text:
12/2017. (IX. 29.) OBH utasítása a bírósági eljárásokban és a bírósági igazgatásban rendszeresített nyomtatványokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a bírósági
ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet 18.  § (2)  bekezdésére, a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi CLXII. törvény, valamint az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
rendelkezéseire – a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76.  § (1)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a  bírósági eljárásokban és a  bírósági igazgatás során rendszeresített nyomtatványok
elkészítéséről, hozzáférhetővé tételéről, használatáról és rendszeres felülvizsgálatáról a következő utasítást adom ki:
1. A szabályzat célja 1. § Az utasítás (a továbbiakban: szabályzat) célja az időszerű ítélkezésre, az emberi erőforrások optimális hasznosítására,
az  ítélkezés átláthatóságára és az  igazgatási munka kiszámíthatóságára vonatkozó stratégiai célok megvalósítása
érdekében a  bírósági eljárás és a  bírósági igazgatás során használt nyomtatványok megalkotásának, tartalmának,
formájának és használatának szabályozása révén az eljárás gyorsítása, a bírósági gyakorlat egységesítése és a bírósági
eljárásban részt vevők megfelelő tájékoztatásának elősegítése.
2. A szabályzat hatálya 2. § (1) A szabályzat személyi hatálya az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH), valamint a bíróságok szervezetéről
és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 16. § b)–e) pontjában meghatározott bíróságokra
(a továbbiakban: bíróság) terjed ki.
(2) A szabályzat tárgyi hatálya a bírósági eljárásokban a bíróságok számára, valamint a bírósági igazgatás során a bíróságok
és az OBH számára rendszeresített nyomtatványokra terjed ki.
3. Értelmező rendelkezések 3. § E szabályzat alkalmazásában:
1. nyomtatvány: a bírósági eljárás vagy a bírósági igazgatás során kibocsátott dokumentum mintája, különösen
jegyzőkönyv, idézés, értesítés, megkeresés, átirat, tájékoztató, űrlap, jegyzék mintája;
1.1. helyi nyomtatvány: az ítélőtábla vagy a törvényszék elnöke által rendszeresített nyomtatvány,
1.2. idegen nyelvű nyomtatvány: a magyar nyelvű központi nyomtatvány formájával és tartalmával azonos
felépítésű és tartalmú idegen nyelvre lefordított nyomtatvány,
1.3. intelligens nyomtatvány: a  bírósági informatikai rendszerből adatokat automatikusan átvevő
szoftverben szerkeszthető, önellenőrző nyomtatvány,
1.4. jogszabály által rendszeresített nyomtatvány: jogszabályban előírt nyomtatványminta,
1.5. központi nyomtatvány: az OBH elnöke által rendszeresített nyomtatvány;
2. nyomtatványtár: a  nyomtatványok hozzáférhetővé tételére a  bíróságok központi intranetes honlapján
létrehozott elektronikus felület;
3. lektor: a  nyomtatványtervezet szakmai ellenőrzését az  OBH elnöke felkérésére végző szakértelemmel
rendelkező személy vagy szervezet;
4. szervezeti egység: az OBH szervezeti egysége. 4. A nyomtatványok típusai
4. § (1) Nyomtatványt rendszeresíthet:
a) jogszabály;
b) az OBH elnöke;
c) az ítélőtábla, a törvényszék elnöke (a továbbiakban együtt: a bíróság elnöke).
(2) A nyomtatvány lehet
a) jogszabály által rendszeresített nyomtatvány;
b) központi nyomtatvány;
c) helyi nyomtatvány.
(3) A nyomtatvány intelligens nyomtatványként is rendszeresíthető.
 (4) A nyomtatvány magyar nyelvű, amely idegen nyelvű nyomtatványként is rendszeresíthető.
5. § (1) A jogszabály által rendszeresített nyomtatvány nem változtatható.
 (2) A  jogszabály által rendszeresített valamennyi nyomtatvány a  jogszabályban meghatározott tartalommal, a  9.  §
(2) bekezdésben meghatározott szerkeszthető formában szerepel a nyomtatványtárban.
 (3) A jogszabály által rendszeresített nyomtatvány fejléce utal az alkalmazását előíró jogszabályi rendelkezésre.
6. § Az OBH elnöke a központi nyomtatványt a nyomtatványtárban történő hozzáférhetővé tétellel rendszeresíti.
7. § (1) A bíróság elnöke helyi nyomtatványt akkor rendszeresíthet, ha azonos tárgyban a nyomtatványtárban nyomtatvány
nem szerepel.
(2) A helyi nyomtatványt a bíróság elnöke a bíróság intranetes honlapján teszi hozzáférhetővé, és erről az érintetteket
a helyben szokásos módon tájékoztatja.
(3) A bíróság elnöke a rendszeresített helyi nyomtatványt tájékoztatásul a bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős
szervezeti egység számára megküldi.
(4) A  bíróság elnöke a  helyi nyomtatvánnyal azonos tárgyú központi nyomtatvány megjelenése esetén a  helyi
nyomtatványt haladéktalanul visszavonja, és erről az érintetteket a helyben szokásos módon tájékoztatja.
(5) A bíróság elnöke az OBH elnökénél központi nyomtatvány elkészítését és rendszeresítését, illetve helyi nyomtatvány
központi nyomtatványként történő rendszeresítését kezdeményezheti.
5. A nyomtatvány tartalma, formája 8. § (1) A  központi és helyi nyomtatvány tartalmazza a  jogszabály által előírt, valamint az  eljárási cselekmény céljának
eléréséhez szükséges tartalmi elemeket, ideértve az irodai utasítást és a szükség szerinti tájékoztatást, figyelemfelhívást,
valamint a lehetséges jogkövetkezmények ismertetését.
(2) A nyomtatvány tartalmazhat kitöltési útmutatót.
 (3) A nyomtatványhoz mellékelni lehet az ügyintéző számára felhasználói segédletet.
9. § (1) A  központi és helyi nyomtatvány az  eljárási cselekmény céljának eléréséhez szükséges mértékben a  lehető
legtömörebb, de még érthető megfogalmazású. Ennek érdekében a központi és helyi nyomtatvány lehetőleg:
a) rövid mondatokból, illetve bekezdésekből áll;
b) közérthető módon egyértelmű kifejezéseket, egyszerű szavakat használ;
c) áttekinthető, a lényeget kiemeli;
d) jól tagolt, logikus szerkezetű;
e) a legfontosabb információkat lehetőleg a szöveg elején közli;
f ) egységes megjelenésű és
g) könnyen követhető formát, jól olvasható betűtípust alkalmaz.
(2) A nyomtatvány eltérő háttérrel jelöli a nem változtatható szöveget, a lajstromból és egyéb adatbázisból, illetve szabad
szöveggel kitölthető részeket.
(3) A nyomtatvány pontozással, szabad mezővel vagy választási lehetőség megadásával biztosítja a szerkeszthetőséget.
 (4) A  nyomtatvány felépítése és tartalma – a  szerkeszthető rész kivételével – a  kitöltés során nem módosítható.
A nyomtatvány a további szükséges információk közlésére szerkeszthető „toldat” rovatot tartalmaz.
6. A nyomtatvány alkalmazása 10. § (1) A  rendszeresített központi nyomtatvány alkalmazása – a  munkáltatói okiratminták kivételével – a  hozzáférhetővé
tételétől kezdve a bíróság számára kötelező.
(2) A  rendszeresített intelligens nyomtatvány és idegen nyelvű nyomtatvány alkalmazása e  szabályzatban foglaltak
szerint a bíróság számára kötelező.
(3) A helyi nyomtatvány használata az érintett bíróságon annak hozzáférhetővé tételétől kötelező.
7. A nyomtatványtár működése 11. § (1) A nyomtatványtárban fel kell tüntetni a nyomtatvány megjelenésének és legutolsó módosításának időpontját.
 (2) A nyomtatványtár keresőfunkciókkal rendelkezik:
a) az alábbi csoportosításban;
aa) polgári – gazdasági,
ab) büntető – büntetés-végrehajtási,
ac) közigazgatási – munkaügyi,
ad) szabálysértési,
ae) cégeljárási,
af ) igazgatási,
ag) munkáltatói
nyomtatványok;
b) alap, valamint jogorvoslati eljárásra;
c) szabadszöveges módon.
8. A nyomtatványok rendszeres felülvizsgálata 12. § (1) A nyomtatványtár tartalmának felülvizsgálatáért – a munkáltatói okiratminták kivételével – a bíróságok igazgatásának
szervezéséért felelős szervezeti egység felelős. A  felülvizsgálatba közreműködőként (nyomtatvány szerkesztése,
lektorálása) az  elektronikus eljárásokért, illetve a  bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti egység
javaslatára az OBH elnöke által kijelölt bíróság bevonható. A munkáltatói okiratminták felülvizsgálatáért a személyzeti
feladatokért felelős szervezeti egység felelős.
(2) A helyi nyomtatványok rendszeres felülvizsgálatáért a bíróság elnöke felelős.
 (3) A felülvizsgálatért felelős figyelemmel kíséri:
a) jogszabály által rendszeresített nyomtatvány;
b) a nyomtatvány tartalmát meghatározó jogszabályi rendelkezés
közzétételét és módosítását.
(4) A  bíróság elnöke, amennyiben központi nyomtatvány rendszeresítésének, módosításának vagy jogszabály által
rendszeresített nyomtatvány megváltoztatásának szükségességét észleli, azt jelzi a  bíróságok igazgatásának
szervezéséért felelős szervezeti egység számára.
(5) A bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti egység a több bíróságról azonos tárgyban érkező helyi
nyomtatvány – szükség esetén az  ügyszak szerint érintett kollégiumvezetők véleményének kikérését követően –
központi nyomtatványként történő rendszeresítését javasolja az OBH elnöke részére.
(6) A nyomtatványtárban szereplő nyomtatvány megváltoztatása:
a) jogszabályváltozás átvezetése;
b) eljárás hatékonyabbá tétele vagy
c) a bíróság szolgáltató jellegének erősítése
érdekében történhet.
(7) A bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti egység gondoskodik:
a) a  jogszabály által rendszeresített nyomtatvány nyomtatványtárban történő haladéktalan hozzáférhetővé
tételéről és
b) a  13.  §-ban foglaltak szerint a  központi nyomtatvány elkészítéséről, nyomtatványtárban hozzáférhetővé
tételéről. (8) A  személyzeti feladatokért felelős szervezeti egység gondoskodik a  munkáltatói okiratminták nyomtatványtárban
történő hozzáférhetővé tételéről.
(9) A jogszabály-véleményezésért felelős szervezeti egység gondoskodik a jogszabályalkotási javaslat elkészítéséről.
 (10) Az informatikáért felelős szervezeti egység gondoskodik a 17. § (1) bekezdésében szereplő feladatok ellátásáról.
13. § (1) A bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti egység a nyomtatvány létrehozására vagy módosítására
irányuló felkérést haladéktalanul megküldi a 12. § (1) bekezdése szerint bevont bíróság számára, amely a nyomtatványt
30 napon belül megszerkeszti és a lektor részére továbbítja.
(2) A lektor 10 napon belül jelzi egyetértését vagy módosítási javaslatát. Szükség szerint a lektor által javasolt módosításról
a  nyomtatvány szerkesztéséért felelős és a  lektor egyeztetést folytat le, amelynek során a  résztvevők kialakítják
a nyomtatvány végleges szövegét.
(3) A nyomtatvány szerkesztésébe bevont bíróság a lektor véleményének beérkezését követő 10 napon belül továbbítja
a nyomtatvány tervezetét a bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti egység részére, amely javaslatot
tesz az OBH elnöke részére a nyomtatvány rendszeresítésére.
(4) Az elektronikus eljárásokért felelős szervezeti egység a nyomtatványtervezet megérkezését követő 10 napon belül
javaslatot tesz az OBH elnökének a nyomtatvány intelligens nyomtatvánnyá történő esetleges átalakítására.
(5) A  bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti egység a  nyomtatványtervezet megérkezését követő
10 napon belül javaslatot tesz az OBH elnökének az érintett nyelvek megjelölésével a nyomtatvány idegen nyelvű
nyomtatványként történő esetleges rendszeresítésére.
(6) A  nyomtatványtárban új vagy módosított nyomtatvány megjelenéséről a  nyomtatványtár automatikus
rendszerüzenetben tájékoztatja a bíróságokat.
14. § (1) Az OBH elnöke:
a) jóváhagyja a  központi nyomtatványt, ezzel engedélyezi a  nyomtatvány nyomtatványtárban történő
hozzáférhetővé tételét;
b) jogszabály által rendszeresített nyomtatvány rendszeresítése vagy módosítása érdekében javaslatot tesz
a Bszi. 76. § (1) bekezdés d) pontja alapján jogszabály alkotására;
c) dönt a 7. § (5) bekezdésében foglalt kezdeményezésről.
(2) A bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti egység javaslatára az OBH elnöke:
a) központi nyomtatvány
aa) készítésére,
ab) lektorálására központi igazgatási feladattal bízhat meg bírót vagy igazságügyi alkalmazottat;
b) nyomtatvány
ba) intelligens vagy
bb) idegen nyelvű nyomtatvánnyá átalakítására központi igazgatási feladattal bízhat meg bírót vagy igazságügyi alkalmazottat.
9. Intelligens nyomtatvány 15. § (1) Az OBH elnöke intelligens nyomtatványt rendszeresíthet.
 (2) Az intelligens nyomtatvány rendszeresítése indokolt, ha a nyomtatvány:
a) a bírósági eljárásban, igazgatási feladatok ellátása során nagy számban használt;
b) tartalma előzetesen meghatározható;
c) kitöltéséhez szükséges adatokat a használt bírósági informatikai rendszer tartalmazza, vagy az adatok abba
felvihetők.
 (3) Intelligens nyomtatvány rendszeresítése a bíróságok által használt BIIR rendszerben elhelyezéssel történik. Intelligens
nyomtatvány rendszeresítése esetén meg kell határozni a bírósági informatikai rendszerben az iktatáshoz szükséges
adatokon túl rögzített adatok körét, valamint azt, hogy a nyomtatvány kitöltése során mely tartalmat kell kitöltéssel
megjeleníteni.
(4) A kitöltött intelligens nyomtatvány elektronikus kapcsolattartás esetén a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002.
(VIII. 1.) IM rendelet, valamint a bíróságok egységes iratkezelési szabályzatáról szóló 17/2014. (XII. 23.) OBH utasítás
rendelkezései szerint alakítható át papíralapúvá.
10. Idegen nyelvű nyomtatvány 16. § (1) Az OBH elnöke a rendszeresített magyar nyelvű központi nyomtatvány formájával és tartalmával azonos felépítésű
és  tartalmú idegen nyelvű nyomtatványt rendszeresíthet. Idegen nyelvű nyomtatvány rendszeresítése
a nyomtatványtárban hozzáférhetővé tétellel történik.
(2) Idegen nyelvű nyomtatványként elsősorban azt a  nyomtatványt indokolt rendszeresíteni, amelyhez kapcsolódó
eljárási cselekmény nagy számban fordul elő. A  nyomtatványt az  érintett eljárási cselekményben leggyakrabban
használt idegen nyelveken indokolt idegen nyelvű nyomtatványként hozzáférhetővé tenni.
(3) Az  eljárási cselekmény során a  bíróság mind a  magyar nyelvű, mind az  idegen nyelvű nyomtatvány kitöltéséről
gondoskodik.
(4) Az idegen nyelvű nyomtatvány különösen:
a) a  tájékoztatást, figyelemfelhívást, a  lehetséges jogkövetkezmények ismertetését tartalmazó (nem
változtatható);
b) a nevet, megnevezést, időpontot, helyszínt, egyedi felhívást, bírói rendelkezést tartalmazó (szerkeszthető)
részekből áll.
(5) Az  eljárási cselekmény során az  idegen nyelvű nyomtatvány szerkeszthető részét a  nyelvtudással rendelkező bíró
vagy igazságügyi alkalmazott maga tölti ki vagy a magyar nyelvű nyomtatványnak megfelelő tartalmú fordításáról
gondoskodik.
(6) A bíróság elnöke gondoskodik az idegen nyelvű nyomtatvány alkalmazása során a bíróság megnevezésének, címének
és elérhetőségének idegen nyelvekre történő fordításáról és a  bíróság intranetes honlapján nem változtatható
részként történő hozzáférhetővé tételéről.
11. A nyomtatványtár működése 17. § (1) Az informatikáért felelős szervezeti egység gondoskodik:
a) a nyomtatványtár felületének működtetéséről;
b) a nyomtatványtárba feltöltési jogosultság kiadásáról;
c) a nyomtatványtárban a kereshetőség biztosításáról és
d) az intelligens nyomtatvány szerkesztéséről.
(2) A jogszabály-véleményezésért felelős szervezeti egység gondoskodik:
a) a nyomtatványokkal kapcsolatos jogszabályfigyelésről és
b) a nyomtatványokat érintő jogszabályváltozásnak a bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős szervezeti
egység részére történő jelzéséről.
 (3) A  nyomtatványtár a  hozzáférhetővé tételt követő 15 napon keresztül jelzi annak tényét, hogy új vagy módosított
nyomtatvány jelent meg a felületen.
 (4) A (3) bekezdésben foglalt jelzésen túl a nyomtatványtár kezdőlapja tartalmazza az utolsó 6 hónapban rendszeresített
vagy módosított nyomtatványok listáját. 12. Munkáltatói okiratminták 18. § (1) A  szabályzat rendelkezéseit a  munkáltatói okiratminták rendszeresítése során az  e  §-ban foglalt eltérésekkel kell
megfelelően alkalmazni.
(2) A rendszeresített munkáltatói okiratminták alkalmazása a bíróság számára nem kötelező.
 (3) A munkáltatói okiratmintákat a személyzeti feladatokért felelős szervezeti egység készíti el és tesz az OBH elnöke
részére azok rendszeresítésére javaslatot. A munkáltatói okiratminták tervezetének lektorálásába bíróság bevonható.
 (4) A munkáltatói okiratminta idegen nyelvű nyomtatvány formájában nem rendszeresített.
 (5) A munkáltatói okiratminta intelligens nyomtatványként történő rendszeresítésére a személyzeti feladatokért felelős
szervezeti egység tesz javaslatot. 13. Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések
19. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 10–18. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (3) 2018. január 1-jén hatályát veszti:
a) a  büntetőeljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló 5/2003. OIT
szabályzat;
b) a szabálysértési eljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló 5/2014.
(IV. 18.) OBH utasítás;
c) a  büntető-, polgári és szabálysértési eljárás során használt, kiskorúak tájékoztatásához fűződő iratok
nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló 12/2014. (VII. 11.) OBH utasítás;
d) a  természetes személyek bírósági adósságrendezési eljárása során használt egyes iratok nyomtatványként
történő rendszeresítéséről szóló 7/2015. (XI. 30.) OBH utasítás.
(4) Nagyobb számú központi nyomtatvány rendszeresítése esetén a  bíróságok igazgatásának szervezéséért felelős
szervezeti egység a  bíróságokat a  nyomtatványok körének és elérhetőségének megjelölésével külön elektronikus
levélben is tájékoztatja.
(5) Az  Államreform Operatív Program keretei között támogatásban részesült bíróság a  program megvalósítása során
készített papíralapú nyomtatványokat a  fenntartási kötelezettség időszakában használhatja, amennyiben azok
a folyamatos felülvizsgálat alapján a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelnek.
(6) A bíróság elnöke legkésőbb az eljárási kódexek hatálybalépésével egyidejűleg gondoskodik a helyi nyomtatványok
felülvizsgálatáról és hozzáférhetővé tételéről.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1216/2019. (IV. 23.) Korm. határozata a Steindl Imre Programmal kapcsolatos további döntések meghozataláról.
A Kormány
 1. a Steindl Imre Program egyes elemei megvalósításának előkészítését végző állami tulajdonú nonprofit gazdasági
társaság alapításáról szóló 1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozat 6.  pontjában foglaltaktól eltérően, az  abban
meghatározott, a  kivitelezési tervek elkészítésére vonatkozó határidőt – a  tervezési program elfogadását és
a  szükséges kormányzati döntések meghozatalát követő nyolc hónap helyett – 2020. március 31. napjában
határozza meg;
2. a Budapest V. kerület, Alkotmány utca alatt megépítésre kerülő mélygarázs megvalósítása érdekében a Beruházás
Előkészítési Alap alcím terhére történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1574/2017. (VIII. 28.) Korm. határozat
3.  pontjában foglaltaktól eltérően, az  abban meghatározott, a  „Budapest V. kerület, Alkotmány utca alatt
megvalósítandó mélygarázs tervezése és előkészítése” beruházás megvalósításához szükséges forrásra vonatkozó
elszámolási és a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettség határidejét – 2019. április 30. napja
helyett – 2019. július 30. napjában határozza meg;
3. a Steindl Imre Program harmadik ütemével kapcsolatos további döntések meghozataláról szóló 1372/2018. (VIII. 13.)
Korm. határozatban [a továbbiakban: 1372/2018. (VIII. 13.) Korm. határozat]
a) 1.7. pontjában foglaltaktól eltérően, az abban meghatározott támogatási szerződés módosításának tartalmát
az  1372/2018. (VIII. 13.) Korm. határozat 1.2.  pontja szerinti mélygarázs vonatkozásában – a  tervezésére,
felszíni rendezésére és egyéb előkészítő munkák ellátására vonatkozó feladatellátási kötelezettség helyett –
a  tervezésére és egyéb előkészítő munkák ellátására vonatkozó feladatellátási kötelezettségre kiterjedően
határozza meg,
b) 2.1.  pont b)  alpontjában foglaltaktól eltérően egyetért azzal, hogy a  Vértanúk tere az  átépítést követően
a  BKK  Budapesti Közlekedési Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság délre tartó autóbuszjáratai
mellett az  érintett Szabadság téri és Vértanúk tere 1. szám alatt található mélygarázsokat használó
gépjárművek kivételével váljon autómentes övezetté,
c) 3. pontjában foglaltaktól eltérően, az abban meghatározott határidőt – 2019. december 31. napja helyett –
2020. június 30. napjában határozza meg;
4. visszavonja az 1372/2018. (VIII. 13.) Korm. határozat 2.1. pont c) alpontját;
 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, és felkéri az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatóját, hogy
szükséges esetben gondoskodjanak a  Steindl Imre Program Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal
megkötött egyes támogatási szerződések módosításáról az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (5) bekezdése alapján.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter, az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának felkérésével
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2004. (I. 30.) GKM rendelete a légijárművek és légijármű berendezések karbantartásának személyi jogosítási és képzési követelményeiről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
30. §-ának (3) bekezdésében, 53. §-ának (6) bekezdésében
és 74. §-ának l) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendelet alkalmazási köre a lajstromozásra kötelezett
légijárművek (a továbbiakban: légijárművek) és berendezéseik karbantartása során végzett műszaki szaktevékenységhez szükséges személyi jogosításra, annak megszerzésére, az ezekkel kapcsolatos képzésre, vizsgáztatásra valamint a karbantartás-oktató szervezetek működésének
engedélyezésére terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) berendezés: légijárműről leépített egység, részegység,
alkatrész, beleértve a hajtóműveket, motorokat, hajtómű
modulokat és segéderőforrásokat,
b) egyszerű könnyű repülőgép: nem túlnyomásos, dugattyús motorral felszerelt, 5700 kg alatti maximális felszálló tömegű repülőgép, amely nincs felszerelve navigációs rendszerekhez kapcsolt, teljes körű vezérlést biztosító
robotpilótával vagy pályavezérlő rendszerrel,
c) faszerkezetű repülőgép: fából készült fő szerkezeti elemekből épült repülőgép,
d) JAA teljes jogú taghatóság: olyan hatóság, amely a
Társult Légügyi Hatóságok (Joint Aviation Authorities —
JAA) teljes jogú tagja; az ilyen hatóság által az Egységes
Légügyi Előírásoknak (Joint Aviation Requirements —
JAR) megfelelően kiállított engedélyt vagy szakszolgálati
engedélyt minden más ilyen hatóság elismer és elfogad,
e) karbantartás: légijárművek és azok berendezéseinek
javítása, nagyjavítása, ellenőrzése, módosítása és az azokon
végzett alkatrészcsere, hibajavítás, valamint ezek kombinációja,
f) képzés: képzési programban meghatározott módon
és tartalommal végzett oktatási tevékenység,
g) képzési program: a képzés jellemzőit rögzítő dokumentum, amely tartalmazza a képzés célját, a tervezett
képzési időt, a képzés módját, módszereit, a tananyag egységeit, tartalmát és a képzésben résztvevők teljesítményét
értékelő módszert,
h) légijármű karbantartó szakszolgálati engedély: azon
dokumentum, amely a képesítést igazolja és megerősíti,
hogy az illető személy megfelel az e rendelet által előírt, a
dokumentumban meghatározott légijármű alapkategóriára és légijármű típusjogosításra vonatkozó ismereti és tapasztalati követelményeknek,
i) szintetikus oktató eszköz: egyes rendszerek vagy részegységek működő modellje, beleértve a számítógépes szimulációt is,
j) társasági eljárások: a JAR-145 szerint jóváhagyott
karbantartó, illetve JAR-147 szerint jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet által alkalmazott eljárások a karbantartó szervezet működési szabályzatának megfelelően
az engedélyezett tevékenységi körén belül,
k) üzemképesség tanúsítás: a légijárművek és berendezéseik üzemképességét tanúsító nyilatkozat kiállítása,
l) üzemképesség tanúsító állomány: a légijárművek és
berendezéseik üzemképességének tanúsításáért felelős
személyek.
Az üzemképesség tanúsítás általános személyi feltételei 3. §
(1) A légijárművek karbantartását követő üzemképesség tanúsítást — a (2)—(3) bekezdésben foglalt esetek
kivételével — az e rendelet szerint képesített, légijármű
karbantartó szakszolgálati engedéllyel és a 4. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti megbízással rendelkező személy
végezhet.
(2) A nem gazdasági célú légiközlekedési tevékenységre
használt, 5700 kg alatti maximális felszálló tömegű repülőgépek és a nem gazdasági célú légiközlekedési tevékenységre használt, 2730 kg alatti maximális felszálló tömegű
helikopterek jóváhagyott karbantartási programja szerinti
— 150 repült órás periódus időt meg nem haladó végrehajtási gyakoriságú — karbantartást követő üzemképesség
tanúsítást e rendelet szerinti képesítését igazoló szakszolgálati engedéllyel és a 4. § (2) bekezdésének a) vagy
b) pontja szerinti megbízással rendelkező személy is végezhet.
(3) A nem gazdasági célú légiközlekedési tevékenységre
használt, 5700 kg alatti maximális felszálló tömegű repülőgépek és a nem gazdasági célú légiközlekedési tevékenységre használt, 2730 kg alatti maximális felszálló tömegű
helikopterek jóváhagyott karbantartási programja szerinti
— 48 órás periódus időt meg nem haladó végrehajtási
gyakoriságú — karbantartást — kivéve a légijárművön végrehajtott módosítást, hibajavítást, berendezés cserét —
követő üzemképesség tanúsítást megfelelő jogosítású pilóta
szakszolgálati engedéllyel és a 4. § (2) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerinti megbízással rendelkező személy is
végezhet.
(4) Légijármű berendezés karbantartása utáni üzemképesség tanúsítást az e rendelet szerint képesített és a 4. §
(2) bekezdésének a) pontja szerinti megbízással rendelkező személy végezhet. A mezőgazdasági permetező és szóró
berendezések karbantartására vonatkozó kiegészítő követelményeket külön jogszabály tartalmazza.
(5) A mezőgazdasági permetező és szóró berendezések
karbantartásával összefüggésben a személyi jogosítási és
képzési követelményekre vonatkozó — külön jogszabályban meghatározott — rendelkezéseket is alkalmazni kell.
(6) Légijárművek és azok berendezéseinek karbantartása során — a jóváhagyott karbantartó szervezet roncsolásmentes anyagvizsgálatra (NDT) vonatkozó jóváhagyása
alapján végzett vizsgálatot követően — az üzemképesség
tanúsító nyilatkozatot csak az adott anyagvizsgálati módszer tekintetében megfelelő, MSZ EN 473, illetve MSZ EN
4179 szabvány szerinti, légiközlekedési területre érvényes
2 vagy 3 szintű képesítést igazoló bizonyítvánnyal, valamint
a vonatkozó szabvány szerinti gyakorlattal és a 4. § (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti megbízással rendelkező személy állíthat ki.
Az üzemképesség tanúsítók és a karbantartók megbízása 4. §
(1) Légijárművek és azok berendezéseinek karbantartása során önálló szaktevékenység az adott szaktevékenységre vonatkozó írásbeli megbízás alapján végezhető.
(2) A megbízást
a) a JAR-145 szerint jóváhagyott karbantartó szerveze
tek esetében a munkavállalót alkalmazó vagy megbízó karbantartó szervezet,
b) természetes személy esetében a személyt alkalmazó
vagy megbízó légijármű tulajdonos, légijármű bérlő vagy
légijármű üzemben tartó
adja ki.
(3) A megbízás kiadása a légiközlekedési hatóság által
jóváhagyott eljárás vagy eljárásrendszer alapján történik.
A jóváhagyás során alkalmazandó egységes elbírálhatóság
és az átláthatóság érdekében az eljárásnak tartalmaznia
kell a tevékenység munkaköri elemzését (tevékenységi lista), az elméleti és gyakorlati képzettségi követelmények
(alapismereti és repülés-szakmai) megállapítását, beleértve a megbízásban meghatározott jogosítás megszerzési és
fenntartási rendszerét, a mentesítéseket és az életkori korlátozásokat is.
Légijármű karbantartó szakszolgálati engedély iránti
kérelem benyújtása, az engedély kiadása és folyamatossága
5. § (1) A légijármű karbantartó szakszolgálati engedély kiadására vagy annak módosítására vonatkozó kérelmet a
1. számú melléklet szerinti formában kell a légiközlekedési
hatósághoz benyújtani.
(2) Az a kérelmező, aki megfelel az e rendeletben foglalt
követelményeknek és befizette a külön jogszabályban megállapított díjat, jogosult a kérelmezett légijármű karbantartó szakszolgálati engedély megszerzésére.
(3) A légijármű karbantartó szakszolgálati engedélyt a
légiközlekedési hatóság adja ki az 1. számú melléklet szerinti formában, azonban az engedély kiadásának előkészítésével a JAR-145 szerint jóváhagyott karbantartó szervezetet is megbízhat.
(4) A légijármű karbantartó szakszolgálati engedélyt a
légiközlekedési hatóság — a HgCAA.AML.00001-től
HgCAA.AML.99999-ig terjedő számsorból, növekvő sorrendben kiadható — engedélyszámmal látja el.
(5) A légijármű karbantartó szakszolgálati engedély folyamatosságával kapcsolatos részletes szabályokat a 2. és
3. számú melléklet tartalmazza.
A képesítés igazolása 6. § (1) A 7. § (2) bekezdésében meghatározott ,,A’’, ,,B1’’,
,,B2’’, ,,B3’’ és ,,C’’ kategória szerint képesített üzemképesség tanúsító állomány számára a légiközlekedési hatóság
légijármű karbantartó szakszolgálati engedélyt ad ki. Az
üzemképesség tanúsító állomány a légiközlekedési hatóság
felszólítására 24 órán belül köteles bemutatni légijármű
karbantartó szakszolgálati engedélyét.
(2) A 7. § (3) bekezdésében meghatározott ,,D1’’, ,,D2’’,
,,E1’’ és ,,E2’’ kategória szerint képesített üzemképesség
tanúsító állomány számára az alapismereti követelmények
teljesítését igazoló dokumentumot a légiközlekedési hatóság, jóváhagyott karbantartó szervezet vagy e rendelet szerint jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet adja ki. Az
üzemképesség tanúsító állomány a légiközlekedési hatóság
felszólítására 24 órán belül köteles bemutatni az alapismereti követelmények teljesítését igazoló dokumentumot.
Üzemképesség tanúsító kategóriák és tanúsítási
jogosultságok 7. §
(1) Üzemképesség tanúsítás a JAR-145 szerint jóváhagyott karbantartó szervezet, illetve a légijármű tulajdonosa, bérlője vagy üzemben tartója által adott megbízásban
meghatározott tevékenységi körben adható ki.
(2) E rendelet szerint képesített és érvényes — szükség
szerint megfelelő típus, típus csoport vagy alcsoport jogosítással ellátott — légijármű karbantartó szakszolgálati
engedéllyel rendelkező üzemképesség tanúsító állomány
jogosult arra, hogy az alábbi kategóriák egyikében vagy
egyszerre több kategóriában a JAR-145 szerint jóváhagyott karbantartó szervezet, illetve a légijármű tulajdonosa, bérlője vagy üzemben tartója által adott üzemképesség
tanúsító megbízással rendelkezzen:
a) ,,A’’ kategória — forgalmi üzemképesség tanúsító
szerelő,
b) ,,B1’’ kategória — gépész üzemképesség tanúsító,
c) ,,B2’’ kategória — avionikai üzemképesség tanúsító,
d) ,,B3’’ kategória — egyszerű könnyű repülőgép üzem
képesség tanúsító,
e) ,,C’’ kategória — teljes légijármű üzemképesség
tanúsító. (3) E rendelet szerint képesített üzemképesség tanúsító
állomány jogosult arra, hogy az alábbi kategóriák egyikében vagy egyszerre több kategóriában a JAR-145 szerint
jóváhagyott karbantartó szervezet által kiadott üzemképesség tanúsító megbízással rendelkezzen:
a) ,,D1’’ kategória — mechanikus berendezés üzemképesség tanúsító,
b) ,,D2’’ kategória — villamos berendezés üzemképesség tanúsító,
c) ,,E1’’ kategória — gázturbinás hajtómű üzemképesség tanúsító,
d) ,,E2’’ kategória — dugattyús motor üzemképesség
tanúsító.
(4) A (2) bekezdés a)—c) és e) pontjában meghatározott kategóriákra vonatkozó tanúsítási jogosultságokat a
2. számú melléklet, a (2) bekezdés d) pontjában és a (3) bekezdés a)—d) pontjában meghatározott kategóriákra
vonatkozó tanúsítási jogosultságokat a 3. számú melléklet
tartalmazza.
Személyi megfelelőség, alapismereti és tapasztalati
követelmények, képzés és jogosítás
8. § (1) Az üzemképesség tanúsító állománynak vizsgával
kell bizonyítania, hogy a légiközlekedési hatóság számára
elfogadható szintű ismeretekkel rendelkezik a 7. § (2) bekezdése szerinti ,,A’’, ,,B1’’, ,,B2’’, ,,B3’’ és ,,C’’ kategóriának megfelelő ismereti modulokban, amely kategóriákra a
légijármű karbantartó szakszolgálati engedélyt kiadják
vagy kiterjesztik. (2) Az üzemképesség tanúsító állománynak vizsgával
kell bizonyítania, hogy a légiközlekedési hatóság számára
elfogadható szintű ismeretekkel rendelkezik a 7. § (3) bekezdése szerinti ,,D1’’, ,,D2’’, ,,E1’’ és ,,E2’’ kategóriájának
megfelelő ismereti modulokban, amely kategóriákra a
JAR-145 szerint jóváhagyott karbantartó szervezet az
üzemképesség tanúsító megbízást kiadja vagy kiterjeszti.
(3) A személyi megfelelőséggel, az alapismereti és
tapasztalati követelményekkel, a típus/típuscsoport/műveleti képzéssel és jogosítással, valamint a fizikai és mentális
alkalmassággal kapcsolatos részletes szabályokat e rendelet 2., 3. és 4. számú mellékletei tartalmazzák. Az egészségi
alkalmasságról külön jogszabály rendelkezik.
(4) Az alapismereti követelmények tekintetében és a
kapcsolódó vizsgák során teljesen vagy részben be kell
számítani bármely más olyan műszaki képzettséget, amelyet a légiközlekedési hatóság az e rendeletben meghatározott ismeretszinttel egyenértékűnek tekint.
Szakszolgálati engedély visszavonása, felfüggesztése vagy
korlátozása 9. §
A légijármű karbantartó szakszolgálati engedély, illetve
a megbízás visszavonásával, felfüggesztésével vagy korlátozásával kapcsolatos részletes szabályokat a 2. és 3. számú
melléklet tartalmazza.
A karbantartás-oktatás és vizsgáztatás feltételei 10. § (1) A 3. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott személyek légijármű típusképzésére, valamint hajtómű vagy
motor típusképzésére az e rendelet szerint jóváhagyott
karbantartás-oktató szervezet jogosult.
(2) A 3. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott személyek alapismereti és légijármű, valamint hajtómű vagy
motor típusvizsgáztatására a légiközlekedési hatóság és az
e rendelet szerint jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet jogosult.
(3) A 3. § (4) bekezdésében meghatározott személyek
alapképzésére, berendezés típus vagy műveleti képzésére
és hajtómű vagy motor típusképzésére az e rendelet szerint
jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet, megfelelően
jóváhagyott karbantartó szervezet, valamint a légiközlekedési hatóság által elfogadott egyéb szervezet jogosult.
(4) A 3. § (4) bekezdésében meghatározott személyek
alapismereti vizsgáztatásra és hajtómű vagy motor típusvizsgáztatására a légiközlekedési hatóság és az e rendelet
szerint jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet jogosult.
A 7. § (3) bekezdésében felsorolt kategóriák esetében a
légiközlekedési hatóság felhatalmazása alapján a jóváhagyott karbantartó szervezet is végrehajthat alapismereti
vizsgáztatást.
(5) A légijárművek és azok berendezéseinek karbantartása során önálló szaktevékenységet végző személyeknek
— a 3. § (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározott személyek kivételével — a 4. § (1) bekezdése szerinti megbízásához szükséges képzések és vizsgáztatások végrehajtására
jogosult:
a) e rendelet szerint jóváhagyott karbantartás-oktató
szervezet, b) külön jogszabály alapján jóváhagyott karbantartó
vagy üzemben tartó szervezet, működési engedélye alapján,
c) egyéb, képzéssel foglalkozó jogi vagy természetes
személy, a külön jogszabály alapján jóváhagyott karbantartó vagy üzemben tartó szervezet minőségügyi felügyelete alatt.
(6) Az (5) bekezdés b) és c) pontjaiban meghatározott
esetekben a képzést végrehajtónak rendelkeznie kell képzési programmal, a képzések és vizsgáztatások tárgyi és
személyi feltételeivel, képzési és vizsgáztatási eljárásokkal,
és biztosítania kell a képzések visszakövethetőségét.
Jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet 11. § Az e rendelet szerint jóváhagyott karbantartás-oktató
szervezetekre vonatkozó általános, valamint a képzésekre
és a vizsgáztatásokra vonatkozó speciális követelményeket
a 3. és 5. számú melléklet tartalmazza.
Működési engedély kérelmezése, kiadása és folyamatossága 12. §
(1) A karbantartás-oktató szervezet működési engedélyének kiadására vagy annak módosítására vonatkozó kérelmet az 1. számú melléklet szerinti formában, a karbantartás-oktató szervezet működési szabályzatát mellékelve
kell a légiközlekedési hatósághoz benyújtani.
(2) Az a kérelmező, aki megfelel az e rendeletben foglalt
követelményeknek és befizette a külön jogszabályban megállapított díjat, jogosult a kérelmezett karbantartás-oktató
szervezet működési engedély megszerzésére.
(3) A karbantartás-oktató szervezet működési engedély
folyamatosságával kapcsolatos részletes szabályokat az
5. számú melléklet tartalmazza.
(4) A karbantartás-oktató szervezet működési engedélyét a légiközlekedési hatóság — a HgCAA.T.001-től
HgCAA.T.999-ig terjedő számsorból, növekvő sorrendben
kiadható — engedélyszámmal látja el, és az 1. számú melléklet szerinti formában adja ki.
A működési engedély visszavonása, felfüggesztése
vagy korlátozása 13. §
A jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet működési
engedély visszavonásával, felfüggesztésével korlátozásával
vagy megújításával kapcsolatos részletes szabályokat az
5. számú melléklet tartalmazza.
Azonos biztonságot nyújtó esetek 14. § (1) A légiközlekedési hatóság bármely, e rendelet szerint ,,A’’, ,,B1’’, ,,B2’’ és ,,C’’ kategóriában képesítendő
személyt mentesíthet a rendelet követelményei alól a
2. számú melléklet JAR 66.60 pontja alapján.
(2) A légiközlekedési hatóság bármely, e rendelet szerint ,,B3’’, ,,D1’’, ,,D2’’, ,,E1’’ és ,,E2’’ kategóriában képesítendő személyt mentesíthet a rendelet követelményei alól,
amennyiben meggyőződött arról, hogy a rendeletben nem
szereplő helyzet áll fenn, továbbá teljesül bármely olyan
kiegészítő feltétel, amelyet a légiközlekedési hatóság az
azonos biztonság biztosításához szükségesnek tart.
(3) A légiközlekedési hatóság bármely, e rendelet szerint jóváhagyott karbantartás-oktató szervezetet mentesíthet a rendelet követelményei alól az 5. számú melléklet
,,D’’ alfejezet JAR 147.115 pontja alapján.
(4) A légiközlekedési hatóság állami oktatási intézményt mentesíthet e rendelet valamennyi követelményének teljesítése alól, amennyiben meggyőződött arról, hogy
a képzési és vizsgáztatási követelmények egyenértékűek az
e rendeletben meghatározottakkal, valamint arról, hogy a
képzési óraszám a 3. és 5. számú mellékletben meghatározottaknak megfelel. Az ilyen állami oktatási intézmények
részére a (3) bekezdésben meghatározott mentesítés alapján a légiközlekedési hatóság e rendelet szerinti működési
engedélyt ad ki, és azokat a 16. § (6) bekezdése szerinti
nyilvántartásba veszi.
Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16. napján aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, az Európai Parlament és a Tanács a polgári repülés területén a közös
szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség
létrehozásáról szóló 1592/2002/EK rendeletével, valamint
a Bizottság a légi járművek és repüléstechnikai termékek,
alkatrészek és berendezések folyamatos légialkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt
vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló
2042/2003/EK rendeletével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
16. § (1) Ez a rendelet 2004. február 1-jén lép hatályba.
(2) A légiközlekedési hatóság e rendelet hatálybalépését
követő 4 hónapon belül köteles az 1. számú mellékletben
meghatározott szakszolgálati engedélyek kiadására.
(3) E rendelet hatálybalépését követően a légiközlekedési hatóság korlátozás és honosítás nélkül elfogad bármely JAA teljes jogú taghatóság által kiadott légijármű
karbantartó szakszolgálati engedélyt, és nem támaszt kiegészítő követelményt bármely JAA teljes jogú taghatóság
által jóváhagyott karbantartás-oktató szervezet által kiadott bizonyítvány, illetve dokumentum elfogadásához.
(4) Az e rendelet hatálybalépése előtt a légiközlekedési
hatóság által kiadott légijármű szerelő szakszolgálati engedélyek, a karbantartás-oktató szervezetek működési engedélyei, a bejegyzett képesítések, jogosítások és jóváhagyások az engedélyekbe bejegyzett érvényességi dátumig változtatás nélkül érvényesek.
(5) Az e rendelet hatálybalépése előtt a légiközlekedési
hatóság által kiadott szakszolgálati engedélyek, a bejegyzett képesítések és jogosítások az 5. számú mellékletben
meghatározott feltételekkel és módon átválthatóak az e
rendelet szerinti szakszolgálati engedélyre, kategóriára, alkategóriára, valamint típus, típus csoport vagy alcsoport
jogosításra.
(6) Az e rendelet szerint kiadott légijármű karbantartó
szakszolgálati engedélyekről és működési engedélyekről a
légiközlekedési hatóság nyilvántartást vezet.
(7) Az e rendelet szerint kiadott működési engedélyek
másolatát a légiközlekedési hatóság megküldi a Társult
Légügyi Hatóságok központjának, és a működési engedély
visszavonásáról, felfüggesztéséről vagy korlátozásáról tájékoztatja a Társult Légügyi Hatóságok központját.
(8) A légiközlekedési hatóság vezetője a Társult Légügyi
Hatóságok igazgatási és tájékoztató anyagainak az e rendelet tárgykörébe tartozó eljárásait a légiközlekedési hatóság belső utasításaiban rögzíti, míg a JAR-66 és a JAR-147
teljesítés elfogadható módozatait, értelmező és magyarázó
anyagait, valamint a Társult Légügyi Hatóságok ideiglenes
útmutató leiratait internetes honlapján teszi közzé.
(9) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a légiközlekedési szakszemélyzet szakszogálati engedélyeiről szóló
5/2001. (II. 6.) KöViM rendelet (a továbbiakban: R.)
1. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
,,(1) A rendelet hatálya — a légiforgalmi irányító, a
repüléstájékoztató, az ATM repülésüzemi tiszt és a légijármű-szerelő kivételével — a szakszolgálati engedélyhez kötött szakszolgálatok ellátására és az ahhoz szükséges képesítések, valamint jogosítások megszerzésére terjed ki.’’
(10) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az
R. 2. §-a (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
[(1) Szakszolgálati engedélyhez kötött szakszolgálatok:]
,,c) a földi személyzetnél a repülés üzemi tiszt.’’
(11) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az R.
a) 4. §-a (1) bekezdésének d) pontja,
b) 1. számú mellékletének a ,,Légijármű-szerelő’’, a
,,Légiforgalmi irányító’’ és a ,,Repüléstájékoztató’’ szövegrésszel jelzett sorai,
c) 2. számú mellékletének a ,,Légijármű-szerelő’’, a
,,Légiforgalmi irányító’’ és a ,,Repüléstájékoztató’’ szövegrésszel jelzett sorai,
d) 10. számú mellékletének ,,1. Légijármű-szerelő
szakszolgálati engedély’’ pontja.
(12) E rendelet 15. §-a a Magyar Köztársaságnak az
Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
38/2017. (IX. 11.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény 2. mellékletének kihirdetéséről szóló 2017. XXXV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi XXXV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. május 15-i 69. számában kihirdetett, Magyarország Kormánya
és  a  Kínai Népköztársaság Kormánya között a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi
szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény 2.  mellékletének 10.  pontja
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„10. Jelen 2. melléklet azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 7. (hetedik) napon lép hatályba,
amelyben a  Felek értesítették egymást arról, hogy a  jelen 2.  melléklet hatályba lépéséhez szükséges belső jogi
előírásaiknak eleget tettek.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi értesítés
kézhezvételének napja: 2017. augusztus 28.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. szeptember 4.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi XXXV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy Magyarország
Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya között a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás
magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény 2. mellékletének
kihirdetéséről szóló 2017. évi XXXV. törvény 2. és 3. §-a 2017. szeptember 4-én, azaz kettőezer-tizenhét szeptember
negyedikén lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
21/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Hidvéginé dr. Adorján Líviát 2012. július 1.
napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
8002/2008. (HÉ 37.) KHEM–ÖM együttes tájékoztatója a helyi közforgalmú közlekedés normatív támogatásának önkormányzatonként megítélt összegeiről.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény 5. számú mellékletének 13. pontja,
valamint a helyi közforgalmú közlekedés normatív támogatásáról szóló 1/2008. (V. 30.) KHEM–ÖM együttes rendelet
4. § (6) bekezdése alapján a helyi közforgalmú közlekedés normatív támogatásának összege önkormányzatonként és
szolgáltatónként, valamint a támogatás megállapítása során alkalmazott súlyszámokat a melléklet szerint tesszük közzé.
Melléklet a 8002/2008. (HÉ 37.) KHEM–ÖM együttes tájékoztatóhoz
1. A helyi közösségi közlekedés 2008. évi normatív támogatásának súlyszámai:
A helyi közforgalmú közlekedés 2008. évi normatív támogatásának súlyszámai
Üzemág
Fajlagos üzemi ráfordítás súlyszáma Környezetvédelmi súlyszám
Budapest és megyei jogú városok Egyéb települések
Dízel autóbusz 4,06 4,05 1,00
Gázüzemű autóbusz 3,84 1,75
Trolibusz 5,93 2,10
Villamos 6,02 2,90
Metró 3,59 3,00
HÉV 3,27 3,00
2. A helyi közösségi közlekedés 2008. évi normatív támogatási összegei:
Normatív támogatás 2008. Sorszám Település Társaság Üzemág
Támogatás
(ezer Ft)
Arány 1 Aba Abai Kistérségi Kft. Dízel autóbusz 791 0,00225%
2 Ajka Somló Volán Zrt. Dízel autóbusz 12 021 0,03412%
3 Baja Bács Volán Zrt. Dízel autóbusz 12 232 0,03472%
4 Balassagyarmat Nógrád Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 990 0,00849%
5 Balatonfüred Balaton Volán Zrt. Dízel autóbusz 4 089 0,01161%
6 Balatonfűzfő Bakony Volán Zrt. Dízel autóbusz 91 0,00026%
7 Baracska Alba Volán Zrt. Dízel autóbusz 764 0,00217%
8 Barcs Kapos Volán Zrt. Dízel autóbusz 125 0,00035%
9 Bátonyterenye Nógrád Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 029 0,00576%
10 Békés Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
11 Békéscsaba Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 35 334 0,10030%
12 Berettyóújfalu Hajdú Volán Zrt. Dízel autóbusz 1 115 0,00317%
13 Bicske CIREK-BAU Kft. Dízel autóbusz 9 0,00003%
14 Bonyhád Gemenc Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
15 Budapest 32 198 072 91,40236% BKV Zrt. Dízel autóbusz 5 855 794
BKV Zrt. Trolibusz 1 359 162 BKV Zrt. Villamos 10 629 181
BKV Zrt. HÉV 4 821 437 BKV Zrt. Metró 9 532 498
16 Bük Vasi Volán Zrt. Dízel autóbusz 440 0,00125%
17 Csongrád Tisza Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 252 0,00639%
18 Csurgó Kapos Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
Normatív támogatás 2008. Sorszám Település Társaság Üzemág
Támogatás
(ezer Ft)
Arány 19 Debrecen 408 750 1,16034% Hajdú Volán Zrt. Dízel autóbusz 166 865
Hajdú Volán Zrt. Gázüzemű autóbusz 47 752 DKV Zrt. Villamos 123 852
DKV Zrt. Trolibusz 70 281 20 Dombóvár Gemenc Volán Zrt. Dízel autóbusz 5 472 0,01553%
21 Dunaföldvár Gemenc Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
22 Dunaújváros Alba Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
23 Edelény Borsod Volán Zrt. Dízel autóbusz 57 0,00016%
24 Eger Agria Volán Zrt. Dízel autóbusz 57 564 0,16341%
25 Érd Volánbusz Zrt. Dízel autóbusz 16 761 0,04758%
26 Esztergom Vértes Volán Zrt. Dízel autóbusz 11 669 0,03313%
27 Fonyód Kapos Volán Zrt. Dízel autóbusz 502 0,00143%
28 Fót Települési 2004. Kft. Dízel autóbusz 2 079 0,00590%
29 Gödöllő Volánbusz Zrt. Dízel autóbusz 5 607 0,01592%
30 Gyomaendrőd Mobilbusz Közlekedési Kft. Dízel autóbusz 217 0,00062%
31 Gyöngyös Mátra Volán Zrt. Dízel autóbusz 4 923 0,01398%
32 Győr Kisalföld Volán Zrt. Dízel autóbusz 123 816 0,35148%
33 Gyula Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 6 116 0,01736%
34 Hajdúszoboszló Hajdú Volán Zrt. Dízel autóbusz 3 141 0,00892%
35 Hatvan Hatvani Volán Zrt. Dízel autóbusz 4 145 0,01177%
36 Hódmezővásárhely Tisza Volán Zrt. Dízel autóbusz 14 261 0,04048%
37 Jászberény Jászkun Volán Zrt. Dízel autóbusz 3 019 0,00857%
38 Kaposvár KT Zrt. Dízel autóbusz 48 740 0,13836%
39 Karcag Jászkun Volán Zrt. Dízel autóbusz 1 884 0,00535%
40 Kazincbarcika Borsod Volán Zrt. Dízel autóbusz 652 0,00185%
41 Kecskemét Kunság Volán Zrt. Dízel autóbusz 71 639 0,20337%
42 Kerepes Sibi-Net kft. Dízel autóbusz 0 0,00000%
43 Keszthely Zala Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 868 0,00814%
44 Kiskőrös Szarvas Kft. Dízel autóbusz 0 0,00000%
45 Kisújszállás CITYBUSZ Közlekedési Kft. Dízel autóbusz 1 068 0,00303%
46 Komárom Vértes Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 921 0,00829%
47 Komló Pannon Volán Zrt. Dízel autóbusz 18 243 0,05179%
48 Körmend Vasi Volán Zrt. Dízel autóbusz 420 0,00119%
49 Kőszeg Vasi Volán Zrt. Dízel autóbusz 955 0,00271%
50 Lenti Zala Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 500 0,00710%
51 Makó Tisza Volán Zrt. Dízel autóbusz 499 0,00142%
52 Marcali Kapos Volán Zrt. Dízel autóbusz 173 0,00049%
53 Martonvásár Alba Volán Zrt. Dízel autóbusz 723 0,00205%
54 Mezőberény Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 610 0,00173%
Normatív támogatás 2008. Sorszám Település Társaság Üzemág
Támogatás
(ezer Ft)
Arány 55 Mezőkovácsháza Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
56 Mezőtúr Jászkun Volán Zrt. Dízel autóbusz 285 0,00081%
57 Miskolc 668 752 1,89842% MVK Zrt. Dízel autóbusz 309 763
MVK Zrt. Villamos 358 989 58 Mohács Pannon Volán Zrt. Dízel autóbusz 763 0,00217%
59 Mór Alba Volán Zrt. Dízel autóbusz 3 068 0,00871%
60 Mosonmagyaróvár Kisalföld Volán Zrt. Dízel autóbusz 6 896 0,01958%
61 Nagyatád Kapos Volán Zrt. Dízel autóbusz 587 0,00167%
62 Nagykanizsa Zala Volán Zrt. Dízel autóbusz 41 839 0,11877%
63 Nagykarácsony Alba Volán Zrt. Dízel autóbusz 7 0,00002%
64 Nyírbátor SZAKI-TOURS Kft. Dízel autóbusz 1 531 0,00435%
65 Nyíregyháza Szabolcs Volán Zrt. Dízel autóbusz 87 145 0,24738%
66 Orosháza Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 6 042 0,01715%
67 Ózd Borsod Volán Zrt. Dízel autóbusz 17 116 0,04859%
68 Pápa Bakony Volán Zrt. Dízel autóbusz 14 428 0,04096%
69 Pécs PK Zrt. Dízel autóbusz 255 213 0,72449%
70 Püspökladány Hajdú Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 147 0,00609%
71 Salgótarján Nógrád Volán Zrt. Dízel autóbusz 50 006 0,14195%
72 Sarkad Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
73 Siklós Pannon Volán Zrt. Dízel autóbusz 603 0,00171%
74 Siófok Kapos Volán Zrt. Dízel autóbusz 4 783 0,01358%
75 Sopron Kisalföld Volán Zrt. Dízel autóbusz 22 0,00006%
76 Szarvas Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 0 0,00000%
77 Százhalombatta Volánbusz Zrt. Dízel autóbusz 2 002 0,00568%
78 Szeged 497 287 1,41167% Tisza Volán Zrt. Dízel autóbusz 138 203
Tisza Volán Zrt. Gázüzemű autóbusz 69 552 Szkt. Kft. Trolibusz 129 497
Szkt. Kft. Villamos 160 035 79 Szeghalom Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 279 0,00079%
80 Székesfehérvár 98 970 0,28095% Alba Volán Zrt. Dízel autóbusz 84 138
Alba Volán Zrt. Gázüzemű autóbusz 14 832 81 Szekszárd Gemenc Volán Zrt. Dízel autóbusz 14 401 0,04088%
82 Szentendre Volánbusz Zrt. Dízel autóbusz 4 407 0,01251%
83 Szentes Tisza Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 500 0,00710%
84 Szentmártonkáta Kékesbusz Kft. Dízel autóbusz 0 0,00000%
85 Szigetvár Pannon Volán Zrt. Dízel autóbusz 2 122 0,00602%
86 Szolnok Jászkun volán Zrt. Dízel autóbusz 61 553 0,17473%
Normatív támogatás 2008. Sorszám Település Társaság Üzemág
Támogatás
(ezer Ft)
Arány 87 Szombathely Vasi Volán Zrt. Dízel autóbusz 57 602 0,16352%
88 Tapolca MB Balaton Szállítási és
Szolgáltató Kft.
Dízel autóbusz 4 300 0,01221% 89 Tatabánya Vértes Volán Zrt. Dízel autóbusz 75 000 0,21291%
90 Tiszafüred Jászkun Volán Zrt. Dízel autóbusz 496 0,00141%
91 Tiszaújváros Borsod Volán Zrt. Dízel autóbusz 1 069 0,00303%
92 Törökbálint 459 0,00130% Volánbusz Zrt. Dízel autóbusz 459
Bálint-busz Kft. Dízel autóbusz 0 93 Törökszentmiklós Jászkun Volán Zrt. Dízel autóbusz 417 0,00118%
94 Újfehértó Újfehértour Kft. Dízel autóbusz 11 003 0,03123%
95 Újszász Jászkun Volán Zrt. Dízel autóbusz 349 0,00099%
96 Vác Volánbusz Zrt. Dízel autóbusz 11 764 0,03340%
97 Várpalota Bakony Volán Zrt. Dízel autóbusz 7 053 0,02002%
98 Vecsés Dencinger Kft. Dízel autóbusz 2 428 0,00689%
99 Veszprém Vértes Volán Zrt. Dízel autóbusz 65 070 0,18472%
100 Vésztő Körös Volán Zrt. Dízel autóbusz 225 0,00064%
101 Zalaegerszeg Zala Volán Zrt. Dízel autóbusz 50 000 0,14194%
102 Zirc Zala Volán Zrt. Dízel autóbusz 403 0,00114%
Összesen 35 226 740 100,00000% Dr. Szabó Pál s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
1396/2019. (VII. 1.) Korm. határozata a muravidéki magyar közösségi ház kialakításával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. a határainkon kívül élő magyarság támogatását szem előtt tartva a  muravidéki magyar közösségi ház kialakítása
érdekében egyetért a  Szlovénia, Lendva, Fő utca 7. szám alatt található ingatlannak (a továbbiakban: Ingatlan)
a  Magyar Állam részére történő megvásárlásával – azzal, hogy az  Ingatlanon fennálló tulajdonjog megszerzésére
irányuló szerződés szövegének kialakításakor a  jogügyletre irányadó magyar és szlovén jog követelményeit is
figyelembe kell venni, és biztosítani kell, hogy a  szerződés alapján a  tulajdonjog ingatlan-nyilvántartásba való
bejegyzésének szlovén jog szerinti feltételei fennálljanak –, valamint az Ingatlan teljes körű felújításával,
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, valamint a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert,
hogy az Ingatlan megvásárlásával összefüggő előkészületeket tegye meg,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 3. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert
az  Ingatlan megvásárlására azzal, hogy a  tulajdonszerzés költségei – ideértve, de nem kizárólagosan az  Ingatlan
vételárának és teljes körű felújításának költségeit, valamint a  tranzakcióhoz kapcsolódó egyéb költségeket –
a 616 881 000 forintot nem haladhatják meg,
4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján – a  külgazdasági és külügyminiszter bevonásával gondoskodjon
az Ingatlannak a Külgazdasági és Külügyminisztérium részére történő vagyonkezelésbe adásáról,
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az Ingatlan állami tulajdonba kerülését követően azonnal
 5. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a külgazdasági és külügyminiszterrel folytatott egyeztetések alapján – egyszeri
jelleggel gondoskodjon
a) a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára az  Ingatlan megvásárlásához
legfeljebb 247 200 000 forint, a kivitelezés előkészítéséhez 21 126 000 forint,
b) a 2020. évi központi költségvetés Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezete javára az  Ingatlan
felújításához legfeljebb 348 555 000 forint
forrás biztosításáról,
Felelős: pénzügyminiszter külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
a b) alpont tekintetében a 2020. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 6. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24. § (2) bekezdés e) pontjában biztosított jogkörében eljárva úgy
határoz, hogy az  Ingatlant a  Külgazdasági és Külügyminisztérium – a  nemzeti közösségi, kulturális hagyományok,
értékek ápolásának, a  művelődő közösségek tevékenységének támogatása, feltételeinek javítása, a  kulturális
örökség helyi védelme, mint közérdekű cél ellátásának elősegítése érdekében – versenyeztetés mellőzésével
a Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség részére határozatlan időre használatba adja,
7. egyetért azzal, hogy az Ingatlan megvásárlásával és átalakításával kapcsolatos eszközbeszerzések lefolytatása során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni,
8. visszavonja a  Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség működésének és beruházásának
finanszírozásához szükséges forrás biztosításáról szóló 1051/2019. (II. 18.) Korm. határozat
a) 3. pontjában az „az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében” szövegrészt és
b) 3. pont a) alpontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2010. (IX. 15.) ME határozata a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló jegyzőkönyv létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és
méltányos megosztásáról szóló jegyzőkönyv létrehozásával;
2. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a vidékfejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
7/2015. (III. 20.) NGM rendelete a közszolgálati médiaszolgáltatási, valamint a közszolgálati médiaszolgáltató hírügynökségi tevékenységében való részvételre irányuló munkakörök meghatározásáról.
A médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 206.  § (6)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 6.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 108/B.  § (1)  bekezdése
alapján a  közszolgálati médiaszolgáltatási, valamint a  közszolgálati médiaszolgáltató hírügynökségi
tevékenységében való részvételre irányuló munkakörnek minősül (függetlenül annak elnevezésétől és attól, hogy
a  foglalkoztatott a munkakörében meghatározott tevékenységet akár önállóan, akár azonos vagy más munkakört
betöltőkkel együttesen vagy ilyen személyek irányítása szerinti közreműködésben végzi):
a) rendezői munkakör: a  műsorszám formai elemeinek kialakítására, a  tartalom és forma összhangjának
megteremtésére, a  műsorszám elkészítésének irányítására a  gyártási folyamat egésze alatt – így
az  előkészítés, a  felvétel, az  adás és az  utómunka során – a  közreműködők, a  szereplők és a  műszaki
személyzet koordinálására irányuló tevékenység;
b) operatőri munkakör: a  műsorszám képi elemeinek megalkotására, képi felvételek készítésére és
a  képalkotással kapcsolatos egyéb tevékenységek végzésére irányuló tevékenység, a  képfelvevő eszközök
elhelyezésére és kezelésére irányuló tevékenység, valamint a tartalom vizuális tervezésében, a képi világ és
látványtechnika kialakításában, a világítási és díszlet koncepció kidolgozásában való részvétel;
c) gyártásvezetői munkakör: a  műsorszám költségkeretei között a  műsorkészítési folyamat megtervezésére és
irányítására, a műsorkészítés feltételeinek kialakítására, az erőforrások és kapacitások rendelkezésre állásának
megszervezésére és biztosítására, a gyártás műszaki és technikai feltételeinek biztosítására, a közreműködő
partnerek biztosítására, a  műsorszám költségei és költségvetése figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére
irányuló tevékenység a gyártási folyamat egésze alatt, folyamatos és kifejezett együttműködésben a gyártás
további résztvevőivel, továbbá adminisztrációs teendők elvégzésére irányuló tevékenység;
d) grafikai munkakör, illetve vágói és egyéb vizuális jellegű tevékenységre irányuló munkakör: a médiaszolgáltatás,
a  műsorszám és a  médiatartalom arculati, grafikai elemeinek tervezésére, elkészítésére, a  főcímek és
promóciók elkészítésére, a  felvett és archív kép és hanganyagok összeillesztésére, vágására, hasznos
részeinek dramaturgiailag kijelölt folyamatban történő elhelyezésére, vizuális- és hangeffektek és
technológiák alkalmazására, kép- és hangkeverésre, illetve feliratozás elvégzésére irányuló tevékenység;
e) szerkesztői munkakör: a  műsorszám és médiatartalom, valamint kiegészítő elemek megrendelésére,
átvételére, ellenőrzésére és elfogadására, a  rögzített műsor összeállítására és szerkesztésére
irányuló tevékenység, élő közzététel során az  adásba kerülő tartalom és az  adásmenet koordinálása,
a médiatartalomban közzétételre kerülő témák kiválasztása;
f ) műsorszámban való megjelenéssel járó munkakör: a  műsorszám levezetésére vagy szöveg beolvasására,
valamint ehhez kapcsolódóan a  téma kiválasztására, információgyűjtés, vázlat és szinopszis elkészítésére
irányuló tevékenység, valamint a  médiatartalom elkészítése televíziós, rádiós elektronikus vagy írott
platformra, ezekhez kapcsolódóan esetlegesen kép- és hangfelvételek vagy grafikák készítése;
g) filmszerkesztői munkakör: a műsorszám és a médiatartalom meghatározására, megrendelésére, kiválasztására
és a közzétételhez szükséges előkészítés megvalósítására irányuló tevékenység;
h) program- és adásszerkesztési munkakör: a  műsorszámok egymás utáni sorrendjének meghatározására és
a  műsorok műsorfolyammá szerkesztésére irányuló tevékenység, különös tekintettel a  törvényi előírásokra,
a nézőáramlásra és a programing keretében meghatározottakra;
i) stúdió berendezői munkakör: részvétel a  képi világ kialakításában, az  alkotói-tervezői munkafolyamatok és
a  teljes gyártási tevékenység alatt, a  műsorkészítéshez szükséges berendezési tárgyak és díszlet elemek és
eszköz biztosítására, vásárlására és kezelésére, a  beosztott kellékes és szállító közreműködők felügyeletére
irányuló tevékenység, függetlenül a műsorszám vagy médiatartalom gyártásának helyszínétől;
j) műszaki munkakör: részvétel az  elérhető legjobb kép- és hangminőség kialakításában az  alkotói-tervezői
munkafolyamatok és a teljes gyártási tevékenység alatt, az ehhez szükséges műszaki feltételek biztosítására,
a  képalkotás keretében a  világítási koncepció kialakítására és annak megvalósításához szükséges feltételek
és világítástechnikai eszközök biztosítására, a  beosztott műszaki és világosító munkatársak felügyeletére,
irányítására és ellenőrzésére irányuló tevékenység;
k) hírügynökségi szerkesztői munkakör: a  médiatartalom – így különösen a  tudósítói anyagok és a  hír –
meghatározására, megrendelésére, kiválasztására és a  közzétételhez szükséges előkészítés megvalósítására
irányuló tevékenység;
l) hírügynökségi újságírói munkakör: a médiatartalom előkészítésére, téma kiválasztására, információ gyűjtésére
és elkészítésére, tudósítás elkészítésére vagy megrendelésére irányuló munkakör.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
4/2006. (IX. 28.) SZMM rendelete a 2007. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 125. §-ának (5) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény 71. §-ának (2) bekezdésére és a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.
törvény 2. §-ának (3) bekezdésére is – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – kiterjed minden munkáltatóra, közigazgatási szervre (a továbbiakban együtt: munkáltató) és az általuk foglalkoztatott munkavállalókra, közalkalmazottakra,
közszolgálati jogviszonyban állókra (a továbbiakban
együtt: munkavállaló).
(2) E rendelet nem érinti a megszakítás nélkül üzemelő
és a rendeltetése folytán a munkaszüneti napokon is működő munkáltatónál, illetve az ilyen jellegű munkakörben
foglalkoztatott munkavállalók munkarendjét.
2. § A 2007. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) március 10., szombat munkanap,
március 16., péntek pihenőnap,
b) április 21., szombat munkanap,
április 30., hétfő pihenőnap,
c) október 20., szombat munkanap,
október 22., hétfő pihenőnap,
d) október 27., szombat munkanap,
november 2., péntek pihenőnap,
e) december 22., szombat munkanap,
december 24., hétfő pihenőnap,
f) december 29., szombat munkanap,
december 31., hétfő pihenőnap.
3. § A lakossági ellátást és szolgáltatást végző, valamint az
általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatott
munkavállalók munkarendje a 2. §-tól eltérően is meghatározható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
31/2014. (IV. 10.) BM rendelete egyes ingatlanok műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés n)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37. § y) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 11223/1989. számú határozatával védetté nyilvánított, Aba (Fejér megye),
telekalakítást követően a  1477/3 és a  1477/4 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül az  1477/4 helyrajzi
számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) Az Aba, 1477/3 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
2. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 2362/1987. számú határozatával védetté nyilvánított, Alsóújlak (Vas megye),
telekalakítást követően a  0340, a  0343, a  0345 és a  0348 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok műemléki
védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
3. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Balatonfüred
(Veszprém megye), telekalakítást követően a 3311/4, a 3311/5, a 3311/6 és a 3311/7 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok közül a  3311/4 és a  3311/5 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
azokon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Balatonfüred, 3311/6 és a 3311/7 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
4. § (1) A  863-0246/1952. KM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Békéscsaba (Békés megye), telekalakítást
követően a  3899/1, a  3899/6 és a  3904 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül a  3899/1 és
a  3899/6 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Békéscsaba, 3904 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
5. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 8178/1972. számú határozatával védetté nyilvánított, Berekböszörmény
(Hajdú-Bihar megye), 557 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
6. § (1) A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Boldogasszonyfa
(Baranya megye), telekalakítást követően a  89/3 és a  89/4 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül
a  89/4 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Boldogasszonyfa, 89/3 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
7. § Az egyes műemlékek védetté nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettség megszüntetéséről szóló 15/2000. (IX. 15.)
NKÖM rendelettel védetté nyilvánított, Budapest XIII. kerület, telekalakítást követően a  25964/9 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanon álló, hajógyári favázas ipari csarnoképület műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
a védelem alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
8. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Cserhátsurány
(Nógrád megye), telekalakítást követően a  319/2, a  319/3, a  319/4 és a  319/5 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok közül a 319/2, a 319/3 és a 319/4 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy
azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Cserhátsurány, 319/5 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
9. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 5122/1991. számú határozatával a  Csokonyavisonta, Alexanderpuszta
majorsági együttes részeként védetté nyilvánított, Csokonyavisonta (Somogy megye), 0261 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A Csokonyavisonta, 0220, a 0228, a 0258, a 0260 és a 0263 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra
is fennáll.
10. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Esztergom
(Komárom-Esztergom megye), telekalakítást követően a  0856/16 és a  0856/17 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok közül a 0856/17 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki
érték nem található – megszüntetem.
(2) Az Esztergom, 0856/16 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
11. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 3658/1967. számú határozatával védetté nyilvánított, Etes (Nógrád megye),
telekalakítást követően a  372/1, 372/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül a  372/1 helyrajzi számú
ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) Az Etes, 372/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
12. § A Fertőhomok (Győr-Moson-Sopron megye), 21 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét
– a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
13. § A Fertőhomok (Győr-Moson-Sopron megye), 22 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét
– a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
14. § A Fertőhomok (Győr-Moson-Sopron megye), 24 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét
– a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
15. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 13211/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Fót (Pest megye),
telekalakítást követően az 1027/1 és az 1027/4 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül az 1027/4 helyrajzi
számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Fót, 1027/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
16. § A 9986/1966. ÉM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Gősfa (Zala megye), 363/1 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit
helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
17. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 2672/1990. számú határozatával védetté nyilvánított, Győrtelek (SzabolcsSzatmár-Bereg megye), telekalakítást követően a  231/1 és a  231/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok
közül a  231/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Győrtelek, 231/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
18. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 8101/1967. számú határozatával védetté nyilvánított, Horvátlövő (Vas
megye), 38 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
19. § Az 5730/1965. ÉM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Hottó (Zala megye), 899 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
20. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 10107/1985. számú határozatával védetté nyilvánított, Kemecse (SzabolcsSzatmár-Bereg megye), telekalakítást követően a  023/4, a  023/5, a  023/6, a  023/7, a  023/8, a  023/9, a  023/10,
a  023/13, a  023/14, a  023/15, a  023/16, a  023/18, a  023/19, a  023/20, a  023/21, a  023/22 és a  023/23 helyrajzi
számokon nyilvántartott ingatlanok közül a 023/4, a 023/5, a 023/6, a 023/7, a 023/8, a 023/9, a 023/10, a 023/13,
a  023/14, a  023/15, a  023/16, a  023/18, a  023/19, a  023/20, a  023/21 és a  023/22 helyrajzi számú ingatlanok
műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azokon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Kemecse, 023/23 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
21. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 14689/1988. számú határozatával védetté nyilvánított, Kiskőrös (Bács-Kiskun
megye), telekalakítást követően a  3139/1 és a  3139/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül
a  3139/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Kiskőrös, 3139/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
22. § (1) Az  egyes műemlékek védetté nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettség megszüntetéséről szóló 12/1999.
(VIII. 18.) NKÖM rendelettel védetté nyilvánított, Kocs (Komárom-Esztergom megye), telekalakítást követően
az 591/1 és az 591/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül az 591/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki
védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Kocs, 591/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
 (3) A Kocs, 591/1 helyrajzi számú ingatlant műemléki környezetként jelölöm ki. A Kocs, 588 és az 592 helyrajzi számú
ingatlan továbbra is műemléki környezetnek minősül. 23. § A Kompolt (Heves megye), 454 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra,
hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
24. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 1881/1986. számú határozatával védetté nyilvánított, Kunfehértó
(Bács-Kiskun megye), 014/8 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
25. § (1) A 863-4/1953. FOM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Kutas (Somogy megye), telekalakítást követően
a  690/1, a  690/2 és a  690/3 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül a  690/1 és a  690/2 helyrajzi számú
ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Kutas, 690/3 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
26. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 7566/17/1980. számú határozatával védetté nyilvánított, Letkés (Pest megye),
0186/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
27. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12915/1/1984. számú határozatával védetté nyilvánított, Magyarhertelend
(Baranya megye), 356 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
28. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Makó (Csongrád
megye), telekalakítást követően az  5301/1, az  5301/3, az  5301/7 és az  5301/8 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok közül az 5301/1, az 5301/7 és az 5301/8 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra,
hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Makó, 5301/3 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
29. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Mezőkövesd
(Borsod-Abaúj-Zemplén megye), 4751 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki
érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
30. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Mezőkövesd
(Borsod-Abaúj-Zemplén megye), 4805 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel
arra, hogy a védelem alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
31. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Mindszentkálla
(Veszprém megye), telekalakítást követően a 052/5, a 052/7, a 052/8, a 052/9, a 052/10, a 052/11, a 052/12, a 052/13
és a 052/14 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül a 052/7 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét
– tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Mindszentkálla, 052/5, a 052/8, a 052/9, a 052/10, a 052/11, a 052/12, a 052/13 és a 052/14 helyrajzi számú ingatlan
műemléki védettsége továbbra is fennáll.
32. § Az 5730/1965. ÉM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Nagypáli (Zala megye), 7 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
33. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 7566-23/1980. számú határozatával védetté nyilvánított, Nova (Zala megye),
telekalakítást követően a  0188/1, a  0188/3, a  0188/4 és a  0188/5 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok
közül a  0188/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét, valamint a  0188/3 helyrajzi számú ingatlan
(2)  bekezdésben meghatározott részén kívüli területének műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon
műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A  Nova, 0188/4 és a  0188/5 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége, valamint a  0188/3 helyrajzi számú
ingatlan „c” jelű, kivett közpark művelési ágú alrészletének területével megegyező ingatlanrészének műemléki
védettsége továbbra is fennáll.
(3) Műemléki környezetként a  Nova, 0188/3 helyrajzi számú ingatlan „b” jelű, szántó művelési ágú alrészletének
területével megegyező ingatlanrészét és a  0188/3 helyrajzi számú ingatlan „d” jelű, szántó művelési ágú
alrészletének területével megegyező ingatlanrészét jelölöm ki.
34. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 13193/1988. számú határozatával védetté nyilvánított, Nyékládháza
(Borsod-Abaúj-Zemplén megye), telekalakításokat követően a  725/2, a  725/3 és a  725/4 helyrajzi számon
nyilvántartott ingatlanok közül a 725/3 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon
műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Nyékládháza, 725/2 és a 725/4 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
35. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Nyíracsád
(Hajdú-Bihar megye), telekalakítást követően az  593/1 és az  593/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok
közül az  593/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Nyíracsád, 593/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
36. § Az Orfalu (Vas megye), 121 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
37. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 5.006/1989. számú határozatával védetté nyilvánított, Pápateszér (Veszprém
megye), 499 és az  500 helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
38. § (1) A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Pécel (Pest megye),
telekalakítást követően a 9/1, a 9/2, a 9/3 és a 9/4 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok közül a 9/2, a 9/3 és
a  9/4 helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azokon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Pécel, 9/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
39. § (1) Az  1620-111/1951. KM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Pécs (Baranya megye), telekalakítást
követően a  18684/1, a  18684/2 és a  18684/3 helyrajzi számokon nyilvántartott ingatlanok közül a  18684/1 és
a  18684/3 helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Pécs, 18684/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
40. § (1) Az Országos Műemléki Felügyelőség 5138/8/1984. számú határozatával védetté nyilvánított, Pécs (Baranya megye),
telekalakítás után az  1668/1 és az  1668/2 helyrajzi számokon nyilvántartott ingatlanok közül az  1668/2 helyrajzi
számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Pécs, 1668/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
41. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 3884/48/1985. számú határozatával védetté nyilvánított, Pécsvárad (Baranya
megye), 631 és a  632 helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
42. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 3884/48/1985. számú határozatával védetté nyilvánított, Pécsvárad (Baranya
megye), 651, a  652 és a  660 helyrajzi számokon nyilvántartott ingatlanok közül a  651 és a  660 helyrajzi számú
ingatlanok műemléki védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
(2) A Pécsvárad, 652 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
43. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 3884/32/1985. számú határozatával védetté nyilvánított, Pécsvárad
(Baranya megye), 967 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
44. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12716/1973. számú határozatával védetté nyilvánított, Piskó (Baranya
megye), 109 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
45. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 13663/1977. számú határozatával védetté nyilvánított, Pócspetri (SzabolcsSzatmár-Bereg megye), 484 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
46. § (1) A  701/1962. ÉM számú miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Rácalmás (Fejér megye), telekalakítást követően
a 194/24 és a 194/25 helyrajzi számokon nyilvántartott ingatlanok közül a 194/24 helyrajzi számú ingatlan műemléki
védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Rácalmás, 194/25 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
 (3) A  Rácalmás, 195, a  196, a  197, a  198, a  199, a  200, a  201 és a  194/24 helyrajzi számú ingatlant műemléki
környezetként jelölöm ki. Az egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról,
illetőleg műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 25/2005. (IX. 16.) NKÖM rendelet 44.  §-ában
meghatározott ingatlanok továbbra is műemléki környezetnek minősülnek.
47. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 8101/1967. számú határozatával védetté nyilvánított, Sé (Vas megye),
124/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
48. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Sopron
(Győr-Moson-Sopron megye), telekalakítást követően az  1790/1 és az  1790/2 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok közül az 1790/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki
érték nem található – megszüntetem.
(2) A Sopron, 1790/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
49. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Sopron
(Győr-Moson-Sopron megye), telekalakítást követően a 431/1 és a 431/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanok
közül a  431/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Sopron, 431/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
50. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 17724/1979. számú határozatával védetté nyilvánított, Szeged (Csongrád
megye), I. kerület 2372 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
51. § (1) A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Szécsény (Nógrád
megye), telekalakítást követően az  1699/6, az  1699/7, az  1699/9, az  1699/10, az  1699/11 és az  1699/12 helyrajzi
számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a  védelem alapját képező értékeit
helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
(2) A  Szécsény, 1699/6, az  1699/9, az  1699/10, az  1699/11 és az  1699/12 helyrajzi számú ingatlan a  9258/1970. OMF
döntés alapján továbbra is műemléki környezetnek minősül.
52. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Szombathely
(Vas megye), telekalakítást követően 10660 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték
megsemmisülésére tekintettel – megszüntetem.
53. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Tárnok (Pest
megye), telekalakítást követően a  331/1, a  331/2, a  331/3, a  331/4 és a  331/5 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok közül a 331/1, a 331/2, a 331/3 és a 331/4 helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettségét – tekintettel
arra, hogy azokon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Tárnok, 331/5 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
54. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Tevel (Tolna
megye), 0165/3 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy a védelem
alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
55. § (1) Az  Országos Műemléki Felügyelőség 4634/1984. számú határozatával védetté nyilvánított, Törökbálint (Pest
megye), telekalakítást követően az  1151/1, az  1151/2 és az  1151/3 helyrajzi számokon nyilvántartott ingatlanok
közül az 1151/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – tekintettel arra, hogy azon műemléki érték nem
található – megszüntetem.
(2) A Törökbálint, 1151/2 és az 1151/3 helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettsége továbbra is fennáll.
56. § Az egyes ingatlanok műemlékké, valamint műemléki jelentőségű területté nyilvánításáról, illetőleg műemléki
védettségének megszüntetéséről szóló 14/2005. (IV. 5.) NKÖM rendelettel védetté nyilvánított, Vác (Pest
megye), 3565 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
57. § Az Országos Műemléki Felügyelőség 12716/1973. számú határozatával védetté nyilvánított, Vejti (Baranya
megye), 55 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettségét – a  műemléki érték megsemmisülésére
tekintettel – megszüntetem.
58. § (1) A  22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Verseg (Pest
megye), telekalakítást követően a  15/1, a  15/2, a  15/3, a  15/4, a  15/5 és a  15/6 helyrajzi számon nyilvántartott
ingatlanok közül a  15/1, a  15/2, a  15/3, a  15/4 és a  15/5 helyrajzi számú ingatlanok műemléki védettségét
– tekintettel arra, hogy azokon műemléki érték nem található – megszüntetem.
(2) A Verseg, 15/6 helyrajzi számú ingatlan műemléki védettsége továbbra is fennáll.
59. § A 22509/1958. ÉM – 120344/1958. MM számú együttes miniszteri döntéssel védetté nyilvánított, Zalacsány (Zala
megye), telekalakítást követően a 29/2 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan műemléki védettségét – tekintettel
arra, hogy a védelem alapját képező értékeit helyreállíthatatlanul elvesztette – megszüntetem.
60. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
61. § Hatályát veszti
a) az egyes műemlékek védetté nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettség megszüntetéséről szóló 15/2000.
(IX. 15.) NKÖM rendelet 5. §-a,
b) az  egyes műemlékek védetté nyilvánításáról, illetőleg műemléki védettség megszüntetéséről szóló
12/1999. (VIII. 18.) NKÖM rendelet 11. § (1) bekezdésében az „A műemléki védelem kiterjed az 591 hrsz. alatt
nyilvántartott ingatlan teljes, 2748 m2 nagyságú területére.” szövegrész.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
9/2011. (VII. 29.) MNB rendelete a „Bibó István” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Bibó István születésének 100. évfordulója alkalmából – „Bibó István” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2011. augusztus 6.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat, alatta két vízszintes sorban
az „5000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme szélén, a „FORINT” felirattól balra a „BP.” verdejel,
jobbra a „2011” verési évszám található. Az előlapot két részre osztó vízszintes vonal alatt, a középmezőben hat
vízszintes sorban Bibó István 1956. november 4-én közzétett nyilatkozatából a következő idézet olvasható:
„”MAGYARORSZÁG NÉPE” „ELÉG VÉRREL ADÓZOTT,” „HOGY MEGMUTASSA A VILÁGNAK” „A SZABADSÁGHOZ”
„ÉS IGAZSÁGHOZ” „VALÓ RAGASZKODÁSÁT.””. Az idézet alatt, középen a „BIBÓ ISTVÁN” felirat olvasható.
Az emlékérme szélén, középen lent az előlapot tervező Szabó György tervezőművész mesterjegye látható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Bibó István portréja látható. A portrétól jobbra, három vízszintes sorban
a „Bibó”, az „István” és az „1911–1979” felirat olvasható. Az emlékérme jobb szélén a hátlapot tervező Fritz Mihály
tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 6000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2011. augusztus 6-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
4/2013. (X. 7.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„egyetért-e Ön azzal, hogy a magyar országgyűlés írjon ki népszavazást az európai unióval kötött lisszaboni Szerződés
hatályban tartásáról, vagy annak felmondásáról?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. szeptember 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Magyarország Alaptörvénye (továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikk (3) bekezdés d) pontja hatályos nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettségek tekintetében általános jelleggel kizárja a népszavazás lehetőségét. A Nemzeti
Választási Bizottság álláspontja szerint az Alaptörvény hivatkozott rendelkezése alapján népszavazás sem magáról
a nemzetközi szerződésről, sem az abban vállalt kötelezettségekről nem tartható alkotmányosan, függetlenül attól,
hogy a népszavazás eredménye ellentmondana-e vagy éppen megerősítené-e ezeket a kötelezettségeket.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő népszavazási
kezdeményezés az Alaptörvény fenti rendelkezésén túl érinti az Alaptörvény E) cikkének (2) bekezdésében
foglaltakat is.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek a „lisszaboni
Szerződés hatályban tartásáról, vagy annak felmondásáról” szövegrésze valójában két egymással ellentétes tartalmú
kérdést foglal magába, melyekre ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége külön-külön választ adni. Tekintettel
arra, hogy a kérdésben a választópolgároknak nincs lehetőségük egyértelműen állást foglalni, az nem felel meg
a választópolgári egyértelműség követelményének. A kezdeményezés továbbá nem felel meg a jogalkotói
egyértelműség követelményének sem, mivel a hivatkozott indok alapján egy a kérdésben tartott népszavazás
esetén az Országgyűlés nem tudná eldönteni, hogy pontosan milyen tartalmú jogalkotási kötelezettség terhelné.
A fentiek alapján a beadványban szereplő kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműségi követelménynek.
A Nemzeti Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, illetve a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontján és az E) cikk (2) bekezdésén, a választási eljárásról
szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és a (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. §
b)  és  c)  pontján, illetve a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban:
régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. szeptember 30. dr. patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1970/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Kormányzati Ellenőrzési Hivatal többletfeladatainak ellátása érdekében az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva összesen 40,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti
általános tartalék alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 31. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal
cím, 1. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal alcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök