text:
46/2013. (VIII. 16.) BM rendelete az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya egyéni teljesítményértékelésének ajánlott elemeiről, a minősítés rendjéről és a szervezeti teljesítményértékelésről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342/A.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § n)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342/A.  §-ában biztosított véleményezési jogkörében
eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. beosztotti besorolású értékelt személy: a hivatásos állomány I. vagy II. besorolási osztályba tartozó tagja;
 2. értékelés: a  teljesítmény megállapítására irányuló tevékenység, amikor – mérhető mutatók hiányában –
az értékelő vezető megítélésén alapul a teljesítmény megállapítása;
 3. értékelő vezető: a  közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (I. 21.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) szerinti értékelő vezető;
 4. értékelt személy: a  hivatásos állomány tagja, akinek a  teljesítményét az  e  rendeletben meghatározott
szabályok szerint kell értékelni, illetve mérni;
 5. fejlesztési célok: az egyén fejlődését és a munkavégzést együttesen támogató olyan célok, amelyek lehetnek
munkavégzéshez kötődőek és a munkavégzésen kívüliek;
 6. kompetencia: a közszolgálati feladatok ellátásához szükséges ismeret, jártasság, készség, képesség, szociális
szerep, vagy érték, az  én-kép, valamint az  alkalmazást segítő személyiségvonások és a  hatékonysági
motiváció együttese;
7. kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: a  Korm. rendelet 5.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott teljesítményértékelési kötelező elem;
8. kontrollvezető: az értékelő vezető legalább osztályvezetői besorolású szolgálati elöljárója;
 9. mérés: a  teljesítmény megállapítására irányuló tevékenység, amikor konkrét eredményeken, határidőkön,
mérőszámokon, indikátorokon alapul a teljesítmény megállapítása;
10. munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: a Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
teljesítményértékelési kötelező elem;
11. munkavégzésen kívüli fejlesztési cél: az intézményes keretek között zajló iskolarendszerű vagy iskolarendszeren
kívüli képzések (különösen továbbképzés, önképzés) eredményeként elérendő cél;
12. munkavégzéshez kötődő fejlesztési cél: az  értékelő vezető által irányított, támogatott, a  munkavégzéshez
kapcsolódó tudatos egyéni fejlesztés;
13. stratégiai egyéni teljesítménykövetelmény: a  szervezet stratégiai célkitűzéséből lebontott egyéni feladat,
amelynek teljesítésével a  hivatásos állomány tagja a  stratégiai célok elérésére a  munkavégzése során
befolyással lehet, és amellyel elő tudja mozdítani a szervezet eredményes és hatékony munkáját;
14. szakmai teljesítménykövetelmény-minimumok: a  szervezeti elemekkel szemben tárgyévre meghatározott,
a szakmai tevékenységhez kapcsolódó alapvető, számszerűsíthető értékek, mutatók, elvárások;
15. szervezeti működés teljesítmény-indikátorai: az  Országgyűlési Őrség szervezeti elemei működése
szakszerűségének, jogszerűségének, eredményességének, hatékonysága és minősége szintjének
értékelésére szolgáló jellemzők;
16. szervezeti teljesítménycélok: a  tárgyévre irányadó célkitűzések, szakmai és szervezeti célok, elvárások és
az  Országgyűlési Őrség alaptevékenysége alapján a  szervezeti elemek működésének fejlesztése érdekben,
egyes kiemelten fontos területen elérni kívánt, és az adott évre megállapított célmeghatározás;
17. teljesítményértékelés kötelező elemei: a  Korm. rendelet 5.  §-a szerinti munkaköri egyéni
teljesítménykövetelmények, valamint a kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényező;
18. vezető besorolású értékelt személy: osztályvezető, vagy annál magasabb besorolású vezető.
 (2) A  rendelet szabályai a  hivatásos állománynak a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 49/B.  §-a alapján más szervhez vezényelt tagja
esetében nem alkalmazandóak.
2. Az egyéni teljesítményértékelés ajánlott elemei és az alkalmazásukhoz kapcsolódó eljárási
szabályok
2. § (1) Az  értékelt személy részére a  teljesítményértékelés ajánlott elemeit az  Országgyűlési Őrség parancsnoka tárgyév
január 31-ig határozza meg és tájékoztatja azokról az értékelt személyt.
(2) Az év elején meghatározott ajánlott elemek a teljesítményértékelés kötelező elemeinek féléves értékelése, mérése
során – az értékelt személy egyetértésével – tárgyév július 15-ig módosíthatóak.
3. § (1) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a teljesítményértékelés ajánlott elemeként
a) a vezető besorolású értékelt személy részére évente legalább egy, legfeljebb négy stratégiai egyéni
teljesítménykövetelményt,
b) beosztotti besorolású értékelt személy részére évente legalább egy, legfeljebb három fejlesztési célt – mely
lehet munkavégzéshez kötődő fejlesztési cél vagy munkavégzésen kívüli fejlesztési cél –
határoz meg.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak mellett az  Országgyűlési Őrség parancsnoka a  teljesítményértékelés ajánlott
elemeként az értékelt személy részére
a) év közbeni többletfeladatokat, valamint
b) az 1. melléklet szerinti kompetenciák közül legalább hat, legfeljebb kilenc kompetenciát
határozhat meg.
4. § (1) Az  ajánlott elemeket évente egyszer, a  teljesítményértékelés kötelező elemeinek egész tárgyévre vonatkozó
értékelésével és mérésével egyidejűleg, tárgyévet követő év január 1-je és január 31-e között kell értékelni.
(2) Az  ajánlott elemek értékelése a  2–5.  mellékletben szereplő értékelő lapokon, papír alapon történik. Az  ajánlott
elemek értékelése a  közszolgálati teljesítményértékelés végrehajtását szolgáló informatikai rendszer
felhasználásával is történhet.
(3) A  6.  melléklet szerinti összesített értékelő lapot két példányban kell kinyomtatni, egyik példányát az  értékelt
személy részére át kell adni, a másikat irattárban kell elhelyezni.
5. § (1) A  kontrollvezető jogosult az  értékelő vezető által meghatározott teljesítményértékelési elemeket – az  értékelt
személy 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott tájékoztatását megelőzően – módosítani vagy kiegészíteni,
továbbá indokolt esetben az  értékelő vezető által elkészített teljesítményértékelést – az  értékelés ismertetését
megelőzően – megváltoztatni.
(2) A  kontrollvezető az  értékelő megbeszélésen részt vehet, az  értékelő vezető vagy az  értékelt személy kérésére
köteles azon részt venni.
3. A teljesítményértékelés kötelező és ajánlott elemeinek súlyozása
6. § (1) A teljesítményértékelés eredményének megállapításakor az egyes teljesítményelemek súlyozása:
a) a teljesítményértékelés kötelező elemeként meghatározott munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: 35%,
b) a teljesítményértékelés kötelező elemeként meghatározott kompetencia alapú munkamagatartás értékelési
tényezők: 35%,
c) a teljesítményértékelés ajánlott elemei: 20%,
d) a szervezeti teljesítményértékelés eredménye: 10%.
(2) A teljesítményértékelés során alkalmazott ajánlott elemek értékét úgy kell megállapítani, hogy
a) a 3. § (1) bekezdése alapján meghatározott ajánlott elem,
b) – ha annak meghatározására sor került – a 3. § (2) bekezdés a) pontja alapján meghatározott ajánlott elem,
c) – ha annak meghatározására sor került – a 3. § (2) bekezdés b) pontja alapján meghatározott ajánlott elem
értékelésének a részeredményeit egyenlő mértékben kell figyelembe venni.
4. A minősítés 7. § Az értékelő vezető a  tárgyévre vonatkozó minősítési javaslatát az  éves teljesítményértékelés eredményére
figyelemmel készíti el a  7.  melléklet szerinti minősítő lapon. A  minősítési javaslatot a  kontrollvezető felülvizsgálja
és egyetértése esetén a  tárgyévet követő év február 28-áig – a  Személyügyi és Kiképzési Osztályon keresztül –
az Országgyűlési Őrség parancsnokához felterjeszti jóváhagyásra.
8. § (1) A minősítés – a teljesítményértékelés eredményére figyelemmel – az alábbi elemekre kiterjedő szöveges értékelést
tartalmazza:
a) a minősített képességeinek és szolgálatteljesítéssel összefüggő személyes tulajdonságainak értékelését
a  kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők és – amennyiben a  teljesítményértékelés
ajánlott elemeként annak meghatározására sor került – a  kompetenciák értékelésének (a  továbbiakban:
kompetencia-megfelelés) eredményeire figyelemmel;
b) a minősített beosztás ellátására való alkalmasságának értékelését a  kompetencia-megfelelés
és a  kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők, továbbá a  munkaköri egyéni
teljesítménykövetelmények és a stratégiai egyéni teljesítménykövetelmények eredményeire figyelemmel;
c) a minősített fejleszthetőségre és előmenetelére vonatkozó következtetéseket, elsősorban a  fejlesztési célok
eredményére, továbbá a teljesítményértékelés összeredményére tekintettel.
(2) A  megállapítások alapján az  értékelő vezető – a  Hszt. 82.  § (5)  bekezdésében foglaltak kezdeményezésén túl –
az Országgyűlési Őrség parancsnoka felé az alábbi megállapítást vagy javaslatot teheti:
a) a minősített jelenlegi beosztására alkalmas,
b) a teljesítményértékelés alapján a minősített illetményének eltérítésére vonatkozó javaslat,
c) a minősített képzése szükséges.
(3) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka által meghozott minősítést tartalmazó minősítő lapot két példányban kell
elkészíteni és annak egy példányát a minősítettnek át kell adni.
5. Szervezeti teljesítményértékelés 9. § (1) A  szervezeti teljesítményértékelés az  Országgyűlési Őrség által működtetett értékelő rendszer, amely elősegíti
az  Országgyűlési Őrség professzionális, jogszerű és szakszerű működését, javítja tevékenysége hatékonyságát és
eredményességét.
(2) A szervezeti teljesítményt
a) a szervezeti teljesítménycélok megvalósulásának értékelése,
b) a szervezeti működés teljesítmény-indikátorainak értékelése, és
c) a szakmai teljesítménykövetelmény-minimumok teljesülésének mérése
alapján kell megállapítani.
10. § A szervezeti működés teljesítmény-indikátorait a 8. melléklet határozza meg, a szervezeti működés
a) vezetési,
b) funkcionális és
c) szakmai
tevékenységenkénti (a továbbiakban az a)–c) pont együtt: szakterület) bontásában.
11. § (1) Az  Országgyűlési Őrség számára a  tárgyévre irányadó célkitűzések, szakmai és szervezeti célok, elvárások
figyelembevételével az Országgyűlés elnöke tárgyév január 8-ig megállapítja a szervezeti teljesítménycélokat.
(2) Az Országgyűlés elnöke évente legalább négy, legfeljebb hat szervezeti teljesítménycélt határoz.
(3) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka tárgyév január 15-ig állapítja meg az  Országgyűlési Őrség számára
meghatározott szervezeti teljesítménycélok alapján az Országgyűlési Őrség főosztály jogállású szervezeti elemeinek
a) szervezeti teljesítménycéljait és
b) szakmai teljesítménykövetelmény-minimumait.
(4) A  szervezeti teljesítménycélokat és a  szakmai teljesítménykövetelmény-minimumokat az  Országgyűlési Őrség
sajátosságaira, szervezeti és működési állapotára, körülményeire, a rendelkezésre álló erőforrásokra figyelemmel úgy
kell meghatározni, hogy reális, teljesíthető követelményrendszert jelentsenek, és a szervezet fejlődését, fejlesztését
is célozzák.
12. § Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a  tárgyévre vonatkozó szakmai teljesítménykövetelmény-minimumok egyes
elemeinek megállapításakor meghatározza azok súlyát a  szakmai teljesítmény-követelmények összértéken belül.
Szakterületenként legfeljebb tíz szakmai teljesítménykövetelmény-minimum határozható meg, közülük legfeljebb
három kiemelt követelményként. Az  egyes elemek összértéke 100%. Kiemelt követelmény az, amelynek súlya
az átlagot legalább 10%-kal meghaladja.
13. § A szervezeti teljesítményt 0–100%-ig terjedő mérőskálán kell mérni, illetve értékelni. A százalékos értéksávok, a hozzá
kapcsolódó teljesítményfokozatok és teljesítményszintek – a 16. §-ban meghatározott korlátozással – megegyeznek
az egyéni teljesítményértékelésnek a Korm. rendelet 11. § (4) bekezdésében meghatározott szintjeivel.
14. § A szervezeti teljesítmény értékelésekor
a) a szervezeti teljesítménycélok megvalósulásának szintjét 30%-ban,
b) a szervezeti működés teljesítmény-indikátorai alapján értékelt teljesítményt 30%-ban,
c) a szakmai teljesítménykövetelmény-minimumok teljesülési szintjét 40%-ban
kell beszámítani.
15. § (1) A  szervezeti működés teljesítmény-indikátorait szakterületenkénti bontásban, 0–100%-ig terjedő mérőskálán kell
értékelni.
(2) Az egyes szakterületekre meghatározott indikátorok értékét átlagolni kell. Az összértékelésen belül
a) a vezetési tevékenység értéke 25%-ot,
b) a funkcionális tevékenység értéke 25%-ot,
c) a szakmai tevékenység értéke 50%-ot
tesz ki.
16. § (1) A  szervezeti teljesítményértékelés összesített teljesítményszintje nem lehet magasabb a  Korm. rendelet 11.  §
(4) bekezdésben meghatározott „C” szintnél, ha
a) a szakmai teljesítménykövetelmény-minimumok átlagos teljesülése nem éri el a 75%-ot, továbbá
b) ha a kiemelt követelmények átlaga nem éri el a 80%-ot.
(2) Szervezeti teljesítményértékelés esetén a Korm. rendelet 11. § (4) bekezdésben meghatározott „A” szintet csak akkor
lehet megállapítani, ha szakmai teljesítménykövetelmény-minimumok átlagos teljesülése meghaladja a 110%-ot.
17. § (1) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka tárgyév november 30-ig összeállítja és az  Országgyűlési Őrség intranetes
oldalán közzéteszi a szakmai teljesítménykövetelmény-minimumok teljesülésének méréséhez szükséges adatokat.
(2) Az  Országgyűlés elnöke – az  Országgyűlési Őrség parancsnokának előterjesztése alapján – tárgyévet követő év
január 8-ig értékeli az Országgyűlési Őrség teljesítményét.
6. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Az értékelt személy részére a  teljesítményértékelés második félévre vonatkozó ajánlott elemeit 2013. évben
e rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül kell megállapítani.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1003/2012. (I. 11.) Korm. határozata a foglalkoztatáspolitikai szervezetrendszer átalakításáról szóló 1413/2011. (XII. 1.) Korm. határozatban elrendelt létszámleépítés egyszeri kiadásainak finanszírozásáról.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 4. § (2) bekezdés e) pontjában foglaltak alapján, a foglalkoztatáspolitikai szervezetrendszer átalakításáról szóló
1413/2011. (XII. 1.) Korm. határozatban elrendelt létszámleépítés egyszeri kiadásainak finanszírozására – elszámolási,
a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettség mellett – a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium fejezet, 24. Céltartalékok cím, 3. Különféle kifizetések alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 4. Nemzeti Munkaügyi Hivatal cím javára 416 100 ezer forint
átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
612/H/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság Budapest Főváros II. Kerületi
Önkormányzat Képviselő-testületének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 10/2007. (III. 28.) rendelete alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
A Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője (a továbbiakban: hivatalvezető) törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva megvizsgálta a Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testü-
letének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 5/2007.
(II. 20.) rendeletét (a továbbiakban: Ör1.), a Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének a
változtatási tilalom elrendeléséről szóló 9/2007. (III. 28.)
rendeletét (a továbbiakban: Ör2.) és a Budapest Főváros
II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testületének a változtatási tilalom elrendeléséről szóló 10/2007. (III. 28.)
rendeletét (a továbbiakban: Ör3.). A hivatalvezető mind a
három önkormányzati rendelet vonatkozásában megállapította, hogy a Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Képviselő-testülete (a továbbiakban: Képviselő-testület) állami és fővárosi önkormányzati tulajdonú egészségügyi intézmények területére kiterjedő változtatási tilalmat
rendelt el, és ezért törvényességi észrevétellel élt a Képviselő-testülethez. A hivatalvezető – miután az Ör1., Ör2. és
Ör3. szabályozása tárgyában tett törvényességi észrevételét a Képviselő-testület nem fogadta el – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján fordult az
Alkotmánybírósághoz.
Az Alkotmánybírósághoz az indítványban foglalt három önkormányzati rendeletre vonatkozó indítványi részeket – a beérkezést követően – elkülönítette, hogy azokat önkormányzati rendeletenként külön-külön bírálja el.
[Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 28. §.]
A Képviselő-testület az Ör3.-mal változtatási tilalmat
rendelt el a Budapest, II. ker. 10937/2., 10937/3., 10965.
és 10975/15. hrsz-ú ingatlanokra az érvényben lévő Kerületi Városrendezési és Építési Szabályzat felülvizsgálatának időszakára, de legfeljebb 2010. március 30-ig. Az indítványozó álláspontja szerint a változtatási tilalom elrendelése sérti az épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. évi LXXVIII. törvényben (a továbbiakban:
Étv.) 21. §-ában foglalt azon szabályozást, amely szerint a
települési önkormányzat az érintett területre – azaz a szabályozási terv területére – írhat elő változtatási tilalmat.
Az Ör3. azonban kizárólag négy ingatlanra rendelt el változtatási tilalmat, míg a felülvizsgálat a II. kerület Hárshegyi – Budakeszi – Kuruclesi – Ferenc-halmi erdő által határolt területre vonatkozik. A hivatalvezető álláspontja
szerint ezért az Ör3. az Alkotmány 13. § (1) bekezdése, a
44/A. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése rendelkezéseit sérti, így kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál
az Ör3. alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör3.
2007. április 4-én lépett hatályba, és az Ör3. 2. §-ának rendelkezése szerint 2010. március 30-án hatályát vesztette.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 13. §-a szerint a jogszabály akkor veszti hatá
lyát, ha más jogszabály hatályon kívül helyezi, vagy ha a
jogszabályban meghatározott határidő lejárt. A Jat. nem
határozza meg egyértelműen, hogy utóbbi határidőnek kifejezetten a jogszabály hatályának megszűnésére vagy alkalmazhatóságára kell-e vonatkoznia. Az Alkotmánybíróság több határozatában a Jat.-nak ezt a rendelkezését a jogszabály alkalmazhatóságára vonatkozó rendelkezésként
értelmezte. Következetesen érvényesített álláspontja szerint a szabály alkalmazására a jogszabályban előírt határidő leteltével, azzal, hogy a kifejezetten hatályon kívül
nem helyezett jogszabályi rendelkezések teljesedésbe
mentek, és így már nincs mód arra, hogy a jogalanyok a
jogszabályi rendelkezés alapján jogot szerezzenek, a jogszabály hatályát vesztettnek tekintendő. [1239/B/1990.
AB végzés, ABH 1991, 905, 906.; 298/B/1994. AB határozat, ABH 1994, 696, 700.; 670/B/1997. AB határozat,
ABH 1999, 600, 603.; 385/B/2001. AB végzés, ABH
2001, 1670, 1672–1673.; 35/2004. (X. 6.) AB határozat,
ABH 2004, 504, 505.]
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának
vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor
terjed ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés. (335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.) A konkrét
normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a szerint előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján az Alkotmánybíróság
már nem hatályos rendelkezés alkotmányellenességét is
vizsgálja. Az Ör3. alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványként terjesztették elő. Az Alkotmánybíróság ezért – az ismertetett
gyakorlatának megfelelően az Ügyrend 31. § a) pontja alkalmazásával (az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása után a vizsgálat alá vont
jogszabály hatályát vesztette, és ezzel az indítvány tárgytalanná vált) – az Ör3. alkotmányellenességének vizsgálatára irányuló indítvány ügyében az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. április 19. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
93/2012. (XI. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. november 14-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Magyar Szocialista
Párt (1066 Budapest, Jókai u. 6.) képviseletében Mesterházy Attila elnök (a továbbiakban: beadványozó) által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. november 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy 2014. december 31-ig, állami finanszírozással Felcsúton labdarúgó stadion ne épüljön?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint országos
népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 64. § (1) bekezdés g) pontja értelmében az emberi erőforrások
minisztere (a továbbiakban: miniszter) a sportpolitikáért való felelőssége körében az országos sportági
szakszövetségekkel, az országos sportági szövetségekkel, valamint az e célra létrehozott intézményeivel
együttműködve gondoskodik a sportágfejlesztési és műhelytámogatási programok kidolgozásáról és
megvalósításáról, az utánpótlás-nevelés támogatásáról. Az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló 4/2011. (II. 28.) NEFMI rendelet (a továbbiakban:
NEFMI rendelet) 31. § (1)–(2) bekezdése és (3) bekezdésének a) pontja szerint a miniszter az „Országos sportági
szakszövetségek akadémiai rendszerének kialakításával, továbbá az MLSZ utánpótlás-neveléssel összefüggő
feladatainak támogatása” előirányzat terhére a sportolói életpálya bevezetése és fenntartása, a magyar
sporttehetségek kiválasztásának és folyamatos nyomon követési rendszerének kiépítése érdekében támogatja
a labdarúgás sportág kiemelt utánpótlás-nevelési központjainak akadémiai rendszerű fejlesztését, ennek keretében
biztosítja az emelt szintű szakmai képzést és a felkészüléshez szükséges sportegészségügyi, sporttudományi hátteret,
továbbá intézményesített kapcsolatot, átjárhatóságot a közoktatás intézményrendszerével a fokozott
sporttevékenységgel együtt járó terhelés, időbeosztás rugalmas kialakítása céljából.
A fent meghatározott célok megvalósítását szolgáló feladatokat a miniszter az állami utánpótlás-nevelési programok
koordinálását és felügyeletét végző központi költségvetési szerven keresztül, a Magyar Labdarúgó Szövetség
(a továbbiakban: MLSZ) útján támogatja. Az MLSZ a támogatást továbbadhatja az akadémiai programot megvalósító
sportszervezetnek, közoktatási intézménynek és a sport fejlesztését szolgáló, utánpótlás-neveléssel foglalkozó
közhasznú alapítványnak. Az előbbiekben meghatározott támogatás tárgyi eszköz beruházásra, felújításra is felhasználható.
A Korm. rendelet és a NEFMI rendelet alapján egyértelműen megállapítható, hogy a labdarúgás sportág kiemelt
utánpótlás-nevelési központjainak akadémiai rendszerű fejlesztésének támogatása, így a beruházásokra, felújításokra
nyújtható támogatások kiadásának jogosultja a miniszter. Ennek értelmében – a fenti jogszabályok együttes
értelmezése alapján – az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) pontja alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat
és hatáskörébe – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikkének (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) pontján, a Korm. rendelet 64. §
(1) bekezdés g) pontján, a NEFMI rendelet 31. § (1)–(2) bekezdésén és (3) bekezdésének a) pontján, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1584/2014. (X. 16.) Korm. határozata az egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2015. január 1-jétől az  elektronikus ügyintézést segítő egységes kormányzati ügyiratkezelő
rendszer kezdje meg működését a belügyminiszter irányításával;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a szervezet kialakításának megkezdésére azonnal
2. felkéri az igazságügyi minisztert és a belügyminisztert, hogy az 1. pont szerinti rendszer létrehozásához szükséges
jogszabály-előkészítési lépéseket tegye meg;
Felelős: igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
az  egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer létrehozásához és működtetéséhez szükséges beruházások és
humánerőforrás finanszírozásához
a) 400,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium
igazgatása cím javára,
b) 600,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások
jogcímcsoport javára,
a Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. április 30.
4. felhívja a belügyminisztert, a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsen
előterjesztést az  ügyiratforgalom 2014. évi adatai alapulvételével meghatározott, és a  rendszer kialakításához és
működtetéséhez biztosított beruházási költségek összegének az érintett költségvetési fejezetektől történő arányos
elvonására;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. november 26.
5. felhívja a  belügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1.  pont szerinti rendszer
létrehozásának előrehaladásáról készítsen jelentést és szükség esetén tegyen javaslatot a 3. pont szerinti forrásokon
felüli további források biztosítására;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. november 26.
6. elrendeli az  1.  pont szerinti rendszer létrehozását célzó építési beruházás befejezését 2014. december 10-i
– a felvonó építése tekintetében 2015. március 31-i – határidőre, továbbá
a) a beruházás építtetőjeként a belügyminisztert,
b) az építési beruházással kapcsolatos tervezési és építési műszaki ellenőri, valamint a  beruházáslebonyolítói
feladatok ellátására a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.-t,
c) az építési beruházás építőipari kivitelezési feladatainak ellátására a  KIVING Ingatlangazdálkodó és
Beruházásszervező Kft.-t
jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1162/2017. (III. 27.) Korm. határozata a közel-keleti térségben élő üldöztetést szenvedő keresztények támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésének támogatásával, és ezen közösségek helyben maradásának
elősegítésével;
2. az 1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások
miniszterét, hogy gondoskodjanak
a) az iraki város, Telsqof megrongált lakóházainak részbeni helyreállításához való hozzájárulásként 580,0 millió
forint,
b) az Antióchiai Szír Katolikus Patriarchátus Libanonban kifejtett humanitárius tevékenységéhez való
hozzájárulásként 310,0 millió forint,
c) az Antióchiai Szír Ortodox Egyház humanitárius tevékenységéhez 310,0 millió forint
összegű forrásnak a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1115/2012. (IV. 16.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a 2012. évi Formula-1 Magyar
Nagydíj megrendezéséhez szükséges jogdíjak kapcsán jelentkező árfolyamveszteség következtében 500,0 millió
forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
33. Hazai fejlesztési programok alcím, 2. Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
387/2016. (IX. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a shotokan karate magyarországi meghonosítása és nemzetközi elfogadtatása érdekében végzett elkötelezett
munkája, valamint a küzdősportban nyújtott egyedülálló teljesítménye elismeréseként
Antal János Márton harcművész, fekete öves karatemester részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. szeptember 16.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
150/2009. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján, a miniszterelnök elő ter jesz tésére
az EU kohéziós politikája magyarországi alapjainak lerakásában szerzett érdemeiért, a strukturális alapok hazai
intézmény- és jogszabályrendszerének kiépítésében hosszú éveken át végzett tanácsadói tevékenységéért
John William Bedingfield-nek, az EU projekt vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
18/2015. (V. 15.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériumának tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságokkal kapcsolatos jogok gyakorlásának rendjéről.
1. § A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
figyelemmel az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.)
EMMI utasítás 1. melléklet 3. § (4) bekezdés b) pontjára, valamint 151. §-ára, az Emberi Erőforrások Minisztériumának
tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságokkal kapcsolatos jogok gyakorlásának rendjéről szóló
szabályzatot az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az Oktatási és Kulturális Minisztérium irányítási, felügyeleti, tulajdonosi, alapítói jogok gyakorlásának
rendjéről szóló szabályzat kiadásáról szóló 3/2010. (IV. 28.) OKM utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1667/2012. (XII. 20.) Korm. határozata a Nyugat-Pannon Járműipari és Mechatronikai Központ kiemelt járműipari központtá nyilvánításáról.
A Kormány – a Nyugat-Pannon Járműipari és Mechatronikai Központ és járműiparának hosszú távú fejlődése és
versenyképességének növelése érdekében – 1. a Nyugat-Pannon Járműipari és Mechatronikai Központot kiemelt járműipari központtá nyilvánítja, és ezzel
összefüggésben felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és az emberi erőforrások
miniszterét, hogy szakpolitikai hatáskörükben eljárva Zalaegerszeg – Szombathely – Szentgotthárd térségében
a gépipar és elektronikai ipar fejlesztéséhez kapcsolódó intézkedéseket prioritásként kezelve lássák el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a következő európai uniós
programozási időszak (2014–2020.) tervezésekor, a járműipar stratégiai jelentőségének érdekében, biztosítsák
a Nyugat-Pannon Járműipari és Mechatronikai Központ fejlődéséhez szükséges feltételek koherens illeszkedését
a fejlesztéspolitikába. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2012. LVI. törvény a távközlési adóról.
A társadalmi közös kiadások fedezete érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában: 1. távközlési szolgáltatás: Magyarország területén lévő az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti
elektronikus hírközlő hálózaton nyújtott, az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti nyilvánosan elérhető
telefonszolgáltatás (ideértve az üzenet küldését lehetővé tevő szolgáltatást is);
2. előfizető: a távközlési szolgáltatás igénybevételére kötött szerződésben előfizetőként megjelölt természetes
személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság vagy egyéb szervezet, függetlenül attól, hogy
a távközlési szolgáltatás ellenértékét a szolgáltató számára előre vagy utólag fizeti;
3. szolgáltató: Magyarországon távközlési szolgáltatás nyújtására jogosult természetes személy, jogi személy, jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság vagy egyéb szervezet;
4. üzenet: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti SMS, MMS;
5. hívás: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti hívás;
6. hívószám: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti bármely azonosító, amelyről az előfizető hívást
kezdeményezhet; 7. segélyhívás: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti segélyhívás, továbbá az európai harmonizált
segélyhívószámra (116 111, 116 000, 116 123) indított hívás;
8. adománygyűjtő szám: az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak nemzeti felosztási tervéről szóló rendelet
szerinti adománygyűjtő szám; 9. teszthívás: a szolgáltató által – kizárólag a szolgáltató elektronikus hírközlő hálózata működésének ellenőrzését
szolgáló hívószámra – indított hívás. A törvényt az Országgyűlés a 2012. május 18-i ülésnapján fogadta el.
Adókötelezettség, adóalany 2. § Adóköteles a távközlési szolgáltatás nyújtása.
3. § Az adó alanya a szolgáltató. Adóalap
4. § Az adó alapja a szolgáltató előfizetőjének előfizetéséhez, előfizetés hiányában a szolgáltatóhoz tartozó hívószámról
a) indított hívások időtartama; b) küldött üzenetek – szolgáltatóval kötött szerződés szerint számított – száma.
Adómérték, adóösszeg 5. § (1) Az adó mértéke
a) a 4. § a) pontja szerinti adóalap esetén hívásonként 2 forint/megkezdett perc,
b) a 4. § b) pontja szerinti adóalap esetén 2 forint/darab.
(2) A hívószámról indított hívások, küldött üzenetek utáni adó összege nem lehet több, mint:
a) magánszemély előfizető előfizetéséhez tartozó hívószám esetén 700 Ft/hó/hívószám,
b) nem magánszemély előfizető előfizetéséhez és a szolgáltatóhoz tartozó hívószám esetén 2500 Ft/hó/hívószám.
Adómentesség 6. § Mentes az adó alól: a) a segélyhívás,
b) adománygyűjtő szám hívása, c) üzenetküldés adománygyűjtő számra,
d) a teszthívás, e) magánszemély előfizető hívószámáról indított hívások időtartamából havonta 10 megkezdett perc.
Az adó megállapítása 7. § A szolgáltató az adót havonta a hívást, üzenetküldést követő hónap 20. napjáig állapítja meg, az állami adóhatóság
által rendszeresített nyomtatványon bevallja és megfizeti. Eljárási rendelkezések
8. § (1) Az adóval kapcsolatos adóhatósági feladatokat az állami adóhatóság látja el.
(2) A távközlési adóból származó bevétel a központi költségvetés bevételét képezi.
Záró és átmeneti rendelkezések 9. § Ez a törvény 2012. július 1-jén lép hatályba.
10. § A szolgáltató a 2012. július hónapban indított hívások, küldött üzenetek tekintetében adókötelezettségét – a 7. §-ban
foglaltaktól eltérően – 2012. szeptember 20-ig teljesítheti. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
8/2014. (IX. 26.) NIH utasítása a feleslegessé vált vagyontárgyak hasznosításának és selejtezésének szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak, valamint a Nemzeti Innovációs Hivatalról
szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a és 3. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1. Az utasítás hatálya
1. Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) kormánytisztviselőire és
kormányzati ügykezelőire (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő).
2. Az utasítás alkalmazási köre kiterjed valamennyi, a  Hivatal vagyonkezelésében, illetve használatában lévő állami
vagyontárgyra.
3. Az utasítás alkalmazása során vagyontárgynak minősül minden olyan vagyoni értékű jog, szellemi termék és tárgyi
eszköz, amelyek nyilvántartásáról a Hivatal mennyiségi és értékbeli vagy csak mennyiségi nyilvántartást vezet.
4. Az utasítás alkalmazási köre nem terjed ki az  idegen vagyontárgyakra, az  ideiglenesen átvett vagyontárgyakra,
hatósági engedély vagy kötelezvény alapján üzemben, illetve készenlétben tartott tárgyi eszközökre.
2. Feleslegessé vált vagyontárgyak feltárásának és bejelentésének szabályai
5. A feleslegessé vált vagyontárgyak feltárását, hasznosítását, illetve selejtezését mindenkor a  fordulónapi leltározás
megkezdése előtt kell végrehajtani. A végrehajtás időszakáról a gazdasági vezető által minden év augusztus 30-ig
kiadott ütemterv (a továbbiakban: Ütemterv) rendelkezik.
6. A feleslegessé vált tárgyi eszközök feltárása a  szervezeti egységek vezetőinek feladata, akik a  feleslegesnek ítélt
tárgyi eszközökről írásban értesítik a  gazdasági vezetőt. A  javaslatokat a  tárgyi eszköz nyilvántartására kijelölt
kormánytisztviselő dolgozza fel, és ellenőrzésre továbbítja a költségvetési főreferens felé. Az ellenőrzést követően
a gazdasági vezető gondoskodik a javaslatok Selejtezési Bizottság részére történő megküldéséről.
7. Felesleges vagyontárgynak minősül az a tárgyi eszköz, amely
a) a Hivatal alaptevékenységéhez már nem szükséges;
b) az eredeti rendeltetésének már nem megfelelő;
c) természetes elhasználódás, értékcsökkenés miatt rendeltetésszerű használatra alkalmatlanná vált, és nem
javítható, vagy javítási költsége meghaladja az új eszköz árának 60%-át.
8. A rendeltetésszerű használatra alkalmatlanná vált eszközöket a  fordulónapi leltározás előtt legkésőbb 30 nappal
selejtezni kell.
9. A használatra való alkalmasságot irodabútorok, székek, berendezések és felszerelések vonatkozásában a Selejtezési
Bizottság, műszaki cikkek, informatikai és híradástechnikai, valamint a kommunikációs eszközök tekintetében külső,
független szakértő írásban állapítja meg, és javaslatot tesz a piaci érték szerinti értékesítési árra.
10. Szakvélemény bekérése kötelező számítás- és irodatechnikai eszközök, egyéb műszaki berendezések, ingatlanra
aktivált eszközök, különleges eljárási szabályok hatálya alá sorolt eszközök, továbbá minden olyan eszköz esetében,
amelynek bruttó nyilvántartási értéke meghaladja a kétszázezer forintot.
11. A vélemény alapján a Selejtezési Bizottság előkészíti a selejtezési jegyzéket, melyet a Hivatal elnöke hagy jóvá.
12. Az elnöki jóváhagyást követően történhet meg az eszközök hasznosítása, szükség esetén selejtezése.
13. A feleslegessé vált eszközök hasznosítási módjai:
13.1. A Hivatal egyéb szervezeti egységeinél történő hasznosítás
 A költséghatékony gazdálkodás érdekében törekedni kell a  szervezeti egységeknél feleslegessé vált
vagyontárgyak Hivatalon belüli hasznosítására. A  szervezeti egységek közötti átadás-átvételt a  gazdasági
vezető engedélyezi, melyről átadás-átvételi bizonylatot kell kiállítani.
13.2. Más költségvetési szerv részére térítésmentes átadás
 A térítésmentes átadásra erre irányuló írásbeli megállapodást kell kötni a költségvetési szervvel.
13.3. Értékesítés
 Az ár meghatározásának módját és a  felesleges eszközök értékesítési árát az  állami vagyonra vonatkozó
jogszabályokkal összhangban, a  Selejtezési Bizottság javaslata alapján a  Hivatal elnöke hagyja jóvá.
Az értékesítésről számlát, az eszközök elszállításáról szállítólevelet kell kiállítani, melyről a gazdasági vezető
által kijelölt kormánytisztviselő gondoskodik. A vevővel a szállítólevélen igazoltatni kell az eszköz átvételét.
Az  értékesítés történhet azonnali készpénzfizetés ellenében azonnali elszállítás mellett, illetve átutalással.
Átutalással történő fizetés esetén az  elszállítás – eltérő megállapodás hiányában – csak a  teljes vételár
kifizetését követően történhet meg. Az elszállítás határidejét előre rögzíteni kell.
13.4. Bérbeadás
 Az ideiglenesen vagy véglegesen feleslegessé vált tárgyi eszköz más gazdálkodó szervezet vagy magánszemély
részére bérbeadható. A vagyontárgyak bérbeadása – a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 11. §
(17) bekezdése szerinti esetek kivételével – kizárólag versenytárgyalás útján, az összességében legelőnyösebb
ajánlatot tevő részére lehetséges.
A feleslegessé vált tárgyi eszközök bérbeadását a Selejtezési Bizottság javaslata alapján az állami vagyonnal
való gazdálkodás szabályaival összhangban a Hivatal elnöke engedélyezi.
13.5. Megsemmisítés, selejtezés
 A felesleges tárgyi eszköz megsemmisítésére a  Selejtezési Bizottság javaslata alapján a  Hivatal elnöke ad
engedélyt. A selejtezésre váró, valamint a már leselejtezett eszközöket megsemmisítésig elkülönítetten, zárt
helyiségben kell tárolni. Szeméttelepre, illetve adott esetben veszélyes hulladékként történő elszállításukról
az informatikai és üzemeltetési feladatok ellátásáért felelős kormánytisztviselő gondoskodik.
14. Selejtezni csak meglévő, a  helyszínen megtekinthető, megszámolható eszközöket szabad, kivéve az  elemi kárt
szenvedett vagyontárgyat, törési jegyzőkönyvezett üvegárut. A  törési jegyzőkönyvet a  törést követően azonnal
fel kell venni és a  közvetlen vezetővel hitelesíttetni. Elemi kár esetén a  gazdasági vezető által megbízott kéttagú
bizottság helyszíni felmérést végez, amelynek megállapításait jegyzőkönyvben rögzíti. Az elkészült jegyzőkönyveket
a gazdasági vezetőnek meg kell küldeni, aki ez alapján intézkedik az eszközök nyilvántartásból történő kivezetéséről.
15. A selejtezési jegyzéket az alábbi eszközbontásban kell elkészíteni:
a) immateriális javak;
b) tárgyi eszközök (gépek, berendezések és felszerelések, járművek);
c) nem aktivált eszközök (beruházások).
II. FEJEZET
RÉSZLETES SZABÁLYOK 3. A Selejtezési Bizottság
16. A feleslegessé vált vagyontárgyak hasznosítására és selejtezésére a  Hivatal elnöke 4 tagú Selejtezési Bizottságot
jelöl ki.
17. A Selejtezési Bizottság tagjai:
a) az üzemeltetésért felelős főosztály kormánytisztviselője mint a Selejtezési Bizottság elnöke;
b) az üzemeltetési és informatikai feladatok ellátásáért felelős kormánytisztviselő;
c) a jogi feladatokért felelős főosztály kormánytisztviselője;
d) a szakmai és gazdasági szervezeti egység kormánytisztviselője.
4. A Selejtezési Bizottság feladata és hatásköre 18. A Selejtezési Bizottság az Ütemterv alapján elvégzi a vagyontárgyak fajta és típus szerinti selejtezésének előkészítését.
19. A selejtezésre előkészített vagyontárgyakat egyedileg megvizsgálja, ellenőrzi a  rendeltetésszerű használatot és
a felújításokat.
20. Amennyiben a  vizsgálat, illetve az  ellenőrzés során a  Selejtezési Bizottság azt állapítja meg, hogy valamely
vagyontárgy használata nem volt rendeltetésszerű vagy felújítása nem volt gazdaságos vagy szükséges, ennek
tényéről haladéktalanul tájékoztatja a Hivatal elnökét.
21. A selejtezésről és a  hasznosításról a  Selejtezési Bizottság jegyzőkönyvet készít, amelyet megküld a  Hivatal elnöke
részére jóváhagyásra.
22. A Selejtezési Bizottság ellenőrzi a jelen utasításban és az Ütemtervben foglaltak betartását.
5. A Selejtezési Bizottság elnöke 23. A Selejtezési Bizottság elnöke felelős a selejtezés folyamán a szabályok pontos betartásáért, a selejtezéshez szükséges
feltételek biztosításáért és a selejtezés lebonyolításának megszervezéséért.
6. A selejtezés előkészítése 6.1. Feleslegessé vált vagyontárgyak feltárása
24. A feleslegessé vált vagyontárgyak feltárása folyamatos tevékenység. A  szervezeti egységek vezetői kötelesek
a  szervezet használatában lévő eszközök állapotát ellenőrizni, a  feleslegesnek minősített eszközökről jegyzéket
(a továbbiakban: Jegyzék) készíteni, indokolt esetben – előzetes felkérés nélkül is – a  gazdasági vezető részére
továbbítani.
25. A Jegyzéknek az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) az eszközök megnevezése;
b) az eszközök jellemző műszaki adatai (típus, gyártási szám);
c) az eszközök azonosítási száma (leltári szám, cikkszám);
d) a nyilvántartási ár (amennyiben a feltáró egységnél az ár nem ismert, úgy azt a Selejtezési Bizottság határozza
meg a könyvviteli nyilvántartásokból);
e) a feleslegesnek minősített eszközök mennyiségi egysége;
f ) a feleslegesnek minősített eszközök mennyisége;
g) a feleslegessé válás oka: műszaki, elsősorban számítástechnikai eszközöknél hivatkozni kell a  szakszerviz
véleményére (gazdaságtalan javítás, beszerezhetetlen alkatrész);
h) javaslat az  esetleges hasznosítás módjára (értékesítés esetén a  javasolt értékesítési ár, bérbeadás esetén
a javasolt bérleti díj feltüntetésével);
i) a jegyzék készítésének időpontja;
j) a Selejtezési Bizottság tagjainak neve és a Hivatalnál betöltött munkaköre.
26. A Jegyzéket 2 példányban kell elkészíteni és aláírás után a  gazdasági vezető részére kell továbbítani. 1 példány
az  üzemeltetésért felelős főosztály tárgyieszköz-nyilvántartásának alapbizonylata, 1 példányt az  irattárban kell
elhelyezni.
6.2. A feltárás során feleslegesnek minősített eszközök hasznosítására vonatkozó döntés előkészítése
27. A selejtezésre javasolt eszközökre vonatkozóan az  üzemeltetéssel és beszerzéssel foglalkozó munkatárs ellenőrzi
a  Jegyzékben feltüntetett adatokat, amelyeket egyeztet a  tárgyieszköz-nyilvántartóval. Szükség esetén intézkedik
szakvélemény bekéréséről. Közreműködik a selejtezésre javasolt eszközök dokumentációjának elkészítésében:
a) tárgyi eszközöknél biztosítja az egyedi nyilvántartó lapok másolatát vagy annak adatait;
b) biztosítja a hasznosításra irányuló törekvések eredménytelenségét bizonyító okmányokat;
c) biztosítja a szakvéleményt.
28. A Selejtezési Bizottság a  feleslegesnek minősített immateriális javakra és tárgyi eszközökre vonatkozó adatokat
egyezteti, ellenőrzi és megvizsgálja az  eszközök Hivatalon belüli hasznosításának lehetőségét. Amennyiben
a Selejtezési Bizottság azt állapítja meg, hogy a Jegyzéken szereplő eszköz az eddigi felhasználó helyétől eltérő, más
területen hasznosítható, javaslatot tesz a hasznosítás módjára. A hasznosítást a Hivatal elnöke engedélyezi.
29. A döntési javaslatnak ki kell térnie a  felesleges tárgyi eszközök Hivatalon kívüli hasznosítási módjára (értékesítés,
bérbeadás, megsemmisítés). A döntési javaslatot a Hivatal elnöke hagyja jóvá.
7. Értékesítés, bérbeadás 30. A Selejtezési Bizottság értékesítés és bérbeadás esetén bekéri az árajánlatokat, elbírálja és kiválasztja a Hivatal számára
gazdasági szempontból legelőnyösebbet, közreműködik a vonatkozó szerződések előkészítésében és véleményezésre
továbbítja a  gazdasági vezetőnek, aki jóváhagyásra felterjeszti a  Hivatal elnöke részére. A  szerződések teljesítését
a Selejtezési Bizottság ellenőrzi, és elnöke igazolja.
31. Az üzemeltetésért felelős főosztály tárgyieszköz-nyilvántartási feladatokkal megbízott kormánytisztviselője átvezeti
a változásokat az analitikus és főkönyvi nyilvántartásokban.
32. Nettó 100 000 forintot meghaladó értékesítés esetén a  vevővel adásvételi szerződésben kell megállapodni.
Adásvételi szerződésben kötelező továbbá megállapodni minden olyan esetben, ahol a Hivatalt mint eladót az eszköz
értékesítését követően bármilyen további felelősség terheli. A  nettó 100 000 forint alatti értékesítések esetében
a jóváhagyott hasznosítási, illetve selejtezési jegyzék alapján kiállított számla befizetését követően az eszköz átadható.
8. Megsemmisítés 33. A Selejtezési Bizottság gondoskodik a leselejtezett eszközök megsemmisítéséről.
34. A selejtezési eljárásról készült jegyzőkönyvnek az alábbi lényeges adatokat kell tartalmaznia:
a) az iktatószámot;
b) a „jegyzőkönyv” elnevezést;
c) a selejtezés keltét, helyét;
d) a Selejtezési Bizottság tagjainak felsorolását;
e) a selejtezett vagyontárgyak megnevezését, leltári számát, egyéb azonosító adatait (gyári szám, típus),
a selejtezett mennyiséget, a selejtezés könyvszerinti értékét;
f ) a hulladékbevételezés értékét és a vonatkozó bizonylat adatait;
g) a selejtezett eszköz további kezelésére vonatkozó előírásokat és rendelkezéseket;
h) az eljárás során felhasznált dokumentáció felsorolását;
i) a selejtezés kezdeményezőjét;
j) a mellékletek felsorolását.
35. A selejtezett tárgyi eszközökről leszerelt alkatrészeket, anyagokat be kell vételezni. Ha a visszavételezett eszközöknek
vagy anyagoknak nincs elszámoló ára, úgy azt a  Selejtezési Bizottság állapítja meg a  haszonanyagokra, illetve
a hulladékokra érvényes forgalmi ár alapján.
36. A kiselejtezett vagyontárgyak megsemmisítését a Hivatal elnöke rendeli el. A megsemmisítés végrehajtásánál jelen
kell lennie a Selejtezési Bizottság elnökének és két további tagjának. A megsemmisítés végrehajtásáról jegyzőkönyvet
kell felvenni, amely tartalmazza:
a) az iktatószámot;
b) a megsemmisített vagyontárgy megnevezését, leltári vagy egyéb azonosítási számát;
c) a selejtezés keltét és helyét;
d) a megsemmisítés előtti tárolási helyét;
e) a selejt készletre vételekor és megsemmisítésre kiadásakor felhasznált bizonylatok számát, keltét;
f ) a megsemmisítés módját;
g) az eljárásban részt vevők felsorolását.
37. A megsemmisítés végrehajtását követően a  Selejtezési Bizottság tagjai a  jegyzőkönyvet aláírásukkal hitelesítik.
A  jegyzőkönyv 2 példányban készül, 1 példányt az  irattárban, 1 példányt a  tárgyieszköz-nyilvántartásban kell
elhelyezni.
9. Selejtezéssel kapcsolatos számviteli elszámolások 38. A selejtezés befejezését követően a selejtezési jegyzőkönyv alapján az üzemeltetésért felelős főosztály az analitikus és
főkönyvi nyilvántartásokban átvezeti a változást.
10. Selejtezés során alkalmazandó nyomtatványok 39. A selejtezési eljárás során az alábbi nyomtatványokat kell használni:
a) B.Sz..ny. 11-90. r.sz. Tárgyi eszközök selejtezési jegyzőkönyve;
b) B.Sz..ny. 11-91. r.sz. Selejtezett tárgyi eszközök jegyzéke;
c) B.Sz..ny. 11-92. r.sz. Visszanyert tartozékok, stb. jegyzéke;
d) B.Sz..ny. 11-93. r.sz. Készletek selejtezési, leértékelési jegyzőkönyve;
e) B.Sz..ny. 11-94. r.sz. Selejtezett készletek jegyzéke;
f ) B.Sz..ny. 11-95. r.sz. A készletek selejtezéséből visszanyert hulladék anyagok jegyzéke;
g) B.Sz..ny. 11-96. r.sz. Leértékelt készletek jegyzéke;
h) B.Sz..ny. 11-97. r.sz. Megsemmisítési jegyzőkönyv.
III. FEJEZET
KÜLÖNLEGES ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 40. Mérgező anyagok, vegyszerek, robbanóanyagok és egyéb veszélyes vagyontárgyak, hulladékok selejtezése kizárólag
szakértő közreműködésével végezhető.
41. A szennyezett, környezetre ártalmas eszközök, készletek selejtezését, megsemmisítését az Állami Népegészségügyi
és Tisztiorvosi Szolgálattal egyetértésben, annak előírásai szerint kell végrehajtani.
42. A tűzvédelmi célokat szolgáló eszközöket, felszereléseket, ha azok gazdaságosan nem javíthatók, rendeltetésszerű
használatra alkalmatlanok vagy felhasználási idejük lejárt, selejtezni kell, majd végre kell hajtani a hatósági előírás
szerinti megsemmisítési eljárást.
43. A kézi tűzoltó készülékek bevonását, selejtezését a karbantartó vállalat írásos nyilatkozata alapján az üzemeltetési és
beszerzés feladatokat ellátó munkatárs kezdeményezheti. A javaslatot az általános előírások szerint kell elkészíteni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 44. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
45. Hatályát veszti a Selejtezési Szabályzat című 3/2012. számú elnöki utasítás.
Spaller Endre s. k.,
 elnök


text:
1137/2015. (III. 11.) Korm. határozata a Magyarország és a Török Köztársaság közötti barátsági és együttműködési szerződés szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a Török Köztársaság közötti barátsági és együttműködési szerződés (a továbbiakban:
Szerződés) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Szerződés bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Szerződés kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Szerződés végleges
szövegének megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
437/2015. (X. 28.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az erdélyi magyarság szabadsága, jogai és önrendelkezése érdekében folytatott küzdelme, valamint a  romániai
demokrácia létrejötte során tanúsított emblematikus helytállása elismeréseként
Király Károly politikai közíró, a  Román Szenátus volt alelnöke, Kovászna megye volt szenátora, a  Romániai Magyar
Demokrata Szövetség alapítója, a Székely Faluért Alapítvány alapítója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2015. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
52/2011. (III. 4.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról
 szóló 223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a felsőoktatásban végzett tevékenysége elismeréseként, a szénhidrogén-ipari eljárások kutatásában elért
eredményeiért
dr. Deák Gyulának,
Tapolca város fejlődéséért végzett áldozatos munkája elismeréseként
dr. Fehér Károlynénak,
helytörténeti kutató- és dokumentáló tevékenysége elismeréseként, Várpalota város kulturális életében való aktív
szerepvállalásáért
Leitner Ferencnek,
történeti kutatásaiért, valamint az erdőtörténet és az erdőrendezés terén végzett kiemelkedő munkájáért
Mészáros Gyulának,
az élelmiszeriparban végzett szakmai munkássága elismeréséül, Pápa város közösségének szolgálatáért
Politzer József Jenőnek,
a magyar és a világ drámairodalma legjelesebb szerepeinek emlékezetes megformálásáért, művészi életútja
elismeréseként
Szoboszlay Sándornak a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. február 24.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1659/2012. (XII. 20.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen
az ott megjelölt helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek.
2. A Kormány a Vtv. 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint a 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy a 2. mellékletében
felsorolt vagyonelemek ingyenesen Ivád Község Önkormányzata tulajdonába kerüljenek a helyi önkormányzatokról
szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdésében meghatározott önkormányzati feladatok elősegítése érdekében.
3. Az ingyenes tulajdonba adásról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) az 1. mellékletben
felsorolt önkormányzatokkal – 2013. június 30-ig – a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyzésére alkalmas szerződést (a továbbiakban: szerződés) köt. 4. A szerződés megkötése előtt az MNV Zrt. a Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési és
tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve köteles tájékoztatni az önkormányzatokat az ingatlanra vonatkozó
terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni
az ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat. A szerződésekben – a tulajdonátruházási szerződésekre
vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve ha az ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor a szükséges
engedélyek megszerzését, az ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő
általános forgalmi adó megtérítését; b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt; d) a bérbeadással – vagy más jogcímen – hasznosított ingatlan esetében az önkormányzat vállalja a fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást; e) az önkormányzat vállalja, hogy a szerződésben előírt kötelezettségek teljesítéséről – a szerződés hatálybalépését
követő évtől számított – minden év december 31. napjáig írásban tájékoztatja az MNV Zrt.-t; amennyiben az
önkormányzat e kötelezettségének nem tesz eleget, az ingatlanok szerződésben rögzített bruttó forgalmi
értékének 5 százalékát köteles az MNV Zrt. erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül,
mint késedelmi kötbért megfizetni; f) az ingatlant az önkormányzat a tulajdonjog megszerzésétől számított 15 évig nem idegenítheti el, és az ingatlant
a birtokbavételtől számított 15 évig az 1. mellékletben és a szerződésben meghatározott, az adott ingatlanra
megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani, valamint állagát megóvni; ha az önkormányzat
e kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles az MNV Zrt. felszólítására, a felszólításban
meghatározott határidőig a jogsértő állapotot megszüntetni; a jogsértő állapot megszüntetésére szabott
határidő elmulasztása esetén az önkormányzat köteles a szerződésben rögzített forgalmi értéknek a
kötelezettség megszegésének napjától számított mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét
nemteljesítési kötbérként az MNV Zrt.-nek megfizetni a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül;
az MNV Zrt. a jogsértő állapot megszüntetésére szabott határidő elmulasztása esetén a nemteljesítési kötbér
követelése helyett a szerződéstől elállhat; g) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a vagyonkezelő, annak felügyeleti szerve
vagy a sportigazgatási szerv az ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
5. A szerződés csak abban az esetben köthető meg, ha az önkormányzat a szerződés általa történő aláírásának
időpontjában az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint köztartozásmentes adózónak
minősül, és az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A köztartozással kapcsolatos kizáró feltétel
fennállásának hiányát a jogosult harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy nyilatkozik arról,
hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban. 6. A Tiszaszentimre 473 hrsz.-ú ingatlan ingyenes tulajdonba adására vonatkozó szerződés megkötésére abban az
esetben kerülhet sor, ha Tiszaszentimre Község Önkormányzata előzetesen saját költségén tehermentesíti az
ingatlant. 7. A Vác 3303 helyrajzi számú ingatlan esetében az ingyenes tulajdonba adására vonatkozó szerződés megkötésére csak
az ingatlan 100/121 tulajdoni hányadának Vác Város Önkormányzata által történő egyidejű megvásárlásával kerülhet
sor. 8. Az 2. mellékletben felsorolt ingóságok tulajdonba adásáról az MNV Zrt. – 2013. április 30-ig – szerződést köt Ivád
Község Önkormányzatával. 9. A 8. pont szerinti szerződésben – a tulajdon átruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi
követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az Ivád Község Önkormányzata részére átadandó ingóságok per-, teher- és igénymentesek;
b) Ivád Község Önkormányzata vállalja, hogy az ingyenesen tulajdonukba kerülő ingóságok vonatkozásában a
tulajdonba adással és az ingóságok műszaki és egyéb állapotával kapcsolatban az állammal szemben semmilyen
követelést nem támaszt. Az átadott ingóságok rendeltetésszerű használatra való alkalmasságáról a későbbi
felhasználás során Ivád Község Önkormányzata gondoskodik. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a 3–9. pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáért
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1814/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/C/13-2013-0039 azonosító számú („Marcali és térsége hulladékgazdálkodási közszolgáltatásának informatikai és eszközfejlesztése a hasznosítási célok elérése érdekében” című) projekt, valamint a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0024 azonosító számú („Sóskút Község szennyvízközmű beruházása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a KEOP-1.1.1/C/13-2013-0039 azonosító számú, „Marcali és térsége hulladékgazdálkodási közszolgáltatásának
informatikai és eszközfejlesztése a hasznosítási célok elérése érdekében” című, és
b) a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0024 azonosító számú, „Sóskút Község szennyvízközmű beruházása” című
projekt (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2009. (XII. 29.) PM rendelete a zárjegy alkalmazásának, a zárjeggyel való elszámolásnak a részletes szabályairól.
A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 129. § (2) bekezdés
f) pontjában és a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény 15. § (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: A zárjegyek előállítása
1. § (1) A zárjegyek előállíttatását, rendelkezésre bocsátását, a zárjegyek előállítási költségének a zárjegyfelhasználókkal való
megfizettetését – a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvényben (a továbbiakban: Jöt.) és e rendeletben foglaltak szerint – a Pesti Jövedéki, Adójegy és Zárjegy
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) végzi. (2) A zárjegyek leírását az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A zárjegyeket hamisítás elleni védelemmel kell ellátni. A védelem kialakításánál a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
szakvéleményét is figyelembe kell venni. (4) A zárjegy előállítója a gyártott, a tárolt és a Hivatalnak átadott zárjegyekről tételesen naptári félévenként köteles
elszámolni. (5) A (3)–(4) bekezdésben foglaltak teljesítését, valamint a zárjegyek 1. melléklet szerinti minőségét a Hivatal
folyamatosan köteles ellenőrizni. (6) Az előállítás, a tárolás és a kiadás során keletkező selejtes, sérült zárjegyeket a zárjegy előállítójának és a Hivatalnak
a képviselőiből álló bizottság jegyzőkönyv felvétele mellett – a zárjegyek tételes ellenőrzését, számbavételét
követően – megsemmisíti. A zárjegyek megrendelése 2. § (1) Zárjegy megrendelésére irányuló kérelmet (a továbbiakban: megrendelés) az a személy nyújthat be, aki rendelkezik
a) alkoholtermék-, sörtároló-, bortároló- vagy pezsgőtároló-adóraktári engedéllyel (a továbbiakban: adóraktári
zárjegyfelhasználó), b) az alkoholtermék más tagállamból való beszerzésére jogosító bejegyzett kereskedői vagy nem bejegyzett
kereskedői engedéllyel, közösségi kereskedelmi tevékenységre jogosító jövedéki engedéllyel (a továbbiakban:
kereskedői zárjegyfelhasználó), vagy c) alkoholtermék harmadik országból való beszerzésére jogosító jövedéki engedéllyel (a továbbiakban: importőr
zárjegyfelhasználó) (a továbbiakban a)–c) pont együtt: zárjegyfelhasználó). (2) A Hivatal a megrendelés visszaigazolása előtt
a) vizsgálja a megrendelő (1) bekezdés, továbbá – a pálinkáról, a törkölypálinkáról és a Pálinka Nemzeti Tanácsról
szóló 2008. évi LXXIII. törvényben (a továbbiakban: Pálinkatörvény) meghatározott pálinka zárjegy megrendelése
esetén – a Pálinkatörvény 9. § (2) bekezdése szerinti igényjogosultságát, valamint felméri a zárjegyfelhasználásról
rendelkezésre álló adatok, ismeretek alapján a megrendelés mennyiségének megalapozottságát;
b) vizsgálja, hogy a más tagállamból beszerzésre kerülő alkoholra megrendelt zárjegymennyiség alapján teljesül-e
a bejegyzett kereskedő esetében a Jöt. 24. § (3) bekezdésében, a nem bejegyzett kereskedő esetében a Jöt. 24. §
(2) bekezdésében, a közösségi kereskedelmi tevékenységet folytató jövedéki engedélyes kereskedő esetében
a Jöt. 27. § (4) bekezdésében előírt jövedékibiztosíték-nyújtási követelmény.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti zárjegyfelhasználónak a zárjegy-megrendelésében meg kell adnia a más tagállamból
beszerzésre kerülő alkoholtermék utáni adókötelezettség levezetését (kiszerelési egységenkénti és alkoholtartalom
szerinti részletezéssel). 3. § (1) A zárjegyeket a 2. mellékletben meghatározott adattartalommal, elektronikus úton, a jövedékiadó- és
energiaadó-bevallási, valamint a jövedéki adatszolgáltatási kötelezettségek elektronikus úton történő teljesítésének
szabályairól szóló pénzügyminiszteri rendelet (a továbbiakban: ER.) rendelkezéseinek alkalmazásával kell megrendelni
úgy, hogy a megrendelés legkésőbb a megrendelésben kért átvételi időpontot megelőző 7. munkanapon beérkezzen
a vámhatósághoz. (2) Az egy alkalommal megrendelhető zárjegymennyisége az 1. melléklet szerinti kiszerelési egységre megadott
darabszám vagy annak egész számú többszöröse lehet. (3) Az adóraktári zárjegyfelhasználó havonta egy alkalommal nyújthat be zárjegymegrendelést, a negyedéves
termeléséhez szükségesnél nagyobb zárjegykészletet nem tarthat. Amennyiben az alkoholtermék adóraktár
engedélyese több időpontban kívánja a havonta megrendelt zárjegyeket átvenni, a megrendeléséhez – a kért
időpontonként – külön-külön kell megrendelőlapokat kiállítania. (4) A bejegyzett kereskedő havonta egy alkalommal, a nem bejegyzett kereskedő és a jövedéki engedélyes kereskedő
beszerzésenként, az importőr zárjegyfelhasználó importügyletenként nyújthatja be a zárjegy megrendelését.
(5) A Hivatal, illetve a Hivatal alkalmazottja a megrendelés, illetve az ellenőrzés során megadott adatok kezelése
tekintetében az adótitok szabályai szerint köteles eljárni. 4. § (1) A Hivatal a zárjegyfelhasználó igényjogosultságának vizsgálatát követően a megrendelés visszaigazolásában
a zárjegyek kiadását azzal a feltétellel engedélyezi, ha a zárjegyek előállítási költségének megfizetését
a zárjegyfelhasználó legkésőbb a zárjegyek átvételének időpontjáig teljesíti.
(2) A megrendelés visszaigazolásának a kiadható mennyiséget, az átvétel pontos helyét, időpontját, a fizetendő
zárjegyelőállítási költség összegét kell tartalmaznia. (3) Ha a zárjegyek kiadásának – a Jöt.-ben és e rendeletben előírt – feltételei hiányoznak, vagy a zárjegyfelhasználónak
a vámhatóság felé meg nem fizetett végrehajtható jövedéki adótartozása van – nem értve ide, ha arra részletfizetést
vagy fizetési halasztást engedélyeztek –, a Hivatal a kiadás elutasításáról dönt.
A zárjegyek kiadása, átvétele 5. § (1) A zárjegyeket a zárjegyfelhasználó személyesen, meghatalmazott képviselője (megbízottja), illetve – jogi
személyiségű és jogi személyiség nélküli szervezet esetén – törvényes képviselője útján veheti át, amennyiben
a zárjegy-előállítási költség összegének megfizetését igazoló bizonylat eredeti példányát bemutatja. Igazolásként
a fizetésiszámla-kivonat másolata vagy a terhelés megtörténtéről szóló banki igazolás fogadható el. A közösségi
kereskedelmi tevékenységet folytató jövedéki engedélyes kereskedőnek a beszerzett alkoholtermék adójának
megfizetéséről a regionális ellenőrzési központ igazolását kell a zárjegy kiadásához bemutatnia.
(2) A zárjegyfelhasználó a bélyegzőlenyomatát legkésőbb az első zárjegymegrendelése benyújtásáig köteles a Hivatalnak
megküldeni, vagy személyesen, meghatalmazott képviselője (megbízottja), illetve – jogi személyiségű és jogi
személyiség nélküli szervezet esetén – törvényes képviselője útján benyújtani. A bélyegzőlenyomat megváltoztatását,
valamint az átvételre jogosult személyében bekövetkezett változást haladéktalanul be kell jelenteni a Hivatalhoz.
(3) A zárjegyek tételes átadása-átvétele az 1. melléklet szerinti szalagozott kötegek vagy dobozok átadásával-átvételével
történik. (4) A dobozok tartalmát (a zárjegyek választékát, mennyiségét) a zárjegyeket előállító nyomda hitelesíti úgy, hogy a lezárt
dobozokon feltüntetik a zárjegyválaszték megnevezését, a zárjegyek sorszámát és darabszámát, és azt aláírásukkal és
bélyegzőlenyomatukkal igazolják. (5) A zárjegyfelhasználó a (3) bekezdésben foglalt tételes átadás-átvétel során egyéb módon is ellenőrizheti az átvett
zárjegyek választékát, darabszámát. (6) A zárjegyek átadásának-átvételének helye a zárjegyet előállító nyomda telephelye.
(7) A zárjegyek átadásáról-átvételéről két példányban szállítólevelet kell kiállítani, mely tartalmazza az átadás-átvétel
időpontját, a zárjegy választékát, mennyiségét, sorszámát. Az átadást-átvételt a Hivatal és a zárjegyfelhasználó vagy
meghatalmazott képviselője (megbízottja) a szállítólevél példányain aláírásával, bélyegzőlenyomatával igazolja.
(8) Az átvett zárjegyek elszállítása a zárjegyfelhasználó feladata. A zárjegyfelhasználó az átvett zárjegyeket
a zárjegy-megrendelőlapon feltüntetett telephelyen veszi készletre. A zárjegyfelhasználó köteles a zárjegyek
biztonságos tárolásáról gondoskodni. (9) A zárjegyfelhasználónak a Jöt. szerinti zárjegyhiány utáni fizetési kötelezettsége az átadás-átvétel időpontjától áll
fenn. (10) A feleslegessé vált, valamint a zárjegyeket tartalmazó dobozok, kötegek felbontásakor, illetve a zárjegyek felhelyezése
során talált minőséghibás zárjegyeket a zárjegyfelhasználó nem semmisítheti meg. Legkésőbb a Jöt. 73. §
(6) bekezdésében meghatározott elszámolási időszak (a továbbiakban: elszámolási időszak) végéig
a) a feleslegessé vált zárjegyeket – a 14. § (5)–(6) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása mellett – meg kell
semmisíteni vagy azokat a zárjegyfelhasználónak a Hivatalhoz vissza kell küldenie;
b) a minőséghibás zárjegyeket a zárjegyfelhasználónak a Hivatalhoz vissza kell küldenie.
(11) A Hivatal a visszavett zárjegyeket más zárjegyfelhasználónak újból nem adhatja ki, azokat meg kell semmisítenie.
A zárjegyek előállítási költségének megfizetése 6. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnoksága a zárjegyek érvényesíthető előállítási költségének kialakításába
– a zárjegy előállítójával a zárjegyfajtánkénti egységnyi előállítási költségekben történő megállapodását
megelőzően – köteles a zárjegyfelhasználók szakmai szövetségét, terméktanácsát bevonni. A kialakuló egységnyi
fizetendő előállítási költségnek a hamisítás elleni megfelelő szintű védelmet a legkisebb költségterhelés mellett kell
biztosítania. (2) A Hivatal az átadás-átvételre kerülő zárjegyekről számlát állít ki, amelyet az átadás-átvétellel egyidőben köteles
a zárjegyfelhasználónak átadni vagy megküldeni. (3) A zárjegyfelhasználó a zárjegy-előállítási költség megfizetését átutalással köteles teljesíteni.
(4) Amennyiben a (3) bekezdés szerint megfizetett zárjegy-előállítási költség meghaladja a (2) bekezdés szerinti számlán
szereplő összeget, a zárjegyfelhasználó kérésének megfelelően a Hivatal
a) 5 munkanapon belül intézkedik a különbözetnek a zárjegyfelhasználó által megjelölt fizetési számlára történő
visszautalásáról, vagy b) a különbözetet a zárjegyfelhasználó következő zárjegymegrendelése során beszámítja.
(5) A Hivatal intézkedik a visszaküldött minőséghibás zárjegyek után megfizetett zárjegy-előállítási költségnek a –
zárjegyek visszavételét követő 15 munkanapon belül történő – visszatérítéséről.
(6) Ha a zárjegyfelhasználó a megrendelt zárjegyet – a megrendelés visszaigazolásában – az átadásra-átvételre megjelölt
napot követő 10. munkanapig nem veszi át, a Hivatal a zárjegyek előállítási költségével a zárjegyfelhasználót
megterheli. A zárjegy alkalmazása 7. § (1) A zárjegyet az alkoholtermék azon legkisebb csomagolási (kiszerelési) egységére (a továbbiakban: fogyasztói
csomagolás) kell felragasztani, amelyben az alkoholtermék közvetlenül a fogyasztóhoz kerül. A zárjegyet úgy kell
felhelyezni, hogy a zárjegyen feltüntetett szöveg és sorszám olvasható, a vonalkód teljes terjedelmében látható
legyen. (2) A zárjegyfelhasználó a zárjegyet olyan ragasztóanyaggal köteles felragasztani, amely a zárjegy sérülés nélküli
eltávolítását kizárja. (3) A kiskereskedelmi boltok üzlethelyiségében és tárolóhelyén (raktárában), a vendéglátó-ipari üzletek és a kereskedelmi
szálláshelyek tárolóhelyén (raktárában), továbbá a nagykereskedés tárolóhelyén (raktárában) csak bontatlan
fogyasztói csomagolású, zárjeggyel ellátott alkoholtermék tartható. A forgalmazás során a zárjegy bármely módon
történő eltakarása (kivéve a díszdoboz csomagolású alkoholterméket, illetve a Hivatal által engedélyezett egyéb
csomagolást), felülragasztása, a zárjegyen felirat alkalmazása tilos. A gyűjtőcsomagolás felbontásakor talált zárjegy
nélküli vagy a hamis zárjegyű alkoholterméket a forgalomból ki kell vonni, és egyidejűleg a jövedéki adóügynek nem
minősülő jövedéki üggyel, továbbá a jövedéki adóügyek közül a hatósági felügyelet keretében végzendő adóztatási
feladat, illetve a Jöt. 15. § (1) és (2) bekezdése és 65. § (1) bekezdés d) pontja szerinti adófizetési kötelezettséggel
kapcsolatos adóztatási feladat ellátására külön jogszabályban hatáskörrel és illetékességgel felruházott vámszervet
(a továbbiakban: hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal) értesíteni kell.
(4) A harmadik országból vagy más tagállamból behozott alkoholtermékre a zárjegy belföldön is felragasztható.
(5) A más tagállamból behozott zárjegy nélküli alkoholterméket a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri
hivatalnak a termék átvételével egyidejűleg be kell jelenteni. A bejelentésben meg kell adni a termék megnevezését,
vámtarifaszámát, mennyiségét (kiszerelési egység szerinti darabszám) és alkoholtartalmát. A más tagállamból
behozott zárjegy nélküli alkoholterméket a zárjeggyel ellátott alkoholtermékektől elkülönítve, külön helyen kell
tárolni. (6) A harmadik országba exportált alkoholtermék utáni adó-visszaigényléshez a zárjegy felülragasztással történő
érvénytelenítésével egy tekintet alá esik a zárjegyen a „zárjegy” szövegrészt részben vagy egészben eltakaró fekete
színű, nyomtatott „E” betű feltüntetése. (7) A más tagállamba kiszállított alkoholtermék esetében az adó-visszaigényléshez a zárjegynek a hatósági felügyeletet
ellátó vám- és pénzügyőri hivatal jelenlétében történt eltávolításáról felvett jegyzőkönyvet kell csatolni.
8. § (1) Az alkoholtermék palackba történő kiszerelése esetén a zárjegyet a nyakon és a zárókupakon áthúzódva úgy kell
felragasztani, hogy a zárjegy a palack nyitásakor eltépődjön, valamint a vonalkód és a sorszám ne a zárókupakon
húzódjon át, hanem azok a palack nyakán a sík felülettől legkevésbé eltérő felületre essenek.
(2) Amennyiben az alkoholtermék különleges formájú vagy zárási módú palackban, vagy nem palackban, hanem attól
eltérő fogyasztói csomagolásban kerül forgalmazásra, a zárjegyet a Hivatal által előzetesen – a zárjegy adatainak
olvashatóságára, láthatóságára és eltépődésére vonatkozó rendelkezések értelemszerű figyelembevételével –
jóváhagyott módon kell a fogyasztói csomagolásra felhelyezni. 9. § (1) A zárjegyet arra a jövedéki termékre is a 8. §-ban előírt módon kell felhelyezni, amely nem önállóan, hanem más
ajándéktárgyakkal együtt kerül értékesítésre. (2) A hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal a 7. § (2) bekezdésében foglalt előírások betartását köteles
rendszeresen vizsgálni. (3) Az alkoholterméknek minősülő nem közösségi áru, valamint az adóhatósági, a bírósági végrehajtási eljárásban
lefoglalt áru esetén a zárjeggyel való ellátási kötelezettség azt az adóraktár engedélyest, jövedéki engedélyes
kereskedőt vagy nem jövedéki engedélyes kereskedőt terheli, amely (aki) a nem közösségi árut, árut átveszi
(a továbbiakban: átvevő). A zárjegyet a Hivatal a nem közösségi árut, az árut értékesítésre átadó vámszerv, illetve
a végrehajtást végző hatóság székhelye szerint illetékes hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal útján
adja ki az átvevőnek. A zárjegyet a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal ellenőrzése mellett kell
felragasztani, és a zárjegyfelhasználásról a 12. §-ban foglaltak értelemszerű alkalmazásával elszámolni.
Napi adatszolgáltatás a zárjegyek készletváltozásáról 10. § (1) A zárjegyfelhasználó a Jöt. 73. § (12) és (13) bekezdésében előírt napi adatszolgáltatási kötelezettségének
(a továbbiakban: napi adatszolgáltatás) a 3. melléklet szerinti adattartalommal, elektronikusan, az ER.
rendelkezéseinek alkalmazásával, telephelyenként köteles eleget tenni. (2) A napi adatszolgáltatás nem terjed ki a zárjegyfelhasználó által a zárjegy előállítója telephelyén átvett zárjegyekre.
(3) Amennyiben a zárjegyfelhasználó megállapítja, hogy a napi adatszolgáltatási kötelezettségét hibásan teljesítette,
akkor azt a vámhatóság ellenőrzését megelőzően helyesbítheti, az adott napra vonatkozó napi adatszolgáltatási
kötelezettségének az (1) bekezdésben foglaltak szerinti, megismételt teljesítésével.
11. § (1) A zárjegyfelhelyezésre vonatkozó adatokat a zárjegyfelhasználó a napi adatszolgáltatásban alkoholtermékenként,
a) az alkoholtermékeire általa alkalmazott globális áru azonosító szám (a továbbiakban: GTIN szám), vagy
b) – amennyiben a zárjegyfelhasználó az alkoholtermékeire nem alkalmaz GTIN számot – a vámhatóság által képzett
egyedi azonosító szám (a továbbiakban: VP termékazonosító-szám) szerint, azon belül pedig az élelmiszerek jelöléséről szóló 19/2004. (II. 26.) FVM–ESZCSM–GKM együttes rendelet
szerinti tételazonosító jelölés, illetve – amennyiben ilyen jelölés feltüntetése nem kötelező, akkor – az élelmiszerjog
általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és
az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő jelölés
(a továbbiakban együtt: tételazonosító) szerint részletezve köteles megadni.
(2) A zárjegyfelhasználó köteles a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben alkoholtermékei GTIN számát a 4. melléklet I–II. pontja szerinti
adattartalommal bejelenteni, b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben alkoholtermékeire VP termékazonosító-számot – a 4. melléklet I. és
III. pontja szerinti adatok megadásával – igényelni az e célra rendszeresített, a vámhatóság internetes honlapján közzétett, nyomtatványkitöltő program segítségével
kitöltött nyomtatványon. (3) A GTIN számok bejelentését, illetve a VP termékazonosító-számok igénylését az első alkalommal teljesítendő napi
adatszolgáltatás időpontját legalább 20, illetve – a (4) bekezdés b) pontja szerinti benyújtás esetén – 15 munkanappal
megelőzően kell megtenni. Ezt követően csak az első bejelentésben, illetve igénylésben nem szereplő további
alkoholtermék előállítása, forgalmazása, valamint a bejelentett GTIN számú vagy VP termékazonosító-számmal
rendelkező alkoholtermék jellemzőinek módosulása, illetve zárjegyfelhasználó általi gyártásának végleges
megszüntetése esetén kell a változásokat bejelenteni, a zárjegyfelhasználás előtt legalább 10, illetve – a (4) bekezdés
b) pontja szerinti benyújtás esetén – 5 munkanappal megelőzően, illetve a gyártás megszüntetésének napját követő
30 munkanapon belül. (4) A GTIN számok bejelentését, illetve a VP termékazonosító-számok igénylését a (2) bekezdés szerinti nyomtatvány
a) a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatalhoz postai úton, vagy
b) elektronikus úton, az ER. rendelkezéseinek alkalmazásával történő benyújtásával kell megtenni.
(5) A vámhatóság a VP termékazonosító-számokat az igénylés a (4) bekezdés a) pontja szerinti benyújtása esetén postai
úton, a (4) bekezdés b) pontja szerinti benyújtás esetén pedig elektronikus úton, az ER. rendelkezéseinek
alkalmazásával küldi meg az igénylés beérkezésének időpontját követő 5 munkanapon belül.
(6) A vámhatóság ellenőrzését megelőzően észlelt, hibásan teljesített GTIN szám bejelentést a zárjegyfelhasználó
a (2) bekezdés szerinti nyomtatvány felhasználásával helyesbítheti. A zárjegyfelhasználás elszámolása
12. § (1) A zárjegyfelhasználónak a napi adatszolgáltatásban lejelentett készletváltozásokat a zárjegy
a) telephelyről való kiadása, illetve telephelyre történő szállítása, visszavételezése esetén – kivéve a b) pont szerinti
esetet – szállítólevéllel; b) harmadik országba történő kiszállítása, illetve harmadik országból való visszaszállítása esetén vámokmánnyal;
c) megsemmisítése esetén a megsemmisítésről felvett jegyzőkönyvvel; d) Hivatalba történő visszaküldése esetén a Hivatal visszavételt igazoló bizonylatával;
e) a zárjegyfelhasználó érdekkörébe nem tartozó okból – ide nem értve a lopás esetét – történt használhatatlanná
válása, megsemmisülése esetén a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal által felvett
jegyzőkönyvvel; f) alkoholtermékekre történő felhelyezése esetén gyártási vagy raktárbizonylattal, illetve – harmadik országban
történt felhelyezés esetén – vámokmánnyal kell dokumentálnia. (2) Az (1) bekezdés e) pontjában foglaltak esetén a zárjegyfelhasználónak a rendőrség és/vagy a tűzoltóság
jegyzőkönyvével is rendelkeznie kell. 13. § (1) A hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal az elszámolási időszakonkénti zárjegyelszámolásról
– a (2) bekezdés szerinti tartalommal – jegyzőkönyvet vesz fel.
(2) A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni: a) az elszámolási időszak kezdő napján készleten lévő zárjegymennyiségét (nyitókészlet);
b) az elszámolási időszakban átvett zárjegymennyiségét, az átvétel keltét;
c) az elszámolási időszakban felhasznált, bizonylattal igazolt zárjegy darabszámát;
d) csökkentő tételként 1. a Hivatal által visszavett feleslegessé vált vagy minőséghibás zárjegy darabszámát,
2. a gyártás közben megsérült és a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal felügyelete mellett
megsemmisített zárjegy darabszámát, 3. a zárjegy igénylőjének érdekkörébe nem tartozó okból – ide nem értve a lopás esetét – használhatatlanná
vált, megsemmisült zárjegy darabszámát, ha az biztonsággal megállapítható,
4. a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal felügyelete mellett megsemmisített feleslegessé
vált zárjegy darabszámát; e) a jegyzőkönyv keltének napján készleten lévő zárjegymennyiségét (zárókészlet);
f) az elszámolási időszakban keletkezett zárjegyhiányt. 14. § (1) A gyártás közben megsérült zárjegyek elszámolása tételesen vagy a (3) bekezdésben meghatározott módon
történhet. (2) Tételes elszámolás esetén a zárjegyfelhasználó a megsérült zárjegyeket köteles azok darabjainak összerakásával
gyűjtőívre felragasztani. A megsérült zárjegy csökkentő tételként csak akkor fogadható el, ha annak több mint 50%-át
felragasztották a gyűjtőívre, és megállapítható annak hitelessége és sorszáma, valamint azon újabb, ismételt
felhasználás nyomai nem láthatók. Egy gyűjtőívre 50 db sérült zárjegyet kell felragasztani.
(3) Ha a zárjegyfelhasználó az alkoholtermék gyártása közben megsérült zárjegyeket a (2) bekezdésben meghatározott
módon nem tudja elszámolni, a zárjegy-elszámolásában csökkentő tételként a tényleges mennyiség, de legfeljebb
az elszámolási időszakban gyártott zárjegyes termékek csomagolási egységben kifejezett mennyiségének
(darabszámának) a (4) bekezdésben meghatározott százaléka számolható el a zárjegykészlet igazolt csökkenéseként.
A zárjegy kézi felhelyezése esetén csak a (2) bekezdés szerinti tételes elszámolás alkalmazható.
(4) A (3) bekezdés szerint elszámolható (leírható) zárjegymennyiség legfeljebb
a) 0,5%, az 5000 db/óra kapacitás alatti csomagológéppel történő zárjegyfelhelyezés esetén,
b) 0,75%, az 5000 db/óra vagy annál nagyobb kapacitású csomagológéppel történő zárjegyfelhelyezés esetén.
(5) Az alkoholtermék gyártása közben megsérült és összegyűjtött, a (2) bekezdésben meghatározott elszámolás esetén
a felragasztott, sérült zárjegyeket, valamint azokat a sérülésmentes feleslegessé vált zárjegyeket, amelyek nem
kerülnek a Hivatalhoz visszaküldésre, a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal a zárjegyfelhasználó
jelenlétében megsemmisíti. (6) A megsemmisítésről a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatal jegyzőkönyvet vesz fel, és annak
1 példányát közvetlenül a Hivatalnak megküldi. 15. § (1) A zárjegyeknek a zárjegyfelhasználó érdekkörébe nem tartozó okból bekövetkező használhatatlanná válását,
megsemmisülését az eseményt követően a zárjegyfelhasználó köteles jegyzőkönyvben rögzíteni, a kivizsgálást
megkezdeni és a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatalhoz azonnal bejelenteni.
(2) A hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatalnak készletfelvétellel, illetve a rendelkezésére álló adatokból
kell megállapítania a csökkenésként figyelembe vehető mennyiséget, és azt az eseményről felvett jegyzőkönyvben
kell rögzítenie. 16. § (1) A kereskedői zárjegyfelhasználónak és az importőr zárjegyfelhasználónak az egy alkalommal átvett zárjegyek
mennyiségére vonatkozóan kell teljesítenie – a Jöt. 73. § (6) bekezdése szerinti határidőig – az elszámolást, melynek
során a 12–15. §-okban foglaltakat kell – értelemszerűen – alkalmazni.
(2) Az importőr zárjegyfelhasználónak az elszámoláshoz meg kell adnia a zárjegy harmadik országban történő
felhelyezése esetén a zárjegy kiviteléről és a kivitelből visszahozott zárjegyről, valamint az alkoholtermék vámjogi
szabadforgalomba bocsátásáról készült vámokmány számát. (3) A zárjegyek átvételekor a kereskedői zárjegyfelhasználónak és az importőr zárjegyfelhasználónak nyilatkoznia kell
a Jöt.-ben meghatározott elszámolási kötelezettség teljesítésének időpontjáról. Az elszámolás időpontját legalább
3 munkanappal korábban a hatósági felügyeletet ellátó vám- és pénzügyőri hivatalnál be kell jelenteni.
(4) Ha a Jöt. rendelkezései alapján az elszámolás (3) bekezdés szerinti időpontban való teljesítésére halasztás adható,
a halasztásra külön kérelmet kell benyújtani a Hivatalhoz. A Hivatal a kérelem alapján dönt az elszámolás új
időpontjáról, és ezt végzésben közli az importőr zárjegyfelhasználóval.
(5) Ha elszámolási kötelezettségét a kereskedői zárjegyfelhasználó és az importőr zárjegyfelhasználó a (3), illetve
(4) bekezdés szerinti időpontig nem teljesíti, a Hivatal mulasztási bírságot vet ki. Ha a Hivatal felszólítása ellenére
a kereskedői zárjegyfelhasználó és az importőr zárjegyfelhasználó a zárjegyekkel a felszólítástól számított
10 munkanapon belül sem számol el, a részére kiadott zárjegymennyiség zárjegyhiánynak minősül.
Hatályba léptető és záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 18. § és a 19. § (2) bekezdése, valamint az 5. melléklet 2010. április 1-jén lép hatályba.
18. § (1) A 2. § (2) bekezdés b) pontjában a „Jöt. 24. § (3) bekezdésében, a nem bejegyzett kereskedő esetében a Jöt. 24. §
(2) bekezdésében” szövegrész helyébe a „Jöt. 24. § (2), illetve (3) bekezdésében” szöveg, a 3. § (4) bekezdésében
az „A bejegyzett kereskedő” szövegrész helyébe az „A Jöt. 24. § (1) bekezdése szerinti bejegyzett kereskedő” szöveg,
az „a nem bejegyzett” szövegrész helyébe pedig az „az eseti bejegyzett” szöveg lép.
(2) E rendelet 2. melléklete e rendelet 5. melléklete szerint módosul.
19. § (1) Hatályát veszti: a) a zárjegy alkalmazásának, a zárjeggyel való elszámolásnak a részletes szabályairól szóló 36/1997. (XI. 26.)
PM rendelet, b) a zárjegy alkalmazásának, a zárjeggyel való elszámolásnak a részletes szabályairól szóló 36/1997. (XI. 26.)
PM rendelet módosításáról szóló 11/2008. (V. 9.) PM rendelet.
(2) Hatályát veszti a 2. § (1) bekezdés b) pontjának a „vagy nem bejegyzett kereskedői” szövegrésze.
(3) 2010. április 2-án hatályát veszti a 18. §, az e § (1) és (2) bekezdése, valamint az 5. melléklet. E bekezdés 2010. április 3-án
hatályát veszti. 20. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az
információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében
előírt egyeztetése megtörtént. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
91/2014. (VII. 18.) ME határozata a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva, a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszternek a  honvédelemért felelős
miniszterrel egyetértésben tett javaslatára
dr. Szabó Hedviget a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójává – 2014. július 16-ai hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2017. (I. 21.) Korm. rendelete nemzeti gyásznap elrendeléséről.
A Kormány
a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 41. § (1) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a 2017. január 21-én történt olaszországi buszbalesetben elhunyt áldozatok emlékére 2017. január 23-át
nemzeti gyásznappá nyilvánítja.
2. § A nemzeti gyásznapon
a) Magyarország lobogóját ünnepélyes keretek között, katonai tiszteletadással az Országház előtt fel kell vonni,
majd félárbocra kell ereszteni,
b) a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi
CCII. törvény 7.  § (1)  bekezdésében meghatározott középületekre zászlóhasználat esetén gyászlobogót
kell kifüggeszteni, lobogóhasználat esetén Magyarország lobogóját és az  európai lobogót félárbocra kell
ereszteni,
c) az  iskolákban [a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 7.  § (1)  bekezdés b)–f )  pontja] tanóra
vagy külön diákrendezvény keretében méltó módon megemlékezést kell tartani.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1310/2017. (VI. 8.) Korm. határozata Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletén egy új többéves pénzügyi keretért felelős diplomata álláshely létesítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a költségvetési szakpolitika – különösen a többéves pénzügyi keret – diplomáciai feladatainak
színvonalas ellátása, valamint az Európai Unió intézményeivel való kapcsolattartás és eredményes érdekérvényesítés
érdekében Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére egy fő diplomata kerüljön kihelyezésre;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló
2016. évi LXXIII. törvény 56.  § (1)  bekezdése alapján 2017. szeptember 1-jei kezdőnappal az  1.  pontban
meghatározott feladatok ellátására egy, többéves pénzügyi keretért felelős diplomata álláshelyet létesítsen;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. szeptember 1.
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pontban szereplő diplomata kihelyezésével kapcsolatos
2017. évet érintő 15 675 ezer forint forrásnak a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország
Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím javára történő biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. szeptember 1.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban szereplő
diplomata kihelyezésével kapcsolatos személyi juttatások és járulékai költségek fedezetére 2018. évtől bázisba
épülően évi 43 417 ezer forint forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország
Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím javára történő biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. évi központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban szereplő
diplomata kihelyezésével kapcsolatos dologi és felhalmozási kiadások fedezetére 2018. évtől bázisba épülően évi
10 320 ezer forint forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország Európai Unió
melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím javára történő biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2018. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök