text:
15/2014. (X. 22.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendről.
A Gazdasági Versenyhivatalnak a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvényben
meghatározott egyes eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési szabályait a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva az alábbiak szerint állapítom meg:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Ez az utasítás határozza meg a Hivatal alábbi hatósági tevékenységeire és egyes különös fellépéseire (a továbbiakban:
a Hivatal eljárása) vonatkozó részletes eljárási szabályokat:
a) a Tpvt. 43/C. §-a szerinti piacelemzés és a Tpvt. 43/D. §-a szerinti ágazati vizsgálat,
b) a Tpvt. 43/I. §-a szerinti panasszal kapcsolatos eljárás,
c) a Tpvt. 43/H. §-a szerinti bejelentéssel kapcsolatos eljárás,
d) a  Tpvt. III. részében szabályozott versenyfelügyeleti eljárás, a  Tpvt. 78/A.  §-a szerinti engedékenység
alkalmazására vonatkozó kérelmek (a továbbiakban: engedékenységi kérelem) kezelését is ideértve,
e) a verseny szabadságát sértő hatósági döntéssel szembeni, a Tpvt. 85. §-a szerinti fellépés,
f ) a Tpvt. 88/B. §-a szerinti amicus curiae tevékenység, valamint
g) a Tpvt. 92. §-a szerinti közérdekű keresetindítás.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) Ennek az utasításnak az alkalmazásában az ezen utasítás hatálya alá tartozó eljárásokat szabályozó jogszabályokban
és európai uniós jogi aktusokban, így különösen a Ket.-ben és a Tpvt.-ben, valamint a Hivatal szervezeti és működési
szabályzatában használt, illetve ott meghatározott kifejezések alatt az ott jelölt, illetve meghatározott fogalmakat kell
érteni.
(2) Ezen utasítás alkalmazásában
a) támogató iroda: a Jogi Iroda, a Nemzetközi Iroda és a Vezető Közgazdász Irodája,
b) ügyregiszter: a Hivatal eljárásainak külön utasításban meghatározott számítógépes nyilvántartása.
3. Eljárási prioritások 3. § (1) Az elnök – az általános elnökhelyettes javaslata alapján – meghatározza azokat a prioritást élvező ügycsoportokat,
területeket vagy szempontokat, amelyeknek a  versenyfelügyeleti eljárás megindítása, valamint a  Hivatal egyes
különleges fellépéseinek mérlegelése során a közérdek fennállásának megállapítása, illetve az eljárásokra fordítható
erőforrásokkal való gazdálkodás keretében az  egyes ügyekre fordítandó erőforrások meghatározása körében
elsőbbséget kell biztosítani, illetve fokozottan figyelembe kell venni (a továbbiakban: eljárási prioritások). Az eljárási
prioritásokat az intraneten a Hivatal munkatársai számára közzé kell tenni.
(2) Az  eljárási prioritásokat legalább évente felül kell vizsgálni, különös tekintettel a  Hivatal éves céljaira, valamint
figyelemmel az  eltelt időben beérkezett panaszokból, bejelentésekből, egyéb piaci jelzésekből leszűrhető
tapasztalatokra. Szükség esetén az általános elnökhelyettes kezdeményezi az eljárási prioritások módosítását.
(3) Az  eljárási prioritásokra vonatkozó javaslattétel előtt az  általános elnökhelyettes kikéri a  vizsgáló irodák és
az Ügyfélszolgálati Iroda, valamint az Elnökhelyettesi Titkárság és a főtitkár véleményét.
(4) Az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője negyedévente értékeli a beérkező panaszokat abból a szempontból, hogy azok
alapján mely piaci területeken, illetve mely vállalkozásokkal szemben lehet különösen indokolt hivatali fellépés, illetve
versenyfelügyeleti eljárás indítása, és ennek eredményéről tájékoztatja az általános elnökhelyettest, az Elnökhelyettesi
Titkárság vezetőjét, a főtitkárt és a vizsgáló irodák vezetőit.
4. Eljárási cselekmények dokumentálása 4. § (1) Ha jogszabály, normatív utasítás vagy az iroda ügyrendje szigorúbb követelményt nem állapít meg, a vizsgáló az ügyet
vagy a Hivatal feladatkörét érintő eljárási cselekményről, döntésről, az ügyféllel, az eljárás egyéb résztvevőjével vagy
más személlyel, szervvel folytatott kapcsolattartásról feljegyzést készít, vagy annak tényét – ha a cselekmény jellege
azt megengedi – az iratra történő rávezetéssel rögzíti.
(2) A feljegyzés tartalmazza az eljárási cselekmény rövid összefoglalását, a készítés dátumát, valamint a feljegyzést készítő
nevét és aláírását.
(3) Az ezen utasítás szerinti eljárási cselekménnyel összefüggésben az iroda másik irodával vagy a Hivatal más szervezeti
egységével írásban tart kapcsolatot.
5. Iratminták használata 5. § A vizsgáló eljárása során a  döntések, egyes eljárási cselekményekhez kapcsolódó iratok megszövegezésekor
az intraneten közzétett iratmintákat köteles alkalmazni.
6. Ügyregiszter 6. § (1) A Hivatal egyes eljárásaival kapcsolatos legfontosabb adatokat a külön utasításban meghatározottak szerint rögzíteni
kell az ügyregiszterben.
(2) Ha az ügyregiszterről szóló utasítás eltérően nem rendelkezik, az ügyregiszterben az adatok rögzítéséért az felelős,
aki az adott eljárási cselekményt végzi, az azzal kapcsolatos döntést meghozza, illetve aki a döntéssel érintett ügyben
eljáró vizsgáló.
(3) Az irodavezető felügyeli az ügyregiszter vezetését és gondoskodik arról, hogy az teljes körű, megbízható és naprakész
legyen.
7. Belső határidők 7. § Ha jogszabály, normatív utasítás, az iroda ügyrendje vagy egyedi vezetői utasítás eltérően nem rendelkezik, a vizsgáló
nyolc napon belül gondoskodik az eljárási cselekmény elvégzéséről.
8. Szignálás 8. § A szignálás iratkezelési szabályzatban foglalt szabályai szerint az ügyben eljáró iroda vezetője jelöli ki az ügyben eljáró
vizsgálót (a továbbiakban: eljáró vizsgáló).
9. Vezetői kontroll, határidők figyelése 9. § (1) Az irodavezető és az Elnökhelyettesi Titkárság vezetője folyamatosan ellenőrzi, hogy a vizsgálók a jogszabályban és
normatív utasításban foglaltak szerint járnak-e el, így különösen, hogy a jogszabályban vagy normatív utasításban
meghatározott határidőn belül gondoskodnak-e a  szükséges eljárási cselekmények elvégzéséről, döntések
meghozataláról.
(2) Az  általános elnökhelyettes meghatározza azokat az  eljárási cselekményeket, amelyek tekintetében az  érintett
iroda erre kijelölt munkatársának az eljárási cselekményre vonatkozó határidő megtartását külön is ellenőriznie kell,
és az eljárási cselekmény elmaradása esetén ezt rövid úton jeleznie kell az iroda vezetőjének.
(3) Az irodavezető, illetve az általános elnökhelyettes iránymutatást ad a vizsgálat irányára vonatkozóan és ellenőrzi, illetve
felügyeli a vizsgálói döntések, valamint a vizsgálati jelentés szakmai tartalmát, színvonalát és megalapozottságát.
10. Vizsgáló eljárása, jóváhagyáshoz kötött aktusok, kiadmányozás 10. § (1) Ha jogszabály, normatív utasítás, az iroda ügyrendje vagy egyedi vezetői utasítás a döntéshez az elnök, az általános
elnökhelyettes, az  irodavezető vagy csoportvezető jóváhagyását nem írja elő, az  eljáró vizsgáló önállóan járhat el
és kiadmányozhatja a  döntést vagy az  eljárás során kiküldendő egyéb iratot. Ha az  ügyben több eljáró vizsgáló
van, a  döntést együttesen kiadmányozhatják, azzal, hogy halaszthatatlan esetben a  vizsgálók valamelyikének
akadályoztatása, illetve távolléte esetén a döntés nélküle is kiadmányozható; valamennyi vizsgáló akadályoztatása,
illetve távolléte esetén a  döntést a  vizsgáló iroda vezetője vagy vezető helyettese kiadmányozza a  helyettesítés
jelzése mellett.
(2) Ha normatív utasítás vagy az  iroda ügyrendje eltérően nem rendelkezik, az  általa vezetett iroda, illetve csoport
feladatkörébe tartozó eljárásokban az  iroda, illetve a  csoport vezetője is kiadmányozásra jogosult vizsgálónak
minősül.
(3) A  jóváhagyásához kötött döntések, eljárási cselekmények, illetve az  általuk kiadmányozandó iratok, vagy általuk
meghozandó döntés tekintetében a jóváhagyásra, döntésre vonatkozó előterjesztést olyan időben kell előterjeszteni,
hogy – az  adott eljárási cselekmény elvégzésére, döntés meghozatalára vonatkozó jogszabályban vagy normatív
utasításban meghatározott határidőre is figyelemmel – a jóváhagyásra, illetve döntésre legalább három nap álljon
a jóváhagyó, döntést hozó rendelkezésére.
(4) A bíróság előtti eljárásokban készülő iratokat a képviseletet ellátó iroda vezetője, a Tpvt. 83. § (3) bekezdése szerinti
esetben az eljáró versenytanács tagja és a képviseletet ellátó iroda vezetője együttesen kiadmányozza.
11. § Jóváhagyás esetén a jóváhagyó aláírását vagy kézjegyét, a jóváhagyás dátumát, valamint az esetleges kiegészítéseket,
utasításokat kell feltüntetni az iraton vagy a feljegyzésen. A jóváhagyás megtagadása esetén ezt a tényt, az esetleges
ügyintézési utasításokkal együtt, szintén az iraton, a feljegyzésen vagy külön feljegyzésben kell jelezni.
11. Támogató iroda véleményének kikérése, részvétele az eljárásban
12. § (1) Ha az eljárás során olyan jogalkalmazási, jogértelmezési, egyéb elvi vagy jelentős gyakorlati kérdés merül fel, amelyre
vonatkozóan a Hivatalban még nem alakult ki egyértelmű és egységes álláspont, vagy egyébként speciális ismereteket
igénylő gyakorlati kérdés merül fel, kikérhető azon támogató iroda véleménye, amely feladatkörére tekintettel
az adott probléma megoldásához szükséges szakértelemmel rendelkezhet. Az ebben az utasításban meghatározott
esetekben a támogató iroda véleményének kikérése kötelező.
(2) Ha ez az utasítás eltérően nem rendelkezik, a megkeresett iroda a véleményét
a) ésszerű időn, de legkésőbb a megkereséstől számított öt napon belül adja meg, illetve
b) haladéktalanul, de legkésőbb három napon belül adja meg akkor, ha az  eljáró vizsgáló iroda ügyintézési
határideje nyolc nap vagy annál kevesebb.
 (3) Ha a véleményezés valamely konkrét vizsgálati cselekményhez kapcsolódik, a megkeresést az eljáró vizsgáló iroda
számára rendelkezésre álló határidő lejárta előtt olyan időben kell megküldeni a  támogató irodának, hogy annak
véleményezésére megfelelő idő álljon rendelkezésre. Ha a kötelezően kikérendő vélemény bevárása a megkeresőre
irányadó határidőben nem lenne lehetséges, a  megkereső iroda megteszi a  szükséges intézkedéseket a  határidő
meghosszabbítása iránt.
(4) A támogató iroda véleménye a megkereső irodát nem köti.
 (5) Ha a kötelezően kikérendő véleménnyel a vizsgáló egyetért, a véleményezett döntés vagy egyéb eljárási irat tervezetét
annak megfelelően módosítja, és ezt a tényt az irat ügyiratban maradó példányán az „észrevétel nem maradt fent”
jegyzettel és aláírásával jelzi.
(6) Ha a kötelezően kikérendő véleménnyel a vizsgáló nem ért egyet, és egy esetleges szóbeli egyeztetés után is érdemi
véleményeltérés marad fenn az érintett irodák között, ezt a tényt, valamint a véleménytől eltérés indokainak lényegét
az ügyirat számára készített feljegyzésben kell rögzíteni.
(7) Ha versenyfelügyeleti eljárásban a  kérdés eldöntésének mikéntje jelentős hatással lehet a  vizsgálat irányára,
a  vizsgálatra fordítandó erőforrások mértékére, a  vizsgáló iroda indítványára vagy saját kezdeményezésére
az általános elnökhelyettes dönthet úgy is, hogy a kérdésben ki kell kérni a Versenytanács véleményét, illetve az eljáró
versenytanácsnak a vizsgálat lefolytatásának módjára, irányára vonatkozó javaslatát.
13. § Az ezen utasításban meghatározott feladatai ellátásához szükséges mértékig a támogató iroda vizsgálója az eljárás
irataiba betekinthet, eljárási cselekményeknél jelen lehet, azonban – ha ezen utasítás eltérően nem rendelkezik – döntés
kiadmányozására nem jogosult, az eljárásban érintett személyekkel pedig csak az eljáró vizsgáló közreműködésével
tart kapcsolatot.
12. Üzleti vagy magántitokra vonatkozó nyilatkozatok kezelése, betekinthető iratváltozat készítése
14. § (1) Az eljáró vizsgáló az adatszolgáltatás, nyilatkozat beérkezésétől vagy – a lefoglalási másolat kivételével – az adatnak
a Hivatal birtokába kerülésétől számított tizenöt napon belül megvizsgálja, hogy azzal kapcsolatosan tettek-e üzleti
vagy magántitokra vonatkozó nyilatkozatot, valamint hogy a nyilatkozat megfelel-e a törvényi követelményeknek, és
a) ha az indokolt, az adat feltehető jogosultját a Tpvt. 55/A. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozattételre hívja fel,
illetve
b) ha az adat üzleti titok, magántitok jellegének megítéléséhez az feltétlenül szükséges, illetve ahhoz a jogosulttól
további információ szükséges, az adat jogosultját nyilatkozattételre hívja fel.
 (2) Az adatszolgáltatás, nyilatkozat beérkezésétől vagy – a lefoglalási másolat kivételével – az adatnak a Hivatal birtokába
kerülésétől számított tizenöt napon belül, az  (1)  bekezdés vagy a  Tpvt. 65/B.  § (3)  bekezdése szerinti esetben
a megfelelő nyilatkozat beérkezésétől, de legkésőbb a nyilatkozattételre előírt határidő lejártától számított tizenöt
napon belül a vizsgáló dönt arról, hogy annak tekintetében – részben vagy egészben – megszünteti a védett adatként
kezelést, vagy erre nem lát alapot, és ezért azt továbbra is védett adatként kezeli.
(3) Az irat vagy annak egy része tekintetében a védett adatként kezelés fenntartása esetén – ha védett adatként kezelés
megszüntetéséről szóló végzés meghozatalára is sor került, akkor e  végzés jogerőre emelkedését követően –
a vizsgáló, szükség esetén az adatszolgáltatónak, illetve az adat jogosultjának a Tpvt. 55/A. § (5) bekezdése szerinti
felhívása útján, gondoskodik olyan iratváltozat elkészültéről, amely a Tpvt. 55/C.  § (2)  bekezdésének megfelelően,
ahol lehetséges, ott körülírással, gyűjtőfogalom alkalmazásával, határértékek megadásával vagy az értelmezést segítő
más módon utal a korlátozottan megismerhető adat tartalmára.
(4) A vizsgáló gondoskodik arról, hogy legkésőbb az ágazati vizsgálat jelentéstervezetének elkészítéséig, a bejelentéssel
kapcsolatos eljárás lezárásáig, illetve a  vizsgálati jelentés Versenytanács elé terjesztéséig az  ügyiratban található
valamennyi, korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó irat tekintetében rendelkezésre álljon az irat korlátozottan
megismerhető adatot nem tartalmazó kivonata.
(5) Az  iratokba való betekintést lehetőség szerint az  iratbetekintést engedélyező döntés közlését követő nyolc napon
belüli időpontra kell biztosítani.
(6) Az iratbetekintés lefolytatásáról jegyzőkönyvet kell készíteni. 15. § A panasszal kapcsolatos eljárásban megfelelően alkalmazni kell a 14. §-t azzal, hogy a korlátozottan megismerhető
adatot nem tartalmazó iratváltozat rendelkezésre állásáról a panasszal kapcsolatos eljárás lezárásáig kell gondoskodni.
13. Az érintettek adminisztratív terheinek figyelembe vétele 16. § (1) A felvilágosítás, információ, illetve adatszolgáltatás vagy nyilatkozattétel közlésére való felhívás során törekedni kell
arra, hogy az az elérni kívánt célhoz mérten arányos legyen és annak teljesítése az érintettnek a  lehető legkisebb
adminisztratív teherrel járjon.
(2) Az  ezen utasításban foglalt, valamely adat vagy irat szolgáltatására, nyilatkozat megtételére felhívásban előírható
határidőkre, e  határidők hosszabbítására vonatkozó szabályoktól indokolt esetben és mértékben az  irodavezető
jóváhagyásával el lehet térni, különösen akkor, ha az  eltérést az  eljárás hatékony és eredményes lefolytatása
– az (1) bekezdésre is figyelemmel – szükségessé teszi.
14. Eljárási költségek 17. § (1) Ha valamely eljárási cselekmény olyan egyéb eljárási költséggel jár, amelyet a Hivatalnak kell előlegeznie, a vizsgáló
iroda az  eljárási cselekmény megtétele vagy az  arra vonatkozó döntés meghozatala előtt előzetesen egyeztet
a Költségvetési Irodával, hogy az előlegezéshez előre láthatóan szükséges fedezet rendelkezésre álljon.
(2) Az  egyéb eljárási költség mértékének megállapításáról való döntés meghozatala előtt a  vizsgáló iroda kikérheti
a Költségvetési Iroda véleményét. A véleménykérésre megfelelően alkalmazni kell a 12. § rendelkezéseit.
(3) A  Költségvetési Iroda az  eljárási költség megelőlegezésére, illetve viselésére vonatkozó jogerős és végrehajtható
végzés alapján haladéktalanul gondoskodik a Hivatalt terhelő összeg kifizetéséről.
15. Hirdetményi közlés 18. § (1) Hirdetményi közlés szükségessége esetén a vizsgáló a hirdetmény és a hirdetményi úton közlendő kiadmány egy
példányát megküldi az Informatikai és Iratirányítási Irodának, amely haladéktalanul gondoskodik a hirdetménynek
a  kifüggesztés napjaként megjelölt napon legkésőbb reggel 8 órakor a  honlap erre szolgáló oldalán, valamint
a Hivatal földszinti fogadóterében található elektronikus hirdetőtáblán (a továbbiakban: hirdetőtábla) olyan módon
való közzétételéről, hogy a hirdetmény szövege folyamatosan bárki számára elérhető legyen, továbbá gondoskodik
a hirdetmény központi rendszeren való közzétételéről.
(2) A hirdetmény hirdetőtáblán való kifüggesztésének és onnan való levételének napját az Informatikai és Iratirányítási
Iroda ügyintézője vezeti rá – aláírásával és bélyegzőlenyomattal ellátva – a  kiadmány hirdetményi közlés céljára
megküldött példányára, majd a kiadmányt visszaküldi a vizsgáló irodának az ügyiratban való elhelyezés céljából.
16. Versenypártolás szükségességének figyelemmel kísérése 19. § (1) Az eljárás során folyamatosan figyelemmel kell kísérni a versenypártolás szükségességét, és ha az eljáró iroda vezetője
azt szükségesnek tartja, a javasolt intézkedésről és annak indokairól tájékoztatja az Elnökhelyettesi Titkárságot.
(2) Versenypártolás szükségessége különösen akkor merül fel, ha olyan érdemi versenyprobléma, illetve a  tudatos
fogyasztói döntéshozatal lehetőségeivel kapcsolatos probléma merül fel, amely a  vonatkozó jogszabályi
rendelkezésekből, illetve azok hiányából vagy a verseny szabadságát sértő hatósági döntésből következik, és ezért
indokolt a  jogszabály előkészítéséért felelős szerv, illetve – ha annak a Tpvt. 85.  §-a szerinti feltételei fennállnak –
a döntést hozó hatóság megkeresése.
17. Együttműködési megállapodásban foglalt feladatok ellátása 20. § (1) Ha a Hivatal és más hatóság között a feladataik hatékonyabb ellátása, hatósági eljárásaik eredményesebb lefolytatása
érdekében megkötött, az egymás közötti együttműködés szabályait meghatározó megállapodás (a továbbiakban:
együttműködési megállapodás) értesítési, tájékoztatási vagy más eljárási kötelezettséget ír elő az együttműködési
megállapodásban részes másik hatóság felé, arról a vizsgáló iroda az együttműködési megállapodás alapján a Hivatal
részéről kapcsolattartóként kijelölt személy (a továbbiakban: kijelölt kapcsolattartó) útján, az  együttműködési
megállapodásban foglaltak szerint haladéktalanul gondoskodik.
(2) A  Fogyasztóvédelmi Iroda – elsődlegesen az  Fttv. 10.  §-ában megjelölt társhatóságok által az  Fttv. 12.  §-a szerinti
együttműködés keretében átadott adatok és információk, így különösen az Fttv. 20. § (3) bekezdésében, illetve 23. §
(3) bekezdésében előírt értesítések alapján – folyamatosan figyelemmel kíséri a feladatkörébe tartozó, más hatóság
által indított eljárásokat, és amennyiben a  Hivatal hatáskörébe tartozó, vagy eddigi jogalkalmazási gyakorlattól
lényegesen eltérő eljárást észlel, gondoskodik a szükséges intézkedések megtételéről.
(3) A  kijelölt kapcsolattartó a  szükséges intézkedések megtétele érdekében haladéktalanul értesíti a  feladatkörrel
rendelkező irodát az  együttműködési megállapodásban részes másik hatóságtól érkező, folyamatban lévő eljárás
vagy új eljárás indítása szempontjából releváns tájékoztatás, értesítés érkezéséről.
II. Fejezet
Piacelemzés, ágazati vizsgálat 18. Piacelemzés 21. § (1) Piacelemzés lefolytatásáról – az  elnök által jóváhagyott munkaterv szerint az  általános elnökhelyettes által
előterjesztett javaslat alapján (a továbbiakban: piacelemzési javaslat) – az elnök dönt.
(2) A piacelemzési javaslatban be kell mutatni
a) a piacelemzéssel vizsgálandó ágazatot, illetve piaci gyakorlatot, valamint a vizsgálandó kérdéseket,
b) azokat a körülményeket, melyek a piacelemzés készítését indokolják,
c) az indítás tervezett időpontját és a tervezett ütemezést,
d) az adatgyűjtés lehetséges módszerét az érintettek lehetséges körével,
e) az elemzés lefolytatatásának tervezett erőforrás-, idő- és költségigényét,
f ) a  piacelemzés lefolytatásáért felelős és az  abban közreműködő szervezeti egységre vonatkozó javaslatot,
továbbá
g) azt, hogy indokolt-e külső szakértő vagy tanácsadó igénybevétele.
(3) A piacelemzési javaslatot meg kell küldeni
a) véleményezés céljából
aa) a támogató irodák, valamint
ab) a vizsgáló irodák, továbbá
b) tájékoztatásul
ba) az elnök
bb) az általános elnökhelyettes, valamint
bc) a Versenytanács elnöke
részére.
 (4) Ha a piacelemzési javaslat külső szakértő vagy tanácsadó igénybevételére is javaslatot tesz, azt a főtitkár részére is
meg kell küldeni véleményezés céljából.
 (5) A kezdeményezés alapján az elnök dönt a piacelemzés elindításáról, egyidejűleg kijelöli a piacelemzés lefolytatásáért
felelős irodát, valamint dönt arról, hogy a  piacelemzésbe bevonható-e külső szakértő vagy tanácsadó, továbbá
meghatározza a piacelemzés ütemezését.
22. § (1) A piacelemzés lefolytatásáról, ideértve a piacelemzés megkezdésének a honlapon való nyilvánosságra hozatalát is,
a kijelölt iroda gondoskodik.
(2) A piacelemzés során az adatok, információk iránt megkeresett személyeket, vállalkozásokat a válaszadás mellőzésének
lehetőségéről tájékoztatni kell.
(3) A  kijelölt iroda az  ütemtervben megjelölt időpontban, illetve ha egyébként szükségesnek tartja, helyzetjelentést
készít a piacelemzés állásáról.
(4) A helyzetjelentés tartalmazza
a) az addig megállapított tényeket, feltárt körülményeket,
b) a már elvégzett és a még elvégzendő adatfeltárási, kutatási, elemzési feladatokat,
c) a piacelemzés további tervezett ütemezését, valamint
d) a piacelemzés során felmerülő egyéb fontos körülményeket, javaslatokat.
(5) A kijelölt iroda a helyzetjelentést megküldi az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek és a Versenytanács elnökének,
valamint a piacelemzési javaslat véleményezésében részt vett irodáknak.
(6) Ha a piacelemzés lefolytatása során a kijelölt iroda jogsértésre utaló körülményt észlel, soron kívül helyzetjelentést
készít, javaslatot téve versenyfelügyeleti eljárás megindítására a relevánsnak ítélt tényállás alapján érintett vizsgáló
irodának. Ha a javaslattal az érintett iroda egyetért, megteszi a versenyfelügyeleti eljárás megindításához szükséges
intézkedéseket.
(7) A versenyfelügyeleti eljárás megindítása a piacelemzés további folytatását nem érinti.
23. § (1) A  kijelölt iroda a  piacelemzés eredményét bemutató tanulmány tervezetét véleményezés céljából megküldi
a piacelemzési javaslat véleményezésében részt vett irodáknak, valamint tájékoztatásul az általános elnökhelyettesnek
és a Versenytanács elnökének.
(2) Az  észrevételek alapján véglegesített tanulmányt a  kijelölt iroda – a Tpvt. 43/F.  § szerinti intézkedésre vonatkozó
esetleges javaslatával együtt – kiadmányozásra felterjeszti az elnöknek.
(3) Az  elnök döntését követően a  kijelölt iroda gondoskodik a  piacelemzés eredményét bemutató tanulmánynak
a honlapon való közzétételéről.
24. § A piacelemzés során a piacelemzés eredményét bemutató tanulmányt az elnök, az egyéb iratokat pedig a piacelemzés
lefolytatására kijelölt iroda vezetője kiadmányozza.
19. Ágazati vizsgálat 25. § (1) Ágazati vizsgálat lefolytatásáról – az  elnök által jóváhagyott munkaterv szerint az  általános elnökhelyettesnek
az ágazati vizsgálat koncepcióját tartalmazó javaslata alapján – az elnök dönt.
(2) Az ágazati vizsgálati koncepcióban be kell mutatni
a) az ágazati vizsgálattal érintett ágazatot,
b) azokat a piaci körülményeket, melyek az ágazati vizsgálat készítését indokolják,
c) az ágazati vizsgálat indításának tervezett időpontját és tervezett ütemezését,
d) az adatgyűjtés lehetséges módszerét az érintettek lehetséges körével,
e) a vizsgálat lefolytatatásának tervezett erőforrás-, idő- és költségigényét,
f ) a vizsgálat lefolytatásáért felelős és az abban közreműködő szervezeti egységre vonatkozó javaslatot, továbbá
g) a  más tagállami versenyhatóság vagy a  Bizottság által az  érintett ágazat vagy piac tekintetében korábban
lefolytatott vizsgálatokat.
 (3) Az ágazati vizsgálati koncepciót meg kell küldeni
a) véleményezés céljából
aa) a támogató irodák, valamint
ab) az ágazati vizsgálatban közreműködésre javasolt irodák, továbbá
b) tájékoztatásul
ba) az elnök
bb) az általános elnökhelyettes, valamint
bc) a Versenytanács elnöke
részére.
 (4) Az  ágazati vizsgálat megindításával egyidejűleg az  elnök kijelöli az  ágazati vizsgálat lefolytatásáért felelős irodát,
meghatározva az ágazati vizsgálat ütemezését, befejezésének határidejét. 26. § (1) Az  elnök döntését követő tizenöt napon belül a  kijelölt iroda előkészíti az  ágazati vizsgálat megindításáról szóló
végzés és hirdetmény tervezetét.
(2) A kijelölt iroda az ágazati vizsgálat megindításáról szóló végzés elnök általi kiadmányozását követően gondoskodik
a hirdetménynek a honlapon való közzétételéről.
(3) A Nemzetközi Iroda rögzíti az ágazati vizsgálatot indító végzés adatait az ECN-ET rendszerben.
 (4) A  kijelölt iroda az  ágazati vizsgálat megindításától számított harminc napon belül gondoskodik az  első adatkérő
végzések kiküldéséről.
 (5) Adatszolgáltatásra felhívás esetén az  adatszolgáltatásra kötelezett tizenöt, illetve – az  adatkérés összetettségéből
következően – harmincnapos határidővel, ismételt adatkérés esetén pedig nyolc-, illetve tizenöt napos határidővel
hívható fel adat, irat szolgáltatására. Ez a határidő kérelemre egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal hosszabbítható
meg.
27. § (1) A  kijelölt iroda az  ütemtervben megjelölt időpontban, de legalább félévente helyzetjelentést készít az  ágazati
vizsgálat állásáról.
(2) A helyzetjelentés tartalmazza
a) az addig megállapított tényállást,
b) a már elvégzett és a még elvégzendő vizsgálati cselekményeket,
c) az ágazati vizsgálat további tervezett ütemezését, valamint
d) az ágazati vizsgálat során felmerülő egyéb fontos körülményeket.
(3) A kijelölt iroda a helyzetjelentést megküldi az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek és a Versenytanács elnökének,
valamint az ágazati vizsgálati koncepció véleményezésében részt vett irodáknak.
(4) Ha az ágazati vizsgálat lefolytatása során a kijelölt iroda jogsértésre utaló körülményt észlel, soron kívül helyzetjelentést
készít, javaslatot téve ügyindításra a relevánsnak ítélt tényállás alapján érintett vizsgáló irodának.
(5) Amennyiben az ügyindítási javaslattal az érintett iroda egyetért, megteszi a versenyfelügyeleti eljárás megindításához
szükséges intézkedéseket. A versenyfelügyeleti eljárás indítása az ágazati vizsgálat további folytatását nem érinti.
28. § (1) A kijelölt iroda az ágazati vizsgálat eredményéről szóló jelentés tervezetét véleményezés céljából megküldi az általános
elnökhelyettesnek, valamint az ágazati vizsgálat koncepciójának véleményezésében részt vett irodáknak.
(2) Az ágazati vizsgálati jelentés tartalmazza
a) az ágazati vizsgálat tárgyát, így különösen a vizsgált kérdéseket,
b) az ágazati vizsgálattal érintett piacok részletes bemutatását,
c) az ágazati vizsgálatba vont vállalkozások és piaci magatartások részletes bemutatását,
d) az ágazati vizsgálat során feltárt tényeket és megállapításokat,
e) az ágazati vizsgált eredményeként feltárt magatartás értékelését, annak feltárt okait, javaslatokat.
(3) A kijelölt iroda az ágazati vizsgálat eredményéről szóló jelentésnek a Tpvt. 43/E. § szerint észrevételezésre bocsátandó
tervezetét jóváhagyásra felterjeszti az elnöknek, és egyben indítványt tesz arra, hogy a  tervezet észrevételezésére
a Tpvt. 43/E. § (2) bekezdése vagy (3) bekezdése szerinti kerüljön sor.
(4) Az  elnök jóváhagyása alapján a  kijelölt iroda lefolytatja a  jelentéstervezet észrevételezésével kapcsolatos eljárást,
továbbá elkészíti az  írásbeli észrevételekről, illetve a  meghallgatásról készült összefoglalót vagy jegyzőkönyvet,
valamint az ágazati vizsgálat eredményéről szóló jelentés végleges változatát, majd – az (1) bekezdésben jelzettekkel
való egyeztetést követően – kiadmányozásra felterjeszti az elnöknek.
(5) Az  elnök döntését követően a  kijelölt iroda gondoskodik az  ágazati vizsgálat Tpvt. 43/E.  § (4)  bekezdése szerinti
dokumentumainak a honlapon való közzétételéről.
(6) Az ágazati vizsgálat eredménye alapján a kijelölt iroda javaslatot tesz az elnöknek a Tpvt. 43/F. § szerinti intézkedésre.
 (7) A Nemzetközi Iroda rögzíti az ECN-ET rendszerben az ágazati vizsgálat lezárultának tényét és a vizsgálat eredményére
vonatkozó adatokat. 29. § (1) Az ágazati vizsgálat során eljárási bírságot kiszabó végzés tervezetét a Jogi Iroda véleményezi.
 (2) Az ágazati vizsgálat során hozott végzés bírósági felülvizsgálatára irányuló eljárásban a Hivatalt a Jogi Iroda képviseli.
 (3) Az ágazati vizsgálat során
a) az ágazati vizsgálatot megindító végzést és az ágazati vizsgálatot lezáró jelentést az elnök,
b) az egyéb iratokat a kijelölt iroda vezetője
kiadmányozza.
III. Fejezet
A panasszal kapcsolatos eljárás 20. A panasz és a panaszként kezelendő beadványok
30. § (1) E Fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni a jogsértés miatt a Hivatal eljárását kezdeményező, a Tpvt. 43/H. § (1) bekezdése
szerinti bejelentésnek nem minősülő beadványra.
(2) A  más hatóságtól vagy a  Tpvt. 70.  § (2)  bekezdése szerint a  bíróságtól áttett, jogsértés miatt a  Hivatal eljárását
kezdeményező beadványra ezen Fejezet rendelkezéseit kell azzal az eltéréssel alkalmazni, hogy
a) a nem az áttevő hatóság saját észlelésén alapuló beadvány, és a bíróságtól áttett beadvány esetén panaszosnak
a beadványt tevőt kell tekinteni,
b) az áttevő hatóság saját észlelésén alapuló beadvány esetén az áttevő hatóságot csak az eljárás versenyfelügyeleti
eljárás megindítása nélküli lezárásáról és annak indokairól kell levélben tájékoztatni.
 (3) Az elnök vagy az általános elnökhelyettes a (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben is dönthet úgy, hogy az áttevő
hatóságot az eljárás lezárásáról és annak indokairól tájékoztatni kell.
31. § (1) Ha a  jogsértés miatt a  Hivatal eljárását kezdeményező, szóbeli – személyes vagy telefonos – meghallgatáson
előterjesztett folyamodványról (a továbbiakban: folyamodvány) a  meghallgatás alapján egyértelművé válik, hogy
nyilvánvalóan alaptalan, vagy annak tárgyában az eljárás más hatóság hatáskörébe tartozik, az Ügyfélszolgálati Iroda
erről, illetve az eljárásra hatáskörrel rendelkező hatóságról a folyamodvánnyal élőt szóban tájékoztatja.
(2) Ha a  folyamodvány az  (1)  bekezdés alapján nem intézhető el, és a  folyamodvány tárgyának további vizsgálata
indokolt, az Ügyfélszolgálati Iroda felhívja a folyamodvánnyal élő figyelmét a panasztétel és a bejelentés lehetőségére,
erre irányuló kérelme esetén személyes meghallgatás esetén jegyzőkönyvben rögzíti a  panaszt, illetve – ha
a folyamodvány tárgya a Felderítő Iroda feladatkörébe tartozik – átirányítja a folyamodvánnyal élőt a Felderítő Iroda
kijelölt vizsgálójához.
(3) Az Ügyfélszolgálati Iroda nyilvántartást vezet a meghallgatásokról, amelyben rögzíteni kell a meghallgatás időpontját,
a folyamodvány tárgyát és a folyamodvány elintézésének módját.
32. § (1) A  kartellre vonatkozó információ nem bejelentés vagy engedékenységi kérelem keretében történő szolgáltatását
a Tpvt. 43/I. §-a szerinti panasznak kell tekinteni akkor is, ha
a) azzal egyidejűleg az  információt szolgáltató személy eljárás megindítását vagy díjat nem kért kifejezetten,
valamint
b) a  versenyfelügyeleti eljárásban már tanúként részt vevő személy önként, saját kezdeményezésre
a tanúmeghallgatáson kívül szolgáltatta az információt.
 (2) A kartellre vonatkozó információt személyesen szolgáltató személyt a Felderítő Iroda hallgatja meg.
 (3) A vizsgáló felhívja az információt személyesen szolgáltató személy figyelmét arra, hogy a Tpvt. 43/G. § (3) bekezdése
alapján kérheti, hogy ne fedjék fel azt a tényt, hogy a Hivatalnál panasszal élt.
 (4) Ha az információt szolgáltató személy az információ szolgáltatásával egyidejűleg a Tpvt. 79/A. §-a szerinti díjigényét is
jelzi, meghallgatása során tájékoztatni kell a díjra vonatkozó általános szabályokról és arról, hogy díjigényét a panasz
vizsgálatát követően a Hivatalnak a Tpvt. 79/B. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatásától számított öt napon belül kell
majd hivatalosan megtennie, továbbá ha személyazonosságát ellenőrizhető módon nem tárja fel a Hivatal részére,
figyelmeztetni kell, hogy ennek hiányában részére a Tpvt. 79/A. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti díj nem jár.
(5) A személyes információszolgáltatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben rögzíteni kell a (3) és (4) bekezdésben
előírt tájékoztatást, illetve annak tudomásulvételét is. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell az átadott iratot.
(6) Ha az  információt szolgáltató személy személyazonosságát ellenőrizhető módon nem tárja fel a  Hivatal részére,
az  információ szolgáltatásáról készítendő feljegyzésben rögzíteni kell az  információ Hivatal rendelkezésére
bocsátásának körülményeit, valamint a (4) bekezdés szerinti kioktatás tényét.
21. Az Ügyfélszolgálati Iroda eljárása 33. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda a panasz beérkezése után ellenőrzi, hogy a panasz
a) kartellre vonatkozik-e,
b) tárgyában indult-e versenyfelügyeleti eljárás,
c) tárgyában érkezett-e bejelentés a Hivatalhoz,
d) nyilvánvalóan alaptalannak tekinthető-e,
e) a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való megküldésének van-e helye,
f ) ismételten előterjesztettnek tekinthető-e,
g) névtelennek tekinthető-e.
(2) Nyilvánvalóan alaptalannak tekinthető az a panasz, amelynek
a) tárgyában az eljárás lefolytatása a Tpvt. 86. § (1) bekezdése szerint a bíróság hatáskörébe tartozik,
b) tárgya nem tartozik azon jogszabályi rendelkezések hatálya alá, amelyek megsértése esetén a Hivatal jár el,
c) tárgyában a Hivatal eljárásának megindítására törvényben meghatározott határidő lejárt, vagy
d) tárgyában jogsértés – a panaszban előadott tényállás valótlansága okán – nyilvánvalóan nem valószínűsíthető.
(3) Ismételten előterjesztettnek tekinthető az  ugyanazon panaszos által tett korábbi panasszal azonos tartalmú
–  ugyanazon vállalkozás egyazon magatartása tárgyában tett – panasz, azzal, hogy ennek megítélése során
figyelemmel kell lenni a  korábbi panasz elintézése során irányadó körülményekben időközben bekövetkezett
változásra is.
(4) Névtelen panasznak az a panasz minősül, amelyből
a) postai úton érkezett beadvány esetében a panaszos neve és címe,
b) elektronikus levélben érkezett beadvány esetében a küldő kiléte
nem állapítható meg.
34. § (1) Ha a panaszban jogsértőként kifogásolt konkrét magatartás, tevékenység vagy állapot tárgya (a továbbiakban együtt:
panasz tárgya) kartellre vonatkozik, az Ügyfélszolgálati Iroda az eljárást a Felderítő Irodának adja át.
(2) Ha a  kartellre vonatkozó panasz tárgyában korábban megindított versenyfelügyeleti eljárás még folyamatban
van, az  Ügyfélszolgálati Iroda az  eljárást átadja a  versenyfelügyeleti eljárásban eljáró vizsgáló irodának. Az  egyéb
folyamatban lévő versenyfelügyeleti eljárás esetén az Ügyfélszolgálati Iroda a panaszos Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése
szerinti tájékoztatásával egyidejűleg a  panaszról tájékoztatja a  versenyfelügyeleti eljárásban eljáró vizsgálót, és
az eljárást lezárja.
(3) Ha a panasz tárgyában korábban megindított versenyfelügyeleti eljárás lezárult, az Ügyfélszolgálati Iroda a panaszos
Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatásával egyidejűleg a panasszal kapcsolatos eljárást lezárja.
(4) Ha a panasszal azonos tárgyú korábbi bejelentéssel kapcsolatos eljárás még folyamatban van, az Ügyfélszolgálati Iroda
átadja az eljárást a bejelentéssel kapcsolatban eljáró vizsgáló irodának, egyidejűleg a panaszosnak visszaigazolást
küld, amely levélben tájékoztatja a panasszal kapcsolatos eljárás törvényi szabályairól, valamint arról, hogy panaszát
a Hivatal kézhez vette, és azt a bejelentés kapcsán vizsgálja (a továbbiakban: visszaigazolás).
(5) Ha a  panasszal azonos tárgyú korábbi bejelentéssel kapcsolatos eljárás versenyfelügyeleti eljárás indítása nélkül
lezárult, az Ügyfélszolgálati Iroda erről a tényről – a bejelentés alapján a versenyfelügyeleti eljárás indítása feltételeinek
fenn nem álltáról hozott végzésben foglalt indokoknak megfelelő rövid indokolással – tájékoztatja a panaszost, és
az eljárást lezárja. Ha a Hivatal a panasszal azonos tárgyú korábbi bejelentést áttette a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatósághoz, az Ügyfélszolgálati Iroda megküldi a panaszt ugyanennek a hatóságnak.
(6) Ha az  ismételten előterjesztett panasz tárgyában versenyfelügyeleti eljárás vagy bejelentéssel kapcsolatos eljárás
van folyamatban, és az  újabb panasz a  panaszolt magatartás vonatkozásában további bizonyítékokat tartalmaz,
az Ügyfélszolgálati Iroda a panaszról tájékoztatja a versenyfelügyeleti eljárásban, illetve a bejelentéssel kapcsolatban
eljáró vizsgálót, egyebekben a panasszal kapcsolatos eljárást – a panaszos külön tájékoztatása nélkül – lezárja. Ha
a tájékoztatás alapján a vizsgáló iroda vizsgálója úgy ítéli meg, hogy a panaszban foglalt információ a versenytanácsi
szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárásban az  ügy elbírálására hatással lehet, erről tájékoztatja az  eljáró
versenytanácsot.
(7) Az e §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni akkor is, ha a panasz tárgyában a panasz elintézése során, annak
lezárása előtt indul – nem az adott panasz alapján – bejelentéssel kapcsolatos eljárás vagy versenyfelügyeleti eljárás.
35. § (1) Ha a panasz a 34. § alapján nem intézhető el, de a panasz nyilvánvalóan alaptalan, az Ügyfélszolgálati Iroda a panasszal
kapcsolatos eljárást az alábbiak szerint lezárja:
a) ha a  panasz tárgyában történő eljárásra más hatóság hatásköre egyértelműen megállapítható, a  panaszt
– a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt eljáró hatóságok között a fogyasztókkal
szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény (a továbbiakban:
Fttv.) 10. §-a szerinti másik hatóság által a Hivatalhoz áttett, az Fttv. szerinti jogsértés miatti panasz kivételével –
megküldi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak, vagy
b) a  panaszost az  indokok megadásával, bírósági hatáskörbe tartozó ügy esetén ennek jelzése mellett erről
tájékoztatja.
(2) Ha a  panasz az  (1)  bekezdés alapján nem intézhető el, a  Hivatal hatásköre fennállásának, illetve a  panasz tárgya
további tisztázása érdekében az  Ügyfélszolgálati Iroda nyolcnapos határidő megjelölésével a  panaszost, illetve
– szükség esetén – tizenöt napos határidővel a panaszoltat további felvilágosítás és információ közlésére hívhatja fel.
(3) A  Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó jogsértés miatti panasz esetén a  Hivatal hatásköre fennállásának
megállapításához az alábbi adatok beszerzése szükséges:
a) a kereskedelmi gyakorlat észlelésének módja, helye,
b) a kereskedelmi gyakorlat, illetve kereskedelmi kommunikáció egyéb helye, módja, eszköze,
c) a kereskedelmi gyakorlat időtartama,
d) a kereskedelmi gyakorlattal érintett földrajzi terület nagysága,
e) a kereskedelmi gyakorlattal érintett üzletek száma, illetve
f ) a kereskedelmi gyakorlattal érintett árumennyiség.
(4) Ha a  felvilágosítás és információ közlésére vonatkozó felhívásra az  előírt határidőn belül nem vagy nem kielégítő
tartalommal érkezik válasz, az Ügyfélszolgálati Iroda kizárólag a Hivatal hatáskörének tisztázása érdekében szükség
esetén ismételten felhívhatja a panaszost és a panaszoltat a felvilágosítás, információ közlésére.
(5) A  felvilágosítás és információ közlésére vonatkozó felhívásban meghatározott határidő a panaszolt kérelmére egy
alkalommal legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható.
(6) Ha a  panaszos, illetve a  panaszolt a  felvilágosítás és információ közlésére vonatkozó felhívásnak nem tesz eleget,
az Ügyfélszolgálati Iroda a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. Erre a panaszost, illetve a panaszoltat a felhívásban
figyelmeztetni kell.
36. § A rendelkezésre álló információk alapján az Ügyfélszolgálati Iroda
a) a panaszt – az Fttv. 10. §-a szerinti másik hatóság által a Hivatalhoz áttett, az Fttv. szerinti jogsértés miatti panasz
kivételével – megküldi a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak, és a  panasszal kapcsolatos
eljárást lezárja, ha megállapítható, hogy a panasz tárgyában az eljárás nem a Hivatal hatáskörébe tartozik,
b) hatásköri egyeztetést kezdeményez, ha az Fttv. 10. §-a szerinti másik hatóság által a Hivatalhoz áttett, az Fttv.
szerinti jogsértés miatti panasz tekintetében megállapítható, hogy azzal kapcsolatban az eljárás nem a Hivatal
hatáskörébe tartozik,
c) a panasszal kapcsolatos eljárást lezárja és a panaszost az indokok megadásával, bírósági hatáskörbe tartozó
ügy esetén ennek jelzése mellett erről tájékoztatja, ha a panasz nyilvánvalóan alaptalan,
d) az eljárást átadja a feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodának, ha a panasz alapján jogsértés valószínűsíthető,
vagy
e) egyéb esetben az eljárást ideiglenesen lezárja. 37. § Az ideiglenesen lezárt eljárás ügyiratát az érintett vizsgáló iroda vezetőjének eltérő intézkedéséig, illetve az eljárás
lezárásáig az Ügyfélszolgálati Iroda őrzi vagy gondoskodik annak irattárba adásáról.
38. § A kartellel kapcsolatos panaszt kivéve az Ügyfélszolgálati Iroda legkésőbb az eljárás vizsgáló irodának való átadásával,
vagy az  eljárás ideiglenes lezárásáról való döntéssel egyidejűleg – ha a  panaszosnak a  szükséges felvilágosítás,
információ közlésére való felhívására nem került még sor – a panaszosnak visszaigazolást küld.
39. § (1) Ha a  panasz több vizsgáló iroda feladatkörébe tartozó jogsértésre utal, az  Ügyfélszolgálati Iroda a  többi érintett
vizsgáló iroda egyidejű értesítése mellett átadja a panasszal kapcsolatos eljárást a feladatkörükbe tartozó jogsértés
tekintetében az  érintett vizsgáló irodáknak, azzal, hogy szükség esetén az  Elnökhelyettesi Titkárság vezetőjével
egyeztetve meghatározza a relevánsabbnak ítélt tényállás alapján eljáró vizsgáló irodát (a továbbiakban: első helyen
felelős iroda).
(2) A Felderítő Iroda érintettsége esetén minden esetben részére kell átadni az eljárást.
40. § Az Ügyfélszolgálati Iroda a panasz beérkezésétől számított tizenöt napon belül köteles elvégezni a panasz vizsgálatát.
41. § Az Ügyfélszolgálati Iroda vizsgálójának
a) a panasznak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való megküldésére,
b) a panasszal kapcsolatos eljárás nyilvánvaló alaptalanság okán való lezárására,
c) a panasszal kapcsolatos eljárás ideiglenes lezárására,
d) a panasz vizsgáló irodának való átadására
vonatkozó döntéséhez az Ügyfélszolgálati Iroda vezetőjének jóváhagyása szükséges.
22. Eljárás az Ügyfélszolgálati Iroda által véglegesen nem lezárható eljárások esetében
42. § (1) Az ideiglenesen lezárt eljárás tekintetében a vizsgáló iroda – saját vagy az általános elnökhelyettes kezdeményezésére –
az Ügyfélszolgálati Iroda döntését – szükség esetén az ügyiratnak az Ügyfélszolgálati Irodától vagy az irattárból való
kikérése és tanulmányozása alapján – felülbírálhatja, és dönthet a panasz kapcsán szükséges további intézkedésekről.
(2) Ha az Ügyfélszolgálati Iroda még nem küldte meg a panaszosnak a Tpvt. 43/I. § (4) és (5) bekezdésében előírt értesítést,
tájékoztatást, arról a továbbiakban a vizsgáló iroda gondoskodik.
43. § (1) A  Felderítő Iroda előzetesen minősíti a  kartellra vonatkozó, nem engedékenységi kérelem keretében szolgáltatott
információt, és ha az  előzetes minősítés eredményeként az  információ feltehetőleg a  Tpvt. 79/A.  § (1), illetve
(2) bekezdése szerint minősülhet, arról a Felderítő Iroda külön feljegyzést készít.
(2) Ha az adott panasz alapján nem indul versenyfelügyeleti eljárás, a szolgáltatott információnak a Tpvt. 79/A. § (1) vagy
(2) bekezdés szerinti minősítése kizárt; erről a panaszost csak akkor kell írásban tájékoztatni, ha panaszával együtt
a Tpvt. 79/A. §-a szerinti díjat is igényelt.
44. § (1) Ha a  Hivatal hatáskörének megállapításához és a  jogsértés valószínűsíthetőségéről való döntéshez szükséges
valamennyi adat rendelkezésre áll, a vizsgáló megállapítja, hogy
a) versenyfelügyeleti eljárás megindítása szükséges,
b) a panasz hatáskörrel és illetékességgel rendelkező más hatóságnak való megküldésének van helye,
c) a panasz alapján jogsértés nem valószínűsíthető,
d) versenyfelügyeleti eljárás megindítása mellőzhető, vagy
e) a Tpvt. 91/K. § (2) bekezdése szerinti végrehajtás iránti megkeresés szükséges.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben a vizsgáló iroda megteszi a döntésnek megfelelő intézkedéseket.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a panasszal kapcsolatos eljárás lezárásáról, továbbá az (1) bekezdés d) pontja
szerinti esetben a versenyfelügyeleti eljárás megindításának mellőzéséről, valamint az (1) bekezdés e) pontja szerinti
esetben a végrehajtás iránti megkeresésről a vizsgáló iroda vezetőjének indokolt javaslatára
a) kartellre vonatkozó panasz esetén az elnök,
b) egyéb esetben az általános elnökhelyettes
dönt.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti esetben az  elnök, illetve az  általános elnökhelyettes a  versenyfelügyeleti eljárás
megindításának szükségessége mellett dönt, a vizsgáló iroda megteszi az ehhez szükséges intézkedéseket.
(5) A versenyfelügyeleti eljárás megindítása az (1) bekezdés d) pontjának alkalmazásában
a) a közérdek hiánya, vagy
b) a vizsgáló iroda, illetve a Hivatal folyamatban lévő eljárások, jelentősebb feladatok miatti leterheltsége
alapján mellőzhető.
45. § (1) Ha a 44. § (1) bekezdése szerinti döntéshez további információra van szükség, a panasz vizsgáló irodára érkezését
követő tizenöt napon belül a panaszost nyolcnapos, illetve – szükség esetén – a panaszoltat tizenöt napos határidővel
a szükséges felvilágosítás, információ közlésére kell felhívni. Ez a határidő kérelemre egy alkalommal, legfeljebb nyolc
nappal hosszabbítható meg.
(2) Ha a  panaszos, illetve a  panaszolt a  felvilágosítás, információ közlésére vonatkozó felhívásnak nem tesz eleget,
a rendelkezésre álló adatok alapján kell dönteni. Erre a panaszost, illetve a panaszoltat a felhívásban figyelmeztetni
kell.
46. § (1) A 44. § (1) bekezdése szerinti döntést – a 42. § (1) bekezdése szerinti panaszokról való döntés kivételével – az eljárásnak
az Ügyfélszolgálati Iroda általi átadásától számított két hónapon belül kell meghozni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határidő az általános elnökhelyettes jóváhagyásával meghosszabbítható.
 (3) A (2) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza
a) a hosszabbítási igény indokát,
b) a hosszabbításig eltelt időben elvégzett vizsgálati cselekmények ismertetését,
c) a hosszabbítás tartama alatt még elvégzendő tervezett vizsgálati cselekmények ismertetését.
47. § (1) A panasszal kapcsolatos eljárás
a) a panasznak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való megküldésével,
b) – a (2) bekezdés szerinti eltéréssel – a 44. § (2) és (3) bekezdés alapján meghozott döntéssel,
c) ha az  Ügyfélszolgálati Irodának az  eljárás ideiglenes lezárásáról hozott döntésétől eltérő döntés időközben
nem született, a panasz beérkezésétől számított hat hónap elteltével
lezárul.
(2) A versenyfelügyeleti eljárás megindításának a 44. § (5) bekezdés b) pontjában jelzett okból történő mellőzése esetén
a panasszal kapcsolatos eljárás függőben marad a Tpvt. 43/I. § (5) bekezdés szerinti időpontig.
48. § (1) Ha a panasz több vizsgáló iroda feladatkörébe tartozó jogsértésre utal, az egyes vizsgáló irodák a saját feladatkörükbe
tartozó jogsértések tekintetében – az 51. §-ra is figyelemmel – önállóan járnak el, azzal, hogy előzetesen egyeztetnek
a Tpvt. 43/I. §-a szerinti eljárási cselekmény elvégzéséről és kölcsönösen tájékoztatják egymást a panasszal kapcsolatos
eljárás során hozott döntésekről.
(2) A  nem első helyen felelős iroda a  44.  § (1)  bekezdés szerinti döntését, továbbá az  elnök, illetve az  általános
elnökhelyettes döntését közli az első helyen felelős irodával.
(3) Az  első helyen felelős iroda gondoskodik a  panaszosnak a Tpvt. 43/I.  § (4) és (5)  bekezdésében, illetve az  ebben
az  utasításban előírt tájékoztatásáról, a  panasznak a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való
megküldéséről.
49. § Az eljáró vizsgálónak a 44. § (1) bekezdése a) és b) pontja szerinti döntéséhez az irodavezető jóváhagyása szükséges.
23. A panasszal kapcsolatos eljárás egyéb szabályai 50. § E Fejezet szabályait a névtelen és a visszavont panaszra azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a panasz hatáskörrel
és illetékességgel rendelkező más hatóságnak való megküldésére, a panaszos Tpvt. 43/I. § (4) és (5) bekezdése szerinti
tájékoztatására, valamint visszaigazolás küldésére nem kerül sor.
51. § Ha a panasz ugyanazon magatartás vonatkozásában többfajta jogsértésre utal, a panasszal kapcsolatos eljárás csak
akkor zárható le, ha annak feltételei valamennyi jogsértés tekintetében fennállnak.
52. § Az elektronikus levélben érkező beadvány tekintetében a panaszossal elektronikus levélben, kiadmányozott iratok
esetében az iratot nem szerkeszthető pdf formátumban az elektronikus levélhez csatolva kell kapcsolatot tartani.
53. § (1) Ha a  panasszal kapcsolatos eljárás során megállapítást nyer, hogy az  Fttv. 10.  §-a szerinti másik hatóság által
a Hivatalhoz áttett, az Fttv. rendelkezéseinek megsértése miatti panasz tárgyában való eljárásra nem a Hivatalnak,
hanem az  áttevő hatóságnak van hatásköre, a  Ket. 23.  § (1)  bekezdés b)  pontja és (2)  bekezdése alkalmazásával
–  az  eljárás szakaszától függően – az  Ügyfélszolgálati Iroda vezetője a  Fogyasztóvédelmi Iroda vezetőjével való
egyeztetést követően, illetve a  Fogyasztóvédelmi Iroda vezetője – az  általános elnökhelyettes jóváhagyásával –
haladéktalanul hatásköri egyeztetést kezdeményez az érintett hatósággal.
(2) Ha a  hatásköri egyeztetés egy hónapon belül nem vezet eredményre, a  Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi
Bíróságnak az  eljáró hatóság kijelölésére irányuló eljárása kezdeményezéséről – az  eljárás szakaszától függően  –
az  Ügyfélszolgálati Iroda vezetője a  Fogyasztóvédelmi Iroda vezetőjével való egyeztetést követően, illetve
a Fogyasztóvédelmi Iroda vezetője a Jogi Iroda véleményének kikérésével készített előterjesztése alapján az általános
elnökhelyettes dönt.
(3) Ha a hatásköri egyeztetés eredményeként tisztázódik, hogy a panasz tárgyában az eljárás nem a Hivatal hatáskörébe
tartozik, az eljáró iroda a panaszt megküldi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak, és a panasszal
kapcsolatos eljárást lezárja.
(4) Ha a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti panasznak az Fttv. 10. §-a szerinti másik
hatóságnak való megküldése esetén az  érintett hatóság hatásköri egyeztetést kezdeményez, az  egyeztetésben
– az eljárás szakaszától függően – az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője a Fogyasztóvédelmi Iroda vezetőjével egyeztetve,
illetve a Fogyasztóvédelmi Iroda vezetője vesz részt azzal, hogy a Jogi Iroda véleményét is ki kell kérni.
(5) A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak az eljáró hatóság kijelölésére irányuló eljárásában a Hivatalt a Jogi
Iroda képviseli.
54. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda havonta korlátozottan megismerhető adatot nem tartalmazó beszámolót készít az adott
időszakban ideiglenesen lezárt eljárásokról.
(2) A beszámoló legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) a panasz iktatószáma,
b) a panasz beérkezésének napja,
c) annak megjelölése, hogy a panasz
ca) magánszemélytől,
cb) vállalkozástól,
cc) civil szervezettől vagy közintézménytől,
cd) hatóságtól, vagy
ce) bíróságtól érkezett-e; a cd) alpont szerinti esetben a hatóság nevét és annak tényét is megjelölve,
hogy a hatóság saját észlelésén vagy beadvány áttételén alapul-e,
d) annak ténye, ha a panasz névtelennek minősül,
e) a panaszolt vállalkozás neve,
f ) a panasz tárgyának rövid leírása,
g) az ideiglenes lezárás ténye és annak indoka, valamint
h) annak a  vizsgáló irodának, valamint – szükség esetén – további érintett vizsgáló irodának a  megjelölése,
amelynek feladatkörébe a panasz tárgya szerint tartozik.
 (3) A beszámolót az Ügyfélszolgálati Iroda – minden esetben elektronikus formában is – megküldi az Elnökhelyettesi
Titkárságnak és a vizsgáló irodák vezetőinek. 55. § Az Informatikai és Iratirányítási Iroda az  ügyregiszter adatai alapján havonta ellenőrzi, hogy a  47.  § (1)  bekezdés
c)  pontja és 47.  § (2)  bekezdése szerinti eljárások közül az  ott meghatározott okból melyeket kell további külön
intézkedés nélkül lezártnak tekinteni, továbbá a  lezárás tényéről – a  szükséges további feladatok megtétele
érdekében – tájékoztatja az Ügyfélszolgálati Irodát, az érintett vizsgáló irodát, továbbá az Elnökhelyettesi Titkárságot.
56. § (1) Az Elnökhelyettesi Titkárság háromhavi rendszerességgel – az alábbi típusok szerinti bontásban – beszámol az adott
időszakban
a) az Ügyfélszolgálati Iroda által
aa) ideiglenesen lezárt eljárásokról, és
ab) a vizsgáló irodának átadott eljárásokról,
b) az adott időszakban a 44. § szerint lezárt eljárásokról, valamint
c) a függőben tartott eljárásokról.
(2) A beszámoló az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az 54. § (2) bekezdés a)–f ) és h) pontja szerinti adatok,
b) a  panasszal kapcsolatos eljárás ideiglenes lezárásáról, 44.  § szerinti lezárásáról, illetve függőben tartásáról
hozott döntés ténye, indoka és napja,
c) a vizsgáló irodáknak átadott panasz esetén a 44. § szerinti döntés határideje,
d) az ideiglenesen lezárt eljárások esetén a hat hónapos határidő lejártának napja, és
e) a függőben tartott eljárások esetén az egyéves határidő lejártának napja.
(3) A vizsgáló irodák az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti információt az adott vizsgáló iroda által első helyen intézett
panasszal kapcsolatos eljárások tekintetében – az  Informatikai és Iratirányítási Irodával egyeztetve – legkésőbb
a beszámoló elkészítését három nappal megelőzően elektronikus formában közlik az Elnökhelyettesi Titkársággal.
(4) A  beszámolót az  Elnökhelyettesi Titkárság – minden esetben elektronikus formában is – megküldi az  elnöknek,
az  általános elnökhelyettesnek, a  Versenytanács elnökének, a  vizsgáló irodáknak és az  Ügyfélszolgálati Irodának,
valamint a Jogi Irodának és a Vezető Közgazdász Irodájának.
57. § Az e Fejezetben meghatározott határidők számítására a Ket. és a Tpvt. határidő-számításra vonatkozó rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a további felvilágosítás, információ közlésére irányuló felhívás elküldésétől
az annak teljesítéséig, de legfeljebb a teljesítésére adott határidő leteltéig terjedő idő nem számít bele a határidőbe.
58. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda eljárásának támogatása érdekében az általános elnökhelyettes a jogalkalmazási gyakorlat
alapján útmutatót ad ki azokról a  leggyakoribb esetekről, amelyekben egyértelműen megállapítható más hatóság
hatásköre, illetve a panasz nyilvánvalóan alaptalan voltának megítélésére okot adó egyéb körülmény. Az útmutató
tartalmazza a vonatkozó tényállástípusokat, az adott tényállás tekintetében hatáskörrel rendelkező hatóságot vagy
hatóságokat, továbbá az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések rövid bemutatását.
(2) Az útmutatót az általános elnökhelyettes egyezteti a főtitkárral, valamint az Ügyfélszolgálati Iroda vezetőjével is.
 (3) A  vizsgáló irodák folyamatosan figyelemmel kísérik a  feladatkörükbe tartozó területen a  jogszabályi változásokat,
és ha azok alapján szükséges, vagy ha az Ügyfélszolgálati Iroda a panaszokkal kapcsolatos eljárás során időközben
újabb, nyilvánvalóan alaptalannak minősülő eseteket azonosított, akkor kezdeményezik az útmutató kiegészítését
vagy módosítását.
(4) Az Elnökhelyettesi Titkárság vezetője, a vizsgáló irodák vezetői és az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője évente egyszer
értékelik az útmutató alkalmazását, és megvizsgálják felülvizsgálatának szükségességét.
IV. Fejezet
A bejelentéssel kapcsolatos eljárás 24. Általános szabályok
59. § (1) E Fejezetet kell alkalmazni a bejelentésekkel kapcsolatos eljárásra. A bejelentéshez kapcsolódó eljárásban megfelelően
alkalmazni kell a 43. §-t és az 53. §-t, azzal, hogy az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője nem jogosult a hatásköri egyeztetés
kezdeményezésére.
(2) A  bejelentéssel kapcsolatos eljárást azzal a  magatartással, feltételezett jogsértéssel kapcsolatosan kell lefolytatni,
amelynek a bejelentésére az adott bejelentési űrlap szolgál.
25. A bejelentéssel kapcsolatos formai követelmények vizsgálata 60. § (1) A  bejelentési űrlap beérkezésétől számított három napon belül az  Ügyfélszolgálati Iroda megvizsgálja, hogy
az megfelel-e a bejelentésre vonatkozó formai követelményeknek.
(2) Az Ügyfélszolgálati Iroda a bejelentési űrlap panasszá minősítéséről dönt, ha
a) nem a bejelentés benyújtásának időpontjában alkalmazandó űrlapot töltötték ki,
b) a beadványt nem az abban hivatkozott magatartás, feltételezett jogsértés bejelentésére szolgáló bejelentési
űrlapon nyújtották be,
c) a bejelentési űrlap nincs aláírva, ideértve azt is, ha az elektronikusan benyújtott űrlapon nem szerepel megfelelő
elektronikus aláírás,
d) a bejelentési űrlap benyújtója képviseleti jogosultságát megfelelően nem igazolta,
e) az űrlap kötelezően kitöltendő részei nincsenek kitöltve, ideértve azt is, ha a kért információt máshol, vagy
úgy adják meg, hogy annak tartalma nem azonosítható vagy értelmezhető, így különösen ha a bejelentett
személye vagy a kifogásolt magatartás mibenléte egyértelműen nem azonosítható,
f ) ahhoz nem csatolták a beadvány alapján egyértelműen a beadványt tevő rendelkezésére álló, a bejelentésben
kifogásolt magatartás alátámasztására szolgáló összes bizonyítékot.
(3) A bejelentési űrlapra nem tartozó, de ott kifogásolt, egyébként a Hivatal hatáskörébe tartozó jogsértésre vonatkozó
jelzésről az Ügyfélszolgálati Iroda értesíti az érintett vizsgáló irodát azzal, hogy annak tekintetében a bejelentéssel
kapcsolatos eljárás lefolytatása mellőzhető.
61. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda a bejelentési űrlap benyújtóját tájékoztatja az űrlapban foglaltak panasszá minősítéséről és
annak indokáról.
(2) Ha a bejelentési űrlap benyújtója kifogásolja beadványának átminősítését, az erről szóló levelet haladéktalanul meg
kell küldeni a Jogi Irodának, amely arról öt napon belül véleményt ad.
(3) Ha a Jogi Iroda nem ért egyet az átminősítésről hozott döntéssel, az átminősítés kérdésében – az Ügyfélszolgálati
Irodának az  átminősítés indokait, a  beadványt tevő arra vonatkozó kifogását, valamint a  Jogi Iroda véleményét
ismertető előterjesztése alapján – az általános elnökhelyettes dönt.
(4) A benyújtót kifogása elbírálásáról az Ügyfélszolgálati Iroda levélben tájékoztatja.
62. § (1) A  beadvány panasszá minősítése esetén a  továbbiakban a  III. Fejezet szerint kell eljárni azzal, hogy a  panasszal
kapcsolatos eljárásban a panasz beérkezése idejeként a beadvány átminősítéséről való értesítés, ezzel kapcsolatos
kifogás esetén a kifogás elbírálásáról hozott döntés panaszosnak való kiküldését kell tekinteni.
(2) Ha a  bejelentési űrlap panasszá minősítésére nem kerül sor, az  Ügyfélszolgálati Iroda a  bejelentéssel kapcsolatos
eljárást ügyintézésre átadja az  annak tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodának. Ha a  bejelentés
kartellra vonatkozik, az eljárást a Felderítő Irodának kell átadni. Ha az Ügyfélszolgálati Iroda észleli, hogy a bejelentés
tárgyában korábban érkezett panasszal kapcsolatos eljárás még folyamatban van, a panasszal kapcsolatos eljárást is
átadja a feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodának.
63. § Az Ügyfélszolgálati Iroda vizsgálójának a bejelentési űrlap átminősítésére vonatkozó döntéséhez az Ügyfélszolgálati
Iroda vezetőjének jóváhagyása szükséges.
26. A bejelentéssel kapcsolatos tartalmi követelmények vizsgálata 64. § (1) A vizsgáló iroda a bejelentés vizsgáló irodára érkezését követően nyolc napon belül
a) ellenőrzi a Hivatal hatáskörének fennállását, és intézkedik
aa) a hatáskör megállapításához szükséges további adatok beszerzése,
ab) hatásköri egyeztetés kezdeményezése, vagy
ac) az áttétel
iránt,
b) ellenőrzi az eljárás megszüntetése feltételeinek fennálltát, továbbá
c) gondoskodik az  Fttv. rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatos ügyekben az  Fttv. 12.  § (3)  bekezdése
szerinti együttműködési megállapodás keretében rendezett értesítési és ellenőrzési feladatok ellátásáról.
65. § Ha a  vizsgáló iroda észleli, hogy a  60.  § (2)  bekezdés szerinti szempontok alapján a  bejelentési űrlap panasszá
minősítésének van helye, akkor a  61.  § megfelelő alkalmazásával megteszi a  szükséges intézkedéseket, és
az átminősítés után a panaszt továbbítja az Ügyfélszolgálati Irodára a további intézkedés érdekében, vagy maga dönt
a panasszal kapcsolatos további intézkedésekről.
66. § (1) Az Ügyfélszolgálati Irodától a vizsgáló irodának átadott panaszeljárással összefüggő bejelentéssel kapcsolatos eljárás
lezárásakor – a  bejelentés alapján hozott végzés tartalmától függően – gondoskodik az  azonos tárgyú panasszal
kapcsolatos eljárás lezárásáról azzal, hogy a panaszos tájékoztatására a bejelentés alapján hozott végzéssel szembeni
jogorvoslati határidő leteltét követően, jogorvoslati kérelem esetén pedig a  jogorvoslati eljárás eredményének
ismeretében kerülhet csak sor. Ha a panaszt ugyanaz tette, aki a bejelentést, a panasszal kapcsolatos eljárást le kell
zárni, a panasszal kapcsolatos eljárásban további intézkedés nem szükséges.
(2) Nincs helye a bejelentéssel kapcsolatos eljárás megszüntetésének önmagában azon az alapon, hogy azt ugyanazon
személy, azonos tartalommal korábban panaszként terjesztette elő, illetve a  beadvány korábban panaszként lett
elbírálva.
67. § (1) Ha áttételnek vagy az  eljárás megszüntetésének nincs helye, a  vizsgáló az  Fttv. rendelkezéseinek megsértésével
kapcsolatos ügyekben a  bejelentés vizsgáló irodára érkezését követő nyolc napon, egyéb esetben tizenöt napon
belül intézkedik a bejelentés elbírálásához szükséges adatok beszerzése iránt.
(2) A bejelentő nyolcnapos, – szükség esetén – a bejelentett tizenöt napos határidővel hívható fel adat, irat szolgáltatására.
Ez a határidő kérelemre egy alkalommal, legfeljebb nyolc nappal hosszabbítható meg.
(3) Ha a  bejelentő, illetve a  bejelentett az  adatszolgáltatásra vonatkozó felhívásnak nem tesz eleget, a  vizsgáló
a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. Erre a bejelentőt, illetve a bejelentettet a felhívásban figyelmeztetni kell.
68. § (1) Az áttételről rendelkező végzés másolatát tájékoztatásul meg kell küldeni az Elnökhelyettesi Titkárság részére.
 (2) A  Jogi Iroda véleményezi a  Tpvt. 43/H.  § (7)  bekezdés b) vagy c)  pontjában foglalt intézkedésre irányuló végzés
tervezetét.
 (3) A Jogi Iroda véleményét öt napon belül küldi meg az eljáró vizsgáló irodának.
 (4) Ha a bejelentés tekintetében versenyfelügyeleti eljárás megindítása és a Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés b) vagy c) pontjában
foglalt intézkedés egyaránt indokolt, a  vonatkozó tervezeteket a  74.  § szerinti vizsgálati tervvel, illetve vizsgálati
koncepcióval együtt kell megküldeni véleményezésre a Jogi Irodának. Ebben az esetben a véleményezés határidejére
a 75. § (3) bekezdése szerinti határidő az irányadó.
69. § (1) Ha a bejelentő a bejelentést visszavonja, a bejelentőt, valamint – ha az eljárásban részt vett – a bejelentettet levélben
tájékoztatni kell a bejelentés visszavonásának tudomásulvételéről és arról, hogy a bejelentést a Hivatal piaci jelzésnek
tekinti, továbbá arról, hogy a bejelentés visszavonása nem zárja ki, hogy a Hivatal azzal kapcsolatban a továbbiakban
eljárást indítson, azonban ebben az esetben a visszavont bejelentést benyújtó személyt nem illetik meg a bejelentő
jogai.
(2) Ha a  visszavont bejelentéssel kapcsolatban a  rendelkezésre álló adatok alapján versenyfelügyeleti eljárás indítása
nem indokolt, az eljárás mellőzésének indokairól az Elnökhelyettesi Titkárságot tájékoztatni kell.
(3) Ha a visszavont bejelentéssel kapcsolatban a bejelentés visszavonásáig feltárt információk alapján versenyfelügyeleti
eljárás indul, a bejelentőt az eljárásindításról nem kell értesíteni.
70. § (1) A bejelentéssel kapcsolatban eljáró vizsgáló iroda a Tpvt. 43/H. § (7) bekezdésének b) és c) pontja szerinti végzéssel
szemben benyújtott jogorvoslati kérelmet annak beérkezését követően haladéktalanul átadja az ügyirattal együtt
a Jogi Irodának. A vizsgáló iroda a kérelemmel kapcsolatos esetleges észrevételeit öt napon belül megküldi a Jogi
Irodának.
(2) A bíróság előtt a Hivatalt – szükség esetén az eljáró vizsgáló közreműködésével – a Jogi Iroda képviseli.
71. § Az eljáró vizsgáló
a) Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés a) és d) pontja szerinti döntéséhez az irodavezető,
b) Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés b) és c) pontja szerinti döntéséhez az általános elnökhelyettes
jóváhagyása is szükséges.
72. § (1) A bejelentéssel kapcsolatos eljárás során az eljárás ügyintézési határidejének meghosszabbítására vonatkozó végzést
az általános elnökhelyettes kiadmányozza.
(2) A  határidő meghosszabbításáról szóló végzés tervezetét az  Fttv. rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatos
ügyekben legkésőbb a határidő lejárta előtt öt nappal, egyéb ügyekben legkésőbb a határidő lejárta előtt tíz nappal
kell kiadmányozásra felterjeszteni. A felterjesztő feljegyzés tartalmazza a 46. § (3) bekezdésben foglaltakat.
V. Fejezet
A versenyfelügyeleti eljárásra vonatkozó általános szabályok
27. A versenyfelügyeleti eljárás megindítása, vizsgálati terv és vizsgálati koncepció
73. § (1) A  versenyfelügyeleti eljárás megindításához az  általános elnökhelyettesnek a  vizsgálati tervre és az  eljárás
megindításáról szóló végzésre vonatkozó jóváhagyása szükséges.
(2) A versenyfelügyeleti eljárás indítása előtt vizsgálati koncepció készül
a) az Antitröszt Iroda feladatkörébe tartozó ügyekben,
b) a Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó ügyek esetében akkor, ha az ügy olyan jelentős jogalkalmazási,
jogértelmezési, egyéb elvi kérdést vet fel, amelyre vonatkozóan még nincs kialakult és következetes
versenytanácsi gyakorlat vagy az Iroda az ügyben a korábbi versenytanácsi gyakorlattól eltérő megközelítés
alkalmazását tartaná indokoltnak,
c) a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó, a Tpvt. 24. § szerinti engedély nélkül létrejött, illetve a Tpvt. 29. § szerinti
tilalom ellenére végrehajtott összefonódás miatt indított vizsgálat esetében, valamint
d) ha az általános elnökhelyettes úgy dönt. 74. § (1) A vizsgálati koncepció tartalmazza
a) a vizsgált vállalkozások nevét,
b) a vizsgálattal érintett piacot és terméket,
c) a valószínűsíthetően jogsértő magatartás (tényállás) leírását,
d) a valószínűsíthetően megsértett jogszabályi rendelkezés megjelölését,
e) a feltételezett jogsértés időszakát,
f ) hipotézisenként az ésszerűen szóba jövő kárelméletek bemutatását,
g) a szükséges bizonyítás tervezett erőforrás-, idő- és költségigényét, külön jelezve, ha az meghaladja a szokásos
mértéket, illetve ha a bizonyítás kimenetele a szokásosnál bizonytalanabb,
h) a  releváns magyar és európai uniós jogi rendelkezések, hatósági jogalkalmazási és ítélkezési gyakorlat
bemutatását,
i) utalást a releváns, a vizsgálat irányát meghatározó versenytanácsi gyakorlatra, külön kitérve arra, ha valamely
kérdést a korábbi döntések még nem teljesen tisztáztak, és ezért e kérdés megválaszolására a tervezett eljárás
alkalmas lehet,
j) annak megjelölését, hogy az  eljárás milyen speciális „üzenet” (pl. prevenciós célzatú jogalkalmazói
megnyilvánulás) átadására lehet alkalmas, mely célcsoport irányában,
k) annak megjelölését, hogy a  tervezett eljárás szolgálhatja-e valamely stratégiai cél, ezen belül prioritás
végrehajtását,
l) a vizsgálattal kapcsolatosan ismert kockázatokat, felmérve az eljárás eredményességének valószínűségét,
m) a vizsgálat tervezett ütemezését, kitérve arra, hogy van-e olyan körülmény, amely az eljárás meghatározott
időkeretben történő lefolytatását indokolja,
n) az esetleges kötelezettségvállalás lehetőségének jelzését, valamint
o) a Vezető Közgazdász Irodája eljárásba történő bevonásának szükségességét és annak bemutatását, hogy mely
kérdésekben, várhatóan milyen jellegű hozzájárulásra van szükség a Vezető Közgazdász Irodája részéről.
 (2) A vizsgálati terv – a rendelkezésre álló adatok alapján lehetőség szerint – tartalmazza
a) az (1) bekezdés a)–e) pontjában foglaltakat,
b) a kárelmélet, illetve a valószínűsített jogsértés rövid leírását,
c) a vizsgált vállalkozások előző évi nettó árbevételét,
d) a vizsgált vállalkozások piaci részesedését,
e) a vizsgált magatartással érintett termék értékesítéséből származó (becsült) bevételt,
f ) a tényállási elemek bizonyítottsága helyzetének megjelölését, ideértve a bizonyítottság fokát, adott esetben
kitérve az előzetes jogi minősítési kérdésekre is,
g) a még szükséges bizonyítási cselekményeket, a vizsgálat során megválaszolandó kérdéseket, és beszerzendő
információkat, a még nem bizonyított (valószínűsített) tényállási elemek tekintetében a bizonyítás tervezett
eszközének megjelölését,
h) a Hivatal hatáskörét megalapozó tényeket, ideértve – a Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó ügyek
esetében – az érintett fogyasztók számának nagyságrendjét, a kereskedelmi gyakorlat kiterjedtségét, valamint
i) a  vizsgálati jelentés Versenytanács elé terjesztésének vállalt határidejét, valamint a  vizsgálat tervezett
ütemezését, kitérve arra, hogy van-e olyan körülmény, amely az eljárás meghatározott időkeretben történő
lefolytatását indokolja.
75. § (1) A vizsgálati koncepciót, ennek hiányában a vizsgálati tervet meg kell küldeni
a) véleményezés céljából
aa) a Jogi Irodának,
ab) – a Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó ügyek kivételével – a Vezető Közgazdász Irodájának
és a Nemzetközi Irodának, és
ac) a Versenytanácsi Titkárságnak, továbbá
b) tájékoztatásul
ba) a Versenytanács elnökének,
bb) az Elnökhelyettesi Titkárságnak, valamint
bc) annak az irodának, amelynek a feladatkörét az ügy érintheti.
(2) A vizsgálati koncepció, illetve vizsgálati terv egyeztetésre bocsátásának határideje
a) vizsgálati koncepció esetén
aa) legkésőbb a  panasz vagy a  bejelentés elintézésére rendelkezésre álló ügyintézési határidő lejárta
előtti tizenkettedik nap,
ab) ha a bíróság a bejelentő jogorvoslati kérelmének helyt adva a Hivatalt vizsgálat elrendelésére kötelezi,
az iratok Hivatalhoz történő maradéktalan visszaérkezésétől számított tizenkét nap,
b) vizsgálati terv esetén
ba) legkésőbb a  panasz vagy a  bejelentés elintézésére rendelkezésre álló ügyintézési határidő lejárta
előtti tizedik nap,
bb) ha a bíróság a bejelentő jogorvoslati kérelmének helyt adva a Hivatalt vizsgálat elrendelésére kötelezi,
az iratok Hivatalhoz történő maradéktalan visszaérkezésétől számított tíz nap.
 (3) A vizsgálati koncepció véleményezésére nyolc nap áll rendelkezésre.
 (4) Az  észrevételek alapján felülvizsgált vizsgálati koncepció alapján készült ügyindítási javaslatot, a  vizsgálati tervet,
valamint az  eljárás megindításáról szóló végzés tervezetét a  vizsgáló iroda jóváhagyásra felterjeszti az  általános
elnökhelyettesnek.
(5) Az  általános elnökhelyettes jóváhagyását követően haladéktalanul gondoskodni kell az  ügyindításról szóló
tájékoztatás bejelentőnek való megküldéséről.
28. A vizsgálat időkerete, a vizsgálati terv nyomon követése
76. § (1) A vizsgálatot úgy kell lefolytatni, hogy vizsgálati jelentés olyan időben kerüljön felterjesztésre a Versenytanácshoz,
hogy az eljáró versenytanácsnak az eljárására – a 106. §-ban, illetve a 107. §-ban írt kivételekkel – a versenyfelügyeleti
eljárás ügyintézési határidejének a határidőbe be nem számító időtartamok nélkül számított legalább egyharmada,
a több mint három eljárás alá vonttal szemben folytatott, a Tpvt. 11. §-a, illetve az EUMSz. 101. cikke alapján indult
ügyekben legalább a négykilencede a rendelkezésére álljon (a továbbiakban: vizsgálati határidő).
(2) Ha az eljáró versenytanács a tényállás tisztázásához további vizsgálat, illetve az eljárás kiterjesztésének vagy új ügyfél
eljárásba vonásának a szükségessége miatt az iratokat a vizsgálónak visszaadja, a megfelelően kiegészített vizsgálati
jelentést az eljáró versenytanács által meghatározott határidőben, ennek hiányában az általános elnökhelyettes által
meghatározott határidőben kell előterjeszteni.
77. § (1) Az általános elnökhelyettes a várható ügyindításokról, a versenyfelügyeleti eljárások alakulásáról, a vizsgálati jelentés
várható leadásáról, annak határidejéről minden hónap utolsó hetében, havi rendszerességgel vizsgáló irodánként,
az Elnökhelyettesi Titkárság vezetője, a vizsgáló iroda vezetője, helyettes vezetője és csoportvezetője részvételével
tervező megbeszélést tart. A kartellügyeket érintő megbeszéléseken a Felderítő Iroda vezetője is részt vesz.
(2) A  megbeszélést megelőző harmadik napig a  vizsgálat állásának megfelelően aktualizált vizsgálati tervet meg kell
küldeni az általános elnökhelyettesnek.
78. § (1) A  vizsgálati szakaszban a  versenyfelügyeleti eljárás ügyintézési határidejének meghosszabbításáról rendelkező
végzést
a) a kérelemre indult ügyekben az elnök,
b) egyéb ügyekben az általános elnökhelyettes
kiadmányozza.
(2) A versenyfelügyeleti eljárás ügyintézési határidejének meghosszabbításáról rendelkező végzés tervezetét, a vizsgálati
tervnek a vizsgálat aktuális állásával összhangban lévő változatával együtt kell felterjeszteni kiadmányozásra.
(3) Ha a vizsgálati jelentés Versenytanácshoz felterjesztésére olyan időben kerülne sor, hogy az ügyintézési határidőből
tizenöt napnál kevesebb lenne hátra, az  ügyintézési határidő hosszabbítása iránt a  vizsgálati szakaszban kell
intézkedni.
29. Helyzetjelentés 79. § (1) Helyzetjelentést kell készíteni, ha
a) az elnök vagy az általános elnökhelyettes azt elrendeli,
b) az eljárás során feltárt tények a vizsgálati koncepcióban foglaltaknak és a vizsgálat menetének újragondolását
teszik szükségessé, illetve további, koncepcionális kérdések merülnek fel,
c) a Vezető Közgazdász Irodája eljárásba történő bevonásának szükségessége az eljárás során merül fel.
(2) A helyzetjelentés tömören, összefoglaló jelleggel tartalmazza
a) az addig megállapított tényállást a rendelkezésre álló bizonyítékok rövid ismertetésével,
b) a még elvégzendő bizonyítási cselekményeket,
c) a  még megoldásra, illetve eldöntésre váró fontosabb elvi kérdések vagy jelentős gyakorlati problémák
lényegét, valamint a megoldási, illetve a döntési javaslatot.
 (3) A helyzetjelentést meg kell küldeni
a) az elnöknek,
b) az általános elnökhelyettesnek,
c) a Versenytanács elnökének, valamint
d) a támogató irodáknak és az esetlegesen érintett vizsgáló irodáknak.
(4) A  tájékoztatásba bevont irodák a  helyzetjelentésre − a  feladatkörükhöz igazodóan − nyolc napon belül írásban
észrevételt tehetnek, illetve – ha azt a véleményadási határidő megjelölésével a helyzetjelentést készítését elrendelő
vezető kéri – észrevételt tesznek.
30. Kötelezettségvállalás 80. § (1) Ha az  eljárás alá vont vállalkozás kötelezettségvállalást ajánl fel, a  vizsgáló – szükség szerint a  felajánlott vállalás
tartalmának tisztázását követően – helyzetjelentést készít a Versenytanács számára, amelyben eljáró versenytanácsi
javaslatot kér az eljárás további menetére nézve.
(2) A helyzetjelentés – a 79. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl – tartalmazza a vállalás ismertetését és a vizsgáló
arra vonatkozó döntési javaslatát, hogy a vállalást indokolt-e elfogadni.
(3) A vállalás elfogadása indokoltságának elemzése során ki kell térni a következő szempontokra:
a) hasonló jogkérdés előfordulása a Hivatal gyakorlatában,
b) az  eljárás további menete a  vállalás elutasítása esetén (bizonyítandó tények, a  bizonyítás sikerességét
befolyásoló tényezők, a  tervezett vizsgálati cselekmények jellege és időigénye, szakértői bizonyítás
szükségessége, költségvonzata, kivitelezhetősége),
c) a vállalás elfogadásának, illetve elutasításának várható hatásai a piaci versenyre,
d) a vállalás mennyiben biztosítja a közérdek hatékony védelmét,
e) a vizsgált magatartás befejezettsége, illetve folyamatban léte,
f ) a vállalás végrehajthatósága, végrehajtásának várható időigénye és költsége, valamint
g) a vállalás végrehajtásának ellenőrizhetősége.
(4) A helyzetjelentést a Jogi Iroda, valamint – ha az eljárásban korábban közreműködtek – az egyéb támogató irodák
véleményezik. A vélemények alapján felülvizsgált helyzetjelentést a vizsgáló iroda az ügy irataival együtt megküldi
a Versenytanácsnak.
(5) Ha nyolc napon belül nem érkezik eljáró versenytanácsi javaslat, a vizsgáló a helyzetjelentésben tett döntési javaslata
szerint maga dönt az eljárás folytatásáról.
(6) Ha az ügyfél még nem ajánlott fel kötelezettségvállalást, de az ügy erre alkalmasnak mutatkozik, a vizsgálat során erre
az ügyfél figyelmét fel lehet hívni. Ebben az esetben az e § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
31. Vizsgálati jelentés 81. § (1) A vizsgálati jelentés tartalmazza
a) a vizsgálat tárgyát az eljárás előzményével és az esetlegesen kapcsolódó vizsgálatokkal,
b) az eljárás alá vont vállalkozás és tevékenységének bemutatását,
c) az érintett termék és piac hátterének, illetve az érintett kereskedelmi gyakorlatnak a bemutatását,
d) a tényállást és az azt alátámasztó bizonyítékokat,
e) az eljárás alá vont álláspontját,
f ) az alkalmazandó jogi hátteret, így különösen
fa) a törvény hatályát,
fb) a Hivatal hatáskörét, illetékességét megalapozó tényeket,
fc) a vonatkozó jogszabályok és versenytanácsi, valamint nemzetközi gyakorlat ismertetését,
g) a vizsgált magatartás értékelését,
h) kötelezettségvállalás esetén a 80. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottakat,
i) a vizsgáló kifejezett indítványát a versenytanács döntésére vonatkozóan.
(2) A vizsgálati jelentés melléklete tartalmazza:
a) a fontosabb eljárási kérdések ismertetését,
b) az eljárás alá vontak azonosító adatait,
c) a bizonyítékok részletes ismertetését,
d) bírságra vonatkozó indítvány esetén a  bírság mértékének megalapozásához szükséges adatokat, és
a figyelembe venni javasolt szempontokat ismertetését, valamint
e) a vonatkozó jogalkalmazási gyakorlat és esetjog részletes ismertetését.
(3) Ha a  vizsgáló a  vizsgálati jelentésben a  kötelezettségvállalás elfogadására tesz indítványt, a  jelentésben ezt
az  indítványt kell megalapozni, figyelemmel a  80.  § (3)  bekezdésében meghatározott szempontokra; a  jogsértés
megvalósulása tekintetében nem szükséges állást foglalni, be kell ugyanakkor mutatni az  ügyindító végzésben
megjelölt valószínűsített jogsértés bizonyítottságának helyzetét.
(4) A vizsgálati jelentéshez külön belső feljegyzést (vezetői összefoglalót) kell csatolni, amely tartalmazza
a) a tényállás rövid összefoglalását,
b) az eljárás jogalapjának ismertetését,
c) a vizsgáló indítványát,
d) azon folyamatban lévő eljárások megjelölését, amelyekkel az érintett eljárást egységes szemléletben indokolt
elbírálni,
e) a döntést igénylő elvi kérdések bemutatását, fölvázolva a lehetséges alternatívákat,
f ) annak kiemelését, ha az ügyben újszerű, eddig el nem bírált elvi kérdés merült fel, vagy a korábbi versenytanácsi
gyakorlat továbbfejlesztésére, világosabbá tételére van lehetőség,
g) az eljárás meghatározott időpontig való befejezésének szükségességére vonatkozó figyelemfelhívást és annak
indokolását, valamint
h) javaslatot a 93. § vagy 94. § szerinti intézkedésre, ha az szükségesnek mutatkozik.
(5) A vizsgálati jelentés tervezetét jóváhagyásra felterjesztés előtt a Jogi Iroda és a Vezető Közgazdász Irodája véleményezi,
ha az általános elnökhelyettes – adott esetben a vizsgáló iroda javaslatára – úgy rendelkezik. A véleményezésre nyolc
nap áll rendelkezésre.
(6) A jóváhagyásra felterjesztett ügyiratban az Elnökhelyettesi Titkárság kijelölt munkatársa az Elnökhelyettesi Titkárság
vezetője által meghatározott szempontok szerint ellenőrzi a  vizsgálati eljárás során az  eljárási követelmények
betartását és az esetlegesen tapasztalt hiányosságokat azok mielőbbi orvoslása érdekében rövid úton jelzi az eljáró
irodának, valamint az Elnökhelyettesi Titkárság vezetőjének.
(7) A jóváhagyott vizsgálati jelentést tájékoztatásul meg kell küldeni az elnöknek és a vizsgálati koncepció egyeztetésében
részt vett irodáknak.
82. § A Tpvt. 71. § (3) bekezdés c) pontja szerinti külön jelentésre a vizsgálatot lezáró jelentésre vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni azzal, hogy az a 81. § (1) és (2) bekezdésében – a 81. § (2) bekezdés d) pontja kivételével – meghatározottakat
tartalmazza.
32. Vizsgálói megszüntetés 83. § (1) Az eljárást vizsgálati szakaszban megszüntető végzés tervezetét a  Jogi Iroda véleményezi, véleményezésére nyolc
nap áll rendelkezésre.
(2) Az  eljárást megszüntető végzés tervezetére egyebekben megfelelően alkalmazni kell a  81.  § (4)  bekezdés a), b),
d)–f ) és h) pontját, valamint a 81. § (6) bekezdését.
(3) Ha az eljárást megszüntető végzéssel szemben nem érkezik jogorvoslati kérelem, a végzést tájékoztatásul meg kell
küldeni a Versenytanács részére.
33. Egyes eljárási cselekményekre vonatkozó szabályok 84. § (1) Az ügyindító végzés kiadásával egy időben – a 100. § (1) bekezdése szerinti eljárások kivételével – az első eljárási
cselekményt is meg kell tenni, illetve az erre vonatkozó első végzést meg kell hozni.
(2) Adatszolgáltatásra felhívás esetén az  ügyfél, továbbá az  eljárás egyéb résztvevője tizenöt, illetve – az  adatkérés
összetettségéből következően – harmincnapos határidővel, ismételt adatkérés esetén pedig nyolc-, illetve tizenöt
napos határidővel hívható fel adat, irat szolgáltatására. Ez  a  határidő kérelemre egy alkalommal, legfeljebb nyolc,
illetve tizenöt nappal hosszabbítható meg.
(3) A  kérelemre indult eljárások kivételével, ha a  beadványt, okiratot az  ügyfél, továbbá az  eljárás egyéb résztvevője
angol, francia vagy német nyelven nyújtja be, a beadvány, irat benyújtóját magyar nyelvű összefoglaló vagy magyar
nyelvű fordítás benyújtására kell felhívni.
85. § (1) A  Tpvt. 55.  § (6)  bekezdése szerinti iratbetekintés iránti kérelmet a  vizsgáló – az  irodavezető jóváhagyásával –
haladéktalanul felterjeszti az  eljáró versenytanácsnak arra vonatkozó álláspontjával együtt, hogy az  iratbetekintés
a vizsgálat eredményességére tekintettel engedélyezhető-e, és ha igen, milyen körben.
(2) Ha az  iratbetekintésre a  vizsgálati szakasz során kerül sor, az  eljáró vizsgáló gondoskodik az  iratbetekintés
lefolytatásáról, az esetleges másolatkészítésről, valamint a másolatkészítés költségének megállapításáról.
86. § Az ideiglenes biztosítási intézkedésről szóló végzés kiadmányozásához az  általános elnökhelyettes jóváhagyása
szükséges, amire egy nap áll rendelkezésre.
87. § (1) A vizsgáló a versenyfelügyeleti eljárás során hozott végzésével szemben benyújtott jogorvoslati kérelmet és a releváns
iratokat az  általános elnökhelyettes által jóváhagyott feljegyzéssel terjeszti fel a  Versenytanácsnak. Az  általános
elnökhelyettes jóváhagyására egy nap áll rendelkezésre.
(2) Amennyiben a  vizsgáló saját hatáskörben eleget tesz a  jogorvoslati kérelemben foglaltaknak, úgy az  erről szóló
végzését tájékoztatásul megküldi az általános elnökhelyettesnek. Az ilyen végzés kiadmányozásához az irodavezető
jóváhagyása szükséges.
34. Vizsgáló szerepe az eljárás versenytanácsi szakaszában 88. § Az eljárás versenytanácsi szakaszában a vizsgáló nem vesz részt, azonban
a) ha az  eljáró versenytanács értesíti a  tárgyalásról, akkor az  ügyben korábban eljáró vizsgáló a  tárgyaláson
megjelenik, valamint
b) kivételesen, az eljáró versenytanács kérésére – az irodavezető hozzájárulásával és az általános elnökhelyettes
tudtával – elláthat az ügyirat kezelésével és az iratbetekintés lebonyolításával összefüggő, döntést nem igénylő
segítő jellegű feladatokat, ha ez a közreműködés az egyéb feladatai ellátását nem veszélyezteti.
35. Kötelezés teljesítésének nyomon követése, utóvizsgálat 89. § (1) A  versenyfelügyeleti eljárás vizsgálati szakaszában eljárt vizsgáló iroda rendszeresen figyelemmel kíséri az  eljáró
versenytanács határozatában előírt, meghatározott cselekmény elvégzésére, magatartás tanúsítására vagy attól
való tartózkodásra vonatkozó kötelezés teljesítését, az eljáró versenytanács által ideiglenes intézkedésként elrendelt
kötelezettséget, a Tpvt. 30. § (3) bekezdése vagy 75. §-a szerint előírt kötelezettséget vagy feltételt is ideértve.
(2) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy a teljesítés határidőben megtörtént, erről a vizsgáló iroda
az általános elnökhelyettes által jóváhagyott feljegyzésben tájékoztatja az eljáró versenytanácsot. Ha a rendelkezésre
álló adatok alapján nem állapítható meg, hogy a teljesítés határidőben megtörtént-e, vagy az valószínűsíthető, hogy
a teljesítés nem történt meg, a vizsgáló iroda utóvizsgálat megindítását kezdeményezi.
(3) A (2) bekezdéstől eltérve
a) a Tpvt. 30. § (3) bekezdése vagy 75. §-a szerint előírt kötelezettség vagy feltétel teljesítése esetén az utóvizsgálat
(4) bekezdés szerinti megindítása nem mellőzhető,
b) a  nem a Tpvt. 30.  § (3)  bekezdése vagy 75.  §-a szerint előírt kötelezettség nemteljesítése esetén a  vizsgáló
– az  ennek megállapítását lehetővé tevő bizonyítékokat tartalmazó előterjesztés útján – az  általános
elnökhelyettes jóváhagyásával végrehajtási eljárás megindítását kezdeményezi az eljáró versenytanácsnál.
(4) Azokban az  esetekben, ahol a  Tpvt. 77.  §-a szerint utóvizsgálat indítása kötelező, az  utóvizsgálatot legkésőbb
a teljesítési határidőtől, folyamatos kötelezettség, illetve a Tpvt. 30. § (3) bekezdése szerinti utólagos feltétel esetén
a kötelezettség, illetve a feltétel fennállásának határozatban előírt utolsó napjától számított két hónapon belül meg
kell indítani.
90. § (1) Az utóvizsgálat megindítása előtt utóvizsgálati tervet kell készíteni.
 (2) Az utóvizsgálati terv tartalmazza
a) azt a kötelezést, amely teljesítésének ellenőrzésére utóvizsgálat irányul, valamint
b) a 74. § (2) bekezdés f ), g) és i) pontjában meghatározottakat.
(3) Az  utóvizsgálat megindítására egyebekben megfelelően alkalmazni kell a  versenyfelügyeleti eljárás vizsgálati
koncepció készítése nélkül történő megindítására vonatkozó szabályokat.
91. § Az utóvizsgálatra megfelelően alkalmazni kell a 76–78. §-ban foglaltakat.
92. § Az utóvizsgálati jelentésre a 81. § (1)–(6) bekezdését kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a jelentésben a 81. §
(1) bekezdés b), c) és f ) pontjában meghatározottakat nem, vagy csak a szükséges mértékig részletezve kell bemutatni.
36. Törvényességi felügyeleti eljárás kezdeményezése 93. § (1) A  vizsgáló a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
(a  továbbiakban: Ctv.) szerinti törvényességi felügyeleti eljárás vagy az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról,
valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény szerinti törvényességi
ellenőrzés (a továbbiakban együtt: törvényességi felügyeleti eljárás) megindítását kezdeményezi az  általános
elnökhelyettesnél, ha a  hivatalból indított versenyfelügyeleti eljárás vizsgálati szakasza során azt észleli, hogy
az eljárás alá vont vállalkozás működése során nem tartja be a szervezetére és működésére vonatkozó jogszabályi
rendelkezéseket, illetve a létesítő okiratában foglaltakat, így különösen ha
a) székhelyén nem található, az eljárás során a vele való kapcsolattartás ténylegesen nem lehetséges, az eljárás
során semmilyen nyilatkozatot nem tesz,
b) számviteli szabályok szerinti beszámolási kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) A  törvényességi felügyeleti eljárás kezdeményezését az általános elnökhelyettes kiadmányozza, az elnök nevében
eljárva.
37. Feljelentéstétel 94. § (1) Ha a  versenyfelügyeleti eljárásban vizsgált magatartás egyúttal valamely büntetőjogi tényállást – vagy legalábbis
annak objektív elemeit – is kimeríti, a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 171.  § (2)  bekezdése alapján
a  hatóság tagját terhelő feljelentési kötelezettségnek a  Hivatal az  általános elnökhelyettes vagy a  Versenytanács
elnöke javaslata alapján az elnök által tett feljelentéssel tesz eleget.
(2) Az (1) bekezdés szerint feljelentéstétel különösen mérlegelendő
a) a Tpvt. 11. §-ába ütköző, közbeszerzési eljárással összefüggő magatartás esetén a Büntető Törvénykönyvről
szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 420. §-a szerinti versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési
eljárásban tényállásba ütközés miatt,
b) ha a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmába ütköző magatartás megvalósítja
a  Btk. 417.  §-a szerinti fogyasztók megtévesztése tényállás objektív elemeit, és a  szándékosság legalább
valószínűsíthető, figyelemmel arra, hogy
ba) a vállalkozás üzleti modellje lényegében a visszaélésre épül, vagy
bb) ugyanazon vállalkozás vagy ugyanazon személy folytat azonos vagy hasonló – korábban már
marasztalt – jogsértő tevékenységet,
c) ha – a  b)  pont alkalmazhatóságának hiányában – a  fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi
gyakorlat tilalmába, vagy az  üzleti döntések tisztességtelen befolyásolásának tilalma tilalmába ütköző
magatartás megvalósítja a Btk. 373. §-a szerinti csalás tényállás objektív elemeit – ideértve azt is, hogy van
kimutatható és bizonyítható kár –, és a szándékosság a b) pontra tekintettel legalább valószínűsíthető, továbbá
d) ha a vizsgált magatartás valószínűsíthetően megvalósítja a Btk. más tényállását.
 (3) A feljelentést a versenyfelügyeleti eljárás vizsgálati szakaszában kell megtenni, ha
a) a  magatartás büntethetőségének közeli elévülése miatt a  Versenytanács határozatának meghozatala nem
várható be, vagy
b) nem együttműködő eljárás alá vont vállalkozás esetében az  esetleges párhuzamos nyomozás
a versenyfelügyeleti eljárás eredményességét segítheti.
(4) A  feljelentésre vonatkozó javaslatát a  (3)  bekezdése szerinti esetben az  általános elnökhelyettes a  vizsgáló iroda
kezdeményezése alapján teszi meg. A vizsgáló iroda kezdeményezését a Jogi Iroda véleményezi.
(5) A  (3)  bekezdésben nem szabályozott esetben a  feljelentést az  eljáró versenytanácsnak a  jogsértést megállapító
határozata alapján indokolt megtenni.
(6) Az elnök jóváhagyását követően a kezdeményezés alapján a Jogi Iroda előkészíti a feljelentést.
38. A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának kezdeményezése 95. § A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 140.  §-a szerinti eljárás kezdeményezéséről az  általános
elnökhelyettesnek vagy a Versenytanács elnökének a javaslata alapján az elnök dönt. A döntés kezdeményezésére
megfelelően alkalmazni kell a 94. § (3)–(6) bekezdését.
39. A Hivatal képviselete a bíróságok előtti eljárásban
96. § A versenyfelügyeleti eljárásban hozott döntések bírósági felülvizsgálatára irányuló eljárásban a  Hivatalt – ha jelen
utasítás eltérően nem rendelkezik – a Bírósági Képviseleti Iroda képviseli. A képviselet ellátásában – a Versenytanács
szervezeti és működési szabályzatában meghatározott esetekben és szabályok szerint – az ügyben eljáró versenytanács
tagja is közreműködhet.
40. A Vezető Közgazdász Irodájának közreműködése 97. § (1) A  Vezető Közgazdász Irodája közreműködik a  versenyfelügyeleti eljárásban, illetve a  döntések bíróság előtti
képviseletében, ha a vizsgáló iroda, az eljáró versenytanács, a Bírósági Képviseleti Iroda vagy saját kezdeményezése
alapján az elnök így dönt.
(2) A Vezető Közgazdász Irodájának az  eljárásban való részvétele esetén az  eljáró vizsgáló iroda a Vezető Közgazdász
Irodájával közös feljegyzésben rögzíti, hogy mely kérdésekben milyen jellegű közreműködésre milyen ütemezés szerint
kerül sor részéről, és azt – az általános elnökhelyettes útján – jóváhagyásra megküldik az elnöknek. A  jóváhagyott
feljegyzés a  vizsgálati terv melléklete; a  Vezető Közgazdász Irodája a  közreműködését az  abban meghatározott
módon és időben köteles megadni a  vizsgáló iroda részére. Az  ehhez szükséges adatok és ismeretek beszerzése,
az erre irányuló eljárási cselekmények során az érintett irodák kötelesek egymással fokozottan együttműködni.
(3) A vizsgáló iroda a Vezető Közgazdász Irodája munkája szempontjából releváns végzések előkészítésébe a (2) bekezdés
szerinti feljegyzésben meghatározottak szerint bevonja a  Vezető Közgazdász Irodáját. Az  ilyen végzés tervezetét
a vizsgáló iroda – háromnapos véleményezési idő mellett – megküldi véleményezésre a Vezető Közgazdász Irodájának.
(4) Kivételes esetben a feladatához közvetlenül kapcsolódó, az adatkérő végzésekben foglalt kérdések értelmezésével
kapcsolatban a  Vezető Közgazdász Irodája az  adat szolgáltatására kötelezettel szóban, közvetlenül is kapcsolatot
tarthat, az ilyen kapcsolattartásról a vizsgáló irodát előzetesen értesíteni kell.
41. A Jogi Iroda közreműködése 98. § (1) A vizsgáló kizárására irányuló bejelentéssel kapcsolatos döntést a Jogi Iroda készíti elő, ennek során figyelembe véve
az érintett vizsgálónak és a vizsgáló iroda vezetőjének véleményét. A nem a vizsgálótól származó ilyen bejelentést
– a vizsgáló álláspontjával együtt – haladéktalanul át kell adni ügyintézésre a Jogi Irodának.
(2) Az ezen utasításban szabályozott eseteken túl a Jogi Iroda véleményét kell kérni
a) az eljárási bírságot kiszabó végzés meghozatala, illetve az ez ellen érkezett jogorvoslat felterjesztése előtt,
b) vizsgálati kifogás esetén, valamint
c) ha az általános elnökhelyettes úgy dönt.
VI. Fejezet
Egyes versenyfelügyeleti eljárásokkal összefüggő különös szabályok
42. A Fejezet hatálya 99. § Az egyes versenyfelügyeleti eljárásokban az V. Fejezetben foglalt szabályokat az e Fejezetben foglalt kiegészítésekkel
és eltérésekkel kell alkalmazni.
43. A helyszíni kutatásokra vonatkozó különös szabályok 100. § (1) Ha a rendelkezésre álló információk alapján kartelljogsértés valószínűsíthető, és a versenyfelügyeleti eljárást helyszíni
kutatással szükséges megindítani, a Felderítő Iroda a versenyfelügyeleti eljárás megindítását a jogsértést valószínűsítő
feltárt tényeket, az érintett vállalkozásokat, a piaci viszonyokat és szereplőket bemutató feljegyzésben kezdeményezi
az  elnöknél. Amennyiben az  eljárás megindítása és a  helyszíni kutatás bírság mellőzése iránti engedékenységi
kérelmen vagy a Tpvt. 79/A. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti információn alapul, ezt a feljegyzésben jelezni kell.
(2) A  feljegyzésben – az  eljárás alá vont vállalkozások és a  rendelkezésre álló bizonyítékok forrásának és pontos
tartalmának nevesítése nélkül, ugyanakkor a bizonyítékok típusának megjelölésével – a tényállást olyan mélységben
kell ismertetni, hogy az  alapján az  eljárásindítást megalapozó gyanúra és a  vizsgálat jogalapjára vonatkozóan
megalapozott véleményt lehessen nyilvánítani.
(3) A helyszíni kutatásra adott elnöki jóváhagyást követően az Antitröszt Iroda – a Felderítő Irodával egyeztetve – elkészíti
az  ügyindító végzés tervezetét és a  vizsgálati tervet, és felterjeszti jóváhagyásra az  általános elnökhelyettesnek.
Az  általános elnökhelyettes jóváhagyását követően a  Felderítő Iroda intézkedik a  helyszíni kutatáshoz szükséges
előzetes bírói engedély (a továbbiakban: előzetes bírói engedély) beszerzése iránt.
(4) Ha a  kartellnek nem minősülő jogsértés miatti eljárásban a  vizsgálat megindítása előtt vagy – bármely ügyben –
a vizsgálat megindítását követően az Antitröszt Iroda indokoltnak tartja helyszíni kutatás végrehajtását, kezdeményezi
azt a Felderítő Irodánál, amely azt – egyetértése esetén – jóváhagyásra az elnök elé terjeszti.
(5) Az elnök jóváhagyó döntése alapján a Felderítő Iroda – az Antitröszt Irodával egyeztetve – intézkedik az előzetes bírói
engedély beszerzése iránt és előkészíti a helyszíni kutatást.
(6) Az előzetes bírói engedély iránti kérelmet a Felderítő Iroda vezetője kiadmányozza, és e körben képviseli a Hivatalt.
101. § (1) A helyszíni kutatást a Felderítő Iroda készíti elő, szervezi és koordinálja, ezzel összefüggésben – az Antitröszt Irodával
együttműködésben – helyszíni kutatási tervet készít.
(2) A Felderítő Iroda a helyszíni kutatás tervezett időpontjáról a helyszíni kutatási terv, az előzetes bírói engedély, valamint
az eljárásindító végzés másolatának megküldésével tájékoztatja az elnököt.
(3) A helyszíni kutatáson elsődlegesen a Felderítő Iroda, az Antitröszt Iroda, valamint az Informatikai és Iratirányítási Iroda
vizsgálói vesznek részt. Szükség esetén a Felderítő Iroda más irodák vizsgálóinak közreműködését is kérheti.
(4) Az  egyes helyszíneken a  helyszíni kutatást folytató vizsgálók munkáját a  Felderítő Iroda vezetője és az  Antitröszt
Iroda vezetője által közösen kijelölt vizsgálók (a továbbiakban: kutatásvezetők) irányítják. A kutatásvezetők döntenek
a  helyszíni kutatás során a  szükséges intézkedésekről és felmerülő kérdésekről, így különösen a  birtokba vehető
bizonyítási eszközökről. A  helyszíni kutatáson a  vizsgálók kötelesek a  kutatásvezetők utasításai szerint eljárni.
A kutatásvezetők munkáját a Felderítő Iroda vezetője irányítja, e körben a más irodához tartozó kutatásvezetőket is
utasíthatja.
(5) A  helyszíni kutatás során a  vizsgáló a  hivatalos minőségét szolgálati igazolványával igazolja. A  helyszíni kutatás
megkezdésének napján az Antitröszt Iroda gondoskodik az eljárásindító végzésnek a helyszíni kutatással nem érintett
ügyféllel való közléséről.
102. § (1) A helyszíni kutatás lefolytatásáról a Felderítő Iroda a helyszíni kutatást követően haladéktalanul, de legfeljebb három
napon belül tájékoztatja az elnököt.
(2) A Felderítő Iroda a helyszíni kutatás során lefoglalt bizonyítási eszközöket, birtokba vett iratokat, adatokat a helyszíni
kutatást – adott esetben a  védekezés céljából készült iratokkal kapcsolatos eljárási cselekmények lefolytatását –
követő negyvenöt napon belül átvizsgálja, és szükség esetén gondoskodik az azok bizonyítékkénti felhasználásához
szükséges utólagos bírói engedély beszerzéséről.
(3) A  helyszíni kutatást – adott esetben a  védekezés céljából készült iratokkal kapcsolatos eljárási cselekmények
lefolytatását – követő lehető legrövidebb időn belül biztosítani kell, hogy az  Antitröszt Iroda eljáró vizsgálója
a  helyszíni kutatatás során birtokba vett iratokhoz, adatokhoz a  vizsgált jogsértés bizonyítékainak azonosítása és
a bizonyíték-összefoglaló összeállítása érdekében hozzáférhessen, azokat megvizsgálhassa.
(4) A védekezés céljából készült iratokkal kapcsolatos eljárási cselekmények során a Jogi Iroda jár el, és – adott esetben
az Antitröszt Irodával vagy a Bírósági Képviseleti Irodával közreműködésben – képviseli a Hivatalt az ezzel összefüggő
bírósági eljárásban.
44. Engedékenységi kérelmek kezelése 103. § (1) Az írásbeli engedékenységi kérelem Hivatal általi átvételéről külön feljegyzést kell készíteni. A feljegyzésben, valamint
a szóban tett engedékenységi kérelemről készült jegyzőkönyvben rögzíteni kell a kérelem előterjesztésének pontos
idejét (év, hónap, nap, óra, perc pontossággal), valamint kizárólag az elsőként benyújtott, a Tpvt. 78/A. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti mellőzés iránti kérelem esetén a kérelem elsőségének tényét. A kérelmező kérelmére az itt megjelölt
adatokról a vizsgáló külön igazolást ad ki a kérelmezőnek.
(2) A Tpvt. 78/A. § (7) bekezdés a) pontja szerint a jogsértésben való részvétel folytatására kötelező döntés csak a helyszíni
kutatás eredményességének biztosításához elengedhetetlenül szükséges mértékű és jellegű, határidőhöz kötött
részvételre adható.
(3) A Tpvt. 78/A. § (7) bekezdés a) pontja szerint a jogsértésben való részvétel folytatására kötelező döntéshez az elnök
jóváhagyása, a  Tpvt. 78/B.  § (3)  bekezdése szerinti nem végleges kérelem kiegészítésére határidőt megállapító
végzéshez az irodavezető jóváhagyása szükséges.
(4) Ha a Tpvt. 78/B. § (4) bekezdése szerinti nem végleges előzetes kérelmet angol, francia vagy német nyelven nyújtják
be, kérelem beérkezését követően a vizsgáló haladéktalanul gondoskodik a kérelem magyar nyelvű összefoglalójának
vagy magyar nyelvű fordításának elkészültéről.
104. § (1) A versenyfelügyeleti eljárás megindítása előtt benyújtott engedékenységi kérelem alapján, szükség esetén a kérelmet
benyújtó meghallgatása, tőle további információk beszerzése után a  Felderítő Iroda a  kérelem, nem végleges
kérelem esetén a  kiegészített kérelem benyújtásától számított két hónapon belül megállapítja, hogy az  ügyben
versenyfelügyeleti eljárás megindítása szükséges-e, és ennek megfelelően megteszi a szükséges intézkedéseket.
(2) A bírság mellőzése iránti kérelem vagy a Tpvt. 78/B. § (3) bekezdése szerinti nem végleges kérelemmel kapcsolatos
eljárás versenyfelügyeleti eljárás megindítása nélkül akkor zárható le, ha
a) a kérelem alapján a helyszíni kutatást a bíróság nem engedélyezte,
b) a nem végleges kérelem kiegészítésére adott határidő eredménytelenül eltelt, vagy
c) az abban foglalt jogsértés tekintetében időmúlás miatt eljárás már nem indítható.
(3) A  Tpvt. 78/B.  § (4)  bekezdése szerinti nem végleges előzetes kérelem esetén a  versenyfelügyeleti eljárás
szükségességéről való döntés függőben tartható, ameddig a Bizottság általi eljárásindítás kérdésében döntés nem
születik. Ha az ügyben versenyfelügyeleti eljárás indítására nem kerül sor, az engedékenységi kérelemmel kapcsolatos
eljárás akkor zárható le, ha
a) a Bizottság az ügyben eljárást indított,
b) egyértelműen megállapítható a Hivatal hatáskörének vagy joghatóságának hiánya, vagy
c) az abban foglalt jogsértés tekintetében időmúlás miatt eljárás már nem indítható.
(4) Ha az  engedékenységi kérelemmel kapcsolatos eljárás versenyfelügyeleti eljárás megindítása nélkül lezárul, erről
a Felderítő Iroda értesíti a kérelmezőt olyan formában, amilyen formában a kérelem benyújtásra került. Az értesítést
az elnök hagyja jóvá.
(5) Ha a  helyszíni kutatással induló eljárásban az  eljárás megindítása és a  helyszíni kutatás bírság mellőzése iránti
engedékenységi kérelmen alapul, a Felderítő Iroda az előzetes bírói engedély megszerzését követően az Antitröszt
Irodával egyeztetett és az elnök által jóváhagyott, a kérelemmel kapcsolatos értékelését tartalmazó feljegyzésben
a kérelmet, valamint az ahhoz kapcsolódó iratokat felterjeszti a Versenytanácsnak.
(6) Az  (5) bekezdésben nem említett esetekben a bírság mellőzése vagy csökkentése iránti engedékenységi kérelmet
az  Antitröszt Iroda – a  Felderítő Iroda bevonásával – legkésőbb a  vizsgálati jelentés Versenytanácsnak való
felterjesztéséig értékeli, és értékelésével együtt a  kérelmet, valamint az  ahhoz kapcsolódó iratokat az  általános
elnökhelyettes jóváhagyásával felterjeszti a Versenytanácsnak.
45. A Tpvt. 79/A. §-a szerinti információ szolgáltatásával összefüggő eljárásra vonatkozó szabályok
105. § (1) Ha a Hivatal versenyfelügyeleti eljárást indít abban az ügyben, amellyel összefüggésben a 43. § (1) bekezdés szerinti
előzetes minősítés alapján feltehetőleg a  Tpvt. 79/A.  §-a szerinti díjigényt megalapozó információt szolgáltattak,
az eljárás megindításáról hozott végzéssel egyidejűleg a Felderítő Iroda – bejelentő esetén külön iratban, panaszos
esetén a Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatásban – írásban
a) tájékoztatja az információt szolgáltató személyt a Tpvt. 79/B. § (2) bekezdésében foglaltakról, és
b) – ha azt még nem kérte, illetve ilyen figyelemfelhívásra még nem került sor – felhívja a figyelmét arra, hogy
a Tpvt. 43/G. § (3) bekezdése alapján kérheti, hogy ne fedjék fel azt a tényt, hogy bejelentéssel vagy panasszal
élt a Hivatalnál.
(2) Ha a feltehetően a Tpvt. 79/A. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti információt vizsgálati szakaszban lévő versenyfelügyeleti
eljárás során szolgáltatják, az Antitröszt Iroda legkésőbb az információ beérkezésétől számított tizenöt napon belül
elvégzi az  előzetes minősítést, melynek eredményéről az  Antitröszt Iroda feljegyzést készít. Az  Antitröszt Iroda
a feljegyzést tájékoztatásul megküldi az elnöknek.
(3) Ha az előzetes minősítés alapján feltehetőleg díjigényt megalapozó információ alapján a versenyfelügyeleti eljárás
más vállalkozással szembeni kiterjesztésére, a vizsgált magatartás időtartamának kiterjesztésére vagy az eljárásnak
ugyanazon eljárás alá vontak egyéb magatartásaira való kiterjesztésére kerül sor, vagy ha az ilyen információ egyébként
bizonyítékként felhasználható, az erre vonatkozó végzés meghozatalával, illetve feljegyzés készítésével egyidejűleg
az  Antitröszt Iroda írásban közli az  információt szolgáltató személlyel az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatást, illetve
figyelemfelhívást.
(4) Ha az előzetes minősítés alapján a vizsgálati szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárás során szolgáltatott információ
alkalmatlan díjigény megalapozására, az Antitröszt Iroda erről a tényről haladéktalanul írásban értesíti az információt
szolgáltató személyt, egyidejűleg kitűzve a Tpvt. 79/B. § (3) bekezdése szerinti meghallgatás időpontját.
(5) A vizsgálati jelentéshez kapcsolódó vezetői összefoglalóban jelezni kell, ha az ügyben feltehetően díjigényt megalapozó
információ szolgáltatására került sor, és – ha már rendelkezésre áll – a díjigényre vonatkozó nyilatkozat tényét, illetve
ha a nyilatkozat megtételére vonatkozó határidő még nem járt le, ennek tényét és a nyilatkozat határnapját, továbbá
azt, ha valamely szolgáltatott információ kapcsán a Tpvt. 79/B.  § (3)  bekezdése szerinti meghallgatásra került sor,
szükség esetén a meghozott végzések számára utalással.
46. Összefonódás engedélyezése iránti, kérelemre indult eljárások 106. § (1) Az eljáró versenytanácsnak az összefonódás teljes körű vizsgálatának szükségességéről hozott döntése hiányában
a) vizsgálati terv készítése nem szükséges,
b) a vizsgálatot úgy kell lefolytatni, hogy vizsgálati jelentés olyan időben kerüljön felterjesztésre a Versenytanácshoz,
hogy az eljáró versenytanácsnak legalább tíz nap álljon a rendelkezésére, és
c) a 78. § (3) bekezdése nem alkalmazandó.
(2) Összefonódás engedélyezése tárgyában indult versenyfelügyeleti eljárásokban a vizsgálati jelentés tartalmazza:
a) a 81. § (1) bekezdés a), e), és i) pontjában foglaltakat, azzal, hogy az e) pont esetében eljárás alá vont vállalkozás
alatt ügyfelet kell érteni,
b) a tényállást és az azt alátámasztó bizonyítékokat, így különösen
ba) az érintett vállalkozáscsoportok tulajdonosi szerkezetére, irányítási viszonyaira, gazdasági helyzetére
és tevékenységére vonatkozó tényeket, adatokat, valamint
bb) az ügylet tartalmának ismertetését,
bc) az összefonódással érintett átfedő és kapcsolódó piacok bemutatását,
c) az összefonódás értékelését, így különösen
ca) az engedélykérési kötelezettség megalapozottságára vonatkozó tényeket és adatokat,
cb) az érintett piacok értékelését,
cc) az összefonódás horizontális, vertikális és portfólió hatásának értékelését, valamint
cd) az  ügylettel összefüggő versenykorlátozó kikötések értékelését abból a  szempontból, hogy
kapcsolódó versenykorlátozásnak tekinthetőek-e.
 (3) Ha a  rendelkezésre álló adatok alapján az  eljárást az  összefonódás teljes körű vizsgálatával indokolt lefolytatni,
a  Fúziós Iroda erre az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti határidőben külön jelentésben tesz indítványt. A  külön
jelentés a (2) bekezdésben meghatározottakon túl tartalmazza az összefonódás piaci hatásai teljes körű vizsgálata
szükségességének elemzését, kitérve a Hivatal e tárgyban követett gyakorlatára is.
(4) Ha az eljáró versenytanács az összefonódás teljes körű vizsgálatának szükségességéről dönt, az iratok vizsgáló irodára
érkezésétől számított nyolc napon belül vizsgálati tervet kell készíteni.
(5) Az (1) bekezdés szerinti esetben a vizsgálati jelentés, illetve a külön jelentés tervezetének véleményezésére három
nap áll rendelkezésre, és határidőben adott vélemény hiányában az egyetértést megadottnak kell tekinteni.
(6) Az (1) bekezdés szerinti esetben a vizsgálati jelentés, valamint a külön jelentés jóváhagyására egy nap áll rendelkezésre.
107. § (1) Az összefonódás versenytanácsi engedély megadását megelőző végrehajtásának engedélyezésére irányuló kérelemre
vonatkozó külön jelentést a Tpvt. 29/A. §-a szerinti kérelem beérkezését követő öt napon belül kell a Versenytanácsnak
felterjeszteni. A jelentéstervezet véleményezésére egy nap áll rendelkezésre, azzal, hogy határidőben adott vélemény
hiányában az egyetértést megadottnak kell tekinteni. A jelentést az általános elnökhelyettes egyidejű tájékoztatása
mellett az irodavezető jóváhagyásával kell felterjeszteni.
(2) A külön vizsgálati jelentés
a) a 81. § (1) bekezdés a) és i) pontjában foglaltakat,
b) a Tpvt. 29/A. §-a szerinti kérelem ismertetését,
c) a tényállást és az azt alátámasztó bizonyítékokat,
d) a  főbb érintett piacok, a  releváns átfedések, kapcsolódások és a  versenyhatások rövid, lényegre törő
ismertetését, valamint
e) a Tpvt. 29/A. §-a szerinti kérelem elfogadása indokoltságának elemzését
tartalmazza.
(3) A  kérelem elfogadása indokoltságának elemzése kapcsán ki kell térni a  hozzájárulás megadása feltételeinek
értékelésére, így különösen
a) a tilalomnak az érintett vállalkozásokra és más vállalkozásokra gyakorolt hatásának, valamint az összefonódás
versenyre hátrányos lehetséges hatásainak mérlegelésére,
b) arra, hogy a hozzájárulás megadása mennyiben szükséges a befektetés értékének megőrzéséhez,
c) arra, hogy az  irányítási jogok kért gyakorlása hogyan érintené az  összefonódást megelőzően fennálló
versenyfeltételek megfelelő helyreállíthatóságát, valamint az  összefonódás versenyre hátrányos hatásainak
kiküszöbölhetőségét, továbbá
d) az irányításkorlátozás előírásának szükségességére. 108. § (1) Az eljárás hiánypótlási felhívás nemteljesítése miatti megszüntetéséről szóló végzés tervezetének véleményezésére
rendelkezésre álló határidő három nap.
(2) Ha a megfelelő hiánypótlás a hiánypótlásra szolgáló határidő lejártát követően, azonban még az eljárást megszüntető
végzés kiadása között beérkezik, a vizsgálatot folytatni kell.
(3) Amennyiben a kérelemnek nem minősülő beadványt vagy okiratot az ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője angol,
francia vagy német nyelven nyújtja be, az irat, beadvány beérkezését követően a vizsgáló haladéktalanul gondoskodik
az iratok magyar nyelvű összefoglalójának vagy magyar nyelvű fordításának elkészültéről.
109. § (1) Nincs lehetőség a  vizsgálati szakaszban a  kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítására azon az  alapon, hogy
az összefonódás a Tpvt. 23. §-a szerint nem összefonódás, vagy a Tpvt. 24. §-a szerint nem engedélyköteles.
(2) Ha a  vizsgálat során felmerült információk alapján a  Tpvt. 24.  §-a szerinti engedély megadásához az  eljárásban
ügyfélként részt nem vevő vállalkozás számára kellene feltételt vagy kötelezettséget előírni, a vizsgálati jelentésben
a feltétel vagy kötelezettség előírására vonatkozó indítvánnyal együtt az új ügyfél bevonására is indítványt kell tenni.
110. § (1) A Fúziós Iroda az összefonódás engedélyezése tárgyában kérelemre indított versenyfelügyeleti eljárás jogerős lezárását
követően haladéktalanul tájékoztatja az Antitröszt Irodát, valamint az általános elnökhelyettest és a Felderítő Irodát,
ha az eljárás során olyan versenykorlátozó kikötés alkalmazása merült fel, amely az irányadó versenytanácsi gyakorlat
alapján vélhetően nem minősül a Tpvt. 30. § (5) bekezdése szerinti, összefonódáshoz kapcsolódó versenykorlátozásnak.
A  tájékoztatás tartalmazza a  Fúziós Irodának az  ilyen kikötésre vonatkozó véleményét és az  általa ismert releváns
adatokat.
(2) A  Fúziós Iroda tájékoztatása alapján az  Antitröszt Iroda tizenöt napon belül – szükség esetén a  Felderítő Iroda
bevonásával – elvégzi a versenykorlátozó kikötés értékelését abból a szempontból, hogy az adott ügyben szükséges-e
versenyfelügyeleti eljárást indítani, és ennek megfelelően véleményezésre bocsátja az  ügyindításra vonatkozó
vizsgálati koncepciót, vagy – ha eljárás megindítását nem tartja szükségesnek – álláspontjáról tájékoztatja az általános
elnökhelyettest.
47. Előzetes egyeztetés 111. § (1) A  Tpvt. 69.  §-a szerinti előzetes egyeztetés megkezdéséről, illetve az  erre irányuló kezdeményezés elutasításáról
a Fúziós Iroda vezetője dönt.
(2) A Fúziós Iroda vezetője az előzetes egyeztetés kapcsán felmerült kérdésekkel összefüggésben, a Fúziós Iroda által
az előzetes egyeztetésen képviselendő észrevételek előkészítése céljából egyeztetést kezdeményezhet a támogató
irodákkal, illetve a Versenytanáccsal, és kezdeményezheti, hogy az egyeztetésen a támogató iroda vizsgálója vagy
a Versenytanács elnöke által kijelölt személy is legyen jelen.
(3) Az előzetes egyeztetés eredményéről a Fúziós Iroda értesíti az általános elnökhelyettest és a Versenytanács elnökét.
VII. Fejezet
Az európai uniós versenyjog alkalmazásával járó eljárások, valamint a Bizottsággal,
a tagállami versenyhatóságokkal, továbbá a fogyasztóvédelemért felelős nemzeti hatóságokkal való
együttműködés során követett belső ügyintézési rend
48. Általános rendelkezések 112. § (1) A  Hivatal az  európai uniós versenyjog alkalmazásával járó eljárásai, valamint a  Bizottsággal, a  tagállami
versenyhatóságokkal és a fogyasztóvédelemért felelős nemzeti hatóságokkal való együttműködés során az európai
uniós és más nemzetközi együttműködés során elfogadott szabályozó dokumentumokat figyelembe véve jár el.
(2) Ha a  konkrét együttműködés körülményeiből más nem következik, az  együttműködés keretében a  kimenő iratot
a más tagállami versenyhatóságnak és a fogyasztóvédelemért felelős nemzeti hatóságoknak angol, a Bizottságnak
magyar és angol nyelven kell megküldeni.
113. § (1) A Bizottsággal és a  tagállami versenyhatóságokkal való együttműködés előmozdítása érdekében az elnök jelöli ki
a Nemzetközi Iroda munkatársai közül az általános ECN-kapcsolattartót és a felhatalmazott adatközlő hivatalnokot,
valamint az  Antitröszt, illetve Felderítő Iroda munkatársai közül az  engedékenységi kapcsolattartót és a  helyszíni
kutatási kapcsolattartót, valamint helyetteseiket. Az  elnök által kijelölt személyek nevéről és elérhetőségéről
a Nemzetközi Iroda tájékoztatja az Európai Versenyhatóságok Hálózatát.
(2) Ha az Európai Versenyhatóságok Hálózatára vonatkozó szabályozó dokumentumból más nem következik, az Európai
Versenyhatóságok Hálózaton belül a  Bizottság, illetve a  más tagállami versenyhatóság részére korlátozottan
megismerhető adat, ideértve a tervezett helyszíni kutatással kapcsolatos adatokat, valamint a helyszíni kutatás során
beszerzett bizonyítékokat kizárólag az ECN-ET rendszer vagy a felhatalmazott adatközlő hivatalnok útján, megfelelően
kódolt formában továbbítható. Tartalomtól függetlenül a felhatalmazott adatközlő hivatalnok továbbítja a Bizottság
vagy más tagállami versenyhatóság felhatalmazott adatközlő hivatalnoka által küldött megkeresésekre küldendő
válaszokat.
(3) Az  elnök jelöli ki a  Fogyasztóvédelmi Iroda munkatársai közül a  2006/2004/EK rendelet európai parlamenti és
tanácsi rendelet szerinti eljárásokban eljárásra jogosult kapcsolattartót (a továbbiakban: CPC-kapcsolattartó), illetve
helyettesét. A CPC-kapcsolattartó eljárásához, döntéséhez az irodavezető jóváhagyása szükséges.
114. § Ha jelen utasítás alapján a Nemzetközi Iroda az eljárásban más módon nem vesz részt, a Bizottsággal és a tagállami
versenyhatóságokkal való együttműködés során eljáró vizsgáló iroda, illetve a  2006/2004/EK rendelet európai
parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke szerinti elektronikus adatbázison (a továbbiakban: CPC-adatbázis) keresztül
érkezett, illetve kiküldött végrehajtás iránti megkeresés és információcsere esetén a CPC-kapcsolattartó tájékoztatja
a Nemzetközi Irodát az együttműködéssel kapcsolatos eljárási cselekményekről, illetve az annak keretében született
dokumentumokat részére tájékoztatásul megküldi.
49. Az EUMSz. 101., illetve 102. cikke alapján indult ügyekkel kapcsolatos szabályok
115. § (1) Az  EUMSz. 101., illetve 102.  cikke alapján indult eljárás megindításával kapcsolatos adatokat a  Nemzetközi Iroda
rögzíti az ECN-ügyregiszterben, ennek érdekében az eljárás megindításával egyidejűleg az eljáró vizsgáló megküldi
a Nemzetközi Iroda részére az eljárásindító végzést, illetve szükség esetén külön tájékoztatja az alábbi adatokról:
a) az ügy ügyszáma,
b) az eljárással érintett termék vagy szolgáltatás megnevezése, bemutatása,
c) a feltehetőleg érintett földrajzi piac megjelölése,
d) az ügy rövid leírása,
e) a jogsértés feltételezett kezdő időpontja,
f ) az azzal kapcsolatos tájékoztatás, ha az eljárás megindítására az ECN-ügyregiszter, illetve az ECN-ET rendszer
monitoringozása nyomán került sor,
g) a Nemzetközi Iroda által kért egyéb adatok.
(2) Ha a versenyfelügyeleti eljárást a vizsgálati szakaszban terjesztik ki az EUMSz. 101., illetve 102. cikkére, erről a tényről
az (1) bekezdés szerinti adatok közlésével az eljáró vizsgáló haladéktalanul értesíti a Nemzetközi Irodát.
116. § (1) Az Antitröszt Iroda folyamatosan monitoringozza, hogy más tagállami versenyhatóságok milyen eljárás megindításáról
helyeznek el információt az ECN-ügyregiszteren, illetve az ECN-ET rendszeren abból a szempontból, hogy annak van-e
magyar vonatkozása, hogy indokolt-e eljárást indítani, vagy a folyamatban lévő eljárást felfüggeszteni, megszüntetni,
valamint hogy az érinti-e a Hivatal gyakorlatát.
(2) Az Antitröszt Iroda nyilvántartást vezet az ECN-ügyregiszteren, illetve az ECN-ET rendszeren rögzített ügyekről, amely
tartalmazza
a) az üggyel foglalkozó vizsgáló nevét,
b) az ügy rövid leírását,
c) annak jelzését, hogy a magyar piac érintett-e,
d) annak jelzését, hogy indokolt-e ügyindítás, akár más tagállami versenyhatósággal párhuzamosan, akár az ügy
átvételével, illetve a  már folyamatban lévő eljárás felfüggesztése vagy megszüntetése a  párhuzamos más
tagállami versenyhatósági eljárásra tekintettel,
e) annak jelzését, hogy a joggyakorlat szempontjából egyébként releváns-e az ügy.
 (3) A  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti eljárási cselekmény az  eljárás megindításáról szóló információ közzétételétől
számított két hónapon belül kezdeményezhető, ezt követően kizárólag abban az  esetben, ha az  eljárás folyamán
az ügy körülményei jelentősen változnak.
(4) A Nemzetközi Iroda véleményezi a (2) bekezdés d) pontja szerinti javaslatot, valamint szükség esetén – az Antitröszt
Iroda bevonásával – előzetesen egyeztet az eljárást folytató vagy egyébként érintett tagállami versenyhatósággal.
(5) Ha az Antitröszt Iroda megítélése szerint eljárás indítása indokolt, az általános szabályok szerint megteszi az ehhez
szükséges intézkedéseket.
117. § (1) Az  ECN-ügyregiszterben, illetve az  ECN-ET rendszerben a  Bizottság vagy más tagállami versenyhatóság által
engedékenységi ügyként jelzett ügyben rögzített bírság mellőzése iránti kérelem és az  azzal összefüggésben
önkéntesen szolgáltatott adat (a továbbiakban együtt: engedékenységi üggyel kapcsolatos információ) nem
használható fel új eljárás indításához vagy folyamatban lévő eljárás során, ha a  Hivatalnak arról egyébként nincs
tudomása, illetve a Hivatal nem küldhet meg engedékenységi üggyel kapcsolatos információt a Bizottságnak vagy
más tagállami versenyhatóságnak.
(2) Az  (1) bekezdéstől eltérően az engedékenységi üggyel kapcsolatos információ kiadása iránt a Bizottság vagy más
tagállami versenyhatóság megkereshető, az felhasználható, illetve továbbítható, ha
a) az engedékenységi kérelmező ahhoz hozzájárult,
b) a  Hivatalhoz, illetve az  információt kérő Bizottsághoz, más tagállami versenyhatósághoz is benyújtották
az ugyanarra a jogsértésre vonatkozó – és már nem visszavonható – bírság mellőzése iránti kérelmet,
c) a Hivatal, illetve az  információt kérő Bizottság, más tagállami versenyhatóság írásban kötelezettséget vállal,
hogy az engedékenységi ügyre vonatkozó így megszerzett információt nem használja fel arra, hogy szankciót
állapítson meg az engedékenységi kérelmező vagy egyébként az engedékenység alapján kedvező elbánásra
számító vállalkozással, egyéb személlyel, illetve ezek alkalmazottaival vagy volt alkalmazottaival szemben.
(3) A Bizottság vagy más tagállami versenyhatóság megkereshető, felhasználható, illetve továbbítható az engedékenységi
üggyel kapcsolatos azon információ, amelyet eljárási cselekmény elvégzése iránti megkeresés keretében kért
beszerezni a  Hivatal, illetve a  Bizottság, az  a  más tagállami versenyhatóság, amelyhez a  bírság mellőzése iránti
kérelmet benyújtották.
(4) Az  Antitröszt Iroda kezdeményezi az  engedékenységi kérelmezőnél a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti hozzájárulás
megadását, egyúttal felhívja a figyelmet arra is, ha a más tagállami versenyhatóságnál még lehetőség van arra, hogy
engedékenységi kérelmezőként lépjen fel. Az Antitröszt Iroda egyúttal tájékoztatja az engedékenységi kérelmezőt,
hogy a hozzájárulása nem vonható vissza.
(5) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti írásbeli kötelezettségvállalást az  Antitröszt Iroda vezetője kiadmányozza
a Versenytanács, a Jogi Iroda és a Nemzetközi Iroda véleményének beszerzését követően.
(6) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  Hivatal megküldi az  információt kérő Bizottság, más tagállami
versenyhatóság írásbeli kötelezettségvállalását az engedékenységi kérelmező részére.
118. § (1) Az Antitröszt Iroda monitoringozza az 1/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerinti konzultációra szóló meghívót és
a kapcsolódó dokumentumot.
(2) A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsági ülésen képviselendő hivatali
álláspontot és az ülésen azt képviselő személyét – az Antitröszt Irodának a támogató irodákkal egyeztetett, az általános
elnökhelyettes által jóváhagyott javaslatára – az elnök határozza meg.
(3) A tanácsadó bizottsági ülés kialakult álláspontról, illetve az annak kapcsán felmerült egyéb lényeges információról
a Hivatalt képviselő személy rövid beszámolót készít, amelyet megküld az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek,
a Jogi Irodának, valamint a Nemzetközi Irodának, amely ezeket nyilvántartja.
50. Információcsere az 1/2003/EK tanácsi rendelet 12. cikke alapján
119. § (1) Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 12. cikkén alapuló információkérés teljesítéséről a Nemzetközi Iroda gondoskodik.
 (2) A Nemzetközi Iroda beszerzi a Jogi Iroda és az ügyben eljáró, illetve feladatkörrel rendelkező vizsgáló iroda véleményét
a válasz előkészítése során.
 (3) Ha az  információkérés versenytanácsi szakaszban lévő ügy kapcsán érkezik, a  Nemzetközi Iroda az  eljáró
versenytanácsnak továbbítja a megkeresést, ha a versenytanács azt közvetlenül nem kapta meg.
120. § (1) Ha a Hivatal kér információt a Bizottságtól vagy más tagállami versenyhatóságtól, az eljáró vizsgáló által összeállított
tartalmú megkeresést a Nemzetközi Iroda véleményezi és továbbítja.
(2) Az információkérésre beérkezett válaszokat a Nemzetközi Iroda haladéktalanul továbbítja az eljáró vizsgálónak.
121. § A Hivatalhoz benyújtott engedékenységi kérelemmel kapcsolatos információknak a  Bizottság vagy más tagállami
versenyhatóság részére való továbbításáról – az általános elnökhelyettes jóváhagyása alapján – az engedékenységi
kapcsolattartó gondoskodik a 113. §-ban foglaltak figyelembe vételével.
51. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke szerinti vizsgálati cselekmények
122. § (1) Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke szerinti vizsgálati cselekménnyel összefüggésben a Hivatalnál, illetve a Hivatal
által megkeresett hatóságnál felmerülő költségekről, azok viseléséről a Nemzetközi Iroda – szükség szerint a főtitkár
bevonásával – egyeztethet az érintett hatósággal.
(2) Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke szerinti vizsgálati cselekmény iránti megkeresés teljesítésével kapcsolatban
indított versenyfelügyeleti eljárás megindításához az  általános elnökhelyettesnek az  eljárás megindításáról szóló
végzésre vonatkozó jóváhagyása szükséges, vizsgálati terv és vizsgálati koncepció nem készül.
123. § (1) Az  1/2003/EK tanácsi rendelet 22.  cikke alapján helyszíni kutatás lefolytatása iránti megkeresés intézése körében
a helyszíni kutatási kapcsolattartó tart közvetlenül kapcsolatot a megkereső hatósággal.
(2) A helyszíni kutatás lefolytatása iránti megkeresés teljesítéséről az elnök dönt.
 (3) Ha az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke alapján helyszíni kutatás lefolytatása szükséges, a Felderítő Iroda gondoskodik
a helyszíni kutatás elvégzéséhez szükséges bírói engedély beszerzéséről és a helyszíni kutatás lefolytatásáról, ideértve
a bizonyíték-összefoglaló elkészítését és a védekezés céljából készült irattal kapcsolatos esetleges eljárást is.
124. § Ha az EUMSz. 101. cikkének vagy 102. cikkének megsértése miatt indított eljárásban a Hivatal kíván más tagállami
versenyhatóságot helyszíni kutatás lefolytatása iránt megkeresni, az  Antitröszt Iroda által összeállított tartalmú
megkeresést a Nemzetközi Iroda véleményezi és továbbítja.
125. § (1) A  Felderítő Iroda közreműködik a  Bizottság magyarországi helyszínen tervezett helyszíni kutatásával kapcsolatos
eljárási cselekményekben.
(2) Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 20. cikk (8) bekezdése és 21. cikk (3) bekezdése szerinti bírósági eljárás során a Felderítő
Iroda jár el.
126. § A helyszíni kutatáson kívüli egyéb eljárási cselekmény elvégzésére irányuló, az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke
szerinti megkeresés teljesítéséről – az általános elnökhelyettes jóváhagyása esetén – az Antitröszt Iroda gondoskodik.
A megkeresésre adandó választ a Nemzetközi Iroda véleményezi és továbbítja.
52. Az összefonódások ellenőrzésével összefüggő ügyekkel kapcsolatos monitoring
127. § (1) A 139/2004/EK tanácsi rendelet 19. cikk (2) bekezdés szerinti általános véleményezési lehetőségre tekintettel a Fúziós
Iroda folyamatosan monitoringozza az ECN-ET rendszer fúziós könyvtárába feltöltött ügyeket abból a szempontból,
hogy az összefonódás a hazai piacra vagy a versenyre gyakorol-e hatást, illetve érinti-e a Hivatal gyakorlatát.
(2) A Fúziós Iroda haladéktalanul jelzi a Bizottságnak, hogy a Hivatal észrevételt kíván tenni az ügyben, és egyeztet arról,
hogy mi az a legkésőbbi időpont, amikorra az észrevételnek meg kell érkeznie a Bizottsághoz.
128. § (1) Ha a  Fúziós Iroda álláspontja szerint szükséges észrevételt tenni, előkészíti a  hivatali álláspont tervezetét, amely
tartalmazza
a) a felek nevét és az ügy tárgyát,
b) annak ismertetését, hogy a  bejelentő megjelölte-e Magyarországot érintett piacként, illetve értek-e el
az érintett vállalkozások forgalmat Magyarországon,
c) az észrevételt és annak indokait.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti indítványt véleményezésre meg kell küldeni a  támogató irodáknak és tájékoztatásul
a Versenytanács elnökének.
(3) Az indítványról az elnök dönt. 129. § (1) A  Fúziós Iroda monitoringozza a  139/2004/EK tanácsi rendelet 19.  cikk (3)  bekezdése szerinti konzultációra szóló,
az ECN-ET rendszer fúziós könyvtárában elérhető meghívót és a kapcsolódó dokumentumot.
(2) Az  összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsági ülésen képviselendő hivatali álláspontot és az  ülésen azt
képviselő személyét – a  Fúziós Irodának az  általános elnökhelyettes által jóváhagyott javaslata alapján – az  elnök
határozza meg. Ha a Fúziós Iroda nem vagy nem teljes mértékben ért egyet a tanácsadó bizottsági ülésen képviselendő
bizottsági állásponttal, a  képviselendő álláspontra vonatkozó javaslatot előzetesen egyezteti az  érintett támogató
irodával.
(3) A tanácsadó bizottsági ülésen kialakult álláspontról, illetve az annak kapcsán felmerült egyéb lényeges információról
a Hivatalt képviselő személy rövid beszámolót készít, amelyet megküld az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek,
a Jogi Irodának, valamint a Nemzetközi Irodának, amely ezeket nyilvántartja.
53. Az összefonódások ellenőrzésével összefüggő ügyek áttételére vonatkozó eljárások
130. § (1) Ha a  Fúziós Iroda a  127.  § szerinti monitoring során vagy a  Bizottság felhívása alapján arra a  következtetésre jut,
hogy a magyar piacot elkülönült piacként érintheti az összefonódás, tíz napon belül előkészíti az erről szóló álláspont
tervezetét, amely tartalmazza
a) a felek nevét és az ügy tárgyát,
b) annak ismertetését, hogy a kérelmező szerint milyen forgalmat értek el az érintett vállalkozások Magyarországon,
c) annak ismertetését, hogy a  Fúziós Iroda miért tartja szükségesnek, hogy a  Hivatal kérje az  ügy áttételét
a Bizottságtól,
d) a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti feltételek fennállásának bemutatását, és
e) javaslatot az áttételi kérelem tartalmára vonatkozóan.
(2) Az  álláspont tervezetével kapcsolatban a  továbbiakban a  128.  § szerint kell eljárni, azzal, hogy az  álláspontról
az általános elnökhelyettes három napon belül dönt, döntését tájékoztatásul megküldi az elnöknek is.
(3) A  Fúziós Iroda figyelemmel kíséri, hogy a  Bizottság hoz-e határozatot az  áttételi kérelem kapcsán. Ha a  Bizottság
nem határoz, a Fúziós Iroda eljáró vizsgálója elkészíti a 139/2004/EK tanácsi rendelet 9. cikk (5) bekezdése szerinti
emlékeztetőt és megküldi a Bizottság részére.
131. § (1) Ha az összefonódás Bizottsághoz történő áttételének szükségessége merül fel, a 130. § megfelelő alkalmazásával kell
eljárni.
(2) Ha a Hivatal a 139/2004/EK tanácsi rendelet 22. cikk (1) bekezdése szerinti kérelemmel fordul a Bizottsághoz, vagy más
versenyhatóság által előterjesztett ilyen kérelemhez csatlakozik, az áttételi kérelem – az ügy körülményeihez képest
értelemszerűen – tartalmazza annak bemutatását, hogy
a) az összefonódás a 139/2004/EK tanácsi rendelet 3. cikke szerinti összefonódásnak minősül,
b) az összefonódás a 139/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikke szerint nem közösségi léptékű,
c) az érintett földrajzi piac a nemzetinél szélesebb-e,
d) az összefonódás mely joghatóságok alapján képezi felülvizsgálat tárgyát,
e) az  összefonódás külön vizsgálódás nélkül (prima facie) értékelés alapján alkalmas a  kérelmező tagállam
területén a verseny jelentős befolyásolására,
f ) melyek a  lehetséges problémák az  esetleg szükségesnek bizonyuló, megfelelő jogvédelmi intézkedések
megállapításában, illetve kikényszerítésében,
g) az összefonódás hatást gyakorolhat-e a tagállamok közötti kereskedelemre,
h) a 139/2004/EK tanácsi rendelet 22. cikk (1) vagy (2) bekezdése szerinti határidőt betartották-e,
i) több ECA versenyhatóság egyetértésre jutott-e abban, hogy az összefonódást közösen tegyék át a Bizottsághoz,
és
j) ha a kérelem a Hivatal eljárásának áttételére vonatkozik, akkor az ügyfelek támogatják-e az áttételt.
(3) Ha az ügyet a Hivatal mellett két vagy több más tagállami versenyhatósághoz is bejelentették, akkor a Fúziós Iroda
köteles az (1) bekezdés szerint eljárni.
132. § (1) Ha a  Bizottság arról értesíti a  Hivatalt, hogy más tagállami versenyhatóság kéri olyan ügynek a  Bizottsághoz való
áttételét, amelyben a Hivatal is eljár, az értesítést – ha az ügy még vizsgálati szakaszban van – a Fúziós Iroda vizsgálja
meg.
(2) Az  értesítés vizsgálatával kapcsolatban a  130.  § megfelelő alkalmazásával kell eljárni azzal, hogy a  feljegyzésnek
tartalmaznia kell azt is, hogy mely tagállam kezdeményezte az ügynek a Bizottsághoz történő áttételét.
54. Kapcsolattartás az ECA versenyhatóságokkal az összefonódások ellenőrzésével összefüggő ügyekben
133. § (1) Ha az  összefonódás engedélyezése iránti kérelemből vagy a  felek tájékoztatása alapján megállapítható, hogy
az összefonódást már kérelmezték, bejelentették, vagy kérelmezni, bejelenteni fogják más ECA versenyhatóságnál,
akkor – a Tpvt. 68. § (4) bekezdése szerinti eljárás szükség szerinti lefolytatását követően – haladéktalanul tájékoztatni
kell az ECA versenyhatóságokat az összefonódási kérelemről az elektronikus ECA-tájékoztató útján.
(2) A  más versenyhatóságok által megküldött ECA-tájékoztatókat a  Fúziós Iroda vizsgálja meg abból a  szempontból,
hogy van-e magyar vonatkozása, és ha igen, szükséges lett volna-e annak engedélyezését a Hivataltól kérelmezni.
(3) Ha az  eljárásindítás feltételeinek fennállása nem valószínűsíthető, arról nem szükséges tájékoztatást adni az  ECA
versenyhatóságoknak. Ha valószínűsíthető az  engedélyeztetési kötelezettség fennállta, akkor a  Tpvt. 70.  §-ának
megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
(4) Az eljáró vizsgáló az érintett ECA versenyhatóságok vizsgálóival szükség esetén közvetlenül veszi fel a kapcsolatot,
illetve ilyen megkeresés esetén közvetlenül tarthat kapcsolatot, és egyeztetheti az álláspontját az üggyel kapcsolatban,
azzal, hogy korlátozottan megismerhető adatot nem adhat át. Az eljáró vizsgáló szükség szerint értesíti az érintett
más versenyhatóság vizsgálóját az üggyel kapcsolatos fejleményekről.
(5) Ha valószínűsíthető, hogy
a) az elemzés olyan versenyproblémára világít rá, amely további vizsgálatra, vagy esetlegesen orvoslásra szorul,
és
b) korlátozottan megismerhető adatok átadása előremozdíthatja az ügy elemzését, illetve a megfelelő megoldás
kialakítását,
az eljáró vizsgáló kezdeményezheti az ügyfeleknél, hogy hozzájárulásukat adják a rendelkezése alatt álló korlátozottan
megismerhető adatok ECA versenyhatóság részére való átadásához.
134. § (1) Ha a Fúziós Iroda álláspontja szerint az ügy alkalmas lehet áttételre, akkor
a) értesíti az ECA versenyhatóságokat úgy, hogy az ECA-tájékoztatót kiegészíti az áttételre vonatkozó állásponttal,
és
b) a  lehető leghamarabb kapcsolatba lép a Bizottsággal, hogy megtudja annak az álláspontját egy lehetséges
közös áttételről.
 (2) Ha a 131. § alapján a Hivatal arról értesíti a Bizottságot, hogy nem csatlakozik az áttételre vonatkozó kérelemhez,
de maga vizsgálja az összefonódást, a Fúziós Iroda értesíti a többi versenyhatóságot is erről a tényről, és továbbra
is együttműködik velük és a  Bizottsággal az  összefonódás párhuzamos vizsgálata során. A  Hivatal vizsgálatainak
eredményeiről is értesíti az érintett versenyhatóságot és a Bizottságot.
(3) A közös áttételben résztvevő versenyhatóságok közötti informális koordináció során a Fúziós Iroda eljáró vizsgálója
jár el, ennek során kikéri a Nemzetközi Iroda véleményét.
55. Az európai uniós versenyjog alkalmazásával összefüggő egyéb eljárásokra vonatkozó szabályok
135. § (1) Ha a Bizottság kikéri a tagállami versenyhatóságok véleményét valamely vállalkozásnak iránymutató levél kibocsátása
iránti kérelmével kapcsolatban, a  Nemzetközi Iroda koordinálja a  levél véleményezését, és kikéri a  feladatkörében
érintett vizsgáló iroda, valamint a támogató irodák, az általános elnökhelyettes és a Versenytanács véleményét, ennek
alapján egyezteti és előkészíti a hivatali álláspontot.
(2) A hivatali álláspontot az elnök hagyja jóvá.
136. § (1) Ha a bíróság valamely polgári per kapcsán megkereste a Hivatalt az EUMSz. 101., illetve 102. cikkének értelmezésével
összefüggésben, a Jogi Iroda tartja a kapcsolatot a bírósággal, valamint koordinálja az ezzel kapcsolatban felmerülő
feladatokat, így különösen továbbítja a megkeresést a Nemzetközi Irodának.
(2) A Nemzetközi Iroda jelzi a Bizottságnak, ha a Hivatalhoz az (1) bekezdés szerinti megkeresés érkezett.
 (3) A Jogi Iroda egyebekben a 141. § megfelelő alkalmazásával jár el.
137. § (1) Ha olyan perben, amelyben a Hivatal félként vesz részt, a bíróság az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárását
kezdeményezte, az elnök dönt arról, hogy a Hivatal bekapcsolódjon-e az Európai Bíróság előtt zajló eljárásba.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a Hivatalt a Bírósági Képviseleti Iroda képviseli, a képviselni kívánt álláspontot pedig
a Nemzetközi Iroda, a Jogi Iroda, valamint a Versenytanács véleményezi.
56. Az általános elnökhelyettes jóváhagyásához kötött egyes döntések
138. § A
a) Tpvt. 91/E. § (2) és (3) bekezdése szerinti döntéshez,
b) 117. § (2) bekezdés c) pontja szerinti kötelezettségvállaláshoz,
c) 130. § (3) bekezdése szerinti emlékeztető kiküldéséhez,
d) 119. § szerinti információkérésre vizsgálati szakaszban adott válasz kiküldéséhez
az általános elnökhelyettes jóváhagyása szükséges.
57. A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő eljárásokra vonatkozó szabályok
139. § (1) A Fogyasztóvédelmi Iroda folyamatosan monitoringozza a CPC-adatbázist.
 (2) A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásával összefüggésben indított versenyfelügyeleti
eljárás indításáról, végrehajtás iránti megkeresés küldéséről, valamint a  Hivatalhoz érkezett végrehajtás iránti
megkeresés visszaadásáról haladéktalanul, de legfeljebb három napon belül a  CPC-kapcsolattartó jelzést küld
a CPC-adatbázison keresztül.
(3) A Tpvt. 91/K. § (1) bekezdés alapján indított versenyfelügyeleti eljárás megindításához az általános elnökhelyettesnek
az  eljárás megindításáról szóló végzésre vonatkozó jóváhagyása szükséges, vizsgálati terv és vizsgálati koncepció
nem készül.
VIII. Fejezet
A Hivatal egyes különleges fellépései 58. A verseny szabadságát sértő hatósági döntéssel szembeni fellépés
140. § (1) A Tpvt. 85. §-a szerinti, a verseny szabadságát sértő hatósági döntés (e §-ban a továbbiakban: döntés) visszavonásának
kezdeményezéséről – az általános elnökhelyettes vagy a Versenytanács elnöke által előterjesztett javaslat alapján –
az elnök dönt.
(2) A javaslatban be kell mutatni
a) a döntéshozó hatóság azonosításához szükséges adatokat, a döntéshozatal körülményeinek megjelölésével,
b) a verseny szabadságának sérelmét megalapozó tényeket, továbbá
c) a  döntés bírósági felülvizsgálatára irányadó jogvesztő határidő számítása szempontjainak, illetve
az e szempontból releváns körülményeknek az ismertetését.
 (3) A javaslatot – az előterjesztőtől függően – véleményezés céljából meg kell küldeni
a) az általános elnökhelyettes,
b) a Versenytanács elnöke,
c) a Jogi Iroda,
d) a Bírósági Képviseleti Iroda, valamint
e) az érintett versenyfelügyeleti eljárást folytató vizsgáló iroda
részére.
(4) Ha az elnök a javaslattal egyetért, a Jogi Iroda – az érintett vizsgáló iroda bevonásával, valamint a Bírósági Képviseleti
Irodával egyeztetve – előkészíti a döntés módosítására vagy visszavonására történő felhívás, valamint az esetleges
kereset tervezetét.
(5) A felhívást, valamint a keresetet az elnök kiadmányozza. A Hivatalt a perben a Jogi Iroda képviseli.
59. Amicus curiae tevékenység 141. § (1) A bíróság Tpvt. 88/B. § (2) vagy (3) bekezdése szerinti értesítése, illetve felhívása (a továbbiakban együtt: értesítés)
esetén a Jogi Iroda készíti elő a Hivatal Tpvt. 88/B. § (3) bekezdése szerinti észrevételét, illetve (4) bekezdése szerinti
jogi álláspontját (a továbbiakban együtt e § alkalmazásában: álláspont).
(2) A  bíróság értesítéséről a  Jogi Iroda haladéktalanul tájékoztatja a  Hivatal megkeresésére okot adó jogsértés
tekintetében feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodát és az általános elnökhelyettest. A vizsgáló iroda tizenöt napon
belül kialakítja arra vonatkozó álláspontját, hogy szükségesnek mutatkozik-e versenyfelügyeleti eljárás indítása.
(3) A  vizsgáló iroda álláspontjának kialakítása során – a  bíróság által a  Hivatal részére bocsátott bizonyítékok
mérlegelésével – a bejelentések vizsgálata során követett szempontok szerint jár el.
(4) Ha a vizsgáló iroda álláspontja szerint versenyfelügyeleti eljárás megindítása szükséges, erről haladéktalanul értesíti
a  Jogi Irodát, egyidejűleg megteszi a  szükséges lépéseket, azzal, hogy a  versenyfelügyeleti eljárás megindításáról
szóló döntés a bírósági értesítés alapján rendelkezésre álló határidő lejártát megelőzően kiadásra kell, hogy kerüljön.
Ebben az esetben a Jogi Iroda az álláspont tervezetét a megindított versenyfelügyeleti eljárásra tekintettel alakítja ki.
(5) A  Jogi Iroda az  álláspont – szükség esetén a  feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodával vagy a  Versenytanácsi
Titkársággal egyeztetett – tervezetét legkésőbb az értesítésben megjelölt határidő lejártát megelőző nyolcadik napig
jóváhagyásra megküldi az elnök részére, valamint tájékoztatásul az általános elnökhelyettes, illetve a Versenytanács
elnöke részére.
(6) A bíróság előtt a Hivatal képviseletét a Jogi Iroda látja el.
60. Közérdekű keresetindítás 142. § (1) A Tpvt. 92. §-a szerinti közérdekű kereset indításáról – az általános elnökhelyettes vagy a Versenytanács elnöke által
előterjesztett javaslat alapján – az elnök dönt.
(2) Közérdekű keresetindítás kezdeményezésére versenyfelügyeleti eljárás jogerős befejezése előtt csak kivételes esetben
kerülhet sor.
(3) A javaslatban be kell mutatni
a) a fogyasztók széles köre érintettségét megalapozó tényeket,
b) a  vonatkozó polgári jogi igény (kárösszeg vagy a  követelés teljesítésének eszköze) és annak jogalapja
meghatározását,
c) a  jogosult fogyasztók meghatározása módszerének, és az  azonosításukhoz szükséges adatok megjelölését,
valamint
d) az  igényérvényesítésre irányadó jogvesztő határidő számítása szempontjainak, illetve az  e  szempontból
releváns körülményeknek az ismertetését. (4) A javaslatot – az előterjesztőtől függően – véleményezés céljából meg kell küldeni
a) az általános elnökhelyettes,
b) a Versenytanács elnöke,
c) a Jogi Iroda, valamint
d) a Bírósági Képviseleti Iroda
részére.
(5) Ha az  elnök a  javaslattal egyetért, egyben dönt arról is, hogy az  ügyben a  Hivatalt a  Jogi Iroda vagy a  Bírósági
Képviseleti Iroda képviselje.
(6) A  képviseletre kijelölt iroda előkészíti a  kereset tervezetét és véleményezésre megküldi a  (4)  bekezdésben
megjelölteknek.
(7) A keresetet az elnök hagyja jóvá. IX. Fejezet
Cégjogi események figyelése
143. § (1) Az  eljárás során az  eljárás alá vontakat érintő, az  eljárás eredményes lefolytatását, az  esetleges pénzfizetési
kötelezettségek behajtását veszélyeztető cégjogi események nyomon követése, az ezek nyomán szükségessé váló
intézkedések megtételének elősegítése érdekében a  Hivatal megbízott szolgáltató útján cégfigyelési rendszert
(a továbbiakban: cégfigyelés) működtet.
(2) A  cégfigyeléssel összefüggő adminisztratív feladatok ellátása, így különösen a  cégfigyelés körébe eső cégeknek
a szolgáltató rendszerébe való feltöltése, a cégfigyelési rendszer hivatali felületeinek üzemeltetése és abban az adatok
naprakészen tartása, valamint a szolgáltatóval való kapcsolattartás az Informatikai és Iratirányítási Iroda feladata.
(3) A  cégfigyelés körébe be kell vonni valamennyi olyan Ctv. szerinti céget, amellyel szemben hivatalból indított
versenyfelügyeleti eljárás van folyamatban (a végrehajtási eljárást is ide értve), valamint amellyel szemben a Hivatalnak
le nem zárt követelése áll fenn.
(4) Új eljárás indítása, valamint új le nem zárt követelés keletkezése esetén – az ügyszaktól függően – az eljáró vizsgáló
vagy a  Versenytanácsi Titkárság az  eljárás alá vont, illetve a  követelés kötelezettje cégjegyzékszámának vagy
nevének és székhelyének megküldésével kezdeményezi az Informatikai és Iratirányítási Irodánál az érintett cégnek
a cégfigyelési körbe való bevonását.
(5) A  figyelt cégre vonatkozóan a  cégfigyelési rendszerből érkező, új cégjogi eseményekre vonatkozó értesítéseket
az Informatikai és Iratirányítási Iroda kijelölt munkatársa fogadja, és a cégjogi eseményről – a cég nevének, az érintett
versenyfelügyeleti eljárás vagy ágazati vizsgálati eljárás számának, az érintett követelésszámnak, az érintett követelés
aktuálisan fennálló összegének és státusának megjelölésével együtt – a szükséges intézkedések megtétele érdekében
elektronikus levélben tájékoztatja
a) a  vizsgálati szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárás, valamint az  ágazati vizsgálatban kiszabott bírság
tekintetében érintett cég esetén az  eljáró vizsgálót, a  vizsgáló irodájának vezetőjét és az  Elnökhelyettesi
Titkárság vezetőjét,
b) a versenytanácsi szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárás vagy a bírósági felülvizsgálati eljárások kapcsán
felmerült követelések tekintetében érintett cég esetén a Versenytanács Titkárságát, valamint
c) a végrehajtási eljárás alatt, illetve a behajtási szakaszban levő követelés tekintetében érintett cég esetén azt,
akinek döntése nyomán a követelés, illetve végrehajtás alatt lévő kötelezés keletkezett, az annak tevékenységét
irányító elnökhelyettest, valamint a Költségvetési Iroda vezetőjét.
144. § (1) Az  Informatikai és Iratirányítási Iroda negyedévente ellenőrzi a  cégfigyelésbe bevont cégek körét, és intézkedik
a  figyelésbe bevont cégek figyelésének megszüntetéséről, ha az  már nem indokolt, illetve azon cégek figyelésbe
vonásáról, amelyeknél ennek szükségessége időközben felmerült.
(2) Az Informatikai és Iratirányítási Iroda a cégfigyelési körbe bevont cégek, valamint a cégfigyelési rendszerből érkező
értesítések adatok összesített listáját az  intraneten valamennyi munkatárs számára elérhető módon naprakészen
közzéteszi.
X. Fejezet
Záró rendelkezések 61. Hatálybalépés 145. § Ez az utasítás 2014. november 1-jén lép hatályba.
62. Hatályon kívül helyezés és módosítás 146. § (1) Hatályát veszti
a) a Hivatal egyes eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendről szóló 9/Eln./2005. évi belső utasítás,
b) a közösségi versenyjog alkalmazásával járó eljárások, illetve a Bizottsággal és a tagállami versenyhatóságokkal
való együttműködés során követett belső eljárásrendről szóló 10/Eln./2005. évi belső utasítás,
c) a Gazdasági Versenyhivatal informátori díjigényekkel összefüggő belső eljárási rendjéről szóló 4/Eln./2010. évi
belső utasítás,
d) a panasszal és a jogsértés miatt a Gazdasági Versenyhivatal eljárását kezdeményező szóbeli folyamodvánnyal,
valamint a más hatóságtól vagy bíróságtól a Gazdasági Versenyhivatalhoz érkező vagy áttett ilyen beadvánnyal
összefüggő eljárás rendjéről szóló 3/Eln./2011. [3/2011. (III. 29.) GVH] utasítás.
(2) A  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 43/H.  §-a szerinti
bejelentés megtételére szolgáló űrlapokról szóló 13/2014. (VI. 19.) GVH [12/2014. (VI. 30.) GVH] utasítás (a továbbiakban:
Űrlaputasítás) 1–5. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
63. Átmeneti rendelkezések 147. § A 116.  § (2)  bekezdés szerinti nyilvántartást az  ECN-ügyregiszterben, illetve ECN-ET rendszerben az  ezen utasítás
hatálybalépését követően elhelyezett új ügyek tekintetében kell vezetni.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök