text:
36/2018. (VI. 27.) ORFK utasítása az illegális migrációval összefüggő jogsértések kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv illegális
migrációval összefüggő jogsértések kezelésével kapcsolatos tevékenységének egységes szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed az  Országos Rendőr-főkapitányságra, a  Készenléti Rendőrségre, a  Repülőtéri Rendőr
Igazgatóságra, a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, a  rendőrkapitányságokra és a  határrendészeti
kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: rendőri szervek).
2. Az utasítás alkalmazásában az illegális migrációhoz kapcsolódó jogsértések közé tartozik
a) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvényben (a továbbiakban: Btk.) meghatározott
aa) embercsempészés (Btk. 353. §),
ab) jogellenes tartózkodás elősegítése (Btk. 354. §),
ac) az úti okmány, továbbá az országba beutazásra, az országon átutazásra vagy az országból kiutazásra
jogosító más okirat tekintetében elkövetett közokirat-hamisítás (Btk. 342. §),
ad) határzár tiltott átlépése (Btk. 352/A. §),
ae) határzár megrongálása (Btk. 352/B. §),
af ) az aa)–ae) alpontban felsorolt bűncselekményekkel összefüggésben elkövetett más bűncselekmények,
így különösen a személyi szabadság megsértése (Btk. 194. §), az emberkereskedelem (Btk. 192. §),
a biztonsági okmány hamisítása (Btk. 344. §), az okirattal visszaélés (Btk. 346. §), a családi kapcsolatok
létesítésével visszaélés (Btk. 355.  §), valamint a  harmadik országbeli állampolgár jogellenes
foglalkoztatása (Btk. 356. §);
b) a szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II. törvényben (a továbbiakban: Szabs. tv.) meghatározott
ba) tiltott határátlépés, illetve annak kísérlete (Szabs. tv. 204. §),
bb) a külföldiek rendészetével kapcsolatos szabálysértés (Szabs. tv. 208. §), valamint
bc) a kötelező tartózkodás szabályainak megszegése (Szabs. tv. 168/A. §).
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) elsődleges illegális migráció: olyan, hatóságok által felfedett jogellenes cselekmény, amely az illegális migrációs
folyamatban (kiindulási ország–tranzitország–célország) Magyarország területén első alkalommal realizálódik,
és a schengeni külső határszakasz engedély nélkül vagy meg nem engedett módon történő átlépésével valósul
meg;
b) gyorstelepítésű drótakadály: acéloszlop alapokon különböző formák szerint egymáshoz rendezett pengés drót
felhasználásával telepített fizikai akadály;
c) határbiztonsági infrastruktúra: az  államhatár mentén telepített fizikai határvédelmi elemek (gyorstelepítésű
drótakadály, ideiglenes biztonsági határzár, magasfigyelő, manőverút, tranzitzóna), valamint annak
megerősítését és támogatását biztosító technikai rendszerek (komplex határvédelmi rendszer, szabotázs elleni
intelligens jelző rendszer, határrendészeti távfelügyeleti irányító központ, stabil hőkamera rendszer, mobil
hőkamerás gépjármű) alkalmazásának egysége;
d) határbiztonsági zóna: az  ideiglenes biztonsági határzár első és második védelmi szakasza által határolt,
közforgalom elől kapukkal elzárt olyan műveleti terület, amely egyben a  határőrizeti rendszer első vonalát
jelenti, és ahova csak külön engedély alapján lehet belépni;
e) határrendészeti rendőri szervek: a  határrendészeti kirendeltség és a  horvát viszonylatban határszakasszal
rendelkező rendőrkapitányság;
f ) határrendészeti távfelügyeleti irányító központ: a  szabotázs elleni intelligens jelzőrendszer és a  komplex
határvédelmi rendszer által generált riasztások kezelését, archiválását biztosító, valamint azok alapján
a határőrizeti feladatot ellátó erők irányítását támogató központ;
g) ideiglenes biztonsági határzár: az  államhatár honi terület felőli oldalán acéloszlop, drótfonat, pengés drót
felhasználásával készített, beton acélhálóval megerősített, egy vagy két sorban telepített fizikai akadály;
h) illegális migrációs szűrőháló: az  ország teljes területét lefedő rendszer, amely a  rendőri szervek, valamint
az illegális migráció visszaszorításában érintett társszervek kockázatelemzés alapján történő, térben és időben
összehangolt határellenőrzési és mélységi ellenőrzési tevékenységén alapul;
i) komplex határvédelmi rendszer: az ideiglenes biztonsági határzár első védelmi vonalán telepített – hőkamerával,
lézerkamerával, reflektorral, hangszóróval és passzív optikai kábellel rendelkező – megfigyelő, tájékoztató és
riasztó rendszer;
j) magasfigyelő: a  határterületen, illetve a  határbiztonsági zónában telepített olyan műtárgy, amely elősegíti
a  honi, valamint a  szomszédos ország területén történő személy- és járműmozgások határőrizeti célú
megfigyelését;
k) manőverút: az  ideiglenes biztonsági határzár honi terület felőli oldalán húzódó 3,5 méter széles, zúzottkő
burkolatú, padkával és vízelvezető árokkal is rendelkező közforgalom elől elzárt magánút, amely a határőrizeti
feladatot végrehajtó erők és eszközök manőverező képességét biztosítja;
l) másodlagos illegális migráció: olyan hatóságok által felfedett jogellenes cselekmény, amely a  schengeni
térségen belüli jogszerűtlen mozgással, Magyarország schengeni belső határszakaszának engedély nélkül
vagy meg nem engedett módon történő átlépésével, annak kísérletével, illetőleg a jogszerűtlen tartózkodással
valósul meg;
m) szabotázs elleni intelligens jelzőrendszer: fizikai akadályt kiegészítő biztonságtechnikai jelzőrendszer;
n) tranzitzóna: az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvényben meghatározott zóna.
II. FEJEZET
AZ ILLEGÁLIS MIGRÁCIÓHOZ KAPCSOLÓDÓ JOGSÉRTÉSEK KEZELÉSÉT CÉLZÓ
ÁLTALÁNOS RENDŐRI FELADATOK
3. Bűnügyi feladatok 4. Az illegális migráció területén végzett felderítő tevékenységet úgy kell megszervezni, hogy az  biztosítsa
a határbiztonság fenntartásához szükséges hírigényeket. Ennek érdekében folyamatos információgyűjtést, felderítő
tevékenységet kell folytatni, a  megszerzett információkkal támogatni kell a  határellenőrzésért és a  mélységi
ellenőrzésért felelős szerveket.
5. A rendőri szervek az  illegális migrációval és az  ahhoz kapcsolódó jogsértésekkel szembeni hatékony fellépés
biztosítása érdekében, feladat- és hatáskörüknek megfelelően folyamatosan gyűjtik, elemzik és értékelik a migrációs
szempontból számba vehető államok helyzetéről szóló információkat, így különösen:
a) azon adatokat, melyek társadalmi, politikai feszültséget gerjeszthetnek, vallási összeütközésekhez vezethetnek,
nemzetiségek közötti leszámolásokat indukálhatnak, vagy súlyos gazdasági válságokra utalnak;
b) a szomszédos vagy harmadik, főként tranzitországok idegenrendészeti tevékenységében, menekült
politikájában, közbiztonsági helyzetében bekövetkező változásokat, tendenciákat és azok várható hatásait;
c) a hazánkon át Nyugat-Európába húzódó migrációs csatornák tekintetében az adott rendőri szerv illetékességi
területén működő embercsempész szervezetekre vonatkozó információkat, ezen belül
ca) a csempész szervezetek szervezeti struktúrájára, személyi összetételére,
cb) az alkalmazott elkövetési módszerekre,
cc) tevékenységük földrajzi kiterjedésére,
cd) az alkalmazott technikai eszközeikre,
ce) az embercsempészéssel összefüggő más bűncselekmények elkövetésére vonatkozó információkat;
d) a Magyarországon működő, magyar állampolgárokból és/vagy külföldi elkövetőkből álló embercsempész
csoportok, szervezetek, okmányhamisító műhelyek működésére utaló információkat;
e) a külföldiek jogszerűtlen magyarországi beutazását, Magyarországon való tartózkodását elősegítő szervezetek
– így különösen utazási irodák, szállítmányozási vállalatok, szállásadó helyek, alapítványok – tevékenységére
utaló információkat;
f ) az államhatárhoz, valamint annak jogellenes átlépéséhez kötődő bűncselekményekre – így különösen
kábítószer, fegyverek és robbanó anyagok, jövedéki termékek, védett természeti értékek csempészetére,
erőszakos, terrorjellegű cselekményekre – vonatkozó adatokat;
g) az államhatár őrzését, az  államhatár jogellenes átlépésének megakadályozását, az  államhatáron áthaladó
személy- és járműforgalom, a  szállítmányok ellenőrzését, továbbá az  államhatár rendjének fenntartását
befolyásoló információkat;
h) a külföldiek beutazására, magyarországi tartózkodására és a  bevándorlásra vonatkozó jogszabályokban
meghatározott rendőri feladatok ellátását befolyásoló adatokat;
i) az államhatár rendjét közvetlenül veszélyeztető cselekmények kezeléséhez szükséges információkat.
6. A rendőri szervek bűnügyi vezetői intézkednek
a) a schengeni külső határterületen a határátkelőhelyek közötti határszakaszokon történő tiltott határátlépések
felfedésére;
b) az embercsempész tevékenység felfedésére;
c) a „pihentetésre” használt helyek, épületek felkutatására;
d) a határrendészeti járőrszolgálatról feltűnően érdeklődő egyének kiszűrésére, igazoltatására;
e) a határterületen gyanút keltő gépjárművek ellenőrzésére, valamint a  gépjárművezetők igazoltatására,
a tartózkodása céljának megállapítására. 7. A rendőri szervek bűnügyi szolgálati ágai az  aktuális bűnügyi operatív helyzetnek megfelelően az  illetékességi
területükön lévő szálláshelyek (hotelek, panziók, magánszállások), valamint a migránsok megbújására alkalmas más
objektumok, terepszakaszok ellenőrzése érdekében rendszeresen visszatérő, nyílt és leplezett ellenőrzéseket hajtanak
végre. Az ellenőrzések tervezésébe, illetve konkrét végrehajtásába be kell vonni az adott illetékességi területen lévő,
a határbiztonságért, a mélységi ellenőrzés megszervezéséért felelős más szolgálati ágak és együttműködő szervek
vezetőit is.
8. Az illegális migrációhoz kapcsolódó bűncselekmények miatt elrendelt nyílt és egyéb eljárások során meg kell állapítani
az  elkövetők személyét, az  elkövetői kör jellemzőit, az  elkövetést lehetővé tevő körülményeket, az  alkalmazott
elkövetési módszereket, aktuális csempészési útvonalakat. Az elkövetői kör jellemzőiről, az elkövetést lehetővé tevő
körülményekről, elkövetési módszerekről a megelőzés érdekében, az eljáró nyomozó hatóságok kötelesek tájékoztatni
a hatáskörrel rendelkező és illetékes szervet.
9. A bűnüldöző munka során – a lehetőségek függvényében és az operatív érdekeket szem előtt tartva – intézkedni kell
az  illegális migráció és a  köré szerveződött bűnözés veszélyeinek bemutatását célzó felvilágosító programok
megszervezésére és lebonyolítására, valamint a  lakossággal való együttműködés keretében az  információigény
megfogalmazására, a szükséges információs csatornák kiépítésére.
10. A Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda (a továbbiakban: KR NNI) és a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok bűnügyi szervezeti elemei az  illegális migráció és a  köré szerveződött bűnözői körök
hatékony felfedésére, bomlasztása, az  általuk elkövetett bűncselekmények megszakítása érdekében bűnügyi
hírszerzési pozíciókat kötelesek kiépíteni és működtetni.
11. A KR NNI igazgatója
a) felelős az  illegális migrációhoz kötődő, bűnszervezetek elleni fellépés országos koordinációjáért, melyet
a KR NNI Nemzetközi Bűnözés Elleni Főosztály vezetője útján gyakorol;
b) gondoskodik a  nemzetközi szintű szakmai koordináció, a  nemzetközi együttműködő partnerekkel történő
folyamatos információcsere megvalósításáról, kiemelten az  embercsempész bűnözői csoportok által
alkalmazott elkövetési módszerek, eszközök, útvonalak, valamint a hatáskörébe tartozó konkrét nyomozások
tekintetében;
c) rendszeres tájékoztatást nyújt a  nemzetközi kapcsolatokban beszerzett információkról és tapasztalatokról
a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok bűnügyi és rendészeti szervezeti elemeinek vezetői részére.
12. A KR NNI az illegális migrációval összefüggő bűnüldöző munka koordinációjának ellátása során gondoskodik a megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányságok által elrendelt titkos információgyűjtések és büntetőeljárások kapcsán
a párhuzamos feldolgozások kiküszöböléséről, valamint a több megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság illetékességi
területét érintően elrendelt büntetőeljárások összehangolásáról.
13. A KR NNI és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok az általuk folytatott eljárásokban folyamatosan vizsgálják
a Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló miniszteri rendeletben az embercsempészés
tekintetében irányadó rendelkezéseket. A több megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság illetékességi területét érintő,
nemzetközi bűnügyi együttműködést igénylő és a  bűnszervezetben való elkövetés tényállási elemeit tartalmazó
esetekben az  eljáró szerv – a  Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló miniszteri
rendelet alapján – a KR részére – az érintett megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság részéről végrehajtott előzetes
egyeztetést követően – áttétel útján megküldi az adott eljárást.
14. A KR NNI részére meghatározott koordinációs feladatok maradéktalan végrehajtásának biztosítása érdekében
a  KR  NNI igazgatója az  előző pontban meghatározott feladatok ellátása érdekében a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok bűnügyi szerveitől információk és adatok rendelkezésre bocsátását, erők átcsoportosítását,
halaszthatatlan intézkedések megtételét kérheti.
15. A KR NNI és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok bűnügyi szervezeti elemei kölcsönös megkeresések alapján
nyújtanak hatékony támogatást a  területükről kiinduló embercsempészések megakadályozása, megszakítása és
felfedése, valamint a gyors reagáló képesség kialakítása és fenntartása érdekében.
16. A nyomozó hatóságok vezetői intézkednek az érintett állományuk vonatkozásában az illegális migrációhoz kapcsolódó
jogsértésekkel kapcsolatosan kiadott módszertani útmutatók dokumentált módon történő oktatására.
4. Rendészeti feladatok 17. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság határozza meg az  illetékességi területén áthaladó legszűkebb
keresztmetszetet jelentő azon közlekedési csomópontokat, amelyeken a  megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság,
illetve az  irányítása alá tartozó helyi szerv az  illegális migrációs szűrőháló működtetése céljából álló és mozgó
ellenőrzéseket hajt végre, illetve ellenőrző átengedő pontokat telepít.
18. Az autópálya szakasszal rendelkező megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság határozza meg a  kivezetéses és
a kitereléses ellenőrzési technológia alkalmazásának pontos helyszíneit, illetve szakaszait, kiemelt figyelmet fordítva
a közlekedésbiztonsági szempontok érvényesítésére.
19. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok a  párhuzamosságok és az  átfedések elkerülése céljából rendszeresen
összehangolják a helyi szerveik és egymás között az illegális migrációs főirányokban végzett ellenőrzéseiket. A megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányságok között – az  átvezető hidak, kompok és az  illegális migrációs főirányokat érintő
közlekedési útvonalak ellenőrzése érdekében – időszakonként egymás között megosztva kerülnek az ellenőrzések
végrehajtásra. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok között az arányos és kiegyenlített feladatmegosztást úgy
kell meghatározni, hogy az  ne eredményezzen sablonos és kiszámítható ellenőrzési rendszert, ezért rendszeres
időszakonként – az  elemző-értékelő munkából levont következtetések alapján – módosítani kell az  összehangolt
ellenőrzési időpontokat.
20. A schengeni külső határos megyei rendőr-főkapitányságok határrendészeti szolgálati ágai az illetékességi területükön
felfedett embercsempészéssel összefüggésbe hozható jogsértések és a bűnügyi információk alapján folyamatosan
vizsgálják az  illegális migrációs fenyegetettségük aktuális szintjét, az  illegális migrációs főirányokat és a  valószínű
mozgási időket, amelyek változásáról soron kívül tájékoztatják a Tevékenység-irányítási Központon (a továbbiakban:
TIK) keresztül a  szomszédos, illetve az  államhatárral nem rendelkező és a  schengeni belső határos
rendőr-főkapitányságokat. A tájékoztatás e-mail formájában, szükség esetén EDR rádión vagy telefonon történik.
21. Az illegális migráció és az ahhoz kapcsolódó más jogellenes cselekmények elleni hatósági fellépés hatékonyságának
növelésére, illetve összehangolására kiadott 8/2010. (II. 19.) IRM-SZMM-PM-KHEM együttes utasításban meghatározott
együttműködő szervekkel az  illegális migrációs szűrőháló támogatása, az  illegális migráció és a hozzá kapcsolódó
más jogellenes cselekmények felfedése érdekében folytatott ellenőrzések gyakoriságát az  illegális migrációval
összefüggő jelenségekre vonatkozó információk elemzése és értékelése alapján kell meghatározni.
22. Az együttműködő szervekkel végzett ellenőrzési tevékenységet az Integrált Vezetési Központ (a továbbiakban: IVK)
ügyrendjében és munkaprogramjában foglaltaknak megfelelően, valamint az  IVK Vezetői Tanács vezetőjének
utasítása alapján kell végrehajtani.
23. A rendőri szervek közrendvédelmi és határrendészeti szolgálati ágai az  aktuális bűnügyi, közbiztonsági és
határbiztonsági helyzetnek megfelelően intézkednek az  illetékességi területükön lévő szálláshelyek (hotelek,
panziók), valamint az illegális migránsok megbújásra alkalmas objektumok visszatérő ellenőrzésére. Az ellenőrzések
tervezésébe és végrehajtásába lehetőség szerint be kell vonni a KR NNI Nemzetközi Bűnözés Elleni Főosztály Illegális
Migráció Elleni Osztály (a továbbiakban: KR NNI IMEO), valamint az illetékes rendőri szervek munkatársait.
24. A rendőri szervek az  illegális migrációhoz kapcsolódó jogsértések közül a  2.  pont aa)–ae) és b)  alpontjában
meghatározott jogellenes cselekmények felfedése esetén a rendőri intézkedéseket és az ahhoz kapcsolódó iratokat
a  Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszer határrendészeti moduljában
rögzítik.
III. FEJEZET
A HATÁRTERÜLETEN JELENTKEZŐ SPECIÁLIS RENDŐRI FELADATOK
25. A határátkelőhelyen befelé irányuló közokirat-hamisítás felfedése esetén – amennyiben visszairányításra kerül sor –
a  visszairányított személyről, gépjárműről haladéktalanul tájékoztatni kell a  szolgálatban lévő állományt és
a szomszédos határrendészeti rendőri szervet.
26. A határellenőrzési feladatok megszervezése során kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy a  tiltott határátlépést
elkövető személyek a lehető legközelebb kerüljenek feltartóztatásra, elfogásra a tiltott határátlépés helyszínétől.
27. A határellenőrzési feladatok megyei csatlakozás térségében történő végrehajtásáról a szomszédos határrendészeti
rendőri szervek kölcsönösen egyeztetnek, és megszervezik a csatlakozás térségének határőrizetét.
28. A határrendészeti rendőri szervek és a határterületen illetékességgel rendelkező rendőrkapitányságok kölcsönösen
tájékoztatják egymást a határterületen végrehajtott járőrszolgálatról.
IV. FEJEZET
AZ ILLEGÁLIS MIGRÁCIÓS SZŰRŐHÁLÓ MŰKÖDTETÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ
SPECIÁLIS RENDŐRI FELADATOK
29. A rendőri szervek az  Európai Unióba irányuló illegális migráció visszaszorítását, az  illegális migrációs szűrőháló
működtetését, valamint az országban illegálisan tartózkodó személyek felfedését a schengeni külső határterületen
végzett határellenőrzési feladatokon túlmenően az  összehangolt mélységi ellenőrzések keretében, valamint
az együttműködő társszervek bevonásával végzett IVK működtetésével kötelesek végrehajtani.
30. A mélységi ellenőrzési feladatokat a határbiztonsági rendszer első lépcsőjében végrehajtott többvonalas ellenőrzéssel
összhangban, azt támogatva, a totális ellenőrzés mellőzésével, differenciált és szelektív módon, az általános rendészeti
tevékenységek keretében a rendelkezésre álló erők és eszközök leggazdaságosabb felhasználásával kell végrehajtani.
31. A mélységi ellenőrzési célú feladatot álló ellenőrzés formájában az  adott felállítási ponton maximum két órás
időtartamban kell végrehajtani. A  mélységi ellenőrzések szúrópróbaszerű végrehajtása során az  ellenőrzési
helyszíneket, illetve a  meghatározott körzeteken belüli járőrözési útvonalakat, felállítási helyeket váratlan
időközönként úgy kell változtatni, hogy az embercsempészek számára kiszámíthatatlan legyen.
32. Az ellenőrzési tevékenység kiterjed
a) a külföldiek beutazásához szükséges okmányok eredetiségének, érvényességének vizsgálatára;
b) a tartózkodás jogszerűségének megállapítására;
c) a személy- és a  tehergépjárművekben, az  autóbuszokon a  személyek és áruk elrejtésére alkalmas helyek
felfedésére;
d) a körözött személyek és járművek kiszűrésére;
e) a kiemelt közúti áthaladási csomópontok ellenőrzésére;
f ) a harmadik országbeli állampolgárok pihentetésére alkalmas helyek vizsgálatára;
g) az embercsempészet kapcsán látókörbe került személyek ellenőrzésére;
h) a vendéglátóhelyek, kereskedelmi szálláshelyek, tömegközlekedési eszközök ellenőrzésére.
33. Az illegális migrációhoz kapcsolódó jogsértések elleni fellépés érdekében a  közterületeken, a  közutakon és
a  vasútvonalakon végrehajtott ellenőrzések során az  ellenőrzés alá vont személyek, illetve gépjárművek körét
kockázatelemzés alapján kell kiválasztani.
34. A közúti ellenőrzések során kiemelten kell ellenőrizni az  államhatár irányából a  főváros felé, valamint az  ország
mélységéből a schengeni belső határok felé közlekedő gépjárműveket, különösen a bérelt és/vagy egyterű, lesötétített
gépjárműveket, valamint ha a gépjárművezető és a gépjármű honossága eltér.
35. Személytaxi-szolgáltatás igénybe vevőjeként igazoltatott illegális migránsok esetén vizsgálni kell a taxi vezetőjének
szerepét. A taxis elkövetési módszer észlelése esetén az alapintézkedést kezdeményező rendőri szerv haladéktalanul
megteszi a  szükséges intézkedéseket az  útvonalkövetés végrehajtására, az  embercsempészés gyanújának
megerősítése, illetve kizárása érdekében.
36. A közúti ellenőrzések során az „útlevél utaztatás” jelenségének felfedése érdekében a  gépjárművek ellenőrzése,
illetve a  ruházat és a csomag átvizsgálások során kiemelt figyelmet kell fordítani a más nevére szóló jogellenesen
birtokban tartott úti okmányok felfedésére.
37. Az a rendőri szerv, melynek illetékességi területén légi határátkelőhely van, intézkedik a schengeni belső légi járatokon
utazók vonatkozásában, valamint a határterületén kívül eső illetékességi területeken a mélységi ellenőrzési feladatok
végrehajtására.
38. A mélységi ellenőrzéseket a  jogsértő cselekményt elkövető személyek tiltott határátlépésének valószínű idejét
figyelembe véve, egymásra épülően kell megtervezni és végrehajtani.
39. A rendőri intézkedés során törekedni kell az elsődleges illegális migrációs jogellenes cselekményt elkövető személyek
vonatkozásában a  tiltott határátlépés helyének beazonosítására. A  tiltott határátlépés vélelmezett helyszínéről
az érintett schengeni külső határos megyei rendőr-főkapitányságot soron kívül tájékoztatni kell.
40. A másodlagos illegális migrációs jogellenes cselekményt elkövető személyek esetében az  elkövetési magatartás,
valamint a  rendelkezésre álló tények és bizonyítékok alapján a  nemzetközi szerződéseknek és a  jogszabályoknak
megfelelő intézkedést, illetőleg eljárást kell alkalmazni. A rendőri intézkedés során alkalmazni kell a Bevándorlási és
Menekültügyi Hivatallal megkötött együttműködési megállapodást.
V. FEJEZET
AZ ÉRTESÍTÉSI RENDSZERREL ÉS AZ INFORMÁCIÓÁRAMLÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ
SPECIÁLIS RENDŐRI FELADATOK
41. A rendőri szerv az  illetékességi területén észlelt vagy vélelmezett embercsempész tevékenység esetén a  helyzet
tisztázását követően azonnal intézkedik a TIK-en keresztül az érintett rendőri szervek értesítésére.
42. A bűnügyi információra történő reagálás esetén a kijelölt bűnügyi kapcsolattartó az illegális migrációval összefüggő
jogellenes cselekményekkel kapcsolatos információkról az illetékes TIK-ket közvetlenül tájékoztatja.
43. A rendőri állomány saját észlelése esetén
a) az azonnali intézkedést igénylő esetekben – így különösen, ha a  gépjármű ellenőrzéskor nem áll meg –
haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket és jelentést tesz a TIK részére, amely az elkövetők elfogása
érdekében megteszi a szükséges intézkedéseket, szükség esetén tájékoztatja a szomszédos megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok TIK-jeit;
b) amennyiben olyan esemény észlelése történik, amelyhez nem köthető elkövető (így különösen az ideiglenes
biztonsági határzár átlépése), és az  azonnalos intézkedések nem vezettek eredményre, jelentést tesz a TIK
részére, amely meghatározza az  intézkedésbe bevonható közterületi állománya részére a  végrehajtandó
feladatokat;
c) amennyiben a határterületen és a mélységi területen az illegális migrációhoz kapcsolódó jogsértés észlelését
követően az elkövetők felkutatására tett intézkedések nem vezettek eredményre, akkor a TIK a rendelkezésre
álló adatok megküldésével haladéktalanul intézkedik a szomszédos megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok
TIK-jeinek értesítésére és az ORFK Főügyelet felé a jelentés megtételére.
44. Az állampolgári észlelés, bejelentés esetén, amennyiben a  határterületen és a  mélységi területen az  illegális
migrációhoz kapcsolódó jogsértés észlelése során a  szállító gépjárműre vonatkozó információ áll rendelkezésre,
akkor – az esemény és a konkrét helyszín figyelembevételével – az észlelés helye szerint illetékes TIK szükség szerint
értesíti a valószínű mozgási irányban lévő érintett összes TIK-et, és jelentést tesz az ORFK Főügyelet részére.
45. A rendőri szerv az  illegális migrációhoz kapcsolódó jogsértés felfedése során kiértesítendő bűnügyi és rendészeti
koordinátort jelöl ki, aki az  egyes események tekintetében szakterülete vonatkozásában a  szükséges szakmai
egyeztetéseket végrehajtja. A  koordinátorok által egyeztetett és közösen kialakított szakmai véleményekről,
álláspontokról és a javasolt intézkedésekről a rendőri szerv tájékoztatja a TIK-et.
VI. FEJEZET
A MÉLYSÉGI ELLENŐRZÉSI FELADATOKAT ELÁTTÓ SZERVEZETI ELEMEK SZABÁLYAI
46. Az illegális migrációval összefüggő jogellenes cselekmények megelőzésére, megszakítására és az  elkövetők
feltartóztatására, elfogására a  megyei rendőr-főkapitányságon a  mélységi ellenőrzési és közterületi támogató
alegység szervezetén belül mélységi ellenőrzési szervezeti elemet lehet működtetni.
47. A mélységi ellenőrzési szervezeti elemek alapfeladata az  illegális migrációs szűrőháló működtetéséből, valamint
az  IVK működtetéséből és a  schengeni belső határon a  határellenőrzés ideiglenes visszaállításából adódó rendőri
feladatok végrehajtása.
VII. FEJEZET
A HATÁRBIZTONSÁGI RENDSZER MŰKÖDÉSE 48. A határellenőrzési (határőrizet és határforgalom-ellenőrzés), valamint a  mélységi ellenőrzési feladatok ellátását
magában foglaló határbiztonsági rendszer működését és hatékonyságát a  határbiztonsággal összefüggésben
feladatot végző rendőri szervek vezetői a szükséges szervezési intézkedésekkel kötelesek biztosítani.
49. A határbiztonsági rendszert két lépcsős és többvonalas rendszerben kell kialakítani és működtetni.
50. A határrendészeti rendszer első lépcsőjét a  schengeni külső határok mentén elhelyezkedő és tevékenykedő,
a  határellenőrzési feladatok végrehajtásáért felelős határrendészeti rendőri szerveknek kell működtetni, amelynek
keretében biztosítani kell az  illetékességi területükön az  első lépcsős feladatok végrehajtását. Az  első lépcső
működtetését egymásra épülő többvonalas ellenőrzési tevékenységgel kell végrehajtani mind a határátkelőhelyeken
végzett határforgalom-ellenőrzési, mind pedig a határterületen végzett határőrizeti feladatok tekintetében.
51. A személyek, járművek és szállítmányok ellenőrzését a  határforgalom-ellenőrzés első vonalában, az  ellenőrzés alá
vont személyek, valamint a  birtokukban lévő okmányok, járművek és tárgyak célirányos alapos ellenőrzését
a határforgalom-ellenőrzés második vonalában az elkülönített helyen történő ellenőrzések során kell végrehajtani.
52. A határőrizet első vonalában közvetlenül az államhatár közelében végzett tevékenységgel kell biztosítani az államhatár
őrizetét. A  határőrizet első vonalában végrehajtott tevékenység a  határbiztonsági infrastruktúra viszonylatonként
eltérő – tartalmát tekintve nem teljes körű – elemeire épül, amely során a  járőrök – gyalogosan, járművel vagy
szolgálati állatokkal, illetve figyelést elősegítő nappali és éjszakai optikai eszközökkel megerősítve – az államhatár
közvetlen közelében látnak el figyelő, rejtett figyelő, mozgó és okmányellenőrző feladatokat a jogsértő cselekmények
megelőzése, felfedése és megszakítása, továbbá az  államhatár rendjének fenntartása érdekében. Az  első vonal
mentén kell a rendelkezésre álló mozgást érzékelő, gátló és előjelző eszközöket telepíteni.
53. A határőrizet második és harmadik vonalában szolgálatot teljesítő járőrök tevékenységét – az államhatár vonalától
távolabb eső – az illetékességi terület belső részére kell összpontosítani, amely során az álló és mozgó ellenőrzések
kombinált alkalmazásával az államhatár irányából felvezető és egyéb forgalmas útvonalak, közlekedési csomópontok,
parkolók, pihenőhelyek, üzemanyagtöltő-állomások környékén kell biztosítani a  határrendészeti feladatok
maradéktalan végrehajtását. A  figyelési és okmányellenőrző feladatok végrehajtásával kell biztosítani a  jogsértő
cselekmények megelőzését, felfedését és megszakítását. A  második és harmadik vonal működtetésébe,
eredményességének biztosításába be kell vonni más rendőri szerv állományát is.
54. A határbiztonsági rendszer második lépcsőjét a rendőri szerveknek – a schengeni külső határon lévő határterületen
kívül végzett – mélységi ellenőrzési tevékenységükkel kell működtetni. A  második lépcső működtetését járőr
szolgálati forma alkalmazásával mélységi ellenőrzés formájában alapfeladatként a  mélységi ellenőrzési szervezeti
elemeknek – amennyiben létrehoztak ilyen szervezeti elemet – kell végrehajtani, ezen felül be kell vonni más rendőri
szerv állományát is.
55. A határrendészeti rendszer második lépcsőjében végzett mélységi ellenőrzéseket a végrehajtó szerveknek össze kell
hangolniuk, azoknak a  határbiztonsági rendszer első lépcsőjében végzett ellenőrzésekre kell épülniük. A  rendőri
szervek a  határellenőrzés és a  mélységi ellenőrzés teljes körű összehangolásával, továbbá a  reagálási képesség
biztosításával és fenntartásával kötelesek működtetni a komplex határbiztonsági rendszert.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 56. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
57. A rendőri szervek vezetői intézkednek az érintett állománynak az utasításban foglaltak dokumentált módon történő
oktatására, első alkalommal a hatálybalépést követő egy hónapon belül, majd ezt követően évente egy alkalommal.
58. Hatályát veszti az  illegális migrációval összefüggő jogsértések kezelésével kapcsolatos rendőri feladatok
végrehajtására kiadott 21/2008. (OT 11.) ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
185/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a KEREX IVÁNCSA TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a KEREX IVÁNCSA TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg.01-09-887524, székhely:
1117 Budapest, Budafoki utca 111.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a KEREX IVÁNCSA TANUSZODA Szolgáltató Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
69/2012. (XII. 14.) BM rendelete a rendészeti feladatokat ellátó személyek szolgálati igazolványának és a szolgálati jelvényének kiadásához kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjról.
Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést
biztosító módosításról szóló 2012. évi CXX. törvény 25. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el: 1. § (1) Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés
elleni fellépést biztosító módosításról szóló 2012. évi CXX. törvény (a továbbiakban: rendészeti törvény)
8. § (1) bekezdése alapján a szolgálati igazolvány és szolgálati jelvény kiadása, valamint cseréje esetén a rendészeti
törvény 1. §-ában meghatározott rendészeti feladatot ellátó személyek munkáltatójának az 1. mellékletben
meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. (2) Az igazgatási szolgáltatási díjat – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – az ügyben eljáró megyei (fővárosi)
Rendőr-főkapitányság számlájára, a Magyar Államkincstárnál vezetett 2. mellékletben meghatározott
előirányzat-felhasználási keretszámlára kell teljesíteni. (3) A fellebbezési díjat az Országos Rendőr-főkapitányság számlájára, a Magyar Államkincstárnál vezetett 2. mellékletben
meghatározott előirányzat-felhasználási keretszámlára kell teljesíteni. (4) Az 1. mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj átutaláson kívül fizetési számlára történő
készpénzbefizetéssel is teljesíthető. (5) Az elsőfokú döntést hozó hatóság döntése ellen benyújtott fellebbezés díja az 1. mellékletben meghatározott
igazgatási szolgáltatási díj 50%-a, amelyet a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell a (4) bekezdésben
meghatározott módon befizetni. 2. § (1) Az e rendelet alapján beszedett díjak ellenőrzése céljából az eljáró szerv a beszedett díjakról nyilvántartást vezet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza
a) a befizetett díj összegét, b) a befizető nevét,
c) a befizetés dátumát, d) az ügyszámot. (3) Ha a nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartása vagy a befizető kérelme alapján megállapítja, hogy az 1. mellékletben
meghatározott összegnél magasabb összeget fizettek be, a többletet azonnal visszafizeti a befizető részére.
3. § Az e rendeletben meghatározott díjak tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat, b) az elmulasztott díjfizetés pótlására vonatkozó felhívásra az Itv. 73/A. §-ában foglaltakat,
c) a jogorvoslati eljárásra az Itv. 32. §-ában foglaltakat,
d) a díj visszatérítése vonatkozásában az Itv. 32. §-át, valamint 79. § (1) bekezdésében és a 80. § e) és f) pontját
értelemszerűen kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a törvény adóhatóságot említ, azon az eljárásra illetékes
és hatáskörrel rendelkező eljáró szervezet, ahol illetéket említ, azon díjat kell érteni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1851/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1.B-12/1-2013-0001 azonosító számú („Kulturális GPS – Kulturális Oktatási Központ Nemzeti Kulturális Térinformációs Rendszer Szolgáltató és Tanácsadó Multifunkcionális Módszertani Központ” című) projekt elszámolható közkiadásának növeléséről és el nem számolható költségei finanszírozásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a TIOP-1.2.1.B-12/1-2013-0001 azonosító számú projekt
a) címének és szakmai-műszaki tartalmának módosítását,
b) elszámolható közkiadásának növelését és
c) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program forrásai terhére el nem számolható költségei megtérítését
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény XIX. Uniós fejlesztések fejezet,
Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 8. Állami költségvetési
kedvezményezettek sajáterő támogatása jogcímcsoport terhére
az 1. melléklet szerint, 2. hozzájárul a támogatási szerződés módosításához az 1. pont szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. december 10.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1498/2019. (VIII. 22.) Korm. határozata a Rákóczi Tábor és Rendezvényközpont komplex fejlesztésének támogatásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Rákóczi Szövetség Rákóczi Tábor és Rendezvényközpont komplex fejlesztésére irányuló programjának
(a továbbiakban: Beruházás) megvalósításával;
 2. egyetért azzal, hogy a Beruházás 1 850 000 000 forint összegű költségvetési támogatással valósuljon meg, az alábbi
ütemezéssel:
a) a 2019. évben 250 000 000 forint,
b) a 2020. évben 1 600 000 000 forint;
3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter és a miniszterelnök általános helyettese
bevonásával – gondoskodjon az 1. pont szerinti cél megvalósításához
a) a 2019. évben – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díjak nélkül –
250 000 000 forint többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 2. Rákóczi Szövetség működési és szakmai
feladatainak támogatása jogcímcsoport javára,
b) a 2020. évben – a kifizetésekhez kapcsolódó kincstári díjak nélkül – 1 600 000 000 forint költségvetési forrás
biztosításáról a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1. melléklet
LXV. Bethlen Gábor Alap fejezet, 6. Rákóczi Szövetség támogatása cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
a miniszterelnök általános helyettese Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b)  alpont tekintetében a  2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a  felmerülés
ütemében
 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy gondoskodjanak
a  Beruházás megvalósítása érdekében – a  3.  pont a)  alpontjában meghatározott forrás terhére – a  Rákóczi
Szövetséggel támogatási jogviszony létesítéséről azzal, hogy az  elszámolási és a  fel nem használt támogatás
kapcsán visszatérítési kötelezettség terheli;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
a miniszterelnök általános helyettes
Határidő: a 3. pont a) alpontja szerinti forrás biztosítását követően azonnal
 5. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy gondoskodjon a  Beruházás megvalósítása érdekében
–  a  3.  pont b)  alpontjában meghatározott forrás terhére – a  Rákóczi Szövetséggel támogatási jogviszony
létesítéséről azzal, hogy az elszámolási és a fel nem használt támogatás kapcsán visszatérítési kötelezettség terheli.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a 3. pont b) alpontja szerinti forrás biztosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
65/2012. (XII. 13.) BM rendelete az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységét támogató segédfelügyelőkről.
Az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést
biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 25. § g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a), e), i), j)
és l) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § A segédfelügyelő az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az
iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény 4. § (3) bekezdésében meghatározott
feladatai ellátása keretében közreműködik a) az önkormányzati rendészeti szerv, illetve a rendészeti feladatokat ellátó személy feladatkörét érintően az
állampolgárok tájékoztatásában, b) a rendészeti feladatokat ellátó személy intézkedéseivel, jelentéstételi kötelezettségével kapcsolatos
jegyzőkönyvek és más iratok előkészítésében, c) a védett vagyon őrzésével összefüggésben épület vagy építmény lezárásában,
d) dolog ideiglenes elvétele esetén az elvett dolog őrzésében és szállításában,
e) rendészeti feladatokat ellátó személy intézkedése folytán megsérült személynek történő segítségnyújtásban,
f) rendészeti feladatokat ellátó személy intézkedésével kapcsolatos értesítési kötelezettség teljesítésében,
a helyszín biztosításában. 2. § A segédfelügyelő az 1. § d) pontjában meghatározott feladata ellátása során a támogatott rendészeti feladatokat
ellátó személy utasítására a) megállapítja az ideiglenesen elvett dolog mennyiségét, minőségi állapotát, értékét, azonosítási adatait,
b) aláírásra előkészíti az átvételi elismervényt, c) az intézkedés folyamán és a szállítás során gondoskodik az ideiglenesen elvett dolog őrzéséről,
d) szükség esetén előkészíti szállításra az ideiglenesen elvett dolgot,
e) az ideiglenesen elvett dolog jellegétől és az intézkedés helyétől függően szállítja azt vagy közreműködik
a szállításában. 3. § A segédfelügyelő a) jelzi a támogatott rendészeti feladatokat ellátó személynek, ha a rendészeti feladatokat ellátó személy által adott
utasítás végrehajtása jogszabályba ütközik, b) köteles megtagadni az utasítás végrehajtását, ha azzal bűncselekményt valósítana meg.
4. § A segédfelügyelő feladata ellátása során az önkormányzat által meghatározott formaruhát viseli.
5. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1811/2018. (XII. 23.) Korm. határozata egyházi célú támogatások biztosításáról.
1. A Kormány egyetért az  1.  mellékletben felsorolt kedvezményezettek (a  továbbiakban: Kedvezményezettek)
programjainak, beruházásainak, fejlesztéseinek megvalósításával, illetve működésének támogatásával.
2. A Kormány felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy az  1.  pont szerinti támogatások biztosítása
érdekében a  Kedvezményezettek részére, az  1.  mellékletben meghatározott támogatási célokra és összegekben
nyújtson – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a
hatálya alá tartozó – támogatást.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal 3. A Kormány felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy a  2.  pontban meghatározottak szerint tegye meg
a szükséges intézkedéseket
a) az 1. mellékletben megjelölt Kedvezményezettekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben, támogatási előlegként történő kifizetése
érdekében.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal 4. Az 1. mellékletben foglalt táblázat
a) 1–22. sorában rögzített támogatások az  óvodafejlesztési program támogatásáról szóló 1212/2018. (IV. 6.)
Korm. határozat,
b) 23. sorában rögzített támogatás a  Magyar Pálos Rend Első Remete Szent Pál Rendje Boldog Özséb
Programjának, illetve hargitafürdői további fejlesztésének támogatásával összefüggő feladatokról szóló
1200/2018. (IV. 4.) Korm. határozat,
c) 24. sorában rögzített támogatás a  váci Munkaerő-piaci Elhelyezkedést Segítő Speciális Fejlesztő Központ
létrehozásával összefüggő egyes további intézkedésekről 2038/2017. (XII. 27.) Korm. határozat
részleges végrehajtására szolgálnak. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2003. (V. 7.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezés megszűnésének megállapításáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/D. §-a (1) bekezdésének a) pontja alapján megállapítom, hogy
dr. Ámon Zsolt kormányzati főtisztviselői kinevezése
— közszolgálati jogviszonyának felmentéssel történő megszüntetésére tekintettel —
2003. október 15-i hatállyal megszűnik. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök