text:
2/2010. (II. 16.) MeHVM rendelete a Miniszterelnökség fejezetnél a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek, valamint a határon túli magyarok támogatásával kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában foglalt feladatkörében eljárva
a pénzügyminiszterrel egyetértésben, a következőket rendelem el. I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény
(a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú mellékletének X. Miniszterelnökség fejezet fejezeti kezelésű
előirányzatai közül a) a 9. cím Fejezeti kezelésű előirányzatok 2. Célelőirányzatok alcímen belül a Kisebbségpolitikai tevékenység
támogatása 25. jogcímcsoportra (a továbbiakban: kisebbségi előirányzat), valamint
b) a 9. cím Fejezeti kezelésű előirányzatok, 4. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcímre, ezen belül
ba) a Határon túli magyarok oktatási programjainak támogatása 1. jogcímcsoportra,
bb) a Kedvezménytörvény alapján járó oktatás-nevelési támogatás, valamint a szórványoktatás és csángó
magyarok támogatása 2. jogcímcsoportra, bc) a Nemzetpolitikai tevékenység támogatása, 3. jogcímcsoportra, továbbá
bd) a magyar–magyar kapcsolattartás és az együttműködést szolgáló intézmények erősítése
4. jogcímcsoportra (a továbbiakban együtt: határon túli előirányzatok).
2. § Az e rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokról rendelkezni, azok terhére döntést hozni, kötelezettséget vállalni
a Miniszterelnöki Hivatal kisebbség- és nemzetpolitikáért felelős szakállamtitkára (a továbbiakban: szakállamtitkár)
jogosult. 3. § A kisebbségi előirányzattal, illetve a határon túli előirányzatokkal kapcsolatos feladatok ellátásában a Miniszterelnök
Hivatal (a továbbiakban: MeH) szakállamtitkár által irányított szakfőosztályai (a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi
Főosztály, illetve a Nemzetpolitikai Ügyek Főosztálya) vesznek részt.
4. § A kisebbségi előirányzatból pályázati úton és pályázati rendszeren kívül, a határon túli előirányzatokból pályázati
rendszeren kívül – a határon túli támogatások eltérő szabályozásának rendjéről szóló 84/2005. (V. 2.) Korm.
rendeletben és az e rendeletben meghatározottak szerint – nyújtható vissza nem térítendő támogatás.
Az előirányzatok felhasználásának célja 5. § A Kisebbségpolitikai tevékenység támogatása [1. § a) pontja] támogatási célelőirányzat támogatási célja, hogy
a) folytatódjon a magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségek kulturális autonómiáját megvalósító intézményi
rendszer továbbfejlesztése. Ennek érdekében az előirányzatból támogatás nyújtható különösen a nemzeti és
etnikai kisebbségek önkormányzatai által önállóan vagy más szervezetekkel közösen alapított, saját, vagy
részbeni fenntartásba átvett kisebbségi kulturális, oktatási-nevelési és tudományos intézmények fejlesztéséhez;
b) forrást biztosítson a szomszédos országokkal kötött megállapodások alapján működő kisebbségi vegyes
bizottságok ajánlásaiban megfogalmazott, a nemzeti és etnikai kisebbségekkel kapcsolatos állami feladatok
ellátásért felelős államigazgatási szerv feladat- és hatáskörébe tartozó, illetve általa ellátott feladatok, valamint
a feladatellátásból fakadó koordinációs tevékenység megvalósításának támogatásához; c) támogatást nyújtson a hazai kisebbségek tárgyi és szellemi kultúrájának, történelmi hagyományainak megőrzése
érdekében a kisebbségi közösség egészét, vagy jelentős részét érintő (országos, vagy regionális jelentőségű),
a kulturális autonómia, a nyelvi és kulturális identitás szempontjából meghatározó célok megvalósításához;
d) biztosítsa a Kisebbségi Díj alapításáról szóló 1/1995. (IX. 28.) ME rendelettel létrehozott Kisebbségekért Díj Hazai
Kisebbségekért Tagozata költségeinek fedezetét. 6. § (1) A határon túli magyarok oktatási programjainak támogatása célelőirányzat-részből [1. § ba) alpontja] támogatás
nyújtható a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény (a továbbiakban:
Kedvezménytörvény), valamint a vonatkozó egyéb jogszabályok által meghatározott körben az erdélyi magyar
felsőoktatás fejlesztéséhez és ennek körében az Erdélyi Magyar Tudományegyetem működéséhez.
(2) A Kedvezménytörvény alapján járó oktatás-nevelési támogatás, valamint a szórványoktatás és a csángó magyarok
támogatása célelőirányzat rész [1. § bb) alpontja] a) az oktatási-nevelési támogatási programja keretében nevelési-oktatási tankönyv- és taneszköz-támogatás
nyújtását célozza a Kedvezménytörvény alapján nyújtott támogatások rendjéről szóló 31/2004. (II. 28.) Korm.
rendelet szerint, a szomszédos államokban élő magyar nemzetiségű alap, illetve középiskolában tanuló diákok,
valamint felsőoktatásban részt vevő hallgatók támogatásával; b) a szórványoktatás és a csángó magyarok támogatási program a kárpát-medencei magyar szórványoktatás
hatékonyságának növelése, a csángó magyarok identitás- és nyelvmegőrzésének támogatását irányozza elő.
(3) A Nemzetpolitikai tevékenység támogatása [1. § bc) alpontja] célelőirányzat-rész célja támogatást biztosítani
a szomszédos államokban élő magyarok szülőföldön való boldogulását elősegítő tevékenységek megvalósításához,
kiemelten fontos rendezvényeikhez, az e célokra létrehozott intézmények és szervezetek működtetéséhez és
fenntartásához, illetve hosszú távú kötelezettségvállalást jelentő kiemelt beruházási programokhoz,
gazdaságfejlesztési és vállalkozásösztönzési kezdeményezésekhez, valamint az intézményműködtetés előre
tervezhető módon történő támogatásához. Ezen célelőirányzat-rész különösen az alábbiakra biztosít fedezetet:
a) Nemzeti intézmények és programok támogatási keretből a tartósan, előre tervezhető módon kapnak támogatást
a legfontosabb külhoni nemzeti jelentőségű intézmények és programok;
b) a Kedvezménytörvény végrehajtásához kapcsolódó kiadások támogatási keret a Kedvezménytörvényben
meghatározott támogatásokhoz és kedvezményekhez való hozzájutás elősegítésére létrehozott szervezetek
(helyi információs irodák) működési feltételeihez biztosít hozzájárulást; c) a Határon túli magyarok média- és kiemelt kulturális programjainak támogatása keret a magyarság egyes
közösségeinek széles körű megismertetését, a személyes kapcsolatok megerősítését is szolgáló külhoni média- és
kiemelt kulturális programok támogatását szolgálja; d) a Koordinációs keret különösen a határon túli magyarok anyaországgal való kapcsolatainak fenntartását elősegítő
és egyéb határon túli támogatások nyújtását, a határon túli magyar kulturális, oktatási és közösségi intézmények,
más forrásból nem finanszírozható működési zavarainak elhárítását, kisebbségpolitikai szempontból kiemelten
fontos rendezvények, programok támogatását szolgálja; e) a Gazdaságfejlesztési és vállalkozásösztönzési keret az uniós forrásokon alapuló fejlesztések támogatását
szolgálja. Feladata elősegíteni a külhoni magyarok pályázati lehetőségekről való tájékoztatását,
versenyképességük növelését, a források eséllyel történő megszerzésére való felkészítésük a közös térség- és
intézményfejlesztés érdekében; f) az Anyanyelvhasználatot támogató keret (Nyelvtámogató Alap) elsősorban a szlovák állampolgárságú magyar
nemzetiségű magánszemélyek anyanyelvhasználatát elősegítő programok támogatására, továbbá az alapszabályuk szerint a szlovákiai magyar közösséggel, illetve a magyar kultúrával, a magyar nyelv ápolásával,
oktatásával összefüggő tevékenységet folytató szlovákiai székhelyű társadalmi szervezetek (ideértve a kulturális
egyesületeket, magyar nyelven működő egyházi, szociális, karitatív intézményeket, tekintet nélkül az adott
szervezet szakmai működési területére), valamint azon – gazdasági társasági formában működő – szlovákiai
székhelyű szervezetek támogatására szolgál, amelyek tevékenysége a szlovákiai magyar közösséggel, illetve
a magyar kultúrával, a magyar nyelv ápolásával, oktatásával függ össze, ide értve a jogsegélyhez kötődő
tevékenységet is. A támogatás biztosítására határon túli közreműködő szervezet útján kerül sor;
g) az Elismerések, kitüntetések céljára elkülönített keret a kormányzati elismerések, kiemelten a Kisebbségekért Díj
alapításáról szóló 1/1995. (IX. 28.) ME rendelettel alapított Kisebbségekért Díj Külhoni Magyarságért Tagozata
kitüntetés költségeinek fedezetére szolgál. (4) A magyar–magyar kapcsolattartási támogatás célelőirányzat-rész [1. § bd) alpont] szolgál a magyar igazolvánnyal,
magyar hozzátartozói igazolvánnyal rendelkező szerb, valamint ukrán állampolgárok átalánydíjas támogatására, akik
oktatási, kulturális, művészeti, közművelődési, tudományos, hitéleti, média, sport, civil társadalmi, önkormányzati
együttműködési, magyar–magyar együttműködési, illetve kegyeleti okokból utaznak Magyarországra, másfelől ebből
támogathatóak a magyar–magyar együttműködést elősegítő közös tevékenységek, programok, intézmények. A szerb
és ukrán állampolgárok számára az átalánydíjas támogatást a Szülőföld Alapról szóló 2005. évi II. törvény 12. §
(4) bekezdés alapján e célelőirányzat-részből átcsoportosított összegből a Szülőföld Alap – határon túli közreműködő
szervezetek útján – nyújtja a jogosult személyek részére.
II. FEJEZET
AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK RENDJE A támogatási igény benyújtása
7. § (1) A szakállamtitkár gondoskodik arról, hogy az előirányzatokra – az 1. § szerinti bontásban az egyes célelőirányzatokra
külön-külön – benyújtható pályázat (továbbiakban: pályázat) vagy pályázati rendszeren kívüli támogatási kérelem
(továbbiakban: támogatási kérelem) benyújtásának részletes feltételei a szakállamtitkár által irányított szervezeti
egység internetes honlapján közzétételre kerüljenek (támogatási felhívás). (2) A kisebbségi előirányzat esetében pályázatot vagy támogatási kérelmet nyújthatnak be:
a) az államháztartáson belüli szervezetek közül kizárólag az önkormányzati alrendszerbe tartozó jogi személyek
(kisebbségi önkormányzat, helyi önkormányzat és ezek költségvetési szervei, továbbá mindazok a jogi személyek,
amelyeket törvény az önkormányzati alrendszerbe sorol, valamint azon költségvetési szervek, amelyek alapítója
az önkormányzati alrendszerbe tartozik), b) az államháztartáson kívüli szervezetek közül kizárólag azon nonprofit kisebbségi szervezetek, amelyek
tevékenységi köre közvetlenül – legalább részben – a hazai nemzeti és etnikai kisebbségek tárgyi és szellemi
kultúrájának megőrzését, a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok érvényesülését szolgálja,
c) önállóan működő kisebbségi vagy helyi önkormányzati költségvetési szervek kizárólag irányító szervükkel
együttesen. (3) A határon túli előirányzat esetében támogatási kérelmet nyújthatnak be:
a) határon túli természetes és jogi személyek, illetőleg jogi személyiség nélküli szervezetek, továbbá
b) Magyarországon székhellyel (telephellyel) rendelkező jogi személyek, illetve jogi személyiség nélküli szervezetek
is, ha azok tevékenységi köre részben vagy egészben a határon túli magyarok szellemi és/vagy anyagi
támogatására irányul. (4) A pályázatot és a támogatási kérelmet (a továbbiakban együtt: támogatási igény) a szakállamtitkár által kijelölt
szakfőosztályhoz kell benyújtani, amely azt döntésre előkészíti, és a szakállamtitkárhoz felterjeszti.
(5) A támogatási igényhez a magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségek nyelvén vagy idegen nyelven benyújtott
dokumentumokhoz, valamint az elszámolásokhoz a magyar nyelvű fordítást is csatolni kell.
8. § (1) Csak a jogszabályi követelményeknek, továbbá a támogatási felhívásban meghatározott feltételeknek megfelelő
támogatási igény alapján nyújtható támogatás. (2) Nem részesülhet támogatásban az a természetes személy vagy szervezet, aki a korábbi években az azonos céllal
biztosított költségvetésből nyújtott támogatás felhasználásával a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségét
megszegve még nem számolt el. (3) Ugyanabban a költségvetési évben újabb kérelem ugyanarra a célra csak kivételesen nyújtható be.
(4) A támogatási igényhez be kell nyújtani az (5)–(6) bekezdés szerinti nyilatkozatokat, dokumentumokat
a (7) bekezdésben foglalt szabályok figyelembevételével. (5) A támogatási igény benyújtójától írásbeli nyilatkozatot kell kérni:
a) a támogatási igényében foglalt adatok, információk és dokumentumok teljeskörűségéről, valódiságáról és
hitelességéről, valamint arról, hogy az adott tárgyban támogatási igényt korábban, illetve egyidejűleg mikor és
hol nyújtott be; b) arról, hogy nem áll végelszámolás alatt, illetve ellene csőd-, felszámolási eljárás, vagy egyéb, a megszüntetésére
irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs folyamatban, a helyi önkormányzatok adósságrendezési
eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény hatálya alá tartozó kedvezményezett esetén nem áll adósságrendezési
eljárás alatt, rendelkezik-e lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozással;
c) annak tudomásul vételéről, hogy lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozás esetén a köztartozás
megfizetéséig a támogatás nem illeti meg, az esedékes támogatások folyósítása felfüggesztésre, illetve
visszatartásra kerül, kivéve, ha az Áht. 13/A. §-ának (5) bekezdésében foglaltak szerint a költségvetésből nyújtott
támogatás köztartozás esetén is folyósítható; d) a c) pontban foglalt kivétellel
da) ahhoz történő hozzájárulásáról, hogy daa) adószámát a támogatás folyósítója és a Kincstár felhasználja a lejárt köztartozások teljesítése, illetve
a köztartozás bekövetkezése tényének és összegének megismeréséhez, és
dab) a Kincstár által működtetett monitoring rendszerben nyilvántartott igénylői, kedvezményezetti adataihoz
– azok konstrukciós forrásainak költségvetésbeli elhelyezkedésétől függetlenül – a jogszabályban
meghatározott jogosultak, valamint a támogatás folyósítója, az Állami Számvevőszék, a Kormányzati
Ellenőrzési Hivatal, a Pénzügyminisztérium és a csekély összegű támogatások nyilvántartásában érintett
szervek hozzáférjenek, vagy db) a költségvetésből nyújtott támogatás –, illetve azok részleteinek – kifizetése előtt
a köztartozás-mentességét igazolja; e) arról, hogy megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok Áht. 15. §-ában megfogalmazott követelményeinek,
valamint az Áht. 15. §-ának (11) bekezdése szerint vizsgálandó jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet adatait rendelkezésre bocsátja; f) a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban:
Közpénztv.) hatálya alá tartozó költségvetésből nyújtott támogatás esetén annak 14. §-ában foglaltakról;
g) arról, hogy a támogatási igény szabályszerűségének és a költségvetésből nyújtott támogatás rendeltetésszerű
felhasználásának jogszabályban meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul;
h) a támogató által előírt biztosítékok rendelkezésre bocsátásának vállalásáról;
i) arról, hogy a költségvetésből nyújtott támogatás célja tekintetében adólevonási joggal rendelkezik-e, és
j) annak tudomásul vételéről, hogy a költségvetésből nyújtott támogatás kedvezményezettjének megnevezése,
célja, összege, a támogatott tevékenység megvalósítási helye, valamint a kedvezményezett Közpénztv. 5. §
(1)–(2) bekezdése szerinti érintettsége nyilvánosságra hozható. (6) A támogatási igényhez csatolni kell
a) a támogató által a támogatási igények előterjesztésére meghatározott és a felhívás mellékleteként közzétett
adatlapot kitöltve, illetve az abban előírt adatokat; b) jogszabály, a pályázati felhívás vagy a támogató által előírt egyéb dokumentumokat.
(7) Az (5)–(6) bekezdés alapján benyújtott dokumentumok kiállításának dátuma – az (5) bekezdés d) pontjában foglaltak
kivételével – nem lehet a támogatási igény benyújtásának napjától számított harminc napnál régebbi.
9. § (1) Ha a benyújtott támogatási igény nem felel meg a jogszabályi előírásoknak, valamint a támogatási felhívásban
meghatározott formai követelményeknek, egy ízben, tizenöt napos határidő kitűzésével – a hibák, hiányosságok
egyidejű megjelölése mellett – fel kell szólítani a támogatási igény benyújtóját a hiba kijavítására, a hiányosság
pótlására. (2) Ha a támogatási igény előterjesztője a hiánypótlást hibásan, hiányosan nyújtja be, illetve a hiányosságokat nem
pótolja a megadott határidőn belül, a kérelmet további vizsgálat nélkül el kell utasítani, és erről a támogatási igény
előterjesztőjét értesíteni kell. Döntés a támogatási igényről, a támogatási szerződés
10. § (1) A támogatási igényről a szakállamtitkár dönt. A döntésről a támogatási döntés meghozatalát követő tizenöt napon
belül tájékoztatja a támogatási igény benyújtóját. Az értesítés tartalmazza a támogatási szerződés megkötésének –
harminc napnál nem hosszabb határidejét, továbbá a szerződéskötés feltételeit, elutasítás esetén pedig az elutasítás
indokait. (2) Nem részesülhet támogatásban, aki a támogatási döntést érdemben befolyásoló valótlan, hamis vagy megtévesztő
adatot szolgáltatott, vagy ilyen nyilatkozatot tett. 11. § (1) A szakállamtitkár (a továbbiakban: támogató) – pozitív támogatási döntés esetén – a támogatási igény
előterjesztőjével (a továbbiakban: kedvezményezett) a támogatás felhasználásáról írásbeli szerződésben állapodik
meg. (2) A támogatási szerződés tartalmazza a felek jogszabályban előírt kötelezettségeit, továbbá a kötelezettségek
megtartását biztosító feltételeket. A támogatási szerződésben rögzíteni kell
a) a támogatott tevékenység konkrét meghatározását, szakfeladatrend szerinti besorolását;
b) a költségvetésből nyújtott támogatás összegét, intenzitását és az elszámolható költségeket;
c) a költségvetésből nyújtott támogatás időtartamát, illetve felhasználásának határidejét;
d) a költségvetésből nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátásának módját, feltételeit, ütemezését;
e) visszatérítendő költségvetésből nyújtott támogatás esetén a visszafizetés módját – egy összegben vagy
részletekben – és határidejét; f) az elszámolással (ideértve a szakmai, pénzügyi beszámoló tartalmi követelményeit is); továbbá az ellenőrzéssel (a
támogató ellenőrzési jogával és a támogatott ellenőrzés-tűrési kötelezettségével) kapcsolatos szabályokat;
g) a jogosulatlanul igénybe vett támogatás jogkövetkezményeit, a visszafizetés rendjét, a visszafizetés biztosítékait;
h) a költségvetésből nyújtott támogatással kapcsolatos iratok, valamint a költségvetésből nyújtott támogatás
felhasználását alátámasztó bizonylatok teljes körű megőrzésének határidejét, i) a folyósított előleggel, illetve az előfinanszírozással kapcsolatos szabályokat;
j) a támogatott tevékenység megvalósításába közreműködők bevonásának lehetőségét, a közreműködők által
megvalósítható tevékenységeket; k) az előírt bejelentési kötelezettségek elmulasztásának következményeit;
l) az elállási, illetve a támogatás visszavonási okokat, és
m) a támogatások felhasználásának elkülönített nyilvántartási kötelezettségét. 12. § (1) A kisebbségi előirányzatból
a) kizárólag a támogatási igényben meghatározott cél egészének megvalósítására, vagy önállóan is megvalósítható
részére nyújtható támogatás; b) kisebbségi önkormányzati költségvetési szerv alapításához (átvételéhez) abban az esetben nyújtható állami
támogatás, ha az alapító nyilatkozik az alapításhoz (átvételhez) szükséges források részbeni rendelkezésre
állásáról, továbbá a működtetéshez szükséges forrásokról. (2) Tízmillió forintot meghaladó értékű beruházás esetén a saját forrás legalább a beruházás értékének, illetőleg – ha
a támogatási igény a beruházás összértékét nem éri el – az igényelt támogatási összegnek a húsz százaléka.
A támogatás biztosítékai 13. § (1) A támogatási szerződésben rendelkezni kell a visszafizetési kötelezettséggel kapott költségvetésből nyújtott
támogatás és a támogatási szerződés felmondása, az attól történő elállás esetén visszafizetendő költségvetésből
nyújtott támogatás visszafizetésének biztosítékairól. (2) A jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésének biztosítéka a kedvezményezett valamennyi – jogszabály
alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozó, a támogató javára szóló beszedési
megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozata pénzügyi fedezethiány miatt nem teljesíthető fizetési
megbízás esetére a követelés legalább harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó rendelkezéssel együtt, vagy
bármely olyan eszköz – így különösen zálogjog kikötése, bankgarancia, óvadék –, amely biztosítja, hogy a támogató
a költségvetésből nyújtott támogatás visszafizetésére vonatkozó igényét maradéktalanul, a lehető legrövidebb időn
belül eredményesen tudja érvényesíteni. (3) A támogatottnak a kikötött biztosítékok rendelkezésre állását legkésőbb a költségvetésből nyújtott támogatás első
folyósítását megelőzően biztosítania kell. A biztosítékoknak a támogatási jogviszony alapján fennálló kötelezettségek
megszűnéséig rendelkezésre kell állniuk. (4) Ha a támogatott tevékenység beruházás, a beruházással létrehozott vagyon tekintetében – amennyiben
az a kedvezményezett tulajdonába vagyonkezelésébe kerül – a támogatási szerződésben működtetési
kötelezettséget kell előírni, előírandó továbbá, hogy a vagyon a szerződésben meghatározott időpontig csak
a támogató előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, illetve a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek
átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe, más használatába, illetve terhelhető meg. A támogató
előzetes jóváhagyásával a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek átvállalása nélkül is lehetséges az idő előtt
elhasználódott, egy-egy vagyontárgy-pótlással együtt járó selejtezése; (5) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti vagyon nem kerül a kedvezményezett tulajdonába vagy vagyonkezelésébe,
a támogatással egészben (részben) megvásárolt, létrehozott vagy felújított ingatlan (ingó) vagyon esetében
működtetési kötelezettséget kell előírni a tulajdonos számára. (6) Amennyiben a kedvezményezett és a tulajdonos személye eltérő, a tulajdonos a támogatás szerződés mellékletét és
elválaszthatatlan részét képező nyilatkozatot tesz a működtetési kötelezettség vállalásáról. A működtetési
kötelezettség előírt időtartama alatt a vagyontárgy csak a kötelezettségvállaló előzetes engedélyével és
a szerződésben vállalt foglalkoztatási, illetve szolgáltatási és egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával
idegeníthető el, adható bérbe, illetve terhelhető meg. (7) A működtetési kötelezettség időtartama
a) két év, ha a támogatás összege eléri az egymillió forintot, de nem éri el az ötmillió forintot;
b) három év, ha a támogatás összege eléri az ötmillió forintot, de nem éri el a tízmillió forintot;
c) öt év, ha a támogatás összege tízmillió forint vagy azt meghaladó összeg.
(8) A tízmillió forintot meghaladó támogatásból megvalósuló beruházásokkal létrehozott értékre, vásárolt ingatlanra
a támogató a támogatási szerződésben elidegenítési és terhelési tilalmat köt ki, – annak a szerződéskötéstől számított
tizenöt napon belül történő – bejegyeztetésének kötelezettsége és a bejegyeztetés költségei a kedvezményezettet
terhelik; a pénzügyi teljesítésre csak a bejegyeztetésről szóló igazolás benyújtását követően kerülhet sor.
A támogatási szerződés módosítása, a támogató elállási és felmondási joga
14. § A támogató jogosult a támogatási szerződéstől elállni, ha az alábbiakban foglalt feltételek közül legalább egy
bekövetkezik: a) a támogatási szerződésben meghatározott megvalósítási időszak kezdő időpontjától számított három hónapon
belül a támogatott tevékenység nem kezdődik meg, vagy a kedvezményezett a költségvetésből nyújtott
támogatás igénybevételét neki felróható okból nem kezdeményezi, és késedelmét ezen idő alatt írásban sem
menti ki, b) hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy a kedvezményezett a támogatási döntést érdemben befolyásoló
valótlan, hamis adatot szolgáltatott a támogatási igény benyújtásakor,
c) a támogatott tevékenység megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a támogatói okiratban,
támogatási szerződésben foglalt ütemezéshez képest jelentős késedelmet szenved,
d) a kedvezményezett neki felróható okból megszegi a támogatói okiratban vagy a támogatási szerződésben foglalt,
illetve más jogszabályi kötelezettségeit, így különösen nem tesz eleget ellenőrzéstűrési kötelezettségének, és
ennek következtében a támogatott tevékenység szabályszerű megvalósítását nem lehet ellenőrizni,
e) a kedvezményezett az e rendelet szerint tett nyilatkozatai bármelyikét visszavonja,
f) a kedvezményezett részéről, vagy a kedvezményezettre tekintettel harmadik személy részéről nyújtott biztosíték
megszűnik, megsemmisül vagy értéke egyébként számottevően csökken, és a kedvezményezett megfelelő új
biztosíték, vagy az értékcsökkenésnek megfelelő további biztosíték nyújtásáról a támogató által megszabott
ésszerű határidőn belül nem intézkedik, g) a kedvezményezett teljesítését biztosító bankgarancia, kezesség – annak lejárata előtt legalább negyvenöt
nappal – nem kerül meghosszabbításra. 15. § (1) Ha a támogatási szerződésben meghatározott bármely körülmény, feltétel, adat megváltozik, a kedvezményezett
a tudomására jutástól számított nyolc napon belül köteles azt írásban bejelenteni a támogatónak. A bejelentést
követően a támogató támogatási szerződésben rögzített határidőn belül megteszi az általa nyilvántartott adatok
megváltoztatására, a költségvetésből nyújtott támogatás feltételeinek módosítására, vagy a támogatási szerződésben
meghatározott esetekben annak visszavonására, az attól történő elállásra, annak módosítására, felmondására,
továbbá a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszakövetelésére, illetve más szükséges eljárás lefolytatására
irányuló intézkedéseket. (2) A támogatási szerződés felmondásáról, az attól történő elállásról a támogató írásban értesíti a kedvezményezettet.
(3) A támogatási szerződés módosítása – a vis maior helyzetek kivételével – nem irányulhat a támogatási döntésben
meghatározott összegen felüli többlet költségvetésből nyújtott támogatás biztosítására.
(4) Amennyiben a támogatott tevékenység összköltsége csökken a tervezetthez képest, a költségvetésből nyújtott
támogatás összegét az összköltség csökkenésének arányában csökkenteni kell, több forrás esetén az eredeti
arányoknak megfelelően. A támogatás folyósítása 16. § (1) Pénzügyi teljesítésre érvényes szerződés alapján, kizárólag a szakfőosztály által meghatározott, ellenőrzött és
a szerződésben meghatározott kedvezményezett számlájára, vagy a kedvezményezett által megjelölt engedményes
számlájára, banki átutalással kerülhet sor. A támogatás folyósítása egy összegben vagy részletekben, időarányosan
vagy teljesítményarányosan történhet. (2) Az előirányzatok terhére egyedi, vagy pályázati úton nyújtott támogatások folyósítása, amennyiben az utólagosan
történik, a kedvezményezett által benyújtott és az illetékes szakfőosztály által ellenőrzött és elfogadott elszámolások
alapján történhet. (3) Támogatási előleg, illetőleg a támogatás egy összegben előre történő folyósítására (előfinanszírozásra) csak abban
az esetben kerülhet sor, ha a teljesítésarányos finanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé.
Támogatási előleg nyújtása esetén a fennmaradó támogatás folyósításának feltétele az előleggel történő elszámolás.
Az előlegnyújtás, illetőleg előfinanszírozás tényét a szerződésben rögzíteni kell.
(4) A támogatott működéséhez nyújtott támogatások biztosítása időarányosan történik. Az időarányostól eltérő
folyósítást a kedvezményezett megfelelő indokokkal alátámasztott írásbeli kérelemmel kezdeményezheti.
Az időarányostól eltérő felhasználás engedélyezésére – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik –
a támogató jogosult. Abban az esetben, ha az eltérő finanszírozást megalapozó indokok a szerződés megkötését
követően merülnek fel, a szerződést módosítani szükséges. (5) A pénzügyi teljesítést az illetékes szakfőosztály a szerződést és a legalább kiemelt előirányzati bontást és költségvetést
is tartalmazó mellékleteinek csatolásával írásban kezdeményezi, mely alapján a szerződésben szereplő pénzforgalmi
számlára, a szerződésben meghatározott kiemelt előirányzatonkénti bontás alapján a MeH Költségvetési Főosztálya
(a továbbiakban: Költségvetési Főosztály) intézkedik a támogatás átutalásáról.
(6) Abban az esetben, ha a támogatási szerződésben részelszámolási kötelezettséget is előírtak, annak elmulasztása,
illetve nem megfelelő teljesítése esetén a támogatás folyósítója a további költségvetésből nyújtott támogatás
folyósítását felfüggeszti, amíg a támogatott a kötelezettségének nem tesz eleget.
A támogatás felhasználása és a támogatással történő elszámolás
17. § (1) A támogatott a támogatás felhasználásáról utólag, a szerződésben rögzítettek szerint, szakmai beszámoló és pénzügyi
elszámolás benyújtásával számol el. (2) A támogatás összegének felhasználásáról készített pénzügyi elszámolásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) összesítő kimutatást a szerződés mellékletét képező költségvetésben szereplő költségekre vetítve;
b) a támogatás felhasználását igazoló számlákat, bizonylatokat, illetve azok hitelesített másolatait, költségtételek
szerinti bontásban; c) készpénzes kifizetés esetén a készpénzfelvétel tényét igazoló bizonylatot, átutalás esetén teljesített
számlamásolat mellett a pénzforgalmi számla terheléséről szóló banki igazolást, vagy kivonatot (megjelölve
a vonatkozó tételt); d) a támogatási szerződésben vállalt saját forrás és/vagy társfinanszírozás dokumentumainak másolatát
(megállapodás, határozat); e) a támogatási szerződésben vállalt saját forrás és/vagy társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást (számla,
bérjegyzék, egyéb kifizetést igazoló bizonylat stb.), valamint f) bérköltség elszámolása esetén a pontos jogcímek meghatározását.
(3) Az elszámoláshoz felhasznált bizonylatok eredeti példányán fel kell tüntetni a szerződés iktatószámát, nyilvántartási
számát. Másolat esetében az iktatószámon, és a nyilvántartási számon túlmenően, az iratnak az eredetivel történő
egyezőségre vonatkozó záradékot is tartalmaznia kell. Az elszámolással egyidejűleg a támogatás fel nem használt
részét a támogatott köteles az előirányzat javára a támogatási szerződésben meghatározott számlára visszautalni.
(4) A támogatott kizárólag a támogatási szerződésben meghatározott időtartam alatt felmerült, és a támogatott
tevékenység megvalósításához kapcsolódó költségeket számolhatja el a beszámolóban.
(5) A támogatási igény jogosultságát és a költségvetésből nyújtott támogatás felhasználását a külön jogszabályokban,
a támogatási szerződésben meghatározott szervek ellenőrizhetik. A támogatott köteles minden, az ellenőrzéshez
szükséges felvilágosítást és egyéb segítséget megadni. Az ellenőrzések lefolytatására a támogatási döntés
meghozatalát, a támogatási szerződés megkötését megelőzően, a költségvetésből nyújtott támogatás igénybevétele
alatt, a támogatott tevékenység befejezésekor, illetve lezárásakor, valamint a lezárást követően kerülhet sor.
(6) Az illetékes szakfőosztály által kiállított, a szakmai teljesítésről szóló igazolás a támogatott szakmai beszámolóján és
pénzügyi elszámolásán, valamint a teljesítés eredményeként létrehozott tárgyi eszköz, szellemi termék, egyéb alkotás,
valamint a megvalósított program hasznosíthatóságának, működéshez nyújtott támogatás esetén a működés
eredményességének szakmai megítélésén alapul. A szakmai teljesítésről szóló igazolásnak tartalmaznia kell
az elvégzett vizsgálatok eredményét. (7) A támogatottnál folytatott szakmai ellenőrzésről a támogatás dokumentációjához csatolandó feljegyzést kell
készíteni, melyet az elszámolás ellenőrzése során figyelembe kell venni. Az ellenőrzés során helyszíni ellenőrzésre is sor
kerülhet, melyről jegyzőkönyvet kell készíteni. A helyszíni ellenőrzés során különösen vizsgálni kell a támogatás
hasznosulását. Szerződésszegés esetén a kötelezettségvállalót írásban kell értesíteni.
(8) Ha szükséges a szakmai beszámoló kiegészítése, vagy a beszámolóval kapcsolatos egyéb probléma megállapítására
kerül sor, a támogató határidő kitűzésével felszólítja a kedvezményezettet a hiánypótlásra.
(9) Ha támogatott határidőben nem tesz eleget maradéktalanul az elszámolási kötelezettségének, a támogatás
jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül, ezért a támogató intézkedik annak visszafizettetése iránt.
(10) A támogatott a támogatás összegéből kizárólag akkor számolhatja el az egyes költségek után járó ÁFA-t (bruttó
elszámolás), amennyiben a támogatott tevékenységével kapcsolatban általános forgalmi adó levonására, vagy annak
visszaigénylésére nem jogosult. A nyertes pályázó, illetve a kedvezményezett a támogatás összegét más jellegű adó –
ide nem értve a bérjellegű adót, illetve járulékot – kifizetésére nem használhatja fel.
(11) A szakmai és a pénzügyi elszámoltatás lezárásáról az illetékes szakfőosztály a Költségvetési Főosztályt írásban
tájékoztatja. (12) Az el nem számolt előlegek állományáról a Költségvetési Főosztály a negyedévet követő hónap 10-ig tájékoztatja
az illetékes szakfőosztályt. (13) A döntési, a kötelezettségvállalási (szerződés és mellékletei), valamint az elszámolási dokumentumok eredeti
példányait az illetékes szakfőosztály a jogszabályban meghatározott ideig őrzi.
18. § (1) Ha a támogató a támogatási szerződésben meghatározott, vagy a támogatott felróható magatartásából származó
egyéb okból a támogatást visszavonja, a támogatási szerződéstől eláll, azt felmondja, vagy módosítja, a magyarországi
kedvezményezett az igénybe vett költségvetésből nyújtott támogatásból a jogosulatlanul igénybe vett támogatás
összegét a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt mértékben köteles visszafizetni.
(2) A visszafizetési kötelezettségről a támogató a támogatási szerződés felmondásáról, módosításáról, az attól történő
elállásról küldött értesítésben, vagy külön fizetési felszólításban értesíti a kedvezményezettet. A visszafizetési
kötelezettséget annak az előirányzatnak a javára kell teljesíteni, amelyből a támogatás folyósítása történt.
(3) Több előirányzatból együttesen nyújtott támogatás esetén a visszafizetési kötelezettséggel terhelt támogatást és
a kamatot, késedelmi kamatot a folyósított támogatások arányában kell megosztani.
(4) A visszafizetési kötelezettség a támogató döntése alapján részletekben is teljesíthető, azonban ennek időtartama nem
haladhatja meg a harminchat hónapot. Ilyen esetben a visszafizetés ütemezését a támogatási szerződés módosítása,
felmondása, vagy az attól történő elállás esetében kiegészítő megállapodásban kell rögzíteni.
(5) Ha támogatott a visszafizetési kötelezettség teljesítésével késedelembe esik, e késedelme után is a Ptk. szerinti
késedelmi kamatot kell érvényesíteni. (6) A visszafizetési kötelezettség érvényesítése, amennyiben a támogatási szerződésben biztosíték kikötésre került, akkor
annak érvényesítésével történik, ha a (2) bekezdés szerint megküldött értesítésben foglalt határidőn belül
a kedvezményezett nem teljesíti fizetési kötelezettségét és a visszafizetési kötelezettség részletfizetés formájában
történő engedélyezésére sem került sor. (7) A (6) bekezdésben írt határidő eredménytelen lejárta esetén a támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül, ezért a támogató intézkedik annak visszafizettetése iránt.
A pályázati úton nyújtott támogatások 19. § (1) A kisebbségi előirányzatból pályázati úton nyújtott támogatásokra az e rendelet 7–18. §-ának rendelkezéseit a jelen
szakaszban foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni. (2) A pályázati felhívásban a pályázat benyújtásának határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati felhívás
közzétételétől számítva legalább 30 nap álljon rendelkezésre. (3) A támogatási döntés előkészítését írásban dokumentálni kell. Ebben rögzíteni szükséges az elbírálás során tett
észrevételeket, a pályázatok értékelését, és a véleményezésre jogosultak javaslatait a támogató részére.
(4) A pályázatok elbírálásáról emlékeztetőt, a pályázat nyerteseiről a támogató által aláírt döntési listát kell készíteni.
Az emlékeztető a pályázat elbírálásában részt vevő személyek által a benyújtott pályázattal kapcsolatban tett főbb
hozzászólásokat, valamint a pályázat támogathatóságára vonatkozó javaslatait – a javaslatok indokaival együtt –
rögzíti. A döntési lista tartalmazza a nyertes pályázók adatait, az elnyert költségvetésből nyújtott támogatás összegét
és az ebből tárgyévben kifizetni tervezett összeget. (5) A döntési lista e rendelet alkalmazásában kötelezettségvállalásnak minősül. A döntési lista alapján kiadott támogatói
okiratok vagy megkötött támogatási szerződések a támogatási döntés végrehajtásának tekintendők, önmagukban
nem jelentenek új kötelezettségvállalást. A pályázók az emlékeztető pályázatukra vonatkozó részét megtekinthetik.
(6) A támogató a felszabaduló támogatási keret összegéig a szakmailag megfelelő, de támogatást el nem nyert pályázók
rangsorában a következő helyen álló pályázók részére lehetővé teheti a költségvetésből nyújtott támogatás
igénybevételét abban az esetben, ha a) a kedvezményezett a támogatási szerződés megkötésétől visszalép,
b) a támogatási döntés érvényét veszti, a támogató a támogatói okiratot visszavonja, vagy
c) a felek a támogatási szerződést egyoldalúan vagy közös megegyezéssel felbontják, megszüntetik.
(7) Ha a pályázók a (6) bekezdés szerinti eljárás során felkínált lehetőséggel élni kívánnak, a döntési listát az újonnan
belépett kedvezményezettek tekintetében módosítani kell. A költségvetésből nyújtott támogatás biztosítására
irányuló eljárás lefolytatása a továbbiakban az általános szabályok szerint történik.
A kifogás 20. § (1) Államháztartáson kívüli kedvezményezettnek nyújtott támogatás esetén a kedvezményezett a fejezetet irányító szerv
vezetőjéhez címzett kifogást nyújthat be a támogatónál, ha a pályázati eljárásra, a támogatási igény befogadására,
a támogatási döntés meghozatalára, a támogatási szerződés megkötésére, a támogatás folyósítására,
visszakövetelésére vonatkozó eljárás jogszabálysértő. (2) A kifogás előterjesztésére írásban, kizárólag jogszabálysértésre hivatkozva, annak a tudomásra jutásától számított
nyolc napon belül, de legfeljebb a sérelmezett intézkedést, döntéshozatalt követő tizenöt napon belül kerülhet sor.
A kifogást, annak beérkezésétől számított három munkanapon belül a támogató a kifogáshoz fűzött véleményével
együtt megküldi a fejezetet irányító szerv vezetőjének. (3) A kifogás előterjesztésére nyitva álló (2) bekezdés szerinti tizenöt napos határidő jogvesztő, elmulasztása esetén
igazolásnak nincs helye. (4) A kifogás alapján – kizárólag a kifogásban meghatározott konkrét eljárási jogszabálysértés megszüntetése érdekében –
a felterjesztést követő öt munkanapon belül új eljárás rendelhető el.
(5) Az elrendelt új eljárást támogató annak elrendelésétől számított tizenöt munkanapon belül lefolytatja, az új eljárás
eredményéről a kifogás előterjesztőjét – a fejezetet irányító szerv vezetőjének egyidejű értesítése mellett – további
három munkanapon belül írásban értesíti. (6) A kifogás tárgyában további jogorvoslatnak nincs helye.
III. FEJEZET
A HATÁRON TÚLI ELŐIRÁNYZATOKBÓL NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK SAJÁTOS SZABÁLYAI
21. § A határon túli támogatások eltérő szabályozásának rendjéről szóló 84/2005. (V. 2.) Korm. rendeletben foglaltak alapján
a határon túli előirányzatokból nyújtott támogatásokra e fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni, egyidejűleg e rendelet
8. §–15. §-ai, továbbá 19–20. §-ai nem alkalmazandóak.
A támogatási kérelem benyújtása 22. § (1) A támogatási kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a támogatást igénylő nevét, székhelyét (postai címét), telefon- és telefaxszámát, valamint e-mail címét,
adószámát (adóazonosító jelét) és a bejegyzés tényét igazoló nyilvántartási számát, továbbá a képviseletére
jogosult személy nevét és lakcímét; b) a támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok részletes ismertetését;
c) a megvalósításhoz igényelt támogatás összegét, külön feltüntetve az általános forgalmi adó (ÁFA) összegét,
a részletes költségvetési tervet és a saját forrás mértékét;
d) a megvalósítás és finanszírozás időbeni ütemezését; (2) A döntést követően, legkésőbb a támogatási szerződés megkötésével egyidejűleg a kérelmezőnek csatolnia kell
az előírt valamennyi dokumentációt, illetve nyilatkozatot. (3) Ha a benyújtott támogatási kérelem nem felel meg a jogszabályi előírásoknak, valamint a támogatási felhívásban
meghatározott formai követelményeknek, a támogatási kérelem benyújtójának körülményeit (különösen székhelye,
telephelye földrajzi távolságát és a kérelem benyújtásához rendelkezésére álló feltételeket) figyelembe vevő határidő
kitűzésével – a hibák, hiányosságok egyidejű megjelölése mellett – fel kell hívni a támogatási kérelem benyújtóját
a hiba kijavítására, a hiányosság pótlására. (4) Ha a támogatási kérelem előterjesztője a hiánypótlást hibásan, hiányosan nyújtja be, illetve a hiányosságokat nem
pótolja a megadott határidőn belül, a kérelmet további vizsgálat nélkül el kell utasítani, és erről a támogatási igény
előterjesztőjét értesíteni kell. Szerződéskötés 23. § (1) A támogatási kérelemről a szakállamtitkár dönt. A döntésről tájékoztatni kell a támogatási igény benyújtóját.
Az értesítés tartalmazza a támogatási szerződés megkötésének határidejét, továbbá a szerződéskötés feltételeit.
(2) A támogatási kérelem elfogadásáról szóló döntés szerződéskötési ajánlat elfogadásának minősül, melyre a következők
szerint meghatározott határidőig az ajánlati kötöttség szabályait kell alkalmazni: érvényét veszíti a támogatási döntés,
ha az értesítésben megjelölt határidőre a kedvezményezettnek felróható okból a támogatási szerződés nem jön létre.
(3) Támogatás az igényeltnél kisebb összegben is nyújtható, azzal, hogy a részletes költségtervben a támogatott részt fel
kell tüntetni. (4) Támogatási szerződés akkor köthető, ha a következő dokumentumok rendelkezésre állnak:
a) a támogatott nyilatkozata, vagy az adóhatóság (APEH, VPOP önkormányzati adóhatóság) igazolása arról, hogy
a kedvezményezettnek nincs esedékessé vált és meg nem fizetett köztartozása. A nyilatkozatnak tartalmaznia
kell, hogy hozzájárul ahhoz, hogy a támogatás folyósítója e nyilatkozat valóságtartalmának igazolását kérje
az Áht. 18/C. § (13)–(15) bekezdésében meghatározott eljárásban;
b) a jogi személy bejegyzéséről szóló 60 napnál nem régebbi hitelesített igazolás, a támogatott létesítő
okiratáról/alapszabályáról készített egyszerű másolatot; c) közjegyző, vagy az adott ország jogrendszere szerinti más hatóság által, illetve az igazolás kiadására jogosult
szervezet részéről kiállított, hitelesített aláírási címpéldányt; d) a támogatott bankszámláit vezető valamennyi hitelintézet 30 napnál nem régebbi eredeti (azonos támogatott
esetében tárgyévente egyszer kell eredetiben becsatolni) igazolása a bankszámláinak vezetéséről – a pontos
számlaszám megjelölésével –; e) a szükséges hatósági engedélyek (beruházások esetében); valamint
f) a támogatott szervezet nyilatkozata arról, hogy nem áll felszámolási eljárás, csőd-, végelszámolás, illetve
adósságrendezési eljárás alatt. (5) Magyarországi támogatott esetében további feltétel, hogy munkaadóként a rendezett munkaügyi kapcsolatoknak
az Áht. 15. §-ában meghatározott feltételeinek megfeleljen, és azok teljesülését a külön jogszabályban meghatározott
módon igazolja. (6) A támogatási szerződésnek tartalmaznia kell a 11. §, továbbá a 22. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottakon túl
a) a támogatás konkrét célját; b) a támogatás folyósításának feltételeit;
c) a szakmai, műszaki teljesítés időpontját, melyet tárgyévi előirányzat terhére történő kötelezettségvállalás
esetében úgy kell megállapítani, hogy a pénzügyi teljesítés határideje – ha jogszabály másként nem rendelkezik –
nem haladhatja meg a tárgyévet követő év június 30-át;
d) a kifizetendő összeget; e) az összeg kifizetésének ütemezését és időpontját, a következő évre (évekre) ütemezhető kötelezettségek
esetében évenkénti bontásban; f) a támogatás felhasználásával kapcsolatos beszámolási kötelezettséget;
g) a támogatott kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy a támogatás felhasználása során érvényesíti
a vonatkozó számviteli, adóügyi, társadalombiztosítási jogszabályok előírásait és a támogatás magyarországi
felhasználása során a hatályos közbeszerzésekről szóló törvény szerint jár el, illetve érvényesíti annak előírásait;
h) hogy a támogatott a támogatásból finanszírozott kiadások esetében rendelkezik-e adólevonási joggal (ÁFA);
i) a támogatott tevékenység meghiúsulása esetén a támogatási összeg visszatartásának, illetve visszafizettetésének
szabályait; j) a szerződésszegés eseteit és szankcióit. (7) A támogatás folyósítását azonnali hatállyal fel kell függeszteni, és a már kiutalt támogatás visszafizetését kell előírni, ha
a) a támogatott szervezet a támogatás igénylésekor lényeges körülményről, tényről valótlan vagy hamis adatot
szolgáltatott, b) a támogatott szervezet, neki felróható okból nem teljesíti a szerződésben vállalt kötelezettségeit, különösen, ha
a támogatást a megjelölt céltól eltérően használja vagy használta fel, illetve
c) a támogatott feladat megszűnt. (8) A szerződéskötés feltételeként a támogató kikötheti, magyarországi támogatottnál kiköti az azonnali beszedési
megbízás alkalmazásához történő hozzájárulás megadását. (9) Egy előirányzatból ugyanazon kedvezményezettnek ugyanarra a célra a tárgyéven belül csak különösen indokolt
esetben nyújtható ismételt támogatás. (10) Nem nyújtható támogatás annak a részére, aki valótlan vagy megtévesztő adatokat szolgáltat, valamint, aki
a támogatóval korábban kötött szerződésben foglalt feltételeket megszegte.
(11) A támogatási szerződésben meg kell határozni, hogy a támogatással megvásárolt, létrehozott vagy felújított vagyon,
a működtetési kötelezettség előírt időtartama alatt, csak a kötelezettségvállaló előzetes jóváhagyásával és
a szerződésben vállalt foglalkoztatási, illetve szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával
idegeníthető el, adható bérbe, illetve terhelhető meg. Ha támogatásból megvalósuló beruházásokkal létrehozott
értékre, vásárolt ingatlanra a támogató a támogatási szerződésben elidegenítési és terhelési tilalmat kötött ki
– szerződéskötéstől számított 15 napon belül történő – bejegyeztetésének kötelezettsége és a bejegyeztetés költségei
a kedvezményezettet terhelik. A pénzügyi teljesítésre csak a bejegyeztetésről, vagy annak kezdeményezéséről szóló
igazolás benyújtását követően kerülhet sor. 24. § (1) A kedvezményezett a határon túli támogatásokról a szomszédos államokban élő magyaroknak nyújtott támogatások
központi nyilvántartásáról szóló 233/2005. (X. 19.) Korm. rendelet szerint köteles a Támogatás Nyilvántartási
Rendszernek adatszolgáltatást teljesíteni. (2) A határon túli előirányzatok esetében legfeljebb a költségvetési törvény szerint rendelkezésre álló előirányzatok
10%-a használható fel az előirányzatok kezelésével és felhasználásával kapcsolatos működési és felhalmozási
kiadásokra, ideértve a szerződések előkészítésével és megkötésével, a nyilvántartással, a könyveléssel és a szakmai,
továbbá pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos költségeket, valamint a mindezek ellátásához szükséges feltételek
biztosításával összefüggő kiadásokat is. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
25. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az Áht., az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009.
(XII. 19.) Korm. rendelet 110–136. §-ában, illetve a határon túli előirányzatok vonatkozásában a határon túli
támogatások eltérő szabályozásának rendjéről szóló 84/2005. (V. 2.) Korm. rendeletben foglaltak az irányadók.
26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Molnár Csaba s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
346/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kelemen Péter
Józsefet 2013. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2017. (I. 24.) MvM utasítása a hivatali mobil telekommunikációs szolgáltatások igénybevételének eljárásrendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés g) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnökség hivatali mobil telekommunikációs szolgáltatások igénybevételének eljárásrendjét az
1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás 2017. február 1-jén lép hatályba.
3. § Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
4. § Hatályát veszti a hivatali mobil telekommunikációs szolgáltatások igénybevételének eljárásrendjéről szóló 3/2014.
(III. 13.) Miniszterelnökségi utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
353/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Samodai Andrást
2013. szeptember 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
515/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Tímeát 2014.
január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1639/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok egyedi beszámolási célokra történő hazai alkalmazásáról.
1. A Kormány támogatja a hazai számviteli szabályozás fejlesztését, versenyképességének növelését. Ennek érdekében
megvizsgálja a  nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok 2016-tól egyedi beszámolási célokra történő hazai
alkalmazásának a lehetőségét.
2. A Kormány a  nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok egyedi beszámolási célokra történő hazai
alkalmazásával összefüggésben
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az igazságügyi miniszter bevonásával – tekintse át a számviteli
és adózási vonatkozású jogszabályokat, és tegyen javaslatot a szükséges jogszabályi változtatások irányaira;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. március 31.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tekintse át a  standardok alkalmazásának költségvetési
bevételekre gyakorolt hatását, továbbá vizsgálja meg, hogy milyen intézkedések szükségesek a szakemberek
képzése, valamint a  standardok magyar nyelvű fordítása érdekében, ide értve a  költségvetési források
biztosítását is;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31.
c) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  Központi Statisztikai Hivatal elnökének útján –
tekintse át a statisztikai adatszolgáltatásokkal és adatgyűjtésekkel kapcsolatos előírásokat, és tegyen javaslatot
a szükséges jogszabályi változtatások irányaira;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. március 31.
d) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – vizsgálja
meg a  standardok kötelező alkalmazásának a  feltételeit, és indokolt esetben – a  kisebb bankok, illetve
a takarékszövetkezetek tekintetében – tegyen javaslatot a kötelező alkalmazás alóli mentesítésre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. március 31.
e) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az a)–d) pontban foglaltak teljesítéséről, valamint azok alapján
a  nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok egyedi beszámolási célokra történő hazai alkalmazásának
konkrét feltételeiről készítsen előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1026/2010. (II. 5.) Korm. határozata a Kormány 2010. I. fél munkatervéről.
A Kormány a 2010. május 31-ig terjedő időszak munkaterveként az e határozat mellékletében meghatározott
feladatoknak az ott megjelölt ütemezését fogadja el.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
190/2012. (VII. 16.) KE határozata kormányzati szolgálati jogviszony megszüntetésének megállapításáról és közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
216. § (2) bekezdés a) pontja és a 218. § (7) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére – megállapítom,
hogy Farkas Imre kormányzati szolgálati jogviszonya – áthelyezésre tekintettel – 2012. július 15-ei hatállyal megszűnik,
valamint a fenti törvény 215. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – 2012. július 16-ai hatállyal
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2012. július 12. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
68/2012. (V. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. május 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Szatmári Benő Zsolt
(6237 Kecel, II. körzet 85.) az Árpádnépe Magyar Nemzeti Párt elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott
országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. április 21-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a földbirtok tulajdonosa vagy bérlője a gépesített munkákat (szántás, vetés, aratás, stb.) csak
személyesen végezhesse.” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt
jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos
és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több kérdés:
mind a tulajdonosra, mind a bérlőre vonatkozik. Így a választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön véleményt
nyilvánítani a kezdeményezésekről. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy nem egyértelmű a kérdés azért sem, mert nem
állapítható meg, hogy beadványozó mit ért a „földbirtok” kifejezés alatt. A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
hatálya kiterjed az ország területén levő valamennyi termőföldre, és rendelkezéseit alkalmazni kell a mező-,
erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi földre is. A törvény ezen két jogi kategória fogalmát külön meghatározza,
a kezdeményezésben szereplő „földbirtok” kifejezést, mint jogi kategóriát azonban nem ismeri. Ezáltal
a kezdeményezés nem egyértelmű sem a jogalkotó, sem a választópolgár számára.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő mind a választópolgár, mind a jogalkotó számára azért is, mert
a „gépesített munkákat (szántás, vetés, aratás, stb.)” megfogalmazás értelmezhetetlen.
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezésben szereplő „személyesen” történő munkavégzés kifejezés
sem egyértelmű. Így például kérdésként merül fel, hogy családtag végezhetne-e ez esetben munkát, illetve a családi
gazdaság többi tagja esetében hogyan valósulhatna meg a munkavégzés. Nem értelmezhető továbbá a kérdés abban
a tekintetben sem, hogy jogi személy haszonbérlő esetében a személyes munkavégzési kötelezettség hogyan
valósulna meg. Mindezek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, az Nsztv. 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a Ve. 117. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1165/2016. (IV. 5.) Korm. határozata a magyar–szerb határszakaszon építendő manőver út kivitelezéséhez és a megbízható áramellátás biztosítása érdekében szükséges költségvetési források biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  magyar–szerb határszakaszon építendő
manőver út kivitelezéséhez és a megbízható áramellátás biztosítása érdekében a 2016. évben szükséges 9350 millió
forint forrás biztosításáról a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetés-végrehajtás cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2015. (XII. 30.) KKM utasítása a hivatali mobil telekommunikációs eszközök és szolgáltatások használatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés g) pontjára, valamint a Külgazdasági és
Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló KKM utasításra figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. Az  utasítás személyi hatálya a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) állományába
tartozó állami vezetőkre, miniszteri biztosokra, a  minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre, a  munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban állókra terjed ki. Az utasítás hatálya kiterjed továbbá a minisztérium
azon dolgozóira, akik a  mobil telekommunikációs eszközeiket a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
jóváhagyásával, jelentős hivatali érdekből használják.
2. Az  utasítás tárgyi hatálya azokra a  mobil telekommunikációs eszközökre és szolgáltatásokra terjed ki, amelyeket
a jogosultak hivatali érdekből, hivatali célra használnak.
3. Jelen utasítás a felhasználók használatában lévő, a minisztérium által biztosított mobil telekommunikációs eszközök
és szolgáltatások jogosultsági feltételeinek, igénylésének, használatának és elszámolásának rendjét szabályozza
a minisztérium központi igazgatása címben.
4. A  mobil telekommunikációs szolgáltatások igénybevételére jelen utasításban meghatározott keretösszegek
a minisztérium működési sajátosságaira, így különösen a külgazdasági és külpolitikai feladatok hatékony ellátására
tekintettel kerültek megállapításra.
5. A mobil telekommunikációs eszközök és szolgáltatások használata és igénybevétele során a felhasználók – a  jelen
utasításban foglalt besorolási kategóriáktól függetlenül – kötelesek figyelembe venni gazdaságossági és
költséghatékonysági szempontokat. A  felhasználók a  mobil telekommunikációs eszközöket rendeltetésszerűen és
az állagmegőrzésre figyelemmel gondosan kötelesek használni, hiánytalanul megőrizni és visszaszolgáltatni.
2. Értelmező rendelkezések 6. Jelen utasítás alkalmazásában:
6.1. felhasználó: a mobil telekommunikációs eszközök és szolgáltatások igénybevételére jogosult, a jelen utasítás
személyi hatálya alá tartozó személy;
6.2. szervezeti egységet irányító vezető: az adott önálló szervezeti egységet irányító államtitkár, helyettes államtitkár;
6.3. vezető jogállású személy: az állami vezető, a vezetői munkakörben foglalkoztatott személy, miniszteri biztos;
6.4. személyi költségkeret: az a személyhez rendelt összeghatár, amelynek túllépéséig a minisztérium a felhasználó
használatában lévő valamennyi hívószámon keletkező leforgalmazható alapdíjakból, belföldi és külföldi
hívások után fizetendő forgalmi díjakból, továbbá az előfizetéseken beállított szolgáltatások díjaiból hivatali
használat során keletkező költségeket jogos használatúnak tekinti. A  jogosultsági keret magáncélú
felhasználása megtérítési kötelezettséggel jár;
6.5. leforgalmazható alapdíj: a közcélú mobil távközlési szolgáltatók rendszerén felhasználható telekommunikációs
szolgáltatásokhoz való hozzáférés érdekében fizetett olyan díj, amelyből az indított hívások forgalmi költségei
a díj teljes vagy részleges mértékében jóváírásra kerülnek;
6.6. forgalmi díj: a  mobil távközlési szolgáltatás igénybevételének bruttó díja, amelynek összegszerűsége
az igénybevétel időtartamától, illetve darabszámától vagy egyéb, más mérhető jellemzőjétől függ;
6.7. mobil telekommunikációs szolgáltatás: nemzetközi, belföldi, helyi telekommunikációs és más, a  távközlési
szolgáltatók és közcélú mobil távközlési szolgáltatók rendszerén vagy annak felhasználásával igénybe vehető
szolgáltatások összessége – kivéve az  emeltdíjas szolgáltatást, illetve minden olyan szolgáltatást, melynek
felhasználása nem kapcsolódik a  munkavégzéshez –, amelyek igénybevétele hivatali használatú mobil
telekommunikációs eszközön történik;
6.8. mobil telekommunikációs eszköz: olyan közcélú mobil telekommunikációs hálózatokon üzemelő, mobil
telekommunikációs szolgáltatások igénybevételére alkalmas eszközök (okostelefon, tablet, számítógéphez
csatlakoztatható mobil távközlési hálózaton internetelérést biztosító eszköz pl. stick, 3G/4G router), amelyeket
a  minisztérium a  jelen utasításban meghatározottak szerint a  hivatali feladatok ellátása céljából tartós
használatra vagy eseti feladat, tevékenység ellátása idejére ideiglenes jelleggel biztosít a felhasználó részére;
6.9. közcélú mobil telekommunikációs hálózat: olyan földfelszíni rádiótávközlő-hálózat, amely a nagy térben mozgó
igénybe vevők között lehetővé teszi a  kétirányú telekommunikációs beszéd-összeköttetések felépítését és
időkorlátozás nélküli fenntartását, nem kizárva adatátviteli vagy egyéb összeköttetések létesítését;
6.10. gazdaságossági és költséghatékonysági szempontok érvényesítése: olyan felhasználói magatartás, amely során
a  felhasználó az adott szituációban a  rendelkezésére álló kommunikációs eszközök, irányok és lehetőségek
közül tudatosan azt választja ki, amely esetén a  kommunikáció pénzügyi költségei az  intézmény számára
a legalacsonyabbak; amennyiben a felhasználónak munkája során lehetősége van a minisztérium tulajdonában
álló egyéb telekommunikációs eszköz, berendezés vagy szolgáltatás használatára, köteles azt igénybe venni;
úgy mint VPN eszköz, hálózat használata, vezetékes telefon, WIFI stb.;
6.11. mobil telekommunikációs eszköz tartós használata: az a tevékenység, amelyben az arra jogosultak a szolgáltatás
igénybevételére alkalmas technikai eszközöket a  jogosultságuk megállapítása után, a  használatukba
kerülésüket követően, annak visszaadásáig vagy a jogosultságuk megszűnéséig – a mobil telekommunikációs
eszköz rendeltetésszerű használata mellett – távközlési célra igénybe veszik. Az  arra jogosult felhasználók
a  mobil telekommunikációs eszközt kinevezésük, illetve megbízatásuk kezdetétől, annak megszűnéséig
jogosultak használni, az eszközök igénylése a jelen szabályzatban foglaltak szerint történik;
6.12. mobil telekommunikációs eszköz magáncélú használata: nem hivatali érdekből történő felhasználás;
6.13. tartósan távol lévő személy: a  szülési szabadságon, fizetés nélküli szabadságon lévő személy, munkáltatói
engedély alapján a  munkavégzés alól mentesített személy, más szervezethez határozott időre áthelyezett,
illetve tartós külszolgálatra kirendelt személy;
6.14. magáncélú használat térítése: a felhasználó köteles megtéríteni a naptári negyedévre vonatkozó összevont
magáncélú használat költségeit;
6.15. számlázás: a magáncélú használat telefondíját a minisztérium a felhasználók felé közvetített szolgáltatásként
továbbszámlázza.
3. Az igénylés rendje 7. A  mobil telekommunikációs eszköz igénybe vehető tartós használatra, illetve eseti feladat vagy tevékenység
ellátásának időtartamára ideiglenes jelleggel. Amennyiben az  ideiglenes használat időtartama a  három naptári
hónapot meghaladja, akkor a tartós használatra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
8. Az  igénylés az  önálló szervezeti egység vezetője vagy a  vezető jogállású személy által ellenjegyzett, mobil
telekommunikációs eszköz és/vagy szolgáltatás igénylése iránt kitöltött adatlap (1. melléklet) útján történik, amely
tartalmazza a  tartós vagy ideiglenes használatra történő igénylést, a  kategóriába, illetve eltérő kategóriába való
besorolásról szóló igénylést, továbbá a  jelen utasítás szerinti jelentős hivatali érdek fennállásának megjelölését.
Az igénylés jóváhagyásáról a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár dönt.
9. Kivételes, egyedi elbírálás alá eső esetben a felhasználó önálló szervezeti egységének vezetője – a szervezeti egységet
irányító vezető jóváhagyásával – a  felhasználó jelen utasítás szerinti személyi költségkeret módosítását
kezdeményezheti a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkárnál, amennyiben az  jelentős hivatali érdekből
indokolt.
10. A személyi költségkeret túllépésének elszámolása negyedéves időszakon alapul, azaz a naptári negyedévbe tartozó
három hónapi keret összegének túllépése minősül a személyi költségkeret túllépésének.
11. Egy felhasználó részére, a miniszter kivételével, alapesetben legfeljebb 3 db SIM kártya igényelhető. A külön SIM kártya
használata elsősorban hordozható számítógép, tablet használata esetén lehet indokolt.
12. Egy felhasználó részére háromnál több SIM kártya kiadása csak a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
jóváhagyása esetén lehetséges.
13. A  meglévő SIM kártyán felüli további SIM kártyák igénylése nem növeli automatikusan a  személyi költségkeretet,
a keret módosításáról – a felhasználó kérelemére – a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár dönt.
4. Jogosultsági keretek 14. A személyi költségkeretek szabályozására az alábbi mobil telekommunikációs eszköz használati kategóriák kerülnek
megállapításra:
14.1. I. kategóriájú mobil telekommunikációs eszköz tartós használatára jogosultak korlátlan személyi költségkerettel:
a) a minisztérium állami vezetői, ideértve a kormány-, illetve miniszteri biztost,
b) a miniszteri kabinetfőnök,
c) a minisztérium biztonsági vezetője,
d) a protokoll feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
e) a sajtóval kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
f ) a konzuli és állampolgársági ügyekért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
g) a diplomáciai és konzuli futárszolgálati feladatok koordinálásáért felelős futárrészleg vezetője,
h) a gazdasági vegyes bizottságokért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
i) az  intézményi rendszerek működtetéséhez szükséges technikai SIM kártyákat, tesztkártyákat
használó felhasználók.
14.2. II. kategóriájú mobil telekommunikációs eszköz tartós használatára jogosultak havi bruttó 60 000 Ft személyi
költségkerettel:
a) az  államtitkár titkárságának, a  közigazgatási államtitkár titkárságának és a  helyettes államtitkár
titkárságának, valamint a miniszteri biztos titkárságának a vezetője,
b) a pénzügyi és számviteli feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
c) a költségvetési feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
d) a személyügyi és képzési feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
e) a konzuli és állampolgársági ügyekért felelős önálló szervezeti egység vezetőjének helyettese,
f ) a biztonsági feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetőjének helyettese,
g) a protokoll feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetőjének helyettese,
h) a sajtóval kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetőjének helyettese.
14.3. III. kategóriájú mobil telekommunikációs eszköz tartós használatára jogosultak havi bruttó 45 000 Ft személyi
költségkerettel:
a) a közös kül- és biztonságpolitikai feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
b) a személyügyi és képzési feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetőjének helyettese,
c) a pénzügyi és számviteli feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetőjének helyettese,
d) a költségvetési feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetőjének helyettese.
14.4. IV. kategóriájú mobil telekommunikációs eszköz tartós használatára jogosultak havi bruttó 30 000 Ft személyi
költségkerettel:
a) a jogi feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
b) a nemzetközi jogi feladatok ellátásért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
c) a parlamenti kapcsolatokért felelős önálló szervezeti egység vezetője,
d) a diplomáciai és konzuli futárfeladatokat ellátó gépkocsivezetők.
14.5. V. kategóriájú mobil telekommunikációs eszköz tartós használatára jogosultak havi bruttó 20 000 Ft személyi
költségkerettel: az  14.1.–14.4.  pontban nem említett önálló szervezeti egységek főosztályvezetői, továbbá
a  minisztérium főosztályvezető-helyettesi és osztályvezetői munkakörű kormánytisztviselői, továbbá
az intézmény alapvető működését szolgáló, ún. kritikus infrastruktúráit folyamatosan üzemeltető felhasználók,
akikkel történő rendszeres kommunikációhoz jelentős hivatali érdek fűződik.
14.6. VI. kategóriájú mobil telekommunikációs eszköz tartós használatára jogosultak havi bruttó 5000 Ft személyi
költségkerettel: a vezetői megbízatással nem rendelkező azon felhasználók, akikkel történő kommunikációhoz
időszakosan, illetőleg rendszeresen jelentős hivatali érdek fűződik.
14.7. VII. kategóriájú mobil telekommunikációs eszköz használatára jogosultak 0 Ft személyi költségkerettel
(továbbszámlázás): azon felhasználók, illetve tartósan távol lévő felhasználók, akikkel az  időszakos
kapcsolattartás indokolt lehet, ezért hívószámukat a minisztérium a felhasználóval történt külön megállapodás
alapján nem szünteti meg, viszont távollétük okán az azon keletkezett előfizetési és forgalmi költségeket nem
is viseli.
15. A minisztériummal fennálló jogviszony, illetőleg a jogosultság (megbízatás) megszűnése esetén a munkavégzés alóli
mentesítés napjától, a munkavégzés alóli mentesítés hiányában a  jogviszony, valamint a  jogosultság (megbízatás)
megszűnésének napjától nem vehető igénybe a mobil telekommunikációs szolgáltatás. A minisztériummal fennálló
jogviszony, illetőleg a jogosultság (megbízatás) megszűnésének hónapjában a jogosultsági keret a teljes havi személyi
költségkeret.
16. Személyi költségkeret változása esetén a változás teljes hónapjára vonatkozóan az új személyi költségkeret mértékéig
jogosult a felhasználó.
5. A forgalmi díjak és a térítések megfizetésének módja
17. A  mobil távközlési szolgáltatóktól beérkező tárgyhavi számlákat a  biztonsági és telekommunikációs feladatokért
felelős önálló szervezeti egység (a továbbiakban: BTIDF) vezetője, távolléte vagy akadályoztatása esetén
a teljesítésigazolásra kijelölt személy – mint a távközlési feladatok koordinálásáért felelős szervezeti egység – igazolja,
majd a  felhasználók beazonosítására alkalmas módon továbbítja a  minisztérium központi igazgatása cím
költségvetéséért felelős szervezeti egységének (a továbbiakban: PSZF), amely intézkedik a  számlák átutalás útján
történő kiegyenlítéséről.
18. A forgalmi díjak utáni térítés megfizetése az alábbiak szerint történik:
18.1. Az I. kategóriájú mobil eszköz használata, továbbá ha a II–VII. kategóriájú mobil eszközök használata esetén,
amennyiben a  felhasználó által használt SIM kártyákon keletkező negyedéves számlaköltségek értéke
a negyedéves személyi költségkeretet nem haladta meg, további intézkedés nem szükséges.
18.2. A  II–VII. kategóriájú mobil eszközök felhasználói esetében a  BTIDF a  tárgyhónapra vonatkozó számláknak
a  BTIDF-re történő beérkezését követő 10 munkanapon belül kimutatást készít felhasználónként,
hívószámonként összesítve a tárgyhavi mobiltelefon-forgalomról. A BTIDF tárgyhavonta tájékoztató értesítést
küld a költségkeretet túllépő felhasználónak e-mail vagy SMS, valamint a PSZF-nek a költségkeretet túllépő
felhasználókra összesített excel kimutatás formájában. A  PSZF a  tárgynegyedév utolsó hónapjáról szóló
értesítés beérkezését követő 5 munkanapon belül a személyi költségkeret-túllépésre vonatkozóan összesített
negyedéves kimutatást készít.
18.3. A felhasználó önálló szervezeti egységének vezetője, valamint a  szervezeti egységet irányító vezető által
jóváhagyott feljegyzésben igazolhatja – a  PSZF által naptári negyedévre összesített személyi költségkerettúllépésre vonatkozó értesítés kézhezvételét követő 8 munkanapon belül – a  hivatali célú felhasználást,
megjelölve a negyedéves teljes forgalomra vonatkozóan azon számlatételeket (hívószámokat, adatforgalmat),
amelyek a  hivatali, szolgálati érdekből történő felhasználást igazolják. A  negyedéves teljes forgalomból
az  igazolt összegen felüli rész magáncélú beszélgetésnek minősül. A  felhasználó részére – írásbeli kérelme
esetén – a BTIDF 5 munkanapon belül tételes híváslistát biztosít.
18.4. A PSZF-re határidőben történő beérkező feljegyzés hiányában a személyi költségkeret-túllépés teljes összege
magáncélú beszélgetésnek minősül.
18.5. A  PSZF a  hivatali, szolgálati érdekből történő felhasználásról szóló igazolások beérkezésének határidejét
követően megállapítja a felhasználó által megtérítendő közvetített szolgáltatás összegét. A PSZF a mindenkor
hatályos általános forgalmi adó törvényben foglaltak szerint számlát állít ki a közvetített szolgáltatás összegéről,
amelyet a  kiállítást követően igazolható módón megküld a  felhasználónak. A  számla teljesítési időpontja
a hivatali, szolgálati érdekből történő felhasználásról szóló igazolások beérkezésének határidejét követő hónap
5. napja, amennyiben a hivatali, szolgálati érdekből történő felhasználásról szóló igazolások beérkezésének
határideje a tárgyhónap 20. napját megelőzi, ellenkező esetben a beérkezésnek határidejét követő második
hónap 5. napja. A számla fizetési határideje a számlán szereplő teljesítési időpontot követő 15. munkanap.
18.6. A  felhasználó az  igénybevétel feltételeként a  jelen szabályzat 1.  melléklete szerinti „Mobiltelefon és ahhoz
kapcsolódó szolgáltatások igénylése” elnevezésű nyomtatvány, valamint nyilatkozat aláírásával hozzájárul,
hogy a minisztérium a mindenkori közvetített szolgáltatásról kiállított számla szerinti fizetési kötelezettségét
az illetményéből, illetve munkabéréből és egyéb pénzbeli járandóságaiból levonja. A jelen utasítás 1. melléklete
szerinti „Mobiltelefon és ahhoz kapcsolódó szolgáltatások igénylése” elnevezésű nyomtatvány, valamint
nyilatkozat aláírásával a felhasználó vállalja, hogy amennyiben a minisztériumtól származó jövedelme, egyéb
pénzbeli járandósága a mindenkori megtérítendő közvetített szolgáltatásról kiállított számla szerinti fizetési
kötelezettségét nem fedezné, az  ebből eredő fizetési kötelezettségét a  központi igazgatás cím 1003200001410608-00000000 számú számlaszámra történő átutalással vagy igénylése esetén a rendelkezésre bocsátott
készpénz-átutalási megbízás útján befizetéssel teljesíti. Abban az  esetben, ha a  felhasználó a  közvetített
szolgáltatásról kiállított számlán feltüntetett fizetési határidőre nem tesz eleget fizetési kötelezettségének
a PSZF – a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár tájékoztatása mellett – átadja a követelést a jogi
feladatokért felelős szervezeti egység részére igényérvényesítés céljából.
18.7. A  kiszámlázott költségkeret-túllépés megtérítésének elmulasztása esetén a  gazdasági ügyekért felelős
helyettes államtitkár utasíthatja a  BTIDF-et a  felhasználónak a  mobil telekommunikációs eszközök és
szolgáltatások további használatából való kizárásáról.
6. Használat, igénybevétel, kárfelelősség 19. A  minisztérium tulajdonát képező mobil telekommunikációs eszköz az  I–VII. kategóriájú eszközök esetében
a személyhez rendelt tárgyi eszköz, amely más személynek tartós jelleggel nem adható át.
20. Az  ideiglenes felhasználásra kiadott mobil telekommunikációs eszköz esetében a  felhasználó szervezeti egység
köteles nyilvántartást vezetni arról, hogy a  készüléket ideiglenes jelleggel melyik munkatársa milyen időszakban
használja.
21. A  felhasználó a  mobil telekommunikációs eszköz átvételét és a  használatával kapcsolatos kötelezettségek
tudomásulvételét a jelen utasítás 2. melléklete szerinti formanyomtatványon aláírásával igazolja.
22. A mobil eszköz visszavételezését a BTIDF a jelen utasítás 3. melléklete szerinti formanyomtatványon igazolja.
23. A mobil eszköz meghibásodását a BTIDF-nek kell bejelenteni. A BTIDF a meghibásodott mobil eszköz helyett – a javítás
idejére a készenléti tartalék erejéig – cserekészüléket biztosíthat.
24. Amennyiben a  mobileszköz meghibásodása annak nem rendeltetésszerű használatából ered a  BTIDF munkatársa
az  eszköz állapotáról a  jelen utasítás 4.  melléklete szerinti káreseti jegyzőkönyvet vesz fel. A  káreseti eljárás
lefolytatásáról a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár hoz döntést a  káreseti jegyzőkönyvben foglaltak
alapján.
25. A  felhasználó köteles a  mobil telekommunikációs eszközt visszaszolgáltatni, ha az  igénybevétel alapjául szolgáló
megbízatása, beosztása megszűnt, vagy a  használat indokául szolgáló körülmények megszűntek, valamint
az  ideiglenes használat időtartama lejárt, vagy annak indokául szolgáló körülmények megszűntek. A  felhasználó
az  általa igénybe vett telekommunikációs szolgáltatással összefüggésben az  eszköz visszaszolgáltatásakor a  jelen
utasítás 1.  melléklete szerinti nyilatkozat aláírásával kötelezettséget vállal a  még el nem számolt magáncélú
használatból eredő költségek minisztérium részére történő megtérítésére.
26. A felhasználói jogosultság megszűnéséről az I–V. kategóriába eső, állami vezető, illetve vezetői munkakört betöltő,
valamint a  VI. kategóriába eső felhasználó esetében a  személyügyi feladatok ellátásáért felelős önálló szervezeti
egység, az ideiglenes használatra jogosult személy esetében a használatot kezdeményező szervezeti egység vezetője
értesíti a  BTIDF-et. A  BTIDF a  közléstől számított 2 munkanapon belül írásban értesíti a  felhasználót jogosultsága
megszűntéről, aki 5 munkanapon belül köteles a  készüléket és tartozékait visszaszolgáltatni. A  személyi ügyekért
felelős szervezeti egység az általa nyilvántartott aktív személyekről a felhasználók egyértelmű azonosítására alkalmas
módon havi – indokolt esetben soron kívüli – kimutatást készít, amelyet elektronikus úton továbbít a BTIDF részére
a felhasználói jogosultságok pontosítása céljából.
27. A tartós, illetve ideiglenes felhasználó a használatba kapott mobil eszköz visszaszolgáltatásáért, a mobil eszközben
vagy annak tartozékaiban bekövetkezett kárért a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, valamint
a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény rendelkezései szerinti felelősséggel tartozik.
28. A  használatba adott mobil eszköz elvesztéséről vagy megrongálódásáról a  felhasználó köteles haladéktalanul
értesíteni a BTIDF-et. A felhasználót a BTIDF a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyását követően
a PSZF egyidejű értesítése mellett írásban szólítja fel az okozott kár megtérítésére. Igazolható elháríthatatlan külső
körülmény – pl. rendőrségi jegyzőkönyvvel igazolt lopás – esetében a kártérítés megfizetésétől a gazdasági ügyekért
felelős helyettes államtitkár engedélyével lehet eltekinteni. A vagyoni kár összegét az eszköz aktuális piaci (forgalmi)
értéke alapján kell meghatározni.
29. Az  eszköz forgalmi, piaci értékének meghatározását – a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár
jóváhagyásával – a PSZF a BTIDF-fel egyeztetve végzi az alábbi módszerek alapján:
29.1. Az azonos használati értékű, minőségű és árfekvésű eszköz katalógusokban, árlistákban, bolti
kereskedelemben szereplő ára a szakcégek által is alkalmazott interneten történő keresési módszer alapján.
Amennyiben az egyes forgalmazók ára között jelentős eltérés tapasztalható, az ezek átlagából számított ár is
elfogadható forgalmi értéknek.
29.2. Amennyiben a 29.1. pontban megjelölt árak nem állnak rendelkezésre, illetve azok beszerzése nem lehetséges,
elfogadható a minisztérium központi igazgatás cím eszközanalitikájában az azonos vagy hasonló rendeltetésű,
használati értékű minőségű eszköz bekerülési értéke alapján megállapított érték.
7. Beszerzés, nyilvántartás 30. A  minisztérium tulajdonát képező mobil telekommunikációs eszközök beszerzése és üzemben tartása,
az előfizetésekkel kapcsolatos szakmai feladatok koordinálása a BTIDF feladata.
31. A mobil telekommunikációs eszközökből, valamint a SIM kártyákból legalább öt-öt darabból álló készenléti tartalékot
kell képezni.
32. A  készenléti tartalékból történő felhasználás esetén a  felhasznált darabszámú eszközöket a  kiadást, felhasználást
követően új beszerzéssel kell pótolni. A készenléti tartalék mobil eszköz üzemképes állapotban tartása, a készenléti
mobil eszközök, SIM kártyák folyamatos előfizetése, valamint a  mobil telekommunikációs eszközök biztonságos
tárolása a BTIDF feladata.
33. A mobil eszközök használatba adásáról és visszavételezéséről a BTIDF naprakész nyilvántartást vezet. A használatba
adások és visszavételezések dokumentációját a visszavételezés időpontjától legalább 5 évig meg kell őrizni.
8. Záró és átmeneti rendelkezések 34. A  mobil telekommunikációs eszközzel ellátott munkatársak személyi költségkeretének elszámolását a  gazdasági
ügyekért felelős helyettes államtitkár a jelen utasításban foglaltaktól eltérően indokolt esetben – az általa kiadatott
egyedi utasításban – meghatározhatja.
35. A BTIDF felhívja azokat a felhasználókat, akik a jelen utasítás hatálybalépésekor rendelkeznek mobil telekommunikációs
eszközökkel, hogy a felhívás kézhezvételét követő 30 napon belül a szervezeti egység vezetője, valamint a szervezeti
egységet irányító vezető által ellenjegyzett, részletesen indokolt a  jelen utasítás 1.  melléklete szerinti igénylőlap
kitöltésével nyilatkozzanak a használat fennálltáról. A nyilatkozattételről a BTIDF értesíti a PSZF-et.
36. A beérkező nyilatkozatokat a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár a jelen utasítás alapján felülvizsgálja,
különös tekintettel a  jelentős hivatali érdek fennállására, illetőleg az  ezzel összefüggő kategóriákba történő
besorolásra.
37. Ez az utasítás – a 38. pontban foglalt kivétellel – 2016. január 1-jén lép hatályba.
38. Az utasítás 14. pontja, 17–18. pontja és 39. pontja 2016. február 1-jén lép hatályba.
39. Hatályát veszti a mobil telekommunikációs és informatikai eszközök használatáról szóló 6/2011. (III. 18.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
138/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a  hajléktalanok nem alsóbbrendűek, Ők is
emberek, azaz ugyanannyi joguknak kell lenniük a választások esetén, mint a lakcímmel rendelkezőknek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„alsóbbrendűek”, „ugyanannyi joguk” fogalmak jelentése bizonytalan, nem lehet pontosan meghatározni azok
tartalmát, így a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatna.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezés a  választópolgári egyértelműség
követelményének amiatt sem felel meg, mert a  kérdésben szereplő magyarázó tagmondat értelemzavaró és így
megtévesztő lehet az állampolgárok számára.
Az Országos Választási Bizottság szerint továbbá az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tulajdonképpen
arra irányul, hogy beadványozó saját véleménye törvényben kerüljön rögzítésre. Nem állapítható meg azonban
belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően a  jogalkotó – a  beadványozó véleményének
rögzítésén túl – milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
59/2007. (VI. 26.) OGY határozata az audiovizuális média szabályozásának reformjáról.
Az Országgyűlés egyetért azzal, hogy a digitális átállás
technikai és piaci feltételeinek megteremtésén túl elengedhetetlen az audiovizuális média jogi szabályozásának
átfogó megújítása.
Az Országgyűlés ezért úgy határoz, hogy 2007. december 31-ig, de legkésőbb a műsorterjesztésről és a digitális
átállás szabályairól szóló törvény alapján kiírt pályázat
eredményének közzétételéig megalkotja az audiovizuális
média szabályozásának új alaptörvényét, különös tekintettel az Alkotmány 61. § (4) bekezdésében meghatározott
kérdésekre.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
7/2018. (VIII. 23.) BM OKF utasítása az önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai ellenőrzésének katasztrófavédelmi feladatairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki
mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24/A. § g) és h) pontjában foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF) és az irányítása alá
tartozó területi, területi jogállású, valamint helyi szerveire terjed ki.
2. § A hivatásos katasztrófavédelmi szerv önkéntes tűzoltó egyesületben (a továbbiakban: ÖTE), és a  Magyar Tűzoltó
Szövetségben (a továbbiakban: MTSZ) tagsági jogviszonyt nem létesíthet.
3. § Az ÖTE szakmai ellenőrzése csak a tűzoltással, műszaki mentéssel, tűzmegelőzéssel, az ehhez szükséges eszközökkel,
személyi feltételekkel, a kárhelyszíni tevékenységgel, törvényes működéssel, valamint a hivatásos katasztrófavédelmi
szerv által kiírt pályázatokon elnyert, továbbá egyedi elbírálás alapján biztosított támogatások felhasználásával,
az azokkal történő elszámolással függhet össze, más kérdésben az egyesületi önállóságot nem érintheti.
4. § A szakmai ellenőrzés során jogellenes egyesületi működésre utaló információ esetén az  ÖTE ellenőrzését végző
hivatásos tűzoltóság (a továbbiakban: HT) székhelye szerint illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóság vezetője
(a továbbiakban: igazgató) az ÖTE elnökénél kezdeményezi a jogszabálysértő működés megszüntetését. Ha az ÖTE
az  észrevételre nem reagál, vagy jogellenes működésén nem változtat, akkor az  igazgató erről a  törvényességi
felügyeletet gyakorló, illetékes ügyészség vezetőjét írásban tájékoztatja. Tájékoztatójának egy példányát megküldi
az érintett ÖTE képviselőjének is.
1. Az ÖTE szakmai tevékenységének támogatása 5. § A HT parancsnoka a HT működési területén megalakuló ÖTE-nek megkeresés esetén tájékoztatást ad a szaktevékenység
végzésének feltételeiről, szükség esetén mintaokmányok átadásával.
6. § Az egyesület bejegyzését követően, annak megkeresése esetén a  HT parancsnoka javaslatot tesz a  HT és az  ÖTE
közötti együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) megkötésére, továbbá az ÖTE képviselőjének
átadja a  Megállapodás mintaokmányát, és támogatja annak szakmai kidolgozását. A  Megállapodással rendelkező
ÖTE-ről és az együttműködés tartalmáról a HT nyilvántartást vezet. A Megállapodás az igazgató előzetes egyetértésével
köthető meg.
7. § A Megállapodás kategóriája az ÖTE rendelkezésére álló erő-, eszközállomány alapján a következők szerint határozható
meg:
a) I. kategória: a tűzoltási, műszaki mentési tevékenység ellátásához az ÖTE rendelkezik tűzoltó gépjárművel vagy
olyan gépjárművel, ami alkalmas a tűzoltáshoz és műszaki mentéshez szükséges szakfelszerelések, oltóanyag,
tűzoltó személyzet szállítására és a  tevékenységi területén aktívan közreműködik a  tűzoltói feladatok
ellátásában;
b) II. kategória: a tűzoltási, műszaki mentési tevékenység ellátásához az ÖTE nem rendelkezik az I. kategóriának
megfelelő gépjárművel, vagy rendelkezik az  I. kategóriának megfelelő gépjárművel, de felszerelései vagy
felkészültsége alapján a tűzoltói feladatok ellátását csak esetenként végzi;
c) III. kategória: az ÖTE tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet nem végez, de tűzmegelőzési tevékenységén
belül ifjúságnevelő és hagyományőrző tevékenységet aktívan lát el.
8. § A tűzoltási, műszaki mentési tevékenység csak a  gyártói előírások szerint bevizsgált, megfelelően karbantartott
felszerelésekkel végezhető.
9. § Az ÖTE-vel kötendő
a) I. kategóriájú Megállapodás mintáját az 1. melléklet,
b) II. kategóriájú Megállapodás mintáját a 2. melléklet,
c) III. kategóriájú Megállapodás mintáját a 3. melléklet
tartalmazza.
10. § A HT parancsnoka a Megállapodást kötött ÖTE rendelkezésére bocsátja azokat a vonatkozó jogszabályokat, közjogi
szervezetszabályozó eszközöket, BM OKF belső normáit, amelyek szakmai tevékenységük jogszerű ellátásához
szükségesek, valamint azok módosulásáról az ÖTE-t tájékoztatja.
11. § Az ÖTE-ket érintő képzések rendjéről, a  tanfolyamindítás és a  vizsgák ütemezéséről az  ÖTE ellenőrzését végző
HT székhelye szerint illetékes megyei katasztrófavédelmi igazgatóság (a továbbiakban: igazgatóság) humán szolgálata
értesíti az ÖTE-ket.
12. § Az igazgató az illetékességi területén működő HT-kal Megállapodással rendelkező ÖTE-k képviselőinek részvételével
évente legalább egy alkalommal önkéntes konferenciát szervez, amelyen közösen tekintik át a tűzvédelem aktuális
tapasztalatait, a  soron következő időszak legfontosabb szakmai feladatait, az  ÖTE-k munkájának eredményét,
tapasztalatait, támogatásuk aktuális lehetőségeit.
13. § A HT parancsnok a havi parancsnoki értekezletekre az ÖTE képviselőjét meghívja, továbbá lehetőséget biztosít, hogy
az  ÖTE részt vehessen a  HT által szervezett gyakorlatokon. Oktatási anyagok átadásával, esetenként szakoktató
biztosításával segíti az ÖTE-k továbbképzését.
14. § Az ÖTE ellenőrzését végző HT székhelye szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség (a továbbiakban: KvK)
vezetője írásban tájékoztatja az  ÖTE képviselőjét az  önkéntes mentőszervezetekben történő feladatvállalás
lehetőségeiről.
15. § Gyakorlási célból a HT parancsnok lehetőséget biztosít az ÖTE tűzoltóinak a hivatásos állománnyal közös kiképzésre,
szerelési és más gyakorlatokon való részvételre, és amennyiben lehetséges, a  jogszabályok betartásával, a  közös
vonulásra is.
16. § Az ÖTE tevékenységi területén, tűzoltói beavatkozást igénylő eseményről a hivatásos és önkormányzati tűzoltóságok
PAJZS rendszeren történő riasztásával párhuzamosan rövid terjedelmű, meghatározott karakterszámú üzenetben
(SMS) értesítést kap megyei műveletirányító ügyelettől.
17. § A megyei műveletirányító ügyelet tájékoztatja az  ÖTE-t a  helyszínre riasztott tűzoltó egységek által használt EDR
rádiócsatornáról, a hivatásos és önkormányzati tűzoltó egységeket pedig az ÖTE vonulásáról.
18. § A HT hivatásos beosztás betöltése során lefolytatott felvételi eljárásban, az  ÖTE tagság során megszerzett tűzoltó
végzettség és tapasztalat előnyt jelent a kiválasztásban.
2. Az ÖTE-k szakmai tevékenységének ellenőrzése 19. § A szakmai ellenőrzést az a HT végzi, akinek működési területén található az ÖTE bejegyzett székhelye.
20. § A KvK tűzoltósági felügyelője figyelemmel kíséri a HT parancsnokok szakmai ellenőrzési tevékenységét, a megkötött
Megállapodások érvényesülését.
21. § A HT félévente legalább egy alkalommal ellenőrzi az ÖTE szakmai működését. Az ellenőrzések megállapításai alapján
a HT felszólítja az ÖTE-t a hiányosságok pótlására, valamint szükség esetén segítséget nyújt azok megszüntetésében.
22. § Az igazgatóság a  KvK bevonásával háromévente legalább egyszer átfogó szakmai felügyeleti ellenőrzést tart
az ÖTE-nél és értékeli a HT-vel kötött Megállapodás teljesülését.
23. § Ha az ÖTE nem a Megállapodásban foglaltak szerint működik, akkor a HT parancsnok határidő tűzésével felszólítja
az ÖTE-t a Megállapodásban foglaltak betartására. Ha az ÖTE a működés jogszerűségét határidőn belül nem állítja
helyre, akkor a HT parancsnok a helyzetről szolgálati úton jelentést tesz az igazgatónak, aki egyeztető megbeszélést
tart az  ÖTE képviselőjével és a  HT parancsnokával. Ha az  egyeztetés nem vezet eredményre, kezdeményezni kell
a Megállapodás felmondását.
24. § Ha az ÖTE a kiképzés, vagy tűzoltás, műszaki mentés során saját állományba tartozó vagy tűzoltási, műszaki mentési
tevékenységébe bevont harmadik személynek bekövetkező sérülését, halálát, anyagi kárát jelezte a  megyei
műveletirányító ügyelet felé, akkor az igazgatóság haladéktalanul intézkedik a történtek kivizsgálására. A vizsgálatot
a megyei munkavédelmi felügyelő és az igazgatóság által, a bekövetkezett baleset helyszíne szerint illetékes KvK-ról,
vagy a működési terület szerinti HT-ről kijelölt személy közösen végzi el.
25. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
26. § Hatályát veszti az  önkéntes tűzoltó egyesületek támogatásának, tűzoltó szakmai irányításának és felügyeletének
katasztrófavédelmi feladatairól szóló 2/2013. (V. 17.) BM OKF utasítás.
27. § Az utasítás hatálybalépésétől számított 15 napon belül az igazgató intézkedik a hatályos megállapodások – az utasítás
mellékletei szerint meghatározott formában és tartalommal történő – módosításának kezdeményezésére.
Amennyiben a  módosítás hatályosulása az  utasítás hatálybalépésétől számított 90 napon belül – az  ÖTE ehhez
szükséges nyilatkozatainak hiányában – nem valósul meg, az  igazgató intézkedik az  érintett megállapodás –
a  megállapodásban, ennek hiányában a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben meghatározott
felmondási idő figyelembevételével történő – felmondására.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató