text:
1819/2018. (XII. 27.) Korm. határozata Budapesti Európai Ifjúsági Központ felújítás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Európa Tanács és Magyarország közötti kiváló és szerteágazó együttműködés fenntartása, valamint
a  magas színvonalú ifjúsági programok fennmaradásának biztosítása érdekében a  Budapesti Európai Ifjúsági
Központ elhelyezését szolgáló, a magyar állam tulajdonában álló, Budapest 13316 helyrajzi számon nyilvántartott,
természetben 1024 Budapest II., Rózsahegy u. 5. szám alatt található ingatlan teljes körű felújítása előkészítésének
(a továbbiakban: Beruházás) szükségességével;
2. a Beruházás előkészítése érdekében a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési
hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2)  bekezdés d), e), i) és
o)  pontja szerinti előkészítési fázisokra – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – legfeljebb 136 360 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére azzal, hogy
a támogatott előkészítési fázisokat legkésőbb 2019. szeptember 30-áig kell megvalósítani;
3. a Beruházás előkészítés kormányzati felelősének a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki;
 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Beruházás előkészítési feladatainak 2019. évet érintő finanszírozása érdekében a  – kifizetésekhez kapcsolódó
pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen legfeljebb 136 360 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet, XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 1. cím Külgazdasági és Külügyminisztérium központi
igazgatása cím javára, az 1. melléklet szerint, a fel nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba
történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: pénzügyminiszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. január 15.
A fel nem használt rész visszafizetése tekintetében:
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásul vételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Külgazdasági és Külügyminisztérium valósítsa meg;
 6. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Kormány részére a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése
érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint
az átcsoportosított forrás felhasznált összegéről,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. október 31.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. október 31.
7. egyetért azzal, hogy a Beruházás előkészítésével összefüggésben megvalósuló eszközbeszerzések lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
46/2015. (X. 21.) OGY határozata a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti üzleti évéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti
üzleti évéről szóló beszámolót.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
293/2013. (VII. 26.) Korm. rendelete az Országos Rendőr-főkapitányság „Folyami határőrizeti rendszer fejlesztése Mohácson” című projektjével, továbbá a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által megvalósítandó, Magyarország és a Szerb Köztársaság közti határforgalom ellenőrzésért, valamint vámellenőrzésért felelős hatóságok számára az ellenőrzés feltételeinek magyar államterületen, közös helyen való biztosítását célzó, Bácsszentgyörgy-Rastina (Haraszti) közúti határátkelőhelyet érintő beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, továbbá a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket,
amelyek az  Országos Rendőr-főkapitányság KHA/2013/3.2.1. számú „Folyami határőrizeti rendszer fejlesztése
Mohácson” című projektje keretében megvalósítandó határmegfigyelő rendszernek a  mohácsi határkikötő és
a schengeni külső határ közötti kiépítéséhez kapcsolódnak.
(2) A  Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  2.  mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket,
amelyek a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal által megvalósítandó, a  Magyarország és a  Szerb Köztársaság közti
határforgalom ellenőrzésért, valamint vámellenőrzésért felelős hatóságok számára az ellenőrzés feltételeit magyar
államterületen, közös helyen való biztosítását célzó, Bácsszentgyörgy-Rastina (Haraszti) közúti határátkelőhelyet
érintő beruházáshoz kapcsolódnak.
(3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú eljárásban szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (4) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú eljárásban szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó
jogszabály szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
(5) A Kormány a (2) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként általános építésügyi hatósági ügyekben a  Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Bajai
Járási Hivatal Járási Építésügyi Hivatalát jelöli ki, az egyéb ügyekben azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott
ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú eljárásban szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
(6) A Kormány a (2) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú eljárásban szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó
jogszabály szerint másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § Az 1. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott közigazgatási hatósági ügyekben
a) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
b) a döntések kézbesítése – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések kivételével –
hirdetményi úton történik, a döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését megelőzően indult eljárásokban is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
346/2013. (HK 12.) MH BHD intézkedése a Magyar Honvédség Vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár Támogató Zászlóalj csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet és
a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasítás rendelkezéseire – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Vitéz
Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár Támogató
Zászlóalj (a továbbiakban: MH BHD TZ) hivatásos és
szerződéses katona állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján az MH BHD TZ csapatkarjelzését rendszeresítem
és viseletét az MH BHD TZ hivatásos és szerződéses
katona állománya részére engedélyezem.
3. Az MH BHD parancsnoka által rendszeresített csapatkarjelzés szöveges leírását az 1. melléklet, eredeti méretű mását a 2. melléklet, kétszeres méretű színes grafikáját a 3. melléklet tartalmazza.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a csapatkarjelzéssel kapcsolatos műszaki dokumentáció kidolgozásáról,
a jóváhagyott karjelzés és csapatjelvény rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH BHD TZ személyi állományának csapatkarjelzéssel és csapatjelvénnyel történő ellátásáról az
MH Logisztikai Központ gondoskodik.
5. Jelen intézkedés a közzétételét követő napon lép
hatályba.
Kun Szabó István dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
1358/2016. (VII. 13.) Korm. határozata a Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér és környezete felújításával kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány – az Országgyűlés elnökének Steindl Imre Program megvalósításáról adott tájékoztatása alapján – támogatja a Steindl
Imre Program keretében tervezett további intézkedések megtételét, amelyek eredményeként teljes körűen megvalósulhat
a Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér és környezete (a továbbiakban: Kossuth tér) történetileg hiteles helyreállítása. A Kormány
e cél megvalósítását támogatva
 1. egyetért azzal, hogy a  Kossuth tér felújítása keretében a  teret övező valamennyi épület és a  térhez kapcsolódó
közterületek térhez illeszkedő felújítása megtörténjen;
 2. egyetért azzal, hogy az 1. pontban foglaltak keretében
a) a Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér 6–8. szám alatti ingatlanon kialakításra kerülő Országgyűlés új
irodaháza (a továbbiakban: Irodaház) a  Kossuth tér egységes arculatát biztosító, az  eredeti tervekhez és
beépítéshez a lehető leghitelesebben igazodó homlokzattal kerüljön megvalósításra,
b) az Irodaház a)  alpont szerinti megvalósítása során biztosítani kell az  ingatlanhoz kapcsolódó közlekedési
funkciók jogszabályoknak megfelelő további fenntartását azzal, hogy a  közlekedési funkciók ideiglenes
korlátozására csak a  bontási és kivitelezési munkák elvégzéséhez elengedhetetlenül szükséges mértékben
kerüljön sor,
c) az Irodaépület és az Országház közötti földalatti csatlakozás jöjjön létre,
d) az Országház III-as udvara a  Steindl Imre Program korábbi szakaszában beépített XV-ös udvarhoz hasonló
jellegű lefedést kapjon,
e) a Budapest V. kerület, Vécsey utca 4. szám alatti, 24718 helyrajzi számon nyilvántartott épület
tetőszerkezetének eredeti állapot szerinti helyreállítása szükséges,
f ) a kiemelt nemzeti emlékhely területi lehatárolásának felülvizsgálata szükséges,
g) pénzügyi ösztönző és támogatási rendszer útján, illetve a szükséges jogszabályi környezet megteremtésével
kell elősegíteni a  teret övező, városképi szempontból meghatározó, nem állami tulajdonú épületek állami
szerepvállalással történő homlokzati, tetőszerkezeti rekonstrukcióját,
h) állami tulajdonú nonprofit gazdasági társaság végezze projektszervezetként a  Steindl Imre Program egyes
további elemeinek megvalósításának előkészítését, külön döntés szerint lebonyolítását;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Országgyűlés Hivatalával egyeztetve dolgozza ki és
terjessze a  Kormány elé az  Irodaház telkére vonatkozó beépítési szabályokat az  épített környezet alakításáról
és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 4.  § (3a)  bekezdése alapján oly módon, hogy azok a  korabeli
szabályozáshoz a  lehetséges mértékig igazodva tegyék lehetővé a  2.  pont a)  alpontja szerinti beruházás
megvalósítását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. július 31.
4. a 2. pont e) alpontja végrehajtása érdekében felhívja a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztost, hogy vizsgálja meg a  Budapest V. kerület, Vécsey utca 4. szám alatti, 24718 helyrajzi számon
nyilvántartott épület tetőszerkezetének eredeti állapot szerinti helyreállításának lehetőségét és feltételeit;
Felelős: a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. szeptember 30.
5. a 2.  pont f )  alpontja végrehajtása érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  Kiemelt
Nemzeti Emlékhely Bizottság véleményét kikérve – vizsgálja felül a kiemelt nemzeti emlékhely területi lehatárolását
annak érdekében, hogy a lehatárolás a leghatékonyabban biztosíthassa az 1. és 2. pontban foglalt célok elérését;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. október 31.
6. a 2. pont g) alpontja végrehajtása érdekében felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Országgyűlés Hivatalával egyeztetve dolgozza ki és terjessze
a  Kormány elé a  Kossuth teret övező, nem állami tulajdonban lévő épületek homlokzatának,
tetőszerkezetének rekonstrukcióját lehetővé tevő pénzügyi ösztönző és támogatási rendszerre vonatkozó
javaslatot,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
b) az igazságügyi minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy dolgozzák ki és terjesszék
a  Kormány elé az  a)  alpont szerinti rekonstrukció közérdeknek megfelelő megvalósítását lehetővé tevő
szabályozási javaslatot;
Felelős: igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31.
7. a 2.  pont h)  alpontja végrehajtása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  Miniszterelnökséget
vezető minisztert, hogy az  Országgyűlés Hivatalával egyeztetve vizsgálják meg a Steindl Imre Program egyes
beruházásainak előkészítését és külön döntés szerint lebonyolítását végző, az Országgyűlés Hivatala és az érintett
kormányzati szervek együttműködését biztosító állami tulajdonú nonprofit gazdasági társaság alapításának
feltételeit, továbbá a vizsgálat alapján készítsenek javaslatot a Kormány részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. július 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
61/2015. (VII. 23.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Sági Zsoltot az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2015. augusztus 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2016. (II. 25.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/2037-2/2016. számú előterjesztésére – Travanj Anita (születési hely, idő:
Törökkanizsa [Jugoszlávia], 1985. szeptember 10.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. február 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
54/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Zsigmond Barna Pált
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2013. október 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
46/2010. (VI. 11.) ME határozata a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökének kinevezéséről.
A Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 193/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet 1. §-ában foglalt jogkörömben – a közigazgatási és
igazságügyi miniszter előterjesztésére –
dr. Gaál Szabolcs Barnát a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökévé
– 2010. június 11-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2014. (IV. 9.) HM utasítása a ruházati illetménynorma 2014. összegeinek megállapításáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a  miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, a  miniszter fenntartói irányítása
alá tartozó köznevelési intézményre, továbbá a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A ruházati illetménynorma 2014. évi összegeit az utasítás 1. melléklete tartalmazza.
3. § (1) A 2014. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben 111 000 Ft, tábornok részére 124 000 Ft keretösszeget kell
előrenyomtatni és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(2) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2014. évi szerződéses
utánpótlási ruházati utalványfüzetben a 2014. évre vonatkozóan 126 000 Ft utánpótlási illetményt kell bejegyezni
és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2014. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül
a) a hivatásos tábornok részére 20 000 Ft-ot,
b) a hivatásos tiszt és altiszt részére 15 000 Ft-ot
kell kifizetni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kifizetést követően – a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ)
kivételével – a hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzet „Feljegyzések” részében hivatásos tiszt és altiszt esetében
a „Keretösszegen felül 15 000 Ft kifizetve.”, tábornok esetében a „Keretösszegen felül 20 000 Ft kifizetve.” megjegyzést
kell bejegyezni és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(3) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2014. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft-ot kell kifizetni.
(4) A  2013. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében
144 000 Ft-tal érvényesített – 2014. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati
utalványfüzet keretösszegéből a 2014. évi utánpótlási illetmény terhére 15 000 Ft-ot, tábornok részére 20 000 Ft-ot
kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(5) Amennyiben a  2013. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati
utalványfüzettel ellátott igényjogosult nem rendelkezik a (4) bekezdés szerinti 15 000 Ft, tábornok részére 20 000 Ft
kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(6) A KNBSZ kivételével az (1) bekezdés és a (3)–(5) bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult részére teljesíthető,
aki átvett, érvényes 2014. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(7) Az  (1)  bekezdés és a  (4)–(5)  bekezdés szerinti kifizetést a  honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti eleme és
a  honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti elem által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell
teljesíteni.
(8) A KNBSZ kivételével az (1) bekezdés és a (3)–(5) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg magában foglalja a fehérnemű,
az egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és a sportruházat vásárlására és pótlására fordítható összegeket.
(9) Az  (1)  bekezdés és a  (3)–(5)  bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az  igényjogosultnak számlával nem kell
elszámolni.
5. § (1) A  hivatásos katonanői állomány részére – a  3.  § (1)  bekezdése szerint hitelesített 2014. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszt, altiszt katonanő részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2014. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A  2013. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal érvényesített – 2014.  évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) bekezdés szerinti kifizetést követően – a hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt katonanő
részére 15 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Amennyiben a 2013. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel
ellátott hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt katonanő – a  4.  § (4)  bekezdés szerinti kifizetést követően – nem
rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány
összege fizethető ki.
(5) A  KNBSZ kivételével az  (1)–(4)  bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki
átvett, érvényes 2014. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az (1) bekezdés és a (3)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti eleme
és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti elem által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell
teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik,
a  jogosultság keletkezésének napján külszolgálaton levő hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt katonanő részére
az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése kérelem alapján történik. Az előleg kérelmezése a külszolgálat időtartama
alatt vagy a befejezésétől számított 30. napig, de legkésőbb 2017. november 30-ig lehetséges.
(8) A KNBSZ kivételével az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak
2014. május 31-ig, azt követő kifizetés esetén a kifizetés napjától számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári
évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az  állományilletékes honvédelmi szervezet, az  1 évet meghaladó
időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a  rendelkezési állományba helyezés nélkül, 1 évet
meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tiszti, altiszti állomány esetében a ruházati ellátásért felelős
honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult katonanő a  Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet Mellékletének (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat)
68. a) és c) pontjaiban meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) a nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű, így különösen kombiné, kombi
dressz, trikó, melltartó, női alsónemű, valamint
b) testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű termékek
vásárlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem, vagy
csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti elemnek gondoskodnia kell
az elszámolás után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi illetményéből történő – levonására.
6. § (1) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő hivatásos
tiszt, altiszt részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 2014. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény
kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő szerződéses
tiszt, altiszt részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2014. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény
kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A  2013. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal érvényesített – 2014.  évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) bekezdés szerinti kifizetést és az 5. § (3) bekezdés szerinti előleg kifizetést követően –
az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő hivatásos
és szerződéses tiszt, altiszt részére további 15 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Amennyiben a  2013. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati
utalványfüzettel ellátott, az  egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban
szolgálatot teljesítő hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt – a 4. § (4) bekezdés szerinti kifizetést és az 5. § (3) bekezdés
szerinti előleg kifizetést követően – nem rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges
fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2014. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az (1) bekezdés és a (3)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügye és a honvédelmi
szervezet ruházati ellátásában illetékes szervezeti egység által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy amennyiben az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik,
a  jogosultság keletkezésének napján külszolgálaton levő, az  egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval
meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő tiszt, altiszt részére az  (1)–(4)  bekezdés szerinti előleg kifizetése
kérelem alapján történik. Az  előleg kérelmezése a  külszolgálat időtartama alatt vagy a  befejezésétől számított
30. napig, de legkésőbb 2017. november 30-ig lehetséges.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak 2014. május 31-ig,
azt követő kifizetés esetén a kifizetéstől számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon
kiállított számlát az állományilletékes honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba
vezényelt – ide nem értve a  rendelkezési állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi
szolgálatot teljesítő – tiszti, altiszti állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és
címére kell kiállíttatni.
(9) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult a  kulturált munkahelyi megjelenéshez szükséges
felsőruházati cikkek és lábbeli vásárlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem, vagy
csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti elemnek gondoskodnia kell
az elszámolás után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi illetményéből történő – levonására.
7. § (1) A  2014. évi hivatásos és szerződéses alapfelszerelési ruházati utalványfüzetben bejegyzett és érvényesített
keretösszegből, utalványszelvény kitöltésével, próbaidőt követően a katonanő részére 17 000 Ft-ot kell kifizetni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2014. évi
alapfelszerelési ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg magában foglalja a  fehérnemű, valamint a  testszínű harisnya és
harisnyanadrág vásárlására fordítható összegeket.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
8. § (1) A  szerződéses legénységi állomány részére 2014. évben egyszeri alkalommal, próbaidőt követően, külön jegyzék
alapján 10 000 Ft-ot kell kifizetni a következők figyelembevételével:
a) ha a  szerződéses legénységi állományú katona jogviszonya év közben keletkezik, a  próbaidő letelte után
a teljes összegre jogosult;
b) amennyiben a szerződéses legénységi állományú katona próbaideje 2014. év végéig nem telik le, kifizetésre
nem jogosult;
c) teljes összegben jogosult a  szerződéses legénységi állományú katona a  kifizetésre akkor is, ha próbaidejét
letöltötte, de jogviszonya az utasítás hatálybalépésének időpontja előtt megszűnt, vagy annak megszűnési
időpontja ismert;
d) amennyiben a  teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a  szerződéses legénységi állományú katona
jogviszonyának év közbeni megszűnése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(2) A  (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti eleme és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti elem által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(3) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg magában foglalja a fehérnemű, az egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs
és a sportruházat vásárlására és pótlására fordítható összegeket.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
9. § (1) A  honvéd tisztjelölt és a  honvéd altiszt-jelölt állomány részére 2014. évben egyszeri alkalommal, az  évfolyam
megkezdésekor – első évfolyam esetében a próbaidőt követően –, külön jegyzék alapján 10 000 Ft-ot kell kifizetni.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a  honvéd tisztjelölti, honvéd
altisztjelölti szolgálati viszony év közbeni megszűnése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(3) A  (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti eleme és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti elem által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(4) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg magában foglalja a fehérnemű, az egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs
vásárlására és pótlására fordítható összegeket.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
10. § (1) A KNBSZ szakmai, támogatási, együttműködési, biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban részt vevő hivatásos
állomány differenciált kiegészítő illetménye a  ruházati utánpótlási illetmény 60%-áig terjedhet. A  differenciált
kiegészítő illetmény megállapítását, valamint a  ruházati utánpótlási és differenciált kiegészítő illetmény kifizetési,
elszámolási, valamint nyilvántartási rendjét, módját, továbbá a  katonai egyenruházaton felül elszámolható cikkek
listáját a KNBSZ főigazgatója szabályozza.
(2) Az  utánpótlási illetményből az  Öltözködési Szabályzat rendelkezéseitől eltérő öltözet viselésének beszerzésre
– a KNBSZ kivételével – csak az állomány egyenruha viselésére nem kötelezett tagja részére fizethető ki előlegként
készpénz. A  ruházati utánpótlási illetmény terhére készpénzben kifizethető előleg jóváhagyása – vezetői javaslat
alapján – a miniszter hatáskörébe tartozik. A javaslatokat a honvédelmi szervezetek vezetői – a HM Védelemgazdasági
Hivatal útján – 2014. június 30-ig terjesztik fel a miniszter részére jóváhagyásra.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott utánpótlási illetményből történő kifizetés esetén a folyósított előleg felhasználását
igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre
szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra
külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a  rendelkezési állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó
időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tiszti, altiszti állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi
szervezet nevére és címére kell kiállíttatni. A kifizetés mértékét és a katonai egyenruházaton felül számla ellenében
elszámolható cikkek listáját a honvédelmi szervezet vezetője határozza meg.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon személyek részére lehetséges, akik az  Öltözködési Szabályzat
15. d) pontjának előírásai szerint rendelkeznek az Öltözködési Szabályzat 45–48. pontjában meghatározott öltözeti
változatokkal. Az öltözetek meglétét a honvédelmi szervezetek vezetői kötelesek ellenőrizni.
(5) A  (2) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2014. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(2) bekezdések szerint kifizetett előleggel nem, vagy
csak részben számol el, a honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti elemnek gondoskodnia kell
az elszámolás után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi illetményéből történő – levonására.
11. § (1) A honvédségi közalkalmazottak ruházati költségtérítéséről szóló 17/1994. (HK 9.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.)
2. § (3) bekezdése, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 79. § (2) bekezdése alapján
a honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott közalkalmazottak 2014. évi ruházati költségtérítésének keretösszegét
– ideértve az annak terhére folyósított előleget is – 50 000 Ft-ban állapítom meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az  igényjogosultnak 2014. május 31-ig,
azt követő kifizetés esetén a  kifizetés napjától számított 30. napig kell elszámolni. Az  adott naptári évre szóló,
Magyarországon kiállított számlát a  közalkalmazottat foglalkoztató honvédelmi szervezet nevére és címére kell
kiállítani.
(3) Amennyiben az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem, vagy csak
részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti elemnek gondoskodnia kell
az elszámolás után fennálló összegből az adó és járulék – következő havi illetményből történő – levonására.
12. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
13. § Ez az utasítás 2017. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
33/2015. (II. 25.) Korm. rendelete a Párizs Property Kft. Budapesten megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában,
az 1.  § (3)  bekezdés b)  pontja és az  1.  § (4)  bekezdés b)  pontja tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Budapest közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás
szerinti Budapest V. kerület 24303 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, természetben a Budapest V. kerület Ferenciek
tere 10. szám alatt található ingatlanon megvalósítandó szálloda kialakításával, üzemeltetésének beindításával
kapcsolatos beruházással függnek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek az  útépítési és közmű csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlannal
szomszédos, Budapest V. kerület 24308 helyrajzi számú Ferenciek terét, a  24352 helyrajzi számú Petőfi Sándor
utcát, valamint a  24304 helyrajzi számú Kossuth Lajos utcát érintik, valamint az  (1)  bekezdés szerinti beruházás
megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
(3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (4) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(4) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – a  kérelmező ügyfélnek szóló döntések, valamint az  eljárás
során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja
a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
(5) Ha a  (4)  bekezdés szerint hirdetményi közlésnek van helye, és a  döntés az  ügyfél számára kötelezettséget állapít
meg, vagy alapvető jogát vonja el vagy korlátozza, a hatóság az ismert ügyfelet a döntés szövegéről – hirdetmény
kifüggesztésével egyidejűleg – az  ügyfél tekintetében az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
alkalmazható kapcsolattartási forma használatával tájékoztatja. A  közlés jogkövetkezményei ilyen esetben is
a hirdetményi úton történő közléshez kapcsolódóan állnak be.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1085/2013. (II. 27.) Korm. határozata a telephelyi tevékenységek környezeti szempontú felülvizsgálatáról.
A Kormány 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a vidékfejlesztési miniszter közreműködésével munkacsoportot
(a továbbiakban: munkacsoport) hozzon létre az alábbi kérdések megvizsgálására:
a) a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes
szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló
57/2013. (II. 27.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: rendelet) szereplő tevékenységek
engedélyezés-bejelentés szerinti megosztása a környezetre fokozott hatással lévő tevékenységek
tekintetében, b) a kézművestermék-előállító mikrovállalkozások tevékenysége kivonásának lehetősége a rendelet hatálya alól,
figyelemmel e tevékenység csekélyebb környezeti hatására; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: a munkacsoport létrehozására: 2013. április 1.
a felülvizsgálat elvégzésére: 2013. szeptember 30. 2. felkéri az alapvető jogok biztosát, valamint az Országos Környezetvédelmi Tanács elnökét, hogy a munkacsoport
ülésén tanácskozási joggal vegyen részt; 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a belügyminiszter közreműködésével vizsgálja meg a rendelet
hatályosulásának gyakorlati tapasztalatait, különös figyelemmel a jegyzők engedélyezési tevékenységére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter belügyminiszter Határidő: 2013. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
273/2015. (HK 7.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2149 7. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredeti angol nyelven bevezetem az egyes NATO egységesítési egyezmények nemzeti
elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 36/2014.
(HK 7.) HVKFH szakutasítás 3. pontja által fenntartás nélkül elfogadott, és a NATO egységesítési egyezmények
nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló
10/2015. (HK 4.) HVKFH szakutasítás 15. pontjában hatályba léptetett STANAG 2149 (EDITION 7) REQUEST FOR INFORMATION – AIntP-8 EDITION
A – Felderítési adatigény címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei a felderítési adatok igénylése során az egységesítési egyezményben foglalt előírásokat alkalmazzák.
4. Az intézkedés mellékleteként kiadom az egységesítési egyezményben foglaltaknak megfelelő formátumú Felderítési adatigény (Request for Information – RFI) című
minta dokumentumot.
5. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1366/2016. (VII. 13.) Korm. határozata egyes, a TOP-1.3.1-15 azonosító jelű („A gazdaságfejlesztést és a munkaerő mobilitás ösztönzését szolgáló közlekedésfejlesztés” című) felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az 1. melléklet szerint az ott felsorolt, a TOP-1.3.1-15 azonosító jelű, „A gazdaságfejlesztést és munkaerő
mobilitás ösztönzését szolgáló közlekedésfejlesztés” című felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektek) támogatásához,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
251/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Madarász Annát 2016. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1827/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a zalaegerszegi Hevesi Sándor Színház felújítására irányuló beruházás előkészítéséhez szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1252/2015. (IV. 23.) Korm. határozat 8. pontjára –
 1. egyetért a Modern Városok Program keretében a Hevesi Sándor Színház felújítása és korszerűsítése (a továbbiakban:
Beruházás) előkészítésének, kiviteli terveinek (a  továbbiakban: Beruházás előkészítése) Zalaegerszeg Megyei
Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával és azzal, hogy a  Beruházás
előkészítése mindösszesen 255 358 000 forint összegű költségvetési támogatással valósuljon meg;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházás előkészítéséhez szükséges, 1.  pont szerinti támogatás a  Magyarország 2018.  évi
központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére kerüljön
biztosításra az Önkormányzat részére;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás előkészítése érdekében az  1.  pont szerinti
költségvetési támogatás biztosítására, a  költségvetési támogatás felhasználására, valamint az  elszámolás részletes
feltételeinek meghatározására támogatói okiratot adjon ki az Önkormányzat részére, és a támogatói okirat kiadását
követően a költségvetési támogatást – támogatási előlegként – folyósítsa az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  Beruházás szakpolitikai felelősét, hogy – a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter bevonásával – nyújtson be előterjesztést a Beruházás teljes körű megvalósításának támogatására
vonatkozóan;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a kivitelezésre vonatkozó közbeszerzési eljárás lezárását követő 30 nap
 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Beruházás tekintetében a  Beruházást finanszírozó
támogatás nyújtása során gondoskodjon arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami
beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3.  pontjában
foglaltak teljesítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1954/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. és a Magyar Posta Zrt. Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt.-ben lévő részesedéseinek értékesítéséről.
A Kormány áttekintette a szövetkezeti hitelintézeti szektor átalakításának helyzetét és megállapította, hogy az átalakítás a
Kormány által meghatározottak szerint halad és annak nyomán a pozitív változások visszafordíthatatlanok; az értékesítésnek
a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV.
törvényben meghatározott feltételei így teljesültek, ezért a következő határozatot hozta. A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továbbiakban: MFB Zrt.)
tekintetében közvetlenül, a Magyar Posta Zrt. tekintetében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. bevonásával
– tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a Magyar Takarékszövetkezeti Bank Zrt.-ben
(a továbbiakban: Bank) fennálló törzsrészvény tulajdonukat – a 2. pontban szereplő szempontokra is figyelemmel –
a legmagasabb vételárat ajánló befektető részére nyilvános nemzetközi pályázaton értékesítsék;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az adásvételi szerződések megkötésére: 2014. március 30.
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, gondoskodjon arról, hogy az értékesítési feltételek kialakításánál a banki
szektorban a verseny élénkítésének a szempontjaira, az európai uniós és a magyar jog követelményeire, a Bank
belső szabályzataira, valamint a pályázók által ajánlott üzleti tervre a Bank 1. pontban megjelölt tulajdonosai
legyenek figyelemmel. Mindezen szempontok mellett a pályázati kiírás – a hatályos jogszabályi rendelkezések
keretei között – lehetőség szerint részesítse előnyben a takarékszövetkezeti szektor szereplőit;
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Bankban fennálló 1. pont szerinti részesedések értékesítésének
előkészítésére, koordinálására és az értékesítés lebonyolítására kezdeményezze a részesedések 1. pont szerinti
tulajdonosai által közös bizottság létrehozását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az értékesítést előkészítő közös bizottság létrehozására: 2013. december 20.
 a pályázat kiírására: 2014. január 15.
 a pályázat kiértékelésére és annak alapján döntésre: 2014. március 15.
4. egyetért azzal, hogy az MFB Zrt.-nek a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezetében fennálló tulajdoni
részesedése ne kerüljön értékesítésre.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2009. (II. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezésben feltett konkrét kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
352/2007. (IX. 12.) OVB határozatát megsemmisíti, és az
Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 352/2007. (IX. 12.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) úgy döntött, hogy a V. I. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát hitelesíti.
Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán a következő kérdés
szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a 2002. június 15-i állapot szerint hatályos termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény szerinti – családi gazdálkodót első helyen illesse meg
elővásárlási jog termőföld vagy tanya vásárlása esetén?”
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2007/120. számában,
2007. szeptember 15. napján került közzétételre. Az
OVBh. ellen törvényes határidőn belül két kifogást nyújtottak be.
2. Az egyik kifogást tevő álláspontja szerint a kérdést
nem lehetett volna hitelesíteni, mivel az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (továbbiakban: Nsztv.) 12. §-a értelmében olyan kérdésben, amely korábban hitelesítésre került, az Nsztv.
12. §-ában meghatározott feltételek bekövetkeztéig másik,
azonos tartalmú kérdés nem bocsátható népszavazásra. A
kifogást tevő előadja, hogy az OVB 170/2007. (VII. 18.)
határozatával az OVBh. meghozatalát megelőzően hitelesített egy, a jelen eljárás alapjául fekvő kezdeményezéssel
egyező szövegű országos népszavazási kezdeményezést.
Álláspontja szerint ilyen helyzetben újabb, azonos tárgykörben benyújtott aláírásgyűjtő ív hitelesítésére nem kerülhet sor.
Ugyanezen kifogást tevő előadta, hogy a népszavazást
kezdeményező megsértette a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 3. § d) pontjában foglalt, jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás
alapelvét. Kifejti, hogy véleménye szerint a kezdeményező szándéka az volt, hogy a korábban hitelesített kérdésekben tartott népszavazást ellehetetlenítse. Álláspontja szerint a kezdeményező – azzal, hogy egy korábban benyújtott kérdéssel azonos kérdést terjesztett elő – „a népszavazáshoz való jogát olyképpen és oly célból gyakorolta,
hogy ezzel más választópolgárok népszavazáshoz való jogát ellehetetlenítse, csorbítsa.”
A kifogást tevő véleménye szerint a kérdés nem felel
meg az országos népszavazási kezdeményezésekkel szemben fennálló egyértelműségi követelményeknek sem. Kifogását e vonatkozásban részletesen nem indokolta. Mind
ezek miatt kérte az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új
eljárásra utasítását.
3. Egy másik kifogást tevő álláspontja szerint a kérdés
szintén nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
rögzített egyértelműségi feltételnek, mivel az „olyan tárgyi ismeretet előfeltételez, amellyel általában a választópolgárok nem rendelkeznek”. A választópolgárok nem ismerik pontosan a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
minden időállapotát, nem tudják pontosan, mit fed a családi gazdálkodó törvényi fogalma.
A második kifogást tevő továbbá hivatkozott arra is,
hogy a kezdeményezett kérdésben történő eredményes
népszavazás burkolt alkotmánymódosításhoz vezetne, mivel az annak alapján „megalkotandó törvény a magántulajdont részesíti előnyben a köztulajdonnal szemben, ez pedig ellentétben áll a tulajdonformák egyenlőségét biztosító
Alkotmány 9. § (1) bekezdésével.”
4. A kifogást benyújtók azt kérték, hogy az Alkotmánybíróság az OVBh.-t semmisítse meg, és utasítsa az OVB-t
új eljárás lefolytatására. Az OVBh. ellen érkezett, a törvényi feltételeknek megfelelő kifogásokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről
szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001.
(XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003, 2065.) 28. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Alkotmány, az
Nsztv. és a Ve. alábbi rendelkezései alapján bírálta el:
1. Alkotmány:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé,
amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja.”
2. Nsztv.:
„12. § Ha az Országos Választási Bizottság az aláírás
gyűjtő ívet, illetőleg a kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek
újabb mintapéldánya (2. §), illetőleg népszavazás elrendelésére irányuló újabb kezdeményezés (9. §)
a) a népszavazás megtartásáig, vagy
b) a kezdeményezés elutasításáig, illetőleg
c) az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló
határidő eredménytelen elteltéig.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.” 3. Ve.:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint
kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról
haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlés elnökét, a
népszavazást elrendelő határozat elleni kifogásról a köztársasági elnököt is.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogások az alábbiak szerint részben megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó
hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában
foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja,
hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés
megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az
aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak
és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a
jelen eljárás alapjául fekvő kérdés az Nsztv. 12. §-a alapján népszavazásra bocsátható-e.
2.1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az
OVB 170/2007. (VII. 18.) OVB határozatában a jelen eljárásban vizsgált kérdéssel szövegszerűen – és így tartalmában is – azonos kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív mintáját hitelesítette. Az Alkotmánybíróság az OVB 170/2007.
(VII. 18.) határozatát 126/2008. (X. 22.) AB határozatában
helybenhagyta. (ABK 2008. október, 1363.) Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jelen esetben az
Nsztv. 12. §-ával kapcsolatos kifogások által leírt tényállás
módosult, ugyanis időközben – a kifogás benyújtása óta –
az OVB 170/2007. (VII. 18.) határozatát az Alkotmánybíróság helybenhagyta, és az alkotmánybírósági döntés is
közzétételre került (Magyar Közlöny 2008/151. szám,
18990.), a népszavazási kezdeményezés tehát egyértelműen és véglegesen hitelesítésre került. Mindezekre tekintettel, valamint az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban, az Alkotmánybíróságnak az OVB határozat törvényességének elbírálása
során vizsgálnia kellett azt, hogy nem ütközik-e az Nsztv.
12. §-ába a jelen eljárás alapjául szolgáló kérdés hitelesítése.
2.2. Az Nsztv. 12. §-a alapján, ha az OVB az aláírásgyűjtő ívet hitelesítette ugyanazon tartalmú kérdésben
nem nyújtható be aláírásgyűjtő ív újabb mintapéldánya az
aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló határidő eredménytelen elteltéig, vagy a kezdeményezés elutasításáig, illetőleg a népszavazás megtartásáig.
Az Alkotmánybíróság a 69/2008. (IV. 30.) AB határozatában rögzítette, hogy az Nsztv. 12. § c) pontjában foglalt tilalom előírásával a jogalkotó célja az volt, hogy a választópolgárok által kezdeményezett népszavazási eljárás
esetén ne állhasson elő olyan helyzet, amelyben – a párhuzamosan folytatott aláírásgyűjtés eredményeként – az Országgyűlésnek az Alkotmány 28/C. § (2) bekezdése alapján több azonos tartalmú kérdésben is el kell rendelnie a
népszavazást. (ABK 2008. április, 548, 550.)
Az Alkotmánybíróság által 126/2008. (X. 22.) AB határozattal helybenhagyott 170/2007. (VII. 18.) OVB határozattal hitelesített kérdésben a kezdeményezőknek a hitelesítéstől számított négy hónap áll rendelkezésre az aláírások összegyűjtésére (Nsztv. 11. §), amely négy hónap még
nem telt el. Ennek megfelelően az Nsztv. 12. §-ában rögzített körülmények egyike sem következett még be, a kérdés
tehát védettséget élvez.
Az Alkotmánybíróság ugyan a korábbi ügyben az
OVBh. meghozatalakor még nem döntött, azonban erre a
jogorvoslati eljárás alatt sor került. Ezt az új körülményt,
amelyet az OVB még értelemszerűen nem vizsgálhatott, a
jogorvoslati eljárásban figyelembe kellett venni. Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében „döntése során
mind az OVB, mind jogorvoslati eljárásában az Alkotmánybíróság a fennálló helyzethez igazodik. Az OVB az
Alkotmány és az Nsztv. vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel, a döntéskor fennálló helyzetet alapul véve dönt a
népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítéséről, illetve annak megtagadásáról”
[32/2007. (VI. 6.) AB határozat, ABH 2007, 383, 387.].
[lásd 4/2008. (I. 17.) AB határozat, ABH 2008, január, 30,
32.].
2.3. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróságnak abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a jelen eljárás
tárgyát képező kérdés azonos tartalmúnak tekinthető-e a
170/2007. (VII. 18.) OVB határozatban hitelesített kérdéssel, azaz a hitelesítési eljárás kezdeményezése nem ütközik-e az Nsztv. 12. §-ában szabályozott tilalomba.
A V. I. magánszemély által kezdeményezett kérdés szó
szerint megegyezik a 170/2007. (VII. 18.) OVB határozat
tal hitelesített kérdéssel, tehát mind tartalmilag, mind szövegszerűen egyértelműen azonos a védettséget élvező kezdeményezéssel.
Mindezekre tekintettel az Nsztv. 12. §-a alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését az OVB-nek
meg kellett volna tagadnia. Ezért az Alkotmánybíróság az
OVBh.-t megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította.
3. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság a fentiek
szerint megállapította, hogy az indítványozott kérdés hitelesítése az Nsztv. 12. §-ába ütközött, és ezért az OVBh.-t
megsemmisítette, az Alkotmánybíróság nem tartotta szükségesnek az indítványok további részének tartalmi vizsgálatát. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
264.]
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB
határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1588/2014. (X. 21.) Korm. határozata egyes honvédelmi igazgatási feladatok végrehajtása érdekében történő költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva egyes
honvédelmi igazgatási feladatok végrehajtása érdekében elrendeli
a) 3 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet,
1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet a  XI. Miniszterelnökség fejezet,
12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára;
b) 40 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet,
1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
a XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára;
c) 79,8 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 21. K-600 hírrendszer működtetésére cím javára;
d) 4,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 8. Betegjogi, dokumentációs és készletgazdálkodási feladatokat ellátó intézmények cím terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 6. MH Egészségügyi Központ cím javára
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 honvédelmi miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  átcsoportosításban érintett minisztereket, hogy a  védelmi felkészítés 2015. évi feladatait tartalmazó
kormány-előterjesztés összeállítása során tájékoztassák a  Kormányt az  1.  melléklet szerint átcsoportosított
előirányzatok felhasználásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2015. február 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1218/2010. (X. 19.) Korm. határozata a Magyar Honvédség irányításának és felső szintű vezetésének rendjéről.
A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 50. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltak alapján
az egységes irányítás és vezetés követelményének érvényesítése érdekében – figyelemmel a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény szabályaira – a következő határozatot hozza:
1. A honvédelmi miniszter a Magyar Honvédség irányítását a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi
CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 51–52. §-ában és 96–97. §-ában meghatározott hatáskörének gyakorlásával,
szakirányítását a közigazgatási államtitkár útján, katonai szervezeteinek vezetését a Honvéd Vezérkar főnöke útján
a Hvt.-ben, jelen határozatban, a jogszabályokban, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben meghatározott
feladat- és hatáskörök szerint látja el.
A honvédelmi miniszter hatáskörének gyakorlása során az Országgyűlés és a Kormány döntéseiben számára megállapított feladatok ellátása, valamint a Magyar Honvédség irányítása és vezetése érdekében ellátja a jogszabályokban
meghatározott feladatokat, irányítja az államtitkár, a közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke
tevékenységét.
2. A parlamenti államtitkár ellátja a Magyar Honvédség irányításával, vezetésével kapcsolatban a Honvédelmi
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: HM SZMSZ) szerinti – a honvédelmi miniszter által
átruházott – feladat- és hatásköröket.
3. A közigazgatási államtitkár – a Hvt. 100. § (1) bekezdésében meghatározottakra figyelemmel – koordinálja
a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) szerveinek tevékenységét, delegált honvédelmi miniszteri
jogkörben irányítja a hatáskörébe utalt, a honvédelmi miniszternek alárendelt szervezeteket, hivatali felettese az
alárendeltségébe tartozó szervezetek személyi állományának, gyakorolja a munkáltatói jogkört a minisztériumi
szervek, szervezetek kormánytisztviselő állománya felett.
A közigazgatási államtitkár felelős a Magyar Honvédség felső szintű szakirányítási feladatai ellátásáért, szakmai
felettese a Magyar Honvédség teljes személyi állományának.
A Honvéd Vezérkar főnöke által előkészített honvédelmi miniszteri döntési javaslatokat a közigazgatási államtitkár
szakirányítási területei vonatkozásában köteles megvizsgáltatni és észrevételeit a felterjesztéshez csatolni.
4. A helyettes államtitkár felelős a jelen határozatban, valamint a HM SZMSZ-ében részére meghatározott területen
a szakmai döntések előkészítéséért, valamint azok közigazgatási államtitkár részére, valamint a közigazgatási
államtitkár útján a honvédelmi miniszter részére történő felterjesztéséért.
a) A jogi és igazgatási helyettes államtitkár felelős a jogi, a képviseleti, az államháztartási belső ellenőrzés kivételével
az ellenőrzési, a hatósági és szakhatósági, az ügyfélszolgálati, valamint a hadigondozási tevékenység során
a szakmai döntések előkészítésének irányításáért.
A jogi és igazgatási helyettes államtitkár útján kell jóváhagyásra felterjeszteni a jogszabályok, a kormányelőterjesztések, a honvédelmi szervezetek alapító határozatai, valamint a miniszteri utasítások tervezeteit.
b) A védelempolitikai és védelmi tervezési helyettes államtitkár felelős a védelempolitikai, az euro-atlanti
együttműködés, a nemzetközi válságkezelés és béketámogatás, a két- és többoldalú nemzetközi kapcsolattartás,
a nemzeti, valamint NATO és EU keretében vállalt haderőfejlesztés, a hagyományos fegyverek korlátozásával,
a leszereléssel, a fegyverzetcsökkentéssel, a fegyverzetellenőrzéssel és a non-proliferációval kapcsolatos
feladatok végrehajtása, illetve a nemzetközi terrorizmussal szembeni tárcaszintű együttműködés során a szakmai
döntések előkészítésének irányításáért.
c) A védelemgazdasági helyettes államtitkár felelős a minisztérium költségvetési gazdálkodási, vagyon- és lakásfelügyeleti, logisztikai, infrastrukturális, erőforrás-tervezési, kontrolling, hadfelszerelés-fejlesztési, haditechnikai,
kutatás-fejlesztési, katonai szabványosítási és minőségügyi, biztonsági beruházási, környezet- és természetvédelmi, NATO és EU nemzeti fegyverzeti igazgatói, nemzetgazdaság védelmi felkészítésének feladataival,
valamint a belső kontroll rendszer kialakításával kapcsolatos tevékenységek során a szakmai döntések előkészítésének irányításáért.
5. A Honvéd Vezérkar főnöke vezeti a Honvéd Vezérkart és a Magyar Honvédség hadrendjébe tartozó katonai
szervezeteket, szolgálati elöljárója (hivatali felettese) azok személyi állományának. Felelős az alárendelt szervezetek
– jogszabályok, az állami irányítás egyéb jogi eszközei és a belső rendelkezések előírásai szerinti, a szakirányítás
keretén belül meghozott döntéseknek megfelelő – vezetéséért, gyakorolja a részére jogszabályban meghatározott
munkáltatói jogokat.
A Honvéd Vezérkar főnöke a honvédelmi miniszter legfőbb katonai tanácsadója, a minisztériumon belül a jelen
határozatban meghatározottak figyelembevételével a közigazgatási államtitkárral, helyettesét a helyettes államtitkárral azonos, a HM SZMSZ-ben meghatározott egyeztetési jogok illetik meg.
A Honvéd Vezérkar főnöke feladatait helyettese közreműködésével látja el. A Honvéd Vezérkar főnökét helyettese
teljes hatáskörrel helyettesíti. A Honvéd Vezérkar főnöke helyettese szolgálati elöljárója a Honvéd Vezérkar főnökének
alárendelt szervek és szervezetek személyi állományának.
6. A minisztérium a Hvt. 99. §-a alapján a Magyar Honvédség irányításának és felső szintű vezetésének szerve.
A minisztérium a Magyar Köztársaság kettős alaprendeltetést meg valósító központi államigazgatási szerve,
amely a honvédelmi ágazat közigazgatási feladatai mellett felelős a Magyar Honvédség irányításáért és katonai
vezetéséért is.
7. A Magyar Honvédség középszintű irányító-vezető szerve az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban:
MH ÖHP). Az MH ÖHP Szervezeti és Működési Szabályzatát az MH ÖHP parancsnoka a Honvéd Vezérkar főnöke útján
terjeszti fel a honvédelmi miniszter részére.
8. A Magyar Honvédségnél a hivatali és szakmai felettesi, valamint szolgálati és szakmai elöljárói rendszer érvényesül.
A nem szolgálati viszonyban álló vezető a bármely állománycsoportba tartozó alárendelteknek hivatali vagy szakmai
felettese, a szolgálati viszonyban álló vezető pedig a szolgálati viszonyban álló alárendelteknek szolgálati vagy
szakmai elöljárója, az egyéb jogviszonyban álló alárendelteknek hivatali vagy szakmai felettese. A hivatali felettesnek
alárendeltjei felé utasítási, a szolgálati elöljárónak parancsadási jogköre van.
9. A minisztérium szerveinek vezetői – a HM SZMSZ-ben feladatkörükbe utalt kérdésekben – felelősek a szakirányítási
döntések előkészítéséért, javaslatok kidolgozásáért.
10. A szakirányítás során a szakmai felettes (szakmai elöljáró) jogszabályban vagy az állami irányítás egyéb jogi
eszközeiben meghatározott jogok és kötelezettségek keretei között, a Magyar Honvédség alaprendeltetés szerinti
működésének biztosítása érdekében, az irányítás rendszerében az irányított szervezetek szaktevékenységére
meghatározó befolyást gyakorol.
A szakmai felettes vagy elöljáró az egyszemélyi felelős vezetés rendjére tekintettel közvetlen utasítási (parancsadási)
joggal – mint hivatali felettes vagy szolgálati elöljáró – kizárólag saját hivatali vagy szolgálati alárendeltjei vonatkozásában rendelkezik.
11. Szakterületén a szakmai felettes vagy elöljáró:
a) – a Hvt. 110. §-a szabályainak megfelelően – szakutasítást és intézkedést ad ki;
b) intézkedik a szakmai tevékenység végrehajtásával kapcsolatban, a közvetlenül alárendelt szervezetek, valamint
a Magyar Honvédség szaktevékenységet ellátó szerveire vonatkozóan;
c) feladatkörébe tartozó információkat ad és kér;
d) szakterületének körébe tartozó jogszabályokat és döntéseket készít elő;
e) véleményezési jogot gyakorol;
f) ellenőrzi az alárendelt szakmai szervezetek tevékenységét, valamint – a honvédelmi miniszter nevében és meg
bízásából – az alárendelt katonai szervezetek parancsnokainak és más szolgálati elöljáróinak szakmai
tevékenységét; és
g) a szakterületéhez tartozó, általa irányított tevékenység egységes gyakorlatának kialakítása érdekében dönt
a végrehajtás során felmerült vitás kérdésekben, valamint szakmai álláspont kiadásával biztosítja a feladatok
egyöntetű végrehajtását.
12. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba, rendelkezéseit 2010. október 15-étől kell alkalmazni.
13. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Honvédség irányításának és felső szintű
vezetésének rendjéről szóló 2134/2006. (VII. 27.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1643/2013. (IX. 16.) Korm. határozata a Magyarország és a Vietnami Szocialista Köztársaság között az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért Magyarország és a  Vietnami Szocialista Köztársaság között az  elítélt személyek átszállításáról szóló
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 4. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
az Egyezmény szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2008. (HK 13.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium elektronikus ügyintézését támogató információs rendszer felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és fejlesztéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló,
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a következő
utasítást adom ki: Az utasítás hatálya 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM) és a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) HM EÜTIR: a HM Elektronikus Ügyintézését Támo
gató Információs Rendszer;
b) Rendszergazda: az utasítás 6. § (1) bekezdésében ki
jelölt vezető;
c) Ügyfélszolgálat: a HM Jogi Főosztály keretében mű
ködő, a HM ügyfélszolgálati tevékenységét ellátó szervezeti egység;
d) Üzemeltető szervezet: a HM EÜTIR működését biztosító informatikai üzemeltetést végző szervezet;
e) Hatóság: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben (Ket.) foglaltak szerinti hatósági feladatokat ellátó
HM szerv vagy szervezet;
f) Elektronikus ügyintéző szervezet (a továbbiakban:
EÜSZ): a HM hatáskörébe tartozó nem hatósági ügyek
elektronikus ügyintézését végző szervezet;
g) Fejlesztő: a HM EÜTIR fejlesztését vállalkozói szerződés alapján végző szervezet;
h) HM EÜTIR koordinációs munkacsoport: a HM
EÜTIR üzemeltetésének, továbbfejlesztésének több szakterületét érintő együttműködés érdekében létrehozott,
honvédelmi szerveket és szervezeteket átfogó egyeztető,
döntés-előkészítő és javaslattevő fórum;
i) Felhasználó: a munkáltató által kijelölt személy, aki a
HM EÜTIR-ben adott hozzáférési jogosultsággal rendel
kezik. A Felhasználó az ellátandó feladat alapján az alábbi
felhasználói jogosultságokkal rendelkezhet: Alkalmazásgazda, Tartalomszerkesztő, Tartalomjóváhagyó;
j) Alkalmazásgazda: a HM EÜTIR adatstruktúrájának
karbantartását végző, az Üzemeltető szervezet részéről kijelölt felhasználó;
k) Tartalomszerkesztő: az EÜSZ-nél vagy Hatóságnál
szerkesztői jogosultsággal rendelkező felhasználó;
l) Tartalomjóváhagyó: az EÜSZ-nél vagy Hatóságnál
vezetői döntési jogkörrel rendelkező felhasználó;
m) Rendszerbiztonsági felelős: a HM EÜTIR védelmi
rendszabályainak Üzemeltetés Biztonsági Szabályzatban
történő kidolgozásáért, a védelmi rendszabályok érvényesítéséért és ellenőrzéséért felelős személy;
n) Fejlesztői dokumentáció: a Fejlesztő által készített, a
HM EÜTIR felépítését, működését, üzemeltetését és felhasználói alkalmazását leíró dokumentáció. Részei: Rendszerterv, Üzemeltetői Kézikönyv, Felhasználói Kézikönyv;
o) Rendszerdokumentáció: az Üzemeltető szervezet
által vezetett, a HM EÜTIR felépítését, működését, üzemeltetését részletesen leíró és szabályozó dokumentumok.
A Rendszerdokumentáció alapját a Fejlesztői dokumentáció képezi.
A HM EÜTIR rendeltetése 3. § A HM EÜTIR rendeltetése a HM hatáskörébe tartozó
hatósági és nem hatósági ügyek intézésének elektronikus
úton történő elérhetővé tétele az állampolgárok számára.
A HM EÜTIR felépítése, működési modellje
és adatai
4. § (1) A HM EÜTIR a Magyar Honvédség (továbbiakban:
MH) zártcélú hálózatán működtetett internet alapú speciális – az elektronikus ügyintézés céljára kifejlesztett –
szoftveralkalmazásra épül.
(2) Az ügyfél a rendszer szolgáltatásait a HM hivatalos
honlapján (www.hm.gov.hu) az ügyintézés céljára kialakított menüpont kiválasztásával, közvetlenül a HM elektronikus ügyintézési portálon (www.ket.hm.gov.hu), vagy a
kormányzati honlap (www.magyarorszag.hu) ügyfélkapuján keresztül veheti igénybe.
(3) A HM EÜTIR alkalmazás lehetővé teszi, hogy a jogosultsággal rendelkező Felhasználó – a közigazgatás korszerűsítését szolgáló aktuális e-kormányzati feladatokról
szóló 1044/2005. (V. 11.) Korm. határozat 1. pont a) alpont 2. pontjában meghatározott elektronikus szolgáltatási
szintnek megfelelő – tartalmakat, információkat és űrlapokat szerkesszen és tegyen közérdekből hozzáférhetővé.
A Felhasználó bővíti, karbantartja, jóváhagyja az ügyintézéssel kapcsolatos információkat, ügyleírásokat, illetve
formanyomtatványokat, továbbá üzemelteti a rendszert.
(4) A Tartalomszerkesztő az EÜSZ, illetve Hatóság hatáskörébe tartozó ügyek, ügyleírások, űrlapok tartalmi és
formai szerkesztését végzi.
(5) A Tartalomjóváhagyó jóváhagyja a Tartalomszerkesztő által készített (létrehozott/módosított/törölt) tartalmakat és információkat a tényleges publikálás előtt.
A közzététel, a közzétett adat változtatása, törlése a Tartalomjóváhagyó előzetes engedélye alapján történik.
(6) Az Alkalmazásgazda a felhasználói felületen
EÜSZ-öket, Hatóságokat, ügytípusokat, ügyeket hoz létre,
módosít vagy töröl.
5. § A HM EÜTIR-ben tárolt adatok besorolása nyílt. A HM
EÜTIR adatait az Üzemeltető szervezet meghatározott
számítógépe (szervere) tárolja. Az EÜSZ, illetve Hatóság
által kötelezően közzétett adatok körét az utasítás melléklete tartalmazza.
A HM EÜTIR működtetésével összefüggő
feladatok és jogkörök
6. § (1) A Rendszergazda a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály (a továbbiakban: HM IIF) főosztályvezetője.
(2) A Rendszergazda felel az informatikai támogató
rendszer felépítéséért, bevezetésének és használatának
megszervezéséért, a kapcsolódó eljárási rend kialakításáért, illetve a rendszer továbbfejlesztéséért.
(3) A Rendszergazda felügyeli a HM EÜTIR üzemeltetését és annak minden oldalú informatikai biztosítását.
(4) A Rendszergazda jóváhagyja az Üzemeltető szervezet által felterjesztett HM EÜTIR üzemeltetését és biztonságát szabályozó intézkedést. A felmerülő üzemeltetési és
biztonsági problémák kivizsgálása és megszüntetése érdekében együttműködik az Üzemeltető szervezettel.
A Rendszergazda biztosítja az Üzemeltető szervezet részére az EÜSZ-ök, illetve a Hatóságok aktuális listáját.
(5) A Rendszergazda a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (a továbbiakban: HM HKF) főosztályvezetőjével együttműködésben gondoskodik a HM EÜTIR technikai rendszerének megvalósításáról, a rendszernek az MH
általános vezetési és információs rendszerébe történő illesztéséről.
(6) A Rendszergazda a HM Kommunikáció és Toborzó
Főosztály (a továbbiakban: HM KTF) főosztályvezetőjével együttműködésben gondoskodik a rendszernek a HM
kommunikációs rendszerébe történő illesztéséről.
7. § (1) Az Üzemeltető szervezet az MH Támogató Dandár
(a továbbiakban: MH TD), amely biztosítja a HM EÜTIR
folyamatos működését, rendelkezésre állását.
(2) Az Üzemeltető szervezet vezetője a Rendszergazdával történt előzetes egyeztetést követően a Felhasználók
szakmai feladatai végrehajtásának elősegítése érdekében
MH üzemeltetési szakmai anyaggal bővített Felhasználói
Kézikönyvet ad ki.
(3) Az Üzemeltető szervezet vezetője szervezete állományából kijelöli az Alkalmazásgazdákat. Az Alkalmazásgazda a HM EÜTIR-ben adminisztrátori szintű jogosultságokkal rendelkezik.
(4) Az Üzemeltető szervezet vezetője szervezete állományából kijelöli a HM EÜTIR Rendszerbiztonsági felelősét. Rendszerbiztonsági felelősi feladatra elsősorban a
területileg illetékes elektronikus információvédelemért felelős személyt kell megbízni. A Rendszerbiztonsági felelős együttműködik a Rendszergazdával. A Rendszerbiztonsági felelősnek működtetési vagy üzemeltetési feladatai nem lehetnek.
8. § (1) Az EÜSZ, illetve Hatóság vezetője szakterületére
vonatkozóan részletesen, a több szakterületet érintő kérdésekben a Rendszergazdával és a Rendszerbiztonsági felelőssel egyeztetve:
a) szabályozza a saját hatáskörébe tartozó elektronikus
ügyintézéssel kapcsolatos eljárásokat, feladatokat, hatásköröket;
b) gondoskodik az ügyintézők folyamatos képzéséről,
belső útmutatók kiadásáról, naprakészen tartásáról;
c) meghatározza a központi adatbázishoz való hozzáférés jogosultjait, azok tevékenységi körét;
d) kezdeményezi az Üzemeltető szervezetnél az utasítás
mellékletét képező adatlap szerint a HM EÜTIR-ben használatos ügytípusok, ügyek bővítését, szükség szerinti módosítását vagy törlését;
e) ellenőrzi és biztosítja az EÜSZ-re, illetve a Hatóságra
vonatkozó információk naprakészségét;
f) kijelöli szervezete állományából a Tartalomszerkesztőket és a Tartalomjóváhagyókat;
g) megküldi a Tartalomszerkesztők és Tartalomjóváhagyók adatait az Üzemeltető szervezetnek.
9. § (1) Az Üzemeltető szervezet felel a HM EÜTIR honlapján a felhasználói jogosultságoknak megfelelően kialakított, a HM EÜTIR működtetésével és üzemeltetésével kapcsolatos elektronikus tájékoztató tartalmáért.
(2) Az EÜSZ, illetve a Hatóság vezetője felel a HM
EÜTIR honlapján megjelenített, az EÜSZ-szel, illetve a
Hatósággal, az ügyintézéssel és ügyleírásokkal kapcsolatos információk tartalmáért. Az EÜSZ, illetve a Hatóság
vezetője együttműködve az Üzemeltető szervezettel gondoskodik a publikált információk naprakészségéről.
(3) A HM Jogi Főosztály főosztályvezetője felel a HM
EÜTIR honlapján közzétett, az Ügyfélszolgálat tevékenységével kapcsolatos információk tartalmáért.
A HM EÜTIR szakmai koordinációja 10. § (1) A Rendszergazda a HM EÜTIR üzemeltetése, a tapasztalatok hasznosítása, a továbbfejlesztéséhez kapcsolódó problémák feltárása és megszüntetése, illetve javaslatok, tervek kidolgozása, a szükséges döntések előkészítése
érdekében HM EÜTIR koordinációs munkacsoportot hoz
létre.
(2) A HM EÜTIR koordinációs munkacsoport munkájában az alábbi szervek, szervezetek vezetői vagy kijelölt
szakemberei vesznek részt:
a) a Rendszergazda képviselője;
b) az Üzemeltető szervezet képviselője;
c) a HM KTF képviselője;
d) a HM HKF képviselője;
e) az EÜSZ-ök , illetve a Hatóságok képviselői;
f) meghívottak.
(3) A Rendszergazda a HM EÜTIR üzemeltetésével,
működtetésével, fejlesztésével kapcsolatos feladatok
szakszerű előkészítése érdekében HM EÜTIR koordinációs munkacsoport értekezletet tart.
A HM EÜTIR üzemeltetése 11. § (1) Az Üzemeltető szervezet a Fejlesztővel együttműködve végrehajtja az üzemeltető állomány felkészítését.
(2) Az Üzemeltető szervezet üzemeltetésre átveszi a
HM EÜTIR-t a Fejlesztőtől. Az átadás-átvételi eljárás során jegyzőkönyvben rögzítik a sikeres telepítést és az üzemeltetői oktatás megtörténtét, továbbá a Fejlesztői dokumentáció átvételét.
(3) Az Üzemeltető szervezet elkészíti és naprakészen
tartja a Rendszerdokumentációt. Az Üzemeltető szervezet
minden, a HM EÜTIR-en végrehajtott változtatást átvezet
a Rendszerdokumentációba.
(4) Az Üzemeltető szervezet biztosítja a HM EÜTIR
üzemeltetését, a számítógépes architektúra és szoftver környezet folyamatos rendelkezésre állását. Az Üzemeltető
szervezet munkaidőben Helpdesk támogatást biztosít a
Felhasználók részére.
(5) Az Üzemeltető szervezet elkészíti a HM EÜTIR
üzemeltetési és biztonsági rendjére vonatkozó intézkedést,
végzi a rendszer üzemeltetését, gondoskodik a vonatkozó
adatvédelmi jogszabályok és a belső rendelkezések betartásáról, melyek keretében:
a) felel az adatelérési jogosultságok, az üzemeltetési
rend és dokumentáció kialakításáért;
b) gondoskodik a HM EÜTIR üzemeltetéséről és informatikai védelméről az elfogadott szabványok alkalmazásával;
c) végrehajtja a rendszeradminisztrátori hatáskörbe tartozó, valamint az üzemeltetéshez kötődő egyéb feladatokat;
d) végzi az üzemeltetési és biztonsági intézkedésben
rögzített gyakorisággal és tartalommal a hardverek, az
alapszoftverek és alkalmazások központi üzemeltetési feladatait;
e) gondoskodik a HM EÜTIR adatainak mentéséről, a
mentési adathordozók megőrzéséről. Biztosítja a visszaállítás lehetőségének folyamatos fenntartása érdekében az
előírt megőrzési ideig azok olvashatóságát és a visszatöltést biztosító szoftver- és hardverkörnyezetet;
f) ellenőrzi a rendszeresített felügyeleti hardver és szoftver eszközök felhasználásával a HM EÜTIR működését;
g) intézkedik az illetéktelen behatolások és vírusfertőzések megelőzésére;
h) felel a HM EÜTIR biztonsági és jogosultsági rendszerének kialakításáért, annak üzemszerű működéséért és
folyamatos karbantartásáért, gondoskodik a biztonsági
előírások maradéktalan betartásáról;
i) tervezi és szervezi az üzemeltetés vonatkozásában az
üzemeltető állomány továbbképzését.
12. § (1) Az Üzemeltető szervezet gondoskodik a meghibásodások és a rendkívüli üzemeltetési helyzetek kezeléséről.
(2) Az Üzemeltető szervezet haladéktalanul szóban és
írásban egyaránt tájékoztatja a HM HKF-t a HM EÜTIR
folyamatos rendelkezésre állását, működését veszélyeztető meghibásodásokról és a rendkívüli üzemeltetési helyzetekről, azok okairól és megszüntetésük módjáról.
(3) A HM HKF haladéktalanul tájékoztatja a Rendszergazdát a jelentett problémákról és a tett intézkedésekről.
(4) Az Üzemeltető szervezet elektronikusan értesíti a
kormányzati ügyfélkaput üzemeltető szervezetet az üzemzavarokról.
(5) Az Üzemeltető szervezet értesíti a Felhasználókat a
várható üzemszünetekről és azok időtartamáról.
A HM EÜTIR biztonsága 13. § (1) A HM EÜTIR információ biztonságát a kezelt személyes és közérdekű adatokra vonatkozó hatályos jogszabályok és belső rendelkezések szerinti védelmi rendszabályokkal kell megvalósítani.
(2) Az általános elektronikus információbiztonsági céloknak (bizalmasság, sértetlenség, rendelkezésre állás)
megfelelő védelmi rendszabályokat a kezelt adatok és a
rendszer fenyegetettségével és sebezhetőségével arányosan kell kialakítani.
(3) A HM EÜTIR interoperabilitása és továbbfejleszthetősége érdekében a védelmi rendszabályokat az elfogadott szabványoknak megfelelően kell kialakítani.
(4) A HM EÜTIR fenyegetettségét és sebezhetőségét
évente felül kell vizsgálni, és a vizsgálat eredményének
megfelelően a Számítástechnikai Védelmi Szabályzatban
meghatározott védelmi rendszabályokat módosítani kell.
(5) Az információbiztonságot befolyásoló eseményeket
ki kell vizsgálni, és a vizsgálat eredményének megfelelően
a Számítástechnikai Védelmi Szabályzatban meghatározott védelmi rendszabályokat módosítani kell.
14. § (1) Az Üzemeltető szervezet a programmodulokhoz és
adatokhoz történő szabályozott hozzáférés érdekében
minden felhasználót „Felhasználói névvel” azonosít.
(2) Az Üzemeltető szervezet a HM EÜTIR adataihoz
történő hozzáférést a HM EÜTIR jogosultsági rendszerén
keresztül biztosítja.
(3) Az Üzemeltető szervezet az üzemszerű működtetés
biztosítása érdekében minden EÜSZ, illetve Hatóság részére megfelelő felhasználói típusjogosultságokat alakít
ki, és intézkedik a típusjogosultságok kialakítására, továbbá azok dokumentálására. Az összes típusjogosultság leírását úgy kell kialakítani, hogy abból egyértelműen kiderüljön, hogy a rendszer mely adataihoz, milyen mélységű
hozzáférést tesz lehetővé.
15. § (1) Az Üzemeltető szervezet az egyes munkakörök ellátásához szükséges jogosultságok beállítását az EÜSZ-ök,
illetve a Hatóságok igényeinek megfelelően végzi.
(2) Az EÜSZ, illetve a Hatóság vezetője a felhasználói
jogosultságokat írásban igényli az Üzemeltető szervezettől.
(3) Az EÜSZ, a Hatóság és az Üzemeltető szervezet az
igényelt és az engedélyezett jogosultságokat nyilvántartja.
A nyilvántartást úgy kell kialakítani, hogy az alapján megállapítható legyen, hogy egy adott időpontban egy meghatározott adathoz a felhasználók milyen köre fért hozzá, és
részükre ezt a jogosultságot ki engedélyezte.
(4) Az Üzemeltető szervezet visszaigazolja az igényelt
jogosultság végrehajtását az igénylőnek.
16. § A Felhasználó üzemzavar, meghibásodás esetén a hibát
haladéktalanul bejelenti az Üzemeltető szervezetnek.
A HM EÜTIR továbbfejlesztése 17. § (1) A HM Ügyfélszolgálata gyűjti a HM EÜTIR használata során az ügyfelek részéről felmerülő informatikai jellegű észrevételeket és megküldi azokat a Rendszergazda
részére.
(2) A Rendszergazda az összegyűjtött észrevételeket
szakmailag megvizsgálja, és szükség esetén intézkedik a
problémák megoldására.
(3) A Rendszergazda az új felhasználói igények alapján
intézkedik – az MH Informatikai Stratégiájával összhangban – a HM EÜTIR továbbfejlesztésére.
Záró rendelkezések 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) A Rendszergazda az utasítás hatálybalépését követő
8 napon belül intézkedik a HM EÜTIR koordinációs munkacsoport megalakítására, amely az alakuló értekezletén
kialakított munkarend szerint ülésezik.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1026/2018. (II. 6.) Korm. határozata a Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a MAHOP-2.2-2016 („Az akvakultúrába történő termelési célú beruházások támogatása” című), a MAHOP-2.4-2016 („Az akvakultúrába történő környezetvédelmi célú beruházások” című) és a MAHOP-2.5-2017 azonosító jelű („A környezetvédelmi szolgáltatásokat biztosító akvakultúra fejlesztésének előmozdítása” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
a  Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság a  gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló,
a) MAHOP-2.2-2016 azonosító jelű, „Az akvakultúrába történő termelési célú beruházások támogatása”
című felhívásra a  Balatonlelle-Irmapuszta tógazdaság, a  Buzsáki tógazdaság, a  Varászlói tógazdaság,
a Balatonföldvár halastó, a Balatonszárszó halastó és a Somogyvár-Tölösi halastavak vonatkozásában,
b) MAHOP-2.4-2016 azonosító jelű, „Az akvakultúrába történő környezetvédelmi célú beruházások”
című felhívásra a  Balatonlelle-Irmapuszta tógazdaság, a  Buzsáki tógazdaság, a  Varászlói tógazdaság,
a Balatonföldvár halastó, a Balatonszárszó halastó és a Somogyvár-Tölösi halastavak vonatkozásában,
c) MAHOP-2.5-2017 azonosító jelű, „A környezetvédelmi szolgáltatásokat biztosító akvakultúra fejlesztésének
előmozdítása” című felhívásra a  Balatonlelle-Irmapuszta tógazdaság, a  Buzsáki tógazdaság, a  Varászlói
tógazdaság, a Balatonföldvár halastó, a Balatonszárszó halastó és a Somogyvár-Tölösi halastavak vonatkozásában
a támogatási kérelmeit benyújtsa. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2016. (I. 11.) ME határozata kormánymegbízott kinevezéséről.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és
a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi CXXVI.  törvény 10.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben, a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
dr. Sifter Rózsát a Zala Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottá
– 2016. január 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1516/2014. (IX. 16.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
 1. a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 24. A helyi önkormányzatok szociális célú
tüzelőanyag vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a helyi önkormányzatok szociális tüzelőanyag vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása érdekében
3000,0  millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 24. A  helyi önkormányzatok szociális célú tüzelőanyag vásárláshoz kapcsolódó kiegészítő
támogatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1579/2019. (X. 15.) Korm. határozata a Zánkai és Fonyódligeti Erzsébet-táborok infrastrukturális fejlesztéséről és a Fonyódligeti Erzsébet-tábor teljes körű megújításához szükséges forrás biztosításáról.
1. A Kormány
a) továbbra is elkötelezett az  Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvényben megfogalmazott, ifjúsági
és gyermekprogramok megvalósításával, gyermek- és ifjúsági táborok szervezésével és lebonyolításával
kapcsolatos, a  gyermekek művelődését, szociális, kulturális és egyéb, társadalmi beilleszkedést segítő
kompetenciáik fejlesztését támogató közfeladatok megvalósítása mellett, és egyetért a  Fonyódligeti
Erzsébet-tábor teljes körű megújításának szükségességével;
b) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  a)  alpont szerinti
cél megvalósítása érdekében gondoskodjon 3 500 000 000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról
a  Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Köznevelési feladatok
támogatása alcím, 12. Erzsébet gyermek- és ifjúsági táborok támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
2. Az Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztéséről szóló 1123/2017. (III. 17.) Korm. határozat
a) 2. pont c) alpontjában a „2019. évben 16 450,0 millió forint” szövegrész helyébe a „2020. évben 11 400,0 millió
forint” szöveg,
b) 2.  pontjában az  „a 2019. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg” szövegrész helyébe az
„a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében” szöveg
lép.
3. Az  Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztéséről szóló 1123/2017. (III. 17.) Korm. határozat megvalósításához
szükséges éven túli kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról szóló 1828/2017. (XI. 9.) Korm. határozat
a) 1. pontjában a „25 000 000 000” szövegrész helyébe a „19 950 000 000” szöveg és a „2019. évre 16 450 000 000”
szövegrész helyébe a „2020. évre 11 400 000 000” szöveg,
b) 2.  pontjában a  „2019.” szövegrész helyébe a  „2020.” szöveg és a  „16 450 000 000” szövegrész helyébe
a „11 400 000 000” szöveg
lép. 4. Az  Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztéséről szóló 1123/2017. (III. 17.) Korm. határozat megvalósításához
szükséges éven túli kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról szóló 1828/2017. (XI. 9.) Korm. határozat
a következő 3. ponttal egészül ki:
(A Kormány)
„3. az Erzsébet Táborok infrastrukturális fejlesztéséről szóló 1123/2017. (III. 17.) Korm. határozatával megítélt források
felhasználásának véghatáridejeként 2022. március 31. napját jelöli meg.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
382/2014. (X. 13.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Cornelis Laurentius Joseph de Botot
2014. november 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1235/2012. (VII. 12.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 1. és 2. prioritásainak megállapításáról.
A Kormány úgy dönt, hogy 1. megállapítja az 1. melléklet szerint a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve
1. és 2. prioritását, 2. visszavonja a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének módosításáról szóló
1453/2011. (XII. 22.) Korm. határozat 1. mellékletének a TÁMOP 1. és 2. prioritásokra vonatkozó részeit.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök