type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2015. (I. 22.) ME határozata a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság, Magyarország és az Osztrák Köztársaság között a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések miatt alkalmazott jogkövetkezmények határon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló Megállapodás alapján kötött Végrehajtási Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Bolgár Köztársaság, a  Horvát Köztársaság, Magyarország és az  Osztrák Köztársaság között
a  közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértések miatt alkalmazott jogkövetkezmények
határon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről szóló Megállapodás alapján kötött Végrehajtási Megállapodás
(a továbbiakban: végrehajtási megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon résztvevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  végrehajtási megállapodás létrehozásához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert, a külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a végrehajtási
megállapodás létrehozását követően a  végrehajtási megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2101/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a 2018–2021. FINA Rövidpályás Úszó Világkupa magyarországi futamának évenkénti megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért, hogy a  Magyar Úszó Szövetség pályázatot nyújtson be a  FINA Rövidpályás Úszó Világkupa
(a továbbiakban: Világkupa) magyarországi futamának megrendezésére a  2018–2021. közötti időszakra
vonatkozóan;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a  Világkupa rendezési jogának elnyerése esetén a  sikeres megrendezéshez 2018. évben szükséges legfeljebb
120 000 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetésről szóló 2017. évi
C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2018. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Világkupa rendezési jogának elnyerése esetén a  sikeres megrendezéshez 2019., 2020., 2021. években évenként
szükséges legfeljebb 120 000 000 forint forrás biztosításáról a  2019–2021. évi központi költségvetés XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2019–2021. évi központi költségvetés tervezése során
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. útján a Világkupa
lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a pályázat elnyerése esetén azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
67/2003. (X. 21.) GKM rendelete az országos közforgalmú vasúti pálya kapacitásának elosztásáról.
A vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 2. §-ának (7) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a 17. §-ának (3) bekezdésében
foglaltakra is — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet célja, hogy meghatározza az országos közforgalmú vasúti pálya kapacitása — belföldi és nemzetközi
személyszállítási és árutovábbítási tevékenységet végző
vasúttársaságok részére történő — elosztásának (a továbbiakban: pályakapacitás-elosztás) elveit és eljárási szabályait.
2. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) az országos közforgalmú vasúti pályát működtető
pályavasutakra [Vtv. 2. § (4) bek. a) pont], illetve vasúti
társaságokra [Vtv. 2. § (5) bek.] (a továbbiakban együtt:
pályavasúti társaság),
b) azokra a vasútvállalatokra, amelyek az országos közforgalmú vasúti pályát használják vagy használni kívánják,
c) a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Irodára (a továbbiakban: VPI),
d) a Pályahasználati Döntőbizottságra. 3. § E rendelet alkalmazásában
a) VPI: a gazdasági és közlekedési miniszter által az
országos közforgalmú vasúti pálya kapacitásának elosztására és a pályahasználat díjának megállapítására alapított
költségvetési szerv;
b) vasútvállalat: a külön jogszabály1 szerinti engedéllyel
rendelkező gazdálkodó szervezet, amely vasúti árutovábbítási, személyszállítási, vontatási szolgáltatásokat nyújt,
c) Pályahasználati Döntőbizottság: a Közlekedési Főfelügyelet keretein belül működő testület, amelynek feladata a VPI-nek a pályahasználati díjra és a pályakapacitás
elosztására vonatkozó eljárása és döntése ellen benyújtott
kérelmek elbírálása,
1 A vasútvállalatok működésének engedélyezéséről szóló 15/2002.
(II. 27.) KöViM rendelet.
d) menetvonal: az a pályakapacitás, amely egy adott
időszakban egy vonat két pont között történő közlekedtetéséhez szükséges.
4. § Az országos közforgalmú vasúti pálya (a továbbiakban:
vasúti pálya) kapacitását a VPI osztja el azok között a
vasútvállalatok között, amelyek a vasúti pályát használni
kívánják. Az elosztás elvei a következők:
a) a vasúti pálya használatát olyan vasútvállalatok számára lehet biztosítani, amelyek a Vtv. 2. §-ának (6) bekezdésében foglaltak alapján vasúti pálya igénybevételére
jogosultak, továbbá rendelkeznek a külön jogszabályban2
előírt biztonsági tanúsítvánnyal,
b) az a) pontban megjelölt feltételeknek megfelelő vas
útvállalatok kérelmét hátrányos megkülönböztetés nélkül
kell elbírálni, c) figyelemmel kell lenni a vasúti pálya igénybevételével végzett szolgáltatások megbízhatóságának a fenntartására, illetve javítására,
d) a rendelkezésre álló menetvonalakat úgy kell elosztani, hogy — a lehetőségekhez képest — minden indokolt
igényt ki lehessen elégíteni,
e) figyelemmel kell lenni arra is, hogy a vasúti pálya
egyes szakaszait elsősorban árufuvarozás vagy személyszállítás céljára, illetve vegyes használatra tervezték,
f) a különböző jellegű szolgáltatásokat végző vasútvállalatok pályahasználati lehetőségei között megfelelő
egyensúlyt kell biztosítani,
g) figyelemmel kell lenni arra a követelményre, hogy
növekedjék a vasúti szállítás vonzereje.
5. § (1) A VPI-nek — az érdekeltekkel (pályavasúti társaság,
vasútvállalatok, az Európai Unió tagállamainak pályakapacitás-elosztó szervezetei) történt egyeztetést követően — Hálózati Üzletszabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) kell készítenie, amelyet legalább négy hónappal a
vasúti pálya igénybevételére irányuló kérelmek benyújtási
határideje előtt a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
hivatalos lapjában közzé kell tenni. A Szabályzatban:
a) meg kell jelölni a rendelkezésre álló menetvonalak
számát,
b) meg kell határozni a vasúti pályahasználat feltételeit,
c) a 4. §-ra figyelemmel ismertetni kell a pályakapaci
tás-elosztás elveit és feltételeit,
d) meg kell határozni a pályakapacitás-elosztási eljárás
szabályait, menetét és határidőit, 2 A biztonsági tanúsítványra vonatkozó új közösségi irányelv várhatóan 2003-ban jelenik meg. A külön jogszabály az irányelvet harmonizálja.
e) ismertetni kell azt, hogy a pályakapacitás kihasználásának korábbi mértékét az újabb pályakapacitás-elosztási kérelmek elbírálásánál hogyan és mennyiben veszik
figyelembe,
f) meg kell határozni azokat az eseteket és feltételeket,
amelyeknél a vasúti pálya használata esetenként korlátozható,
g) meg kell határozni a vasúti pálya eseti használatára
vonatkozó, valamint a nemzetközi szolgáltatásokkal öszszefüggő kérelmek elbírálásának a szabályait,
h) meg kell hirdetni a kapacitáselosztás részletes ütemtervét,
i) meg kell határozni a túlterhelt vasúti pálya esetén
követendő eljárási szabályokat.
(2) A vasúti pályahasználati díjak, alkalmazási feltételeik,
módosításuk, valamint a kedvezmények meghatározásának szabályait külön jogszabály3 állapítja meg.
(3) A Szabályzatban tájékoztatást kell adni arról is, hogy
a pályavasúti társaság a vasúti pályahasználathoz kapcsolódó szolgáltatások közül — kötelezően, illetve a vasútvállalat külön megrendelése alapján — milyen szolgáltatásokat végez.
(4) A Szabályzatot a gazdasági és közlekedési miniszter
és a pénzügyminiszter együttesen hagyja jóvá.
6. § (1) Az a vasútvállalat, amely vasúti személyszállítás, vasúti árutovábbítás vagy vontatás céljából a vasúti pályát
használni kívánja, a VPI-től kérheti, hogy részére tegye
lehetővé — adott időszakban, meghatározott gyakorisággal és időben — a vasúti pályának vagy a pálya meghatározott szakaszának a használatát.
(2) A VPI az egyes vasútvállalatoktól beérkezett kérelmek alapján elosztja a menetvonalakat, vagyis meghatározza azt, hogy melyik vasútvállalat mely időpontban és
mely szakaszon használhatja a vasúti pályát.
(3) A VPI — a vasútvállalat kérelmében foglaltaktól
függően — a vasúti pálya használatát egy menetrendi időszakra, ennél rövidebb határozott időtartamra vagy eseti
igénybevételre biztosítja a vasútvállalat részére pontosan
megjelölve az igénybe vehető pályaszakaszt, az igénybevétel időpontját vagy időtartamát, és erről a kérelmezőt,
valamint az illetékes pályavasúti társaságot írásban értesíti.
(4) A kérelmező a részére biztosított menetvonalakat
más vasútvállalatra sem ellenszolgáltatás fejében, sem
ingyenesen nem ruházhatja át. E tilalomba ütköző jogügylet esetén a VPI mind az átruházót, mind az átvevőt legfeljebb háromévi időtartamra kizárhatja a vasúti pálya igénybevételéből.
3 A vasúti pályahasználati díjakról szóló 66/2003. (X. 20.) GKM—PM
együttes rendelet.
(5) A VPI a vasúti pálya használatára jogosított vasútvállalatot, a használatra lekötött pályaszakaszokat és a
lekötés idejét nyilvántartja, és a Központi Statisztikai
Hivatal részére a 8. § (2) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően minden év december 31-éig megküldi.
A vasúti pályaszakaszok lekötéséről, azok helyéről és idejéről a vasúttársaságok részére — kérelmükre — tájékoztatást ad.
7. § A VPI-től kapott írásbeli hozzájárulás alapján a vasútvállalat állapodik meg a pályavasúti társasággal a vasúti
pályahasználat részletes feltételeiről, a fizetendő díjról és
a díjfizetés módjáról, időpontjáról, a vasútvállalat és a
pályavasúti társaság jogairól és kötelezettségeiről. A vasútvállalat és a pályavasúti társaság a VPI-nek a pályakapacitás biztosítása tárgyában meghozott döntését nem módosíthatják.
8. § (1) A VPI-nek minden évben vasúti menetrendet kell
készítenie. A vasúti menetrend rögzíti a vasúti pályán a
menetrend érvényességi időtartama alatt tervezett összes
vonatmozgást meghatározó adatot. A vasúti menetrend
elkészítéséhez a VPI javaslatot kérhet a pályavasúti társaságtól.
(2) A vasúti menetrend érvényességi időtartama — az
Európai Unió tagállamai pályakapacitás-elosztó szervezeteinek eltérő megállapodása hiányában — minden év
december hónapjának második szombatján 24.00 órakor
kezdődik és a következő év december hónapjának második
szombatján 24.00 óráig tart.
9. § (1) A vasúti pálya igénybevételére irányuló kérelmeket
— az eseti kérelmek kivételével —, a következő vasúti
menetrend érvényességi időtartamára vagy annak egy
részére, a menetrend érvénybe lépését megelőzően legalább tizenkét hónappal kell a VPI-hez benyújtani.
(2) A VPI legalább tizenegy hónappal a vasúti menetrend érvénybe lépése előtt — az Európai Unió tagállamai
pályakapacitás-elosztó szervezeteivel együttműködve —
előzetes nemzetközi menetvonalakat határoz meg, és biztosítja, hogy az elosztás során a menetvonalakat a lehető
legnagyobb mértékben megtartsák.
(3) A VPI a kapacitáskérelmek benyújtási határideje
után legkésőbb négy hónappal elkészíti a vasúti menetrend
tervezetét. Azon vasútvállalatok részére, amelyek a vasúti
pálya igénybevételének a lehetőségét kérték, és a többi
érdekelt részére legalább egy hónapot kell biztosítani észrevételeik megtételére.
10. § (1) A VPI-nek a pályakapacitás-elosztásnál figyelembe
kell vennie azt, hogy a vasúti pályaszakaszok és az állomási
berendezések gyakorlati kihasználtsága — óránként vizsgálva — lehetőleg ne haladja meg a 60%-ot, illetve csúcsidőszakban — legfeljebb három egymást követő órában —
a 75%-ot.
(2)Az Európai Unió valamely tagállamában székhellyel
rendelkező vasútvállalatok számára 2006. december 31.
napjáig a vasúti pálya igénybevétele a gyakorlati kihasználhatóság figyelembevételével számított vonatmennyiség
20%-ára korlátozható.
11. § (1) A kapacitáselosztás során felmerült vitás kérdések
rendezésére egyeztetési eljárást kell lefolytatni. Az egyeztetés során a VPI az igényelttől eltérő kapacitást is felajánlhat.
(2) Az egyeztetési eljárást a vasúti menetrendtervezet
megjelenését követően legkésőbb két hónappal kell befejezni. Az egyeztetésekkel nem rendezett vitás kérdésekben hozott döntésről a kérelmezőket 10 munkanapon belül tájékoztatni kell.
(3) A VPI — amennyiben megfelelő alternatív útvonalak állnak rendelkezésre — az érdekelt felekkel folytatott
egyeztetés során a Szabályzatban külön vasúti pályaszakaszt jelölhet ki meghatározott forgalom számára. Ilyen
kijelölés esetén a VPI a meghatározott forgalom körébe
tartozó szolgáltatásokat előnyben részesíti más szolgáltatókkal szemben a kapacitáselosztás során. A kijelölés nem
akadályozhatja meg, hogy az adott vasúti pályaszakaszt más
forgalom céljára is használják, ha van rendelkezésre álló
kapacitás, és az azon közlekedő vasúti járművek megfelelnek az érintett vasútvonalon való közlekedés műszaki feltételeinek.
(4) A VPI-nek az igények elbírálásával kapcsolatos gyakorlatát össze kell hangolnia az Európai Unió tagállamai,
illetve a szomszédos országok hasonló feladatot ellátó
szervezeteinek a gyakorlatával.
12. § (1) Ha a kérelmek kielégítése egyeztetéssel sem biztosítható, a VPI-nek az érintett vasúti pályaszakaszt a
Szabályzatban túlterhelt vasúti pályaszakaszként kell feltüntetnie. Ugyanezt kell tennie, ha valamely vasúti pálya
szakaszon a közeljövőben előreláthatóan kapacitáshiány
lép fel. (2) Túlterhelt vasúti pályaszakasz esetében a pályavasúti
társaság — a VPI felkérésére — a 13. § (1) bekezdése
alapján kapacitáselemzést végez, kivéve, ha a 14. §-ban
meghatározott kapacitásbővítési terv megvalósítása már
folyamatban van.
(3) Túlterhelt vasúti pályaszakasz esetén a VPI a
Szabályzatban elsőbbséget biztosíthat a közszolgáltatási tevékenységet végző kérelmezőnek a többi kérelmezővel szemben. A VPI ezen kívül más közlekedéspolitikai célokból is
biztosíthat elsőbbséget a túlterhelt vasúti pályaszakaszon.
13. § (1) A pályavasúti társaság — kapacitáselemzéssel —
meghatározza azokat a szűk keresztmetszeteket, amelyek
akadályozzák a kérelmek megfelelő kielégítését, feltárja a
túlterheltség okait, továbbá rövid és középtávú intézkedéseket javasol a túlterheltség csökkentése érdekében a gazdasági és közlekedési miniszternek.
(2) A kapacitáselemzésben figyelembe kell venni a vasúti pályaszakasz jellemzőit, az üzemeltetés módját, a
különböző közlekedési szolgáltatások feltételeit és mindezeknek a tényezőknek a pályakapacitásra gyakorolt hatását, a sebesség módosítását és a vasúti pálya végrehajtható
fejlesztéseit.
(3) A kapacitáselemzést a vasúti pályaszakasz túlterheltté nyilvánítását követő hat hónapon belül el kell végezni.
14. § (1) A pályavasúti társaság a kapacitáselemzés elkészítését követő hat hónapon belül kapacitásbővítési tervet készít, figyelembe véve az üzemeltetők igényeit.
(2) A kapacitásbővítési terv meghatározza:
a) a túlterheltség okait,
b) a forgalom várható jövőbeli alakulását,
c) a vasúti pályaszakasz fejlesztésének korlátjait,
d) a kapacitásbővítés lehetőségeit és költségeit, ide
értve a pályahasználati díjak várható változásait,
e) a javasolt intézkedések megvalósításának ütem
tervét. (3) A VPI a kapacitásbővítési tervet a gazdasági és közlekedési miniszter elé terjeszti.
15. § (1) A nemzetközi törzshálózathoz tartozó pályahálózaton a VPI-nek a beérkezett pályakapacitás-igénybevételi
kérelmeket egyeztetnie kell az Európai Unió tagállamai
pályakapacitás-elosztó szervezeteivel.
(2) A nemzetközi törzshálózathoz tartozó vasúti pálya
kapacitásának az elosztásánál a VPI-nek fokozottan ügyelnie kell arra, hogy maradjon pályakapacitás az — ezt követően érkező — eseti igénybevételi kérelmek teljesítésére.
16. § A VPI-nek — mind a nemzetközi törzshálózat, mind
pedig az egyéb vasúti pálya igénybevételére vonatkozó —
eseti pályakapacitási kérelmeket öt munkanapon belül kell
elbírálnia.
17. § (1) Az a kérelmező, amelyik egy menetrendi időszaknál
hosszabb időre kívánja biztosítani magának a vasúti pálya
használatát, a pályavasúti társasággal keretszerződést köthet.
(2) A keretszerződésben meg kell határozni a következő
vasúti menetrend érvényességi idejét meghaladó időszakra
a kérelmező által igényelt és a VPI által felajánlott pályakapacitás jellemzőit.
(3) A keretszerződéssel nem zárható ki az, hogy az abban
megjelölt vasúti pályát más kérelmező használhassa, de a
VPI-nek törekednie kell arra, hogy a keretszerződést kötő
kérelmező igényeit a keretszerződésben meghatározottak
szerint kielégítse.
(4) A felek a keretszerződésben meghatározott feltételeket — a vasúti pálya jobb kihasználása érdekében —
közös megegyezéssel módosíthatják.
(5) A keretszerződésben szankció is kiköthető arra az
esetre, ha valamelyik szerződő fél hibájából — a (4) bekezdésben foglaltak kivételével — a szerződés módosítása
válik szükségessé, vagy a szerződésben foglaltak nem teljesíthetők.
(6) A keretszerződés legfeljebb ötévi időtartamra köthető, ennél hosszabb időtartamú keretszerződés csak kereskedelmi szerződésekkel, szakosított beruházásokkal
vagy kockázatokkal indokolható. Tíz évnél hosszabb időre
keretszerződés csak olyan esetben köthető, ha a kérelmező
részt vesz hosszú távon megvalósuló vasúti beruházásban.
A keretszerződésben ilyen esetben rögzíteni kell a kérelmező beruházással kapcsolatos kötelezettségeit is.
18. § A VPI — különösen terhelt pályaszakaszok esetén —
visszavonhatja a kérelmezőtől azoknak a menetvonalaknak az igénybevételi jogát, amelyeket legalább egy hónapon keresztül a Szabályzatban rögzített küszöbértéknél
kevesebb alkalommal vettek igénybe, kivéve, ha ez nem a
kérelmező hibájából történt.
19. § (1) A vasúti pályafenntartási munkák lehetővé tétele
érdekében szükséges kérelmeket legalább egy évvel a vasúti menetrend életbe lépése előtt kell benyújtani a VPI
részére.
(2) A VPI a kapacitáselosztás során figyelembe veszi a
rendszeres pályafenntartási munkákra fenntartott kapacitásnak a kérelmezők tevékenységére gyakorolt hatásait.
(3) A nem tervezett pályafenntartási munkák esetén a
vasútvállalat és a pályavasúti társaság a VPI bevonásával
közösen módosítják a 7. § szerinti megállapodást.
20. § (1) A vonatközlekedésben bekövetkezett üzemzavar
esetén a pályavasúti társaság köteles mindent megtenni a
zavar előtti állapot visszaállítására. A pályavasúti társaság
— ha szükségesnek tartja — kérheti a vasútvállalatoktól,
hogy térítés ellenében bocsássák rendelkezésre a zavar
előtti állapot mielőbbi visszaállításához a legmegfelelőbbnek ítélt eszközöket.
(2) Ha az üzemzavar a vasúti pályát (pályaszakaszt)
ideiglenesen használhatatlanná teszi, a VPI annak igénybevételi jogát a helyreállításhoz szükséges időtartamra
külön értesítés nélkül visszavonhatja, korlátozhatja, vagy
más útirányt ajánlhat fel.
(3) A pályavasúti társaság üzemzavar esetére szóló tervet készít, amelyben feltünteti azokat az állami szerveket,
amelyeket a vasúti közlekedést akadályozó jelentős üzemzavarról tájékoztatni kell.
21. § (1) A vasútvállalat a Pályahasználati Döntőbizottságtól
kérheti a VPI — pályakapacitás biztosítása tárgyában meghozott — döntésének módosítását, ha úgy véli, hogy hátrányos megkülönböztetésben van része, vagy a VPI azok
meghatározásánál nem az e rendeletben foglaltak szerint
járt el.
(2) A Pályahasználati Döntőbizottságnak az ilyen kérelmek elbírálásával kapcsolatos gyakorlatát, annak elveit,
össze kell hangolnia az Európai Unió tagállamai, illetve a
szomszédos országok hasonló feladatot ellátó szervezeteinek a gyakorlatával.
(3) A Pályahasználati Döntőbizottság a kérelem beérkezésétől számított két hónapon belül köteles döntést hozni.
(4) A Pályahasználati Döntőbizottság eljárási és működési rendjét külön jogszabály határozza meg.
22. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban — a vasútról
szóló törvényben, a vasúti pályahasználati díjról szóló
GKM—PM együttes rendeletben és a vasúti tevékenységek
vasúti társaságon belüli számviteli elkülönítéséről szóló
GKM—PM együttes rendeletben foglaltakkal együtt —
az Európai Parlament és a Tanács a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, a vasúti infrastruktúra-használati
díjak felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló
2001/14/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást
tartalmaz.
23. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének a napján lép
hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a vasúti tevékenységek
vasúti társaságon belüli számviteli elkülönítéséről szóló
34/2003. (V. 28.) GKM—PM együttes rendelet 4. §-a
(2) bekezdésének b), d) és m) pontja, valamint a 4. §-ának
(3) bekezdése.
24. § (1) A vasúti tevékenységek vasúti társaságon belüli
számviteli elkülönítéséről szóló 34/2003. (V. 28.)
GKM—PM együttes rendelet (a továbbiakban: R.) 3. §-a
(1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A vasúti társaság szervezetén belül elkülönítendő) ,,a) a pályavasúti,’’
(szervezet). (2) Az R. 4. §-a (1) bekezdésének első mondata helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,(1) A pályavasúti szervezet végzi a (2) bekezdés szerinti
vasúti pályahálózat működtető tevékenységet.’’
(3) Az R. 4. §-a (2) bekezdésének l) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
(Pályahasználati működési tevékenység:) ,,l) a menetrendtervezet készítése,’’ Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
325/2015. (VII. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/11720-2/2015. számú előterjesztésére – Szabó Ivana (más átírással: Sabo Ivana;
születési hely, idő: Újvidék [Jugoszlávia], 1985. július 12.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2012. (III. 24.) VM rendelete a gyümölcs tájfajták állami elismeréséről, valamint szaporítóanyagaik előállítási és forgalomba hozatali feltételeiről.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi
LII. törvény 30. § (2) bekezdés a), b), e), f) és j) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a 15. § vonatkozásában az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet – 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § Az e rendeletben foglaltakat a növényfajták állami elismeréséről szóló 40/2004. (IV. 7.) FVM rendelet (a továbbiakban:
elismerési rendelet) 1. számú melléklete II. pontjában felsorolt gyümölcsfajok esetén
a) a tájfajták Nemzeti Fajtajegyzékbe vétele, valamint
b) a tájfajták szaporítóanyagainak előállítása és forgalmazása
során kell alkalmazni.
2.§ E rendelet alkalmazásában:
a) tájfajta: a regionális, környezeti, helyi ökológiai feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió
által veszélyeztetett gyümölcsfajta,
b) génerózió: a genetikai sokféleség idővel történő csökkenése ugyanazon fajok populációi, illetve fajtái között és
azokon belül, vagy egy faj genetikai alapjának szűkülése emberi beavatkozásból, illetve környezeti változásból
adódóan.
2. Állami elismerés 3. § A tájfajták a génerózió mérséklése érdekében az elismerési rendelet szerint, a 4–8. §-ban foglalt eltérésekkel vehetők
fel a Nemzeti Fajtajegyzékbe. A tájfajtákat a Nemzeti Fajtajegyzékben elismert tájfajtaként külön listán kell
nyilvántartani.
4. § (1) A tájfajtákat a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalnak (a továbbiakban: NÉBIH) kell bejelenteni a Nemzeti
Fajtajegyzékbe való felvétel céljából. A megkülönböztethetőség, az egyöntetűség és az állandóság (DUS)
követelményeinek megfeleléséről a bejelentőnek kell nyilatkoznia.
(2) A Nemzeti Fajtajegyzékbe való felvétel céljából történő bejelentés során a bejelentőnek az alábbi információkat kell
benyújtani a NÉBIH részére:
a) a fajta leírása és elnevezése,
b) a termesztés, a szaporítás és a felhasználás során szerzett gyakorlati tapasztalatok vagy az elvégzett saját
vizsgálatok eredményei,
c) a fajta származására és termeszthetőségére vonatkozó információk.
(3) A NÉBIH nem folytatja le a bejelentett tájfajtával az elismerési rendelet 9. §-a szerinti hivatalos vizsgálatot, hanem
a tájfajta állományában végzett helyszíni szemlén ellenőrzi a (2) bekezdés a) és b) pontjai szerint megadott
információknak való megfelelőséget.
(4) A bejelentő a fajtabejelentés évében 5 db ivartalan úton (oltással, szemzéssel, dugványozással stb.) előállított, állandó
helyére kiültethető kész növényt (oltvány, gyökeres dugvány, bujtvány, sarj stb.) (a továbbiakban: ültetési anyag)
köteles átadni a NÉBIH részére, a NÉBIH referencia gyűjteményében történő elhelyezés céljából.
5. § A Nemzeti Fajtajegyzékbe való felvétel érdekében a bejelentett tájfajtának a megkülönböztethetőség, az állandóság
és egyneműség tekintetében a növényfajra vonatkozó, az elismerési rendelet 9. számú mellékletében felsorolt
jellemzőkre és tulajdonságokra vonatkozóan kell megfelelnie.
6. § Nem vehető fel a Nemzeti Fajtajegyzékbe elismert tájfajtaként a bejelentett fajta, ha
a) az Európai Unió valamely tagállamának fajtajegyzékében már szerepel regisztrált fajtaként,
b) az Európai Unió valamely tagállamának fajtajegyzékéből a bejelentést megelőzően 2 éven belül törölték, illetve
a törlés után a szaporítóanyag forgalomba hozatali jogosultsága fennállásának időtartama alatt, vagy
c) közösségi vagy nemzeti növényfajta-oltalom alatt áll, vagy az oltalom iránti kérelem elbírálása folyamatban van.
7. § (1) A NÉBIH határoz, a növényi genetikai anyagok megőrzéséről és felhasználásáról szóló jogszabály szerinti Növényi
Génbank Tanács véleményét is figyelembe véve, a tájfajták Nemzeti Fajtajegyzékbe vételéről.
(2) A Nemzeti Fajtajegyzékbe felvett tájfajta (a továbbiakban: elismert tájfajta) neve a mezőgazdasági növényfajok és
zöldségfajok fajtaelnevezéseinek alkalmasságára vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló,
2009. július 22-i 637/2009/EK bizottsági rendelet előírásaitól csak akkor térhet el, ha az nem sérti harmadik fél korábbi
iparjogvédelmi jogát.
(3) A Nemzeti Fajtajegyzékbe vétel során egy tájfajtának több szinonim neve is elfogadható, ha az érintett nevek
történelmileg ismertek.
(4) Az elismert tájfajta mindaddig a Nemzeti Fajtajegyzékben maradhat, amíg megfelel a fajtaleírásában foglaltaknak.
8. § A Növényi Génbank Tanács Gyümölcs Szakági Munkabizottsága közreműködik
a) a tájfajta elismerése iránti eljárásban, különösen a származással és a termeszthetőséggel kapcsolatos információk
meghatározásban,
b) a származási régió és a javasolt termeszthetőségi régió meghatározásában.
9. § A bejelentőnek vagy megbízottjának az elismert tájfajtát annak származási régiójában kell fenntartania.
A fajtafenntartás során olyan módszert kell alkalmazni, amellyel a tájfajta eredeti tulajdonságai a génerózió kockázata
nélkül megőrizhetők.
3. Szaporítóanyag-előállítás és forgalomba hozatal 10. § (1) A gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletben
(a továbbiakban: gyümölcs rendelet) előírt forgalomba hozatali feltételektől való eltérés esetén az elismert tájfajta
szaporítóanyaga forgalomba hozható, ha megfelel a (2) és (3) bekezdésben előírt feltételeknek. A tájfajta
szaporítóanyagának minősül a növényi rész (rügy, dugvány, bujtvány, merisztéma stb.), amelynek felhasználásával
ivartalan úton állítanak elő állandó helyére (pl. gyümölcsösbe) kiültethető kész növényt.
(2) Az elismert tájfajta szaporítóanyagának legalább a NÉBIH, illetve a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi
igazgatósága által kijelölt fáról kell származnia.
(3) Az elismert tájfajta szaporító és ültetési anyagának meg kell felelnie a gyümölcs rendeletben előírt feltételeknek,
legalább a C.A.C szaporítóanyagra vonatkozó minősítési követelményeknek és az adott tájfajta leírásának megfelelően
fajtaazonosnak kell lennie.
11. § (1) Az elismert tájfajta szaporító- és ültetési anyagát a forgalomba hozatalt megelőzően a vonatkozó nemzetközi
módszerekkel vizsgálni kell annak ellenőrzése céljából, hogy megfelel-e a 10. § (3) bekezdésében előírt minősítési
követelményeknek.
(2) Az elismert tájfajta szaporító és ültetési anyagának vizsgálatát és minősítését az előállító faiskola rendeli meg
a NÉBIH-től.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt tevékenységeket a megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatósága
ellenőrzi.
12. § A rendeletben nem szabályozott kérdésekben a gyümölcs tájfajták szaporító- és ültetési anyagainak előállítására és
forgalomba hozatalára a gyümölcs rendeletet kell alkalmazni.
4. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti
előzetes bejelentése megtörtént.
15. § A növényfajták állami elismerésének és vizsgálatának díjtételeiről szóló 106/2003. (IX. 16.) FVM rendelet a következő
2/B. §-sal egészül ki:
„2/B. § A gyümölcs tájfajták állami elismeréséről, valamint szaporítóanyagaik előállítási és forgalomba hozatali
feltételeiről szóló jogszabályban meghatározott gyümölcs tájfajták Nemzeti Fajtajegyzékbe való felvétele iránti eljárás
díjmentes.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1463/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a külföldi oktatói mobilitásról.
A Kormány
 1. felhatalmazza az érintett minisztereket a külföldi oktatói mobilitás nemzetközi igényeinek felmérésére, feltételeiről
való tárgyalások folytatására, valamint a  külpolitikai prioritások mentén kétoldalú oktatási csere-megállapodások
keretén belül a Balassi Intézet Vendégoktatói Irodával egyeztetve oktatói álláshelyek létrehozására és támogatására;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 külügyminiszter
Határidő: folyamatos
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a külföldi oktatói mobilitás megvalósításához szükséges
forrás biztosításáról 2013. év második félévére 50 millió Ft összeg értékben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. szeptember 15. 3. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy 2014-től a  Balassi Intézet Vendégoktatói Iroda
költségvetésébe tervezze be a szükséges forrást, azaz évi 200 millió Ft összeg biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2005. (XII. 6.) ME határozata a Magyar–Mongol Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozati elnökének kinevezéséről.
1. A Magyar–Mongol Gazdasági Együttműködési
Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökévé
Gilyán Györgyöt kinevezem. 2. Ez a határozat a Magyar Köztársaság Kormánya és
Mongólia Kormánya közötti gazdasági együttműködésről
szóló megállapodás hatálybalépésével egyidejűleg lép
hatályba.
Budapest, 2005. december 1. Gyurcsány Ferenc s. k.,


text:
8/2010. (VIII. 27.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium cafeteriajuttatásainak szabályozásáról.
1. § A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium cafeteriajuttatásainak szabályairól szóló 1/2010. (I. 22.) KHEM
utasítást (a továbbiakban: KHEM utasítás) a Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal (a továbbiakban: minisztérium)
a) kormánytisztviselői jogviszonyban álló kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők,
b) munkaviszonyban álló munkavállalók, c) a minisztérium állományába tartozó állami vezetők,
d) a prémiumévek programban részt vevő munkatársak, valamint
e) a különleges foglalkoztatási állományba helyezett munkatársak (a továbbiakban együtt: munkatárs)
tekintetében jelen utasításban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 2. § A minisztérium igazgatása tekintetében 2010. szeptember 1-jei hatállyal a cafeteriajuttatás egy főre eső éves összegét
– amely magában foglalja a munkáltatót terhelő közterheket is – 750 000 forintban határozom meg.
3. § (1) 2010. szeptember 1-je előtt a minisztérium állományában lévő cafeteriajuttatásra jogosult munkatársak – legkésőbb
2010. szeptember 14-ig – a minisztériumnál megtett nyilatkozatuknak megfelelően, a 2010. szeptember 1-jét
megelőzően hatályos KHEM utasítás szerint vehetik igénybe a cafeteriajuttatást.
(2) A minisztérium állományában lévő, jogelőd Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztériumnál nyilatkozatot tett
munkatársaknak nem kell új nyilatkozatot tenni. 4. § Ez az utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
29/2014. (IV. 3.) BM rendelete a gáz csatlakozóvezetékek és felhasználói berendezések műszaki javításával kapcsolatos mulasztások bejelentésének eljárási szabályairól.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (3) bekezdésében,
a 4.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény
174. § (4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A  rendelet hatálya a  gáz csatlakozóvezetékek és felhasználói berendezések felülvizsgálatával összefüggő
tevékenységekre, az  e  tevékenységeket végzőkre, valamint a  felülvizsgálattal érintett ingatlantulajdonosokra és
társasházakra terjed ki.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a gázfelhasználó technológiák felülvizsgálatára.
2. A hatósági eljárás szabályai 2. § (1) Ha az  ingatlantulajdonos vagy a  társasház a  gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések műszakibiztonsági felülvizsgálatáról szóló 19/2012. (VII. 20.) NGM rendelet (a  továbbiakban: NGM rendelet) 1.  melléklete
szerinti jegyzőkönyvben szereplő megállapításokat, vagy a  hibák kijavításának szükségességét vitatja,
a  jegyzőkönyv átvételétől számított 30 napon belül, az  1.  mellékletben meghatározott kérelem benyújtásával
eljárást kezdeményezhet az  ingatlan fekvése szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltségnél (a  továbbiakban:
hatóság) a műszaki-biztonsági felülvizsgálat megállapításainak felülvizsgálata céljából.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell az  NGM rendelet 1.  melléklete szerinti jegyzőkönyv másolati
példányát, valamint igazolni kell az  illetékekről szóló 1990.  évi XCIII.  törvényben meghatározott, általános tételű
eljárási illeték megfizetését.
(3) A  hatóság az  általa kirendelt szakértő szakvéleménye és a  műszaki-biztonsági felülvizsgálat során felvett
jegyzőkönyv alapján dönt a gáz csatlakozóvezetékek és felhasználói berendezések műszaki-biztonsági szempontból
való megfelelőségéről. A hatóság határozatában
a) megállapítja, hogy a gáz csatlakozóvezetékek és felhasználói berendezések műszaki-biztonsági szempontból
megfelelőek, és kötelezi a  földgázelosztói engedélyest vagy a  vezetékes PB-gáz szolgáltatót, hogy a  gáz
csatlakozóvezetékek és felhasználói berendezések ismételt üzembe helyezésére a  határozat kézhezvételét
követő munkanapon intézkedjen, vagy
b) kötelezi az  ingatlantulajdonost vagy a  társasházat a  hibák NGM rendeletben meghatározott határidőben
történő kijavítására.
(4) A hatóság a határozatát a földgázelosztói engedélyessel vagy a vezetékes PB-gáz szolgáltatóval is közli.
3. § (1) Ha az  ingatlantulajdonos vagy a  társasház az  NGM rendelet 1.  melléklete szerinti jegyzőkönyvben szereplő
megállapításokat és a  hibák kijavításának szükségességét nem vitatta, a  földgázelosztói engedélyes vagy
a  vezetékes PB-gáz szolgáltató a  gáz csatlakozóvezetékek és felhasználói berendezések műszaki-biztonsági
felülvizsgálatának ismételt elvégzésével a hibák kijavítását, legkésőbb a hiba kijavítására nyitva álló határidő leteltét
követő 30 napon belül helyszíni vizsgálattal ellenőrzi, egyben az NGM rendelet 1. melléklete szerinti jegyzőkönyvet
veszi fel.
(2) Ha a  földgázelosztói engedélyes vagy a  vezetékes PB-gáz szolgáltató az  ellenőrzés során megállapítja, hogy
az  ingatlantulajdonos vagy a  társasház a  hibák kijavítására vonatkozó kötelezettségének nem tett eleget, azt
15 napon belül az (1) bekezdés szerinti jegyzőkönyv megküldésével a hatóságnak bejelenti.
(3) A hatóság az ingatlantulajdonost vagy a társasházat kötelezi a hibák kijavítására.
 (4) A hatóság a határozatát a földgázelosztói engedélyessel vagy a vezetékes PB-gáz szolgáltatóval is közli.
4. § A hatóság végrehajtható döntésében foglaltak teljesítésének ellenőrzése során, az  élet, a  testi épség vagy
a  vagyonbiztonság védelmére figyelemmel nem alkalmazható a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94. § (1) bekezdés a) pontja szerinti rendelkezés.
3. A szakértőre vonatkozó szabályok 5. § A szakértő a  2.  mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelménynek megfelelően köteles
szakvéleményét elkészíteni.
6. § Ha a szakértő a felhasználási helyen az élet- és vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető helyzetet észlel, köteles
arról a  felhasználót és a  hatóságot, valamint a  földgázelosztói engedélyest vagy a  vezetékes PB-gáz szolgáltatót
haladéktalanul értesíteni.
7. § (1) A  szakértő a  hatóság kirendelése alapján látja el a  műszaki-biztonsági felülvizsgálatot, amelyről
az  ingatlantulajdonost vagy a  társasház képviseletére jogosultat előzetesen értesíti. Ha az  ingatlantulajdonosnak
vagy a  társasház képviseletére jogosultnak a  jelzett időpont nem megfelelő, az  első időponttól számított
8 munkanapon belül eső második időpontot jelöl meg a szakértő.
(2) Ha a  földgázelosztói engedélyes vagy a  vezetékes PB-gáz szolgáltató a  gáz csatlakozóvezetéket vagy felhasználói
berendezést üzemen kívül helyezte, első időpontként – a  9.  § (2)  bekezdésében foglalt esetek kivételével –
a  kirendeléstől számított 3 munkanapon belüli időpontot, ha ez  az ingatlantulajdonosnak vagy a  társasház
képviseletére jogosultnak nem megfelelő, az első időponttól számított 3 munkanapon belül eső második időpontot
jelöl meg a szakértő.
(3) Ha a szakértő a helyszíni vizsgálatot nem tudja elvégezni, a hatóság részére köteles azt haladéktalanul bejelenteni.
8. § A szakértő kirendelésével kapcsolatos eljárási költségeket – ha az  eljárásban érintett ügyfél lakossági fogyasztó –
az eljáró hatóság viseli.
4. Eljárási határidők 9. § (1) Ha a  földgázelosztói engedélyes vagy a  vezetékes PB-gáz szolgáltató a  gáz csatlakozóvezetéket vagy felhasználói
berendezést üzemen kívül helyezte, a hatóságra vonatkozó általános ügyintézési határidő 15 nap.
(2) Ha a  földgázelosztói engedélyes vagy a  vezetékes PB-gáz szolgáltató a  gáz csatlakozóvezetéket vagy felhasználói
berendezést
a) gyermekek átmeneti gondozásának helyén, gyermekek vagy családok átmeneti otthonában, gyermekotthonban,
különleges gyermekotthonban,
b) fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi intézményben, vagy
c) személyes gondoskodás keretébe tartozó szakosított ellátást biztosító bentlakásos szociális intézményben
helyezte üzemen kívül, a hatóság a 2. § (1) bekezdése szerinti kérelem beérkezését követő 24 órán belül hozza meg
határozatát.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
222/2007. (VIII. 29.) Korm. rendelete a cirkuszi menazséria létesítése és működtetése engedélyezésének, valamint fenntartásának részletes szabályairól.
A Kormány az állatok védelméről és kíméletéről szóló
1998. évi XXVIII. törvény (a továbbiakban: Állatvédelmi
törvény) 49. §-a (3) bekezdésének e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed minden természetes és
jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet által létesített és működtetett cirkuszi menazséria engedélyezésére és fenntartására.
(2) Cirkuszi előadásban, mutatványban csak olyan állat
szerepeltethető, amely
a) az e rendelet szabályai szerint működő menazsériához tartozik,
b) ha külföldről érkezett, a behozatalát külön jogszabályok szerint engedélyezték.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) ideiglenes menazséria: olyan, állatok tartására szol
gáló, nem állandó jellegű létesítmény – ideértve az állatok
szállítására kialakított és engedéllyel rendelkező járművet
is –, amelyben az utazások során a cirkuszi előadásra, mutatványra betanított, illetve betanítandó állatokból álló állatsereglet él;
b) állandó menazséria: olyan, állatok tartására szolgáló, állandó jellegű létesítmény, amelyben a cirkuszi előadásra, mutatványra betanított, illetve betanítandó állatokból álló állatsereglet az utazásokon kívül él;
c) ideiglenes telephely: olyan megállóhely, ahol az ideiglenes menazséria az utazások során fellépés céljából
megáll.
Állandó menazséria létesítésének és működtetésének
engedélyezése 3. §
(1) Állandó menazsériát természetes és jogi személy,
illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet létesíthet, működtethet és tarthat fenn (a továbbiakban: fenntartó).
(2) Az állandó menazséria működését az állandó menazséria helye szerint illetékes kistérségi székhely szerinti
jegyző, a fővárosban a fővárosi kerület jegyzője (a továbbiakban együtt: jegyző) – a (3) bekezdésben megjelölt
szakhatóságok közreműködésével – engedélyezi. A működési engedély visszavonásig érvényes. A jegyző az engedéllyel rendelkező állandó menazsériákról a személyes
adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Adatvédelmi törvény) 3. § (1) és (6) bekezdéseinek betartása
mellett nyilvántartást vezet.
(3) Az állandó menazséria működtetéséhez szükséges
engedélyezési eljárásban az illetékes Megyei (Fővárosi)
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság
(a továbbiakban: Igazgatóság), a területileg illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség,
valamint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (ÁNTSZ) illetékes városi (kerületi) intézete szakhatóságként működik közre.
(4) Az állandó menazséria működési engedélye iránti
kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az állandó menazséria fenntartójának nevét, lakcímét, gazdálkodó szervezet esetén székhelyét, képviselője
nevét, lakcímét, – ennek hiányában – tartózkodási helyét;
b) az Adatvédelmi törvény 2. § 6. pontjában meghatározott hozzájárulással az állatokért felelős személy(ek) nevét, lakcímét, – ennek hiányában – tartózkodási helyét;
c) a telephely adatait, így különösen a terület nagyságát, befogadóképességét, létesítményei leírását, közüzemi
ellátottságát;
d) az állat-egészségügyi ellátásról szóló írásos megállapodást vagy szerződést, illetve annak másolatát.
(5) Az állandó menazséria működési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell:
a) a tartandó egyedek állatfajok szerinti bontásban
megadott listáját, az egyedek egyedi jelölésének módját,
az állatok egészségügyi ellátásához szükséges feltételek
leírását, valamint az állatok elhelyezésére szolgáló létesítmények méretének, felszerelésének adatait;
b) a külön jogszabály alapján kiadott, az állatok tartásához szükséges engedélyek, bizonylatok másolatát;
c) az Állatvédelmi törvény rendelkezései, a tartásra vonatkozó külön jogszabályok és a tartásra tervezett fajok
egyedei természetes viselkedésének, bioritmusának, bio
lógiai szükségleteinek figyelembevételével elkészített Állattartási tervet, melynek tartalmaznia kell:
ca) a takarmányozási program alapelveit,
cb) a kötelező védőoltásokat, a megelőző és gyógyító
állatorvosi ellátás, azaz az állat-egészségügyi követelmények biztosításának folyamatát,
cc) a karantén idejét és módját, a beteg állatok elkülönítésének előírásait,
cd) az állatok szökése megakadályozásának biztosítékait,
ce) a külső és belső parazitákkal történő fertőződés
megelőzésének és kezelésének módjait,
cf) a kártevők elleni védekezés módjait,
cg) a szaporulat kezelésére, a védett vagy veszélyes
egyedek tartására vonatkozó előírásokat,
ch) az állatok gondozásával és betanításával kapcsola
tos részletes előírásokat,
ci) a takarmányok és az alom tárolásának és felhaszná
lásának szabályait,
cj) az elhullott állat, a keletkezett állati hulladék, trá
gya, alom tárolásának, kezelésének és ártalmatlanításának
módját, ck) az állatok tartási helyére, valamint az előző pontban
felsorolt tárolóhelyekre vonatkozó takarítás, tisztítás és
fertőtlenítés eszközeit, anyagait és módját;
d) veszélyes állat kiszabadulására, az állatok szükség
szerinti mentésére vonatkozó Intézkedési tervet, melynek
fajonként ki kell térnie az állatok befogására, fékentartására, illetve rögzítésük lehetséges módjaira;
e) az állandó menazséria megszűnésének esetére szóló
Felszámolási tervet, benne az állatok további elhelyezésére vonatkozó elképzeléseket;
f) az állatok szállításának módját, eszközeit, az ideiglenes telephelyeken használt, az állatok biztonságos elhelyezésére szolgáló létesítményeket leíró Utaztatási tervet;
g) a szállító jármű állatszállításra való alkalmasságát
igazoló engedély másolatát;
h) a szállítói engedély másolatát. (6) Állandó menazséria működtetésére vonatkozó engedély akkor adható ki, ha a jegyző és a (3) bekezdésben
megjelölt szakhatóságok helyszíni ellenőrzése megállapítja, hogy az Állatvédelmi törvényben és az e rendeletben,
valamint a fenntartó által az engedélykérelemmel benyújtott tervekben előírtak gyakorlati feltételei biztosítottak.
(7) Nem adható meg a működési engedély, illetve a
jegyző köteles – a (3) bekezdésben megjelölt szakhatóságok bevonásával – a működési engedélyt azonnali hatállyal visszavonni azon egyed vonatkozásában, amely tartása során az állat kíméletére, ellátására, tartására vonatkozó előírásokat oly mértékben szegték meg, hogy ezzel a
kérdéses egyed súlyos károsodását okozták. Ha az előírásokat több egyed vonatkozásában súlyosan vagy ismétlődően szegték meg, és ezzel a kérdéses egyedek károsodását okozták, akkor a jegyző a működési engedélyt azonnali hatállyal bevonja.
(8) Az állatállomány faj és nem szerinti létszámáról, a
szaporulatról, az új beszerzésekről, az elhullásról, az eladásokról, valamint azok okairól a fenntartónak nyilván
tartást kell vezetnie. A fenntartó a nyilvántartás másolatát
minden év január 31-ig köteles megküldeni az illetékes
jegyzőnek, aki annak másolatát február 15-ig megküldi az
illetékes Igazgatóságnak, valamint a területileg illetékes
környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek. A nyilvántartást az 1. számú melléklet szerinti
formában kell vezetni.
(9) A jegyző az állandó menazséria működését – a
(3) bekezdésben megjelölt szakhatóságok bevonásával – legalább 4 évenként köteles felülvizsgálni. A felülvizsgálat eredményétől függően az állandó menazséria
működési engedélyét visszavonhatja, illetőleg a működési
engedély visszavonását nem indokoló hiányosságok esetén – legfeljebb 30 napos – határidő tűzésével a hiányosságok pótlására kötelezheti. Bejelentésre, illetve más hatóság megkeresése esetén a jegyző köteles a menazséria működését soron kívül felülvizsgálni.
(10) A működési engedély kiadásáról, visszavonásáról
a jegyző értesíti a természetvédelmi oltalom alatt álló, illetőleg nemzetközi természetvédelmi egyezmény hatálya
alá tartozó fajok esetében az illetékes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, egyéb fajok
esetében az illetékes Igazgatóságot, amely a menazséria
fenntartója, illetve az állatok tulajdonosának költségére,
az állatoknak – azok sorsának végső rendezéséig – állatkertbe vagy más megfelelő helyre történő szállítását és ottani gondozását rendelheti el, vagy más megfelelő intézkedést hozhat.
(11) Amennyiben a menazséria bizonyos egyedek vonatkozásában nem teljesíti az előírt tartási feltételeket, a
jegyző a kérdéses egyedek tartását nem engedélyezi, illetve – a működési engedély kiadása után – megtiltja.
(12) A jegyző – a (3) bekezdésben megjelölt szakhatóságok közreműködésével – a veszélyes vagy védett, illetőleg nemzetközi természetvédelmi egyezmény hatálya alá
tartozó fajok egyedeinek tartását megtilthatja, ha az állandó menazséria
a) a biztonsági feltételeket nem teljesíti,
b) az állatok tartása során az állat kíméletére, ellátására,
tartására vonatkozó előírásokat megszegi, vagy az egyedek károsodását okozza, fennmaradásukat veszélyezteti.
(13) A (2)–(12) bekezdésekben foglalt rendelkezéseket
nem kell alkalmazni olyan állandó menazsériák esetében,
melyekben kizárólag háziasított állatfajok (kutya, macska,
vadászgörény, háziló, szamár, szarvasmarha, juh, kecske,
sertés, házinyúl, házigalamb, házityúk, pulyka, házi lúd,
házi kacsa) egyedeit tartják.
Ideiglenes menazséria működtetése 4. § (1) Ideiglenes menazsériát csak az a fenntartó működtethet, aki rendelkezik a 3. § (2) bekezdés szerint kiadott érvényes működési engedéllyel és érvényesített, e rendelet 2. szá
mú melléklete szerinti ideiglenes menazséria úti naplóval. Az
érvényes működési engedély, illetve az ideiglenes menazséria úti napló másolati példányát a fellépések helyszínén jól
látható módon, nyilvános helyre ki kell függeszteni.
(2) A fenntartó kérésére az állandó menazsériából történő
indulás előtt, a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül a jegyző kiadja az ideiglenes menazséria úti naplót, melyet a hatósági állatorvosnak az induláskor érvényesítenie
kell. Az ideiglenes menazséria úti napló csak az állandó menazséria működési engedéllyel vagy annak hiteles másolatával együtt érvényes. Amennyiben a fenntartó több ideiglenes
menazsériát kíván működtetni, valamennyihez igényelni kell
az ideiglenes menazséria úti naplót.
(3) Az ideiglenes menazséria úti naplót a fenntartónak
az ideiglenes telephely szerint illetékes hatósági állatorvossal érvényesíttetnie kell. Az illetékes hatósági állatorvos az ideiglenes telephelyeken csak abban az esetben érvényesítheti az ideiglenes menazséria úti naplót, ha az állatok egészségi állapota megfelelő, az állatok szállítása az
engedélyezett járműben történik, továbbá be tudják mutatni a szállítói engedély másolatát, és az ideiglenes telephelyen kialakított tartási körülmények megfelelők. Az illetékes hatósági állatorvos betekinthet az Állattartási, Felszámolási, Intézkedési és Utaztatási tervekbe.
(4) Az ideiglenes menazséria úti napló egy évig érvényes.
A tárgyévre szóló ideiglenes menazséria úti naplót a fenntartó a következő év január 31-ig köteles leadni a jegyzőnek.
(5) Az ideiglenes menazséria úti naplónak a leadásakor
tartalmaznia kell valamennyi olyan település illetékes hatósági állatorvosának hivatalos bélyegzőjét, ahol az adott
évben az utazások során az ideiglenes menazséria megállt.
(6) A jegyző a leadott ideiglenes menazséria úti naplókat minden év február 15-ig – nyilvántartás céljából – továbbítja az illetékes Igazgatóságnak, valamint a területileg
illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőségnek.
(7) A jegyző – a 3. § (3) bekezdésben megjelölt szakhatóságok szükség szerinti bevonásával – jogosult ellenőrizni az e rendeletben foglaltak teljesülését. Az ellenőrzés
eredményétől függően hiányosságok észlelése esetén a
fenntartót határidő tűzésével azok pótlására szólíthatja fel
vagy az úti naplót bevonhatja. Az úti napló bevonása esetén a jegyző egyidejűleg elrendeli az állatoknak az állandó
menazsériába történő visszaszállítását.
(8) Külföldről érkező cirkuszi menazséria esetén – amennyiben az adott naptári évben 6 hónapnál rövidebb ideig tartózkodik a Magyar Köztársaság területén – az ország területén lévő első ideiglenes telephely szerint illetékes kistérségi székhely szerinti jegyző, a fővárosban a fővárosi kerület jegyzője adja ki az ideiglenes menazséria úti naplót. A külföldi cirkuszi menazséria fenntartója köteles az ország területén található utolsó ideiglenes telephely szerint illetékes kistérségi székhely szerinti jegyzőnek, a fővárosban a fővárosi kerület jegyzőjének az ideiglenes menazséria úti naplót leadni. Cirkuszi menazséria
a Magyar Köztársaság területén az adott naptári évben
6 hónapnál hosszabb ideig csak állandó menazséria működési engedély birtokában működhet.
(9) Az (1)–(8) bekezdésekben foglalt rendelkezéseket
nem kell alkalmazni olyan ideiglenes menazsériák esetében, melyekben kizárólag háziasított állatfajok (kutya,
macska, vadászgörény, háziló, szamár, szarvasmarha, juh,
kecske, sertés, házinyúl, házigalamb, házityúk, pulyka,
házi lúd, házi kacsa) egyedeit tartják.
Az állatok menazsériában való tartására vonatkozó
általános állatvédelmi szabályok
5. § (1) Az állatokat olyan feltételek között kell elhelyezni,
amelyek megfelelnek az állatok jólétének, és biztosítják a
természeteshez hasonló viselkedésük gyakorlását.
(2) Gondoskodni kell az állatok jó kondícióban tartásához szükséges beltartalmú takarmányról és ivóvízről. Jólétük érdekében az állatok szükségleteinek megfelelő hőmérsékletet, világítást, illetve fürdési lehetőséget, megfelelő mélységű és minőségű vizet, illetve az időjárás viszontagságaitól való védelmet kell teremteni.
(3) Azokat az állatokat, amelyeken sérülés, betegség,
stressz tünetei tapasztalhatók, azonnali kezelésben és gondozásban kell részesíteni, szükség esetén el kell különíteni, illetve az okot meg kell szüntetni. Az állattartó helyeken higiénikus körülményeket kell biztosítani, a megfelelő takarításáról
rendszeresen gondoskodni kell, a szennyvizet külön jogszabálynak megfelelő módon el kell vezetni, illetve kezelni.
(4) Az állatok számára ingerekben gazdag és megfelelően
berendezett életteret kell biztosítani, amelyek a természeteshez hasonló viselkedési formák gyakorlását teszik lehetővé.
(5) Az állattartási létesítményen belüli hőmérsékletnek,
a szellőzésnek és a megvilágításnak folyamatosan igazodnia kell a faj sajátosságaihoz, így különösen tilos az állatokat huzamosabb ideig sötétben tartani. Szokásaik és fiziológiai szükségletük kielégítése céljából – a klimatikus viszonyokat figyelembe véve – természetes és mesterséges
megvilágításról kell gondoskodni. A megvilágítás időtartamának meg kell egyeznie a természetes nappali fény időtartamával, kiegészítésként olyan rögzített helyzetű vagy
hordozható fényforrást kell használni, amelynek fényereje
elegendő valamennyi állat ellenőrzéséhez, vizsgálatához.
(6) Tilos az állatokat végtagjuknál fogva lekötve tartani.
6. § (1) Az állandó menazsériához tartozó állatok egyedeinek, illetve csoportjainak tartásához az állatkert és az állatotthon létesítéséről, működéséről és fenntartásáról szóló
külön jogszabályban meghatározott minimális elhelyezési
feltételeket kell biztosítani. E rendelkezés nem vonatkozik
a cirkuszi előadásra betanított kutyákra és a veszélyes állatokra. Az állandó menazsériához tartozó állatokat egyedi
azonosító jellel kell ellátni.
(2) A veszélyes állatokról és tartásuk engedélyezésének
részletes szabályairól szóló külön jogszabályban veszélyes
állatnak minősített állatok tartása esetén az ott meghatározott
elhelyezési, biztonsági és egyéb feltételeket kell biztosítani.
(3) Amennyiben a betanított állat télen folyamatosan zárt,
fűtött elhelyezést igényel, a jegyző – a 3. § (3) bekezdésben
megjelölt szakhatóságok hozzájárulása esetén – engedélyezheti az állat tartását külső kifutó nélkül is. Ebben az esetben a
belső férőhely méretét 50%-kal növelni szükséges.
(4) A menazsériához tartozó állatok utaztatására az állatok szállítására vonatkozó külön jogszabályok rendelkezéseit az e rendelet 3. számú melléklete szerinti kiegészítésekkel kell alkalmazni. Tilos az állatokat a cirkusz, illetőleg a menazséria hangszóróval megvalósuló hirdetése során járművön utaztatni.
(5) Az állatokat legfeljebb 12 óráig lehet a 2. számú mellékletben szereplő feltételek mellett utaztatni. Ezt követően
az utazást legalább 24 órára meg kell szakítani, és az állatokat a 8. § szerinti feltételek között kell elhelyezni.
(6) A kutya kivételével, a 2. számú mellékletben nem
szereplő fajok szállítási feltételeit az illetékes Igazgatóság
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség bevonásával állapítja meg.
(7) A fenntartónak gondoskodnia kell továbbá az állatállomány folyamatos állat-egészségügyi felügyeletéről és
szükség szerinti állatorvosi kezeléséről.
(8) Az ideiglenes menazséria fenntartója köteles gondoskodni arról, hogy az állatokat szükség esetén azonnal,
de legalább félévente állatorvos vizsgálja meg.
(9) A menazséria fenntartója minden állatról külön
egészségügyi gondozási naplót köteles vezetni, a naplóba
a menazséria fenntartója, a szakgondozó és az állatorvos
írhat be, az állattal kapcsolatos minden eseményről, betegség, sérülés esetén a gyógymódról és annak betartásáról,
illetve az állattal kapcsolatos eseményekről.
7. § (1) Az állattartási létesítményekben nem lehet olyan
tárgy vagy berendezés, amely az állatoknak sérülést okozhat, vagy egyéb veszélyhelyzetet idézhet elő.
(2) A táplálékot (takarmányt) higiénikus, az állat-egészségügyi előírásoknak megfelelő körülmények között kell
tárolni.
(3) Az el nem fogyasztott táplálékot (takarmányt), a trágyát és az egyéb hulladékokat az állattartási létesítményből rendszeresen el kell távolítani.
(4) Az állattartó telepen mindig jelen kell lennie olyan
személynek, aki szükség esetén az állatokkal kapcsolatos
azonnali, szakszerű intézkedést megteszi.
Az állatok tartásának állatvédelmi szabályai
az ideiglenes telephelyeken
8. § (1) Az ideiglenes telephelyeken a próbákon és az előadásokon naponta legalább egy órán át foglalkoztatott állat esetében a minimális elhelyezési feltételként a külső kifutóra
meghatározott méretek legfeljebb 50%-kal csökkenthetők.
(2) A betanított, szerepeltetett hüllőket a szállítójármű
terráriumaiban kell tartani.
(3) A betanított madarak esetében – a futómadarak kivételével – az állatkert és az állatotthon létesítéséről, működéséről és fenntartásáról szóló külön jogszabályban meghatározott, külső röpdékre vonatkozó minimális elhelyezési feltételeket kell biztosítani.
(4) Főemlősök és ragadozók elhelyezésekor a szállításra
vonatkozó egyedi férőhelyszükséglet kétszeresét kell biztosítani, de minimum 20 m2-t.
(5) Fókák esetében a szállítójármű medencéjén kívül biztosítani kell egy azzal megegyező méretű szárazföldi pihenőhelyet is, valamint egy kis, sósvizű medencét a fürdetéshez.
(6) Az elefántokat, patásokat és futómadarakat napközben legalább 200 m2-es kifutóban kell elhelyezni.
(7) Amennyiben az állatokat nem foglalkoztatják, szerepeltetik naponta, illetve azokat 90 napot meghaladóan
ugyanott szerepeltetik, elhelyezésükre a 6. § rendelkezései
az irányadók.
A cirkuszi menazséria állatai betanításának
és felléptetésének állatvédelmi szabályai
9. § (1) Az állat kizárólag olyan mutatványra tanítható be,
amely a fajára jellemző természetes viselkedés által megszabott határokon belül marad. Ennek során – a tudományos kutatások nyilvánosságra hozott eredményeinek
megfelelően – figyelembe kell venni az állat korát és betaníthatósági szintjét, a nemét, egészségi állapotát, valamint
cselekvési készségét.
(2) Tilos az állatot olyan módszerekkel vagy eszközökkel idomítani, amely annak fájdalmat, szenvedést, más fizikai vagy pszichikai károsodást okozhat. Az idomítás során az állatokkal szemben félelemkeltő, kegyetlen magatartást, módszert alkalmazni tilos.
10. § (1) A cirkuszi produkciókban az állatokkal szemben félelemkeltő, kegyetlen magatartást, módszert alkalmazni tilos.
(2) A porondra szabadon befutó vagy a bevezetendő állat számára megvilágított, szabad közlekedésre alkalmas
bejárót kell biztosítani.
(3) Az állat vezetését csak az idomár vagy az általa megbízott, szakképzett állatgondozó végezheti. Az útvonalat
biztosító állatvezető és a kisegítő személy kioktatásáról az
idomár köteles gondoskodni. A szereplésre váró artistákat
és egyéb közreműködőket figyelmeztetni kell az állatoktól
való biztonságos távolság betartására. A figyelmeztetés az
állatidomár vagy az állatgondozó kötelessége.
(4) A menazséria állatai naponta maximum 2 előadáson
léptethetőek fel, a két fellépés között az állatoknak legalább
2 óra pihenőidőt kell biztosítani a szokásos pihenőhelyükön, megfelelő ellátás mellett és nyugodt környezetben.
(5) Azokon a napokon, amikor az állatok előadáson
vesznek részt, naponta egy próba tartható, mely próba után
az állatoknak legalább 4 óra pihenőidőt kell biztosítani az
előadás előtt a szokásos pihenőhelyükön, megfelelő ellátás mellett és nyugodt környezetben.
(6) Veszélyes állat esetében állatidomár, illetve állatgondozó az lehet, aki az állatkerti állatgondozó, az állattenyésztő és állat-egészségügyi technikus, az állattenyésztő,
a halász, a halász-szaktechnikus, a vadász, a vadtenyésztő,
a vadgazdálkodási technikus, a baromfi- és kisállattenyésztő, a baromfi- és kisállattenyésztő szaktechnikus képesítések valamelyikével, vagy mezőgazdasági, állattenyésztési, erdészeti, vadgazdálkodási felsőoktatási intézményben, tudományegyetem, tanárképző főiskola biológiai vagy ökológiai szakterületén, vagy állatorvos-tudományi egyetemen, állat-egészségügyi főiskolán szerzett
felsőfokú végzettséggel rendelkezik.
(7) Az e rendelet hatálybalépésekor állatidomárként
vagy állatgondozóként dolgozó személyek a (6) bekezdésben meghatározott szakképesítések valamelyikét a hatálybalépéstől számított 5 éven belül kötelesek megszerezni.
A legalább 10 év igazolt gyakorlattal rendelkező személyek esetében a képesítés megszerzése alól az állandó menazséria fenntartója felmentést adhat.
11. § (1) A külön jogszabály által veszélyes állattá minősített ragadozó emlőst csak a porondon felállított és a közönséget
védő ketrecben lehet szerepeltetni. A porondketrecnek teljesen zártnak kell lennie, elemeit egymáshoz biztonságosan
kell rögzíteni, a próba, illetve előadás alatt a porondketrecet
védőhálóval kell befedni, és a ketrecben az idomáron kívül
legalább egy biztosító személynek jelen kell lennie.
(2) A ketrecalagutat úgy kell elhelyezni, hogy az az
állattartó-kocsi kijáratához és a porondketrechez biztonságosan csatlakozzon. Az alagút elemeit egymáshoz, valamint az elmozdulás kiküszöbölése érdekében a padozathoz kell rögzíteni. A rögzítésnek abban az esetben is megfelelő védelmet kell nyújtania az állatok kiszabadulása ellen, ha azok az alagútban torlódnak vagy egymással össze
csapnak. Védőlemezzel kell ellátni az alagútnak a sátoron,
épületen belül eső azon részét, ahol fennáll a közönséggel
való érintkezés lehetősége.
(3) A porondon szabadon mozgó (nem ketrecben lévő) állattal próbálni vagy előadásban részt venni csak biztonságos
körülmények között lehet. A porondszegély köré megfelelő
létszámú és felkészültségű biztosító személyt kell állítani.
(4) A biztosító személy feladatai elsősorban:
a) megfelelő, az állat megfékezésére alkalmas eszköz
zel segítséget nyújtson az állatidomárnak,
b) szükség esetén segítséget hívjon,
c) sérülés esetén elsősegélyt nyújtson,
d) az illetéktelen személyeket távol tartsa.
Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésekor már működő állandó
menazséria köteles a 3. § szerinti kérelmet a rendelet hatálybalépését követő 6 hónapon belül benyújtani. A kérelem alapján a jegyző legfeljebb 2009. december 31-ig
szóló határidőt szabhat az e rendeletben előírt tartási feltételek teljesítésére. Amennyiben a menazséria az előírt feltételeket határidőre nem teljesíti, a jegyző az engedély kiadását megtagadhatja, illetve a fenntartót a menazséria
működésének megszüntetésére kötelezheti, valamint a
fenntartó költségére a szabálytalanul tartott állatok elhelyezéséről gondoskodhat.
(3) Olyan vadon élő állat, amelyet e rendelet hatálybalépését követően fogtak be, cirkuszi menazsériában nem
tartható és nem szerepeltethető.
(4) A rendelet hatálybalépését követően újabb elefánt,
orrszarvú és főemlős cirkuszi előadás céljára nem szerezhető be, nem tanítható be és nem szerepeltethető.
(5) A Washingtonban, 1973. március 3. napján elfogadott, a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok
nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény I. függelékén szereplő állatfaj vadon befogott egyedét 2010. január
1. után cirkuszi előadás céljára beszerezni, betanítani, valamint szerepeltetni tilos.
(6) A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és
szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási
eljárás megállapításáról szóló, – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i
98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2019. (IV. 30.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást
adom ki:
1. § A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit) 22.  § (1)  bekezdése alapján
2019.  május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra Kovácsné Bárány Ildikót a  bölcsődei ügyek
koordinációjáért felelős miniszteri biztosnak nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva
a) előkészíti a bölcsődei ellátás fejlesztésére vonatkozó szakmai javaslatot, intézkedési tervet;
b) szakmailag véleményezi és koordinálja
ba) a bölcsődei ellátás fejlesztésére irányuló pályázati kiírásokat,
bb) a bölcsődei ellátást érintő jogszabály-módosításokat;
c) figyelemmel  kíséri és folyamatosan monitorozza a különböző fejlesztési forrásokból megvalósuló bölcsődei
férőhelyek alakulását;
d) koordinálja a bölcsődei ellátás rendszerét érintő fejlesztések folyamatát;
e) gondoskodik a nem állami fenntartású bölcsődei ellátási formák nagyobb szerepének erősítéséről;
f ) figyelemmel kíséri a bölcsődei humánerőforrás alakulását;
g) szakmai javaslatokat fogalmaz meg az eredményes és hatékony bölcsődei ellátás biztosítására;
h) a bölcsődei ellátás fejlesztését érintő kérdéskörökben kapcsolatot tart és együttműködik
ha) az érintett társágazatokkal és -tárcákkal,
hb) szakmai szervezetekkel,
hc) önkormányzati szövetségekkel,
hd) egyéb szakmai partnerekkel.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a család- és ifjúságügyért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
45/2014. (V. 19.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Kazah Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon résztvevő
személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert és a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2004. (III. 2.) OGY határozata a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló Megállapodás megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak,
a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak,
a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak,
a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az
Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló
Megállapodást;
2. felkéri a köztársasági elnököt, hogy a megerősítő
okiratot aláírásával és pecsétjével ellátva adja ki;
3. felkéri a külügyminisztert, hogy gondoskodjék
a megerősítő okiratnak az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál történő letétbe helyezéséről.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
4/2017. (X. 31.) ONYF utasítása a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek nyugellátási szakterületének ügyviteli eljárásáról szóló 39/2009. ONYF utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek nyugellátási szakterületének ügyviteli eljárásáról szóló 39/2009.
ONYF utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
391/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva, a B.-né H. P. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„- Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendre azt, hogy legyen önálló bűntetőjogi törvényi tényállása
a családon belüli erőszaknak Magyarországon..”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-ának
rendelkezése értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés
céljából – be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs.
III. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén és 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
45/2016. (XI. 23.) MNB rendelete a kötelező tartalékráta mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (1)  bekezdésében és a  18.  § f )  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntése értelmében a  kötelező tartalékráta mértéke a  kötelező
jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.)
MNB rendelet
a) 3. § (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott forráskategóriákra vonatkozóan 0%,
b) 3. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott forráskategóriára vonatkozóan 1%.
2. § Ez a rendelet 2016. december 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a kötelező tartalékráta mértékéről szóló 46/2015. (XI. 11.) MNB rendelet.
4. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti előzetes
bejelentése megtörtént.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2016. XCIX. törvény a Habsburg Ottó Alapítványról.
Magyarország Alaptörvénye nemzeti hitvallásunk részeként vállalja, hogy örökségünket, egyedülálló nyelvünket, a  magyar
kultúrát, a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját, a Kárpát-medence természet adta és ember alkotta értékeit ápoljuk
és megóvjuk; továbbá hisszük, hogy a nemzeti kultúránk gazdag hozzájárulás az európai egység sokszínűségéhez.
Az Országgyűlés méltatja Habsburg Ottó életművét, akinek emlékét – különösen Magyarországért és a  magyarság ügyéért
kifejtett kiemelkedő teljesítménye alapján – az egész nemzet megbecsüléssel őrzi.
A megbecsülés kifejezéseként, valamint Habsburg Ottó örökségének megjelenítése – közéleti működésének szellemi és
tárgyi emlékeinek feldolgozása, hagyatékának ápolása, megóvása, egységes gyűjteménnyé rendezése és kutathatóságának
biztosítása – érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. § (1) Habsburg Ottó hagyatékának gondozását a Habsburg Ottó Alapítvány (a továbbiakban: Alapítvány) látja el.
 (2) Az Országgyűlés felhívja a Kormányt az Alapítvány létrehozására.
2. § (1) Az Alapítvány feladata
a) Habsburg Ottó szellemi örökségének méltó módon történő kezelése, gondozása, valamint a  hagyaték
történelmi jelentőségű részének (a továbbiakban: hagyaték) egységes gyűjteménybe rendezése,
b) a hagyaték tudományos kutatásának elősegítése,
c) Habsburg Ottó – mint a  magyar és az  európai történelem meghatározó személyisége – tevékenységének
széles körű bemutatása, megismertetése, emlékének megőrzése,
d) a hagyaték más külföldi országokban történő kiállításának koordinálása,
e) tudományos kutató- és konferencia központ működtetése.
(2) Az  Alapítvány a  hagyaték egységes gyűjteménnyé rendezésével, megóvásával és kutathatóságának biztosításával
kapcsolatos feladatokat közfeladatként látja el. A közfeladat ellátásához szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról
a költségvetési törvény rendelkezik.
3. § Az Alapítvány közhasznú jogállással rendelkezik. 4. § Az Alapítvány vagyonának biztosításáról a Kormány gondoskodik.
5. § Ez a  törvény az  államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról
szóló 2006. évi LXV. törvény, valamint a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az  ezzel összefüggő eljárási
szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény módosításáról szóló 2016. évi CI. törvény hatálybalépését követő napon
lép hatályba.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke