerekről és pszichotrop anyagokról a szer e rendelet mellékletei szerinti megnevezésének, mennyiségének és a selejtté válás okának feltüntetésével tételes jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvet
az engedélyes képviseletére jogosult személynek és a kijelölt kábítószer-felelősnek (helyettesének), vagy a kábító
szerért és pszichotrop anyagért felelős személynek és a
magán-állatorvosnak is alá kell írnia. A selejtezett kábítószert megsemmisítésig elkülönítetten, a kábítószerek tárolására vonatkozó előírások szerint kell tárolni.
(3) A selejtezett, e rendelet 1. mellékletének K1, K2 és
P2 jegyzékén szereplő gyógyszereket és gyógyszeralapanyagokat, továbbá a P1 jegyzék szerinti anyagokat, valamint a P3 és P4 jegyzék szerinti gyógyszeralapanyagokat
negyedévenként, az ESZCSM EKH KI előzetes engedélyével lehet megsemmisíteni. Az erre vonatkozó kérelmet
legkésőbb a negyedév első hónapjának utolsó napjáig kell
benyújtani. Indokolt esetben az ESZCSM EKH KI soron
kívüli megsemmisítésre is adhat engedélyt.
(4) E rendelet 1. mellékletének K3 jegyzékén szereplő
gyógyszerkészítmények, valamint a P3 és P4 jegyzékén szereplő pszichotrop hatóanyagokat tartalmazó gyógyszerkészítmények selejtezése és megsemmisítése esetén a
gyógyszerekre vonatkozó általános rendelkezéseket kell
alkalmazni.
(5) Amennyiben a gyógyászati célú tevékenységi engedély kábítószerek, illetve pszichotrop anyagok forgalmazására jogosítja fel az engedélyest, az köteles a megrendelőktől éves rendszerességgel begyűjteni a tőle korábban beszerzett, leselejtezett K1, K2, illetve P2 jegyzéken szereplő
gyógyszer-, illetve K1, K2, P2, P3, P4 gyógyszeralapanyag
készleteket és gondoskodni azok megsemmisíttetéséről.
23. § (1) A 22. § (3) bekezdésében meghatározott engedély
iránti kérelemhez a selejtezési jegyzőkönyvek alapján
összeállított tételes összesítő jegyzéket négy példányban
kell csatolni. A kérelemben meg kell jelölni a megsemmisítés helyét, időpontját és módját. A megsemmisítés helyéről és időpontjáról — legalább tizenöt nappal előbb —
az ORFK KKR-t, valamint az ÁNTSZ területileg illetékes
megyei (fővárosi) intézetét, illetve a megyei (fővárosi)
állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomást előzetesen értesíteni kell.
(2) A selejtezett kábítószerek és pszichotrop anyagok
megsemmisítésénél jelen kell lennie a kijelölt kábítószerfelelősnek (helyettesének), illetve a kábítószerért vagy
pszichotrop anyagért felelős személynek, valamint az
ÁNTSZ területileg illetékes megyei (fővárosi) intézet,
illetve a megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás képviselőjének.
(3) A megsemmisítést az ORFK KKR képviselője ellenőrizheti és a helyszíni ellenőrzés során a selejtezett
anyagokból mintát vehet.
(4) A kábítószerek és pszichotrop anyagok megsemmisítésének tényét tételes jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
A jegyzőkönyv egy-egy példányát az ESZCSM EKH KInak, az ORFK KKR-nek, valamint a területileg illetékes
megyei intézetnek az ÁNTSZ területileg illetékes megyei
(fővárosi) intézetnek, illetve a megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomásnak kell megküldeni, egy példányát pedig a selejtezési jegyzőkönyvekkel és az összesítő jegyzék egy példányával együtt a gazdálkodó szervezet bizonylatként köteles megőrizni.
24. § (1) A nem gyógyászati célú tevékenység esetén használt
kábítószer és pszichotrop anyagok megsemmisítését az
ORFK KKR engedélyezi és felügyeli. A megsemmisítésre
irányuló kérelmet az ORFK KKR-hez kell benyújtani.
A kérelemben fel kell sorolni a megsemmisíteni kívánt
kábítószer, pszichotrop anyag nevét és nettó tömegét.
A kérelemnek tartalmazni kell a megsemmisítés helyét,
időpontját és módját.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerek megsemmisítésénél jelen kell lennie az engedélyes képviselőjének
(megbízottjának), a kijelölt kábítószer-felelősnek (helyettesének) vagy felelős személynek és az ORFK KKR képviselőnek.
(3) A büntetőeljárás során lefoglalt, elkobzott kábítószer és pszichotrop anyagokat az ORFK KKR nyilvántartja, kezelését ellenőrzi. A lefoglalt kábítószereket a megsemmisítésig az ORFK KKR által engedélyezett helyen
kell őrizni. A kábítószert és pszichotrop anyagot tároló
szerv köteles a tárolásért és nyilvántartásért felelős személyt megbízni. A szerek megsemmisítésénél jelen kell
lennie az ORFK KKR képviselőjének és a megsemmisítés
helye szerint illetékes ügyésznek.
(4) A 30. § (1) bekezdésben meghatározott anyagok
megsemmisítéséről az ORFK KKR intézkedik.
(5) Az INCB-nek nyújtandó kötelező adatszolgáltatás
teljesítése érdekében, a megsemmisítés tényéről és a megsemmisített anyagmennyiségekről az ESZCSM EKH KI-t
félévente írásban tájékoztatni kell.
(6) A nyomozó hatóság birtokába került, illetve a tárgyi
eljárás során lefoglalt, de elkobzásra nem került kábítószer
és pszichotrop anyag megsemmisítéséről az ORFK KKR
az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyész
hozzájárulásával rendelkezik.
A visszairányítási eljárás 25. § (1) Az elkobzott, kábítószernek vagy pszichotrop anyagnak minősülő gyógyszer alapanyagok és gyógyszerkészítmények engedélyezett, kizárólag belföldi kereskedelmi
forgalomba történő visszairányításáról az ESZCSM EKH
KI, az OGYI, illetve állatgyógyászati készítmény esetén az
FVM állásfoglalása figyelembevételével az ORFK KKR
határoz. (2) A határozatban rendelkezni kell a felhasználás módjáról, és meg kell jelölni a felhasználó intézményt (térítésmentes átadás esetén) vagy az értékesítésre kijelölt gazdálkodó szervezetet (visszterhes átadás esetén). A felhasználás módjára vonatkozó döntést indokolni kell.
Ellenőrzés és felügyelet 26. § (1) Az ORFK KKR
a) rendészeti szempontok alapján ellenőrzi a kábító
szerekkel és pszichotrop anyagokkal folytatott valamennyi
engedélyes tevékenységet, valamint
b) rendészeti szempontok alapján ellenőrzi a nyilvántartásba vett állatgyógyászati kiskereskedelmi forgalmazóknál, állatgyógyászati intézményeknél, a magán-állatorvosoknál a kábítószerek és pszichotrop anyagok felhasználását, tárolását, nyilvántartását,
c) az egészségügyi szolgáltatóknál évente ellenőrzi a
kábítószerek (K1, K2 jegyzékek) és a pszichotrop anyagok
(P2 jegyzék készítményei és a P3, P4 jegyzékek alapanyagai) biztonságos tárolását, és a személyes adatok, illetve az
üzleti titok védelmére vonatkozó jogszabályok figyelembevételével a nyilvántartások meglétét,
d) véleményezi a kérelmező gazdálkodó szervezet tevékenységi engedély iránti kérelmét,
e) kiadja a nem gyógyászati célú tevékenységi-, eseti
kutatási és tranzitengedélyeket,
f) jelen lehet a gyógyászati célú tevékenység esetén
használt kábítószerek és pszichotrop anyagok megsemmisítésénél,
g) engedélyezi és felügyeli a nem-gyógyászati célú tevékenység esetén használt kábítószerek és pszichotrop anyagok megsemmisítését.
(2) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott
ellenőrzéseket a megyei rendőr-főkapitányságok kábítószer-rendészeti feladatokat ellátó szervének szakelőadói
végzik.
(3) Az ORFK KKR látja el a selejtezett, a lefoglalt és
elkobzott kábítószerek és pszichotrop anyagok őrzésének,
tárolásának és megsemmisítésének hatósági felügyeletét.
(4) Az ESZCSM EKH KI az általa kiadott tevékenységi
engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezetek felett az
engedélyezett tevékenységek tekintetében szakmai ellenőrzési feladatokat gyakorol, szükség esetén az ÁNTSZ
területileg illetékes megyei (fővárosi) intézete, illetve a
megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszerellenőrző
állomás és az OGYI bevonásával.
(5) A vámhatóság jogszabályban meghatározott alapvető szakmai ellenőrzési feladatai ellátása körében ellenőrzi
nemzetközi export-, import- (transzfer) és tranzit szállítás
esetén a szállítási dokumentációra, a küldeménydarabok
címkézésére, bárcázására, egyéb szállítási feltételekre
vonatkozó előírások betartását.
(6) Az ÁNTSZ látja el az egészségügyi szolgáltatóknál a
kábítószerekkel és pszichotrop anyagokkal folytatott valamennyi tevékenység ellenőrzését, az (1) c) pontban megadottak kivételével.
A kábítószerek és pszichotrop anyagok jegyzékeinek
módosítása 27. §
(1) Visszaélés szempontjából veszélyes új szer megjelenése esetén a belügyminiszter, illetve az egészségügyi,
szociális és családügyi miniszter a Magyar Közlönyben
tájékoztatót ad ki.
(2) A visszaélés szempontjából veszélyes új szert a megfelelő kábítószer vagy pszichotrop anyag jegyzékre fel kell
venni, ha annak kóros élvezetre alkalmassága egyértelműen megállapítható.
Konzultációs eljárás 28. § (1) E rendelet szerinti hatóságok konzultációs eljárást
folytatnak, ha az engedélyezési vagy más hatósági eljárás
során a szer azonosítása, kategóriába sorolása, veszélyességének megítélése, a hatáskör megállapítása vagy az engedélyezés kérdésében kétség merül fel.
(2) A konzultációs eljárást követően a hatáskörrel rendelkező hatóság az eljárásban részt vevő hatóságok álláspontjának figyelembevételével jár el.
(3) A konzultációs eljárás során a kérdésben illetékes
nemzetközi szervezet, hatóság megkereshető, véleménye
kikérhető.
Nemzetközi tájékoztatási
és adatszolgáltatási kötelezettség 29. § Amennyiben hatóság, hivatalos szerv, személy, kábítószer-vizsgáló laboratórium, toxikológiai laboratórium,
egészségügyi szolgáltató, kutatást végző intézmény vagy
szolgálat, valamint büntetés-végrehajtási intézet visszaélés
szempontjából veszélyes új szer, illetőleg ismert szer új
visszaélési módjának, formájának — ide értve azok előállítását, kereskedelmét, illetve fogyasztását — megjelenését észleli, köteles arról az ORFK Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központ szervezeti egységeként működő
Europol Nemzeti Irodát és az ÁNTSZ Országos Epide
miológiai Központjában működő Országos Kábítószer
Adatgyűjtő és Adatszolgáltató Központját (Reitox Focal
Point) e rendelet 11. mellékletét képező űrlap kitöltésével
értesíteni.
Vegyes rendelkezések 30. § (1) A hatóság vagy hivatalos személy birtokába került,
talált, beszolgáltatott, engedélyes forgalomból eltérített,
vagy lefoglalt kábítószergyanús anyag, szer teljes mennyiségét hivatali időben haladéktalanul, egyébként a legközelebbi munkanapon a kábítószer-vizsgáló laboratóriumnak
kell átadni, és egyidejűleg az ORFK KKR-t értesíteni kell.
Amennyiben a lefoglalt anyag mennyisége nem teszi lehetővé a teljes mennyiség kábítószer-vizsgáló laboratóriumba szállítását, akkor a szer tárolásáról és őrzéséről az
ORFK KKR rendelkezik.
31. § (1) E rendeletben előírt nyilvántartás vezetése papír
alapú és számítógépes adatkezeléssel történik A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy abból a kábítószer és pszichotrop anyagok forgalma megfelelő módon
ellenőrizhető legyen.
(2) E rendelet hatálya alá tartozó szerekkel folytatott
minden tevékenységre — ideértve a selejtezést is — vonatkozó valamennyi iratot (iratmásolatot) az irat kiállítási,
illetve érkeztetési időpontjától számított legalább öt évig
kell megőrizni.
32. § (1) A gyógyászati célú tevékenységi, az eseti kutatási, az
eseti export, az eseti import, eseti termesztetési, valamint
a díszítő mák export engedély kiadásáért a kérelmező a
külön jogszabály szerint igazgatási szolgáltatási díjat köteles fizetni.
(2) E rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet a rendelet hatálybalépésekor engedéllyel, vagy más felhatalmazás alapján jogszerűen folytató gazdálkodó szervezeteknek, szerveknek, intézményeknek, intézeteknek az új tevékenységi engedélyt egyszeri alkalommal igazgatási szolgáltatási díj és illetékmentesen kell kiadni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott engedélyt a rendelet hatálybalépését követő tizenkettedik hónap utolsó
napjáig kell kiadni azzal, hogy az új engedély kiadása iránti
kérelmet legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő hatodik hónap utolsó napjáig kell benyújtani. Megújítási
kérelem hiányában a korábbi kábítószer, illetve pszichotrop üzemi engedélyek eddig a határnapig érvényesek.
33. § A kábítószerrel visszaélés (Btk. 282—283. §) szempontjából veszélyes pszichotrop anyagon az 1. melléklet P1 és
P2 jegyzékére felvett pszichotrop anyagot kell érteni.
Záró rendelkezések 34. § (1) E rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel —
a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő
csatlakozását kihirdető törvény hatálybalépésének napján
lép hatályba. Rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben
is alkalmazni kell.
(2) A (3) bekezdés a rendelet kihirdetését követő harmadik napon, a 19. § (3) bekezdése, a 20. § (3) bekezdése,
a 21. § (3) bekezdése és a 22. § (5) bekezdése 2005. január
1. napján lép hatályba.
(3) Az OGYI az általa e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott, valamint a folyamatban lévő kábítószer
üzemi engedélyek dokumentációját a rendelet kihirdetését
követő tizenöt napon belül az ESZCSM EKH KI részére
átadja.
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a New Yorkban, 1961. március 30-án kelt és a Népköztársaság Elnöki Tanácsának 1965. évi 4. törvényerejű
rendeletével kihirdetett Egységes Kábítószer Egyezmény
végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátásáról szóló
8/1968. (II. 9) Korm. rendelet, valamint az annak módosításáról rendelkező 117/2000. (VII. 6.) Korm. rendelet;
b) a kábítószer termelésének, gyártásának, feldolgozásának, forgalomba hozatalának, raktározásának és használatának szabályozásáról szóló 1/1968. (V. 12.) BM—EüM
együttes rendelet, valamint az annak módosításáról rendelkező 2/1969. (VII. 27.) BM—EüM együttes rendelet,
19/2000. (VII. 24.) BM—EüM együttes rendelet, 15/1981.
(XII. 8.) EüM rendelet, a 13/1982. (IX. 26.) EüM rendelet,
11/1984. (XI. 16.) EüM rendelet, 10/1985. (XII. 10.) EüM
rendelet, 12/1988. (X. 14.) SZEM rendelet, 11/1991.
(V. 14.) NM rendelet, a 21/1991. (XI. 5.) NM rendelet,
továbbá a 18/2003. (IV. 29.) BM—EüM együttes rendelet;
c) a pszichotrop anyagok gyártásáról, feldolgozásáról,
forgalomba hozataláról, behozataláról, kiviteléről, raktározásáról és használatáról szóló a 4/1980 (VI. 24.)
EüM—BM együttes rendelet, valamint az annak módosításáról rendelkező 16/1981. (XII. 18.) EüM rendelet,
12/1984. (XI. 16.) EüM rendelet, 10/1985. (XII. 10.) EüM
rendelet, 11/1986. (X. 2.) EüM rendelet, 15/1987. (X. 15.)
EüM rendelet, 13/1988. (X. 14.) SZEM rendelet, 25/1989.
(VIII. 5.) SZEM rendelet, 3/1991. (V. 14.) NM rendelet,
7/1992. (IV. 14.) NM—BM együttes rendelet, 27/1997.
(IX. 19.) NM—BM együttes rendelet, 20/2002. (IV. 25.)
EüM—BM együttes rendelet a 20/2003. (IV. 29.)
ESZCSM—BM együttes rendelet.
(5) A kábítószer előállítására alkalmas növények termesztésének, forgalmazásának és felhasználásának rendjéről szóló 162/2003. (X. 16.) Korm. rendelet 11. §-ának
(1) és (4) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés
lép, ezzel egyidejűleg e § a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
,,11. § (1) Az e rendeletben és a külön jogszabályokban
előírtaknak megfelelő mákmagot, illetve alacsony THC
tartalmú kendermagot szabad forgalomba hozni.’’
,,(4) A mák, illetve a kender növény bármely részének
exportja, illetve importja (transzfere) esetén az eseti
export, illetve eseti import engedélyt külön jogszabály szerint Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium
Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal adja ki.
(5) A mák, illetve a kender növény bármely részének
tranzitja esetén a tranzitengedélyt külön jogszabály szerint
az Országos Rendőr-főkaptányság Központi Kábítószer
Rendészete adja ki.’’
(6) Felhatalmazást kap az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter, hogy a gyógykezelt személy által a határátlépés során a gyógykezeléshez szükséges, kábítószernek
vagy pszichotrop anyagnak minősülő gyógyszerekről kiállítandó kezelőorvosi igazolás nemzetközi előírásoknak
megfelelő tartalmi és formai követelményeit rendeletben
állapítsa meg.
(7) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, a Tanácsnak az
Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján, az új
szintetikus kábítószerekre vonatkozó információcseréről,
kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló együttes fellépésével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
227/2003. (XII. 13.) Korm. rendelete a külföldi gyógykezelésekkel kapcsolatos egyes kérdésekről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény 28. §-ában és 83. §-a (2) bekezdésének
d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a
következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet alkalmazási köre a külföldi gyógykezelések feltételeire és elszámolási rendjére terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazása szempontjából külföldi
gyógykezelésre jogosult az a személy, aki
a) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.)
5. §-a alapján biztosított,
b) a Tbj. 16. §-ának (1) bekezdése alapján egészségügyi
szolgáltatásra jogosult, ide nem értve a Tbj. 16. §-a (1) bekezdésének p) pontja szerinti jogosultat.
2. § (1) Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP), e rendelet alapján, a külföldi gyógykezelésre jogosult személy külföldi gyógykezelésének költségeihez támogatást nyújthat, ha a külföldi gyógykezelésre
jogosult személy rendelkezik a megbetegedés és a szükséges gyógykezelés jellege szerinti, az egészségügyi, szociális
és családügyi miniszter irányítása alá tartozó, az adott orvosi szakmában gyógyító-megelőző, illetve szervezésimódszertani, továbbképző és tudományos-kutató alapintézményként működő, országos feladatkört teljesítő intézmény (a továbbiakban: országos intézet) támogató javaslatával.
(2) A külföldön történő gyógykezelés támogatásához
szükséges javaslat megadását a külföldi gyógykezelésre jogosult személy, illetőleg hozzátartozója [Ptk. 685. §
b) pont], vagy a kezelő orvosa az országos intézet vezetőjénél kezdeményezheti. A kérelemhez mellékelni kell a
külföldi gyógykezelésre jogosult személy egészségügyi dokumentációját.
(3) A külföldön történő gyógykezelés indokoltságát az
országos intézetben létrehozott bizottság (a továbbiakban:
szakmai bizottság) állapítja meg. A külföldi gyógykezelésre
való jogosultságról szóló döntést a szakmai bizottság a
kérelem benyújtásától számított 30 napon belül hozza
meg.
(4) A szakmai bizottságnak nem lehet tagja a beteg
kezelőorvosa, illetve az az orvos, aki a kezelésben előzőleg
részt vett.
(5) A külföldi gyógykezelés akkor indokolt, ha a külföldön már alkalmazott gyógymód a gyakorlatban is eredményesnek bizonyult, és esélye van a beavatkozás sikerességének, továbbá hazai egészségügyi intézményben a gyógymód
alkalmazásának nincsenek meg a feltételei, és azok külföldi szakember meghívásos közreműködésével sem teremthetőek meg.
3. § (1) A szakmai bizottság a külföldi gyógykezelésre jogosult személy vizsgálata és a 2. § (5) bekezdésében említett
körülmények mérlegelése alapján, e rendelet melléklete
szerint
a) megállapítja a külföldi gyógykezelés indokoltságát,
vagy b) elutasítja a kérelmet. Az elutasítást a szakmai bizottság írásban indokolja, illetve javaslatot tesz a további
gyógykezelést végző hazai egészségügyi intézményre és terápiás módokra.
(2) Ha a külföldi gyógykezelésre jogosult személy vagy
hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] a szakmai bizottság
döntésével nem ért egyet, annak felülvizsgálatát az Egészségügyi Tudományos Tanácstól (a továbbiakban: ETT)
kérheti. Az erre vonatkozó kérelmet az egészségügyi dokumentációval együtt kell az ETT részére benyújtani. A külföldi gyógykezelésre való jogosultságról szóló döntést az
ETT a kérelem benyújtásától számított 60 napon belül
hozza meg.
(3) A szakmai bizottság a külföldi gyógykezelés indokoltsága esetén javaslatot tesz a külföldi gyógyintézetre is,
ennek során tájékozódik az intézet fogadókészségéről, a
felvétel időpontjáról, a gyógykezelés várható időtartamáról és a gyógykezeléssel összefüggésben felmerülő költségekről.
(4) A külföldi gyógykezelésre vonatkozó szakmai javaslatot, valamint a külföldi gyógyintézet fogadó nyilatkozatát és
költségbecslését a szakmai bizottság továbbítja az OEP-hez.
4. § (1) A külföldi gyógykezelésre jogosult személy vagy hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] a külföldi gyógykezelésre
vonatkozó szakmai javaslatot, valamint a külföldi gyógyintézet fogadó nyilatkozatát és költségbecslését közvetlenül
is továbbíthatja az OEP-hez.
(2) Ha a külföldi gyógykezelésre jogosult személy, illetőleg más személy vagy szerv a kezelés költségét nem tudja
vállalni, és rendelkezésre állnak az (1) bekezdésben meghatározott iratok, az OEP a külföldi gyógykezeléshez és az
azzal kapcsolatos gyógyszerhez, gyógyászati segédeszközhöz a szükséges támogatást engedélyezheti. A támogatás mértékéről a külföldi gyógykezelésre jogosult személy
vagy hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] kérelmére az eset
összes körülményeit mérlegelve — figyelembe véve a rendelkezésre álló előirányzat nagyságát — az OEP dönt.
5. § Az OEP a támogatás mértékének megfelelő összeget
átutalja a gyógykezelést nyújtó külföldi gyógyintézetnek,
illetve — a külföldi intézettel való megállapodás esetén —
előzetes kötelezettségvállaló nyilatkozatot ad és utólagos
elszámolással rendezi a költségeket.
6. § (1) A külföldi gyógykezelésre jogosult személy lakóhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) egészségbiztosítási pénztár (a továbbiakban: MEP) az engedélyezett külföldi gyógykezelés útiköltségét a külföldi gyógykezelésre jogosult személynek, valamint orvos-szakmailag
indokolt esetben a kísérőnek vagy kísérőknek — legkorábban a gyógykezelés megkezdése előtt 12 nappal — megelőlegezi. Saját közlekedési eszköz igénybevétele esetén
összesen 1 db II. osztályú menettérti vonatjegy árának
megfelelő összeg térítendő meg.
(2) Az OEP a külföldi gyógykezelésre jogosult személy
kiutazásának megszervezése során szükség szerint gondoskodik a repülőjegyek, illetve — orvosi javallat alapján — a
mentőszállítás biztosításáról.
7. § (1) A külföldi gyógykezelésre jogosult személy külföldi
gyógykezelése után a hazatérését követő 30 napon belül
köteles
a) eljuttatni zárójelentése egy példányát és a részére
átadott számlákat az OEP-nek,
b) az illetékes MEP-nél a felvett útiköltséggel elszámolni.
(2) Az OEP, illetve a külföldi gyógykezelésre jogosult
személy vagy hozzátartozója [Ptk. 685. § b) pont] a zárójelentés másolatát az (1) bekezdés szerinti határidőn belül
megküldi a külföldi gyógykezelésre javaslatot tévő országos intézet szakmai bizottságának is, amely a hazatért beteget a — területileg és szakmailag illetékes intézet bevonásával — gondozásba veszi.
8. § A 4. § (2) bekezdése szerint engedélyezett külföldi
gyógykezeléshez kapcsolódó, a külföldi egészségügyi intézmény által elrendelt kontrollvizsgálat költségének vállalásáról — külön kérelemre — az OEP dönt. Egy éven belüli
kontrollvizsgálati kérelemhez nem szükséges a szakmai
bizottság javaslatának ismételt beszerzése.
9. § (1) Az 2—5. §-okban foglalt rendelkezéseket a külföldi
szakember meghívásos közreműködésével, hazai egészségügyi intézményben megvalósuló gyógykezeléseknél is értelemszerűen alkalmazni kell.
(2) Az OEP a külföldi szakember meghívásos közreműködésével megvalósuló gyógykezeléseknél, a támogatás
megállapításakor a következő költségeket vállalhatja részben vagy egészben át:
a) a külföldi szakember útiköltségét, magyarországi
tartózkodási költségét, honoráriumát,
b) a beavatkozáshoz szükséges eszközök, gyógyászati
segédeszköz és gyógyszer költségét,
c) a hazai, finanszírozási szerződéssel rendelkező
egészségügyi intézményeknél a hatályos finanszírozási szabályok szerinti díjon felüli, az ellátás nyújtásával összefüggő költséget.
(3) Az OEP eseti megállapodást köt a gyógykezeléshez
helyet biztosító hazai egészségügyi intézménnyel a külföldi
szakember meghívásos közreműködésével összefüggő
szervezési feladatokról és a költségek vállalásának mértékéről.
10. § (1) E rendelet előírásait a külföldi gyógykezelésre jogosult személyek részére nyújtandó gyógykezelések tekintetében az Európai Közösség migráns munkavállalóinak,
önálló vállalkozóinak, valamint ezek családtagjainak szociális biztonságáról szóló közösségi rendeleteinek
(a továbbiakban együtt: R.) szabályai szerint — a
(2)—(5) bekezdésekben foglaltakra figyelemmel — kell
alkalmazni.
A Tanács 1408/71/EGK rendelete és a Tanács 574/72/EGK rendelete.
(2) A 2. § (1) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy ha a külföldi gyógykezelésre az R. alkalmazásával
kerül sor, akkor az OEP a külföldi gyógykezelésre jogosult
személy külföldi gyógykezelésének költségeit az R. szabályai szerint téríti meg.
(3) Amennyiben a külföldi gyógykezelésre az R. alkalmazásával kerül sor, a 4. § (2) bekezdésében és a 8. §-ban
biztosított mérlegelési lehetőség kizárólag a külföldi
gyógykezelés költségei kötelezően meg nem térítendő részének OEP általi visszatérítésére alkalmazható, amenynyiben teljesülnek e rendelet 2. §-ának (5) bekezdésében
foglalt feltételek.
(4) Az R. alkalmazása során a 7. § (1) bekezdésének
a) pontjából a számlák átadására vonatkozó kötelezettséget nem kell alkalmazni.
(5) Amennyiben az R. szabályai szerint nem tagadható
meg a hozzájárulás a külföldi gyógykezelésnek az Európai
Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) tagállamában
történő nyújtásához, akkor e rendelet 2. §-ának (5) bekezdését és 5. §-át nem kell alkalmazni.
11. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel
— a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba, egyidejűleg a magyar állampolgárok külföldi gyógykezelésével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 200/1996. (XII. 23.)
Korm. rendelet a hatályát veszti.
(2) A 10. § és a melléklet EGT-re vonatkozó, III/7. pontja a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) Az e rendeletben foglaltakat a folyamatban lévő
ügyekben is alkalmazni kell.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1/2018. (X. 4.) EBH utasítása az Egyenlő Bánásmód Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott jogkörömben eljárva,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdés g) pontja, továbbá
az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény 4.  § a)  pontja rendelkezéseire figyelemmel,
az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény alapján működő Egyenlő Bánásmód
Hatóság szervezeti felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. Az  Egyenlő Bánásmód Hatóság szervezeti felépítését és működésének rendjét a  jelen utasítás Mellékletét képező
Szervezeti és Működési Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. A  Szervezeti és Működési Szabályzat hatálya az  Egyenlő Bánásmód Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) szervezeti
egységeire terjed ki.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2018. október 1-től kell alkalmazni.
4. Hatályát veszti az Egyenlő Bánásmód Hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2017. EBH utasítás.
Dr. Honecz Ágnes s. k.,
 elnök


text:
19/2015. (III. 6.) ME határozata A Magyarország Kormánya és az Iraki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Iraki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét az  igazságügyért felelős
miniszterrel egyetértésben haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2013. (VIII. 7.) BM rendelete a 2013. átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos költségek finanszírozásának támogatásáról.
A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (2) bekezdés j) pont ja) alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § p)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény 1.  melléklet, IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 14. Átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos költségek
finanszírozásának támogatása cím vissza nem térítendő támogatást biztosít a települési önkormányzatok átmeneti
ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos feladatai ellátásának elősegítése érdekében, így
a) a  Magyar Honvédség által ellátott átmeneti ivóvízszállítás települési önkormányzatot terhelő működési
költségeire, vagy
b) a  Honvédelmi Minisztérium által biztosított konténerizált víztisztító és vízkiadó berendezések
(a  továbbiakban: szűrőberendezés) települési önkormányzatot terhelő üzemeltetési költségeinek részbeni
támogatására, a szűrőberendezés vízjogi üzemeltetési engedélyének kiadásával kapcsolatos, valamint annak
a rendszerből való kivonásához szükséges engedélymódosítás költségeire.
2. § (1) Az  1.  § a)  pontja szerinti támogatás azon települési önkormányzatot illeti meg, ahol a  lakosságszám 2013.
január  1-jén a  Központi Statisztikai Hivatal adatai alapján 5000 fő alatt volt, az  átmeneti ivóvízellátást – nem
a  települési önkormányzat tulajdonában álló víziközmű-szolgáltatótól vételezett elszállított ivóvízzel – a  Magyar
Honvédség látja el és a szolgáltató az elszállított ivóvízről az ellátott települési önkormányzat felé számlát ad ki.
(2) Az 1. § b) pontja szerinti támogatás azon települési önkormányzatot illeti meg, ahol a lakosság egészséges ivóvízzel
történő ellátásához a  Honvédelmi Minisztérium szűrőberendezést telepített az  Ivóvízminőség-javító Program
befejezéséig.
3. § (1) Az 1. § a) pontja szerinti támogatás mértéke a benyújtott elismert számláknak megfelelő összeg.
 (2) Az 1. § b) pontja szerinti támogatás mértéke
a) üzemeltetési költségek esetén havonta – 30 napos hónappal számítva – 77 000 forint telepített
szűrőberendezésenként;
b) az  üzemeltetési engedély kiadásával kapcsolatos költségek esetén a  szűrőberendezés vízjogi üzemeltetési
engedélyének jogerőre emelkedését követően 28 800 forint;
c) a  szűrőberendezés rendszerből történő kivonásához szükséges engedélymódosításokkal kapcsolatos
költségek esetén 28 800 forint.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontjában foglalt esetben a  támogatás mértékének megállapítása során csak azon hónapokat
lehet figyelembe venni, amelyekben a  szűrőberendezés üzemeltetését nyilatkozatával alátámasztja a  pályázó.
Abban a hónapban, amelyben a szűrőberendezés telepítésre vagy kivonásra kerül, a havi támogatás időarányosan
vehető igénybe. A  támogatás időarányos része jár abban a  hónapban is, amelyben a  működés az  üzemeltető
hibáján kívüli okból nem terjed ki a teljes hónapra.
4. § (1) Az  1.  § a)  pontja szerinti támogatás esetén a  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételnek megfelelő
települési önkormányzat az  1.  melléklet szerinti adatlapot az  ebr42 önkormányzati információs rendszeren
(a  továbbiakban: ebr42 rendszer) keresztül kitöltött és kinyomtatott formában 2013. november 11-éig nyújthatja
be – a (2) bekezdésben meghatározott kötelező mellékletek csatolásával – egy eredeti és egy hitelesített másolati
példányban a  kincstár területileg illetékes igazgatóságához (a  továbbiakban: Igazgatóság). A  benyújtási határidőt
megtartottnak kell tekinteni, ha a  támogatást igénylő az  ebr42 rendszerben az  igénylést 2013. november 11-én
éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2013. november 12-én postára adta. A kizárólag postai úton benyújtott igénylés
érvénytelen. A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell a számvitelről szóló törvénynek alakilag, formailag és tartalmilag megfelelő,
a  települési önkormányzat nevére és címére kiállított, az  igény megalapozottságát alátámasztó számlák és
számviteli bizonylatok hitelesített másolatát, és az azokról készített kimutatást két példányban.
(3) Az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 59.  § (1)  bekezdése, valamint
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.)
110.  §-a szerint felülvizsgált támogatási igény eredeti példányát postai úton, továbbá a  támogatás összegére
vonatkozó javaslatát az  Igazgatóság papír alapon 2013. november 29-éig továbbítja a  helyi önkormányzatokért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
5. § (1) Az 1. § b) pontja szerinti támogatás esetén a 2. § (2) bekezdésében meghatározott feltételnek megfelelő települési
önkormányzat a  2.  melléklet szerinti adatlapot szűrőberendezésenként az  ebr42 rendszeren keresztül kitöltött és
kinyomtatott formában
a) az üzemeltetés kezdő időpontjától 2013. szeptember 30-áig felmerülő költségeinek részbeni támogatásának
igénylése esetén 2013. augusztus 12-éig, és
b) a  2013. október 1-jétől 2013. december 31-éig felmerülő költségeinek, vagy – ha az  a)  pontban
meghatározott határidőig nem nyújtott be támogatási igényt – az  üzemeltetés kezdő időpontjától
2013.  december 31-ig felmerülő költségeinek egyösszegű részbeni támogatásának igénylése esetén
2013. november 11-éig
nyújthatja be – a  (4)  bekezdésben meghatározott kötelező mellékletek csatolásával – az  Igazgatósághoz.
A támogatási igényt szűrőberendezésenként papír alapon egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban kell
benyújtani.
(2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha
a  támogatást igénylő az  ebr42 rendszerben az  igénylést a  határidő napján éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb
a határidőt követő munkanapon postára adta. A kizárólag postai úton benyújtott igénylés érvénytelen. A benyújtási
határidő elmulasztása jogvesztő.
(3) A  települési önkormányzat az  1.  § b)  pontjában meghatározott támogatás esetén az  (1)  bekezdés szerinti egyes
határidők lejártáig legfeljebb egy alkalommal nyújthat be szűrőberendezésenként támogatási igényt.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatási kérelemhez csatolni kell a  3.  melléklet szerinti aláírt nyilatkozatot, valamint
a vízjogi üzemeltetési engedély másolatát, az önellenőrzési terv és üzemeltetési napló másolatát, továbbá a vízjogi
üzemeltetési engedély visszavonásáról szóló határozat másolatát két példányban.
(5) Az  Áht. 59.  § (1)  bekezdése, valamint az  Ávr. 110.  §-a szerint felülvizsgált támogatási igény eredeti példányát
postai úton, továbbá a támogatás összegére vonatkozó javaslatát az  Igazgatóság papír alapon a támogatási igény
Igazgatósághoz érkezésétől számított 18 napon belül továbbítja a miniszter részére.
6. § Az 1.  § szerinti támogatások esetén a  támogatási kérelemről – az  e  rendelet szerinti feltételek fennállása esetén,
az  Igazgatóság 4. § (3) bekezdése, valamint 5. § (5) bekezdése szerinti javaslata figyelembevételével – a miniszter
dönt. A támogatott tevékenységre vonatkozóan a miniszter támogatói okiratot ad ki.
7. § (1) Az 1. § a) pontja szerinti támogatás esetén a támogatás folyósítása egy részletben legkésőbb 2013. december 15-éig
történik.
(2) Az  1.  § b)  pontja szerinti támogatás esetén a  támogatás folyósítása a  miniszteri döntést követő 5 napon belül,
legkésőbb 2013. december 15-éig történik.
(3) A támogatást a miniszter utalványozása alapján a kincstár folyósítja.
8. § (1) A  támogatás felett a  támogatott települési önkormányzat (a  továbbiakban: Támogatott) rendelkezik, és felelős
annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A  támogatás felhasználásának határideje 2014. január 31. Az  e  határidőig fel nem használt, illetve az  Áht. 57/A.  §
(1) bekezdése szerinti jogosulatlanul igénybe vett támogatásrészt vissza kell fizetni a központi költségvetésbe.
(3) A Támogatott a támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal, az éves költségvetési beszámoló
keretében és rendje szerint számol el.
10. § A támogatás felhasználását a miniszter, továbbá jogszabályban erre feljogosított egyéb szervek ellenőrizhetik.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
166/2010. (V. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a tartósan- vagy súlyosan beteg-, fogyatékkal-, illetve nehéz szociális körülmények között élő gyermekek
megsegítéséért, különböző alapítványokon keresztül vállalt évtizedes kiemelkedő jószolgálati tevékenységéért
és karitatív munkájáért
Winkler Gyulának a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje, polgári tagozata
kitüntetést adományozom. Budapest, 2010. május 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
85/2013. (VI. 19.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a kulturális központok kölcsönös nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az  emberi erőforrások miniszterének és a  közigazgatási és igazságügyi miniszternek a  külügyminiszterrel egyetértésben tett
előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Horvát Köztársaság Kormánya közötti kulturális központok kölcsönös
nyitásáról, működtetéséről és tevékenységéről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyt jelölje ki;
 3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel és az  emberi erőforrások
miniszterével egyetértésben – az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök