text:
1/2008. (I. 11.) ÖTM rendelete az Európai Közösségi jog hatálya alá tartozó, feltétel nélkül elismerésre kerülő okleveles építészmérnöki oklevelek megnevezéséről és az ezen okiratok birtokosaival azonos jogállású személyek köréről.
A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről
szóló 2001. évi C. törvény (a továbbiakban: Etv.)
67. §-ának (3) bekezdése c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának g) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni az Etv.
Harmadik rész IX. fejezetének hatálya alá tartozó a településtervezési, az építészeti-műszaki tervezési, az építésügyi
műszaki szakértői, az építési műszaki ellenőri, valamint a
felelős műszaki vezetői szakmagyakorlási tevékenység
(a továbbiakban: tevékenység) végzésére jogosító (2) bekezdés szerinti oklevél elismerése során.
(2) Az Etv. 28. § (1) bekezdése szerinti tagállamban, a
tagállami állampolgár és az Etv. 28. § (2) bekezdésben
meghatározott vele azonos jogállású személy részére kiállított, a képzés sikeres elvégzését tanúsító, e rendelet
a) 1. számú melléklete szerinti, legkorábban az adott
oklevél tekintetében ott megjelölt referencia-tanévben
megkezdett építészmérnöki képzés sikeres elvégzését tanúsító építészmérnöki,
b) 2. számú mellékletében említett és ott megjelölt referencia-tanévnél nem később kezdődött építészmérnöki
oklevelek (a továbbiakban együtt: oklevelek) a Magyar
Köztársaságban feltétel nélkül kerülnek elismerésre.
(3) Az oklevél elismerése nem mentesít a tevékenység
megkezdéséhez külön jogszabály által előírt egyéb szakmai, jogi követelmények teljesítése alól.
Az oklevelekre vonatkozó eltérő rendelkezések 2. § (1) Feltétel nélkül el kell ismerni azt az 1985. augusztus
5-től létező, a Németországi Szövetségi Köztársaságban a
„Fachhochschulen”-ben zajló három éves képzést, amely
megfelel a minimális képzési követelményeknek és ebben
a tagállamban a tevékenységnek „építészmérnök” szakmai
cím használata mellett történő gyakorlása megkezdésére
jogosít, feltéve, hogy a képzést a Német Szövetségi Köztársaságban szerzett négyéves szakmai gyakorlat követte,
amelyről az a szakmai szövetség adott ki igazolást, amelynek a névjegyzékében az építészmérnök neve szerepel.
(2) Feltétel nélkül el kell ismerni a szociális fejlesztő
programok vagy nem nappali egyetemi tanulmányok részét képező képzést, amely megfelel a minimális képzési
követelményeknek, ha ezt az igazolja, hogy olyan személy, aki legalább hét évet dolgozott az építészet területén
egy építészmérnök vagy egy építész iroda felügyelete mellett, sikeres építészmérnöki vizsgát tett. A vizsgának egyetemi szintűnek kell lennie.
(3) Feltétel nélkül el kell ismerni azon építészmérnöki
előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratokat (a továbbiakban: okirat), amelyeket a volt Csehszlovákia bocsátott
ki, vagy melyek esetében az érintettek a képzést – a Cseh
Köztársaság és Szlovákia esetében – 1993. január 1-je
előtt kezdték meg, amennyiben a fent említett két tagállam
bármelyikének hatóságai tanúsítják, hogy az okirat a tevékenység gyakorlásának megkezdése és folytatása tekintetében ezek az okiratok ugyanolyan joghatállyal bírnak,
mint a 2. számú mellékletben felsorolt e két tagállamra vonatkozó oklevelek. Ehhez az okiratokhoz mellékelni kell
az ugyanazon hatóságok által kibocsátott igazolást, amely
igazolja, hogy az adott tagállami állampolgárok az igazolás kibocsátásának időpontját megelőző öt év során leg
alább három egymást követő éven keresztül ténylegesen és
jogszerűen folytattak tevékenységet.
(4) Feltétel nélkül el kell ismerni azon okiratokat, amelyeket a volt Szovjetunió bocsátott ki, vagy amelyek esetében az érintettek a képzést
a) Észtország esetében 1991. augusztus 20-a előtt,
b) Lettország esetében 1991. augusztus 21-e előtt,
c) Litvánia estében 1990. március 11-e előtt
kezdték meg, amennyiben a fent említett három tagállam
bármelyikének hatósága tanúsítja, hogy az okirat szerinti
tevékenység gyakorlásának megkezdése és folytatása tekintetében területükön jogilag ugyanúgy érvényes, mint az
általuk kibocsátott e rendelet 2. számú mellékletében a három tagállamra vonatkozóan megjelölt oklevél. Az ilyen
okirathoz csatolni kell az ugyanazon hatóságok által kiállított igazolást, amely igazolja, hogy az adott tagállami állampolgárok az igazolás keltét megelőző öt év során legalább három egymást követő éven keresztül ténylegesen és
jogszerűen folytattak tevékenységet.
(5) Feltétel nélkül el kell ismerni azon okiratokat, amelyeket a volt Jugoszlávia bocsátott ki, vagy amelyek esetében az érintettek a képzést Szlovénia esetében 1991. június
25-e előtt kezdték meg, amennyiben a tagállam hatóságai
tanúsítják, hogy az okirat a tevékenység gyakorlásának
megkezdése és folytatása tekintetében területükön jogilag
ugyanúgy érvényes, mint az általuk kibocsátott e rendelet
2. számú mellékletében e tagállamra vonatkozóan megjelölt oklevél. Az ilyen okirathoz csatolni kell az ugyanazon
hatóságok által kiállított igazolást, amely szerint ezek a
személyek a kérdéses tevékenységet területükön az igazolás keltét megelőző öt év során legalább három egymást
követő éven keresztül ténylegesen és jogszerűen folytattak
tevékenységet.
3. § (1) Az oklevél elismerése alapjául feltétel nélkül el kell
ismerni azt az igazolást, amelyet a Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságai állítottak ki, és amelyek azt tanúsítják, hogy a Német Demokratikus Köztársaság illetékes hatóságai által 1945. május 8-án vagy azt
követően kibocsátott oklevelek egyenértékűek az 1. §
(2) bekezdésének b) pontjában felsorolt oklevelekkel.
(2) Az oklevél elismerése alapjául feltétel nélkül el kell
ismerni azt az igazolást, amelyet valamely tagállam állított
ki tagállami állampolgárok részére tevékenység megkezdésére és folytatására, meglévő szabályozás alapján:
a) 1995. január 1-jétől Ausztria, Finnország és Svédország esetében,
b) 2004. május 1-jétől a Cseh Köztársaság, Észtország,
Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia esetében,
c) 1987. augusztus 5-től a többi tagállam esetében.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti igazolás tanúsítja,
hogy birtokosuk legkésőbb a megfelelő időpontban jogosulttá vált az építészmérnöki cím használatára, és a kérdéses tevékenységet az igazolás kibocsátását megelőző öt év
folyamán legalább három egymást követő éven keresztül,
a vonatkozó jogszabályok keretében ténylegesen gyakorolta.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet szabályait a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a kölcsönösen elismert építészmérnöki oklevelek
közzétételéről szóló 14/2004. (V. 11.) BM rendelet.
5. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusnak való megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve a szakmai képesítések elismeréséről (a továbbiakban:
irányelv) 21. cikk (5) bekezdése, 23. cikk (3)–(5) bekezdései, 47. cikke, 48. cikke, 49. cikke, V. melléklet 5.7.1.
pontja és a VI. melléklet 6. pontja,
b) a Tanács 2006/100/EK irányelve (2006. november
20.) a személyek szabad mozgása területén elfogadott
egyes irányelveknek Bulgária és Románia csatlakozása tekintetében történő kiigazításáról, 1–2. cikkek, melléklet
V. fejezet q) pont.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1242/2015. (IV. 20.) Korm. határozata az ITU Telecom World 2015 konferencia magyarországi megrendezésével kapcsolatos feladatmegosztásról.
A Kormány
 1. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy lássa el az „ITU Telecom World 2015” konferencia (a továbbiakban:
Konferencia) megrendezésével kapcsolatos szervezési, koordinációs és felügyeleti, valamint protokolláris
feladatokat,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse el a  Konferencia szakmai programjához illeszkedő magyar
blokk szakmai programját, szakmai ütemtervét, valamint a  Konferencia idején felállítandó Magyar Pavilonra
vonatkozó szakmai koncepciót.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2008. (IK 2.) IRM utasítása a berendeléssel betölthető beosztásokról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
248. §-ára, valamint a jogalkotásról szóló 1987. évi XI.
törvény 49. § (1) bekezdésére tekintettel az alábbi utasítást
adom ki:
1. § (1) Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumba a hivatásos állomány egyetemi vagy főiskolai, és szakirányú
felsőfokú végzettséggel rendelkező tagja rendészeti szakértelmet igénylő és ilyen feladatot tartalmazó munkakörbe
berendelhető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti munkakör – a vezetői munkakör kivételével – a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 140/1996. (VIII. 31.)
Korm. rendelet 2/B. számú melléklet, A rendszeresített
alapbeosztások beosztási kategóriába sorolása című táblázat „minisztériumi kiemelt főreferens” besorolásnak felel meg, az elérhető rendfokozati maximum alezredes.
2. § (1) A rendészeti oktatási intézményekben és az oktatással
kapcsolatos szervezeteknél, valamint a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatánál (a továbbiakban: RSZVSZ) berendeléssel betölthető beosztásokat a jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
(2) A berendeléssel betölthető beosztásokba csak a mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelő személy
rendelhető be.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép
hatályba.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
54/2010. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése „A helikoptervezető jelöltek kiképzési utasítása (HJKU-2009)” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadá
sának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés melléklete
ként kiadom. 2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák. 3. Az intézkedésem a közzététel napján, a kiadvány
pedig kiadásakor lép hatályba. Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
3/2003. (II. 21.) OVB állásfoglalása az Alkotmány által kiírt országos népszavazáson a választási bizottságokba történő megbízás tárgyában.
Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §-a
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva az
Alkotmány által kiírt országos népszavazáson a választási
bizottságokba történő megbízás tárgyában a következő
állásfoglalást adja ki: A Magyar Köztársaság Alkotmánya, az 1949. évi XX. törvény 79. §-a alapján ügydöntő országos népszavazást kell
tartani a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő, a csatlakozási szerződés szerinti csatlakozásáról. E népszavazás időpontja: 2003. április 12. A népszavazásra bocsátandó kérdés: ,,Egyetért-e azzal, hogy a Magyar Köztársaság
az Európai Unió tagjává váljon?’’
A Ve. 125. § (1) bekezdése szerint a választási bizottságokba — az Országos Választási Bizottság kivételével —
a kezdeményezést benyújtók választási bizottságonként
egy közös megbízottat, továbbá a kezdeményezés benyújtásában részt nem vevő, de országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártok egy-egy megbízottat küldhetnek.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy az Országos Választási Bizottság tagjaként a kezdeményezést benyújtó, de
országgyűlési képviselőcsoporttal nem rendelkező szervezetek egy közös képviselőt bízhatnak meg.
A Ve. 149. § i) pontjának értelmező rendelkezése alapján ,,kezdeményezést benyújtók: népszavazás állampolgári
kezdeményezése, valamint népi kezdeményezés esetén
azok a szervezetek, illetve magánszemélyek, amelyek, illetve akik a kezdeményezést benyújtották’’.
A Ve. az országos népszavazásra vonatkozó, eltéréseket
tartalmazó rendelkezéseiben egyértelműen meghatározza
a választási bizottságok összetételét. Ha a népszavazás nem
állampolgári kezdeményezés alapján indul, hanem a Köztársasági Elnök, a Kormány vagy az országgyűlési képviselők egyötöde kezdeményezi, illetőleg az Alkotmány írja ki,
akkor a Ve. szerinti kezdeményezést benyújtók nincsenek.
Ennek figyelembevételével a választási bizottságokba az
országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártok küldhetnek egy-egy megbízottat.
Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1820/2016. (XII. 22.) Korm. határozata az Országvédelmi Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
19.  § (5)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 150,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 33. Országvédelmi Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2018. (VIII. 14.) KKM közleménye az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozása figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv hatálybalépéséről.
Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról
szóló euro-mediterrán megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről  szóló 2017. évi
CLXVII. törvény 5. §-a hirdeti ki az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság
közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai
Unióhoz való csatlakozása figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 2. Jegyzőkönyv).
A 2. Jegyzőkönyv 8. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép hatályba.”
A 2. Jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges utolsó diplomáciai jegyzék letétbe helyezésének napja: 2018. július 18.
A 2. Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2018. augusztus 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni
Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás, valamint az ahhoz csatolt
jegyzőkönyvek kihirdetéséről  szóló 2017. évi CLXVII. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy az egyrészről
az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló
euro-mediterrán megállapodáshoz, a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozása
figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv 2018. augusztus 1-jén, azaz kettőezertizennyolc augusztus elsején
lépett hatályba.
Menczer Tamás s. k.,
 tájékoztatásért és Magyarország nemzetközi megjelenítéséért
 felelős államtitkár


text:
268/2009. (XII. 1.) Korm. rendelete a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezet és a nem független vasúti pályahálózat-működtető közötti jogviszonyról.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezet (a továb biak ban: VPSZ) és a nyílt hozzáférésű
vasúti pályahálózatot működtető nem független vasúti pályahálózat-működtető (a továb biak ban: nem független
vasúti pályahálózat-működtető) közötti jogviszonyra.
(2) A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továb biak ban: Vtv.) 62. § (2) bekezdésében meghatározott
szolgáltatások tárgyában – a Vtv. 67. § (6) bekezdésére tekintettel – a VPSZ és a nem független vasúti
pályahálózat-működtető között határozatlan időtartamra pályakapacitás-elosztási jogviszony (a továb biak ban:
jogviszony) áll fenn.
(3) A jogviszony tartalmi elemeit a Vtv. és e rendelet kötelezően tartalmazza.
2. § (1) A nem független vasúti pályahálózat-működtető a VPSZ részére hozzáférést biztosít a forgalom lebonyolítását
dokumentáló információs rendszerekhez, és folyamatosan szolgáltatja a vasúti pályahálózat kapacitásának külön
jogszabály szerinti elosztásához, a teljesítmények méréséhez szükséges adatokat.
(2) A VPSZ hozzáférést biztosít a nem független vasúti pályahálózat-működtető részére – a nem független vasúti
pályahálózat-működtető által nyújtott szolgáltatások teljesítéséhez és elszámolásához szükséges mértékben – a VPSZ
pályakapacitás-elosztó és menetrendszerkesztő programjához.
3. § A nem független vasúti pályahálózat-működtető köteles a Hálózati Üzletszabályzat elkészítéséhez szükséges adatokat
annak közzétételére külön jogszabályban előírt időpont előtt legkésőbb kilencven nappal, módosítás esetén pedig
haladéktalanul a VPSZ rendelkezésére bocsátani.
4. § A VPSZ a külön jogszabályban megállapított határidőig elkészíti a Vtv. 56. § (7) bekezdésében meghatározott üzemi
menetrendet.
5. § (1) A VPSZ a nem független vasúti pályahálózat-működtető számára nyújtott szolgáltatások ellenértékeként 2009.
december 31-ig az általa elosztott vasúti pályahálózat-kapacitás után – a Vtv. 79. § (1) bekezdés e) pontjára is
figyelemmel – kiszámlázott és elszámolt hálózat-hozzáférési díj [Vtv. 65. § (2) bekezdés b) pontja] nettó összege
0,6%-ának megfelelő mértékű, de legfeljebb 718  000 000 forint, 2010. január 1-jétől 2010. december 31-ig 0,8%-ának
megfelelő mértékű, de legfeljebb 650 000 000 forint, 2011. január 1-jétől 1,25%-ának megfelelő mértékű, de legfeljebb
650 000 000 forint megbízási díjra jogosult.
(2) A megbízási díjat a nem független vasúti pályahálózat-működtető havonta utólag, a VPSZ által kibocsátott számla
alapján a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig, átutalással köteles megfizetni.
(3) A számla kézhezvételétől számított harminc nap elteltétől a nem független vasúti pályahálózat-működtető köteles
a VPSZ-nek a meg nem fizetett megbízási díj után a gazdálkodó szervezetek közötti késedelmi kamatra vonatkozó
szabályok szerinti késedelmi kamatot is megfizetni.
6. § A jogviszony megszűnik, ha
a) a nem független vasúti pályahálózat-működtető jogutód nélkül megszűnik,
b) a nem független vasúti pályahálózat-működtető e minősége megszűnik, vagy
c) a Vtv. alapján a nem független vasúti pályahálózat-működtető pályahálózatának minden részén megszűnik a nyílt
hozzáférés. 7. § A VPSZ és a nem független vasúti pályahálózat-működtető a közöttük fennálló jogviszonynak a Vtv.-ben és
e rendeletben nem szabályozott részletkérdéseiben egymással írásban együttműködési szerződést köthetnek.
Az együttműködési szerződésre a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a továb biak ban: Ptk.) szabályait kell
alkalmazni.
8. § A VPSZ a Ptk. megbízásra vonatkozó rendelkezései alapján más személy közreműködését csak akkor veheti igénybe,
ha valamely feladata ellátásához olyan különleges szakértelem szükséges, amellyel a VPSZ nem rendelkezik, továbbá
a közreműködő személy és közeli hozzátartozója a Vtv. 67. § (4) bekezdésében foglaltaknak megfelel.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezet és az integrált vasúti társaság közötti jogviszonyról szóló
333/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet. Ez a bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
41/2015. (X. 13.) OGY határozata a Hungarikum Bizottság négy tagjának delegálásáról.
Az Országgyűlés a magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról szóló 2012. évi XXX. törvény 14. § (2) bekezdés
a) pontja és (3a) bekezdése alapján
Lezsák Sándort és
dr. Simicskó Istvánt
kormánypárti jelölés alapján,
Magyar Zoltánt ellenzéki jelölés alapján
a Mezőgazdasági bizottság javaslatára, valamint
Varga Szimeont
a Magyarországi nemzetiségek bizottsága javaslatára a Hungarikum Bizottság tagjának
delegálja. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
414/2017. (XII. 18.) Korm. rendelete a faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos eljárás, bejelentés, adatszolgáltatás, nyilvántartás és ellenőrzés részletes szabályairól.
A Kormány az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112.  § (1)  bekezdés
d) pontjában,
a 2. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112.  §
(1) bekezdés c) pontjában,
a 4. alcím tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112.  §
(1) bekezdés e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos bejelentés és adatszolgáltatás szabályai
1. § (1) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló
2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.) 90/F. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségét
a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: erdészeti hatóság) honlapján elérhető elektronikus
felületen teljesíti.
(2) Ha a  faanyag kereskedelmi lánc szereplője a  tevékenységét több telephelyen végzi, akkor a  bejelentését úgy kell
megtennie, hogy abból a  faanyag kereskedelmi lánchoz tartozó ténylegesen végzett tevékenysége az  egyes
telephelyek tekintetében egyértelműen beazonosítható legyen.
(3) A faanyag kereskedelmi lánchoz tartozó tevékenység tekintetében telephelynek minősül az a hely, ahol a faanyag
kereskedelmi lánchoz tartozó tevékenységet folytatják, ideértve különösen a faanyag kereskedelmi lánc szereplője
állandó, vagy rendszeres üzleti (üzemi), termelő-, szolgáltatótevékenységének helyét.
(4) Erdőrészletet, vagy erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló földterületet nem kell telephelyként
bejelenteni, ha az oda bejegyzett erdőgazdálkodó folytat rajta faanyag kereskedelmi lánchoz tartozó tevékenységet.
(5) Az  erdészeti hatóság a  nyilvántartásba vétellel egyidejűleg megállapított technikai azonosító számot
(a továbbiakban: technikai azonosító szám) a bejelentéstől számított nyolc napon belül, elektronikus úton megküldi
a faanyag kereskedelmi lánc szereplőjének.
2. § (1) Ha az  erdőgazdálkodó – erdőgazdálkodási tevékenysége során – az  Evt. 90/F.  § (1)  bekezdésének megfelelően
kizárólag Magyarország területén végzi erdei faválasztékok előállítását és értékesítését, akkor a technikai azonosító
számának az erdőgazdálkodói kód minősül.
(2) A fatermékkel kapcsolatos faanyagkereskedelmi lánchoz tartozó tevékenység reklámozása esetén a kínált terméket,
szolgáltatást nyújtó faanyag kereskedelmi lánc szereplő technikai azonosító számát a hirdetésben fel kell tüntetni.
(3) A  szállított erdei faválaszték nyomonkövethetőséget biztosító adatszolgáltatás érdekében biztosítani kell
a szállítójegy és az eredetigazoló dokumentum összhangját.
(4) Az erdei faválaszték eredetét
a) a magyarországi forgalomba hozatal, vagy Magyarországon a kitermelés helyéről történő szállítás során
aa) erdő esetében az erdőgazdálkodási műveleti lap, vagy az erdei faválaszték előállítását szolgáló erdei
haszonvétel gyakorlására jogosító okirat,
ab) fásítás, szabad rendelkezésű erdő és erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló terület
esetében az  erdészeti hatósághoz megtett, a  jogosult erdészeti szakszemélyzet által ellenjegyzett,
a kitermelt fatérfogat adatokat tartalmazó fakitermelési bejelentés,
ac) az Evt. hatálya alá nem tartozó terület esetében a fakitermelés jóváhagyására hatáskörrel rendelkező
hatóság engedélye, ettől eltérő esetben az arra jogszabályban feljogosított személy hozzájárulása,
vagy a fakitermelésre vonatkozó szabályozás hiányában a kitermelendő fa mindenkori tulajdonosa
hozzájárulásának,
ad) harmadik országból, vagy más tagállamból történő behozatal esetében az  Evt. 90/A.  §
(2)–(3) bekezdése szerinti dokumentumok;
b) a Magyarországon már forgalomba hozott erdei faválaszték forgalmazása során
ba) a kitermelés helyének, és
bb) az  erdei faválaszték feletti rendelkezési jogosultságot megalapozó irat és a  forgalomba helyező,
vagy előző forgalmazó
megfelelő hivatkozásával kell meghatározni a szállítójegyen.
2. A faanyag kereskedelmi lánc ellenőrzése 3. § (1) Az  erdészeti hatóság a  faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos hatósági feladatainak ellátása
keretében, az  Evt. 90/C.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott ellenőrzések biztosítása érdekében,
faanyag kereskedelmi lánc felügyeleti információs rendszert hoz létre és működtet, amely tartalmazza
a) a faanyag kereskedelmi lánc szereplői által bejelentett adatokból létrehozott nyilvántartást,
b) az ellenőrzésre történő kiválasztás módszertanát,
c) az ellenőrzések célját, módszereit, az  alkalmazott iratmintákat, a  lehetséges eljárási cselekményeket, azok
jogszabályi megalapozottságát tartalmazó, a hatósági joggyakorlat egységesítését, valamint a dokumentált
eljárásrendet szolgáló ellenőrzési kézikönyvet,
d) az Evt. 90/G. § (1) bekezdése alapján átadott adatokat, valamint
e) az ellenőrzések eredményeként alkalmazott szankciókról és egyéb megtett intézkedésekről vezetett,
ügyfélhez rendelt nyilvántartásokat.
 (2) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője által működtetett, az  Evt. 90/A.  § (6)  bekezdése szerinti naprakész
dokumentációs rendszert minden telephely vonatkozásában elkülönítetten kell vezetni, és az  adott telephelyen
– az ott végzett tevékenységre vonatkozóan – rendelkezésre kell állnia.
(3) Az  1.  § (2)–(4)  bekezdése szerint bejelentésre köteles telephely működése során az  üzemelés teljes ideje alatt
biztosítani kell a  faanyag kereskedelmi lánc szereplő képviseletére és azonnali intézkedés megtételére jogosult
felelős személy jelenlétét.
(4) Az Evt. 90/G. § (1) bekezdés e) pontjában és 90/I. § (3) bekezdésében meghatározott együttműködési kötelezettség
teljesítése, valamint az  (1)  bekezdés b)–d)  pontjában foglaltak alkalmazása és az  ellenőrzések összehangolt
lefolytatása érdekében az erdészeti hatóság és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal együttműködési megállapodást köt.
4. § (1) Az  erdészeti hatóság – figyelembe véve a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott ellenőrzésre történő
kiválasztás módszertanát – ellenőrzési tervet készít
(2) Az ellenőrzési tervnek tartalmaznia kell
a) a célok és kockázatok meghatározását,
b) az ellenőrzések ütemtervét,
c) a kiemelt ellenőrzésekkel érintett fatermékkel kapcsolatos értékesítési láncokat,
d) a célok elérésének mérési és utóellenőrzési módszereit,
e) a más hatóságokkal történő ellenőrzések során az  együttműködés és kölcsönös segítségnyújtás
megvalósítási terveit és feltételrendszereit,
f ) az ellenőrzési terv értékelése során alkalmazandó lényeges teljesítménymutatókat.
(3) Az  elvégzett ellenőrzések eredményeinek értékelése alapján az  erdészeti hatóság az  ellenőrzési tervet és a  3.  §
(1) bekezdés c) pontjában meghatározott ellenőrzésre vonatkozó követelményeket felülvizsgálja.
(4) Az ellenőrzési tervtől függetlenül, haladéktalanul le kell folytatni az ellenőrzést, ha
a) az ellenőrző szervezet az erdészeti hatóság felé jelzi, hogy a faanyag kereskedelmi lánc valamely szereplője
az Evt. 90/A. § (6) bekezdése szerinti, a kellő gondosság elvén alapuló nyomonkövethetőségi eljárást, illetve
az ahhoz kapcsolódó naprakész dokumentációs rendszert nem megfelelő módon alkalmazza, vagy
b) a faanyag kereskedelmi lánc szereplője az  adatszolgáltatási kötelezettségének határidőre nem tesz eleget,
illetve valótlan adatot szolgáltat.
5. § Ha a  helyszíni ellenőrzés lefolytatásához az  ügyfél vagy a  nevében nyilatkozattételre jogosult személy jelenléte
szükséges, akkor az ügyfelet úgy kell értesíteni, hogy akadályoztatása esetén a képviseletét biztosítani tudja.
6. § (1) A  helyszíni ellenőrzést az  erdészeti hatóság megbízólevéllel vagy rendészeti vagy szolgálati igazolvánnyal
rendelkező alkalmazottja (a továbbiakban: ellenőr) folytatja le.
(2) Az ellenőr részére általános megbízólevél is kiállítható.
 (3) Az  ellenőr a  nyomtatványkiállító programmal készülő nyomtatvány kiállításának folyamatát úgy is ellenőrizheti,
hogy felügyelete alatt a nyomtatvány kiállítója – próbajelleggel – nyomtatványt állít ki.
7. § Az erdészeti hatóság a  fatermék eredetét, a  fatermék eredetét igazoló dokumentumok tartalmát, adott területről
kitermelt, forgalomba hozott fatermék mennyiségét és fafaját különösen
a) a szállítójegy,
b) a fakitermelésre vonatkozó, az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi
XXXVII. törvény végrehajtásáról szóló FM rendelet szerinti bejelentések,
c) a fatermékre vonatkozó nyilvántartások, bizonylatok, szabályzatok,
d) az Országos Erdőállomány Adattár adatai,
e) helyszíni fakészletfelvétel,
f ) helyszíni fatömegbecslés,
g) légi felvétel vagy más távérzékelési módszer,
h) a fatermék eredetének megállapítását célzó genetikai vizsgálat,
i) talajminta-vizsgálat, és
j) más ország hatóságaitól kért jogsegély keretében szolgáltatott adatok
segítségével ellenőrzi.
8. § (1) Az erdészeti hatóság a hatósági ellenőrzés során próbavásárlást végezhet.
 (2) A próbavásárláshoz az erdészeti hatóság közreműködő személyt vehet igénybe.
 (3) A  közreműködő személy részére a  közreműködést igénybe vevő erdészeti hatóság megbízólevelet állít ki, amely
tartalmazza a közreműködő nevét, továbbá azt, hogy mely forgalmazónál milyen típusú ellenőrzésben vehet részt.
 (4) A közreműködő személyre az erdészeti hatóság ügyintézőjére vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
 (5) Próbavásárlás esetén az  erdészeti hatóság az  ellenőrzési jogosultságát a  próbavásárlás befejezésekor igazolja,
ezzel egyidejűleg a  forgalmazó képviseletében eljáró személy a  termék visszavétele mellett köteles a  vételárat
visszatéríteni. Ha a  próbavásárlással lefolytatott hatósági ellenőrzés során a  termék károsodik, részben vagy
egészben megsemmisül, a vételár eljárási költségnek minősül, és a terméket a forgalmazónak nem kell visszavennie.
(6) Amennyiben az  eladó a  próbavásárlást követően a  termék visszavételét és a  vételár visszafizetését megtagadja,
a vételár és a termék szállításával, raktározásával kapcsolatos költség eljárási költségnek minősül, amelyet az eladó
visel, illetve a terméket az erdészeti hatóság közérdekű célra ajánlja fel.
9. § (1) A faterméket szállító jármű esetén az Evt.-ben és az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban előírt,
a fatermék nyomonkövethetőségére vonatkozó előírások, kötelezettségek betartását az erdészeti hatóság a közúti
forgalomban közúti ellenőrzés keretében is ellenőrzi.
(2) Az erdészeti hatóság az (1) bekezdés szerinti közúti ellenőrzéseket önállóan vagy a rendőrséggel, az állami adó- és
vámhatósággal, illetve a közlekedési hatósággal együttműködve folytatja le.
(3) A közúti ellenőrzés során az erdészeti hatóság megvizsgálja
a) a fatermék nyomonkövethetőségét és származását igazoló dokumentumokat,
b) import esetén az exportőr nyilatkozatát arról, hogy a fatermék nem illegális kitermelésből származik,
c) a szállított fatermék fafajának, választékának és mennyiségének kísérő okmányokkal való egyezőségét.
(4) A (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott közúti ellenőrzési módok önállóan és együttesen is alkalmazhatóak.
3. Jelentéstételi és tájékoztatási kötelezettség 10. § (1) Az  erdészeti hatóság a  tárgyévet követő év március 1-jéig jelentést készít az  erdőgazdálkodásért felelős
miniszternek (a továbbiakban: miniszter) az  éves ellenőrzések végrehajtásának eredményéről, valamint
az ellenőrzési tervekben meghatározott célok teljesüléséről.
(2) A  995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 20.  cikkében meghatározott jelentést az  erdészeti hatóság
készíti el minden második év március 1-jéig, amelyet a  miniszter április 10-ig jóváhagy. A  jelentést a  Bizottság
részére a miniszter általi jóváhagyást követően az erdészeti hatóság küldi meg.
(3) Az erdészeti hatóság
a) az ellenőrző szervezetek elismerésének visszavonásáról szóló bizottsági határozatokat azok beérkezését
követően haladéktalanul,
b) az illegális fakitermelés kockázatával kapcsolatosan az  ország területére vonatkozóan kidolgozott éves
statisztikai adatokat megyei vagy egyéb területi bontásban évente április 30-ig, továbbá
c) a faanyag kereskedelmi lánccal kapcsolatosan végzett ellenőrzések végrehajtásának összefoglaló
eredményeit évente április 30-ig
a honlapján közzéteszi. (4) A  995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13.  cikkében meghatározott, a  faanyag kereskedelmi
lánc szereplői részére történő technikai segítségnyújtást és információs útmutatást az  erdészeti hatóság
– a  faanyag kereskedelmi lánc valamennyi szereplőjének érdekét, valamint a  fenntartható erdőgazdálkodásból
és a  fatermesztésből származó fatermék előállításának és forgalmazásának elősegítését szem előtt tartva –
tájékoztatások, képzések és oktatás biztosításával teljesíti.
4. Az erdészeti hatósági eljárásban elrendelt elkobzás részletes szabályai
11. § (1) A végrehajtási eljárást a döntés jogerőre emelkedésétől számított 15 nap elteltével meg kell indítani, amennyiben
az elkobzott dolognak az elkobzásról szóló határozatban megjelölt helyre történő elszállításáról nem gondoskodik
az, akitől a dolgot elkobozták.
(2) Az  elkobzásról szóló határozat teljesítéséig, vagy a  végrehajtási eljárás lefolytatásáig az  elkobzott dolog őrzéséért
a határozat kötelezettje felel, és köteles helytállni az abban esetlegesen beálló károkért.
5. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 14. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
13. § Ez a rendelet
a) a fát és faterméket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló,
2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló
995/2010 európai parlamenti és tanácsi rendelet által előírt, a  kellő gondosság elvén alapuló rendszerre,
valamint az  ellenőrző szervezetek felett végzendő ellenőrzések gyakoriságára és jellegére vonatkozó
részletes szabályokról szóló, 2012. július 6-i 607/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 14. § (1) A 7. § j) pontjában a „hatóságaitól kért jogsegély” szövegrész helyébe a „hatóságai felé tett megkeresés” szöveg lép.
 (2) A 11. § (1) bekezdésében a „jogerőre emelkedésétől” szövegrész helyébe a „véglegessé válásától” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2010. (VII. 6.) OGY határozata az Alkotmányelőkészítő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az Alkotmányelőkészítő eseti bizottság létrehozásáról szóló 47/2010. (VI. 29.) OGY határozat 4. és 5. pontja alapján
az Országgyűlés az eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: dr. Salamon László (KDNP)
Alelnök: dr. Balsai István (Fidesz)
Gulyás Gergely (Fidesz)
dr. Mátrai Márta (Fidesz) Tagjai: dr. Bohács Zsolt (Fidesz)
dr. Bóka István (Fidesz)
dr. Cser-Palkovics András (Fidesz)
dr. Dorkota Lajos (Fidesz)
dr. Gruber Attila (Fidesz)
dr. György István (Fidesz)
dr. Horváth Zsolt (Veszprém) (Fidesz)
dr. Kerényi János (Fidesz)
dr. Kocsis Máté (Fidesz)
dr. Kovács Ferenc (Fidesz)
dr. Kovács Zoltán (Fidesz)
Kozma Péter (Fidesz)
dr. Láng Zsolt (Fidesz)
dr. Molnár Attila (Fidesz)
dr. Szakács Imre (Fidesz)
Székyné dr. Sztrémi Melinda (Fidesz)
dr. Turi-Kovács Béla (Fidesz)
dr. Varga István (Fidesz)
dr. Vas Imre (Fidesz)
dr. Vitányi István (Fidesz)
dr. Hargitai János (KDNP)
dr. Lukács Tamás (KDNP)
dr. Nagy Andor (KDNP)
dr. Rubovszky György (KDNP)
dr. Tarnai Richárd (KDNP)
dr. Vejkey Imre (KDNP)
dr. Bárándy Gergely (MSZP)
dr. Hiller István (MSZP)
dr. Ipkovich György (MSZP)
Kiss Péter (MSZP)
dr. Lamperth Mónika (MSZP)
dr. Szekeres Imre (MSZP)
Tóbiás József (MSZP)
dr. Apáti István (Jobbik)
A határozatot az Országgyűlés a 2010. július 5-i ülésnapján fogadta el.
dr. Gaudi-Nagy Tamás (Jobbik)
dr. Gyüre Csaba (Jobbik)
Murányi Levente (Jobbik)
Novák Előd (Jobbik)
dr. Nyikos László (Jobbik)
dr. Schiffer András (LMP)
Szilágyi Péter (LMP)
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
28/2016. (X. 6.) MvM utasítása az EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmusok 2014–2021 időszakának munkacsoportjáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást
adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. Donor országok: Norvég Királyság, Izland és Liechtensteini Hercegség,
2. Nemzeti Kapcsolattartó: a Miniszterelnökség Nemzetközi Helyettes Államtitkára,
3. Program Megállapodás: az  EGT Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakának végrehajtási rendjéről szóló 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § 67. pontja szerinti
megállapodás.
2. § (1) A (2) bekezdésében meghatározott feladatok ellátása érdekében a donor országok, valamint Magyarország között
létrejött legutolsó Program Megállapodás aláírását követő napig létrehozom az  EGT és Norvég Finanszírozási
Mechanizmusok 2014–2021 időszakának munkacsoportját (a továbbiakban: Munkacsoport).
(2) A Munkacsoport feladata az  ügyrendben meghatározottak szerint a  Nemzeti Kapcsolattartó tevékenységének
segítése annak érdekében, hogy Magyarország a  kormányzati fejlesztéspolitikai célokkal megegyezően a  donor
országok által juttatott támogatásokat olyan területekre és célokra fordíthassa, amelyek hozzájárulnak a társadalom
életszínvonalának folyamatos növeléséhez, összhangban álljanak az Európai Unió és a nemzetközi egyezmények által
elvárt és meghatározott, a globalizáció hatásain keresztül megjelenő környezeti, szociális, egészségügyi, kulturális,
oktatási, valamint infrastrukturális problémák és kihívások megoldásához a megfelelő nemzeti intézményrendszer
meghatározásával.
(3) A Munkacsoport a (2) bekezdésben meghatározott feladata ellátása során ügydöntő jogkörrel nem rendelkezik, célja
a Nemzeti Kapcsolattartó tevékenységéből adódó feladatok segítése a bevont szervezetek szakmai tapasztalatainak
felhasználása által.
A Munkacsoport működtetéséért és irányításáért a Nemzeti Kapcsolattartó a felelős.
2. A Munkacsoport szervezete és működése 3. § (1) A Munkacsoportnak a 2. § (2) bekezdésben meghatározott feladata körében
a) a támogatási területek kiválasztása,
b) a támogatási területekre szükséges forrásnagyság meghatározása,
c) a végrehajtásért felelős intézményrendszer meghatározása
tekintetében javaslattételi és véleményezési joga van.
(2) A  Munkacsoport szakmai támogatást nyújt a  Nemzeti Kapcsolattartónak a  kétoldalú tárgyalásokon képviselendő
álláspontjának kialakításához.
4. § (1) A Munkacsoport
a) elnökből,
b) javaslattételi joggal rendelkező állandó és az  elnök által a  Munkacsoport ülésére meghívott javaslattételi
joggal rendelkező eseti tagokból, valamint
c) tanácskozási joggal rendelkező meghívottakból
áll.
(2) A Munkacsoport elnöke a Nemzeti Kapcsolattartó, aki írásban kijelölheti általános helyettesét a Miniszterelnökség
kormánytisztviselői közül.
(3) A  Munkacsoport a  kormányzati stratégia megvalósításában szerepet vállaló intézmények vezetői által delegált
tisztségviselőkből áll. Az intézmények kijelölésére az elnök jogosult.
(4) A (3) bekezdés szerint kijelölt intézmények egy állandó tagot, valamint egy póttagot delegálnak.
 (5) A Munkacsoport tagjai az adott szakterület álláspontjának képviseletére felhatalmazott személyek.
 (6) A Munkacsoport eseti tagjait a Munkacsoport elnöke kéri fel a Munkacsoport ülésén való részvételre.
 (7) A Munkacsoport elnöke, ha valamely napirendi pont megtárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, további szakértőket
hívhat meg, akik a meghatározott napirendi pontokkal kapcsolatban tanácskozási joggal vesznek részt a Munkacsoport
ülésén.
(8) A Munkacsoport munkáját a  titkár, valamint akadályoztatása esetén póttitkár (a továbbiakban: titkár) koordinálja,
akiket a Nemzeti Kapcsolattartó a Miniszterelnökség Nemzetközi Helyettes Államtitkárság munkatársai közül jelöl ki.
(9) A Munkacsoport tagjai díjazásban és költségtérítésben nem részesülnek.
5. § (1) A Munkacsoportot, valamint annak ülését az elnök, az elnök akadályoztatása esetén az elnök általános helyettese
vezeti.
(2) Az ülésen az állandó tagok és póttagok is részt vehetnek, azonban a póttag csak az állandó tag akadályoztatása esetén
rendelkezik javaslattételi joggal.
(3) A Munkacsoport munkáját adminisztratív feladatok ellátásával az elnök által kijelölt titkár segíti.
6. § A Munkacsoport elnöke az utasítás hatálybalépését követő egy hónapon belüli időpontra alakuló ülést hív össze.
7. § (1) A  Munkacsoport működését az  ügyrend határozza meg, amely ügyrendet az  állandó tagok szavazatuk egyszerű
többségével állapítanak meg. Az  ügyrendet az  elfogadásától számított 15 napon belül jóváhagyás céljából
a Munkacsoport vezetője megküldi az európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkárnak.
(2) A Munkacsoport ülést tart, amelyet az ügyrendben meghatározott időszakonként, de legalább 3 havonta össze kell
hívni. A Munkacsoport üléseit a Munkacsoport vezetője vezeti, aki felelős a feladatok végrehajtásának ellenőrzéséért.
(3) A Munkacsoport üléséről jegyzőkönyv készül, amelyet a titkár vezet.
 (4) A Munkacsoport akkor határozatképes, ha az összes, javaslattételi joggal rendelkező tag legalább fele jelen van.
 (5) A Munkacsoport határozatait a jelen lévő, javaslattételi joggal rendelkező tagok szavazatának egyszerű többségével
hozza meg. Szavazategyenlőség esetén a Munkacsoport vezetőjének a szavazata dönt.
3. Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1949/2015. (XII. 16.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0012 azonosító számú („Budapest I. kerület, Budavár Csikós udvar – Nyugati kert mélygarázs és felvonók építése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0012 azonosító számú, „Budapest I. kerület, Budavár Csikós udvar – Nyugati
kert mélygarázs és felvonók építése” című projektjavaslat (a  továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő
nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. jóváhagyja a  Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 5. prioritása
keretének 749 828 073 forinttal történő növelését a projekt támogatási szerződésének megkötése érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  3.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát,
ha a  Kvtv. 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai
Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 5. prioritása keretének
a) a lezárt projektek finanszírozására fel nem használt maradványösszege, valamint
b) a folyamatban lévő projektek finanszírozására kötelezettségvállalással korábban lekötött, de
ba) az adott projekt finanszírozására fel nem használható maradványösszege, és
bb) az adott projekt tekintetében megtakarított része
együttesen eléri a 3. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pontban meghatározott összeg rendelkezésre állását követően azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program szükséges
módosításáról, ha annak 5. prioritása esetében a forrásfelhasználás várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  Közlekedés Operatív Program
(a  továbbiakban: KÖZOP) keretében finanszírozott, de a  KÖZOP forrásainak maradéktalan felhasználásához nem
szükséges, a Kohéziós Alapból finanszírozott projekteknek
a) a KÖZOP-ból történő finanszírozása megszüntetéséről,
b) az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: IKOP) keretében történő
finanszírozásáról és
c) az IKOP 2016. évi éves fejlesztési keretében történő szerepeltetésére vonatkozó javaslat előkészítéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
462/2012. (HK 1/2013.) MH ÖHP intézkedése a SEGÉDLET A HUMINT ERŐK KIKÉPZÉSÉHEZ című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18) HM utasítás
4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a
„SEGÉDLET A HUMINT ERŐK KIKÉPZÉSÉHEZ”
című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. A „SEGÉDLET A HUMINT ERŐK KIKÉPZÉSÉHEZ” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználására kiadom.
3. A kiadvány a harcászati hírszerző – HUMINT szakállomány szakmai képzéséhez, ismereteik bővítéséhez szükséges elméleti és gyakorlati követelményeket, eljárási
módokat, protokollokat tartalmazza.
4. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezeteinek személyi állománya a rá vonatkozó mértékben ismerje meg és alkalmazza.
5. A kiadvány minősítése „Titkos”, ezért feltöltését az
MH Központi Doktrinális Adatbázis és az MH Központi
Doktrinális Adattár állományába nem engedélyezem.
6. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba,
és visszavonásig hatályos. Egyben hatálytalanítom az
MH Szárazföldi Parancsnokság 6/9/2006/HTF nyt. számú,
„HUMINT képzés kézikönyve” című kiadványát.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
89/2019. (IV. 23.) Korm. rendelete a kormányzati igazgatási szerveknél foglalkoztatott kormánytisztviselők teljesítményértékeléséről.
A Kormány
a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (4) bekezdés 19. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4.  § (2)  bekezdése tekintetében a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (4)  bekezdés 9.  pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) szerinti
a) központi kormányzati igazgatási szervek és az ezek területi, helyi (a továbbiakban együtt: területi) szerveinek
kormánytisztviselőjére, valamint
b) területi kormányzati igazgatási szervek kormánytisztviselőjére és kormányzati ügykezelőjére
[az a)–b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő] terjed ki.
2. § (1) A  kormánytisztviselő teljesítményének értékelése elektronikus formában történik. A  közszolgálati életpálya
kidolgozásáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) az  általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi
az értékelőlap mintáját.
(2) A  kormánytisztviselői teljesítményértékelés informatikai rendszerének üzemeltetését a  miniszter a  személyügyi
központ útján látja el.
(3) A  személyügyi központ minden év március 31. napjáig jelentést készít a  kormánytisztviselők tárgyévet megelőző
évi teljesítményértékelésének tapasztalatairól, és arról a  minisztert, a  közigazgatási minőségpolitikáért és
személyzetpolitikáért felelős minisztert, valamint a  Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkárát
tájékoztatja.
(4) A  kormánytisztviselők teljesítményértékelésének elektronikus formában történő elvégzéséhez a  személyügyi
központ módszertani és felhasználói támogatást, továbbá technikai segítséget nyújt.
3. § (1) A kormánytisztviselő teljesítményértékelésének kötelező eleme
a) a  Kit. 86.  § (2)  bekezdés i)  pontja szerint meghatározott álláshelyen ellátandó feladat végrehajtásának
értékelése, valamint
b) az a) pont szerinti feladatok végrehajtásához kapcsolódó alap- és szakmai kompetenciák értékelése.
(2) A  kormánytisztviselői teljesítményértékelési informatikai rendszerben (a  továbbiakban: TÉR informatikai rendszer)
rögzített alap- és szakmai kompetenciákat a miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi.
4. § (1) A kormánytisztviselő teljesítményértékelése kiválósági elemeket tartalmazhat. A kiválósági elemek:
a) a stratégiai célokban való közreműködés,
b) az év közbeni többletfeladatok ellátása,
c) a határidő előtti feladatteljesítés, valamint
d) az innovatív feladatmegoldás, új szakmai módszerekre való törekvés.
(2) A  hivatali szervezet vezetője a  közszolgálati szabályzatban meghatározhat az  (1)  bekezdés a)–d)  pontján felüli,
a teljesítményértékelésnél alkalmazható kiválósági elemeket.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója vagy akire a munkáltatói jogkör gyakorlója a teljesítményértékeléssel kapcsolatos
jogkört átruházza (a  továbbiakban együtt: értékelő vezető) a  teljesítményértékelés során az  (1) vagy (2) bekezdés
szerinti kiválósági elemek közül legfeljebb két kiválósági elemet értékelhet az  értékelt személy értékelési
időszakban végzett feladatellátására figyelemmel.
(4) A  kormánytisztviselő erre irányuló kérelme esetén a  teljesítményértékelés során az  értékelő vezető kiválósági
elemeket is értékel.
5. § (1) Az  értékelő vezető a  kötelező elemeket egyenként 0–80 pontig terjedő, az  értékelni kívánt kiválósági elemeket
0–20 pontig terjedő mérőskálán értékeli.
(2) A teljesítményértékelés pontértékét
a) az egyes kötelező elemekhez rendelt értékek együttes számtani átlagának, valamint
b) – ha sor került a kiválósági elemek alkalmazására – az értékelt kiválósági elemekre adott pontérték
összege adja. Ezen pontérték meghatározza a teljesítményszintet, ami a teljesítményértékelés eredménye.
(3) A pontértékek és a hozzá kapcsolódó teljesítményszintek a következők:
a) kivételes teljesítményszint: 100,1 és 120 pont között,
b) jó teljesítményszint: 80,1 és 100 pont között,
c) megfelelő teljesítményszint: 30,1 és 80 pont között,
d) átlag alatti teljesítményszint: 20,1 és 30 pont között, valamint
e) elfogadhatatlan teljesítményszint: 0 és 20 pont között.
(4) Jó vagy kivételes teljesítményszint kizárólag a 4. § szerinti kiválósági elem értékelése esetén állapítható meg.
6. § A területi kormányzati igazgatási szerv kormánytisztviselőjének teljesítményértékelése egyben a jogszabály szerinti
minősítést is jelenti.
7. § Ha a  teljesítményértékelésével kapcsolatban a  kormánytisztviselő észrevételt tesz, az  észrevételeit – a  10.  §
(1) bekezdésére figyelemmel – a teljesítményértékelésnek tartalmaznia kell.
8. § (1) A teljesítményértékelésre csak akkor kerülhet sor, ha a kormánytisztviselő az értékelés alapjául szolgáló időszakban
legalább két hónapig az értékelő vezetőjének irányítása alatt állt.
(2) Az  értékelő vezető a  kormánytisztviselő teljesítményértékelésekor a  kötelező és kiválósági elemeket
a teljesítményértékelés időpontját megelőző, legfeljebb egyéves időtartamot figyelembe véve értékeli.
9. § Ha a kormánytisztviselőt a kormányzati igazgatási szerv más álláshelyre helyezi, a kormánytisztviselő értékelő lapját
az értékelő vezetőnek a TÉR informatikai rendszerben le kell zárnia.
10. § (1) A  teljesítményértékeléskor az  értékelő vezető és a  kormánytisztviselő között értékelő megbeszélésre kerül
sor, amelyen az  értékelő vezető részletesen ismerteti és indokolja az  általa kialakított teljesítményértékelési
eredményeket az  értékelt személlyel. Ezekre az  értékelt személy észrevételt, javaslatot tehet, amelyet írásban kell
rögzíteni.
(2) Az értékelő megbeszélést megelőzően a kormánytisztviselő a TÉR informatikai rendszerben önértékelést végezhet.
Az  önértékelés során a  kormánytisztviselő személyes megítélésével számot ad a  feladatai végrehajtásról, az  alapés szakmai kompetenciákról, saját munkateljesítményéről, képességeiről és készségeiről, tevékenységéről,
magatartásáról, elhivatottságáról.
(3) Az  értékelőlap a  kormánytisztviselőnek elektronikus dokumentumként, a  teljesítményértékelés végrehajtására
szolgáló elektronikus rendszerben kerül kézbesítésre.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § (1) Az e rendeletben foglaltaktól eltérően, ha 2019. augusztus 31-ig – a munkáltató döntése vagy a kormánytisztviselő
kérelme alapján – teljesítményértékelésre kerül sor, azt a  közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló
10/2013. (I. 21.) Korm. rendelet, valamint az  állami tisztviselők teljesítményértékeléséről szóló 354/2017. (XI. 29.)
Korm. rendelet 2019. február 28-án hatályos szabályai szerint kell elvégezni.
(2) A  2.  § (3)  bekezdése szerinti jelentést a  2018. év vonatkozásában a  közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről
szóló 10/2013. (I. 21.) Korm. rendelet, valamint az  állami tisztviselők teljesítményértékeléséről szóló 354/2017.
(XI. 29.) Korm. rendelet alapján elvégzett teljesítményértékelés alapján kell elkészíteni.
(3) A  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott kötelezettség alapján a  miniszter az  alap- és szakmai kompetenciákat
2019. augusztus 31-ig teszi közzé.
13. § A közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről szóló 10/2013. (I. 21.) Korm. rendelet 1.  § a)  pontjában
az „a kabinetfőnök, a  politikai tanácsadó és politikai főtanácsadó, valamint szakmai vezető” szövegrész helyébe
az „az” szöveg lép.
14. § Hatályát veszti az állami tisztviselők teljesítményértékeléséről szóló 354/2017. (XI. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
241/2009. (X. 29.) Korm. rendelete a Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszer létrehozásáról és működtetéséről.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. §-a (7) bekezdésének 2. pontjában kapott
felhatalmazás alapján a Kormány – az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva –
a következőket rendeli el: Általános rendelkezések 1. § (1) A Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszer, mint térinformációs infrastruktúra biztosítja a metaadatok,
a téradatkészletek és téradat-szolgáltatások hozzáférhetőségét, az ehhez szükséges hálózati szolgáltatások és
technológiák létrehozását, működtetését, a téradatok megosztását, a téradatokhoz való hozzáférést és az azok
használatát szabályozó megállapodásokat, valamint az előzőekhez szükséges összehangolási és ellenőrzési
mechanizmusokat, folyamatokat, valamint eljárásokat összhangban az Európai Közösségen belüli térinformációs
infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel
(a továbbiakban: 2007/2/EK irányelv). (2) Ha téradatkészlet egymással megegyező példányait több téradatkezelő birtokolja vagy azokat több téradatkezelő
részére tárolják, e rendelet előírásait csak arra az eredeti példányra kell alkalmazni, amelyből a többi példány
származik. (3) E rendelet hatálya azokra az 1. és 2. számú mellékletben meghatározott téradattémák körébe tartozó
téradatkészletekre terjed ki, amelyek gyűjtéséről, illetve hozzáférhetővé tételéről külön jogszabály rendelkezik.
Téradatok gyűjtése e rendelet alapján nem kötelező. (4) A Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszerben összekapcsolódó téradatkészletek térképi alapjának, vetületi és
magassági rendszerének használatakor a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. (5) E rendelet alkalmazásában térbeli objektum a valós világ egy meghatározott helyhez vagy földrajzi területhez
kapcsolódó valamely jelenségének az elvonatkoztatott megjelenítése. 2. § (1) A téradatokat a 2007/2/EK irányelv végrehajtását szolgáló uniós jogi aktusokban meghatározott követelmények
szerint kell létrehozni. (2) A téradatkezelőknek biztosítaniuk kell annak technikai hátterét, hogy az általuk működtetett térinformatikai
rendszerek téradatkészletei és -szolgáltatásai – az interoperabilitiás, valamint a 2007/2/EK irányelv végrehajtását
szolgáló uniós jogi aktusok követelményeinek megvalósításával – a Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszerben
összekapcsolódhassanak. 3. § (1) A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 48/G. §-ának
(3) bekezdésében meghatározott személy az általa működtetett térinformatikai rendszerrel a Nemzeti Környezeti
Térinformatikai Rendszerhez – a 9. § szerinti kapcsolattartóhoz benyújtott – kérelem alapján csatlakozhat.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott térinformatikai rendszer téradatkészletei és -szolgáltatásai megfelelnek
a metaadatokra, a téradat-szolgáltatásokra és az interoperabilitásra a 2007/2/EK irányelv végrehajtását szolgáló uniós
jogi aktusokban meghatározott előírásoknak, a kapcsolattartó az (1) bekezdés szerinti személlyel (a továbbiakban:
csatlakozó személy) a csatlakozásról – a 10. §-ban meghatározott testület javaslatának figyelembevételével –
megállapodást köt. 4. § Ha téradatkezelő vagy csatlakozó személy által birtokolt téradatkészlet vonatkozásában harmadik személynek szerzői
joga áll fenn, a téradatszolgáltatás, illetve a téradatmegosztás a szerzői jogokat nem sértheti.
Metaadatok 5. § (1) A téradatkezelő az 1–2. számú mellékletben felsorolt téradattémákkal összefüggő téradatkészletekhez és
-szolgáltatásokhoz kapcsolódó metaadatokat a (2) bekezdésnek megfelelően úgy hozza létre, hogy azok elősegítsék
a téradatkészletek elérését, nyilvántartását, továbbá a téradat-szolgáltatások igénybevételét.
(2) A metaadat naprakész információt tartalmaz arról, hogy
a) a metaadattal érintett téradatkészletek a 2007/2/EK irányelv végrehajtását szolgáló uniós jogi aktusoknak
megfelelnek-e; b) a téradatkészletek és -szolgáltatások hozzáférése és igénybevétele milyen feltételekkel lehetséges, továbbá
melyek a téradat-szolgáltatások díjai; c) a téradatkészletek milyen minőségűek és meddig érvényesek;
d) melyek a téradatkészletek létrehozásáért, kezeléséért, frissítéséért, terjesztéséért felelős téradatkezelők; valamint
e) a téradatkészletekhez történő nyilvános hozzáférés korlátozott-e, és melyek a korlátozások indokai.
Téradat-szolgáltatások 6. § (1) A téradat-szolgáltatásokat – összhangban a 2007/2/EK irányelv végrehajtását szolgáló uniós jogi aktusokkal –
átalakítási szolgáltatással vagy az e rendelet hatálybalépésekor meglévő téradatkészletek tekintetében azok
alkalmassá tételével kell biztosítani. Ha a valamely téradatkészlet a téradatkezelő által kezelt közhiteles
nyilvántartásban áll rendelkezésre, a téradatokat e nyilvántartásból kell szolgáltatni.
(2) A 9. § szerinti kapcsolattartó bárki által hozzáférhető, elektronikusan letölthető formában köteles közzétenni
honlapján azokat az információkat – ideértve az adatokat, kódokat és a technikai osztályozást –, amelyek a 2007/2/EK
irányelv végrehajtását szolgáló uniós jogi aktusoknak való technikai megfelelés teljesítéséhez szükségesek.
(3) A Magyar Köztársaság és valamely európai uniós tagállam közötti határon átnyúló földrajzi jellemzőre vonatkozó
téradatok koherenciájának érdekében a közös jellemzők leírásának módját és helyzetét kölcsönös egyetértés alapján
kell meghatározni. 7. § (1) A kereső-szolgáltatások biztosítják a téradatok következők szerinti kereshetőségét:
a) kulcsszavak; b) földrajzi helyek; c) a téradatkészletek és -szolgáltatások osztályozása;
d) a téradatkészletek minősége és érvényessége; e) a 2007/2/EK irányelv végrehajtását szolgáló uniós jogi aktusoknak való megfelelés mértéke;
f) a téradatkészletekhez és -szolgáltatásokhoz való hozzáférés, továbbá a téradatkészletek felhasználásának
feltételei; és g) a téradatkezelők megnevezése. (2) Az átalakítási szolgáltatásoknak az egyéb téradat-szolgáltatásokkal úgy kell összekapcsolódniuk, hogy
a téradat-szolgáltatások működtetése a 2007/2/EK irányelv végrehajtását szolgáló uniós jogi aktusokkal összhangban
valósuljon meg. A téradatok megosztása a téradatkezelők között
8. § (1) Közfeladat elvégzése vagy közszolgáltatás nyújtása érdekében
a) a téradatkezelők – a közfeladatot ellátó, illetve közszolgáltatást nyújtó szervek vagy személyek ellenőrzése alatt
álló természetes vagy jogi személy téradatkezelők kivételével –,
b) az Európai Unió tagállamaiban működő téradatkezelők, valamint
c) az Európai Közösség intézményei és szervei technikai korlátozás nélkül hozzáférhetnek a téradat-készletekhez és -szolgáltatásokhoz, továbbá azokat cserélhetik
és igénybe vehetik. (2) Az (1) bekezdés előírásai – viszonosság esetén – az Európai Közösség és tagállamai által kötött nemzetközi
megállapodások keretében létrehozott szervekre is megfelelően alkalmazandók, ha a téradatkészletek
igénybevételére, illetve a téradat-szolgáltatásokra közfeladat elvégzése vagy közszolgáltatás nyújtása érdekében
kerül sor. A kapcsolattartó és a koordinációs testület
9. § (1) Az Európai Bizottsággal való kapcsolattartásért a környezetvédelemért felelős miniszter felel.
(2) A kapcsolattartó feladata: a) a Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszer infrastruktúrája kialakításának és használatának nyomon
követése, eredményeinek a nyilvánosság részére történő hozzáférhetővé tétele és az Európai Bizottság részére
történő eljuttatása; b) együttműködés az Európai Unió tagállamaiban működő kapcsolattartókkal, valamint az Európai Bizottsággal;
c) közreműködés a 2007/2/EK irányelv végrehajtására szolgáló uniós jogi aktusok előkészítésében, valamint az
Európai Unió által működtetett térinformatikai portál kialakításában; d) jelentés készítése a 2007/2/EK irányelv végrehajtásáról az Európai Bizottság részére 2010. május 15-ig, valamint
minden további harmadik év május 15-ig; e) az Európai Bizottság részéről a közösségi térinformációs infrastruktúrával összefüggésben nyújtott tájékoztatások
megismerhetőségének elősegítése; f) a téradatkezelőktől és csatlakozó személyektől, továbbá a téradatok előállítóitól, a téradat-szolgáltatások
igénybevevőitől és azok érdekképviseleti szerveitől, szervezeteitől a 2007/2/EK irányelv és a végrehajtására
szolgáló uniós jogi aktusok kidolgozására adott javaslatok, észrevételek összegyűjtése, összehangolása és
hozzáférhetővé tétele; g) rendszeres tájékoztatás a nyilvánosság részére a téradat-szolgáltatások gyakorlatáról, továbbá a 2007/2/EK
irányelv és a végrehajtására szolgáló uniós jogi aktusok átültetéséről, valamint végrehajtásáról;
h) a téradatkezelők és a téradat-szolgáltatásokat igénybe vevők elvárásainak folyamatos felmérése;
i) kapcsolattartás a téradatok előállítóival, a téradat-szolgáltatások igénybevevőivel és azok érdekképviseleti
szerveivel, szervezeteivel; j) a téradatkezelők téradat-szolgáltatással és téradat-megosztással kapcsolatos tevékenységének összehangolása;
valamint k) a nemzeti kapcsolattartó feladatainak ellátása az Európai Környezetvédelmi Ügynökség tekintetében.
(3) A (2) bekezdés d) pontjában meghatározott jelentés a következőkről nyújt tájékoztatást:
a) a téradatkezelők és a téradat-szolgáltatások igénybevevői, valamint az azok érdekképviseleti szervei, szervezetei
közötti koordináció módja; b) a csatlakozó személyekkel való kapcsolattartás;
c) a Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszer minőségbiztosítása; d) a téradatkezelők és a csatlakozó személyek hozzájárulása a Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszer
működéséhez, valamint annak koordinációjához; e) a Nemzeti Környezeti Térinformatikai Rendszer használata;
f) a téradatkezelők közötti téradat-megosztási megállapodások; valamint g) a 2007/2/EK irányelv végrehajtásából származó költségek és hasznok.
(4) A kapcsolattartó a 2007/2/EK irányelv végrehajtását szolgáló uniós jogi aktusok kidolgozására a 2007/2/EK irányelv
22. cikk (2)–(3) bekezdésében meghatározott eljárás előtt – megfelelő időben – honlapján közleményben felhívja
a téradatkezelőket és csatlakozó személyeket, továbbá a téradatok előállítóit, valamint a téradat-szolgáltatások
igénybevevőit és azok érdekképviseleti szerveit, szervezeteit arra, hogy a közleményben közzétett uniós jogi aktus
tervezetére véleményt nyilváníthatnak. A közleményben meg kell határozni a véleménynyilvánítás határidejét.
10. § A kapcsolattartót a 9. § (2) bekezdés a)–j) pontjában meghatározott feladatok teljesítésében a Kormány által kijelölt
koordinációs testület segíti. Záró rendelkezések 11. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A metaadatokat a térbeli objektumokra vonatkozó téradattémák tekintetében
a) az 1. számú melléklet esetében 2010. szeptember 15-ig,
b) a 2. számú melléklet esetében 2013. május 15-ig
kell létrehozni. (3) A 2009. május 15. napja után keletkezett, gyűjtött, továbbá átalakított téradatkészletek tekintetében
a téradat-szolgáltatásokat a) az 1. számú melléklet A) része esetében 2011. május 15-től,
b) az 1. számú melléklet B) része és a 2. számú melléklet esetében 2014. május 15-től
kell biztosítani. (4) A 2009. május 15. napján meglévő téradatkészletek tekintetében a téradat-szolgáltatásokat
a) az 1. számú melléklet A) része esetében 2016. május 15-től,
b) az 1. számú melléklet B) része és a 2. számú melléklet esetében 2019. május 15-től
kell biztosítani. 12. § E rendelet – a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvénnyel együtt – az Európai
Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv átültetését szolgálja. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
489/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Jeney Ivánnét 2018. május 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
79/2011. (IX. 20.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
Csizmadia Norbertet a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2011. szeptember 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1129/2016. (III. 10.) Korm. határozata a Lakitelek Népfőiskola 2016–2017. beruházásának megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Lakitelek Népfőiskola beruházásának megvalósításához 400,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32.  Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím,
10. Lakitelek Népfőiskola beruházásával összefüggő feladatok jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. március 31.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Lakitelek Népfőiskola beruházásának megvalósításához 2017. évben
szükséges 3877,0 millió forint forrásnak a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben
történő biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4b) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy az  emberi erőforrások minisztere a  Lakitelek Népfőiskola beruházásával összefüggő feladatok
megvalósítása céljából a 2. pontban meghatározott összeg erejéig a költségvetési éven túli év kiadási előirányzata
terhére kötelezettséget vállaljon annak érdekében, hogy a  Lakitelek Népfőiskola beruházás befejezésének
megvalósításához szükséges közbeszerzési kiírás 2016. évben mielőbb kiírásra kerüljön;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  jelen kormányhatározatban foglaltak végrehajtásáról készítsen
jelentést a Kormány számára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1674/2014. (XI. 20.) Korm. határozata a 2014. év májustól szeptemberig tartó időszakban lezajlott sporteseményeken elért kimagasló sporteredmények állami jutalma és eredményességi támogatása forrásának biztosításáról.
A Kormány a  2013. évi költségvetési maradványok felhasználásáról szóló 1562/2014. (X. 2.) Korm. határozatban
megállapított, további intézkedésig fel nem használható, meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terhelté
vált költségvetési maradványokból 182 304 ezer forintnak
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában
biztosított jogkörében eljárva a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél történő felhasználását
engedélyezi és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2015. (IV. 10.) HM utasítása a védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdés d) pontja szerinti beszerzési eljárás rendjéről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § Ezen utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  miniszter közvetlen irányítása alá
tartozó központi hivatalokra, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. ajánlatkérő: a HM Beszerzési Hivatal;
2. ajánlattevő: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság vagy személyes
joga szerint jogképes szervezet, aki, illetve amely a beszerzési eljárásban ajánlatot tesz; ajánlattevőnek minősül
a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe is;
3. alvállalkozó: az a szervezet vagy személy, amellyel vagy akivel az ajánlattevő a beszerzési eljárás alapján megkötött
szerződés teljesítése céljából, e szerződésre tekintettel fog szerződést kötni vagy módosítani, kivéve ha a szervezet
vagy személy tevékenységét kizárólagos jog alapján végzi;
4. kezdeményező: az a honvédelmi szervezet, amely költségvetési előirányzattal rendelkezik, vagy az előirányzat felett
rendelkezési jogosultsággal bír, és a beszerzést kezdeményezi;
5. költségviselő: az a honvédelmi szervezet, amely a beszerzésre vonatkozó szerződés teljesítését követően a számla
kiegyenlítésére szolgáló fedezettel rendelkezik.
3. § (1) A védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk
beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról szóló 228/2004. (VII. 30.)
Korm.  rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  § (3)  bekezdés d)  pontja szerinti beszerzési eljárás lefolytatási
rendjére a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 18/2014. (III. 7.) HM utasítás (a továbbiakban:
HM utasítás) 20. § (1), (3) és (4) bekezdését, 21. § (2), (4) és (5) bekezdését, valamint 25. § (1) és (10) bekezdését kell
alkalmazni az e §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) A  megbízás beszerzés kezdeményezésre okmányon fel kell tüntetni a  Korm. rendelet 2.  § (3)  bekezdés d)  pontja
alkalmazásának alapjául szolgáló kormánydöntésre való utalást. A megbízás beszerzés kezdeményezésre okmányhoz
csatolni kell a  beszerzési eljárás kezdeményezéséhez és lebonyolításához szükséges, a  kezdeményező által
megfogalmazott követelményeket, a  műszaki leírást, a  minőségbiztosítási, átvételi és termékazonosítási
követelményeket, továbbá minden szükséges információt és nyilatkozatot, valamint a becsült érték meghatározását
alátámasztó iratot, amely tartalmazza a becsült érték kiszámításának részletes bemutatását.
(3) A  becsült érték részletes bemutatása történhet az  előző, ugyanabban a  tárgyban – hasonló mennyiségben,
feltételekkel – megkötött szerződés alapulvételével, építési beruházás esetén az előző időszakban kialakult fajlagos
egységárak figyelembevételével, ennek hiányában olyan dokumentummal, amelyből kiderül, hogy a becsült érték
meghatározására valós adatok – így különösen a kezdeményező által e célból lefolytatott piackutatás eredménye –
figyelembevételével került sor.
(4) A (2) bekezdés szerint csatolt műszaki leírást minden oldalon a készítő kézjegyével kell ellátni. A műszaki leírásban és
a  minőségbiztosítási, átvételi és termékazonosítási követelményekben foglaltak összhangjáért a  kezdeményező
felelős.
(5) A  megbízás ügyviteli megérkezését követő munkanapon az  ajánlatkérő a  megbízást ellenőrzi, felülvizsgálja.
Amennyiben a  megbízásban hiányosságot észlel, haladéktalanul előzetes szakmai konzultációt kezdeményez
a kezdeményező és a véleményezésbe bevont honvédelmi szervezetek részvételével.
(6) A  szakmai konzultációt az  annak kezdeményezését követő legfeljebb három munkanapon meg kell tartani.
A konzultációt követő munkanapra a kezdeményező megküldi az egyeztetett, véglegesített megbízást az ajánlatkérő
részére. Ezt követően az ajánlatkérő az egyeztetett, véglegesített megbízást befogadja.
(7) Az ajánlatkérő a megbízás befogadását követően haladéktalanul megkezdi az ajánlattételi felhívás és a dokumentáció
kidolgozását. Az ajánlatkérő köteles a kezdeményező által megküldött megbízásban és műszaki leírásban leírtakat
az ajánlattételi felhívásba, dokumentációba bedolgozni.
(8) Az  ajánlatkérő az  ajánlattételi felhívás és dokumentáció tervezeteit az  1.  melléklet szerinti formanyomtatvány
kitöltésével, a csatolandó dokumentumokkal, a tárgyévi költségvetési előirányzatok vonatkozásában a HM utasítás
6.  melléklete szerinti, a  HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) által kiállított „Fedezetigazolás”
elnevezésű nyomtatvánnyal és a HM utasítás 3. melléklete szerinti okmánnyal a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási
Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) és a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VGHÁT) útján a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) részére jóváhagyásra felterjeszti , melyről
a HM KÁT a kézhezvételt követően haladéktalanul döntést hoz. A felterjesztési kötelezettség a beszerzés értékétől
függetlenül fennáll.
(9) Az  ajánlatkérőnek a  (8)  bekezdés szerinti okmányokat e-mailben kell megküldenie a  HM GTSZF bto@hm.gov.hu
címére. A megküldés tényét a felterjesztő ügyiratban jelezni kell.
(10) A HM GTSZF a (8) bekezdés szerinti felterjesztést a beérkezéstől számított két munkanapon belül megvizsgálja, majd
ezt követően javaslatot tesz a  HM VGHÁT útján a  HM KÁT felé a  felterjesztés jóváhagyására, módosítására vagy
elutasítására. A HM GTSZF a (8) bekezdés szerinti döntésről haladéktalanul tájékoztatja az ajánlatkérőt. A beszerzési
eljárás csak a (8) bekezdés szerinti döntésről szóló tájékoztatás ajánlatkérőhöz történő érkezése után indítható meg.
(11) Ha a  költségkihatás a  beérkezett ajánlatok elbírálásakor meghaladja az  engedélyezett összeget, az  ajánlatkérő
a kezdeményező által benyújtott, költségviselői záradékot tartalmazó, a HM VGH által ellenjegyzett, a HM utasítás
8. melléklete szerinti, „Fedezetbiztosítási kérelem” elnevezésű nyomtatvány HM GTSZF és a HM VGHÁT útján a HM KÁT
részére történő megküldésével kezdeményezi az  eredeti, jóváhagyott kezdeményezés szükséges összegű
kiegészítésére vonatkozó előterjesztés jóváhagyását. A HM GTSZF útján az előterjesztést haladéktalanul továbbítja
a HM VGHÁT a HM KÁT részére, melyről a HM KÁT a kézhezvételt követően haladéktalanul döntést hoz.
(12) Az  ajánlatok elbírálásáról szóló tájékoztatást követően az  ajánlatkérő a  kötelezettségvállalások pénzügyi
ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló 83/2012. (XI. 16.) HM utasítás 3.  mellékletében meghatározott
szerződéskivonatot elkészíti, és ellenjegyzésre megküldi a  költségviselő részére. A  költségviselő az  ellenjegyzett
szerződéskivonatot kettő munkanapon belül visszaküldi az  ajánlatkérő részére. Az  ajánlatkérő az  ellenjegyzett
szerződéskivonat visszaérkezését követően megköti a szerződést a beszerzési eljárás nyertesével.
(13) Az ajánlatkérő a HM utasítás 9. melléklete szerint elektronikus úton tájékoztató jelentést terjeszt fel a HM GTSZF és
a  HM VGHÁT útján a  HM KÁT részére a  – megbízás beszerzés kezdeményezésre okmányon a  (2)  bekezdés szerint
feltüntetett – kormánydöntés alapján lefolytatott eljárásokról az utolsó szerződés megkötését követő öt munkanapon
belül.
4. § (1) A beszerzési eljárás során írásban lehetőség szerint három ajánlatot kell bekérni. Amennyiben ajánlatkérő kevesebb
ajánlatot kér be, annak okát az eljárás – 3. § (8) bekezdése szerinti – felterjesztésekor indokolni köteles.
(2) Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:
a) az ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát, e-mail címét,
b) a  beszerzés tárgyát, mennyiségét, a  mennyiségtől való eltérés lehetséges mértékét, a  beszerzés műszaki
leírását vagy a minőségi és teljesítménykövetelményeket,
c) a szerződés típusának meghatározását,
d) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét,
e) a teljesítés helyét,
f ) a pénzügyi ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit,
g) az ajánlatok bírálati szempontjait,
h) előírást az  ajánlatkérő által meghatározott kizáró okokra és azok fenn nem állása igazolásának módjára
vonatkozóan,
i) előírást arra vonatkozóan, hogy az ajánlattevőnek a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai
szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló 2005. évi CIX. törvény szerinti hadiipari tevékenység
végzéséhez szükséges engedély meglétét annak eredeti példányával vagy közjegyző által hitelesített
másolatával kell igazolnia,
j) a hiánypótlás lehetőségét, módját, k) az ajánlatok beérkezésének határidejét,
l) a tárgyalás lehetőségét, időpontját, lefolytatásának menetét és
m) az ajánlatok elbírálásáról szóló tájékoztatás határidejét, módját.
(3) Tárgyalás tartása esetén arról jegyzőkönyvet kell készíteni. Az  ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti
tárgyalások arra irányulnak, hogy az  ajánlatkérő a  legkedvezőbb érvényes ajánlatot tevővel és a  legkedvezőbb
feltételekkel köthessen szerződést.
(4) Az ajánlatok értékeléséről jegyzőkönyvet kell készíteni.
 (5) Az ajánlatkérő köteles az ajánlatokat elbírálni, kivéve ha a beszerzési eljárás megkezdését követően – általa előre nem
látható és elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény miatt a  szerződés megkötésére vagy
a  szerződés megkötése esetén a  teljesítésre nem lenne képes. Ebben az  esetben az  ajánlatkérőnek az  eljárást
eredménytelenné kell nyilvánítania.
(6) Érvénytelenné kell nyilvánítani az ajánlatot, ha
a) azt az ajánlattételi határidő lejárta után nyújtották be,
b) az ajánlattevővel szemben kizáró ok áll fenn, vagy
c) az ajánlat egyéb módon nem felel meg az ajánlattételi felhívásban, dokumentációban és a jogszabályokban
meghatározott feltételeknek.
 (7) Eredménytelenné kell nyilvánítani az eljárást, ha
a) nem nyújtottak be ajánlatot,
b) kizárólag érvénytelen ajánlatot nyújtottak be,
c) egyik ajánlattevő sem vagy az összességében legelőnyösebb ajánlatot benyújtó sem nyújtott be – az ajánlatkérő
rendelkezésére álló anyagi fedezet mértékére tekintettel – megfelelő ajánlatot, vagy
d) az ajánlatkérő az eljárást a szerződés megkötésére vagy teljesítésére képtelenné válása miatt eredménytelenné
nyilvánítja. 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
424/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére tekintettel Imréné dr.  Horváth Katalint 2019. március 11-ei hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1185/2012. (VI. 5.) Korm. határozata a Steindl Imre Program bővítéséről.
A Kormány 1. kifejezi azon szándékát, hogy a budapesti Kossuth Lajos tér újjáépítését, mélygarázs és látogatóközpont létrehozását
célzó Steindl Imre Program egészüljön ki a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium központi épülete korhű
tetőzetének visszaállításával és a Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetségének székháza
homlokzatának helyreállításával a tér rekonstrukciójával összhangban, 2. a Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetsége székház épülete tulajdonjogának megszerzésére
1000,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettséggel Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás
jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. szeptember 30. 3. a további években szükséges forrást (2013. évben 10 240,0 millió forint és a 2014. évben 10 240,0 millió forint)
a költségvetés tervezése során az adott évi költségvetési törvényben biztosítja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: a mindenkori központi költségvetés előkészítése során
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1529/2013. (VIII. 12.) Korm. határozata az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes és a Liget Budapest projektekhez kapcsolódó beruházások előkészítéséhez szükséges források biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes és a  Liget Budapest projektekhez kapcsolódó beruházások
előkészítéséhez 384,7 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt
rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012.  évi CCIV.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11.  Közgyűjtemények cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2013. (V. 28.) BM utasítása a belügyi gépjárművezetők és a gépjárművezetést oktatók képzési követelményeinek megállapításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján a  közúti közlekedés biztonságának javítása,
valamint a  belügyi gépjárművezetők és a  gépjárművezetést oktatók ismereteinek egységes fejlesztése érdekében kiadom
a következő utasítást:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a  belügyminiszter irányítása alá tartozó önálló szerveknél (a továbbiakban: belügyi
szervek) foglalkoztatott,
a) szolgálati gépjárművet (a továbbiakban: gépjármű) főfoglalkozásban vezető személyekre (a továbbiakban:
főfoglalkozású gépjárművezetők),
b) azon személyekre, akiket a főfoglalkozásukban ellátott feladataik mellett a belügyi szerv vezetője gépjármű
vezetésére feljogosít [az a)–b) pontban meghatározottak a továbbiakban együtt: gépjárművezetők], valamint
c) gépjárművezetést oktató személyekre.
2. § (1) Gépjárművet az vezethet, aki az utasításban meghatározott képzésben részt vett, és az utasításban, valamint a képzési
tematikában előírt követelményeknek megfelelt.
(2) Főfoglalkozású gépjárművezető esetében a  megfelelő szintű képzés eredményes teljesítése a  munkakör
megtartásának feltétele. A  nem főfoglalkozású gépjárművezetőt a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető javaslata
alapján kell a képzésre beiskolázni.
3. § (1) A gépjárművezetők és a gépjárművezetést oktatók képzési kategóriái:
a) alapszintű: gépjármű vezetésére felkészítő 10 tanórás képzés;
b) emelt szintű: megkülönböztető jelzést használó gépjármű vezetésére felkészítő 40 tanórás képzés;
c) emelt szintű engedélymegújító továbbképzés: megkülönböztető jelzést használó gépjárművezetők ötévente
kötelező 16 tanórás továbbképzése;
d) motoros tanfolyam: szolgálati motorkerékpár vezetésére felkészítő 80 tanórás képzés;
e) motoros engedélymegújító továbbképzés: szolgálati motorkerékpárt vezetők évente kötelező 20 tanórás
továbbképzése;
f ) speciális: a  belügyi szervek igényei alapján egyes sajátos gépjármű-vezetői beosztások betöltéséhez
szükséges, az adott gépjárműre elkészített egyedi képzési tematika alapján végrehajtott képzés, típusismereti
továbbképzés;
g) oktatói: az alapszintű képzés oktatói és vizsgáztatási feladatainak ellátására, valamint az emelt szintű képzés
és emelt szintű engedélymegújító továbbképzés segédoktatói feladatainak ellátására felkészítő 160 tanórás
képzés;
h) vezetőoktatói: az  emelt szintű képzés, valamint emelt szintű engedélymegújító továbbképzés oktatói és
vizsgáztatási feladatainak ellátására felkészítő 40 tanórás képzés;
i) motoros oktatói: a motoros tanfolyam és motoros engedélymegújító továbbképzés oktatói és vizsgáztatási
feladatainak ellátására felkészítő, egy éven át tartó gyakorlati hospitálási formában teljesítendő képzés.
(2) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél már legalább öt éve készenléti szereket vezető, valamint különleges
szerkezelői beosztásban lévő főfoglalkozású gépjárművezetők emelt szintű képzése 16 tanórában történik.
4. § A képzésben való részvétel feltételei képzési kategóriánként:
a) alapszintű:
aa) érvényes – nem kezdő – „B” kategóriás vezetői engedély és
ab) érvényes 1. csoportú egészségi alkalmasság, főfoglalkozású gépjárművezetők esetén érvényes
2. csoportú egészségi alkalmasság; b) emelt szintű:
ba) érvényes „B” kategóriás vezetői engedély,
bb) alapszintű gépjármű-vezetői képzésben való korábbi részvétel, megfelelés a  követelményeknek,
majd ezt követően szerzett legalább 6 hónap vezetési gyakorlat,
bc) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság és
bd) közlekedéspszichológiai alkalmasság;
c) emelt szintű engedélymegújító továbbképzés:
ca) érvényes „B” kategóriás vezetői engedély,
cb) emelt szintű gépjármű-vezetői képzésben való korábbi részvétel, megfelelés a követelményeknek,
cc) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság és
cd) közlekedéspszichológiai alkalmasság;
d) motoros tanfolyam:
da) érvényes – nem kezdő – „A” kategóriás vezetői engedély,
db) emelt szintű gépjármű-vezetői képzésben való korábbi részvétel, megfelelés a követelményeknek,
dc) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság,
dd) közlekedéspszichológiai alkalmasság,
de) motoros előválogatón megfelelő minősítés megszerzése és
df ) motoros beosztásba történő tervezés;
e) motoros engedélymegújító továbbképzés:
ea) érvényes „A” kategóriás vezetői engedély,
eb) motoros tanfolyamon való korábbi részvétel, megfelelés a követelményeknek,
ec) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság és
ed) közlekedéspszichológiai alkalmasság;
f ) speciális:
fa) adott gépjármű-kategóriára érvényes vezetői engedély,
fb) alap- vagy emelt szintű gépjármű-vezetői képzésben való korábbi részvétel, megfelelés
a követelményeknek,
fc) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság és
fd) közlekedéspszichológiai alkalmasság;
g) oktatói:
ga) érvényes „B” kategóriás vezetői engedély,
gb) emelt szintű gépjármű-vezetői képzésben való korábbi részvétel, megfelelés a követelményeknek,
gc) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság,
gd) közlekedéspszichológiai alkalmasság és
ge) oktatói tanfolyam előválogatóján megfelelő minősítés megszerzése;
h) vezetőoktatói:
ha) érvényes „B” kategóriás vezetői engedély,
hb) oktatói képzésben való korábbi részvétel, megfelelés a követelményeknek,
hc) évente kötelező továbbképzés teljesítése,
hd) legalább 160 tanórás, igazolt oktatói gyakorlat,
he) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság,
hf ) közlekedéspszichológiai alkalmasság és
hg) vezetőoktatói tanfolyam előválogatóján megfelelő minősítés megszerzése;
i) motoros oktatói:
ia) vezetőoktatói és motoros tanfolyamon való korábbi részvétel, megfelelés a követelményeknek,
ib) érvényes „A” kategóriás vezetői engedély,
ic) érvényes 2. csoportú egészségi alkalmasság és
id) közlekedéspszichológiai alkalmasság.
5. § A képzést záró vizsgakövetelmények kategóriánként:
a) alapszintű: a  tematika elméleti tananyagának megismerése, a  tematika szerinti gyakorlati tananyag alapján
összeállított tanpálya teljesítése meghatározott szintidőn belül, valamint vizsgapálya meghatározott szintidőn
belüli, limitált büntetőidőkkel számított végrehajtása;
b) emelt szintű: a tematika szerinti elméleti tananyag megismerése, elsajátítása, a tananyag alapján összeállított
írásbeli feladatsor eredményes megoldása, a  tematika szerinti gyakorlati tananyag alapján összeállított
vizsgafeladatok közúton, tanpályán történő sikeres végrehajtása, valamint vizsgapálya meghatározott
szintidőn belüli, limitált büntetőidőkkel számított végrehajtása;
c) emelt szintű engedélymegújító továbbképzés: a tematika szerinti elméleti tananyag megismerése, elsajátítása,
a  tananyag alapján összeállított írásbeli feladatsor eredményes megoldása, a  tematika szerinti gyakorlati
tananyag alapján összeállított vizsgafeladatok tanpályán történő sikeres végrehajtása, valamint vizsgapálya
meghatározott szintidőn belüli, limitált büntetőidőkkel számított végrehajtása;
d) motoros tanfolyam: a  tematika szerinti elméleti tananyag megismerése, elsajátítása, a  tananyag alapján
összeállított írásbeli feladatsor eredményes megoldása, az  összeállított vizsgafeladatok közúton, tanpályán
történő sikeres végrehajtása, valamint vizsgapálya meghatározott szintidőn belüli, limitált büntetőidőkkel
számított végrehajtása;
e) motoros engedélymegújító továbbképzés: a  tematika szerinti elméleti tananyag megismerése, elsajátítása,
a  tananyag alapján összeállított írásbeli feladatsor eredményes megoldása, az  összeállított vizsgafeladatok
tanpályán történő sikeres végrehajtása, valamint vizsgapálya meghatározott szintidőn belüli, limitált
büntetőidőkkel számított végrehajtása;
f ) speciális: az  adott gépjárműre elkészített egyedi képzési tematika szerinti elméleti tananyag megismerése,
elsajátítása, a  tananyag alapján összeállított írásbeli feladatsor eredményes megoldása, az  összeállított
gyakorlati vizsgafeladatok sikeres teljesítése;
g) oktatói: a  tematika szerinti elméleti tananyag megismerése, elsajátítása, a  tananyag alapján összeállított
írásbeli feladatsor eredményes megoldása, oktatási gyakorlati feladat végrehajtása, a képzési elemek gyakorlati
végrehajtása, a tematika szerinti gyakorlati tananyag alapján összeállított vizsgafeladatok közúton, tanpályán
történő sikeres végrehajtása, valamint vizsgapálya meghatározott szintidőn belüli, limitált büntetőidőkkel
számított végrehajtása;
h) vezetőoktatói: a tematika szerinti elméleti tananyag megismerése, elsajátítása, a tananyag alapján összeállított
írásbeli feladatsor eredményes megoldása, oktatási gyakorlati feladat végrehajtása, a  tematika szerinti
gyakorlati tananyag alapján összeállított vizsgafeladatok közúton, tanpályán történő sikeres végrehajtása,
valamint vizsgapálya meghatározott szintidőn belüli, limitált büntetőidőkkel számított végrehajtása;
i) motoros oktatói: a  tematika szerinti elméleti tananyag megismerése, elsajátítása, a  tananyag alapján
összeállított írásbeli feladatsor eredményes megoldása, oktatási gyakorlati feladat végrehajtása, a  tematika
gyakorlati tananyaga alapján összeállított vizsgafeladatok közúton, tanpályán történő hibátlan, készségszintű
teljesítése.
6. § (1) A  3.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontokban meghatározott kategóriák a  belügyi szervek között képzési átjárhatóságot
biztosítanak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti átjárhatóság a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat vonatkozásában nem alkalmazható.
7. § (1) Az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Szervek Kiképző Központ (a továbbiakban: ORFK RSZKK) – a belügyi
szervekkel együttműködve – elkészíti a 3. § (1) bekezdés szerinti képzési kategóriák tematikáját.
(2) A speciális képzési kategória tematikájához az érintett belügyi szerv kiegészítő tematikát készít.
 (3) A  képzési tematikákat a  Belügyminisztérium Oktatási, Képzési és Tudományszervezési Főigazgatóság főigazgatója
hagyja jóvá. 8. § A gépjárművezetők és a gépjárművezetést oktatók képzését és vizsgáztatását – a 9. §-ra figyelemmel – az ORFK RSZKK
végzi a belügyi szervekkel együttműködésben elkészített éves képzési programterv alapján.
9. § (1) A saját állománya tekintetében ellátja a gépjárművezetők képzését és vizsgáztatását
a) a Terrorelhárítási Központ a 3. § (1) bekezdés a)–c) és f ),
b) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság a 3. § (1) bekezdés a)–c) és f ),
c) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága a 3. § (1) bekezdés a),
d) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat a 3. § (1) bekezdés a)–f )
pontokban meghatározott kategóriákban.
(2) Az ORFK RSZKK előzetes igények alapján biztosítja saját objektumában a képzésekhez szükséges szimulátorokat.
10. § A gépjárművezetést oktatóknak évente, az ORFK RSZKK által szervezett 24 tanórás továbbképzésen kell részt venniük.
Aki a kötelező továbbképzésen nem vesz részt, annak képzési, vizsgáztatási jogosultságát az ORFK RSZKK visszavonja.
11. § (1) A  gépjárművezetők és a  gépjárművezetést oktatók képzésének és vizsgáztatásának költsége az  érintett belügyi
szervet terheli.
(2) Az ORFK RSZKK által végzett képzés és vizsgáztatás költségeit az érintett belügyi szerv az ORFK részére megtéríti.
12. § (1) A  képzés eredményes teljesítéséről, valamint a  10.  § szerinti továbbképzésen való részvételről az  érintett részére
8 napon belül képzési igazolást kell kiadni.
(2) A  gépjárművezetők és a  gépjárművezetést oktatók képzéséről és a  vizsgakövetelmények teljesítéséről, valamint
a  gépjárművezetést oktatók 10.  § szerinti továbbképzésen való részvételéről a  képzést, továbbképzést folytató
szervnél és a  gépjárművezetők, gépjárművezetést oktatók szolgálati helye szerint illetékes személyügyi szervénél
naprakész nyilvántartást kell vezetni.
13. § A belügyi szervek vezetői szolgálati érdekből legfeljebb 6 hónapig érvényes, ideiglenes ügyintézői igazolványt
adhatnak ki, amennyiben a képzés ütemezéséből adódó esetleges késedelem ezt indokolttá teszi.
14. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 9. § (1) bekezdés c) pontja 2015. január 1-jén lép hatályba.
15. § A belügyi szerv vezetője az  utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül belső szabályzatban határozza meg
az utasítás végrehajtásából adódó, vezetése alá tartozó szervezetre háruló feladatokat.
16. § (1) Az  a  büntetés-végrehajtási szervezetnél, az  Alkotmányvédelmi Hivatalnál, a  Bevándorlási és Állampolgársági
Hivatalnál és az Országos Vízügyi Főigazgatóságon foglalkoztatott gépjárművezető, aki az utasítás hatálybalépését
megelőzően gépjármű vezetésére jogosult volt, és önhibás balesetet nem okozott, a gépjárművezetéshez szükséges
alapszintű vagy emelt szintű képzés teljesítése nélkül 2016. december 31-ig vezethet gépjárművet.
(2) Az  a  hivatásos katasztrófavédelmi szervnél foglalkoztatott gépjárművezető, aki az  utasítás hatálybalépését
megelőzően gépjármű vezetésére jogosult volt, és önhibás balesetet nem okozott, a gépjárművezetéshez szükséges
alapszintű vagy emelt szintű képzés teljesítése nélkül 2018. december 31-ig vezethet gépjárművet.
17. § A belügyi gépjárművezetők képzési, továbbképzési követelményeinek megállapításáról szóló 28/2002. (BK 18.)
BM utasítás szerinti képzéseket teljesítők korábban szerzett engedélyei az  utasítás hatálybalépését követően is
érvényesek.
18. § Hatályát veszti a belügyi gépjárművezetők képzési, továbbképzési követelményeinek megállapításáról szóló 28/2002.
(BK 18.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter