text:
143/2004. (IV. 29.) Korm. rendelete az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX.
törvény (a továbbiakban: Kbt.) 404. §-a (1) bekezdésének
h) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. § (1) A rendelet hatálya azokra a Kbt. szerinti egyszerű
közbeszerzési eljárás mindenkori értékhatárait elérő vagy
azt meghaladó értékű beszerzésekre terjed ki, melyek államtitkot, szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági,
nemzetbiztonsági érdeket érintenek, illetve különleges
biztonsági intézkedést igényelnek.
(2) A nemzeti közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy
azt meghaladó értékű (1) bekezdésben meghatározott beszerzésekre a rendelet hatálya akkor terjed ki, ha a beszerzésre az Országgyűlés illetékes bizottsága a Kbt. alkalmazását kizáró előzetes döntést hozott.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. adatbiztonsági ellenőrzés: a cégnél elvégzett olyan el
lenőrzés, melynek célja annak megállapítása, hogy a cég
teljesíti-e a más jogszabályokban meghatározott, a minősített adatok védelmére vonatkozó előírásokat;
2. ajánlatkérő:
a) a minisztérium, a Miniszterelnöki Hivatal, a közpon
tosított közbeszerzés során ajánlatkérésre feljogosított
szervezet; b) az állam, az a) pontban meghatározott szervezeteken kívüli központi költségvetési szerv, az elkülönített
állami pénzalap kezelője, a társadalombiztosítási költségvetési szerv;
c) a helyi önkormányzat, a települési önkormányzatok
társulása, a helyi önkormányzati költségvetési szerv, a területfejlesztési önkormányzati társulás, a megyei terület
fejlesztési tanács, a térségi fejlesztési tanács, a regionális
fejlesztési tanács;
d) a köztestület, a köztestületi költségvetési szerv; e) a közalapítvány;
f) a Magyar Nemzeti Bank, az Állami Privatizációs és
Vagyonkezelő Részvénytársaság, a Magyar Fejlesztési
Bank Részvénytársaság, a Magyar Távirati Iroda Részvénytársaság, a közszolgálati műsorszolgáltatók, valamint az a
közműsor-szolgáltató, amelynek működését többségi részben állami, illetőleg önkormányzati költségvetésből finanszírozzák, továbbá az Országos Rádió és Televízió Testület;
g) az a jogképes szervezet, amelynek létrehozataláról
jogszabály rendelkezik, meghatározva a szervezet által ellátandó feladatot, az irányítására, illetőleg az ellenőrzésére, valamint a működésére vonatkozó szabályokat, feltéve, hogy e pont a)—f) alpontjában meghatározott egy
vagy több szervezet, illetőleg az Országgyűlés vagy a Kormány meghatározó befolyást képes felette gyakorolni, vagy
működését többségi részben egy vagy több ilyen szervezet
(testület) finanszírozza;
h) az a jogi személy, amelyet közérdekű, de nem ipari
vagy kereskedelmi jellegű tevékenység folytatása céljából
hoznak létre, illetőleg amely ilyen tevékenységet lát el, ha
e pontban meghatározott egy vagy több szervezet, illetőleg
az Országgyűlés vagy a Kormány meghatározó befolyást
képes felette gyakorolni, vagy működését többségi részben
egy vagy több ilyen szervezet (testület) finanszírozza;
i) az a jogképes szervezet, amelyet e pont a)—h) alpontjában meghatározott egy vagy több szervezet (ide nem
értve az államot) az alaptevékenysége ellátására hoz létre,
és ha ilyen szervezet felett meghatározó befolyást képes
gyakorolni;
j) a támogatásból megvalósítandó beszerzés tekintetében az a)—i) alpont alá nem tartozó szervezet — kivéve az
egyéni vállalkozót és az egyéni céget — amelynek e rendelet szerinti beszerzését az a)—i) alpontban meghatározott
egy vagy több szervezet költségvetési forrásból, illetőleg az
Európai Unióból származó forrásból többségi részben
közvetlenül támogatja;
k) az a)—i) alpont alá nem tartozó szervezet, amelynek
fizetési kötelezettségéért a Kormány az államháztartásról
szóló törvény alapján készfizető kezességet vállalt, ha a
kezesség útján szerzett pénzeszközökből végrehajtandó
beszerzés e rendelet szerinti beszerzésnek minősül, és a
kezesség mértéke (vagy összege) eléri vagy meghaladja a
nemzeti értékhatárokat.
3. ajánlattevő: az a cég, amelyik a beszerzési eljárásban
ajánlatot tesz; Ajánlattevőnek minősül a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe is.
4. alvállalkozó: az a cég, amellyel az ajánlattevő a beszerzési eljárás alapján megkötött szerződés teljesítése céljából, e szerződésre tekintettel fog szerződést kötni vagy
módosítani, kivéve, ha a cég tevékenységét kizárólagos jog
alapján végzi;
5. az ország alapvető biztonsági érdeke: az ország alapvető biztonsági érdekével kapcsolatos a beszerzés, ha a beszerzés tárgya közvetlenül kapcsolódik az ország lakosságának fizikai, környezeti, egészségügyi, gazdasági, honvédelmi biztonságát befolyásolni képes építési beruházáshoz,
árubeszerzéshez, illetőleg szolgáltatás megrendeléséhez;
6. államtitok, illetve szolgálati titok: az államtitokról és
a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ttv.) 3. §-ának (1) és 4. §-ának (1), valamint
5/B. §-ának (2)—(7) bekezdéseiben meghatározott titokfajták;
7. beszerzési eljárás: az e rendeletben meghatározott
kétlépcsős eljárás, azonnali eljárás, könnyített eljárás;
8. cég: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság vagy személyes joga
szerint jogképes szervezet, aki, illetőleg amely a jegyzékbe
való bekerülés, illetve részvételre jelentkezés céljából előzetes minősítési kérdőívet tölt ki; a részvételre jelentkezik;
a beszerzési eljárásban ajánlatot tesz, vagy a tárgyalásra
meghívják;
9. cégellenőrzés: az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat
által az előzetes minősítési kérdőív alapján végzett ellenőrzés, melynek célja annak megállapítása, hogy a cég bevonása a beszerzési eljárásba jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot;
10. ellenőrzésre jogosult ajánlatkérő: a nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 1. §-ában meghatározott nemzetbiztonsági szolgálatok;
11. ellenőrzésre nem jogosult ajánlatkérő: a nemzetbiztonsági szolgálatokon kívül minden más e rendelet hatálya
alá tartozó ajánlatkérő;
12. előzetes minősítés: a cégek nemzetbiztonsági szempontból történő előzetes vizsgálata a jegyzékre való felkerülés céljából;
13. illetékes nemzetbiztonsági szolgálat: a nemzetbiztonsági szolgálatok saját beszerzéseik tekintetében, egyéb
ajánlatkérő esetén — a Katonai Biztonsági Hivatal
(a továbbiakban: KBH) hatáskörét nem érintve — a Nemzetbiztonsági Hivatal (a továbbiakban: NBH). Egyéb ajánlatkérő haditechnikai terméket érintő beszerzési eljárásában, továbbá mindazon beszerzési eljárásban, amelyben az
ajánlatkérő a Honvédelmi Minisztérium vagy a Magyar
Honvédség, az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat a
KBH;
14. jegyzék: az ellenőrzésre jogosult ajánlatkérők,
továbbá a Külügyminisztérium által kezelt, az előzetes
minősítésen átesett, a beszerzési eljárásokra való meghívásra alkalmas cégek listája, amely tartalmazza a cég nevét,
címét, illetve székhelyét, valamint jellemző tevékenységi
körét;
15. irányadó jegyzék: az ellenőrzésre jogosult ajánlatkérők és a Külügyminisztérium esetében a saját maguk által
vezetett jegyzék, ellenőrzésre nem jogosult ajánlatkérő
esetében az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat által vezetett jegyzék;
16. különleges biztonsági intézkedés: különleges biztonsági intézkedést igényel a beszerzés, ha a beszerzés tárgyának előállításánál, az előállításhoz szükséges alapanyagok
és termékek szállításánál, illetőleg a felhasználásnál, a beszerzés tárgyának szállításánál hatóság vagy jogszabály különleges követelményt ír elő, illetve az általánostól eltérő
élőerős vagy technikai ellenőrzés szükséges;
17. Minősített NATO Beszállító: az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a jogosultság megszerzésével kapcsolatos
eljárás szabályairól és az eljáró szervezetről szóló 164/2002.
(VIII. 2.) Korm. rendelet alapján kiadott ,,Minősített
NATO Beszállításra Alkalmas’’ határozattal rendelkező
cég;
18. nemzetbiztonsági ellenőrzés: az Nbtv. 68. §-ában
meghatározott ellenőrzés;
19. nemzetbiztonsági érdek: az Nbtv. 74. §-ának a) pontjában meghatározottak;
20. pénzügyi-gazdasági ellenőrzés: az ajánlatkérő által
elvégzett ellenőrzés, melynek célja annak megállapítása,
hogy a cég pénzügyi-gazdasági szempontból alkalmas-e a
szerződés teljesítésére;
21. részvételre jelentkező: az a cég, amelyik a kétlépcsős
eljárás részvételi szakaszában a részvételre jelentkezik;
22. személyellenőrzés: az illetékes nemzetbiztonsági
szolgálat által az előzetes minősítési kérdőívben megjelölt
személyeknek a külön jogszabály felhatalmazása alapján
rendelkezésre álló adatkezelési rendszerekben történő ellenőrzése abból a célból, hogy az adott személy bevonása
az e rendelet szerinti beszerzési eljárásokba jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot.
II. Fejezet A BESZERZÉSI ELJÁRÁS
ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 3. §
(1) A beszerzési eljárásban — az egyes eljárási cselekmények, az ajánlatok értékelése során hozott döntés és a
szerződés megkötése tekintetében — az ajánlatkérő köteles biztosítani, az ajánlattevő pedig tiszteletben tartani a
verseny tisztaságát.
(2) Az ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania az ajánlattevők számára.
(3) A beszerzési eljárásban biztosítani kell az államtitok
és a szolgálati titok, az alapvető biztonsági érdek, valamint
a nemzetbiztonsági érdek védelmét, illetve a különleges
biztonsági intézkedés érvényesítését.
(4) A minősített adat védelméhez szükséges jogszabályban előírt személyi, tárgyi és szervezeti feltételek meglétét
a Ttv. vonatkozó előírásai szerint az ajánlattételi felhívás
megküldése előtt, továbbá az eljárás befejezéséig, illetve a
szerződés lejártáig rendszeresen ellenőrizni kell.
(5) E rendelet szerinti beszerzési eljárásban való részvételére bármely cég referenciaként csak az ajánlatkérő előzetes, írásos engedélyével hivatkozhat.
4. § (1) A beszerzési eljárás hirdetmény nélkül, a részvételi
felhívás, vagy az ajánlattételi felhívás megküldésével indul.
(2) A beszerzési eljárásban az a cég vehet részt, amelyik
szerepel az irányadó jegyzékben, és amelyet az ajánlatkérő
meghív.
(3) Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban vagy az ajánlattételi felhívásban meghatározhatja, hogy mely eljárási
cselekmények és milyen feltételek teljesülése esetén gyakorolhatóak elektronikusan is.
5. § (1) Az ajánlatkérők e rendelet szerint lefolytatott beszerzéseikkel kapcsolatban kizárólag az ajánlatkérő felett
irányítási vagy felügyeleti jogkört gyakorló szerv felé tartoznak adatszolgáltatási kötelezettséggel. Ez a más jogszabályokban meghatározott ellenőrzési jogosultságokat nem
érinti.
(2) Az ajánlatkérő köteles meghatározni e rendelet szerinti beszerzési eljárásai előkészítésének, lefolytatásának,
belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a nevében eljáró,
illetőleg az eljárásba bevont személyek, illetőleg szervezetek felelősségi körét és a beszerzési eljárásai dokumentálási rendjét, összhangban a vonatkozó jogszabályokkal.
Ennek körében különösen meg kell határozni az eljárás
során hozott döntésekért felelős személyt, személyeket,
illetőleg testületeket. E szabályozást az ajánlatkérőnek
legkésőbb az első, e rendelet szerinti beszerzési eljárásának
megindításáig kell megalkotnia.
(3) Az ajánlatkérő minden egyes, e rendelet szerinti
beszerzési eljárását — annak előkészítésétől az eljárás
alapján kötött szerződés teljesítéséig terjedően — írásban
köteles dokumentálni. A dokumentumokat az ajánlatkérőnek minősítési idejük lejártáig, de legalább a szerződés
teljesítését követő öt évig kell megőriznie.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlatok elbírálására legalább
háromtagú bírálóbizottságot köteles létrehozni, amely írásos szakvéleményt és döntési javaslatot készít az ajánlatkérő nevében a beszerzési eljárást lezáró döntést meghozó
személy vagy testület részére. A bírálóbizottsági munkáról
jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben a tagok esetleges
különvéleményét fel kell tüntetni.
A beszerzés tárgya, értéke 6. § (1) A beszerzés tárgya árubeszerzés, építési beruházás,
építési koncesszió, szolgáltatás megrendelése, illetve szolgáltatási koncesszió. E rendelet alkalmazásában árubeszerzés, építési beruházás, építési koncesszió, szolgáltatás
megrendelése és szolgáltatási koncesszió alatt a Kbt.
242. §-ában így meghatározott fogalmakat kell érteni.
(2) Az Országgyűlés illetékes bizottsága külön felmentése alapján szolgáltatás nyújtására — e rendelet szerint —
kiválasztott nyertes ajánlattevő szolgáltatásainak igénybevétele is e rendelet szabályai szerint történik.
7. § A beszerzés értéke a beszerzési eljárás 4. § (1) bekezdés
szerinti megkezdésekor annak tárgyáért általában kért, illetőleg kínált — általános forgalmi adó nélkül számított —
legmagasabb összegű teljes ellenszolgáltatás (a továbbiakban: becsült érték).
8. § Az árubeszerzés becsült értéke olyan szerződés esetében, amelynek tárgya dolog használatára, illetőleg hasznosítására vonatkozó jognak a megszerzése:
a) határozott időre, egy évre vagy annál rövidebb időre
kötött szerződés esetén a szerződés időtartama alatti ellenszolgáltatás; az egy évnél hosszabb időre kötött szerződés
esetén pedig a szerződés időtartama alatti ellenszolgáltatás, beleértve a becsült maradványértéket is;
b) határozatlan időre kötött szerződés esetén, vagy ha
a szerződés időtartama pontosan nem megállapítható, a
havi ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
9. § (1) Az árubeszerzés vagy a szolgáltatás becsült értéke a
rendszeresen, illetőleg az időszakonként visszatérően kötött szerződés esetében:
a) az előző költségvetési év vagy tizenkét hónap során
kötött azonos vagy hasonló tárgyú szerződés, illetőleg szerződések szerinti ellenszolgáltatás, módosítva a következő
tizenkét hónap alatt várható mennyiségi és értékbeli változással, vagy
b) az első teljesítést követő, a következő tizenkét hónap
alatti vagy a tizenkét hónapnál hosszabb időre kötött szerződés, illetőleg szerződések időtartama alatti ellenszolgáltatás.
(2) Az árubeszerzés vagy a szolgáltatás becsült értéke
olyan szerződés esetében, amely vételi jogot is tartalmaz, a
vételárral együtt számított legmagasabb ellenszolgáltatás.
(3) Ha a szerződés árubeszerzést és szolgáltatás-megrendelést is magában foglal, a becsült érték megállapításakor az árubeszerzés és a szolgáltatás becsült értékét egybe
kell számítani. Úgyszintén be kell számítani adott esetben
az árubeszerzés becsült értékébe a beállítás és üzembe
helyezés becsült értékét is.
10. § (1) A szolgáltatás becsült értéke olyan szerződés esetében, amely nem tartalmazza a teljes díjat:
a) határozott időre, négy évre vagy annál rövidebb időre kötött szerződés esetén a szerződés időtartama alatti
ellenszolgáltatás;
b) határozatlan időre kötött szerződés vagy négy évnél
hosszabb időre kötött szerződés esetén a havi ellenszolgáltatás negyvennyolcszorosa.
(2) A szolgáltatás becsült értékének megállapításakor
figyelembe kell venni
a) biztosítási szerződés esetében a fizetendő biztosítási
díjat;
b) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatás esetében a díjat,
jutalékot, kamatot és egyéb ellenszolgáltatásokat;
c) a tervezést is magában foglaló szolgáltatás esetében
a fizetendő díjat vagy jutalékot.
11. § (1) Az építési beruházás becsült értéke megállapításakor a több év alatt megvalósuló építési beruházás esetében
a teljes beruházásért járó ellenszolgáltatást kell számítani.
(2) Ha az építési beruházás több részből áll, illetőleg
több szerződés alapján kerül teljesítésre, mindegyik rész
becsült értékét egybe kell számítani.
(3) Az építési beruházás becsült értékébe be kell számítani a megvalósításához szükséges, az ajánlatkérő által
rendelkezésre bocsátott áruk, illetőleg szolgáltatások becsült értékét is.
(4) Az építési beruházás megvalósításához nem szükséges árubeszerzés, illetőleg szolgáltatás becsült értékét az
építési beruházás becsült értékébe nem lehet beszámítani.
12. § (1) Tilos e rendelet megkerülése céljával a beszerzést a
(2) bekezdésbe ütköző módon részekre bontani.
(2) A becsült érték kiszámítása során mindazon árubeszerzések vagy építési beruházások vagy szolgáltatások értékét egybe kell számítani, amelyek
a) beszerzésére — a 11. § (1) bekezdése szerinti eset
kivételével — egy költségvetési évben vagy tizenkét hónap
alatt kerül sor, és
b) beszerzésére egy ajánlattevővel lehetne szerződést
kötni, továbbá
c) rendeltetése azonos vagy hasonló, illetőleg felhasználásuk egymással közvetlenül összefügg.
(3) Ha a (2) bekezdés alapján több — egyenként a nemzeti közbeszerzési értékhatárokat el nem érő értékű —
beszerzési tárgy együttes értéke miatt beszerzési eljárást
kell lefolytatni, nem minősül e rendelet megkerülésének,
ha az egybeszámított értékű beszerzési tárgyakat több,
e rendelet szerinti beszerzési eljárásban szerzik be.
(4) Ha a becsült érték kiszámításakor a (2) bekezdésben
foglaltakat nem vették figyelembe, az e rendelet szerinti
beszerzésnek a költségvetési évben vagy az adott tizenkét
hónapban még beszerzendő tárgyaira — azok értékétől
függetlenül — csak e rendelet szerinti beszerzési eljárás
alapján lehet szerződést kötni, könnyített eljárás azonban
nem alkalmazható.
Összeférhetetlenség 13. § (1) A beszerzési eljárás előkészítése, a részvételi és az
ajánlattételi felhívás valamint a dokumentáció elkészítése
során vagy az eljárás más szakaszában az ajánlatkérő nevében nem járhat el, illetőleg az eljárás lebonyolításába nem
vonható be olyan cég, amelynek az ajánlatkérő részvételi
vagy ajánlattételi felhívást küld (a továbbiakban: érdekelt
cég), illetőleg az olyan személy vagy szervezet, aki, illetőleg
amely
a) az érdekelt céggel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
b) az érdekelt cégvezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja;
c) az érdekelt cégben tulajdoni részesedéssel rendelkezik; d) az a)—c) pont szerinti személy a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
685. § b) pontja szerinti hozzátartozója.
(2) Nem kell alkalmazni az (1) bekezdést, ha az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevonni kívánt
érdekelt cég, illetőleg az eljárásba bevonni kívánt személlyel vagy szervezettel az (1) bekezdés a)—d) pontja
szerinti jogviszonyban álló érdekelt cég írásban nyilatkozik, hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként vagy
alvállalkozóként.
(3) A beszerzési eljárás előkészítésébe vagy más szakaszába bevont bármely személy vagy szervezet a beszerzési
eljárásban nem lehet ajánlattevő vagy alvállalkozó.
(4) Ha az ajánlatkérő nevében valamely személy tulajdonosi jogokat gyakorol az érdekelt cégben, az ajánlatkérő
nevében e személy vagy hozzátartozója nem járhat el a
beszerzési eljárás előkészítésében vagy az eljárás más szakaszában, kivéve, ha az érdekelt cég írásban nyilatkozik,
hogy az eljárásban nem vesz részt ajánlattevőként vagy
alvállalkozóként. Ezt a szabályt kell megfelelően alkalmazni az ajánlatkérő vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottsági tagja, illetve azok hozzátartozója tekintetében
is, ha az érdekelt cégben az ajánlatkérő rendelkezik tulajdoni részesedéssel.
(5) Ha az (1) és (3) vagy (4) bekezdésben foglaltakat
megsértették, az eljárás további részében nem lehet
ajánlattevő vagy alvállalkozó az (1) bekezdés hatálya alá
tartozó vagy abban a bekezdésben felsorolt személyekkel,
szervezetekkel az (1) bekezdés a)—d) pontja szerinti
viszonyban álló érdekelt cég, a (3) bekezdés szerinti személy vagy szervezet, illetőleg a (4) bekezdés szerinti érdekelt cég.
(6) Az e § szerinti összeférhetetlenség nem áll fenn azzal
a személlyel vagy szervezettel szemben, aki, vagy
amely szervezet a beszerzés tárgyához kapcsolódó építészeti vagy egyéb műszaki tervdokumentáció elkészítésében
vett részt.
(7) Az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba
bevonni kívánt személy vagy szervezet írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben nem áll fenn az e §
szerinti összeférhetetlenség.
III. Fejezet A BESZERZÉSI ELJÁRÁSOK 14. § (1) A beszerzési eljárás kétlépcsős eljárás, azonnali eljárás, vagy könnyített eljárás lehet.
(2) Kétlépcsős eljárást kell tartani a rendelet hatálya alá
tartozó, a nemzeti közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy
azt meghaladó értékű beszerzés esetén.
(3) Azonnali eljárást lehet tartani a rendelet hatálya alá
tartozó beszerzés esetén, ha
a) az ajánlatkérő által előre nem látható okból előállt
rendkívüli sürgősség miatt az e rendeletben előírt határidők nem lennének betarthatóak. A rendkívüli sürgősséget
indokoló körülmények azonban nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából;
b) a szerződést biztonsági okok, műszaki-technikai sajátosságok, művészeti szempontok vagy kizárólagos jogok
védelme miatt háromnál kevesebb személy vagy szervezet
képes teljesíteni;
c) a kétlépcsős eljárás bármely szakasza eredménytelen
volt;
d) árubeszerzés vagy építési beruházás esetében, ha az
kizárólag kutatási, kísérleti vagy fejlesztési célból szükséges;
e) az ellenszolgáltatás vagy egyéb szerződéses feltételek
meghatározása nem lehetséges olyan pontossággal, illetve
egyértelműséggel, mely lehetővé teszi a kétlépcsős eljárásban a legkedvezőbb ajánlat kiválasztását;
f) építési beruházás vagy szolgáltatás megrendelése
esetén, ha a korábban megkötött szerződésben nem
szereplő, de előre nem látható körülmények miatt
kiegészítő építési beruházás, illetőleg szolgáltatás megrendelése szükséges a beruházás, illetőleg szolgáltatás teljesítéséhez, feltéve, hogy a kiegészítő építési beruházást,
illetőleg szolgáltatást műszaki vagy gazdasági okok miatt
az ajánlatkérőt érintő jelentős nehézség nélkül nem lehet
elválasztani a korábbi szerződéstől, vagy ha a kiegészítő
építési beruházás illetőleg szolgáltatás elválasztható, de
feltétlenül szükséges az építési beruházás, illetőleg
szolgáltatás teljesítéséhez. Az ilyen kiegészítő építési
beruházásra, illetőleg szolgáltatásra irányuló — a korábbi
nyertes ajánlattevővel kötött — szerződés, illetve a
szerződések összértéke azonban nem haladhatja meg az
eredeti építési beruházás, illetőleg szolgáltatás értékének
felét;
g) a korábban beszerzett dolog részbeni kicserélése
vagy bővítése során a korábbi ajánlattevőnek másikkal
történő helyettesítése azzal a következménnyel járna, hogy
műszaki-technikai szempontból eltérő és nem illeszkedő
dolgokat kellene beszerezni, vagy az ilyen beszerzés aránytalan műszaki-technikai nehézséget eredményezne a működtetésben és a fenntartásban. Az ilyen — a korábbi
nyertes ajánlattevővel kötött — szerződés, illetve a szerződések együttes időtartama azonban nem haladhatja meg a
három évet;
h) ingatlan tulajdonjogának vagy használatára, illetőleg hasznosítására vonatkozó jognak a megszerzésére irányul a beszerzés;
(4) Könnyített beszerzési eljárást lehet tartani a rendelet
hatálya alá tartozó, a nemzeti közbeszerzési értékhatárokat el nem érő beszerzés esetén.
(5) Az Nbtv. 63. §-ának (1) bekezdése szerinti speciális
működési kiadásokból finanszírozott beszerzésekre — a
nemzeti közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy azt meghaladó beszerzéseknél az Országgyűlés illetékes bizottsága
által meghozott, a Kbt. alkalmazását kizáró előzetes döntés
esetén — szintén könnyített beszerzési eljárást lehet tartani.
15. § (1) A beszerzési eljárásban — az azonnali eljárás kivételével — az ajánlatkérő az ajánlati felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő
pedig az ajánlatához kötve van.
(2) A beszerzési eljárás során nem lehet áttérni egyik
eljárási fajtáról a másikra.
Kizáró okok 16. § (1) Az eljárásban nem lehet részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy alvállalkozó, aki
a) végelszámolás alatt áll, vagy az ellene indított csődeljárás vagy felszámolási eljárás folyamatban van, illetőleg
ha az ajánlattevő (részvételre jelentkező, alvállalkozó) személyes joga szerinti hasonló eljárás van folyamatban, vagy
aki személyes joga szerint hasonló helyzetben van;
b) tevékenységét felfüggesztette vagy akinek tevékenységét felfüggesztették; c) gazdasági, illetőleg szakmai tevékenységével kapcsolatban jogerős bírósági ítéletben megállapított bűncselekményt követett el, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól nem mentesült; illetőleg akinek tevékenységét
a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló 2001. évi CIV. törvény 5. §-a (2) bekezdésének b), illetőleg f) pontja alapján a bíróság jogerős ítéletében korlátozta, az eltiltás ideje alatt, illetőleg ha az ajánlattevő tevékenységét más bíróság hasonló okból és módon
jogerősen korlátozta;
d) közbeszerzési eljárásokban való részvételtől jogerősen eltiltásra került, az eltiltás ideje alatt;
e) egy évnél régebben lejárt adó-, vámfizetési vagy társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségének — a
letelepedése szerinti ország vagy az ajánlatkérő székhelye
szerinti ország jogszabályai alapján — nem tett eleget,
kivéve, ha azok megfizetésére halasztást kapott;
f) korábbi — három évnél nem régebben lezárult —
közbeszerzési, vagy e rendelet szerinti eljárásban hamis
adatot szolgáltatott és ezért az eljárásból kizárták, illetőleg
a hamis adat szolgáltatását jogerősen megállapították.
(2) Az (1) bekezdés e) pontjában említett adófizetési
kötelezettség alatt a belföldi székhelyű ajánlattevő vagy
alvállalkozó tekintetében a központi adóhatóság által nyilvántartott adófizetési kötelezettséget kell érteni.
(3) Az ajánlatkérő köteles a részvételi, illetve az ajánlattételi felhívásban hivatkozni az (1) bekezdésben felsorolt
kizáró okokra.
17. § (1) Az ajánlatkérő a részvételi, illetve az ajánlattételi
felhívásban előírhatja, hogy az eljárásban nem lehet részvételre jelentkező, ajánlattevő, vagy alvállalkozó, aki
a) gazdasági, illetőleg szakmai tevékenységével kapcsolatban — öt évnél nem régebben meghozott — jogerős
bírósági ítéletben megállapított jogszabálysértést követett
el;
b) a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11. §-a
(2) bekezdésének e) pontjával kapcsolatban — öt évnél
nem régebben meghozott — jogerős és végrehajtható verseny-felügyeleti határozatban vagy a verseny-felügyeleti
határozat bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság jogerős
és végrehajtható határozatában megállapított jogszabálysértést követett el, illetőleg a jogszabálysértést más versenyhatóság vagy bíróság — öt évnél nem régebben —
jogerősen megállapította;
c) korábbi — öt évnél nem régebben lezárult — közbeszerzési vagy e rendelet szerinti eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségének megszegését jogerős közigazgatási, illetőleg bírósági határozat megállapította;
d) a letelepedése szerinti ország nyilvántartásában
nincs bejegyezve;
e) a szolgáltatás nyújtásához a letelepedése szerinti országban előírt engedéllyel, jogosítvánnyal, illetőleg előírt
szervezeti, kamarai tagsággal nem rendelkezik.
(2) Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban előírhatja,
hogy az eljárásban az sem lehet részvételre jelentkező,
ajánlatkérő vagy alvállalkozó, aki az ajánlatkérő székhelye
szerinti önkormányzati adóhatóság által nyilvántartott, egy
évnél régebben lejárt adófizetési kötelezettségének nem
tett eleget, kivéve, ha annak megfizetésére halasztást
kapott.
(3) Ha a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy az
alvállalkozó a letelepedése szerinti országban jogosult az
adott szolgáltatás nyújtására, az ajánlatkérő nem zárhatja
ki az eljárásból azon az alapon, hogy a hazai jogszabályok
szerint az adott szolgáltatás nyújtásához előírt jogi-szerve
zeti feltételnek (így például, hogy jogi személyiséggel rendelkezzen) a részvételre jelentkező, az ajánlattevő vagy az
alvállalkozó nem felel meg, vagy arra hivatkozással, hogy a
hazai jogszabályok szerint a szolgáltatás nyújtására kizárólag természetes személy jogosult.
18. § (1) Az ajánlatkérőnek az eljárásból ki kell zárnia az
olyan részvételre jelentkezőt, illetőleg ajánlattevőt, akinek
alvállalkozója
a) három évnél nem régebben súlyos, jogszabályban
meghatározott szakmai kötelezettségszegést vagy szakmai
etikai szabályokba ütköző cselekedetet követett el, vagy
korábbi — három évnél nem régebben lezárult — közbeszerzési vagy e rendelet szerinti eljárás alapján vállalt szerződéses kötelezettségét súlyosan megszegte, és amelyet az
ajánlatkérő bizonyítani tud;
b) e rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése során hamis adatot szolgáltatott, illetőleg
hamis nyilatkozatot tett.
(2) Az ajánlatkérő köteles a részvételi vagy az ajánlattételi felhívásban hivatkozni az (1) bekezdés szerinti kizáró
okokra.
19. § (1) Az ajánlatkérőnek az eljárásból ki kell zárnia az
olyan részvételre jelentkezőt, illetve ajánlattevőt, aki, illetőleg akinek alvállalkozója az 1. és 2. számú melléklet szerinti kérdőívet nem töltötte ki, illetve a kitöltött kérdőíveket ajánlatához nem csatolta.
(2) Ugyancsak ki kell zárni az olyan részvételre jelentkezőt, illetőleg ajánlattevőt, akivel szemben az előzetes
minősítési vizsgálatban, illetve a nemzetbiztonsági ellenőrzés során nemzetbiztonsági kockázati tényező merült fel,
továbbá akinek nemzetbiztonsági ellenőrzését megszüntették.
(3) Ha a részvételre jelentkező, illetőleg ajánlattevő
valamelyik alvállalkozójával szemben nemzetbiztonsági
kockázati tényező merült fel, egy esetben a részvételre
jelentkező vagy ajánlattevő ezen alvállalkozó helyett mást
jelölhet meg. Második ilyen esetben, vagy ha kettő vagy
annál több alvállalkozónál merül fel nemzetbiztonsági
kockázati tényező, a részvételre jelentkezőt, illetőleg ajánlattevőt az eljárásból ki kell zárni.
(4) Az ajánlatkérő köteles a részvételi, illetve az ajánlattételi felhívásban hivatkozni az (1)—(3) bekezdésben felsorolt kizáró okokra.
20. § (1) A részvételre jelentkezőnek, illetőleg az ajánlattevőnek és alvállalkozójának az ajánlatban a (2)—(3) bekezdés
szerint kell igazolnia, illetőleg írásban nyilatkoznia, hogy a
16— 19. §-okban meghatározott kizáró okok vele szemben
nem állnak fenn.
(2) Az ajánlatkérő a következő igazolásokat és írásbeli
nyilatkozatokat köteles elfogadni:
a) a 16. § (1) bekezdésének a)—d) és f) pontja, valamint a 17. § (1) bekezdésének a)—c) pontja esetében az
illetékes bíróság vagy hatóságok nyilvántartásának kivonatát (hatósági erkölcsi bizonyítványt) vagy ennek hiányában
bírósági vagy hatósági igazolást;
b) a 16. § (1) bekezdésének e) pontja esetében az érintett ország illetékes hatóságainak igazolását;
c) ha az illetékes bíróság vagy hatóság nem bocsát ki az
a) vagy a b) pont szerinti kivonatot vagy igazolást, vagy
azok nem terjednek ki az a) pontban hivatkozott esetek
mindegyikére, az ajánlattevő (részvételre jelentkező, alvállalkozó) teljes bizonyító erejű magánokiratban, vagy ha
ilyen okirat nem ismert az érintett országban, az ajánlattevő (részvételre jelentkező, alvállalkozó) által az illetékes
bíróság, hatóság, közjegyző, kamara vagy szakmai szervezet előtt tett nyilatkozatot;
d) a 17. § (1) bekezdésének d) pontja esetében az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési eljárások összehangolásáról szóló 93/36/EGK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében és módosításaiban felsorolt, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési eljárások összehangolásáról
szóló 93/37/EGK irányelv 25. cikkében és módosításaiban
felsorolt, valamint a szolgáltatás megrendelésére irányuló
közbeszerzési eljárások összehangolásáról szóló
92/50/EGK irányelv 30. cikkének (3) bekezdésében és módosításaiban felsorolt nyilvántartások szerinti igazolást
(kivonatot) vagy egyéb igazolást vagy nyilatkozatot;
e) a 17. § (1) bekezdésének e) pontja esetében az engedély vagy a jogosítvány hiteles másolatát, illetőleg a szervezeti, kamarai tagságról szóló igazolást;
f) a 17. § (2) bekezdése esetében hatósági igazolást;
g) a Kbt. szerinti minősített ajánlattevők hivatalos jegy
zéke szerinti igazolást azokban az esetekben, amelyekben
a jegyzék bizonyítja, hogy a részvételre jelentkezővel, illetőleg az ajánlattevővel (alvállalkozóval) szemben nem állnak fenn a 16—17. §-okban foglalt kizáró okok.
(3) A részvételre jelentkező, illetőleg az ajánlattevő és
alvállalkozója az (1) bekezdésnek megfelelően köteles csatolni a 16. § (1) bekezdésének e) pontja és — ha az ajánlatkérő azt előírta — a 17. § (2) bekezdése szerinti köztartozást nyilvántartó hatóságoknak az eljárás eredménye kihirdetésének időpontját legfeljebb egy évvel megelőzően kelt
igazolását arról, hogy az igazolás kiállításának időpontjában nincs a hatóság által nyilvántartott köztartozása, vagy
ha van, milyen időpontban járt le, és annak megfizetésére
halasztást kapott-e.
(4) Ha jogszabály a 16. § (1) bekezdése e) pontjában
vagy a 17. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozó új közterhet állapít meg, az ezzel kapcsolatos igazolást csak azokban
az eljárásokban kell csatolni, amelyekben az eljárás eredményének kihirdetése a köztartozásról szóló rendelkezés
hatálybalépését követő egy évnél későbbi időpontban történik.
A jegyzék és az előzetes minősítés 21. §
(1) Az előzetes minősítés célja az e rendelet 1. §-a szerinti beszerzési eljárásokra való meghívásra alkalmas cégek jegyzékének összeállítása.
(2) Az előzetes minősítés cégellenőrzésből és személyellenőrzésből áll.
22. § (1) Bármely cég az 1. számú mellékletben meghatározott
előzetes minősítési kérdőív kitöltésével és az illetékes
nemzetbiztonsági szolgálatnak való megküldésével kérheti
a jegyzékekbe való felvételét. Amennyiben valamelyik
nemzetbiztonsági szolgálat észleli, hogy a megküldött kérdőív alapján történő ellenőrzésre nem illetékes, a kérdőívet továbbítja az illetékes nemzetbiztonsági szolgálatnak.
(2) A kitöltött kérdőív alapján az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat elvégzi a cégellenőrzést és a személyellenőrzést. Az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat az
ellenőrzések elvégzése után, a kérdőív beérkezését követő
45 napon belül nemzetbiztonsági szakvéleményt készít. Ez
a határidő indokolt esetben egy alkalommal 30 nappal
meghosszabbítható.
(3) A jegyzékbe való bekerülésről az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat dönt. A jegyzékbe olyan cég kerülhet,
amelynél a nemzetbiztonsági szakvélemény alapján biztonsági kockázati tényező nem merült fel.
(4) Az előzetes minősítés befejezése után az érintett
céget, és ha van, az azt kezdeményező ajánlatkérőt értesíteni kell a jegyzékbe való bekerülésről, illetve a jegyzékbe
való bekerülés elutasításáról. Az elutasító értesítésben az
elutasítást indokolni nem kell, az elutasítás ellen jogorvoslatnak helye nincs.
(5) Ha a (3) bekezdés alapján egy cég az illetékes nemzetbiztonsági szolgálatnál jegyzékbe kerül, erről az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat a többi nemzetbiztonsági
szolgálatot is tájékoztatja. E tájékoztatás birtokában min
den nemzetbiztonsági szolgálat felveszi az érintett céget
saját jegyzékébe.
(6) A ,,Minősített NATO Beszállításra Alkalmas’’ határozattal rendelkező cégek — e minősítésük időtartamára — automatikusan bekerülnek az irányadó jegyzékekbe.
(7) A jegyzékbe bekerült cég minden, a jegyzékbe való
bekerülést követő 12. hónap utolsó napjáig köteles az
előzetes minősítési kérdőívet ismét kitölteni és az illetékes
nemzetbiztonsági szolgálatnak megküldeni. Az illetékes
nemzetbiztonsági szolgálat mérlegeli, hogy a jegyzékben
való tartáshoz milyen ellenőrzéseket kell elvégezni.
Amennyiben a céggel szemben nemzetbiztonsági kockázati tényező nem merült fel, a cég továbbra is a jegyzéken
marad. Amennyiben nemzetbiztonsági kockázati tényező
merült fel, vagy a cég az e bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének nem tesz eleget, az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat az érintett céget törli jegyzékéből és
erről a többi nemzetbiztonsági szolgálatot is értesíti.
23. § (1) Az ellenőrzésre nem jogosult ajánlatkérő megkeresésére az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat adott beszerzési tárgy tekintetében tájékoztatást ad az irányadó jegyzékben szereplő cégekről.
(2) Ellenőrzésre jogosult ajánlatkérő saját kezdeményezésre az előzetes kérdőívnek az érintett cégnek való megküldésével elindíthatja konkrét cég előzetes minősítését és
az irányadó jegyzékbe való felvételét. Az érintett cégnek a
kitöltött kérdőívet 30 napon belül kell visszaküldenie, vagy
nyilatkoznia kell, hogy az adott jegyzékbe nem kíván felkerülni. Az ilyen módon való jegyzékbe kerülésről a többi
nemzetbiztonsági szolgálatot értesíteni nem kell.
(3) Az ellenőrzésre nem jogosult ajánlatkérő az illetékes
nemzetbiztonsági szolgálattól kérheti konkrét cég előzetes
minősítését és az irányadó jegyzékbe való felvételét.
24. § Figyelemmel a különleges biztonsági és protokolláris
követelményekre a 22—23. §-okban foglaltaktól eltérően
a) a külügyminiszter, a honvédelmi miniszter feladatkörébe és az állami protokoll körébe tartozó nemzetközi
rendezvény megszervezéséhez és lebonyolításához,
b) a külföldi államok és nemzetközi szervezetek képviselőinek magyarországi programjához,
c) az állami vezetők külföldi hivatalos programjához,
d) a diplomáciai hálózat fenntartásához kapcsolódó be
szerzések tekintetében a beszerzési eljárásokra való meghívásra alkalmas cégekről a külügyminiszter — a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszterrel
egyetértésben — külön jegyzéket állít össze.
IV. Fejezet AZ EGYES ELJÁRÁSOK 1. Cím A KÉTLÉPCSŐS ELJÁRÁS
25. § A kétlépcsős eljárás részvételi szakaszból és ajánlattételi
szakaszból áll.
A részvételi szakasz 26. § (1) A kétlépcsős eljárás a részvételi felhívás megküldésével indul, melynek során az ajánlatkérő köteles legalább
három céget meghívni.
(2) Az ajánlatkérő a részvételi felhívást, valamint az 1. és
2. számú melléklet szerinti kérdőíveket kizárólag az irányadó jegyzékben szereplő cégeknek küldheti meg.
(3) A részvételi szakaszban az ajánlatkérő nem kérhet,
a részvételre jelentkező pedig nem tehet ajánlatot.
(4) A részvételi felhívás kötelező tartalmi elemeit a
3. számú melléklet tartalmazza. A részvételi felhívásban a
beszerzés tárgyának — a Ttv. előírásait figyelembe véve —
olyan részletezettséggel kell szerepelnie, hogy az a részvételre vonatkozó döntést megalapozhassa. A részvételi felhívásnak a Ttv. figyelembevételével tartalmaznia kell továbbá a minősített adatok védelmével kapcsolatos információkat.
27. § (1) Az ajánlatkérő — a megfelelő részvételi jelentkezés
benyújtásának elősegítése érdekében — részvételi dokumentációt készíthet. Ebben az esetben az ajánlatkérő a
részvételi felhívásban köteles megadni a részvételi dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, határidejét,
annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit is. Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban előírhatja, hogy a részvételi
dokumentáció megvásárlása vagy átvétele az eljárásban
való részvétel feltétele.
(2) Az ajánlatkérő köteles gondoskodni arról, hogy a
részvételi dokumentáció a részvételi felhívást tartalmazó
hirdetmény közzétételének napjától kezdve a részvételi
határidő lejártáig rendelkezésre álljon.
(3) Ha a részvételi dokumentáció megküldését kérik, az
ajánlatkérő a kérelem kézhezvételétől számított két munkanapon belül köteles ennek eleget tenni, feltéve, hogy
ésszerű időben kérték, illetőleg annak ellenértékét megfizették. (4) A részvételi dokumentáció ellenértékét az annak
előállításával és a részvételre jelentkezők részére történő
rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban a beszerzési eljárásra tekintettel felmerült költséget alapul véve kell megállapítani.
(5) A részvételi dokumentáció, valamint annak ellenértéke tíz napon belül visszajár, ha
a) az ajánlatkérő visszavonja a részvételi felhívást;
b) az eljárás részvételi szakasza a 41. § alapján ered
ménytelen;
c) az ajánlatkérő a részvételi szakasz eredményét a rész
vételi felhívásban megjelölt vagy a módosított eredményhirdetési időpontig nem hirdeti ki;
d) az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívást az eredményhirdetéstől számított öt munkanapon belül nem küldi meg.
28. § (1) A részvételre jelentkező — a megfelelő részvételi
jelentkezés benyújtása érdekében — a részvételi felhívásban, illetőleg a részvételi dokumentációban foglaltakkal
kapcsolatban írásban kiegészítő (értelmező) tájékoztatást
kérhet az ajánlatkérőtől a részvételi határidő lejárta előtt
legkésőbb nyolc nappal.
(2) A kiegészítő tájékoztatást a részvételi határidő lejárta előtt legkésőbb négy nappal kell megadni.
(3) A kiegészítő tájékoztatást úgy kell megadni, hogy az
ne sértse a részvételre jelentkezők esélyegyenlőségét. A
tájékoztatást a jelentkezők számára közvetlenül, egyidejűleg, írásban kell megküldeni. A tájékoztatás nem eredményezheti a részvételi felhívásban, illetőleg a részvételi
dokumentációban foglaltak módosítását.
(4) Kiegészítő tájékoztatás nyújtható konzultáció formájában is. Ebben az esetben a részvételi felhívásban meg
kell adni a konzultáció helyét és időpontját. A konzultációt
legkésőbb a részvételi határidő lejárta előtt négy nappal
meg kell tartani. A konzultációról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a konzultáció napjától számított három
napon belül meg kell küldeni az összes jelentkezőnek.
29. § (1) A részvételre jelentkezőnek a részvételi felhívásban,
valamint a részvételi dokumentációban meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell részvételi jelentkezését elkészítenie és benyújtania, valamint
vissza kell küldenie az 1. és 2. számú melléklet szerinti,
kitöltött kérdőíveket.
(2) Sem a részvételi, sem az ajánlattételi szakaszban nem
vehet részt, aki a kizáró okok hatálya alá tartozik.
(3) A részvételre jelentkező köteles továbbá — a részvételi felhívásban előírt módon — igazolni a szerződés teljesítéséhez szükséges pénzügyi és gazdasági, valamint műszaki, illetőleg szakmai alkalmasságát, és az erre vonatkozó
igazolásokat a részvételi jelentkezésben kell megadnia.
(4) Amennyiben a részvételi szakaszba meghívott cég a
meghívástól számítva 12 hónapnál nem régebben megkezdett hasonló jellegű beszerzési eljárás részvételi szakaszában eredményesen vett részt az ajánlatkérőnél, a hitelesített igazolások helyett elegendő a cég nyilatkozata arra
vonatkozóan, hogy az ajánlatkérőnél lévő hitelesített igazolások továbbra is érvényben vannak.
30. § (1) A részvételi jelentkezésben meg kell jelölni
a) a beszerzésnek azt a részét, amellyel összefüggésben
a részvételre jelentkező harmadik személlyel szerződést
fog kötni, e szervezet (személy) meghatározásával, illetőleg
b) a részvételre jelentkező által a szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt alvállalkozókat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megjelölés és igénybevétel
nem érinti a részvételre jelentkező teljesítésért való felelősségét, az továbbra is a részvételre jelentkezőt terheli.
31. § (1) A részvételre jelentkezőnek saját magával, valamint
a 30. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti összes alvállalkozójával kapcsolatban meg kell küldenie az 1. és 2. számú
melléklet szerinti, kitöltött kérdőíveket.
(2) Az ellenőrzésre nem jogosult ajánlatkérőnek az
1. számú melléklet szerinti kérdőívnek az illetékes nemzetbiztonsági szolgálathoz való megküldésével kezdeményeznie kell a részvételre jelentkező, továbbá alvállalkozói
cégellenőrzését, valamint a kérdőívben szereplő személyek
nemzetbiztonsági ellenőrzését.
(3) A kérdőívben szereplő személyek tekintetében az
Nbtv. előírásainak megfelelő típusú nemzetbiztonsági ellenőrzést kell végezni. Amennyiben a kérdőívben valamely
személynél jelzik (a konkrét időpontot és az ellenőrzés
típusát feltüntetve), hogy nemzetbiztonsági ellenőrzése öt
éven belül megtörtént, az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat mérlegelheti, hogy az érintett személy újabb nemzetbiztonsági ellenőrzése szükséges-e.
(4) Az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat a kérdőívben
megkapott adatok alapján elvégzi a cégellenőrzést, valamint a személyek nemzetbiztonsági ellenőrzését, majd a
vizsgálat befejezéseként nemzetbiztonsági szakvéleményt
készít.
(5) A nemzetbiztonsági szakvéleményt az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat a kezdeményező ajánlatkérőnek
küldi meg. Az ajánlatkérő e szakvélemény alapján dönt
valamely részvételre jelentkező vagy alvállalkozó kizárásáról.
32. § Az ajánlatkérő a 2. számú melléklet szerinti kérdőív
alapján elvégzi a pénzügyi-gazdasági ellenőrzést, valamint
elvégzi vagy kezdeményezi a minősített adata védelmi
szintjének megfelelő adatbiztonsági ellenőrzést. Amenynyiben az adatbiztonsági ellenőrzés nem hoz kielégítő
eredményt, az ajánlatkérő felhívhatja a részvételre jelentkezőt vagy alvállalkozóját a védelmi szintnek megfelelő
biztonsági feltételek biztosítására, amit a részvételre jelentkező és alvállalkozója a részvételi határidő lejártáig
pótolhat.
33. § (1) A részvételi határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg a részvételi felhívás megküldésének napjától
számított húsz napnál rövidebb időtartamban.
(2) A részvételi határidőt minden esetben úgy kell meghatározni, hogy elegendő időtartam álljon rendelkezésre a
megfelelő részvételi jelentkezéshez.
(3) Az ajánlatkérő a részvételi felhívásban meghatározott részvételi határidőt — indokolt esetben — egy alkalommal legfeljebb húsz nappal meghosszabbíthatja. Erről
az érintett cégeket az eredeti határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül és írásban értesíteni kell.
(4) A részvételi határidőt — az (5) bekezdésben foglalt
kivételtől eltekintve — rövidíteni nem lehet.
(5) A részvételi határidő abban az esetben rövidíthető,
ha a részvételi eljárásba meghívott valamennyi cég 12 hónapnál nem régebben megkezdett hasonló jellegű beszerzési eljárás részvételi szakaszában eredményesen vett részt
az ajánlatkérőnél. Ez esetben elegendő a cégek 29. §
(4) bekezdés szerint, írásban benyújtott nyilatkozata.
Ebben az esetben a részvételi határidő 5 nappal rövidíthető. A részvételi felhívásban erre a körülményre utalni kell.
34. § (1) Az ajánlatkérő a részvételi határidő lejártáig módosíthatja a részvételi felhívásban meghatározott feltételeket. A módosított feltételekről e határidő lejárta előtt
egyidejűleg, közvetlenül és írásban tájékoztatni kell az
érintett cégeket, s egyben új részvételi határidőt kell megállapítani. A határidő ebben az esetben sem lehet a 33. §
(1) bekezdésében foglaltaknál rövidebb, ami a módosításról szóló tájékoztatás megküldésének napjától számít.
(2) Az ajánlatkérő a részvételi felhívást a részvételi határidő lejártáig visszavonhatja, amiről az érintett cégeket
írásban kell tájékoztatni.
(3) A részvételre jelentkező a részvételi határidő lejártáig módosíthatja, illetőleg visszavonhatja részvételi jelentkezését.
35. § A részvételi jelentkezést írásban és zártan, a részvételi
felhívásban megadott címre közvetlenül kell benyújtani a
részvételi határidő lejártáig.
36. § (1) A részvételi jelentkezéseket tartalmazó iratok felbontását a részvételi határidő lejártának időpontjában kell
megkezdeni. A bontás mindaddig tart, amíg a határidő
lejártáig benyújtott összes részvételi jelentkezés felbontásra nem kerül.
(2) A részvételi jelentkezések felbontásánál csak az
ajánlatkérő által meghatározott személyek lehetnek jelen.
(3) A részvételi jelentkezések felbontásáról az ajánlatkérőnek jelentkezőnként külön jegyzőkönyvet kell készítenie, amelyet a bontástól számított öt napon belül meg
kell küldeni az érintett jelentkezőnek.
37. § (1) A részvételi jelentkezések elbírálása során az ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy a jelentkezések megfelelnek-e a részvételi felhívásban, illetve, ha van, a részvételi dokumentációban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(2) A részvételi felhívásban előírtaknak megfelelően
kell megítélni a részvételre jelentkező, valamint az alvállalkozó szerződés teljesítésére való alkalmasságát vagy alkalmatlanságát. Ennek során az igazolások eredetiségét,
illetőleg a hiteles másolatok megfelelőségét is ellenőrizni
lehet.
(3) Az ajánlatkérő köteles megállapítani, hogy mely
részvételi jelentkezések érvénytelenek, illetőleg van-e
olyan részvételre jelentkező, akit az eljárásból ki kell zárni.
(4) Az ajánlatkérő köteles a részvételi jelentkezéseket
elbírálni, kivéve, ha a beszerzés megkezdését követően
— általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében — beállott lényeges körülmény miatt a szerződés
megkötésére, illetőleg a szerződés megkötése esetén a tel
jesítésre nem lenne képes. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az eljárást eredménytelenné kell nyilvánítania.
38. § (1) Az ajánlatkérő az összes jelentkező számára azonos
feltételekkel, szükség esetén több alkalommal is lehetőséget biztosíthat a kizáró okokkal, az alkalmassággal kapcsolatos igazolások és nyilatkozatok, illetőleg a részvételi felhívásban a részvételi jelentkezés részeként benyújtásra
előírt egyéb iratok utólagos csatolására, hiányosságainak
pótlására, valamint egyéb, a részvételi jelentkezéssel kapcsolatos formai hiányosságok pótlására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hiánypótlás lehetőségének
biztosításáról vagy ennek kizárásáról az ajánlatkérőnek a
részvételi felhívásban kell rendelkeznie. Ha az ajánlatkérő
nem zárja ki a hiánypótlást, és ennek körébe eső hiányt
állapít meg, a hiánypótlási felhívásban pontosan megjelölt
hiányokról, a hiánypótlási határidőről írásban köteles tájékoztatni az érintett jelentkezőt.
(3) Az ajánlatkérő köteles meggyőződni arról, hogy a
hiánypótlást követően — adott esetben — a benyújtott
részvételi jelentkezési példányok hiánypótlással nem érintett tartalma megegyezik-e az eredeti jelentkezés tartalmával. Eltérés esetén, vagy ha a hiánypótlást nem vagy nem
megfelelően teljesítették, kizárólag az eredeti részvételi
jelentkezési példányt (példányokat) lehet figyelembe venni az elbírálás során.
39. § A részvételi jelentkezések elbírálása során az ajánlatkérő közvetlenül, írásban felvilágosítást kérhet a jelentkezőtől a részvételi jelentkezéssel kapcsolatos nem egyértelmű
kijelentések, nyilatkozatok, igazolások tartalmának tisztázása érdekében. Ez azonban nem eredményezheti a részvételi jelentkezés módosítását.
40. § (1) A részvételi jelentkezés érvénytelen, ha
a) azt a részvételi felhívásban meghatározott részvételi
határidő lejárta után nyújtották be;
b) a részvételre jelentkező ajánlatot tesz;
c) a részvételre jelentkező, illetőleg alvállalkozója te
kintetében fennáll valamelyik, a 13. §-ban foglaltak szerinti összeférhetetlenségi ok;
d) a részvételre jelentkezőt, illetőleg alvállalkozóját az
eljárásból kizárták;
e) a részvételre jelentkező, illetve alvállalkozója nem
felel meg a szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmassági
követelményeknek;
f) a részvételre jelentkező, illetve alvállalkozója nem
csatolja az 1. és 2. számú melléklet szerinti, kitöltött kérdőívet;
g) egyéb módon nem felel meg a részvételi felhívásban,
illetőleg a részvételi dokumentációban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(2) Az ajánlatkérőnek ki kell zárnia az eljárásból azt a
részvételre jelentkezőt, aki (illetőleg akinek alvállalkozója)
a) a kizáró okok ellenére nyújtotta be részvételi jelentkezését;
b) részéről a kizáró ok az eljárás során következett be;
c) akivel kapcsolatban a cégellenőrzés, illetve a nem
zetbiztonsági ellenőrzés során nemzetbiztonsági kockázati
tényezőt megállapító szakvélemény készült, vagy az ellenőrzést megszüntették.
41. § Eredménytelen a részvételi szakasz és az eljárás, ha
a) nem nyújtottak be részvételi jelentkezést;
b) kizárólag érvénytelen részvételi jelentkezéseket
nyújtottak be;
c) valamennyi jelentkezőt ki kellett zárni;
d) az ajánlatkérő az eljárást a szerződés megkötésére,
illetőleg teljesítésére képtelenné válása miatt eredménytelenné nyilvánítja; e) valamelyik részvételre jelentkezőnek az eljárás tisztaságát vagy a többi jelentkező érdekeit súlyosan sértő
cselekménye miatt az ajánlatkérő az eljárás érvénytelenítéséről dönt.
42. § Az ajánlatkérő köteles a részvételre jelentkezőt legkésőbb az eredményhirdetésig írásban tájékoztatni részvételi
jelentkezésének érvénytelenné nyilvánításáról, vagy az eljárásból való kizárásáról. A tájékoztatást indokolni kell.
43. § (1) A részvételi jelentkezéseket a lehető legrövidebb
időn belül kell az ajánlatkérőnek elbírálnia és azt követően
a részvételi szakasz eredményét vagy eredménytelenségét
kihirdetnie (a továbbiakban együtt: eredményhirdetés). A
részvételi szakasz eredményét legkésőbb a részvételi jelentkezések felbontásától számított harminc — építési beruházás esetében hatvan — napon belül kell kihirdetni. A
kihirdetés a részvételre jelentkezők egyidejű, közvetlen és
írásos értesítésével történik.
(2) Az ajánlatkérő az eredményhirdetés időpontját
— indokolt esetben — egy alkalommal, legfeljebb harminc
nappal elhalaszthatja. Az ajánlatkérő az eredeti határidő
lejárta előtt köteles a halasztásról az összes részvételre
jelentkezőt egyidejűleg, közvetlenül, írásban tájékoztatni.
(3) Az ajánlatkérő a részvételi jelentkezések elbírálását
a nemzetbiztonsági szakvélemények beérkezéséig az összes
részvételre jelentkező egyidejű, írásos értesítése mellett
felfüggeszti. Az utolsó nemzetbiztonsági szakvélemény beérkezését követően az ajánlatkérő két munkanapon belül
írásban tájékoztatja a részvételre jelentkezőket a felfüggesztés megszüntetéséről. A felfüggesztés időtartama a határidőkbe nem számít bele, a tájékoztatás megküldésének
napjától a határidők számítása folytatódik.
44. § Amennyiben a részvételi szakasz végén csak egyetlen
részvételre jelentkező maradt, az ajánlatkérő dönthet,
hogy az eljárást az ajánlattételi szakasszal folytatja, vagy
a továbbiakban a 64—65. §-okban foglaltak szerint jár el.
Ez utóbbi nem számít a 15. § (2) bekezdés szerinti egyik
eljárási fajtáról a másik eljárási fajtára való áttérésnek.
Az ajánlattételi szakasz 45. § (1) Ha a részvételi szakasz eredményes, az eredményhirdetéstől számított öt munkanapon belül az ajánlatkérő
köteles az érvényes jelentkezést benyújtó, ki nem zárt és
alkalmasnak minősített részvételre jelentkezőknek az írásbeli ajánlattételi felhívást legalább a 4. számú melléklet
szerinti adattartalommal egyidejűleg megküldeni. Az ajánlattételi felhíváshoz a dokumentációt lehetőleg mellékelni
kell.
(2) Az ajánlattételi felhívás kizárólag azok részére küldhető meg, akikről nemzetbiztonsági kockázati tényezőt
nem tartalmazó nemzetbiztonsági szakvéleményt készült,
továbbá akikkel szemben a nemzetbiztonsági ellenőrzést
nem szüntették meg.
(3) A Ttv. 12. §-ának (2) bekezdésére tekintettel az ajánlatkérő csak abban az esetben engedélyezheti minősített
adat továbbítását az ajánlattevő részére, ha meggyőződött
arról, hogy az ajánlattevőnél megteremtették a minősített
adat védelméhez szükséges, jogszabályban előírt személyi,
tárgyi és szervezeti feltételeket.
46. § (1) Abban az esetben, ha az ajánlatkérő a megfelelő
ajánlattételhez szükséges dokumentációt készít és a dokumentáció az ajánlattételi felhívás mellékleteként nem került megküldésre, az ajánlatkérő köteles gondoskodni
arról, hogy a dokumentáció az ajánlattételi felhívás meg
küldésének napjától kezdve az ajánlattételi határidő lejártáig rendelkezésre álljon.
(2) Az ajánlatkérő az ajánlatok elbírálásáig kiegészítő
(értelmező) tájékoztatást kérhet az ajánlattétellel összefüggésben a részvételi felhívásban, az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban foglaltakkal kapcsolatban,
amelyet az ajánlattevő haladéktalanul teljesíteni köteles.
Ennek elmulasztása esetén az ajánlatkérőnek az ajánlatot
a rendelkezésére álló iratokban foglaltak alapján kell értelmezni és megfelelően elbírálni. Ebből eredő hátrányos
helyzetére az ajánlattevő nem hivatkozhat.
(3) A 28. § (4) bekezdésében foglaltak az ajánlattételi
szakaszban is alkalmazhatók.
(4) Az ajánlattevőnek az ajánlattételi felhívásban és a
dokumentációban meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelően kell ajánlatát elkészítenie és
benyújtania. Az ajánlatnak tartalmaznia kell különösen az
ajánlattevő kifejezett nyilatkozatát a részvételi felhívás,
illetőleg az ajánlattételi felhívás feltételeire, a szerződés
teljesítésére és a kért ellenszolgáltatásra.
(5) Az ajánlattevőnek és alvállalkozójának a kizáró
okokkal kapcsolatban az ajánlattételi felhívásban a
16—20. §-okban meghatározott módon kell eljárnia. Az
ajánlathoz nem kell csatolni azokat az igazolásokat, nyilatkozatokat, amelyeket a részvételi jelentkezéshez már csatolt, kivéve, ha a korábban benyújtott igazolás vagy nyilatkozat már nem alkalmas az előírtak bizonyítására.
(6) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban meghatározott ajánlattételi határidőt — indokolt esetben — egy
alkalommal legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja, ha
az eredeti határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül,
írásban tájékoztatja az összes ajánlattevőt a módosított
határidőről és a határidő meghosszabbításának indokáról.
(7) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejártáig
módosíthatja a részvételi felhívásban nem megadott és az
ajánlattételi felhívásban, illetőleg a dokumentációban
meghatározott feltételeket. A módosított feltételekről
e határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül, írásban
kell tájékoztatni az összes ajánlattevőt és egyben új ajánlattételi határidőt kell megállapítani. A határidő ebben az
esetben sem lehet a 47. § (1) bekezdésében foglaltaknál
rövidebb.
(8) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívást az ajánlattételi határidő lejártáig visszavonhatja, ha az ajánlattételi
felhívás megküldését követően — általa előre nem látható
és elháríthatatlan ok következtében — beállott lényeges
körülmény miatt a szerződés megkötésére, illetőleg a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes. Az
ajánlattételi felhívás visszavonásáról az ajánlattételi határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül, írásban kell tájékoztatni az összes ajánlattevőt. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az eljárást eredménytelenné kell nyilvánítania.
(9) Az ajánlatok elbírálása során az ajánlatkérőnek meg
kell vizsgálnia, hogy az ajánlatok megfelelnek-e az ajánlattételi felhívásban, a dokumentációban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
(10) Az ajánlatkérő köteles az ajánlatokat elbírálni, kivéve, ha az ajánlattételi határidő lejártát követően — általa
előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében —
beállott lényeges körülmény miatt a szerződés megkötésére, illetőleg a szerződés megkötése esetén a teljesítésre
nem lenne képes. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az
eljárást eredménytelennek kell nyilvánítania.
47. § (1) Az ajánlattételi szakaszban az ajánlattételi határidőt
az ajánlatkérő nem határozhatja meg az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított huszonegy napnál
rövidebb időtartamban.
(2) Az ajánlattételi határidőt úgy kell meghatározni,
hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a megfelelő ajánlat
elkészítéséhez.
(3) Az ajánlattételi határidőt rövidíteni nem lehet. 48. §
(1) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban meghatározott feltételeknek megfelelő ajánlatokat
a) a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás, vagy
b) az összességében legelőnyösebb ajánlat
szempontja alapján bírálja el. (2) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban köteles
meghatározni az (1) bekezdésben foglaltakra figyelemmel
az általa választott elbírálási szempontot.
(3) Ha az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb
ajánlatot kívánja kiválasztani, az ajánlattételi felhívásban
köteles meghatározni
a) az összességében legelőnyösebb ajánlat megítélésére
szolgáló részszempontokat;
b) részszempontonként az azok súlyát meghatározó
— a részszempont tényleges jelentőségével arányban
álló — szorzószámokat (a továbbiakban: súlyszám);
c) az ajánlatok részszempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és felső
határát, mely minden részszempont esetében azonos;
d) azt a módszert, amellyel megadja a ponthatárok
[c) pont] közötti pontszámot.
(4) A részszempontokat az ajánlatkérőnek az alábbi
követelményeknek megfelelően kell meghatároznia:
a) e körben nem értékelhető az ajánlattevő szerződés
teljesítéséhez szükséges pénzügyi és gazdasági, műszaki,
szakmai alkalmassága, illetve nemzetbiztonsági megfelelősége;
b) a részszempontok között mindig meg kell adni az
ellenszolgáltatás mértékének részszempontját;
c) a részszempontoknak mennyiségi, vagy más módon
értékelhető tényezőkön kell alapulniuk, a beszerzés tárgyával, illetőleg a szerződés lényeges feltételeivel kell kapcsolatban állniuk;
d) a részszempontok nem eredményezhetik ugyanazon
ajánlati tartalmi elem többszöri értékelését;
e) ha részszempont körében alszempontok is meghatározásra kerülnek, alszempontonként azok — tényleges jelentőségével arányban álló — súlyszámát is meg kell adni.
49. § (1) Az ajánlati kötöttség az ajánlattételi határidő lejártától kezdődik.
(2) Az ajánlattevő az ajánlattételi felhívásban meghatározott eredményhirdetési időpontot követően legalább
harminc — építési beruházás esetén hatvan — napig kötve
van ajánlatához, kivéve, ha az ajánlatkérő úgy nyilatkozott,
hogy egyik ajánlattevővel sem kíván szerződést kötni.
(3) Az ajánlattevő ugyanabban a beszerzési eljárásban
nem tehet közös ajánlatot más ajánlattevővel, illetve abban
más ajánlattevő alvállalkozójaként sem vehet részt.
Az ajánlat benyújtása, bontása és értékelése 50. §
(1) Az ajánlatokat írásban és zártan az ajánlattételi felhívásban meghatározott címre közvetlenül kell benyújtani
az ajánlattételi határidő lejártáig.
(2) Az ajánlatokat tartalmazó zárt iratokat az ajánlattételi határidő lejárta időpontjában kell felbontani.
(3) Az ajánlatok bontása zárt eljárásban, kizárólag az
ajánlatkérő által kijelölt személyek részvételével történik.
51. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlatok felbontásakor, illetőleg
azt követően megállapítja, hogy mely ajánlatok érvénytelenek.
(2) Érvénytelen az ajánlat, ha
a) azt az ajánlattételi felhívásban meghatározott aján
lattételi határidő lejárta után nyújtották be;
b) azt olyan ajánlattevő nyújtotta be, aki nem jogosult
az eljárásban részt venni;
c) az nem felel meg az ajánlattételi felhívásban, illető
leg a dokumentációban meghatározott feltételeknek; d) az ajánlatkérő nem tartja elfogadhatónak az 56. §
szerinti indokolást.
52. § (1) Az ajánlatkérőnek ki kell zárnia az eljárásból azt az
ajánlattevőt, aki
a) a kizáró okok ellenére nyújtotta be ajánlatát;
b) részéről a kizáró ok az eljárás alatt következett be;
c) hamis adatot szolgáltatott.
(2) Az eljárás további szakaszában nem vehet részt az,
aki érvénytelen ajánlatot tett, illetve akit az eljárásból
kizártak.
(3) Az ajánlatkérő az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti kizárásról az illetékes nemzetbiztonsági szolgálatot,
az (1) bekezdés c) pontja szerinti kizárásról pedig a Közbeszerzések Tanácsát tájékoztatja annak érdekében, hogy
a Kbt. szerinti intézkedéseket megtegye.
53. § Az ajánlatkérőnek az ajánlatok bontásáról, az érvénytelen ajánlatokról és a kizárt ajánlattevőkről jegyzőkönyvet
kell készítenie.
54. § (1) Az ajánlatok érvényességének, illetve érvénytelenségének megállapítását követő 3 munkanapon belül minden
ajánlattevőt írásban értesíteni kell az ajánlat szerződés
teljesítésére való alkalmasságáról, vagy az ajánlat érvénytelenségének, illetve az ajánlattevő kizárásának a megállapításáról. Az ajánlat érvénytelenségét, illetve az ajánlattevő kizárását indokolni kell.
(2) A beszerzési eljárás során az ajánlattevőkkel más
ajánlattevőre, illetve annak ajánlatára vonatkozó információ nem közölhető.
55. § (1) Az ajánlatokat a lehető legrövidebb időn belül el kell
bírálni, az eljárás eredményét vagy eredménytelenségét
legkésőbb az ajánlatok felbontásától számított harminc
(építési beruházás esetén hatvan) napon belül — az ajánlattételi felhívásban meghatározott eredményhirdetési
időpontban — az ajánlattevőkkel írásban közölni kell.
(2) Az ajánlatkérő az eredményhirdetés időpontját
— indokolt esetben — egy alkalommal, legfeljebb harminc
nappal elhalaszthatja. Az ajánlatkérő az eredeti határidő
lejárta előtt köteles a halasztásról és annak indokáról az
összes ajánlattevőt egyidejűleg, közvetlenül, írásban tájékoztatni.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben az ajánlatkérőnek fel
kell kérnie az ajánlattevőket ajánlataiknak az eredményhirdetés elhalasztott időpontjáig történő fenntartására. Az ajánlattevő ajánlati kötöttsége — eltérő nyilatkozat hiányában —
az eredményhirdetés elhalasztott időpontját követő harminc
— építési beruházás esetén hatvan — napig tart.
(4) Az ajánlatkérő az ajánlatokat a felhívásban meghatározott értékelési szempont alapján bírálja el. Ha az
összességében legelőnyösebb ajánlatot választotta, akkor
az ajánlatoknak az elbírálás részszempontjai szerinti tartalmi elemeit a felhívásban meghatározott ponthatárok
között értékeli a 48. § (3) bekezdésének d) pontja alapján
meghatározott módszerrel, majd az egyes tartalmi elemekre adott értékelési pontszámot megszorozza a súlyszámmal, a szorzatokat pedig ajánlatonként összeadja. Az az
ajánlat az összességében legelőnyösebb, amelynek az összpontszáma a legnagyobb.
(5) Ha több ajánlatnak azonos a (4) bekezdés szerint kiszámított összpontszáma, az az ajánlat minősül az összességében
legelőnyösebbnek, amely alacsonyabb ellenszolgáltatást tartalmaz; azonos ellenszolgáltatás esetében pedig az az ajánlat,
amely a nem egyenlő értékelési pontszámot kapott részszempontok közül a legmagasabb súlyszámú részszempontra nagyobb értékelési pontszámot kapott.
56. § (1) Ha az ajánlatnak a bírálati részszempontok szerinti
valamelyik tartalmi eleme lehetetlennek vagy túlzottan
magas vagy alacsony mértékűnek, illetőleg kirívóan aránytalannak értékelt kötelezettségvállalást tartalmaz, az ajánlatkérő az érintett ajánlati elemekre vonatkozó adatokat,
valamint indokolást köteles 3 napon belül írásban kérni.
(2) Az ajánlatkérő a rendelkezésére álló adatok alapján
köteles meggyőződni az ajánlati elemek valós helyzetéről,
teljesíthetőségéről.
57. § (1) Az eljárás nyertese az, aki az ajánlatkérő részére az
ajánlattételi felhívásban (és a dokumentációban) meghatározott feltételek alapján a 47. § (1) bekezdésében meghatározott elbírálási szempontok egyike szerint a legkedvezőbb ajánlatot tette.
(2) Az ajánlatkérő csak az eljárás nyertesével vagy
— visszalépése esetén, ha azt az ajánlattételi felhívásban
előírta — az eljárás eredményének kihirdetésekor a következő legkedvezőbb ajánlatot tevőnek minősített személlyel
kötheti meg a szerződést.
58. § Eredménytelen az eljárás, ha
a) nem érkezett ajánlat;
b) kizárólag érvénytelen ajánlatok érkeztek;
c) az összes ajánlattevőt ki kellett zárni az eljárásból;
d) egyik ajánlattevő sem, vagy az összességében legelő
nyösebb ajánlattevő nem tett — az ajánlatkérőnek rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel — megfelelő ajánlatot;
e) az ajánlatkérő az eljárást a szerződés megkötésére
vagy teljesítésére képtelenné válása miatt eredménytelenné nyilvánítja;
f) valamelyik ajánlattevőnek az eljárás tisztaságát vagy
a többi ajánlattevő érdekeit súlyosan sértő cselekménye
miatt az ajánlatkérő az eljárás érvénytelenítéséről döntött;
g) az eredményhirdetés az ajánlattételi felhívásban
meghatározott, vagy az 55. § (2) bekezdése szerint módosított időpontban nem történt meg.
59. § (1) Az ajánlatok elbírálását követően a döntés nyilvánosan nem hirdethető ki. A döntésről jegyzőkönyvet kell
felvenni.
(2) A döntésről az ajánlattevőket 5 munkanapon belül
egyidejűleg, külön-külön, írásban kell értesíteni.
60. § (1) Amennyiben az ajánlattevő nem nyújt be ajánlatot,
köteles az ajánlatkérőnek az ajánlattételi határidőig
visszaküldeni az ajánlattételi felhívással kapcsolatos összes
okmányt.
(2) A kizárt, az alkalmatlan, az érvénytelen vagy a nem
nyertes ajánlatot benyújtó ajánlattevő az értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles a beszerzéssel kapcsolatos összes iratot az ajánlatkérőnek visszaküldeni.
(3) A nyertes ajánlattevő a 61. § (1) bekezdésében meghatározott szerződés teljesítését követő 30 napon belül a
beszerzéssel kapcsolatos minősített adatot tartalmazó
valamennyi iratot köteles visszaküldeni az ajánlatkérő
részére.
61. § (1) Eredményes beszerzési eljárás alapján a szerződést
az 57. § szerinti szervezettel (személlyel) kell az ajánlattételi felhívás, a dokumentáció és az ajánlat tartalmának
megfelelően írásban megkötni. Ha az ajánlatkérő lehetővé
tette a beszerzés egy részére történő ajánlattételt, a részek
tekintetében az 57. § szerinti nyertesekkel kell szerződést
kötni. E szerződés szükség esetén az ajánlatoknak, illetőleg
az ajánlati felhívásnak megfelelően tartalmazhatja az ajánlattevőként szerződést kötők közötti együttműködés feltételeit is.
(2) A szerződéskötés tervezett időpontját az ajánlattételi felhívásban kell megadni azzal, hogy az nem határozható meg az eredményhirdetést követő naptól számított
nyolcadik napnál korábbi és harmincadik — építési beruházás esetében hatvanadik — napnál későbbi időpontban.
(3) Az ajánlatkérő az 57. § szerinti szervezettel (személlyel) szemben csak abban az esetben mentesül a szerződés megkötésének kötelezettsége alól, ha az eredményhirdetést követően — általa előre nem látható és elháríthatatlan ok következtében — beállott lényeges körülmény
miatt a szerződés megkötésére vagy teljesítésére nem képes.
(4) A szerződésről sem az ajánlatkérő, sem az ajánlattevő nem közölhet adatot. Ez a más jogszabályokban meghatározott ellenőrzési jogosultságokat nem érinti.
2. Cím AZ AZONNALI ELJÁRÁS 62. § (1) Az ajánlatkérő a 14. § (3) bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén azonnali eljárást alkalmazhat.
(2) Az eljárásba kizárólag az irányadó jegyzékben szereplő ajánlattevő hívható meg.
63. § (1) Az eljárásban a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés feltételeiről, amely az 5. számú melléklet szerinti
ajánlattételi felhívás megküldésével indul.
(2) Az ajánlattételi felhívás mellékleteként az 1. és
2. számú melléklet szerinti kérdőíveket is meg kell küldeni,
melyeknek kitöltött visszaküldése feltétele az eljárásban
való részvételnek.
(3) El kell végezni a 31—32. §-okban foglalt ellenőrzéseket. A kitöltött kérdőívek alapján az ellenőrzésre jogosult ajánlatkérő dönt az esetleg szükséges nemzetbiztonsági ellenőrzések lefolytatásáról. Az ellenőrzésre nem jogosult ajánlatkérő az illetékes nemzetbiztonsági szolgálatnál kezdeményezi a szükséges ellenőrzések elvégzését. A
nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatása miatt az eljárást
nem lehet felfüggeszteni, eredmény azonban csak az ellenőrzés befejezése után, a nyertesre vonatkozó nemzetbiztonsági szempontból kockázati tényezőt nem tartalmazó
szakvélemény esetén hirdethető. Amennyiben a nyertesre
vonatkozó nemzetbiztonsági szakvélemény kockázati tényezőt állapít meg, az értékelési rangsorban következő
ajánlattevő a nyertes. Ha ennél az ajánlattevőnél is kockázati tényezőt állapít meg a nemzetbiztonsági szakvélemény, az eljárást eredménytelennek kell nyilvánítani.
64. § (1) Az eljárásra a kétlépcsős eljárás ajánlattételi szakaszában foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az eljárás során nem áll fenn az ajánlatkérőnek,
illetve az ajánlattevőnek a kétlépcsős eljárásban szabályozott ajánlati kötöttsége, de ez nem járhat azzal, hogy az
eljárása alapján megkötött szerződés tárgya olyan jellemzőjében, illetve körülményében tér el, az eljárás megkezdésekor beszerezni kívánt beszerzési tárgytól, amely nem
tette volna lehetővé az azonnali eljárás tartását.
(3) Az eljárásban nem érvényesül az ajánlattételi határidők legrövidebb időtartama, de a határidőt úgy kell meghatározni, hogy elegendő időtartam álljon rendelkezésre
— az ajánlattevők egyenlő eséllyel történő — megfelelő
ajánlattételéhez. A 14. § (3) bekezdésének a) pontjában
foglaltak fennállása esetén az eljárásban törekedni kell
legalább három ajánlattevő részvételére.
65. § (1) Az eljárásban az ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti tárgyalások arra irányulnak, hogy az ajánlatkérő a legkedvezőbb érvényes ajánlatot tevővel, illetőleg
a legkedvezőbb feltételekkel köthessen szerződést.
(2) Az ajánlatkérőnek a tárgyalások során is biztosítania
kell az egyenlő bánásmódot az ajánlattevők számára, így
különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.
(3) A tárgyalások az ajánlattevőkkel együttesen vagy
egymást követően, egy vagy több fordulóban is lefolytathatóak.
(4) Többfordulós tárgyalás esetében az ajánlatkérő jogosult csak azokkal az ajánlattevőkkel folytatni a tárgyalást, akik az első, illetőleg a megadott fordulóban a legkedvezőbb ajánlatot tették. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az ajánlattételi felhívásban előre meg kell határoznia
az ilyen többfordulós tárgyalás menetét, az első, illetőleg a
megadott fordulót követő tárgyalásra kiválasztott ajánlattevői létszám felső határát. Az így kiválasztott ajánlattevőkkel folytatott további tárgyalás során az ajánlatkérő
nem módosíthatja feltételeit, az ajánlattevők pedig a ko
rábbi fordulóhoz képest az ajánlatkérő számára csak kedvezőbb ajánlatot tehetnek.
(5) Az ajánlatkérőnek minden egyes tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a tárgyalás befejezésekor
minden jelen lévő ajánlattevőnek alá kell írnia.
66. § A 14. § (3) bekezdésének a) pontja szerinti esetben az
ajánlatkérőnek azzal az ajánlattevővel kell tárgyalnia, aki
a szerződést a rendkívüli helyzet által megkívánt idő alatt
képes teljesíteni. A szerződéskötésnél ebben az esetben is
figyelembe kell venni a 63. § (3) bekezdésében foglaltakat.
3. Cím A KÖNNYÍTETT ELJÁRÁS 67. § (1) Az ajánlatkérő a 14. § (4) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén könnyített eljárást alkalmazhat.
(2) Az eljárásba kizárólag az irányadó jegyzékben szereplő ajánlattevő hívható meg.
68. § (1) Az eljárás a 6. számú melléklet szerinti ajánlattételi
felhívás megküldésével indul.
(2) Az ajánlattételi felhívás mellékleteként az 1. és
2. számú melléklet szerinti kérdőívet is meg kell küldeni,
melyeknek kitöltött visszaküldése feltétele az eljárásban
való részvételnek.
(3) El kell végezni a 31—32. §-okban foglalt ellenőrzéseket. A kitöltött kérdőívek alapján az ellenőrzésre jogosult ajánlatkérő dönt az esetleg szükséges nemzetbiztonsági ellenőrzések lefolytatásáról. Az ellenőrzésre nem jogosult ajánlatkérő az illetékes nemzetbiztonsági szolgálatnál kezdeményezi a szükséges ellenőrzések elvégzését. A
nemzetbiztonsági ellenőrzés lefolytatása miatt az eljárást
nem lehet felfüggeszteni, eredmény azonban csak az ellenőrzés befejezése után, a nyertesre vonatkozó nemzetbiztonsági szempontból kockázati tényezőt nem tartalmazó
szakvélemény esetén hirdethető. Amennyiben a nyertesre
vonatkozó nemzetbiztonsági szakvélemény kockázati tényezőt állapít meg, az értékelési rangsorban következő
ajánlattevő a nyertes. Ha ennél az ajánlattevőnél is kockázati tényezőt állapít meg a nemzetbiztonsági szakvélemény, az eljárást eredménytelennek kell nyilvánítani.
69. § (1) Az eljárásra a kétlépcsős eljárás ajánlattételi szakaszában foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az eljárásban nem érvényesül az ajánlattételi határidők legrövidebb időtartama, de a határidőt úgy kell meghatározni, hogy elegendő időtartam álljon rendelkezésre
— az ajánlattevők egyenlő eséllyel történő — megfelelő
ajánlattételéhez.
(3) Az eljárásban törekedni kell legalább három ajánlattevő részvételére.
70. § (1) A 14. § (5) bekezdésében meghatározott esetben az
ajánlatkérő egy ajánlatot is bekérhet.
(2) Az ajánlatkérőnek a 14. § (5) bekezdése szerinti beszerzései során a 12. §-ban foglaltakat nem kell alkalmaznia.
Vitás kérdések rendezése, jogorvoslat 71. § (1) A beszerzésekkel kapcsolatban felmerülő vitás kérdésekben a feleknek törekedniük kell a megegyezésre.
(2) Amennyiben az egyeztetés nem vezet eredményre, a
fennmaradó vitás kérdések eldöntése bírói út igénybevételével lehetséges. Az ajánlatkérőnek ebben az esetben irányító, vagy felügyeleti szervét tájékoztatnia kell.
(3) E rendelet szabályainak megsértéséből eredő igények érvényesítésére a polgári jogok érvényesítésére vonatkozó jogszabályok irányadóak.
ZÁRÓ ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 72. § (1) Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkezdett beszerzésekre kell alkalmazni.
(2) Az 1. § (2) bekezdésében meghatározott előzetes
döntés alatt a közbeszerzésekről szóló 1995. évi XL. törvény 6. §-a (1) bekezdésének a) pontja alapján meghozott
előzetes döntést is érteni kell, amennyiben a döntés a Kbt.
29. §-a (1) bekezdésének a) pontja alapján is meghozható
lenne.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
301/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya közötti iskolai együttműködésről szóló, Baján, 2000. december 7-én aláírt Egyezmény kihirdetéséről.
(Az Egyezmény jóváhagyásáról szóló jegyzékváltás 2002. július 22. napján megtörtént.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya közötti iskolai
együttműködésről szóló, Baján, 2000. december 7-én aláírt egyezményt e rendelettel kihirdeti.
2. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya
között az iskolai együttműködésről A Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya
abban a törekvésében, hogy a két állam közötti kapcsolatok erősödjenek és a kölcsönös egyetértés elmélyüljön,
abban a meggyőződésében, hogy a német nyelv és a kultúra magyarországi jobb megismertetése értékes
hozzájárulást jelent a két ország kulturális kapcsolatainak elmélyítéséhez,
attól az óhajtól vezérelve, hogy a német–magyar iskolai tagozatok létrehozása magyarországi iskolákban
hozzájáruljon ahhoz, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Magyar Köztársaság közötti kulturális
kapcsolatok elmélyüljenek, hogy átfogó támogatást nyújtson a német nyelv használatához és egymás történelmének
és kultúrájának kölcsönös megismeréséhez az 1994. március 1-jén a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya közötti
kulturális együttműködésről szóló egyezmény alapján a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
Ezen egyezmény tárgya a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Magyar Köztársaság közötti iskolai
együttműködés olyan magyar iskolákra vonatkozóan, amelyekben a diákok német bizonyítványokat szerezhetnek.
2. Cikk
A Magyar Köztársaság Kormánya a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormányával való egyeztetés alapján
támogatja, hogy a Magyar Köztársaságban kiválasztott iskolákban létrejöjjenek
a./ olyan osztályok, ahol a kibővített német nyelvoktatásnak az a célja, hogy a diákokat felkészítse a Németországi
Szövetségi Köztársaság tartományi kultuszminiszterei állandó konferenciája (Kultuszminiszteri Konferencia) Német
nyelvi diplomájának második fokozatára (II. fokozatú német nyelvi diploma). A II. fokozatú német nyelvi diploma
tanúsítvány a Németországi Szövetségi Köztársaságban folytatott felsőfokú tanulmányokhoz szükséges német
nyelvismeretekről. b./ olyan osztályok, ahol kibővített német nyelvoktatás és német nyelvű szaktárgyi oktatás valósul meg (a
továbbiakban német–magyar tagozatok) azzal a céllal, hogy a diákok a német nyelvi ismeretek mellett német nyelven
szaktárgyi oktatásban is részesüljenek, amely alkalmassá tesz a német felsőfokú tanulmányokhoz szükséges általános
érettségi képesítés megszerzésére. 3. Cikk
(1) A Magyar Köztársaság Kormánya támogatja a szükséges helyiségek és szervezeti feltételek megteremtését ahhoz,
hogy a német nyelvoktatás és a német nyelvű szaktárgyi oktatás sikeres legyen a 2 cikkben megnevezett iskolákban.
(2) Támogatja a szükséges német és magyar tanerők alkalmazását, és egy német tanerő, mint vezető kinevezését a
német–magyar tagozat élére. (3) Biztosítja, hogy a német nyelvoktatás, amely a II. fokozatú német nyelvi diplomához vezet, a Magyar Köztársaság
iskolai hatóságai által az ezen végzettségek megszerzéséhez szükséges német irányelvek szerint kerüljön
megszervezésre. Biztosítja továbbá, hogy a kibővített német nyelvoktatást és a német nyelvű szaktárgyi oktatást,
amely a német általános érettségi képesítéshez vezet, a Magyar Köztársaság iskolai hatóságai a mindkét ország által
elismert tantervek alapján szervezzék meg. (4) Biztosítja ezen felül, hogy a német–magyar tagozat diákjai a közös vizsga sikeres letételével a német általános
érettségi mellett magyar érettségi bizonyítványt szereznek. 4. Cikk
(1) A Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya kész arra, hogy a 2. cikkben nevezett iskolákat lehetőségeihez
mérten pedagógiailag támogatja azzal, hogy tanerőket közvetít és küld, közvetíti a német–magyar tagozat vezetőjét,
és kirendeli a vizsgabiztost. (2) A német fél által felajánlott pedagógiai támogatás ezen felül tartalmazhatja
a) a szükséges tantervek kidolgozásához a pedagógiai tanácsadást,
b) tankönyvek és tananyagok biztosítását, valamint a tankönyvek létrehozása során az együttműködést,
c) magyar tanárok részvételét továbbképzési tanfolyamokon, d) a német felsőoktatási tanulmányokhoz szükséges ösztöndíjak nyújtását a legjobb végzősök számára, akiknek
kiválasztása az iskola igazgatójával egyeztetve történik, e) a rádió, televízió és egyéb médiák adta lehetőségek használatát a német nyelv megismertetése és terjesztése
céljából, f) a 2. cikkben nevezett iskolák diákjainak bevonását a német–magyar diákcserébe.
5. Cikk
(1) A német tanerők a Magyar Köztársaság iskoláiba való közvetítésének, illetve kiküldésének részleteit – amennyiben
jelen egyezmény és annak szerves részét képező melléklet másként nem rendelkezik – a kulturális együttműködésről
szóló, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya közötti Egyezmény
1990. március 24-i Kiegészítő Egyezménye szabályozza. (2) A német tanerők státuszára vonatkozóan az (1) bekezdésben említett Kiegészítő Egyezmény rendelkezései
érvényesek. A jelen egyezmény hatálya alá tartozó tanerőknek tevékenységük folytatásához munkavállalási engedély
szükséges, amelyet a magyar fél illetékes szerve a munkaerőpiac aktuális helyzetének vizsgálata nélkül, lehetőleg
soron kívül ad ki. (3) A német tanerők beteg-, baleset- és nyugdíjbiztosítására a Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi
Köztársaság között a szociális biztonságról szóló, 1998. május 2-án, Budapesten aláírt Egyezmény rendelkezései az
irányadóak. (4) A német–magyar tagozat vezetőjének jogállására vonatkozó részleteket az iskola igazgatója hatáskörétől való
elhatárolás alapján, valamint a német tanerők jogállását ezen egyezmény melléklete, a személyügyi szabályzat
tartalmazza. 6. Cikk
(1) A 2. cikkben említett osztályokba felvételt nyerhetnek német állampolgárok és harmadik ország polgárai is,
amennyiben megfelelnek a felvételi követelményeknek. (2) A német–magyar tagozatra való felvételről az iskola igazgatója dönt a német–magyar tagozat vezetőjével való
egyeztetés alapján. 7. Cikk
(1) A német–magyar tagozat 4–6 egymást követő évfolyamból áll a magyar gimnáziumi tanulmányok végéig.
(2) A német–magyar tagozaton a munka két nyelven folyik. Az oktatás nyelve a német és a magyar.
(3) A német nyelvű szaktárgyi oktatás a német, angol, történelem, matematika, fizika, kémia és biológia tantárgyakra
terjed ki. (4) A német és magyar nyelven tanított tantárgyak évfolyamonkénti heti összóraszámát az Oktatási Minisztériummal
egyeztetett óraterv tartalmazza. (5) Az óratervben megjelölt tantárgyakra a két ország között egyeztetett tantervek érvényesek, amelyek követelményei
minden osztályban megfelelnek a Magyar Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság tantervi
követelményeinek. (6) A magyar nyelven folyó oktatást magyarországi tanárok végzik.
8. Cikk
(1) A II. fokozatú német nyelvi diploma vizsgája esetében a Kultuszminiszteri Konferencia vonatkozó vizsgaszabályzata
érvényes. A német–magyar tagozat közös érettségi vizsgája esetében a Kultuszminiszteri Konferencia
vizsgaszabályzata, valamint a magyar nyelven vizsgáztatott tantárgyak esetében a vonatkozó magyar előírások
érvényesek, mindenkori hatályos formájukban. (2) A II. fokozatú német nyelvi diplomához szükséges vizsga a német fél által ezzel megbízott tanerő vezetése alatt folyik.
Az Oktatási Minisztérium képviselője részt vehet a vizsgán.
(3) A német általános érettségi vizsgán a Kultuszminiszteri Konferencia megbízottja a vizsgaelnök.
(4) A német általános érettségi vizsga során a magyar nyelv és irodalom, mint kötelező tantárgy az országnyelv szerepét
tölti be a vizsgaszabályzat értelmében. A magyar nyelven vizsgáztatott tantárgyak tekintetében a magyar érettségi
vizsgaszabályzatot kell alkalmazni. Ezt a vizsgát a magyar fél által kirendelt érettségi elnök vezeti, akit a magyar
hatóságok a magyar eljárási rend szerint neveznek ki.
(5) A sikeres közös vizsga után a német–magyar tagozat diákjai megkapják a német általános érettségi bizonyítványt,
amely feljogosítja őket arra, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság egyetemein és főiskoláin tanulhassanak, és
megkapják a magyarországi érettségi bizonyítványt, amellyel jelentkezhetnek a Magyar Köztársaság egyetemeire és
főiskoláira. 9. Cikk
(1) Ezen Egyezmény azon a napon lép hatályba, amikor a felek jegyzékben értesítették egymást arról, hogy a
hatálybalépéshez szükséges belső jogi feltételeket teljesítették. A hatálybalépés napja az utolsó jegyzék
beérkezésének napja. (2) Ezen Egyezmény 10 évre köttetik; időtartama hallgatólagosan további 5 évre meghosszabbodik, amennyiben azt
valamely fél legalább két évvel a lejáratát megelőzően diplomáciai úton írásban fel nem mondja.
(3) Ezen Egyezmény felmondása esetében az Egyezményben foglalt intézkedések azon iskolaév végével kerülnek
megszüntetésre, amelyben az Egyezmény hatályát veszti. Készült 2000. december 7-én Baján, két eredeti példányban, mindkettő német es magyar nyelven, mindkét szöveg
egyaránt kötelező érvényű. A Németországi Szövetségi Köztársaság A Magyar Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében Melléklet a Németországi Szövetségi Köztársaság Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között az iskolai
együttműködésről szóló Egyezményhez: I.
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A melléklet célja, hogy a szoros együttműködés biztosított legyen a német–magyar tagozattal rendelkező iskolák és
az ilyen iskolába közvetített tanárok között a munkafeltételekre és a kölcsönös felelősségre vonatkozó kiegészítő
rendelkezések által. 1. A Németországi Szövetségi Köztársaság Külügyminisztériuma megbízásából a Szövetségi Közigazgatási Hivatal
Külföldi Oktatási Központi Osztálya németországi szaktanárokat közvetít a német nyelvoktatás és a német nyelvű
szaktárgyi oktatás ellátására. 2. A németországi tanárok szerződést kötnek az illető iskolák igazgatóival a Magyar Köztársaság Oktatási Minisztériuma
egyetértésével. Ez a szerződés külföldi szolgálatra kiküldött tanárok esetében első alkalommal három, egy-egy
programra szerződött tanárok esetében első alkalommal egy évre szól.
3. Új szerződéskötések esetén a Szövetségi Közigazgatási Hivatal Külföldi Oktatási Központi Osztálya megküldi az illető
iskola német–magyar tagozata vezetőjének a pályázati anyagokat, aki javaslatot tesz az alkalmazásról az iskola
igazgatójának. Olyan tanárok esetében, akik egy tartomány közoktatásának státusában állnak, a szerződéskötés feltétele, hogy az
illető tartomány szabadságolja a tanárt. A tanár a szabadságolásról szóló igazolást a szerződése megkötése előtt
köteles bemutatni a magyar iskola igazgatójának. 4. A külföldi szolgálatra kiküldött tanárok szerződése a német–magyar tagozat vezetője javaslatára a magyar
iskolaigazgató beleegyezésével, egy évvel a szerződése lejárta előtt, illetve a lehető legkorábbi időpontban újabb
3 évre megköthető, indokolt esetben ezen túl is újra megköthető. Az egy-egy programra szerződött tanárok
szerződése évenként hosszabbítható meg, de legfeljebb 6 évig lehetnek szerződéses jogviszonyban.
5. Az újabb szerződés akkor érvényes, ha azt a Szövetségi Közigazgatási Hivatal Külföldi Oktatási Központi Osztálya
jóváhagyja, külföldi szolgálatra kiküldött tanárok esetében szükséges a német munkáltató által meghosszabbított
szabadságolás. 6. Amennyiben az újabb szerződés megkötését nem kérvényezik, vagy azt nem hagyták jóvá, a jogviszony megszűnik a
szerződés lejártával. 7. Amennyiben az iskola fenntartója a szerződés alapján havi illetményt fizet, az a tanítási szünetek idejére is fizetendő.
8. A német Szövetségi Külügyminisztérium a német–magyar tagozat vezetőjét vagy a német tanerőt a Magyar
Köztársaság Oktatási Minisztériumának értesítése mellett visszahívhatja, ha azt a Szövetségi Külügyminisztérium
indokoltnak tartja, mert nem látja biztosítottnak a további eredményes együttműködést.
9. A szerződések lejárta vagy egy tanár idő előtti kiválása esetén a Szövetségi Közigazgatási Hivatal Külföldi Oktatási
Központi Osztálya igyekszik új tanárt közvetíteni. 10. A tanárok munkaköri kötelezettségei megfelelnek a külföldi szolgálatra kiküldött német tanárokra, illetve az egy-egy
programra szerződött német tanárokra vonatkozó mindenkori előírásoknak. 11. A németországi tanárokra tevékenységük során a szerződésükben megfogalmazott előírások, valamint a Magyar
Köztársaság törvényei, határozatai, szabályzatai és irányelvei vonatkoznak. 12. A németországi tanárok óráit a német–magyar tagozat vezetője, a Szövetségi Közigazgatási Hivatal Külföldi Oktatási
Központi Osztálya képviselői, a Kultuszminiszteri Konferencia képviselője, valamint az iskola igazgatója és a Magyar
Köztársaság Oktatási Minisztériuma szakemberei látogathatják. 13. A Kultuszminiszteri Konferencia megbízottja a németországi munkáltató felkérésére szakvéleményt készíthet a tanár
tevékenységéről. 14. Hivatalos ügyekben a német–magyar tagozat vezetője és a németországi tanárok a mindenkori hivatali út betartásával
levelezhetnek a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a Magyar Köztársaság hivatalos szerveivel.
II.
A NÉMET–MAGYAR TAGOZAT VEZETŐJE 1. A német–magyar tagozat vezetője (tagozatvezető) az iskola igazgatója után a németországi tanárok felettese.
Pedagógiai utasításokat az iskola igazgatójának egyetértésével adhat ki.
2. A német Szövetségi Külügyminisztérium javasol a Magyar Köztársaság Oktatási Minisztériumának kvalifikált
pedagógust a német–magyar tagozat vezetőjének. 3. A tagozatvezető hivatali ideje legalább három év, legfeljebb 8 év.
III.
A NÉMET–MAGYAR TAGOZAT VEZETŐJÉNEK FELADATAI ÉS HATÁSKÖRE
1. A tagozat vezetője a németországi és magyar tanárokkal együtt az érvényes törvényes keretek között azért felelős,
hogy a német–magyar tagozat nevelési és oktatási céljai megvalósuljanak. Eközben középponti szerepe van a német
nyelvoktatásnak és a német szaktárgyi oktatásnak. 2. A vizsgák során a tagozat vezetője ellátja az érvényes vizsgaszabályzatban meghatározott feladatokat.
3. A tagozatvezető feladataihoz tartozik az oktatás szakmai és módszertani, didaktikai koordinálása és az ezzel
összefüggő feladatok ellátása. Gondoskodik a szükséges egyeztetésekről a német–magyar tagozat és az egész iskola
között. 4. A tantervekkel kapcsolatos munkáknál és valamennyi tanterv megvalósításának felügyelete során a német oktatási
célokat és a Magyar Köztársaság előírásait kell figyelembe venni.
5. A német végzettségre felkészítő tagozatok tanterveit a külföldi oktatással foglalkozó Szövetségi- és Tartomány-közi
Bizottságnak kell engedélyeznie. 6. A németországi tanárok óráit rendszeresen látogatja a német–magyar tagozat vezetője, legalább az első szolgálati
évben és a szerződés meghosszabbítása előtt. A tagozatvezető feljegyzést készít a tanár teljesítményéről, amit
tudomásul vétel céljából bemutat az iskola igazgatójának. 7. A tagozatvezető felelős az újonnan közvetített tanároknak új munkaterületükön való beilleszkedéséért.
8. A tagozatvezető tájékoztatja a németországi tanárokat a Magyar Köztársaság azon hatályos jogszabályairól, amelyek
fontosak az itt-tartózkodás és az oktatási tevékenység szempontjából, és gondoskodik azok betartásáról.
9. Súlyos kifogás esetén a tagozatvezető alapos vizsgálat után felszólítja a németországi tanárt viselkedésének
megváltoztatására. Ha nem történik változás, az igazgató tudomására hozza az ügyet. Súlyos esetekben a
tagozatvezető az iskola igazgatójának, az illetékes német külképviselet és a Magyar Köztársaság Oktatási
Minisztériuma egyetértésével ideiglenesen felfüggesztheti a tanárt tevékenységének végzése alól. A tanárt mindezek
előtt meg kell hallgatni. 10. A tagozatvezető az iskola igazgatójának egyetértésével a tanárokat sürgős személyes okból 3 napig terjedő
időtartamra felmentheti a munkavégzés alól. 11. A tagozatvezető az iskola igazgatójával egyetértésben, kivételes esetekben elrendelheti egyes osztályok vagy
csoportok felmentését az oktatás alól. 12. A tagozatvezető az iskola igazgatójával közösen képviseli a magyar–német tagozatot a diákok, a szülők és a
nyilvánosság előtt. Adott esetben tanácsokat ad a diákok és a szülők képviselőinek a Magyar Köztársaság hatályos
rendelkezéseinek megfelelően. 13. A tagozat vezetője az igazgatóval egyetértésben gondoskodik az oktatás megszervezéséről, a terembeosztásról, az
ügyeletekről és a helyettesítésekről. 14. A tagozatvezető felelős a német szervekkel való kapcsolattartásért (Külképviselet, Szövetségi Közigazgatási Hivatal
Külföldi Oktatási Központi Osztálya, Kultuszminiszteri Konferencia). 15. A tagozatvezető átruházhat egyes feladatokat más németországi tanárokra, kivéve a tantárgyfelosztást és a
teljesítményértékelést. Döntési hatáskörét és felelősségét ez nem érinti. A feladatok átruházásáról a tagozatvezető
tájékoztatja az iskola igazgatóját. IV.
A SZERZŐDÉSEK IDŐ ELŐTTI FELMONDÁSA
1. A szerződések felmondása mindkét fél egyetértésével történik.
2. Amennyiben a magyar fél komoly okokat lát egy németországi tanár szerződésének idő előtti felmondására, az iskola
igazgatója tájékoztatja a német–magyar tagozat vezetőjét az okokról, és kéri őt és az illető tanárt, hogy foglaljanak
állást az ügyben. Miután az igazgató figyelmeztette az illető tanárt, és a konfliktus megoldására irányuló közvetítési kísérletek a
külképviselet – amely a konfliktus megoldása érdekében bevonhatja a Magyar Köztársaság Oktatási Minisztériumát –
és a tagozatvezető részvételével kudarcot vallottak, az iskola igazgatója kimondhatja a szerződés idő előtti
felmondását. 3. Amennyiben a magyar fél komoly okokat lát a tagozatvezető szerződésének felbontására, az Oktatási Minisztérium
tájékoztatja az okokról a német külképviseletet. Miután a Magyar Köztársaság Oktatási Minisztériumának és a német
külképviseletnek a konfliktus megoldására irányuló törekvései kudarcot vallottak, az iskola igazgatója kimondhatja
a szerződés idő előtti felmondását. 4. Az Iskola igazgatója a III. és IV. fejezet alkalmazása során a hatályos jogszabályokat köteles tiszteletben tartani.
V.
EGYÉB RENDELKEZÉSEK 1. A Magyar Köztársaság Oktatási Minisztériuma nem emel kifogást az ellen, hogy a német–magyar tagozat belső
döntései esetében a Kultuszminiszteri Konferencia külföldi német iskolákra vonatkozó értekezleti rendjét alkalmazzák,
amennyiben az nem ellentétes a magyar jogszabályokkal. 2. A Magyar Köztársaság Oktatási Minisztériuma nem emel kifogást az ellen, hogy a németországi tanárok
érdekképviselőt válasszanak. Az érdekképviselet tevékenységének összhangban kell lennie a magyar törvényekkel és
hivatali előírásokkal. 3. Az ezen Személyügyi Szabályzat alkalmazása során fellépő vélemény-különbségek a német külképviselet és a Magyar
Köztársaság Oktatási Minisztériuma között diplomáciai úton kerülnek tisztázásra.”
3. § (1) E rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) A rendelet végrehajtásáról az oktatásért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
59/2012. (V. 18.) ME határozata az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos aggályairól szóló jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külügyminiszter és a közigazgatási és igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az ír nép Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos
aggályairól szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával
történő – végleges megállapítására; 2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 3. felhívom a külügyminisztert és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló
törvény tervezetét a Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjesszék a Kormány
elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
99/2014. (III. 13.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4. §-a alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára – Szabó István dandártábornokot 2014. március 15-ei hatállyal
vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2014. március 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök