text:
85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelete az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól.
A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában, 175. § (2) bekezdés a)–f) pontjában, valamint a 175. § (3) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában
1. egyablakos ügyintézés: az ügyintézés olyan módja, amelynél az ügyfél több, a hatóság hatáskörébe és
illetékességébe tartozó eljárást bonyolíthat le és ennek kapcsán minden alaki követelménynek eleget tehet;
2. egyedi adatszerkezetet alkalmazó űrlap: olyan elektronikus űrlap, amelynek adattartalma ember által olvasható és
értelmezhető formában a széles körben elterjedt irodai vagy böngésző programokkal közvetlenül nem jeleníthető
meg, és értelmezéséhez speciális program szükséges; 3. kihelyezett ügyintézési pont: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 169/A. § (3) bekezdés szerinti, az ott meghatározott szolgáltatások nyújtására
feljogosított szervezet; 4. szervezeti aláírás: olyan, legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírás, amely elektronikus dokumentumok
hatóság általi hitelesítésére szolgál, és amelyet egy informatikai eszköz automatikusan, közvetlen személyi felügyelet
nélkül helyez el az elektronikus dokumentumokon; 5. szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás: a Ket. 172. § j) pontja szerinti szolgáltatás;
6. szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás szolgáltató: a Ket. 172. § k) pontja szerinti szolgáltató.
II. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉS FELTÉTELEI 2. § (1) A hatóság köteles az elektronikus ügyintézést biztosító informatikai rendszerét olyan módon kialakítani, hogy az
ügyfélszolgálatán intézhető ügyek tekintetében az egyablakos ügyintézés lehetősége biztosított legyen.
(2) A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti integrált
ügyintézési és tájékoztatási ponton az elektronikus ügyintézés feltételeit biztosítani kell.
(3) Az elektronikus iratok és az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó egyéb, jogszabályban meghatározott adatok
megőrzéséről a hatóság jogszabályban meghatározottak szerint gondoskodik. A megőrzést a hatóság jogszabályban
meghatározott követelményeknek megfelelő szolgáltató igénybevételével is megvalósíthatja. 3. § (1) Az elektronikus kapcsolattartás lehetőségét biztosító hatóság az elektronikus kapcsolattartás és elektronikus
ügyintézés lehetőségét az elektronikus ügyintézési felügyelet (a továbbiakban: felügyelet) által kiadott ajánlásban
meghatározott műszaki követelményeknek megfelelő informatikai rendszer útján biztosítja.
(2) A hatóság felel azért, hogy az elektronikus kapcsolattartás lehetőségét biztosító informatikai rendszer
a jogszabályokban meghatározott követelményeknek megfeleljen, függetlenül attól, hogy szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatást (a továbbiakban: SZEÜSZ) vesz igénybe, vagy az üzemeltetést részben vagy egészben
harmadik személy végzi. (3) A hatóság – ha azzal rendelkezik vagy azt használja – közzétehet olyan nyilvános kulcsú infrastruktúrára épülő
nyilvános kulcsot vagy az ilyen kulcsot tartalmazó tanúsítványa nyilvántartásának elérhetőségére történő hivatkozást,
amely lehetővé teszi, hogy az ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője (a továbbiakban: ügyfél) a hatóság részére
küldendő beadványait a felügyelet által kiadott ajánlásban meghatározott formátumban titkosítva beküldje.
(4) Az ügyfél elektronikus kapcsolattartás keretében a hatóság által a Ket. 169. § (1) bekezdés a) pontja szerint közzétett
tájékoztatásban foglaltaknak megfelelő elektronikus utat alkalmazhatja. (5) A hatóság elektronikus ügyintézése során alkalmazott elektronikus út keretében szükség szerint
a) a papír alapon beérkező iratról hiteles elektronikus másolatot,
b) az elektronikus úton meghozott döntésről hiteles papír alapú kiadmányt vagy másolatot készít vagy készíttet.
4. § (1) A Ket. 169/A. § (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában a más hatóságok elektronikus tájékoztatásához, elektronikus
kapcsolattartási rendszeréhez történő hozzáférés-biztosítás keretében a kormányablak és a kihelyezett ügyintézési
pont a) olyan informatikai eszközt biztosíthat, amely az ügyfél számára lehetővé teszi a saját nevében történő
elektronikus kapcsolattartást, illetve b) a hatóság nevében átveheti az ügyfél beadványát, és azt az ügyfél nevében a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatósághoz haladéktalanul benyújtja. (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a beadvány előterjesztettnek tekintendő a kormányablak vagy a kihelyezett
ügyintézési pont részére történő átadással. 5. § (1) Ha a hatóság a Ket. 78. § (4) bekezdése alapján az elektronikus döntést hiteles papír alapú másolatként kézbesíti,
és a másolatkészítésre szolgáltatót vesz igénybe, akkor a) az ügyintézési határidő számítása szempontjából a hiteles papír alapú másolat postára adásának az időpontja
irányadó, b) a döntés akkor minősül kézbesítettnek, amikor a hiteles papír alapú másolat kézbesítésre kerül.
(2) Az (1) bekezdés előírásait a döntést nem tartalmazó iratokra is alkalmazni kell.
6. § Ahol az elektronikus kapcsolattartás lehetősége biztosított, a hatóság köteles az elektronikus kapcsolattartás
keretében benyújtandó iratok fogadására elektronikus levelezési postafiókot fenntartani.
III. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS KAPCSOLATTARTÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 7. § Ahol az elektronikus kapcsolattartás lehetősége biztosított, az ügyfél eltérő tartalmú ügyintézési rendelkezése
hiányában elektronikus kapcsolattartás keretében beadványát e jogszabály szerint, hatósági ügyintézés során
használható elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentumként vagy a jogszabályban meghatározott
körben a külön jogszabály szerinti ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás keretében nyújthatja be. Az ügyfél az
ügyintézési rendelkezésben további kapcsolattartási módot jelölhet meg, amelynek keretében az általa előterjesztett
beadványokat a hatóság – amennyiben az adott kapcsolattartási módot biztosítja – köteles az ügyféltől elfogadni.
8. § (1) A hatóság az elektronikus kapcsolattartás lehetőségét a következő módon biztosíthatja:
a) olyan ügyintézési felület útján, amely az eljárási cselekmény végzése során feltételezi az ügyfél és a hatóság
közötti kölcsönös és összefüggő adatcserét és kétirányú kapcsolatot (a továbbiakban: párbeszédre épülő
elektronikus ügyintézés); vagy b) olyan csatlakozási felület útján, amelynek használatával a hatóság az ügyféllel fennálló kölcsönös és összefüggő
adatcsere vagy kétirányú kapcsolat nélkül küldi és fogadja az eljárási cselekményekhez kapcsolódó egyes
elektronikus dokumentumokat (a továbbiakban: nem párbeszédre épülő elektronikus ügyintézés).
(2) Párbeszédre épülő elektronikus ügyintézést biztosíthat a hatóság
a) az ügyintézővel (beleértve az ügyfélszolgálatot) történő közvetlen elektronikus, írásos, párbeszédes
kapcsolattartással, vagy b) a hatóság informatikai rendszerével történő párbeszédes írásos kapcsolattartással.
(3) A párbeszédre épülő elektronikus ügyintézés alkalmazhatóságának feltétele, hogy
a) az ügyfél azonosítását igénylő eljárási cselekménynél az alkalmazott technológiai és szervezési megoldás
garantálja, hogy a párbeszéd végéig illetéktelen az információcserébe ne léphessen be, a közléseket ne
másolhassa le, ne téríthesse el, és b) a szolgáltatás a (2) bekezdés a) pont esetében a hatóság érintett szervezeti egységének közzétett elektronikus
ügyfélfogadási idejében, a b) pont esetén folyamatosan az ügyfelek számára elérhető legyen.
(4) Nem párbeszédre épülő elektronikus ügyintézésnél elektronikus dokumentumot a hatóság fogadhat, illetve
továbbíthat jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő módon a) a kézbesítési szolgáltatás szabályai szerint,
b) az ügyfél által az ügyintézési rendelkezésében elfogadottként megjelölt, – SZEÜSZ-nek nem minősülő kézbesítési
szolgáltatás útján, vagy c) informatikai rendszerében megvalósított felületen.
9. § (1) A hatósághoz érkezett telefaxüzenetre, a) amennyiben a hatóság elektronikusan tárolja, az elektronikus úton közölt, képi formátumú dokumentum
szabályai, b) amennyiben azt a hatóság kinyomtatja, az egyszerű másolatra vonatkozó rendelkezések
irányadók. (2) Ha az ügyfél az ügyintézési rendelkezésében megadta a beadványok előterjesztése céljára használt telefaxszámát, úgy
a hatóság kizárólag ezen telefaxszámról az adott ügyfél nevében telefaxon érkezett beadványt fogadja el és tekinti
további azonosítás nélkül az ügyféltől származó beadványnak. 10. § (1) Telefon és más hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton azonosított ügyféllel történő kapcsolattartás a jelen
§-ban előírt feltételekkel alkalmazható. (2) Ha a hatóság rögzíti a hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton folytatott beszélgetést, úgy a hangfelvétel
a hangfelvételre vonatkozó általános selejtezési határidőt megelőzően akkor selejtezhető, ha a hatóság
a nyilatkozatokról jegyzőkönyvet vagy hivatalos feljegyzést készített, és azt az ügyfél jóváhagyta. A hivatalos
feljegyzés jóváhagyottnak tekintendő abban az esetben is, amennyiben annak tartalmát az ügy valamely későbbi irata
tartalmazza, feltéve hogy ezt az iratot az ügyfél annak megismerését követő 8 napon belül nem kifogásolja, erre
az ügyfél figyelmét hitelt érdemlő módon fel kell hívni.
(3) Ha a hatóság nem rögzíti a hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton folytatott beszélgetést, úgy a hatóság
hivatalos feljegyzést készít, vagy annak tartalmát egyéb hitelesített módon rögzíti, és azt az ügyfél részére megküldi.
A feljegyzés vagy a más módon történt rögzítés – vagy ha annak tartalmát az ügy valamely későbbi irata tartalmazza,
úgy ez az irat – tartalma az ügyfél által jóváhagyottnak tekintendő, ha azt az ügyfél annak megismerését követő
8 napon belül nem kifogásolja, erre az ügyfél figyelmét hitelt érdemlő módon fel kell hívni.
(4) A hatóság az írásbelinek nem minősülő elektronikus úton tett nyilatkozatot az ügyfél kérésére a (3) bekezdés
megfelelő alkalmazásával hitelesített módon rögzíti és azt a (3) bekezdés alkalmazásával az ügyfél rendelkezésére
bocsátja. 11. § (1) A hangkapcsolatot biztosító elektronikus út több ügyfél egyidejű részvételével akkor alkalmazható, ha
a hangkapcsolat során egyértelműen elkülöníthetőek és azonosíthatóak az ügyfelek és az általuk tett jog- és egyéb
nyilatkozatok, valamint minden ügyfél tekintetében teljesülnek a jelen §-ban és az egyébként jogszabályban előírt
tájékoztatási és egyéb követelmények. (2) A hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton lefolytatott eljárási cselekmények tényét az ügyfél elektronikus
ügyintézési cselekményekre vonatkozó időszaki értesítése az ügyfél ilyen irányú kérése esetén tartalmazza.
12. § Ahol jogszabály valamely nyilvántartásból való adatigénylést ír elő, az – a megkeresésre irányadó szabályok
alkalmazása helyett – teljesíthető a hatóságok informatikai rendszereinek szolgáltatásaira alapozva úgy, hogy az
adatigénylő hatóság által az erre szolgáló, az adatigénylést lebonyolító ügyintéző vagy az adatigénylő hatóság
informatikai rendszere által elérhető informatikai felületen leadott adatigénylés alapján az adatot a nyilvántartást
kezelő hatóság az erre szolgáló, az ügyintéző vagy az adatigénylő hatóság informatikai rendszere számára elérhető
informatikai felületen – az adatigénylő hatóságnak az adatok elérhetőségét tartalmazó egyidejű értesítése mellett –
elérhetővé teszi vagy megküldi az adatigénylő hatóság részére.
13. § (1) Valamely elektronikus úton elérhető nyilvántartásból elektronikus úton történő lekérdezés esetén a nyilvántartást
kezelő hatóság – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – köteles naplózni a lekérdező azonosító adatait,
a lekérdezés idejét, valamint a lekérdezett adatok körét. A nyilvántartást vezető hatóság köteles továbbá biztosítani
a lekérdezésre adott válasz dokumentálását vagy egyéb úton való visszakereshetőségét.
(2) Ha az elektronikus úton elérhető nyilvántartásból elektronikus úton hatóság végez lekérdezést, úgy – jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában – a lekérdezést végző hatóság is köteles biztosítani a lekérdezésre adott válasz
dokumentálását vagy egyéb úton való visszakereshetőségét. IV. FEJEZET
ÜGYINTÉZÉSI RENDELKEZÉS
14. § (1) A hatóság a hatósági eljárás során az ügyféllel történő első elektronikus kapcsolatfelvételt vagy az ügyfél elektronikus
beadványának befogadását megelőzően köteles elektronikus úton lekérdezni az ügyintézési rendelkezések
nyilvántartásából az ügyfél ügyintézési rendelkezését. (2) Ha az ügyfél módosítja az ügyintézési rendelkezése tartalmát, a folyamatban lévő ügyek esetén a hatóság akkor
köteles figyelembe venni a módosított rendelkezés tartalmát, ha a módosulásról az ügyfél értesítette, vagy az
ügyintézési rendelkezés változásáról egyébként értesült. 15. § Az ügyintézési rendelkezésben tett meghatalmazást a hatóság köteles elfogadni akkor is, ha egyébként az adott
eljárástípusban a meghatalmazásra jogszabály űrlap alkalmazását írja elő, feltéve, hogy az űrlap által megkövetelt
adatokat az ügyintézési rendelkezésben tett meghatalmazás tartalmazza. V. FEJEZET
AZONOSÍTÁS ÉS DOKUMENTUMHITELESÍTÉS
1. Azonosítás 16. § (1) Ha az adott eljárástípusban az elektronikus kapcsolattartás lehetősége biztosított, a hatóság az eljárástípus eljárási
cselekményeit, valamint a tájékoztatást és egyéb ügyintézési mozzanatokat (ezen alcím alkalmazásában együtt:
eljárási cselekmények) elektronikus úton az e § szerinti azonosítási biztonsági szintek szerint köteles biztosítani.
(2) Ha az eljárási cselekmény nem elektronikus ügyintézés esetén azonosítás nélkül elvégezhető, úgy az eljárási
cselekmény elektronikus úton az ügyfél azonosítása nélkül végrehajtható (a továbbiakban: anonim ügyintézés).
(3) A hatóság a (2) bekezdés alá tartozó eljárási cselekmények tekintetében indokolt esetben megkövetelheti, hogy
az azonosítás korábban elvégzett, az ügyfél személyes megjelenését igénylő személyazonosításra legyen
visszavezethető, és az azonosításhoz szükséges adatok az azonosítási szolgáltatónál rendelkezésre álljanak
(a továbbiakban: pszeudonim azonosítás). (4) Ha az eljárási cselekmény nem elektronikus ügyintézés esetén az ügyfél aláírásával, írásbeli dokumentum vagy teljes
bizonyító erejű magánokirat útján végezhető, úgy az eljárási cselekmény elektronikus úton történő végzésének
feltétele, hogy az azonosítás korábban elvégzett, az ügyfél személyes megjelenését igénylő személyazonosításra
legyen visszavezethető, igazolt adatként a hatóság rendelkezésére álljon az ügyfél neve, és az azonosításhoz
szükséges további adatok az azonosítási szolgáltatónál rendelkezésre álljanak (a továbbiakban: névhez kötött
azonosítás). (5) Ha az eljárási cselekmény nem elektronikus ügyintézés esetén személyes megjelenéssel végezhető, úgy az eljárási
cselekmény elektronikus úton történő végzésének feltétele, hogy az azonosítás korábban elvégzett, az ügyfél
személyes megjelenését igénylő személyazonosításra legyen visszavezethető, és a (6) bekezdésben foglaltak szerint
személye valamely személlyel egyértelműen megfeleltethető legyen. (6) Az ügyfél személye valamely személlyel akkor feleltethető meg egyértelműen, ha az azonosítás keretében igazolt
adatok alapján egyértelműen megállapítható a személy azonossága, és az igazolt adatok egyeznek az ügyfélre
vonatkozó, a) a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szereplő természetes személyazonosító adatokkal,
b) a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szereplő természetes személyazonosító adatokkal az összerendelési
nyilvántartáson keresztül közvetve egyértelműen megfeleltethető adatokkal, c) az ügyintézési rendelkezésben rögzített azonosító adatokkal,
d) olyan, a hatóság informatikai rendszerében kezelt személyazonosító adatokkal, amelyekből a rendszer valamely
közhiteles nyilvántartáson keresztüli ellenőrzés útján az ügyfél személyének az adott személyhez rendeltségét
ellenőrizheti, vagy e) a hatóság saját nyilvántartásában szereplő, egyértelmű hozzárendeléshez elegendő adatokkal.
17. § Elektronikus aláírás alapján valamely adat akkor tekinthető igazoltnak, ha az aláírás legalább fokozott biztonságú
– az ügyfélnek az ügyintézési rendelkezésben tett ilyen korlátozása esetén minősített – elektronikus aláírás, amely
megfelel a jogszabályban meghatározott követelményeknek, feltéve hogy a) az igazolni kívánt adatot a tanúsítvány tartalmazza,
b) az igazolni kívánt adatot a tanúsítvány száma vagy egyéb azonosító adata alapján a hatóság a közhiteles
nyilvántartásból sikeresen lekérdezi, c) az igazolni kívánt adatot kiegészítő, jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő igazolás
(attribútumtanúsítvány) tartalmazza, vagy d) az adatot a hatóság a tanúsítványt kibocsátó hitelesítés-szolgáltatónál sikeresen ellenőrizte.
18. § A hatóság köteles elfogadni az állam által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatással történő azonosítást,
feltéve, hogy azt az ügyfél az ügyintézési rendelkezésben nem zárta ki. A hatóság az általa elfogadott további
azonosítási szolgáltatásokat köteles az elektronikus ügytájékoztatóban közzétenni. 19. § A Ket. 163. § (4) bekezdése alkalmazásában az azonosítási szolgáltató azonosítással kapcsolatos eljárásrendjét
beazonosító irata akkor tekinthető a hatóság számára elérhetőnek, ha az azonosítási szolgáltató az azonosítási
szolgáltatás iránti engedélyezési eljárásban kérte a szolgáltató által biztosított azonosítási szintek közzétételét, és ez
alapján a biztosított azonosítási szintek a felügyelet által közzétett nyilvántartásban szerepelnek.
20. § Az elektronikus ügyintézést biztosító hatóság köteles a jogszabályban kijelölt szervezet által nyújtott azonosítási
szolgáltatás központi azonosítási ügynök rész-szolgáltatásán keresztül történő azonosíthatóságot ügyfelei számára
lehetővé tenni. 21. § A hatóság az azonosítás ellenőrzés SZEÜSZ keretében olyan azonosítási szolgáltatások elfogadását is biztosíthatja,
melynek szolgáltatói nem szerepelnek az azonosítási szolgáltatások nyilvántartásában, ha a rendelkezésére álló
dokumentumokból egyértelműen megállapítható, hogy az azonosítási szolgáltatás az azonosítás elfogadás SZEÜSZ
feltételeinek megfelel. 2. Dokumentumhitelesítés 22. § (1) Elektronikus kapcsolattartás keretében – a telefax kivételével – a jelen cím szerint hitelesített elektronikus
dokumentum használható. (2) Az elektronikus dokumentum hitelesítése történhet:
a) jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő, legalább fokozott biztonságú elektronikus
aláírással, b) az azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés szabályai szerint,
c) az iratérvényességi nyilvántartásban történő elhelyezéssel, az iratérvényességi nyilvántartásra vonatkozó
szabályok szerint, vagy d) kizárólag a hatóság zárt informatikai rendszerében történő felhasználás esetén az ilyen esetekre az informatikáért
felelős miniszter által kiadott rendeletben meghatározott módon és feltételekkel.
23. § (1) Ha a dokumentum hitelesítésére elektronikus aláírással került sor, úgy az elektronikus dokumentum hitelesnek
tekinthető, ha a dokumentumon elhelyezett elektronikus aláírás az aláírás időpontjában – ha pedig ez hiteles módon
nem állapítható meg, úgy az aláírás ellenőrzésének időpontjában – érvényes.
(2) Ha a dokumentum az iratérvényességi nyilvántartásban szerepel, úgy a másolat és az iratérvényességi
nyilvántartásban elhelyezett elektronikus dokumentum egyezése akkor állapítható meg, ha
a) a hatóság által kézbesített elektronikus irat egyezése megállapítható az iratérvényességi nyilvántartásban
elhelyezett elektronikus dokumentummal; vagy b) egyéb esetben, ha a hatóság által kézbesített papír alapú irat tartalmi egyezése megállapítható az
iratérvényességi nyilvántartásban elhelyezett elektronikus dokumentummal a képi megjelenés alapján, vagy
egyedi, hamisítás felderítését segítő adat (különösen sorszámozott matrica, az iraton szereplő záradék, az irat
ellenőrzési adatainak eléréséhez szükséges véletlenszerű hivatkozási kód) alapján.
(3) Amennyiben az elektronikus dokumentum egy olyan elektronikus űrlap, amely az ÁNYK űrlap benyújtás támogatási
szolgáltatás igénybevételével került hitelesítésre, úgy a szolgáltatás által elhelyezett időbélyegző érvényessége
esetén hitelesnek tekinthető a jogszabályban meghatározott felhasználási körben. A dokumentum hitelességére
vonatkozó rendelkezések nem érintik az okiratok bizonyító erejére vonatkozó rendelkezéseket.
(4) Zárt rendszerben, azonosítás alapján feljegyzett hitelesítési adat vagy hozzárendelés alapján az elektronikus
dokumentum akkor tekinthető hitelesnek, ha az informatikai biztonságra vonatkozó előírásoknak megfelelően
auditálással igazolt a) a rendszer zártsága, b) az azonosítás alapján történő hozzárendelés megfelelősége, valamint
c) a hitelességi információk megváltoztathatatlansága. (5) A (4) bekezdés szerinti zárt rendszerben hitelesnek tekintett dokumentumok zárt rendszeren kívüli felhasználását
a hatóság a hiteles másolat készítés szabályai szerint készített másolattal teszi lehetővé.
24. § A hatóság köteles biztosítani a jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő elektronikus aláírással
aláírt elektronikus dokumentumok elfogadását. 25. § (1) A hatóság a 23. § szerinti követelmények teljesülése hiányában is elfogadhatja az ügyfél más hatóság előtt tett
nyilatkozatát vagy más hatóság által tárolt adatot, ha a másik hatóság igazolja, hogy
a) a nyilatkozat megtételére, az adat rögzítésére az ügyfél azonosítását követően került sor,
b) a nyilatkozat vagy adat zárt rendszerben került tárolásra úgy, hogy a nyilatkozat, illetve adat
megváltoztathatatlansága biztosítva van, és c) a nyilatkozat vagy adat a 23. § (4) bekezdés rendelkezései szerint hitelesítésre kerül.
(2) A hatóságok közötti adatkapcsolat és az annak keretében továbbított adat vagy dokumentum a 23. § szerinti
követelmények teljesülése hiányában is hitelesnek fogadható el, ha
a) az külön jogszabályban megadott feltételek szerint történik, vagy
b) a továbbítás automatikus adatelérési felületének biztosítása más hatóság számára SZEÜSZ keretében, olyan zárt
rendszerek között történik, ahol a továbbított adat a zárt rendszeren belül mind az adatszolgáltatói oldalon, mind
az adatfogadói oldalon hitelesként kezelt. 26. § Ha a hatósághoz beérkezett iraton nem szerepel legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírás, a hatóság az irat
beérkezését követően haladéktalanul köteles biztosítani az irat megváltoztathatatlanságát. A hatóság ezt biztosíthatja
a) az iraton saját, legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírásának elhelyezésével, vagy
b) az irat olyan zárt dokumentumkezelő rendszerben történő elhelyezésével, amelyben az irat
megváltoztathatatlanságának biztosítottsága külön jogszabályban meghatározottak szerinti igazolva van.
27. § (1) Elektronikusan aláírt dokumentum esetén a hatóság köteles az aláírás, valamint szükség esetén az időbélyegző,
valamint az azokhoz kapcsolódó tanúsítvány érvényességének ellenőrzését elvégezni, és ennek eredményét – ha
a dokumentum nem tartalmaz érvényes időbélyegzőt, az időpont hiteles igazolása mellett – rögzíteni. Az ellenőrzést
a hatóság a) saját eszközeivel vagy b) az ellenőrzést kormány által kötelezően nyújtandó szolgáltatásként nyújtó kijelölt szervezet szolgáltatásának
igénybevételével végezheti. (2) Az elektronikusan aláírt dokumentumon az aláírás, valamint szükség esetén az időbélyegző, valamint az azokhoz
kapcsolódó tanúsítvány érvényességének (1) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzését és annak igazolását a kijelölt
szervezet SZEÜSZ-ként nyújtja. Az ellenőrzés eredményéről a szolgáltató legalább fokozott biztonságú elektronikus
aláírással és időbélyegzővel hitelesített igazolást állít ki, amely tartalmazza az ellenőrzött elektronikus dokumentumot
vagy annak lenyomatát is. 28. § Ha a hatóság valamely elektronikus dokumentumot legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással hitelesít,
köteles a hitelesített dokumentumot a) időbélyegzővel és hitelesítés-szolgáltató által biztosított azonnali tanúsítványállapot igazolással és
időbélyegzővel ellátni, vagy b) időbélyegzővel ellátni és az elektronikus dokumentumhoz a tanúsítvány-visszavonási információ hiteles
igazolását hiteles formában mellékelni. VI. FEJEZET
DOKUMENTUMFORMÁTUMOK 29. § (1) A hatóság az e fejezetben foglalt rendelkezések és a felügyelet által kiadott ajánlásban meghatározott követelmények,
továbbá az adott hatóságra irányadó különös szabályok alapján határozza meg, hogy az elektronikus kapcsolattartás
keretében milyen formátumú elektronikus dokumentumokat fogad el. (2) A hatóság az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint elektronikus úton közzéteszi az (1) bekezdés szerinti
dokumentumformátumokat. (3) A hatóság a (2) bekezdés szerint közzétett formátumoktól eltérő dokumentumformátumot is elfogadhat az ügyféllel
kötött megállapodása alapján, az abban meghatározott feltételekkel. A hatóság a megállapodásban igényelheti
a megállapodás szerinti egyedi formátum elfogadásával járó költségek megtérítését.
30. § (1) Az irat a 29. § hatálya alá nem tartozó formátumban benyújtható, ha a formátumra vonatkozó követelményeket
a) nemzetközi szabványügyi szervezet vagy az Egyesült Nemzetek Szervezetének valamely szakosított intézménye
tette közzé, vagy b) e követelményeket teljesítő szoftverek ingyenesen és nyilvánosan hozzáférhetőek,
továbbá a formátum széleskörűen elterjedt, és biztosítja, hogy a beadványt egyértelműen és azonos tartalommal
értelmezhessék, és a formátum megfelel a jogszabályban meghatározott további követelményeknek is.
(2) A felügyelet által közzétett listán szereplő szabványoknak, műszaki előírásoknak és ajánlásoknak (a továbbiakban
együtt: szabványoknak) megfelelő formátumot úgy kell tekinteni, hogy az teljesíti az (1) bekezdés szerinti feltételeket.
(3) Ha a felügyelet által közzétett listán nem szereplő formátumok (1) bekezdés hatálya alá tartozása vitatott, úgy az
ügyfél jogosult a felügyelethez fordulni, amelynek döntése kötelező erejű.
(4) A (2) bekezdés kivételével az e § szerinti esetben a hatóság megtagadhatja az elektronikus dokumentum elfogadását;
ilyen esetben a beadvány benyújtásához fűződő jogkövetkezmények nem alkalmazhatók. Amennyiben a hatóság
nem tagadja meg az elektronikus dokumentum befogadását, úgy igényelheti az elektronikus iratról hiteles, más
formátumú elektronikus másolat készítése költségeinek megtérítését. Ilyen esetben az ügyintézési határidő
a megfelelő formátumú beadvány hatósághoz érkezésének napján kezdődik.
31. § A hatóság megtagadhatja az olyan elektronikus dokumentum elfogadását, amely aktív vagy változó adattartalmat
tartalmaz. A hatóság az ilyen dokumentumot akkor fogadhatja el, ha
a) az elektronikus iratról hiteles, más formátumú elektronikus másolat készítéséről a SZEÜSZ szabályai szerint annak
változó tartalmat nem tartalmazó dokumentummá alakításáról gondoskodik, b) az adott eljárástípusra ilyen ügyintézési módot lehetővé tesz,
c) a változó tartalom az ügy szempontjából releváns adatot nem tartalmaz, és
d) szükség esetén az ügyintézéshez szükséges mértékben, a felhasználására vonatkozó megállapításairól hivatalos
feljegyzést készít. 32. § (1) A hatóság az általa készített és az ügyfél vagy más szerv számára továbbított elektronikus dokumentumoknál
a felügyelet által a hatóság által alkalmazható dokumentumformátumokról közzétett formátumlistán szereplő
formátumok közül a hatóságra irányadó jogszabályok figyelembevételével bármelyiket alkalmazhatja.
(2) Az ügyfél és a címzett hatóság kérheti az irat (1) bekezdésben szereplő listán nem szereplő más elektronikus
formátumban történő megküldését. Ez esetben a hatóság jogosult az ügyfél vagy a címzett hatóság költségére az
ügyfél által igényelt eltérő formátumú elektronikus másolatot készíteni vagy készíttetni.
33. § (1) Egyedi adatszerkezetet alkalmazó űrlap alkalmazása csak akkor írható elő, ha
a) az űrlap kialakítása az elektronikus űrlapok kezelése SZEÜSZ szabályainak megfelel, és
b) az űrlap kitöltéséhez szükséges programok ingyenesen elektronikusan elérhetők vagy letölthetők.
(2) A hatóság az egyedi adatszerkezetet tartalmazó űrlapon érkezett beadványnak az űrlap elfogadására nem kötelezett
más hatóság számára történő továbbítását – az érintett hatóságok eltérő megállapodása hiányában – az űrlapról
készített hiteles másolat készítésével biztosítja. 34. § (1) A hatóság egyedi adatszerkezetet alkalmazó űrlapot csak akkor továbbíthat, ha
a) a címzett ennek fogadásához hozzájárult, vagy b) jogszabály írja elő.
(2) Amennyiben az űrlap továbbításának (1) bekezdésben megadott feltételei nem teljesülnek, a hatóság az irat
megküldését az űrlapról készített, annak elektronikus képi formáját, vagy egyéb, teljes tartalmi egyezését biztosító
elektronikus formáját tartalmazó, az elektronikus iratról hiteles, más formátumú elektronikus másolat készítésének
szabályai szerint készített hitelesített másolattal teljesíti. Ez esetben a másolatkészítés költségeinek megtérítésére nem
jogosult. VII. FEJEZET
A KÉPVISELETI JOG IGAZOLÁSA ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉS ESETÉN
35. § (1) Elektronikus úton meghatalmazás kizárólag jogszabály által meghatározott adattartalommal rendszeresített űrlapon
adható, és kizárólag a jogszabályban meghatározott formátumban nyújtható be elektronikusan. A jogszabály által
előírt űrlapon adott, jogszabályban meghatározott módon hitelesített meghatalmazás írásbelinek minősül.
(2) Meghatalmazás akkor adható a hatóság telefonos ügyfélszolgálatán keresztül, ha
a) a meghatalmazó személye azonosításra kerül, b) a meghatalmazó az ügyintézési rendelkezésben a telefonos ügyintézést nem zárta ki, valamint az azonosításra
nem írt elő a telefonon alkalmazhatónál magasabb biztonsági szintet.
(3) A telefonon adott meghatalmazásról az ügyintézési rendelkezésben megadott elektronikus értesítési címen – ha az
ügyfél ilyet megadott – a meghatalmazó, illetve – ha elektronikus elérhetősége az ügyfél ügyintézési rendelkezésének
nyilvántartásából megállapítható – a meghatalmazott soron kívül értesítést kap.
(4) Elektronikus kapcsolattartás esetén, ha a meghatalmazás a rendelkezési nyilvántartásban szerepel, úgy
a meghatalmazott az első eljárási cselekménynél az ügyintézési rendelkezésre hivatkozó nyilatkozatát csatolja vagy
a beadványába foglalja a meghatalmazást, annak csatolása helyett.
(5) Az ügyintézési rendelkezésben tett, a rendelkezési nyilvántartásban elérhető meghatalmazásra az ügyfél és
meghatalmazottja papír alapú ügyintézés esetén is hivatkozhat. Ilyen esetben a meghatalmazott a rendelkezési
nyilvántartásra vonatkozó rendelkezések szerint készített papír másolatot köteles csatolni, ami alapján a hatóság
a rendelkezési nyilvántartásra irányadó szabályok szerint a rendelkezési nyilvántartásban ellenőrizni tudja
a meghatalmazás érvényességét. VIII. FEJEZET
A PAPÍR ALAPÚ ÉS ELEKTRONIKUS ÜGYINTÉZÉS KAPCSOLATA
3. A papír alapú és elektronikus ügyintézés összekapcsolását biztosító eljárások
36. § (1) A papír alapú és elektronikus ügyintézés összekapcsolását biztosító eljárások:
a) papír alapú irat átalakítása hiteles elektronikus irattá,
b) elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása,
c) elektronikus iratról hiteles elektronikus másolat készítése, d) elektronikus iratról hiteles, más formátumú elektronikus másolat készítése, valamint
e) elektronikus adathordozón nem elektronikus úton benyújtott elektronikus dokumentumról elektronikus másolat
készítése. (2) A jelen fejezet előírásai szerint készített másolat joghatása megegyezik az eredeti dokumentuméval.
4. Elektronikus irat hiteles papír alapú irattá alakítása
37. § (1) Ha az elektronikus ügyintézés során egyes eljárási cselekmények teljesítéséhez elektronikus iratot az ügyfél
rendelkezése vagy jogszabály alapján nem lehet felhasználni, és az adott elektronikus irat információtartalma papír
alapon megjeleníthető, az ügyintézést biztosító szerv az eljárási cselekmény teljesítéséhez az elektronikus iratról
jogszabályban meghatározottak szerint papír alapú kiadmányt vagy másolatot készíthet vagy készíttethet.
(2) A másolatkészítő aláírása és bélyegzőlenyomata nélkül is az eredeti okiratéval azonos bizonyító ereje van az
elektronikus okiratról jogszabályban kijelölt szervezet által, jogszabályban meghatározott módon kibocsátott papír
alapú másolatnak, feltéve, hogy a) az okirat az iratérvényességi nyilvántartásban szerepel, és
b) a papír alapú másolatnak az iratérvényességi nyilvántartásra vonatkozó rendelkezések szerinti ellenőrzése sikeres
volt. 5. Papír alapú irat átalakítása hiteles elektronikus irattá
38. § (1) A papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítását jogszabályban meghatározott módon a hatóság maga végezheti
el, vagy arra papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítását biztosító SZEÜSZ szolgáltató szolgáltatását veheti
igénybe. (2) A papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítását a SZEÜSZ szolgáltató úgy is nyújthatja, hogy egyúttal vállalja
a hatóság részére benyújtandó irat átvételét, majd az erről készített elektronikus másolatnak a hatóság részére történő
továbbítását. A szolgáltató köteles rögzíteni és a papír alapú irat átvételekor igazolni az átvétel időpontját.
(3) Ha a papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítását a SZEÜSZ szolgáltató úgy nyújtja, hogy egyúttal vállalja az
elektronikus másolatnak a hatóság részére történő továbbítását, úgy a beadvány az ilyen szolgáltató részére történő
átadással előterjesztettnek minősül. Az elektronikus másolat elkészítését követően a SZEÜSZ szolgáltató az eredeti
papír alapú iratot a) a hatóság eltérő rendelkezése hiányában visszaadja vagy visszaküldi az ügyfélnek,
b) a hatóság által meghatározott rendszerességgel átadja a hatóság részére,
c) a hatóság által a jogszabályi előírások figyelembevételével meghatározott esetekben és feltételekkel
megsemmisíti; vagy d) ha a SZEÜSZ szolgáltató ilyen szolgáltatást is nyújt, a hatóság javára megőrzi.
6. Elektronikus iratról készített hiteles elektronikus másolat 39. § Amennyiben az elektronikus irat példányszámának, a másolatok számának jelentősége van vagy egyébként indokolt,
a hatóság az elektronikus iratról készített hiteles elektronikus másolatot elkülönült iratként kezeli.
7. Elektronikus iratról készített hiteles, más formátumú elektronikus másolat
40. § Az elektronikus dokumentumról hiteles, más formátumú elektronikus másolat készítése esetén a másolat készítésére
jogszabályban előírt feltételeknek megfelelő számítástechnikai eszközzel kerülhet sor.
8. Elektronikus adathordozón benyújtott beadványról készített elektronikus másolat
41. § (1) Ha a hatóság elektronikus adathordozón benyújtott beadványt is fogad, az ügyfél által szabályszerűen benyújtott
beadványról vagy a hatóság által szabályszerűen megküldött iratról a benyújtással egyidejűleg, a beadványt benyújtó
személy jelenlétében olyan elektronikus másolatot készít, amelyben az adathordozón rögzített elektronikus
beadványon túl a hatóság a) nyilatkozik a másolat és az elektronikus adathordozón rögzített beadvány azonosságáról,
b) rögzíti az elektronikus adathordozó azonosításához szükséges adatokat, valamint
c) a fentieket legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással vagy más módon hitelesíti.
(2) A felügyelet által kiadott ajánlás határozza meg azokat a számítógépes programokat, amelyek másolatkészítésre külön
tanúsítás nélkül alkalmazhatók. (3) A (2) bekezdésbe nem tartozó eszközök csak a hatóság által beszerzett tanúsítás alapján alkalmazhatók, amelyben
külön jogszabály alapján feljogosított tanúsító szervezet igazolja, hogy a másolatkészítésre használt számítógépes
program az előírás szerinti használat esetén információtorzulás nélkül, teljeskörűen azonos másolatot készít.
IX. FEJEZET
EGYES PAPÍR ALAPÚ DOKUMENTUMOK KEZELÉSÉRE ÉPÜLŐ SZABÁLYOK ALKALMAZÁSA ELEKTRONIKUS
DOKUMENTUM ESETÉN
9. Irat bemutatása 42. § Ha jogszabály valamely irat bemutatását írja elő, az elektronikus ügyintézés esetén kiváltható
a) hiteles elektronikus másolat benyújtásával, b) kormányablaknál, kihelyezett ügyintézési pontnál történő bemutatással, ahol az iratról másolatot készítenek, azt
hitelesítik, és az eljáró hatósághoz benyújtják. 10. Személyes megjelenés
43. § Ha jogszabály az ügyfél vagy más személy személyes megjelenését írja elő, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában
a személyes megjelenés követelménye kiváltható elektronikus ügyintézés keretében, ha
a) az eljáráshoz vagy az eljárási cselekményhez nincs szükség az ügyfél személyes fizikai közreműködésére
(különösen ujjlenyomatvételre, kézi aláírásra), vagy valamely dokumentum vagy tárgy átadására, és
b) a személyes megjelenés kiváltása nem jelent túlzott kockázatot és a tényállás tisztázását nem nehezíti.
11. Hivatalos feljegyzés, jegyzőkönyv 44. § (1) Hivatalos feljegyzés kizárólag elektronikus formátumban is elkészíthető. Ilyen esetben a feljegyzés hitelesítője
a feljegyzést az elektronikus dokumentumok hitelesítésére vonatkozó rendelkezések szerint az egész dokumentumra,
annak minden oldalára kiterjedően, egységesen hitelesíti. (2) Hivatalos feljegyzésnek a Ket. 39. § (10) bekezdés szerinti esetekben kizárólag elektronikus formában, számítógépes
programmal, automatikusan történő készítése esetén a feljegyzés hitelesítése történhet
a) az ügyintéző által az elkészült elektronikus dokumentum ellenőrzését követően az (1) bekezdés szerinti
hitelesítéssel vagy b) a hatóságnak – a feljegyzést automatikusan készítő program részeként elhelyezésre kerülő – gépi aláírásával.
(3) Jegyzőkönyv kizárólag elektronikus formátumban, elektronikus dokumentumként is elkészíthető, amennyiben
a Ket. 39. § (3) bekezdés g) pontjában megadott személyek rendelkeznek elektronikus dokumentum hitelesítéséhez
szükséges feltételekkel, és – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az elektronikus hitelesítést vállalják. Nem
szükséges az eljáró ügyintéző és a jegyzőkönyvvezető hozzájárulása, amennyiben a hatóság az adott eljárásban
elektronikus ügyintézést alkalmaz. A kizárólag elektronikus formában felvett jegyzőkönyv hitelesítését az elektronikus
dokumentumok hitelesítésére vonatkozó rendelkezések szerint az egész dokumentumra, annak minden oldalára
kiterjedően egységesen hitelesíti az eljáró ügyintéző és a jegyzőkönyvvezető, majd az így hitelesített elektronikus
dokumentumot az eljárási cselekményben érintett személy, az eljárási képességgel nem rendelkező személy
képviselője, valamint – alkalmazása esetén – a hatósági tanú az elektronikus dokumentumok hitelesítésére vonatkozó
rendelkezések szerint. 12. Hatóságok közötti elektronikus együttműködés 45. § Ha törvény vagy kormányrendelet a tényállás tisztázása és az ügyfél jogának, jogos érdekének védelme és
előmozdítása érdekében az eljárás és a hatósági ellenőrzés során együttműködési kötelezettséget ír elő a feladat
és hatáskörükben érintett hatóságok részére, úgy a hatóságok az együttműködés során elektronikus úton kötelesek az
adatcsere érdekében együttműködni, azzal, hogy a nyilvántartásban szereplő adatok megismerhetősége esetén
a közvetlen lekérdezhetőség biztosítása helyett a hatóság csak abban az esetben választhat más kapcsolattartási
formát, ha az technikailag, jogszabályi rendelkezés alapján kizárt, vagy egyébként aránytalan nehézséggel járna.
13. Ügyintéző általi aláírás, bélyegző 46. § Ha jogszabály a kiadmányozó aláírását, illetve bélyegzőlenyomatát követeli meg, úgy elektronikus formátumban
történő kiadmányozás esetében ez az alábbiak szerint teljesíthető:
a) a kiadmányozó külön jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelő elektronikus aláírásával és
időbélyegzővel, b) a szervezet nevében történő gépi aláírással és időbélyegzővel, az ügyintéző neve mellett „s.k.” jelzéssel, vagy
c) az iraton az iratérvényességi nyilvántartásban történő nyilvántartás tényének feltüntetésével és az ügyintéző
neve mellett „s.k.” jelzéssel. 14. Hatósági bizonyítvány 47. § Hatósági bizonyítvány ügyfél ilyen irányú kérése esetén, jogszabályban meghatározott formai követelményeknek
megfelelően állítható ki elektronikus iratként. 15. Mérlegelés nélküli bejegyzés
48. § (1) A hatósági nyilvántartásba történő hivatalbóli, mérlegelés nélküli bejegyzés elektronikus ügyintézés esetén
automatizáltan is elvégezhető. (2) A Ket. 162. § (4) bekezdése szerint az ügyfél adatainak a nyilvántartó szerv értesítése alapján történő adatmódosítás
esetén, valamint a jogszabály szerinti hatóságok közötti rendszeres adatszolgáltatás alapján a hatósági
nyilvántartásba történt bejegyzést nem kell határozatnak tekinteni. 16. Az elektronikus dokumentumra történő rávezetés, feljegyzés, kijavítás, záradékolás, felülhitelesítés
49. § Ahol jogszabály valamely jognak, döntésnek, ténynek vagy más adatnak iratra történő feljegyzését vagy rávezetését
rendeli el, illetve valamely irat záradékolásáról vagy kijavításáról rendelkezik, úgy az elektronikus dokumentum
esetében történhet a) az eredeti dokumentumhoz történő elektronikus formában történő csatolással úgy, ha a csatolás egyértelmű
hozzárendeléssel, elválaszthatatlan módon, az utólagos módosítás lehetőségét kizárva történik, majd az eljáró
ügyintéző az iratot a csatolt adatokkal együtt újrahitelesíti, vagy
b) ha az eredeti elektronikus dokumentum lehetővé teszi, annak adatszerkezetének kiegészítésével és ügyintéző
általi újrahitelesítéssel, feltéve, hogy ezzel az eredeti hitelesítési információk nem sérülnek.
17. Az elektronikus dokumentum zárt kezelése 50. § (1) A tanú személyazonosító adatainak zárt kezelése esetén az ügy iratai között elkülönített, zárt kezeléssel egyenértékű
megoldásnak kell tekinteni az olyan informatikai megoldást, amely csak a törvényben meghatározott személyek
részére teszi megismerhetővé a zárt kezelésű adatokat, és ezen személyek köre, illetve a megismerés ténye naplózva
van. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott megoldásnak minősül különösen a külön jogszabály szerinti követelményeknek
megfelelő titkosítás és titkosított formában történő tárolás, amely biztosítja, hogy a titkosított elektronikus
dokumentumból az eredeti elektronikus dokumentumot kizárólag a megismerésre jogosult részére lehet
visszaállítani. (3) A (2) bekezdés szerinti titkosítást a hatósághoz mint szervezethez és nem meghatározott természetes személyhez
rendelt titkosító kulcs útján kell elvégezni. A titkosításra és a titkosító kulcs biztosítására csak külön jogszabály szerinti
titkosítás SZEÜSZ vehető igénybe. X. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
18. Hatályba léptető rendelkezés 51. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. Átmeneti rendelkezések 52. § Az e rendelet hatálybalépésekor az elektronikus kapcsolattartás, valamint az elektronikus ügyintézés lehetőségét
biztosító hatóságok 2012. december 31-ig kötelesek a) az elektronikus kapcsolattartás, illetve az elektronikus ügyintézés lehetőségét a 2012. március 31-én hatályos
szabályoknak megfelelően biztosítani, mindaddig, amíg az e rendeletnek való megfelelést nem biztosítják,
b) megteremteni az e rendeletnek való megfelelés feltételeit.
20. Hatályon kívül helyező rendelkezések 53. § Hatályát veszti
a) az elektronikus közszolgáltatás működtetéséről szóló 222/2009. (X. 14.) Korm. rendelet,
b) az elektronikus közszolgáltatás biztonságáról szóló 223/2009. (X. 14.) Korm. rendelet,
c) a központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és az azonosítási szolgáltatásról
szóló 224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet, valamint d) az elektronikus közszolgáltatásról és annak igénybevételéről szóló 225/2009. (X. 14.) Korm. rendelet.
21. Az Európai Unió jogának való megfelelés 54. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 6–8. cikkeinek való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
230/2010. (IX. 17.) KE határozata a Köztársasági Elnöki Hivatal helyettes vezetőjének kinevezéséről.
A köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb Bíróság elnöke
tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény 10. §-ának (3) bekezdése alapján Szabó Györgyöt a Köztársasági Elnöki
Hivatal helyettes vezetőjévé 2010. szeptember 16-ai hatállyal kinevezem.
Budapest, 2010. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
180/2009. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a következő NATO egységesítési egyezmények végrehajtására az
alábbi
intézkedést
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem: a) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnökhelyettesének 1/2009. (IV. 3.) HVKFH egységes NATO-előírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2402
NRS (EDITION 2) – DANGER AREAS FOR LAND
LAUNCHED UNMANNED AERIAL VEHICLES
FOR USE BY NATO FORCES OPERATING IN A
GROUND ENVIROMENT ON MILITARY RANGES
címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
Az egységesítési egyezmény kategóriába sorolja a veszélyes területeket a NATO erők által üzemeltetett földi telepítésű pilóta nélküli légi eszközök számára földi környezetben, katonai lőtéren való alkalmazás esetén.
b) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnökhelyettesének 1/2009. (IV. 3.) HVKFH egységes NATOelőírások elfogadásáról szóló közleményben fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 3764 JINT
(EDITION 6) – EXCHANGE OF IMAGERY címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
Az egységesítési egyezmény meghatározza a NATO
tagországok között cserére kerülő képanyagok formáját,
illetve tájékoztatást ad a tagországok képcseréért felelős
szervezeteiről.
3. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
4. Az egységesítési egyezmények rendelkezéséit 2009.
június 1-jétől kell alkalmazni.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
31/2014. (IX. 1.) MNB rendelete megújított 10 000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank megújított 10 000 forintos címletű bankjegyet bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2014. szeptember 2.
2. § (1) A fehér színű bankjegypapírra nyomtatott bankjegy hossza 154 mm, szélessége 70 mm.
 (2) A papír anyagában a bankjegy rövidebb oldalával párhuzamosan futó biztonsági szál található, amelyben az „MNB”
felirat és a „10 000” értékjelzés olvasható. 3. § (1) A  bankjegy előoldala többszínű, a  Szent István-bazilika kupolájának alulnézeti képét megjelenítő, az  oldal széléig
kifutó alapnyomattal és háromszínű képnyomattal készült, amelynek összhatása sárgás-bordó. Az  íriszszerű
alapnyomat a bal oldalon található vízjelmező körül bordó és lila, a szövegtükör körül világos bordó és sárga, a jobb
oldalon sárga és lila színhatású. A vízjelmező és a szövegtükör alapnyomatában 1 mm átmérőjű sárga színű körök
láthatók. Az alapnyomat jobb felső részén az illeszkedő-jel előoldali eleme található.
(2) A  vízjelmezőben Szent István király arcképét ábrázoló árnyalatos vízjelkép látható, amelynek része a  vízjel-portré
bal oldalán, függőlegesen elhelyezkedő „10 000” értékjelzés. A képnyomat része a vízjelmező fölött lévő, a vakok és
csökkent látóképességűek számára a címlet felismerhetőségét elősegítő tagolt formájú jel, amelynek színe lila.
(3) A szövegtükörben, egymás alatti vízszintes sorokban a „10 000” értékjelzés, a „TÍZEZER FORINT” felirat, Dr. Matolcsy
György és Dr. Balog Ádám névaláírása, a  „BUDAPEST 2014” felirat, a  bankjegyhamisításért való büntetőjogi
felelősségre vonatkozó, az „A BANKJEGYHAMISÍTÁST A TÖRVÉNY BÜNTETI!” záradék, valamint a „MAGYAR NEMZETI
BANK” felirat olvasható. Az évszám és a névaláírások változhatnak.
(4) A szövegtükörben, középen egy optikailag változó tulajdonságú festékkel (OVI) nyomtatott díszítő motívum látható,
amely a  rátekintés szögétől függően arany vagy zöld színű. Az  aláírásoktól balra, díszítő motívumokkal körülvéve
Magyarország címerének ábrázolása látható. A szövegtükör képnyomati elemeinek színe lila és bordó.
(5) A képnyomat jobb oldali részén Szent István király arcképének ábrázolása látható, az arcképtől jobbra, fönt a „SZENT
ISTVÁN KIRÁLY” felirat, lent a „10 000” értékjelzés olvasható. E képnyomat elemeinek színe vöröses-lila.
(6) A  bankjegy sorszáma a  bal oldalon, a  vízjelmező alatt vízszintesen, valamint a  jobb oldalon, az  arckép mellett
függőlegesen olvasható. A fekete színű sorszám két betűből és hét számjegyből áll.
(7) A  szövegtükör és a  vízjelmező között, a  bankjegy rövidebb oldalával párhuzamosan hologram hatású fémcsík
található. A  fémcsík tagolt formájú ismétlődő elemeiben Magyarország címerének ábrázolása, az „MNB” felirat és
a „10 000” értékjelzés, a tagolt formájú elemek között a nagyméretű számmal írt „10 000” értékjelzés látható.
(8) A bankjegy előoldalának képét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) A  bankjegy hátoldala többszínű, a  koronázási palástot megjelenítő, az  oldal széléig kifutó alapnyomattal és
háromszínű képnyomattal készült, amelynek összhatása sárgás-bordó. Az  íriszszerű alapnyomat a  jobb oldalon
található vízjelmező körül bordó, mellette lila, a  többi részen sárga és lila színhatású. A  vízjelmező mellett balra
1 mm átmérőjű sárga színű körök láthatók. Az alapnyomat bal felső részén az illeszkedőjel hátoldali eleme található.
(2) A képnyomat része a vízjelmező fölött és alatt látható, mikroírást tartalmazó mező. A fölső mezőben a mikroírással
nyomtatott „MAGYAR NEMZETI BANK” felirat ismétlődik, és a nagyobb betűkkel nyomtatott „MNB” felirat olvasható.
Az  alsó mezőben a  mikroírással nyomtatott „MAGYAR NEMZETI BANK TÍZEZER FORINT” felirat ismétlődik, és
a nagyobb számjegyekkel nyomtatott „10 000” értékjelzés olvasható.
(3) A képnyomat fő motívuma egy – Hubert Sattler festménye alapján készült – esztergomi látkép ábrázolása, amelynek
jobb alsó részén „S” betűt formáló iniciálé látható. A  látkép ábrázolásától balra díszítő motívum látható, amelyben
a  rátekintés szögétől függően egy „H” betű jelenik meg. A  látkép ábrázolása alatt, a  bankjegy bal alsó szélén
az „ESZTERGOMI LÁTKÉP” felirat olvasható, amelynek színe vöröses-lila. A látkép ábrázolása fölött a „TÍZEZER FORINT”
felirat és a „10 000” értékjelzés olvasható, amelyek színe bordó és lila.
(4) A bankjegy hátoldalának képét a 2. melléklet tartalmazza.
5. § A bankjegy grafikai terve Pálinkás György grafikusművész munkája.
6. § Ez a rendelet 2014. szeptember 2-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1227/2011. (VII. 4.) Korm. határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”) történő további magyar katonai hozzájárulásról.
A Kormány az Alkotmány 40/C. § (1) bekezdésében meghatározott engedélyező hatáskörében eljárva a következő határozatot
hozza: 1. A Kormány a Magyar Köztársaság európai uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében, az Európai
Unió közös biztonság- és védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként, az Európai Unió
Tanácsának 2010. február 3-i döntése alapján, az Alkotmány 40/C. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörében
eljárva engedélyezi, hogy az „EUTM Somalia” keretében működő kiképző erők kötelékében a Magyar Honvédség
állományából 4 fő (váltási időszakban legfeljebb 8 fő) kitelepítésre kerüljön Ugandába, és ott a misszió
feladatrendszerébe tartozó feladatokat lásson el 2012. június 30-ig, amely határidőbe a visszatelepülés időtartama
nem számít bele. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”)
történő magyar katonai hozzájárulásról szóló 1100/2010. (IV. 28.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
371/2017. (XII. 8.) Korm. rendelete a Kopp Mária Intézet a Népesedésért és a Családokért létrehozásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Kopp Mária Intézet a Népesedésért és a Családokért jogállása
1. § (1) A Kopp Mária Intézet a Népesedésért és a Családokért (a továbbiakban: Intézet) a családpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó költségvetési szerv.
(2) Az Intézet gazdasági szervezettel rendelkezik.
 (3) Az Intézet a jelen kormányrendelet hatálybalépésével egyidejűleg jön létre.
2. § (1) Az Intézetet elnök vezeti. Az elnököt a miniszter nevezi ki és menti fel.
 (2) Az  elnököt munkájában két elnökhelyettes segíti. Az  elnökhelyettest a  miniszter nevezi ki és menti fel.
Az elnökhelyettes felett az egyéb munkáltatói jogokat az elnök gyakorolja.
 (3) Az Intézet alkalmazottainak jogviszonyára a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény rendelkezései az irányadók.
3. § Az Intézet elnöke a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló törvényben meghatározottak szerint az  államtitkárt, elnökhelyettese a  helyettes államtitkárt megillető
illetménnyel megegyező mértékű díjazásra jogosult.
2. Az Intézet feladatai 4. § (1) Az Intézet
a) koordinációs és másodelemzési tevékenységével részt vesz az  emberi erőforrások minisztere – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ktfr.) 50.  §
(2) bekezdés a)–c) pontjában foglalt – népesedéspolitikai feladatainak megvalósításában,
b) az  a)  pont szerinti tevékenysége körében figyelemmel kíséri a  Ktfr. 50.  § (2)  bekezdés a) és b), valamint
d)–f ) pontjában foglalt feladatok ellátásának a Ktfr. 50. § (3) bekezdése szerinti megvalósulását,
c) az  a) és b)  pont szerinti tevékenységéhez kapcsolódóan elemzéseket végez, és javaslatokat dolgoz ki
a Kormány számára, különösen
ca) a  hazai és nemzetközi migrációs folyamatokkal, valamint a  határainkon túl élő magyarság
demográfiai helyzetével kapcsolatban,
cb) az  otthoni, illetve a  munkavégzéssel kapcsolatos feladatok hatékonyabb összeegyeztethetősége
területén,
cc) a  gyermeket vállaló és nevelő szülőket megillető támogatások rendszere és az  otthonteremtés
fejlesztési lehetőségei területén,
d) a  demográfiai trendek és az  azokra vonatkozó elemzések értelmezésével kapcsolatban módszertani
fejlesztési feladatokat lát el,
e) törekszik a nemzetközi szakmai kapcsolatok minél széleskörűbb kiépítésére,
f ) szakmai eredményeit a nyilvánosság elé tárja.
(2) Az  Intézet a  Központi Statisztikai Hivatal Népességtudományi Kutató Intézete elemzéseit is figyelembe véve tesz
javaslatot, és végez további elemzéseket a Kormány számára
a) a  népesedési folyamatok (élveszületések, termékenység, házasságkötés és párkapcsolatok, válás és
halandóság) területén,
b) a népesség strukturális jellemzőire vonatkozóan,
c) a társadalmi szerkezet (rétegződés és társadalmi mobilitás), a társadalmi integráció, a szegregáció, valamint
a nemzeti kisebbségek helyzete témakörében,
d) a  népesedéssel, a  párkapcsolatokkal, a  gyermekvállalással kapcsolatos értékek, attitűdök, a  társadalmi
egyenlőtlenségek, a humántőke, a kulturális tőke és a szociális tőke tekintetében,
e) a népesség egyes kiemelt csoportjai (különösen a nők, az idősek és a fiatalok) vonatkozásában.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2014. (II. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kántor István
Zoltánt 2014. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1991/2015. (XII. 28.) Korm. határozata a közlekedési ágazatban elérendő megújuló energia felhasználási részarány teljesítéséről.
A Kormány felhívja
 1. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve vizsgálja meg a közlekedési
ágazatban 2020. évre elérendő 10%-os megújuló energia felhasználási részarány teljesíthetőségét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. február 29.
2. a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti vizsgálat eredményéről a  2019. évre vonatkozó kötelező
bioüzemanyag bekeverési részarány megállapítására irányuló előterjesztés keretében számoljon be.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
225/2010. (HK 12.) MH 54. Veszprém lte. e. PK intézkedése az MH 54. Veszprém Légtérellenőrző Ezred kötelékben lévő zászlóaljai, valamint kihelyezett alegységei köznapi és gyakorló csapatkarjelzéseinek rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendejéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH 54. Veszprém Légtérellenőrző Ezred (a továbbiakban MH 54. Veszprém
lte. e.) Informatikai Központ, Híradó Zászlóalj, 1. Légi
Irányító Központ, 2. Légi Irányító központ, 11. Radarszázad, 12. Radarszázad, Réskitöltő Radarszázad, 1. Gerinc
Radar Mérőpont, 3. Gerinc Radar Mérőpont, Logisztikai
Zászlóalj, Támogató Zászlóalj, Egészségügyi Központ
csapatkarjelzéseinek rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzéseket rendszeresítem, viselését az MH
54. Veszprém lte. e. hivatásos és szerződéses állománya
részére engedélyezem.
2. Az MH 54. Veszprém lte. e. pk. által rendszeresített
csapatkarjelzések szöveges leírását és eredeti, valamint
kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik
a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH 54.
Veszprém lte. e. személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
5. Jelen intézkedésemet a Honvédelmi Közlönyben történt közzétételt követően a teljes állomány előtt állománygyűlések keretében ki kell hirdetni.
Szűcs Pál mérnök ezredes s. k.,
parancsnok


text:
378/2015. (IX. 4.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Negash Kebret rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Etióp Demokratikus Szövetségi
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, genfi székhellyel.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
500/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a honvédelmi foglalkoztatók vonatkozásában a munkaügyi hatósági jogkör gyakorlójának kijelöléséről, valamint a honvédelmi foglalkoztatók esetében a rendezett munkaügyi kapcsolatok igazolásáról.
A Kormány a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9. § (5b) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 2.  § és a  4.  § a)  pontja tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés 15.  pont
b) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  Kormány a  munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 9.  § (5b)  bekezdése szerinti honvédelmi
foglalkoztatók (a  továbbiakban: honvédelmi foglalkoztató) vonatkozásában a  munkaügyi hatósági jogkör
gyakorlójaként, országos illetékességgel a honvédelemért felelős minisztert jelöli ki.
2. § Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 82. § (4) bekezdésében
meghatározott dokumentumok helyett a  honvédelmi foglalkoztató esetében a  rendezett munkaügyi kapcsolatok
megállapításának alapjául a honvédelemért felelős miniszter által kiállított igazolás szolgál.
3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 82. § (5) bekezdés
b) pontja,
b) a  honvédelmi foglalkoztatók vonatkozásában a  munkaügyi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek
kijelöléséről szóló 358/2015. (XII. 2.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2012. (V. 2.) OGY határozata köztársasági elnök választásáról.
Az Országgyűlés az Alaptörvény 10. cikk (1) bekezdése alapján
dr. Áder Jánost köztársasági elnökké megválasztja. Az Alaptörvény 11. cikk (6) bekezdése alapján a megválasztott köztársasági elnök 2012. május 10-én lép hivatalba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke,


text:
1158/2018. (III. 27.) Korm. határozata a Közúthálózat felújítása jogcímcsoporton a 2017. évben keletkezett, kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány változatlan célú felhasználásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(3)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati programok alcím, 30. Közúthálózat felújítása
jogcímcsoporton keletkezett, 49 857 984 554 forint összegű kötelezettségvállalással terhelt költségvetési
maradvány változatlan célú felhasználását.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2016. (X. 19.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára
dr. Cseh Tamás Zoltánt a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2016. október 17-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
62/2015. (X. 12.) FM rendelete a 2015. egységes területalapú támogatás, valamint az egyéb közvetlen támogatások összegeinek megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Egységes területalapú támogatás 1. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az  ahhoz
kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.)
FM rendelet [a továbbiakban: 5/2015. (II. 19.) FM rendelet] alapján járó támogatás keretösszege 227 278 806 685 Ft.
(2) Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet alapján járó támogatás hektáronkénti mértéke az (1) bekezdés szerinti keretösszeg és
az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások
2015.  évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 12/2015. (III. 30.) FM rendelet alapján
benyújtott egységes kérelmek ellenőrzését követően megállapított támogatható területek hektárban kifejezett
nagyságának hányadosa.
(3) A (2) bekezdés szerinti támogatható terület legfeljebb 4 991 119 hektár lehet.
 (4) A  (2)  bekezdés szerinti támogatásból 2015. október 16-tól kifizethető előleg mértéke hektáronként legfeljebb
31 868 Ft. 2. Éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás
2. § (1) Az  éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás
igénybevételének szabályairól, valamint a  szántóterület, az  állandó gyepterület és az  állandó kultúrával fedett
földterület növénytermesztésre vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.)
FM rendelet [a továbbiakban: 10/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján járó támogatás keretösszege 126 547 225 110 Ft.
(2) A  10/2015. (III. 13.) FM rendelet 6.  § (1)  bekezdése szerinti számítás során a  támogatható terület legfeljebb
4 991 119 hektár lehet.
(3) A  (2)  bekezdésben hivatkozott számítás szerinti támogatásból 2015. október 16-tól kifizethető előleg mértéke
hektáronként legfeljebb 17 748 Ft.
3. Termeléshez kötött közvetlen támogatás 3. § (1) A  termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól szóló 9/2015. (III. 13.) FM rendelet
[a  továbbiakban: 9/2015. (III. 13.) FM rendelet] alapján támogatási jogcímenként hektár és állategyed alapon
történik a kifizetés.
(2) A kifizetés során alkalmazott fajlagos támogatási összegeket a 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 2. § (3) bekezdésében
foglaltak szerint kell meghatározni figyelemmel arra, hogy a  9/2015. (III. 13.) FM rendelet 6.  §-ában felsorolt
állategyed alapú támogatások esetében az  MVH által elfogadott és a  támogatási feltételeknek megfelelő
állatlétszámot kell figyelembe venni.
(3) A  (2)  bekezdésben hivatkozott támogatásokból 2015. október 16-tól kifizethető előleg mértéke legfeljebb
az 1. mellékletben meghatározott összeg.
4. Fiatal mezőgazdasági termelők támogatása 4. § (1) A  fiatal mezőgazdasági termelők támogatásáról szóló 11/2015 (III. 13.) FM rendelet [a  továbbiakban: 11/2015.
(III. 13.) FM rendelet] alapján járó támogatás keretösszege 3 241 187 354 Ft.
(2) A 11/2015. (III. 13.) FM rendelet 4. § (1) bekezdése szerinti számítás elvégzése során a támogatható terület nagysága
legfeljebb 153 192 hektár lehet.
(3) A (2) bekezdésben hivatkozott számítás szerinti támogatásból 2015. október 16-tól hektáronként kifizethető előleg
mértéke legfeljebb 14 483 Ft.
5. Mezőgazdasági kistermelők részére nyújtandó támogatás 5. § A támogatás mértéke a  mezőgazdasági kistermelői támogatásról szóló 16/2015. (IV. 9.) FM rendeletben foglaltak
alapján kerül megállapításra.
6. A nettó pénzügyi plafon betartása 6. § (1) Az  e  rendeletben feltüntetett mértékek az  éves bruttó pénzügyi felső határ figyelembevételével kerültek
megállapításra.
(2) A  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és a  73/2009/EK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet III.  mellékletében meghatározott nettó pénzügyi felső határ betartása érdekében az  egyes jogcímeknél
a  kifizetéskor csökkentési együtthatót kell alkalmazni a  teljes támogatási összegre. A  csökkentési együttható
mértéke: 0,97864. A csökkentési együttható már az előleg kifizetésekor is alkalmazandó.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § A 9/2015. (III. 13.) FM rendelet 1. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
32/2016. (XII. 16.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdése alapján dr. Suha György Zsoltot 2016.
december 18. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a Magyarország területére
kijelölt tiszteletbeli konzuli tisztviselőkkel való kapcsolattartásért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a Magyarország területére kijelölt tiszteletbeli konzuli tisztviselőkkel (a továbbiakban együttesen:
tiszteletbeli konzulok) való együttműködést, valamint
b) figyelemmel kíséri és támogatja a tiszteletbeli konzulok munkáját.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A  miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás 2016. december 17-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2016. (VI. 17.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
242/2012. (IX. 28.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bálint Gábort
2012. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. szeptember 14. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1166/2018. (III. 27.) Korm. határozata a kéményseprő-ipari közszolgáltatás ellátása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 19.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  kéményseprő-ipari közszolgáltatás helyi
önkormányzat általi ellátásának támogatása érdekében 899 702 839 forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv.
1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő
támogatásai cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
130/2011. (XII. 21.) VM rendelete az Úrkúti-őskarszt természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Országos Természetvédelmi Tanács 672/1951. számú határozatával védetté nyilvánított, valamint az
Úrkúti-őskarszt természetvédelmi terület védettségének fenntartásáról szóló 120/2007. (XII. 27.) KvVM rendelettel
fenntartott védettségű Úrkúti-őskarszt természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet
szerint állapítom meg. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1734/2013. (X. 11.) Korm. határozata a KEOP-4.4.0/11-2011-0038 azonosító számú („Biogázüzem létesítése Pécsen” című) projekt kifizetéseinek felgyorsításáról.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a  BIOMŰ-Baranya Befektető és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
kedvezményezett) közfeladatot ellátó, önkormányzati többségi befolyás alatt álló gazdasági társaság és erre is
figyelemmel közszféra szervezetnek minősül,
2. hozzájárul a  kedvezményezett által megvalósítandó KEOP-4.4.0/11-2011-0038 azonosító számú, „Biogázüzem
létesítése Pécsen” című projekt támogatástartalmának az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 96. § (4) bekezdésének j) pontja szerinti, az önerő arányos hozzárendelése nélküli
időközi kifizetéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2006. (VI. 21.) GKM rendelete a hagyományos vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 88. §-a (2) bekezdésének
19. pontjában, valamint a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet 11. §-ában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya és alkalmazási köre
1. § (1) A rendelet az 1. mellékletben ismertetett hagyományos vasúti rendszernek az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes államok (a továbbiakban:
EGT-állam) területén belüli kölcsönös átjárhatósága megvalósításához szükséges, a Magyar Köztársaság területén
levő hagyományos vasúti rendszerre vonatkozó követelményeit határozza meg.
(2) A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság területén
folytatott vasúti közlekedési tevékenységet ellátó vagy
szolgáltatást nyújtó, továbbá az abban részt vevő szervezetekre terjed ki.
(3) A rendelet alkalmazási köre a hagyományos vasúti
rendszer részeinek tervezésére, kivitelezésére, üzembe helyezésére, korszerűsítésére, felújítására, üzemeltetésére és
karbantartására terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) hagyományos vasúti rendszer: a hagyományos vas
úti személyszállítás és árutovábbítás, továbbá kombinált
árufuvarozás céljára épített hagyományos vasúti pálya, a
pálya tartozékai és üzemi létesítményei, valamint az ezek
használatára tervezett vasúti járművek összessége;
b) kölcsönös átjárhatóság: a biztonságos és folyamatos
hagyományos vasúti közlekedés lehetősége a vasúti rendszerek szabályozási, műszaki és üzemeltetési feltételeinek
teljesítése esetén való kölcsönös használhatóságára;
c) alrendszer: a hagyományos vasúti rendszer – 2. mellékletben meghatározott – strukturális és működési egysége;
A Magyar Közlöny 2006. évi 77. számában megjelent helyesbítésnek
megfelelően javított szöveg.
d) rendszerelem: a hagyományos vasúti rendszer részét
képező minden olyan összetevő, alkotóelem, alkatrész, alkatrészcsoport, részegység vagy fődarab, beleértve a nem
anyagi (pl. szoftverek) összetevőket is, amelytől – közvetlenül vagy közvetve – a hagyományos vasúti rendszerek
kölcsönös átjárhatósága függ;
e) európai előírás: magyar szabványként bevezetett,
harmonizált európai szabvány, közös műszaki előírás vagy
európai műszaki engedély;
f) bejelentett szervezet: a rendszerelemek megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítására és az alrendszerek EK-hitelesítési eljárásának lefolytatására kijelölt szervezet;
g) alapvető jellemző: szabályozási, műszaki vagy üzemeltetési feltétel, amely nélkülözhetetlen a kölcsönös átjárhatósághoz;
h) egyedi eset: a hagyományos vasúti rendszer bármely
olyan része, amely földrajzi vagy domborzati okból, illetve a városi környezettel vagy a meglévő vasúti rendszerrel
való összeegyeztethetőséget korlátozó okok miatt a Vtv.
2. §-a (5) bekezdésének 10. pontjában meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő műszaki előírásokban
(a továbbiakban: ÁME) akár ideiglenesen, akár véglegesen különleges rendelkezéseket igényel. Ide tartozhatnak
különösen az Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban:
EGT) többi részétől elszigetelt, vagy az eltérő űrszelvényű, nyomtávú, illetve vágánytengely-távolságú vasúti pályák és hálózatok; továbbá a kizárólag helyi, regionális
vagy történelmi jelentőségű vasúti járművek, valamint az
EGT-államon kívüli harmadik országból származó, vagy
ezen országokban induló vasúti járművek, amennyiben az
adott jármű nem halad át az EGT valamely két állama közötti határon;
i) korszerűsítés: egy alrendszeren vagy az alrendszer
egy részén végrehajtott olyan átalakítási munka, amely növeli az alrendszer teljesítményét;
j) karbantartás keretében történő pótlás: rendszerelemek azonos funkciójú és teljesítményű rendszerelemekkel
történő cseréje, megelőző vagy javítási célú karbantartás
keretein belül;
k) üzembe helyezés: mindazok a műveletek, amelyekkel az alrendszert a tervezett üzemállapotba hozzák.
A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁG
FELTÉTELRENDSZERE Alapvető követelmények és a kölcsönös
átjárhatóságot lehetővé tevő műszaki előírások
3. § (1) A hagyományos vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek, beleértve a kapcsolódási pontokat is, meg
kell felelniük a 3. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek.
(2) Az alrendszerekre egy vagy – szükség esetén – több
ÁME vonatkozik. Egy ÁME több alrendszerre is vonatkozhat.
(3) Az alrendszernek minden tekintetben meg kell felelnie az arra vonatkozó ÁME-nak vagy ÁME-knak, és ennek a követelménynek az alrendszer használatának teljes
időtartama alatt eleget kell tennie.
4. § (1) Az ÁME-től – beleértve a járművekre vonatkozó
előírásokat is – abban az esetben lehet eltérni, ha
a) az ÁME közzétételének időpontjában az új vasútvonal építése, vagy a már meglevő vasútvonal felújítása vagy
korszerűsítése előrehaladott állapotban van, vagy a vonatkozó szerződések teljesítése már megkezdődött;
b) olyan meglévő vasútvonal felújítására vagy korszerűsítésére kerül sor, amelynek űrszelvénye, nyomtávja, vágánytengely-távolsága vagy villamos vontatási áramrendszere nem egyezik meg a vonatkozó ÁME előírásaival;
c) a meglévő vonal tervezett felújítása, meghosszabbítása vagy korszerűsítése során az ÁME alkalmazása veszélyeztetné a projekt gazdaságosságát és/vagy akadályozná a vasúti rendszer további részével történő zavartalan együttműködést;
d) balesetet vagy természeti csapást követően a vasúti
rendszer gyors helyreállításának feltételei gazdasági vagy
műszaki szempontból nem teszik lehetővé a vonatkozó
ÁME teljes körű vagy részleges alkalmazását;
e) az ÁME-t az EGT-államokon kívüli, az EGT fő vasúti hálózatának nyomtávjától eltérő nyomtávot alkalmazó
országokból érkező vagy azokba tartó járművek esetében
kell alkalmazni.
(2) Az ÁME-től való eltérés engedélyezését – az eltérés
és az eltérés okainak megjelölésével – az engedélyt kérő a
Központi Közlekedési Felügyeletnél (a továbbiakban:
KKF) kezdeményezi. Az eltérés kezdeményezéséről a
KKF értesíti az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság). Az értesítéshez mellékelni kell azt a dokumentumot, amely ismerteti azt az ÁME-t vagy annak azt a részét,
amelyet nem kívánnak alkalmazni, és meg kell jelölni azokat az előírásokat is, amelyeket helyette alkalmazni terveznek.
(3) A Bizottság döntése alapján a KKF határozatot hoz
az ÁME-tól való eltérés engedélyezéséről és az engedélyezés feltételeiről.
A rendszerelem 5. § (1) A rendszerelemet akkor lehet forgalomba hozni, ha
lehetővé teszi a hagyományos vasúti rendszer kölcsönös
átjárhatóságát, ugyanakkor megfelel az alapvető követelményeknek.
(2) A rendszerelemet – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak tervezett felhasználási területén lehet
alkalmazni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmények
– amennyiben az arra vonatkozó követelményeknek a
rendszerelem megfelel – nem akadályozhatják a rendszerelem más – nem vasúti – alkalmazás céljából történő forgalomba hozatalát.
(4) Az e rendeletnek megfelelő rendszerelemnek a hagyományos transzeurópai vasúti rendszerben történő felhasználás céljából történő forgalomba hozatalát a hatóság
nem tilthatja meg, nem korlátozhatja, illetve nem akadályozhatja, így különösen nem írhat elő olyan ellenőrzést,
amelyet a megfelelőséget és alkalmazhatóságot megállapító EK-hitelesítési eljárás keretében már elvégeztek.
6. § (1) A 4. melléklet szerinti megfelelőséget, illetve alkalmazhatóságot igazoló EK-megfelelőségi nyilatkozat arra a
rendszerelemre vonatkozóan állítható ki, amely megfelel a
3. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek.
(2) Amennyiben a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre egyéb uniós irányelvek alapján megalkotott jogszabályok rendelkezései is vonatkoznak, az
EK-megfelelőségi nyilatkozat az egyéb jogszabályoknak
való megfelelést is tartalmazza.
(3) A rendszerelemnek a vonatkozó ÁME-ben meghatározott felhasználásra való megfelelőségét és alkalmazhatóságát a bejelentett szervezet az 5. melléklet szerinti
EK-hitelesítési eljárással vizsgálja meg.
(4) A rendszerelem abban az esetben is megfelel az
alapvető követelményeknek, ha teljesíti a vonatkozó
ÁME-ban megállapított feltételeket, vagy az ezeknek
megfelelően kidolgozott európai előírásokat.
7. § (1) Amennyiben a KKF megállapítja, hogy az e rendeletnek megfelelően közvetlenül vagy közvetve alkalmazott európai előírások nem felelnek meg az alapvető követelményeknek, haladéktalanul tájékoztatja a közlekedésért
felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter).
(2) Amennyiben a KKF megállapítja, hogy az EK-megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező és forgalomba hozott
rendszerelem a rendeltetésszerű használat során nem felel
meg az alapvető követelményeknek, a rendszerelem alkalmazási területének korlátozására, használatának betiltására vagy forgalomból való kivonására eljárást indít, és haladéktalanul tájékoztatja a minisztert.
(3) A miniszter egyetértése (jóváhagyása) esetén a KKF
értesíti a Bizottságot megállapításairól, a megtett intézke
désekről és a döntés indokairól. A (2) bekezdésben szereplő megállapításról szóló tájékoztatásban meg kell jelölni,
hogy a rendszerelem
a) az alapvető követelmények be nem tartása,
b) az európai előírások nem megfelelő alkalmazása,
c) az európai előírások elégtelen volta
miatt nem felel meg az alapvető követelményeknek. (4) Amennyiben az értesítés alapján a Bizottság megállapítja a (2) bekezdés szerinti intézkedés indokoltságát, azt
továbbra is fenn kell tartani.
(5) Amennyiben a Bizottságtól kapott tájékoztatás szerint a (2) bekezdés szerinti intézkedés nem indokolt, azt a
KKF köteles haladéktalanul megszüntetni.
(6) Amennyiben egy EK-megfelelőségi nyilatkozattal
rendelkező rendszerelem nem felel meg a rendszerelemre
vonatkozó előírásoknak, a KKF javaslatot tesz a kijelölőnek az EK-megfelelőségi nyilatkozatot kiállító szervezet
működésének korlátozására vagy visszavonására. Az intézkedések megtételéről a KKF tájékoztatja a Bizottságot
és az EGT-államokat.
8. § (1) A rendszerelem megfelelőségét és alkalmazhatóságát igazoló EK-megfelelőségi nyilatkozat kiadásának feltételeként a gyártó vagy az EGT területén letelepedett
meghatalmazott képviselője köteles alkalmazni a vonatkozó ÁME-ban előírt rendelkezéseket.
(2) A rendszerelem megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítására vonatkozó tanúsítási eljárást az a
bejelentett szervezet köteles elvégezni, amelyhez a gyártó
vagy az EGT területén letelepedett meghatalmazott képviselője a kérelmet benyújtotta.
(3) Amennyiben sem a gyártó, sem az EGT területén letelepedett képviselője nem teljesítette az (1) és (2) bekezdésből következő kötelezettségeit, úgy azok teljesítése a
rendszerelemet forgalomba hozó szervezetre hárulnak.
E rendelet szempontjából ugyanezen kötelezettségek érvényesek mindazokra, akik a rendszerelemet vagy azok különböző részeit összeszerelik, továbbá rendszerelemet
gyártanak saját használatra.
(4) Ha a KKF az általa végzett vizsgálat eredményeként
azt állapítja meg, hogy az EK-megfelelőségi nyilatkozat
nem felel meg az előírt feltételeknek, kötelezi a gyártót
vagy az EGT területén letelepedett meghatalmazott képviselőjét, illetve a (3) bekezdésben foglaltak szerint a
rendszerelemet forgalomba hozó szervezetet, hogy a jogsértést a KKF által előírt határidő lejártáig szüntesse meg.
(5) Amennyiben a jogsértő állapot a (4) bekezdésben
foglalt határidő lejárta után is fennáll, a KKF megteszi a
rendszerelem piaci forgalmazásának korlátozásához, megtiltásához, illetve a piacról való kivonásához szükséges intézkedéseket.
Alrendszerek 9. § (1) A hagyományos vasúti rendszer strukturális alrendszere vagy annak része csak abban az esetben helyezhető
üzembe, és csak akkor működtethető, ha tervezése, kivitelezése és karbantartása biztosítja, hogy a strukturális alrendszer vagy annak része megfeleljen a vonatkozó alapvető követelményeknek a hagyományos transzeurópai
vasúti rendszerbe történő beillesztés során. Az üzembe helyezés engedélyezési alapja a 14. §-ban megállapított
EK-hitelesítési eljárás alapján kiadott EK-hitelesítési nyilatkozat.
(2) Az alrendszerek üzembe helyezésének és használatbavételének engedélyezési és üzemeltetésük ellenőrzésének hatósági feladatait külön jogszabályban meghatározott módon a KKF látja el.
(3) A KKF a vonatkozó ÁME-kben megállapított eljárások alkalmazásával az alrendszerek üzembe helyezésekor
és azt követően rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy
az alrendszerek létesítése, üzembe helyezése, üzemeltetése és karbantartása megfelel-e a vonatkozó alapvető követelményeknek. A 3. melléklet 1.4.1., 1.4.3., 1.4.4., 2.2.2. és
2.6.2. pontjaiban meghatározott környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés megállapításához a KKF
bevonja az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi
és vízügyi felügyelőséget.
(4) Jogsértő üzemeltetésnek minősül, ha az üzemben
tartó vasúti szervezet a vasúti rendszer alrendszerét érvényes EK-hitelesítési nyilatkozat hiányában működteti.
(5) Új engedély szükséges minden olyan esetben, amikor a tervezett munkák hatással lehetnek az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére. Ha új engedélyre van
szükség, a KKF határozza meg, hogy az ÁME-ket milyen
mértékben kell a projektre alkalmazni. A KKF a döntéséről értesíti a Bizottságot és a többi EGT-államot.
Vasúti járművek üzembe helyezése
és nyilvántartása 10. §
(1) A járművek üzembe helyezésének engedélyezésekor a KKF minden egyes járművet alfanumerikus azonosító kóddal lát el. A kódot minden járművön fel kell tüntetni
és be kell jegyezni a KKF által vezetett – 17. §-ban meghatározott – nemzeti járműnyilvántartásba.
(2) A nemzeti járműnyilvántartás nyilvános. (3) A KKF engedélyezheti az EGT-n kívüli országban
üzembe helyezett járműveknek a Magyar Köztársaság területén történő üzembe helyezését, amennyiben ezek egy
eltérő kódrendszer szerint egyértelműen azonosíthatók.
Ezt követően a KKF köteles gondoskodni arról, hogy a
(4) bekezdés c), d) és e) pontjában felsorolt adatok a nemzeti nyilvántartásból lehívhatók legyenek.
(4) A nemzeti járműnyilvántartásnak – az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) által meghatározott tartalmi és formai követelmények figyelembevételével – legalább a következő információkat kell tartalmaznia:
a) hivatkozások az EK-hitelesítési nyilatkozatra és a
kibocsátó szervezetre;
b) hivatkozás az (1) bekezdés szerinti járműnyilvántartásra; c) a jármű tulajdonosának vagy üzembentartójának
azonosítása;
d) a jármű használatára vonatkozó bármilyen korlátozás; e) a jármű karbantartási ütemtervére vonatkozó alapvető biztonsági adatok.
A strukturális alrendszerekre vonatkozó
további szabályok 11. §
(1) Az alapvető követelményeknek megfelelő, a hagyományos vasúti rendszer részét képező strukturális alrendszer létrehozása, üzembe helyezése és üzemeltetése nem
tiltható meg, nem korlátozható és nem akadályozható meg.
Nem lehet előírni olyan ellenőrzést, amelyet már elvégeztek az EK-hitelesítési eljárás részeként. Ez a rendelkezés
nem mentesít a külön jogszabályokban meghatározott engedélyek kiadásához szükséges feltételek teljesítése alól.
(2) A hagyományos vasúti rendszer azon strukturális alrendszere tekinthető kölcsönösen átjárhatónak és a rá vonatkozó alapvető követelményeknek megfelelőnek, amelyik rendelkezik EK-hitelesítési nyilatkozattal.
(3) A hagyományos vasúti rendszert alkotó valamely
strukturális alrendszer kölcsönös átjárhatóságának EK-hitelesítési eljárását az erre kijelölt, bejelentett szervezet az
alapvető követelményekkel összhangban, a vonatkozó
ÁME-kra történő hivatkozással végzi el.
(4) A műszaki szabályok jegyzékének változása esetén
a KKF értesíti a Bizottságot.
12. § (1) Amennyiben valamely, e rendelet hatálya alá tartozó, vasúti közlekedési tevékenységet ellátó vagy szolgáltatást nyújtó, továbbá az abban részt vevő szervezet úgy
ítéli meg, hogy egy ÁME nem elégíti ki teljes mértékben
az alapvető követelményeket, úgy erről a KKF-et köteles
tájékoztatni.
(2) A KKF megvizsgálja a bejelentést, és amennyiben
megállapítja annak megalapozottságát, a miniszter egyetértésével tájékoztatja a Bizottságot.
Telematikai alkalmazásokra vonatkozó
szabályok 13. § Az árufuvarozás telematikai alrendszere tekintetében a
transzeurópai hagyományos vasúti rendszer fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó
átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2005. december 23-i
62/2006/EK bizottsági rendelet alkalmazandó.
Az EK-hitelesítési eljárás és az EK-hitelesítési
nyilatkozat 14. §
(1) A strukturális alrendszer megfelelőségének tanúsítására az alrendszer létrehozása vagy beszerzése érdekében
az alrendszer tervezője, gyártója, kivitelezője vagy a beszerzést végző szervezet, illetve hivatalos képviselője
(a továbbiakban: hitelesítés-kérelmező) megbízza az általa
kiválasztott, EK-hitelesítési eljárásra kijelölt bejelentett
szervezetet az 5. mellékletben ismertetett EK-hitelesítési
eljárás elvégzésével.
(2) A bejelentett szervezet tevékenysége a tervezési szakasznál kezdődik és a teljes építési vagy gyártási időszakot
magában foglalva az alrendszer forgalomba helyezése
előtti átvételig tart. Tevékenysége kiterjed továbbá az alrendszernek azzal a rendszerrel való kapcsolódási pontjaira, amelybe az alrendszer beépítésre kerül, a vonatkozó
ÁME-ban és a 17. §-ban előírt jegyzékekben rendelkezésre álló adatok figyelembevételével.
(3) A bejelentett szervezet a hitelesítés-kérelmező költségére a tervezés, az építés vagy gyártás, valamint az
üzembe helyezés szakaszait (a továbbiakban együtt: létesítési szakaszok) külön-külön ellenőrzi.
(4) A bejelentett szervezet valamennyi létesítési szakaszhoz kapcsolódóan EK-megfelelőségi tanúsítványt
állít ki, amelyben tanúsítja, hogy az alrendszer megfelel
e rendeletben foglaltaknak, a vonatkozó egyéb előírásoknak és üzembe helyezhető. Amennyiben az előírt
feltételek nem teljesülnek, a tanúsítvány kiadását megtagadja.
(5) A megfelelőségi tanúsítvány alapján a hitelesítés-kérelmező EK-hitelesítési nyilatkozatot állít ki, amelyet a (6) bekezdés szerinti műszaki dokumentációval
együtt nyújt be az engedélyezési eljárás során a KKF-nek.
(6) A bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési
nyilatkozatot kísérő, az 5. mellékletben meghatározott
műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentációban szerepelnie kell az alrendszer jellemzőire vonatkozó minden szükséges dokumentumnak, továbbá a
kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek
megfelelőségét és alkalmazhatóságát igazoló valamennyi
dokumentumnak. Emellett a műszaki dokumentációnak
tartalmaznia kell a használati feltételekre és korlátozásokra, valamint az időszakos ellenőrzésre, beszabályozásra és
karbantartásra vonatkozó belső utasításokat.
15. § (1) Amennyiben valamely, e rendelet hatálya alá tartozó, vasúti közlekedési tevékenységet ellátó vagy szolgáltatást nyújtó, illetve az abban részt vevő szervezet úgy ítéli
meg, hogy a műszaki dokumentációval kiegészített EK-hitelesítési nyilatkozat hatálya alá tartozó strukturális alrendszer nem felel meg teljes mértékben ennek a rendeletnek, és különösen nem felel meg az alapvető követelményeknek, a KKF-nél kérheti a 9. § (2) és (3) bekezdése szerinti ellenőrzések elvégzését.
(2) A KKF a kérelmet megvizsgálja, és amennyiben azt
megalapozottnak tartja, haladéktalanul tájékoztatja erről a
minisztert. A miniszter egyetértése (jóváhagyása) alapján
a KKF értesíti a Bizottságot megállapításairól, a megtett
intézkedésekről és a döntés indokairól.
Bejelentett szervezet 16. § (1) A rendszerelemek megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítására szolgáló eljárás, továbbá a
strukturális alrendszerek hitelesítési eljárásának elvégzéséért felelős szervezet kijelölésére a műszaki termékek
megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek
kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet, valamint a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló 4/1999. (II. 24.) GM rendelet előírásait kell
megfelelően alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben említett rendeleteknek, valamint e rendeletben meghatározott egyéb követelményeknek megfelelő vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezet kijelöléséről és annak hatásköréről a miniszter értesíti a
Bizottságot, valamint a Bizottságtól előzetesen beszerzett azonosítási számról és a szervezet hatásköréről az
EGT-államokat.
(3) Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett bejelentett szervezetek jegyzékében bejegyzett, az EGT valamely államában működő bármely szervezet hitelesítési tevékenységének eredményét a rendszerelemek megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítása, és a struk-
turális alrendszerek hitelesítési eljárása tekintetében el kell
fogadni.
(4) A bejelentett szervezet – továbbá annak vezetője és a
bejelentett szervezet hatáskörébe tartozó eljárásokban
részt vevő munkaviszonyban álló, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony, illetve polgári jogi jogviszony
alapján munkát végző természetes és jogi személyek, jogi
személyiség nélküli gazdasági társaságok (a továbbiakban
együtt: munkatárs) – sem közvetlenül, sem meghatalmazott képviselőként nem vehetnek részt a rendszerelemek
vagy az alrendszerek tervezésében, előállításában, építésében, karbantartásában vagy üzemeltetésében. Ez nem zárja
ki a műszaki információk cseréjét a gyártó, a kivitelező,
vagy a tervező, és a bejelentett szervezet között.
(5) A munkatárs pártatlanságát biztosítani kell. Javadalmazása nem függhet az általa elvégzett ellenőrzések számától vagy ezek eredményétől.
(6) A munkatársnak az e rendeletben meghatározott tevékenységek ellátásához szükséges
a) szakirányú műszaki és szakmai képzettséggel,
b) az általa végzett vizsgálatokra és ellenőrzésekre vo
natkozó követelmények ismeretével,
c) szakmai gyakorlattal, valamint
d) az általa végzett vizsgálatok és ellenőrzések hivata
los dokumentálására való jogosultsággal és ismeretekkel
kell rendelkeznie.
(7) A bejelentett szervezetet el kell látni mindazokkal az
eszközökkel és berendezésekkel, amelyek a szervezet által
végzett vizsgálatok és ellenőrzések maradéktalan elvégzéséhez szükségesek.
(8) A bejelentett szervezetnek függetlennek kell lenni a
rendszerelem, illetve alrendszer gyártójától, forgalmazójától és annak üzemeltetőjétől, valamint az engedélyező hatóságtól. A bejelentett szervezet és annak munkatársa az
ellenőrzéseket szakmai feddhetetlenséggel és hozzáértéssel köteles végezni, és el kell utasítani minden olyan nyomást és ösztönzést – különösen a pénzügyi jellegűeket –,
amelyek befolyásolhatják döntésüket, illetve ellenőrzésük
eredményét, különösen abban az esetben, ha azokkal olyanok próbálkoznak, akiket az ellenőrzés eredménye érint.
(9) A munkatárs köteles a tevékenységével kapcsolatban tudomására jutott üzleti titkot megőrizni.
(10) A bejelentett szervezetnek megfelelő kárfedezettel
kell rendelkeznie.
(11) Amennyiben a kijelölés feltételeit nem teljesítő
szervezettől a miniszter a jóváhagyást visszavonta, erről a
Bizottságot és az EGT-államokat a KKF útján tájékoztatja.
(12) Amennyiben a KKF megállapítja, hogy az EGT
más államában működő bejelentett szervezet nem felel
meg a vonatkozó előírásoknak, erről haladéktalanul tájékoztatja a minisztert. Amennyiben a KKF-től kapott tájékoztatás indokolt, a miniszter haladéktalanul értesíti a Bizottságot a megállapításokról, a megtett intézkedésekről és
a döntés indokairól.
VEGYES RENDELKEZÉSEK 17. § A KKF köteles gondoskodni a vasúti pálya és a vasúti
járművek fő jellemzőit rögzítő jegyzékek elkészítéséről és
évenkénti aktualizálásáról. A nyilvántartásokban fel kell
tüntetni az egyes alrendszerek, és azok viszonyát a vonatkozó ÁME-kban előírt jellemzőkhöz. A jegyzékeket a
KKF honlapján teszi közzé, és erről tájékoztatja az Ügynökséget.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 18. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a hagyományos vasúti
rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 103/2003.
(XII. 27.) GKM rendelet a 19. §-ának (6) bekezdése, a
20. §-ának (1)–(2) bekezdése, valamint a 4. számú, az Országos Vasúti Szabályzatról szóló mellékletének kivételével.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(3) Az e rendelet 1. mellékletének A) pontjában meghatározott vonalakon túl a hagyományos vasúti rendszer részét képező pályahálózatra vonatkozó ÁME-kat hatálybalépésüktől kezdve kell alkalmazni.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 19. §
Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2001/16/EK irányelve (2001. március 19.) a hagyományos transzeurópai
vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról,
b) az Európai Parlament és a Tanács 2004/50/EK irányelve (2004. április 29.) a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK tanácsi irányelv és a hagyományos transzeurópai vasúti
rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2001/16/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról,
2. cikk.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter