text:
16/2015. (V. 29.) NGM rendelete a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 14. alpontjában és a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a  központi költségvetésről szóló törvénynek a  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetében eredeti
előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra;
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényeiben az a) pont szerinti fejezetet
irányító szerv vezetője (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési év során megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § Az  előirányzatoknak az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdése szerinti felhasználási
szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatások esetében
a) az 1.  melléklet 38–41. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint a  20.  cikke
szerinti az  európai területi együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési
költségekhez nyújtott támogatás,
b) az 1. melléklet 15. sora alapján az 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás,
c) az 1. melléklet 15. sora alapján az SA.37599 (2013/N) bizottsági határozat szerinti támogatás,
d) az 1.  melléklet 16. sor e) és o)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete valamint
31. cikke szerinti képzési támogatás,
e) az 1.  melléklet 16. sor j) és k)  pontja alapján az  N 39/2010 bizottsági határozat szerinti kulturális célú
támogatás,
f ) az 1.  melléklet 14. sora és 16. sor j)–l)  pontja alapján az  SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat szerinti
kulturális célú támogatás,
g) az 1. melléklet 16. sor b), f ) és m) pontja alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint
18. cikke szerinti kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás,
h) az 1.  melléklet 16. sor i) és t)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint
19. cikke szerinti kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás,
i) az 1.  melléklet 16. sor c), d), f ), k) és p)  pontja, 22. sor a)  pontja, valamint 28. sor 1.  pont a) és b)  alpontja
alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint 13. és 14.  cikke szerinti regionális
beruházási támogatás,
j) az 1.  melléklet 14. és 15. sora, 16. sor a)–u) és x)  pontja, 22. sor a)–c)  pontja, 28., 35. és 42. sora alapján
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás,
k) az 1.  melléklet 16. sor a)–o), s) és t)  pontja, valamint 22. sor a)–c)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági
rendelet I. és II. fejezete, valamint 22. cikke szerinti induló vállalkozásnak nyújtott támogatás,
l) az 1.  melléklet 16. sor u)  pontja alapján a  2012/21/EU bizottsági határozat szerinti közszolgáltatásért járó
ellentételezéshez nyújtott támogatás,
m) az 1. melléklet 22. sor a) pontja alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint 25. cikke
szerinti kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás, a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete,
valamint 26. cikke szerinti kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás, a 651/2014/EU bizottsági
rendelet I. és II. fejezete, valamint 28. cikke szerinti kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás,
n) az 1.  melléklet 22. sor a)–c)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint
36. cikke szerinti a vállalkozások számára az uniós környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve uniós
szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás vagy
a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint 48.  cikke szerinti energetikai infrastruktúrára
irányuló beruházási támogatás,
o) az 1.  melléklet 22. sor a) és b)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint
37.  cikke szerinti jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási
támogatás, a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint 38. cikke szerinti energiahatékonysági
intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás vagy a  651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete,
valamint 41. cikke szerinti megújuló energia támogatására irányuló beruházási támogatás,
p) az 1.  melléklet 22. sor a)–c)  pontja alapján az  m) és n)  pont szerinti támogatási kategóriával támogatott
beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint 49. cikke
szerinti környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás,
q) az 1.  melléklet 22. sor c)  pontja alapján az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés,
r) az 1. melléklet 22. sor c) pontja alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. és II. fejezete, valamint 56. cikke
szerinti helyi infrastruktúrára irányuló támogatás
nyújtható. 2. Értelmező rendelkezések 4. § (1) E  rendelet alkalmazásában szakmai kezelő a  miniszter által vezetett minisztérium Ávr. 13.  § (3)  bekezdése szerinti
szabályzatban meghatározott szervezeti egységének vezetője.
(2) A II. fejezet alkalmazásában:
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti ipar;
 2. alapkutatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 84. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka;
 3. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás;
4. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom;
5. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység;
 6. belső energiapiaci szabályozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 131. pontja szerinti szabályok;
 7. bérköltség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 31. pontja szerinti költség;
 8. bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 111. pontja szerinti üzemanyag;
 9. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb;
10. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás;
11. együttműködéshez kötődő tanácsadás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 64.  pontja szerinti
tanácsadás;
12. együttműködéshez kötődő támogató szolgáltatások: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 65.  pontja
szerinti szolgáltatások;
13. élelmiszeralapú bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 113. pontja szerinti üzemanyag;
14. elsődleges mezőgazdasági termelés: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSz)
I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi
tulajdonságát megváltoztató tevékenységet;
15. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség;
16. energetikai infrastruktúra: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 130.  pontja szerinti fizikai berendezés
vagy létesítmény;
17. energiahatékonyság: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 103.  pontja szerint megtakarított
energiamennyiség; 18. ésszerű nyereség: az ágazatban jellemzően elérhető nyereség vagy olyan mértékű nyereség, amely esetében
a tőkemegtérülési ráta nem haladja meg a releváns swapkamatláb 100 bázisponttal növelt összegét;
19. fenntartható bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 112. pontja szerinti üzemanyag;
20. foglalkoztatottak számának nettó növekedése: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 32.  pontja szerinti
növekedés;
21. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak;
22. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak;
23. induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új
létesítmény létrehozatalát, meglévő létesítmény kapacitásának bővítését, létesítmény termékkínálatának
a  létesítményben addig nem gyártott termékekkel történő bővítését, vagy egy meglévő létesítmény teljes
termelési folyamatának alapvető megváltoztatását eredményezi, valamint a  részesedésszerzés kivételével
olyan létesítmény eszközeinek az  eladótól független harmadik fél beruházó általi felvásárlása, amely
létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna;
24. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás;
25. innovációs tanácsadás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 94.  pontja szerinti tanácsadás,
segítségnyújtás és képzés;
26. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás;
27. innovatív vállalkozás: az a vállalkozás,
a) amely független szakértő értékelésével alá tudja támasztani, hogy a  belátható jövőben új
vagy az  iparági legmodernebb technikához képest jelentős javulást eredményező, ugyanakkor
technológiai vagy ipari sikertelenség kockázatát magában hordozó terméket, szolgáltatást vagy
folyamatot fejleszt ki, vagy
b) amely esetén a támogatás nyújtását megelőző három év legalább egyikében a működési költségek
legalább 10%-át kutatás-fejlesztési költségek teszik ki;
28. ipari kutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy kritikus
vizsgálat;
29. kirendelés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 98. pontja szerinti alkalmazás;
30. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás;
31. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti fejlesztés;
32. környezetvédelem: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 101. pontja szerinti tevékenység;
33. közösségi agrármarketing tevékenység: olyan marketing eszközökkel végzett üzleti tevékenység, amely túllép
a  vállalati marketingmunkán, és amely részt vesz az  élelmiszereknek és szolgáltatásoknak az  alapanyagtermelőtől a végső fogyasztóig történő áramoltatásában;
34. közösségi bormarketing tevékenység: olyan ágazati marketing-együttműködés, amely túllép a  vállalati
marketingtevékenységen és azt egy termelői csoport, borvidék, borrégió vagy a  magyar borászat egésze
számára, az érintettek érdekében, azokkal együttműködve végzik;
35. közvetlenül a  beruházási projekt által létrehozott munkahely: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
62. pontja szerinti munkahely;
36. kutatási és tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet;
37. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra;
38. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység;
39. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális javak piaci
feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került vagy – ha nem vásárolják meg –
bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az  eladónak a  Polgári Törvénykönyv
szerinti közeli hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol meg – a felvásárló beruházó a létesítmény
tulajdonosától független harmadik fél;
40. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő;
41. megújuló energia: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 109. pontja szerinti energia;
42. megújuló energiaforrás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 110. pontja szerinti energiaforrás;
43. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti tanulmány;
44. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék;
45. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység;
46. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység;
47. működési eredmény: a  beruházásnak a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a  továbbiakban: Sztv.) 3.  §
(4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt diszkontált bevételek és diszkontált működési
költségek közötti pozitív előjelű különbség;
48. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege az  összeszámítási szabályt figyelembe véve
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget;
49. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás;
50. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás;
51. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségeinek kiszámításakor egyetlen beruházásnak
kell tekinteni az  igénybejelentésben szereplő beruházást és az  igénybejelentő beruházó, valamint
az  igénybejelentő beruházótól független harmadik félnek nem minősülő beruházó vagy beruházók által
háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül az  igénybejelentésben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett, állami támogatásban részesülő beruházást vagy beruházásokat;
52. reklámozási tevékenység: a  gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló
2008. évi XLVIII. törvény 3. § d) pontja szerinti tájékoztatás;
53. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett, állami támogatást nem tartalmazó forrás;
54. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás;
55. személyszállítási közszolgáltatás: a nyilvánosság számára megkülönböztetés nélkül és folyamatosan nyújtott
általános gazdasági érdekű személyszállítási szolgáltatás;
56. személyszállítási közszolgáltatási szerződés: a  személyszállítási ágazathoz kapcsolódó közszolgáltatás
vonatkozásában az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk i) pontja szerinti szerződés;
57. szervezeti együttműködés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 63. pontja szerinti együttműködés;
58. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított
és a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i
2010/787/EU tanácsi határozatban pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer értelmében kiváló
minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén kitermelésével kapcsolatos
tevékenység;
59. szinten tartást szolgáló eszköz: olyan eszköz, amely a  kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt,
immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési,
illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását vagy bővülését eredményezné;
60. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti ipar;
61. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel;
62. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás;
63. támogatási program: az Atr. 2. § 16. pontja szerinti program;
64. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom;
65. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz;
66. termelői csoport: a  termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet szerint működő, elismert
szövetkezet vagy korlátolt felelősségű társaság;
67. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 76. pontja szerinti kis
és középvállalkozás;
68. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő bővítését eredményezi, amely nem minősül a  korábban
végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az  olyan létesítmény eszközeinek
független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra
került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek;
69. uniós szabvány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 102. pontja szerinti szabvány.
 (3) Az 1. melléklet 15. sorában szabályozott előirányzat végrehajtása során
a) a  mezőgazdasági termékek és az  élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i
1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
b) az  1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  oltalom alatt álló eredetmegjelölések,
az  oltalom alatt álló földrajzi jelzések és a  hagyományos különleges termékek uniós szimbólumainak
létrehozása tekintetében, valamint a származásra vonatkozó bizonyos szabályok, bizonyos eljárási szabályok
és bizonyos kiegészítő átmeneti szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. december 18-i
664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben,
c) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
d) a  szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek
oltalmáról, valamint az  1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i
110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
e) az 1408/2013/EU bizottsági rendeletben
foglalt fogalom-meghatározásokat is alkalmazni kell.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
3. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
5. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet, az  1408/2013/EU bizottsági rendelet,
az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a  2012/21/EU bizottsági határozat hatálya alá tartozó
támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(3) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés és – a  8.  § (4)  bekezdésében foglaltak
figyelembevételével – csekély összegű támogatás kivételével nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
 (4) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az
1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
(a továbbiakban: 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) meghatározott akvakultúra-termékek
termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez a 7., 8., 10–14., 17., 19. és 20. alcím szerinti támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez a 4., 5., 8., 17. és 19. alcím szerinti támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott támogatás, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési
hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb
folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
e) import áru helyett hazai áru használatától függővé tett támogatás,
f ) olyan feltétellel nyújtott támogatás, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(5) A  651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(6) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(7) Az  e  rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi,
regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(8) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az  irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(9) Az  5. alcím szerinti azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb,
azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható
költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(10) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(11) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
6. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
a) regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
–  figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat,
b) induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a 9. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott
mértéket,
c) a kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási
projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
d) a  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként
meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
e) kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
ea) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több, mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
eb) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több, mint fele az ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
ec) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több, mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
ed) meghaladja az ea)–ec) alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az EUMSz 185. cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
ee) meghaladja az  ea)–ed)  alpont szerinti összeg 150%-át, ha a  kutatás-fejlesztési projekthez
a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték
kiszámításához használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell
kifejezni) és, ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt ésszerű és prudenciális megfontolások
alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor
irányadó diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
ef ) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
f ) a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
g) a  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja az 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
h) képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
i) az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését
szolgáló beruházási támogatás, jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott
beruházási támogatás, energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás és megújuló
energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és beruházásonként
meghaladja a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
j) energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
k) helyi infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében: egyazon infrastruktúra esetében 10 millió
euró vagy 20 millió eurót meghaladó összköltséget.
7. § E fejezet alapján
a) a 17. alcím szerinti regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
b) az a) pont kivételével az e rendeletben szereplő, a 651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén
2021. június 30-ig,
c) csekély összegű támogatások esetén 2021. június 30-ig,
d) az N 39/2010 bizottsági határozat szerinti kulturális célú támogatás esetén 2015. december 31-ig,
e) az SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat szerinti kulturális célú támogatás esetén 2018. szeptember 1-jéig
lehet támogatási döntést hozni.
4. Csekély összegű támogatás 8. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást
ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet kedvezményezett
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak, vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
–  az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
5. Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás 9. § (1) Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) azon tőzsdén
nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely legfeljebb öt éve került bejegyzésre, nem összefonódás útján
jött létre, és még nem osztott fel nyereséget. Azon vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre,
az ötéves periódus kezdete a gazdasági tevékenység megkezdésének az időpontja vagy a gazdasági tevékenységre
vonatkozó adófizetés kezdő időpontja.
(2) A vissza nem térítendő támogatás bruttó támogatási egyenértéke nem haladhatja meg
a) a 400 000 eurónak megfelelő forintösszeget,
b) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a  600 000 eurónak
megfelelő forintösszeget,
c) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a  800 000 eurónak
megfelelő forintösszeget.
 (3) Innovatív kisvállalkozás támogatása esetén a  (2)  bekezdésben meghatározott legmagasabb összegek
megkétszerezhetők. 6. Az európai együttműködési projektekben részt vevő kkv-knál felmerült együttműködési
költségekhez nyújtott támogatás
10. § (1) Kkv-k részére európai területi együttműködési projektekkel kapcsolatos együttműködési költségeikhez nyújtott
támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás elszámolható költségei:
a) a  szervezeti együttműködés költségei, ideértve a  személyzeti és irodaköltségeket, olyan mértékben,
amennyiben azok az együttműködési projekthez kapcsolódnak;
b) külső tanácsadók és szolgáltatók által nyújtott, az együttműködéshez kapcsolódó tanácsadási és támogató
szolgáltatások költségei;
c) a projekthez közvetlenül kapcsolódó útiköltség, a berendezések költségei és beruházási kiadások, valamint
kizárólag a projekt céljaira való használatuk mértékéig az eszközök és berendezések értékcsökkenése.
 (3) A  (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő
tevékenység, és nem kapcsolódhat a  vállalkozás szokásos működési költségeihez, úgymint rendszeres
adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy folyamatos hirdetéshez.
7. A kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás 11. § (1) A  kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatás-fejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatás-fejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatás-fejlesztési kategóriák közé.
(4) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (5) A (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  kereskedelmi, illetve a  ténylegesen felmerülő beruházási
költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(6) A (2) bekezdés d) pontja esetén a támogatás keretében a megvalósíthatósági tanulmány költsége számolható el.
12. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával, vagy legalább két tagállamban, vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az  elszámolható költségek több,
mint 70%-át, vagy a  projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával
zajlik, amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az  elszámolható költségek
legalább 10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) ha a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható
költségek 80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben résztvevőket is.
8. A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 13. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdést csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra megépítése vagy
korszerűsítése esetén lehet alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységre
vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást,
költségeket és az  azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven
indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust kell
alkalmazni.
9. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
14. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) az  olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett
munkaerő költsége, aki kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységen, a  kedvezményezettnél újonnan
létrehozott, nem helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) az innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-áig növelhető, ha
a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
10. Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének
emelését szolgáló beruházási támogatás
15. § (1) Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését szolgáló
beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) akkor nyújtható, ha a beruházás
a) az  uniós szabvány túlteljesítése révén lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az  alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb, kötelező
nemzeti szabványok meglététől,
b) uniós szabvány hiányában lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését,
c) az  elfogadott uniós szabványnak megfelelő új közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri járművek beszerzésére
irányul, feltéve, hogy a  beszerzés a  vonatkozó uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, és annak
kötelezővé válásakor nem válnak alkalmazandóvá a  hatálybalépést megelőzően már megvásárolt
járművekre, vagy
d) meglévő közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri jármű felújítására irányul, feltéve, hogy az uniós szabvány a jármű
forgalomba helyezésekor még nem volt hatályban, és kötelezővé válásakor nem válik visszamenőleges
hatállyal alkalmazandóvá az érintett járműre.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás nem nyújtható már elfogadott, de még hatályba nem lépett uniós
szabványnak való megfelelés érdekében megvalósított beruházáshoz.
16. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40%-át.
 (2) A  támogatási intenzitás középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
 (3) A támogatási intenzitás – a  (2) bekezdésben meghatározott mértéken túl – az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja
szerinti régióban megvalósuló beruházás esetén 15 százalékponttal, az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
településen megvalósuló beruházás esetén 5 százalékponttal növelhető.
17. § (1) A támogatás keretében
a) az alkalmazandó uniós szabvány túlteljesítéséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség,
b) uniós szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének emeléséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási
költség
számolható el. (2) Ha a  környezetvédelmi beruházáshoz kapcsolódó költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként
meghatározható, ezen beruházás költsége számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés alapján nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
11. A jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás
18. § (1) A  jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) olyan beruházáshoz nyújtható, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás
megfeleljen a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos uniós szabványnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beruházást az uniós szabvány hatálybalépése előtt legalább egy évvel be kell fejezni.
 (3) Ha a  beruházás befejezése több, mint három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, a  támogatási
intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át, középvállalkozás esetén
az elszámolható költségek 15%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(4) Ha a  beruházás befejezése legalább egy, de legfeljebb három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt
történik, a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 15%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 5%-át.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 16. § (3) bekezdése szerint növelhető.
 (6) A támogatás keretében a jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz közvetlenül kapcsolódó,
a 17. § (2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
12. Az energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás 19. § (1) A  vállalkozások energia-megtakarítást eredményező beruházásaihoz kapcsolódó energiahatékonysági
intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30%-át.
(2) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványnak való megfelelés érdekében
megvalósított beruházáshoz.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 16. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (4) A  támogatás keretében a  magasabb energiatakarékossági szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó, a  17.  § (2) és
(3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el. 13. A megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás
20. § (1) A  megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) kizárólag új berendezéshez nyújtható.
(2) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beruházás fenntartható bioüzemanyag
előállítására irányul.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően támogatás nyújtható meglévő élelmiszeralapú bioüzemanyag-előállító egység új
generációs bioüzemanyag-előállító egységgé történő átalakítására, ha ennek következtében az  élelmiszeralapú
termelés a kialakítandó új kapacitással arányosan csökken.
21. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek
a) 45%-át a 23. § (2) és (3) bekezdése esetén,
b) 30%-át a 23. § (4) bekezdése esetén.
(2) A támogatási intenzitás a 16. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) Ha a  támogatást egyértelmű, átlátható és megkülönböztetés-mentes kritériumok alapján kidolgozott valódi
versenyeztetésen alapuló, megkülönböztetés-mentes, valamennyi érdekelt vállalkozás részvételét lehetővé tevő
ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, a támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(4) Ha az  ajánlattételi eljárás korlátozott költségvetése miatt nem részesülhet valamennyi ajánlattevő támogatásban,
a  támogatás kizárólag az  ajánlattevők ajánlatának megfelelően nyújtható, a  későbbi tárgyalás lehetőségének
kizárásával.
22. § (1) Nem nyújtható támogatás
a) ellátási vagy bekeverési kötelezettség hatálya alatt álló bioüzemanyagokhoz,
b) a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október
23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket nem teljesítő
vízerőművekhez.
(2) Nem ítélhető meg támogatás a  létesítmény működésének megkezdését követően, és a  támogatás nem függhet
a termelés eredményétől.
(3) Nem ítélhető meg támogatás működési célra. 23. § (1) A támogatás keretében a magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség
számolható el.
(2) Ha a  környezetvédelmi beruházási költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként vagy egy már
működő létesítmény új, jól azonosítható többletkomponenseként meghatározható, ezen beruházás költsége
számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés szerint nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
(4) Ha kisméretű létesítmény esetén nem létezik a  (3)  bekezdés szerinti hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás,
a magasabb környezetvédelmi szintet megvalósító teljes beruházási költség számolható el.
14. Az energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás
24. § (1) Az  energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdése szerinti támogatott területeken energetikai célú infrastruktúra
létrehozásához, korszerűsítéséhez és bővítéséhez nyújtható.
(2) A  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  támogatott infrastruktúra működési
eredménye közötti különbséget.
(3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(4) A támogatás keretében a beruházás költsége számolható el.
 (5) Az  energetikai célú infrastruktúrának a  belső energiapiaci szabályozással összhangban lévő teljes körű tarifa- és
hozzáférési szabályozás hatálya alá kell tartoznia.
 (6) Nem nyújtható támogatás villamosenergia- és gáztározó projektekhez, valamint kőolaj-infrastruktúrához
kapcsolódó beruházáshoz. 15. A környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás
25. § (1) A 10–13. alcím szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás
(ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás a 16. § (2) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A támogatás keretében környezetvédelmi tanulmány költsége számolható el.
 (4) A  2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv által kötelezően előírt energiaauditon felül végrehajtott
energiaaudit kivételével nem nyújtható támogatás nagyvállalkozás részére a  2012/27/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 8. cikk (4) bekezdése szerinti energiaaudithoz.
16. A személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés 26. § (1) A  személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés akkor nyújtható, ha a  közszolgáltatási szerződés megfelel
a Személyszállítási törvény 25. §-ában és az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében foglalt
rendelkezéseknek.
(2) A  szolgáltató kiválasztásának összhangban kell állnia a  Személyszállítási törvény 23.  §-ában és az  1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében foglaltakkal.
(3) A szolgáltató ellentételezésének összhangban kell állnia a Személyszállítási törvény 30. §-ában és az 1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkében és mellékletében foglaltakkal.
(4) A  pályázati dokumentumoknak és a  közszolgáltatási szerződéseknek tartalmazniuk kell, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás végzésébe milyen mértékben vonható be alvállalkozó, figyelemmel arra, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával megbízott belső szolgáltató a  személyszállítási közszolgáltatás több,
mint 50%-át köteles maga nyújtani.
(5) Az a közszolgáltatási szerződés, amely egyidejűleg rendelkezik a személyszállítási közszolgáltatás megtervezéséről,
felépítéséről és működtetéséről, teljes közreműködői bevonást engedhet a  személyszállítási közszolgáltatások
működtetésére.
(6) A  támogatásból beszerzett tárgyi eszköz rendeltetésében az  amortizációs időszak végéig változás nem történhet,
használatából bármely szervezetnek az  uniós állami támogatási szabályokkal összeegyeztethetetlen gazdasági
előnye nem származhat.
17. A regionális beruházási támogatás 27. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a tervezett beruházás
a) olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet
aa) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalkozás,
vagy
ab) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen kis- és középvállalkozás, vagy
b) olyan új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti településen nagyvállalkozás
valósít meg.
(2) A  termelési folyamat alapvető megváltozását eredményező beruházás esetén a  támogatás akkor vehető igénybe,
ha az elszámolható költségek összege meghaladja az alapvetően megváltoztatandó eredeti termelési folyamathoz
kapcsolódó eszközökre a  kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti
értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő bővítését eredményező beruházáshoz
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják az  eredeti
tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek a  beruházás
megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
28. § (1) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  támogatott vállalkozás kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetén legalább három évig fenntartja.
(2) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét vagy, ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(4) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  támogató számára
bemutatja.
29. § Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához, vagy a kapcsolódó infrastruktúrához,
f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) az  1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek
termelését, feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz,
h) ha a beruházó a kérelem benyújtását megelőző két évben azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg
az  EGT területén, vagy a  támogatási kérelem benyújtásakor – egyidejűleg benyújtott nyilatkozat alapján –
tervezi, hogy azonos vagy hasonló tevékenységet szüntet meg az  EGT területén a  támogatási kérelemben
szereplő beruházás befejezését követő két éven belül.
30. § (1) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(2) A  támogatási intenzitás – a  nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
középvállalkozás esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés
meghozatalakor is megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(3) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(4) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(5) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(6) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken 50 millió eurónak
megfelelő forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek
személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
31. § (1) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége, vagy
c) az a) és b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az így kapott összeg nem haladja meg az a) és
b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (2) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg:
a) a tárgyi eszköznek az Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a  továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt
napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók – Sztv. 79. §-a szerint elszámolható –
személyi jellegű ráfordításának – ide nem értve az  egyéb személyi jellegű kifizetéseket – 24 havi összege
a munkakör betöltésének napjától számítva.
(4) A tárgyi eszköz bérléséhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a  földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a  beruházás üzembe
helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, illetve
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
(5) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(6) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) az az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esik,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig a beruházó eszközei között szerepelnek és ahhoz
a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
e) azok nagyvállalkozás esetén legalább öt évig a beruházó eszközei között szerepelnek és ahhoz a projekthez
kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
f ) azok költsége nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek legfeljebb 50%-át teszik ki.
(7) Nem minősül elszámolható költségnek
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszköz és immateriális javak költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő, vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás,
e) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége,
f ) nagyvállalkozásnál a  korábban már bárki által használatba vett tárgyi eszköz költsége, kivéve létesítmény
felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát.
 (8) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) kis- és középvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással
létrejött új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig az érintett területen
fenntartja,
d) nagyvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással létrejött
új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább öt évig az érintett területen fenntartja.
32. § A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
33. § (1) Ha a  támogatást kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtják, a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
 (3) Az  infrastruktúrához való hozzáférést több felhasználó számára átlátható és megkülönböztetés-mentes módon
kell biztosítani. Az  infrastruktúra beruházási költségét legalább 10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezményes
hozzáférési lehetőséget kaphat, amelynek a túlkompenzáció elkerülése érdekében arányban kell állnia a beruházási
költséghez való hozzájárulás mértékével.
34. § (1) A  támogatás szélessávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházást olyan területen
valósítják meg, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra (pl. szélessávú alaphálózat, újgenerációs hozzáférési
hálózat) és ahol a piaci szereplő – egy ebből a célból meghirdetett nyilvános konzultáció keretében – nyilatkozik,
hogy a  támogatási döntés meghozatalától számított három éven belül piaci feltételek mellett nem tervez azonos
kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(2) A hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetés-mentes feltételek mellett a lehető legszélesebb körű aktív
és passzív nagykereskedelmi hozzáférést köteles biztosítani a támogatott infrastruktúrához.
(3) A hálózat üzemeltetője a nagykereskedelmi hozzáférést fizikai átengedés révén köteles biztosítani.
 (4) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetés-mentes és
a technológia-semlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján köteles dönteni.
18. A képzési támogatás 35. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű költsége, azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) az  oktatók és a  képzésben résztvevők közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költsége
(pl. útiköltség, közvetlenül a  projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig),
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a képzésben résztvevők személyi jellegű ráfordításai és az általános közvetett költségek (pl. adminisztrációs
költségek, bérleti díj, rezsi költségek) azokra az  órákra vonatkozóan, amikor a  képzésben résztvevők részt
vesznek a képzésen,
e) a képzésben résztvevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez.
19. A kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás
36. § (1) A  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő, a  kiállító
helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
20. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
37. § (1) A  kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység és nem kapcsolódhat
a  vállalkozás szokásos működési költségeihez (pl. folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz
vagy hirdetéshez).
21. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 38. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A  támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a  versenyt, amely mindenképpen szükséges a  feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ide értve az  ésszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
22. Helyi infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás 39. § (1) Helyi infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) helyi infrastruktúra építéséhez, bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtható, ha ezen infrastruktúra
helyi szinten hozzájárul az üzleti és a fogyasztói környezet korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez.
(2) A  támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a  regionális beruházási támogatás kivételével –
nem nyújtható támogatás a  651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikke alapján. Nem nyújtható támogatás
repülőtéri infrastruktúra, kikötői infrastruktúra, valamint dedikált infrastruktúra fejlesztéséhez.
(3) A támogatás nyújtásának feltétele, hogy a megvalósuló infrastruktúrát nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes
alapon kell a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Az infrastruktúra használatáért felszámított vagy eladása során
meghatározott ár a szokásos piaci ár.
(4) Az  infrastruktúra működtetését koncesszióba adni vagy azzal harmadik felet megbízni csak nyílt, átlátható és
megkülönböztetés-mentes módon, a vonatkozó jogszabályok betartásával lehet.
40. § (1) A  támogatás keretében a  beruházáshoz kapcsolódó tárgyi eszköz és immateriális javak beruházási költsége
számolható el.
(2) A támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési eredmény közötti különbséget.
 (3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 41. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
42. § Hatályát veszti
a) a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 4/2014. (II. 6.)
NGM rendelet,
b) a  Turisztikai célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 52/2014. (XII. 31.)
NGM rendelet,
c) az  Agrármarketing Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól szóló 57/2012.
(IX. 18.) NFM rendelet. 43. § E rendelet
a) 1.  melléklet 15. sora az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági
ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 9–17. o.),
b) 1.  melléklet 15. sora a  közösségi agrármarketing támogatási rendszerről szóló, 2014. április 4-i
SA.37599 (2013/N) bizottsági határozat,
c) 1. melléklet 14. és 15. sora, 16. sor a)–u) és x) pontja, 22. sor a)–c) pontja, 28., 35. és 42. sora az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
d) 1.  melléklet 16. sor j) és k)  pontja a  turizmust ösztönző kulturális örökségvédelmi támogatási rendszerről
szóló, 2010. március 5-i N 39/2010 bizottsági határozat,
e) 1.  melléklet 16. sor j)–l)  pontja az  Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzatairól és
a Nemzeti Kulturális Alapról szóló, 2012. július 27-i SA.34770 (2012/N-2) bizottsági határozat,
f ) 1. melléklet 16. sor a)–p), s) és t) pontja, 22. sor a)–c) pontja, valamint 28. sora a Szerződés 107. és 108. cikke
alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról
szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I. és II. Fejezete, valamint
13., 14., 18–20., 22., 25., 26., 28., 31., 36–38., 41., 48., 49. és 56. cikke,
g) 1.  melléklet 16. sor u)  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára
közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.),
h) 1.  melléklet 22. sor c)  pontja a  vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint
az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i
1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
318/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország és az Amerikai Egyesült Államok Utah állama közötti kulturális és gazdasági kapcsolatok fejlesztése
érdekében folytatott kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Franz Kolb, Utah állam kormányzójának tanácsadója, az európai régió protokoll- és kereskedelmi igazgatója részére,
a finn–magyar civil kapcsolatok erősítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Jorma Vuorinen, a helsinki Finn–Magyar Társaság elnöke részére,
több évtizedes kimagasló közösségszervező, népi hagyományápoló és alkotó tevékenysége elismeréseként
Kollár Ilona nyugalmazott tisztviselő, népi hagyományőrző részére,
a magyar–bolgár kapcsolatok tudományos kutatása és oktatása terén végzett kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Penka Pejkovszka, a  Bolgár Tudományos Akadémia Történettudományi Intézetének tudományos főmunkatársa,
egyetemi docens részére,
a bulgáriai Dunai Önkormányzatok Szövetsége elnökeként, polgármesterként és országgyűlési képviselőként
a magyar–bolgár kapcsolatok fejlesztéséhez való több évtizedes hozzájárulása elismeréseként
Petar Dulev, a Bolgár Nemzetgyűlés képviselője részére,
a kárpátaljai magyar nyelvű oktatás és nevelés területén végzett kiemelkedő pedagógusi tevékenysége, valamint
a  kárpátaljai magyar gyermekszínjátszás terén végzett több évtizedes elkötelezett és eredményes munkája
elismeréseként
Vidnyánszky Éva nyugalmazott pedagógus részére,
a kárpátaljai régió és a  helyi vállalkozások fejlesztése, valamint a  kárpátaljai magyarság érdekében végzett
példamutató, kimagasló tevékenysége elismeréseként
Virág László, a WIMARK Kft. tulajdonosa, igazgatója, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség alapító tagja részére,
az argentínai Magyar Segélyegylet Szent István Öregotthonában hosszú éveken keresztül végzett áldozatos
munkája, valamint az Argentínai Magyar Hírlap rovatvezetőjeként folytatott tevékenysége elismeréseként
Zilahi-Sebess Jenőné Bonczos Zsuzsanna, az  Argentínai Magyar Hírlap rovatvezetője, az  argentínai Magyar
Segélyegylet Szent István Öregotthonának támogatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a kárpátaljai magyarság nyelvhasználatával, anyanyelvének ápolásával és megőrzésével foglalkozó munkái
és kiemelkedő tevékenysége, a  magyar nyelvészet és nyelvismeret gazdagítása érdekében végzett munkája
elismeréseként
dr. Csernicskó István nyelvész, szerkesztő, a  II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola főigazgató-helyettese
részére,
a Rozsnyó környéki régió magyarságának megmaradása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Füzék Erzsébet, a  Szlovákiai Magyar Társadalmi és Közművelődési Szövetség Rozsnyói Területi Választmányának
titkára részére,
a 18–19. századot felölelő székelyföldi kutatásai, valamint Székelyudvarhely városi könyvtárának igazgatójaként és
muzeológusként a történelemtudomány átörökítése és népszerűsítése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Hermann Gusztáv Mihály, a Babeş-Bolyai Tudományegyetem Székelyudvarhelyi Tagozatának egyetemi adjunktusa
részére,
a magyar–botswanai kétoldalú politikai és gazdasági kapcsolatok kiépítése érdekében, továbbá a  magyar
állampolgárok érdekvédelme terén végzett segítőkész tevékenysége elismeréseként
Kiss Gábor, a botswanai Murray & Roberts Construction építőmérnöke részére,
a város gazdasági és kulturális életének fejlesztése, hagyományainak ápolása, valamint az  ott élő magyarság
szervezeteinek, oktatási intézményeinek támogatása terén és a  munkácsi vár magyar történeti emlékeinek
megőrzése érdekében végzett városvezetői munkája elismeréseként
Lengyel Zoltán, Munkács város polgármestere részére,
kiemelkedő oktatói, nevelői és pedagógiai munkája, valamint a  kárpátaljai magyar közösség érdekében végzett
közéleti tevékenysége elismeréseként
Nagy Sándor, a Csongori Általános Iskola igazgatója részére,
a romániai és az egyetemes magyar kultúra iránti elkötelezettség szellemében, a nyelvművelés és a szórakoztatás
előtérbe helyezésével végzett rádiós szerkesztői munkája elismeréseként
Orbán Katalin, a Kolozsvári Rádió magyar szerkesztőségének volt vezetője részére,
a felvidéki magyarság hagyománykincsének összegyűjtéséért és továbbörökítéséért, valamint a  felvidéki magyar
fiatalság körében végzett tehetséggondozó munkája elismeréseként
Szanyi Mária néprajzkutató, pedagógus részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a moldovai nemzeti kisebbségek érdekében kifejtett tevékenysége, valamint a  magyar kulturális értékek
megismertetése és a  kétoldalú kulturális és szakirányú együttműködés elmélyítése érdekében tett erőfeszítései
elismeréseként
Elena Beleacova, a chişinăui Etnikumközi Kapcsolatok Hivatalának vezérigazgatója részére,
a magyar–moldovai kétoldalú gazdasági kapcsolatok eredményes fejlesztéséhez, valamint az  agrárszektort érintő
szakmai kapcsolattartás erősítéséhez való hozzájárulása elismeréseként
Grajdian Vasile, a VITAFORT-COMBIFEED S.R.L. igazgatója részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2010. (VI. 29.) KüM határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 81. ülésszakán elfogadott, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 175. számú egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. XXXII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2010. évi XXXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. évi 33. számában kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános
Konferenciája 81. ülésszakán elfogadott, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 175. számú egyezmény 13. cikkének 3. bekezdése
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A továbbiakban a jelen Egyezmény minden tagállamra nézve tizenkét hónappal azután lép hatályba, hogy a tagállam
ratifikációját nyilvántartásba vették.”
A megerősítés nyilvántartásba vételének időpontja: 2010. 04. 09.
Az Egyezmény hatálybalépésének időpontja: 2011. 04. 09.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi XXXII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Közlöny 2010. évi 33. számában kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 81. ülésszakán
elfogadott, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló 175. számú egyezmény kihirdetéséről szóló 2010. évi
XXXII. törvény 2. és 3. §-ai 2011. április 9-én, azaz kettőezer-tizenegy április kilencedikén lépnek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
32/2017. (XI. 29.) MNB rendelete a „Kossuth tér” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – „Az Országház és környéke” kiemelt nemzeti emlékhely tiszteletére – „Kossuth tér”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. november 30. 2. § (1) Az emlékérme 90% réz és 10% cink ötvözetéből készült, súlya 18,4 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben az  Országház főbejáratához vezető lépcsősor peremén található egyik
bronzoroszlán oldal irányú ábrázolása látható, jobbra Magyarország zászlajával. Az  emlékérme szélén, fent,
félköriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, a bronzoroszlán ábrázolásától jobbra lent a „2000” értékjelzés és a „FORINT”
felirat, bal oldalon a „2017” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható, két-két vízszintes sorban. A  verdejelben
legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került
elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján a  Kossuth Lajos tér ábrázolása látható, a  teret déli irányból nézve. Az  emlékérme szélén,
félköriratban, fent a „KOSSUTH TÉR”, lent a „NEMZETI EMLÉKHELY” felirat olvasható. A tér ábrázolásában lent, középen
a nemzeti emlékhelyek emblémája, jobb oldalon, a felirat utolsó betűjénél Tóth Zoltán tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, bronzpatinázott kivitelben.
4. § Ez a rendelet 2017. november 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
113/2016. (IV. 6.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/4814-2/2016. számú előterjesztésére – Stanisavljevic Vesna (születési neve: Radman
Vesna; születési hely, idő: Újvidék [Jugoszlávia], 1981. január 25.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. március 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
122/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 1-jén aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy Fidesz kormány kimondatlan célja az, hogy
a  külföldi tulajdonú illetve MSZP közeli vállalkozások vagyonát és piaci lehetőségeit korlátozza, miközben a  Fidesz
közeli vállalkozások vagyonát és piacát drasztikusan bővíti, a  nepotizmus elveinek figyelembe vételével, amely miatt
hazánk lakosságának elsöprő többségét mesterséges eszközökkel elzárja attól, hogy törvényesen jelentős vagyont
szerezhessenek?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikk (2)  bekezdése szerint országos népszavazás
tárgya az  Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A  népszavazásra feltenni kívánt kérdés
a  kormány céljairól szól, erre tekintettel az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben
szereplő kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe, így a kezdeményezés az Alaptörvény 8. cikk
(2) bekezdése értelmében országos népszavazás tárgya nem lehet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Eredményes népszavazás esetén az  Országgyűlés köteles az  eredményes népszavazásból következő döntéseket
meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye
alapján az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés rendkívüli hosszúsága
és bonyolult megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezésben
használt fogalmazás többszörösen összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy az akár a választópolgárok,
akár a jogalkotó számára egyértelműen értelmezhető legyen.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kérdésben szereplő „MSZP közeli vállalkozások”,
„Fidesz közeli vállalkozások” vagy „mesterséges eszközökkel elzárja” kifejezések bizonytalan értelmezése és
homályos tartalma miatt a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatna aláírásával.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a  jogalkotó – a  beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontja alapján, mivel a kérdés nem tartozik
az  Országgyűlés feladat- és hatáskörébe, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § a) és c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén,
a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén,
39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
7/2008. (BK 8.) ÖTM utasítása az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium 2008–2009. civil cselekvési tervéről.
A Kormány a kormányzati civil kapcsolatok fejlesztését
szolgáló egyes intézkedésekről szóló 1065/2007.
(VIII. 23.) Korm. határozata alapján – az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM) civil kapcsolatainak fejlesztése érdekében a tárca egészére
vonatkozó általános követelményeket, valamint a szakterületek speciális teendőit meghatározva – kiadom az alábbi
utasítást: 1. Az utasítás hatálya az ÖTM hivatali szervezeteire (hivatali egységeire) és az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: OKF) terjed ki.
2. Az ÖTM 2008–2009. évekre szóló civil cselekvési
tervét az utasítás melléklete szerint határozom meg.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon
lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
141/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–török gazdasági és kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Alpaslan Kaya, Magyarország kocaeli tiszteletbeli konzulja, a  Kale Oto Radyatör Sanayi ve Ticaret A. Ş.
Igazgatótanácsának tagja, vezérigazgató-helyettese részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 9.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1016/2009. (II. 13.) Korm. határozata az IKR Termelésfejlesztési és Kereskedelmi Zrt. és a KITE Mezőgazdasági Szolgáltató és Kereskedelmi Zrt. részére nyújtandó állami készfizető kezességvállalásról.
1. A Kormány
a) a gazdasági válság mezőgazdasági termelő mikro-,
kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásainak mérséklése érdekében, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 33. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján – összhangban a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény
33. § (1) bekezdésével – legfeljebb 5-5 milliárd forint
összegben készfizető állami kezességet vállal, az IKR Termelésfejlesztési és Kereskedelmi Zrt. és a KITE Mezőgazdasági Szolgáltató és Kereskedelmi Zrt. által kereskedelmi
bankoktól felveendő, legfeljebb 4 éves futamidejű,
forgóeszköz hitel tőkeösszegének 80%-ára;
b) felkéri az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-t az állam által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm.
rendelet 7. § (1) bekezdés b) pontjának 1. alpontja szerinti
közreműködésre.
2. Az állami készfizető kezességvállalásért az IKR Termelésfejlesztési és Kereskedelmi Zrt.-nek és a KITE Mezőgazdasági Szolgáltató és Kereskedelmi Zrt.-nek egyszeri kezességvállalási díjat kell fizetni a Magyar Állam
részére, amelynek mértéke a kezességgel biztosított tőkeösszeg 2%-a.
Felelős: pénzügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter Határidő: azonnal
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1684/2018. (XII. 17.) Korm. határozata az egészségügyi szakdolgozók és védőnők 2019–2022. évekre vonatkozó bérfejlesztéséről.
A Kormány
 1. kiemelt célként határozza meg az  egészségügyi ágazati humánerőforrás helyzetének javítását, melynek egyik
eszköze az egészségügyi szakdolgozók és védőnők bérfejlesztése;
 2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglaltaknak megfelelően indokolt az  egészségügyi szakdolgozók és védőnők
bérfejlesztése a 2019–2022. években;
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a szükséges jogszabály-módosítások előkészítéséről
annak érdekében, hogy
a) 2019. július 1-jétől az  alapellátásban foglalkoztatott védőnőkre is kiterjedjen az  egészségügyi ágazati
előmeneteli szabályok hatálya;
b) az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi szakdolgozók és védőnők
részére a 2019. november 1-jétől esedékes 8%-os bérfejlesztés előrehozásra kerüljön, 2019. július 1-jére;
c) az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi szakdolgozók és védőnők
részére 2020. január 1-jétől 14%-os bér-, illetve illetménynövelés kerüljön megállapításra;
d) az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi szakdolgozók és védőnők
részére 2020. november 1-jétől 20%-os bér-, illetve illetménynövelés kerüljön megállapításra;
e) az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi szakdolgozók és védőnők
részére 2022. január 1-jétől 30%-os bér-, illetve illetménynövelés kerüljön megállapításra.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1262/2012. (VII. 26.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján 183,2 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország
2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet II. Köztársasági Elnökség
fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
266/2014. (X. 21.) Korm. rendelete a Wuppermann Hungary Kft. Győr-Gönyűi Kikötőben megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), c), d) és e) pontjában,
az 1. § (3) bekezdése és a 2. melléklet tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Wuppermann Hungary Kft. által a Gönyű község közigazgatási
területén fekvő, az ingatlan nyilvántartás szerinti 098/2 helyrajzi számú földrészleten, illetve az ebből a földrészletből
telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő
tűzihorganyzó és acélszeletelő üzem létesítését eredményező beruházással függenek össze.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) 8/A.  §-ában foglaltak
szerint – feladat- és hatáskörrel rendelkező kormánymegbízottként a Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt
vezető kormánymegbízottat (a továbbiakban: kormánymegbízott) jelöli ki.
(2) A  kormánymegbízott a  Rendelet 8/A.  §-ában foglalt feladatainak ellátása során együttműködik a  Győr-Gönyű
Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztésért felelős miniszteri biztossal (a továbbiakban: miniszteri biztos), és minden
hónap ötödik napjáig a  kiemelt jelentőségű ügyben eljáró hatóságok és szakhatóságok által a  koordinációs
feladatokat ellátó kormánymegbízottak felé, továbbá a  koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottak
által a  közigazgatás-szervezésért felelős miniszter és a  Kormány tagjai felé teljesítendő, törvényben vagy
kormányrendeletben előírt rendszeres és eseti jellegű jelentések, valamint tájékoztatások részletszabályairól szóló
33/2013. (XII. 23.) KIM rendelet 3–6.  mellékletében foglalt – kitöltött – táblázatok megküldésével tájékoztatja
a  miniszteri biztost a  kiemelt jelentőségű ügyekkel kapcsolatos intézkedéseiről és a  kiemelt jelentőségű ügyek
állásáról.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök