text:
83/2015. (XII. 30.) BM rendelete a körözési eljárásban elrendelt elővezetés végrehajtásával felmerült költség megtérítésének szabályairól.
A körözési nyilvántartási rendszerről és a  személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló 2013.  évi LXXXVIII.  törvény
30.  § (2)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A  körözési eljárásban a  körözési nyilvántartási rendszerről és a  személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról
szóló 2013. évi LXXXVIII. törvény 20/D. § (3) bekezdése szerint elrendelt elővezetés (a továbbiakban: elővezetés)
a) szolgálati gépkocsi igénybevételével történő foganatosítása esetén 9250 forint költségátalányt és – szükség
esetén – a (2) bekezdésben meghatározott további összegeket, vagy
b) szolgálati gépkocsi igénybevétele nélkül történő foganatosítása esetén a  foganatosításban részt vevő
rendőrök számához mérten – a  foganatosítás időtartamához igazodó költségelem gyanánt – óránként
2000 forintot
kell megállapítani.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  költségátalány összegén felül a  következő költséget kell
megállapítani:
a) ha a foganatosítás időtartama a 2 órát meghaladja, a 3. órától kezdve a foganatosításban részt vevő rendőrök
számához mérten – a  foganatosítás időtartamához igazodó költségelem gyanánt – óránként 2000 forintot,
valamint
b) ha a  foganatosítás során igénybevett szolgálati gépjárművel megtett távolság a  25 kilométert meghaladja,
a 26. kilométertől kezdve kilométerenként 50 forintot.
2. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontjában és az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetekben a  költségtérítés
megállapítása során
a) minden megkezdett órát egész óraként kell figyelembe venni, valamint
b) a  foganatosítás időtartama szempontjából – szükség esetén – az  elővezetés foganatosításának helyére
történő utazással töltött időt is figyelembe kell venni.
 (2) Az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontjában és az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  költségtérítés
megállapítása során legfeljebb két rendőrt lehet figyelembe venni, kivéve, ha az elővezetett személy magatartása
miatt a foganatosításhoz ennél igazoltan több rendőr közreműködésére volt szükség.
(3) Az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kilométerszám megállapítása során az  elővezetésre kijelölt rendőröknek
a  foganatosításhoz szükséges intézkedések megkezdésekor volt tartózkodási helye (a  továbbiakban: kiindulási
hely), az elővezetett személy megtalálásának helye és az elrendelő határozatot kibocsátó hatóság (a továbbiakban:
elrendelő szerv) által meghatározott – az elővezetésre megjelölt – hely között ténylegesen megtett távolságot kell
figyelembe venni, a szolgálati gépjármű menetlevelében rögzített adatok alapján.
(4) Ha az  elővezetés eredményes végrehajtása érdekében az  érintett visszatartására kerül sor, a  kiindulási hely,
a  visszatartás helye, valamint az  elővezetés helye között ténylegesen megtett távolság a  megállapítandó
kilométerszámba beleszámít.
3. § (1) Az 1. § és a 2. § szerinti költségszámítás során figyelmen kívül kell hagyni a rendőrségen foganatosított visszatartás
időtartamát.
(2) Ha az  elővezetendő személy az  elrendelő szerv által meghatározott helyen nem található, vagy az  elővezetésre
útbaindítással kerül sor, az elővezetés során felmerült költség megállapítása során az 1. §-ban és a 2. §-ban foglalt
rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a  kilométerszámot – a  szolgálati gépjármű menetlevelében rögzített
adatok alapján –
a) az elővezetendő személy meg nem találása esetén a kiindulási hely és az elrendelő szerv által meghatározott
hely között ténylegesen megtett távolság,
b) az útbaindítással történő elővezetés esetén a kiindulási hely és az útbaindítás helye közötti távolság
figyelembevételével kell megállapítani.
(3) Több személy azonos helyről ugyanazon elrendelő szerv elé történő együttes elővezetése esetén a  megtérítendő
költség az elővezetett személyek között egyenlően oszlik meg.
4. § A költségtérítésre vonatkozó figyelmeztetést – az  1.  § alapján, az  összeg feltüntetésével – az  idézésen vagy
az elővezetést elrendelő határozaton közölni kell.
5. § (1) Az  elővezetés során felmerült költség összegét az  elrendelő szerv a  foganatosító szerv igazolása alapján állapítja
meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti igazolást a foganatosító szerv az elővezetés foganatosításától számított 30 napon belül küldi
meg az elrendelő szerv részére.
6. § (1) Az  elővezetés során felmerült költség összege a  foganatosító szerv székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságot illeti meg.
(2) Az  elővezetés költségeként megállapított összeg befizetésének elmulasztása esetén a  költségek behajtása iránt
az (1) bekezdésben meghatározott szerv intézkedik.
7. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2013. (VIII. 9.) BM rendelete egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93.  § (2)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37. § y) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a Göd (Pest megye) 6401, a 6408, a 6409, a 6410, a 6411, a 6412,
a  6413/2, a  6414, a  6415, a  6422, a  6423, a  6511, a  6512, a  6513, a  6514, a  6515, a  039/38, a  039/39, a  039/40,
a 039/41, a 039/42, a 039/43, a 039/44, a 039/45, a 039/46, a 039/47, a 039/48, a 039/49, a 039/50, a 039/51, a 039/67,
a 039/68, a 039/69, a 039/70, a 039/71, a 039/72, a 039/73, a 039/74, a 039/75, a 039/76, a 039/77, a 039/78, a 039/79,
a 039/80, a 039/81, a 039/82, a 039/83, a 039/84, a 039/101, a 039/102, a 039/103, a 039/104, a 039/105, a 039/106 és
a 039/107 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 10356 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Göd 6401, a  6408, a  6422, a  6511, a  039/38, a  039/39, a  039/40, a  039/41, a  039/42,
a  039/43, a  039/75, a  039/83, a  039/84, a  039/101, a  039/102, a  039/103, a  039/104, a  039/105, a  039/106 és
a 039/107 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  római kori Pannonia határvonalán kívül
elhelyezkedő, félbehagyott építési stádiumában megmaradt késő római erőd maradványainak megőrzése,
kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
(5) A Göd 039/38, a 039/39, a 039/40, a 039/41, a 039/42, a 039/50, a 039/51, a 039/67, a 039/68, a 039/76, a 039/77,
a  039/101, a  039/102, a  039/103, a  039/104, a  039/105 és a  039/106 helyrajzi számú ingatlan esetében a  Magyar
Államot elővásárlási jog illeti meg.
2. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom az  Örvényes (Veszprém megye) 027/5 helyrajzi számú, továbbá
a Balatonudvari (Veszprém megye) 05 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 8836 és a 50497 nyilvántartási számú
régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja az  itt található római kori villagazdaság és
halomsír maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyeket az
I. kategóriába sorolom.
3. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a Veszprém (Veszprém megye) 223, a  224, a  225, a  226, a  227,
a 228, a 229, a 230, a 231, a 233, a 234, a 235, a 236, a 238/1, a 238/2, a 239, a 240/1, a 240/2, a 241, a 242, a 243,
a 244, a 286, a 287, a 288, a 289, a 290, a 291, a 292, a 293, a 294, a 295, a 296 és a 297 helyrajzi számú ingatlan
területén fekvő 9648 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja Veszprém középkori vára és a Szent István király
által alapított püspöki székhely megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
4. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a Dunafalva (Bács-Kiskun megye) 04/2 és a 0315/2 helyrajzi számú
ingatlan területén fekvő 24608 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Dunafalva 0315/2 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét,
valamint a Dunafalva 04/2 helyrajzi számú ingatlan 1. mellékletben meghatározott részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja a  Contra Florentiam nevű késő római
kikötőerőd és a ráépült középkori épület maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az I. kategóriába
sorolom.
5. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a  Lébény (Győr-Moson-Sopron megye) 020/1, a  020/2, a  021/3,
a  021/4, a  021/5, a  021/6, a  021/7, a  021/8, a  021/9, a  021/10, a  021/11, a  021/12, a  021/13, a  021/14, a  021/15,
a 021/16, a 021/17, a 021/18, a 021/19, a 021/20, a 021/21, a 021/22, a 021/23, a 021/24, a 021/25, a 021/26, a 021/27,
a  021/28, a  021/29, a  021/30, a  021/31, a  021/32, a  021/33, a  021/34, a  028, a  029/2, a  029/3, a  029/4, a  029/5,
a 029/6, a 029/7, a 029/8, a 029/9, a 029/10, a 029/11, a 029/12, a 030/9, a 030/10, a 030/11 helyrajzi számú, valamint
a Mosonszentmiklós (Győr-Moson-Sopron megye) 0231/3 és a 0239 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 24340,
a 24341 és a 31124 nyilvántartási számú régészeti lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Lébény 020/1, a  020/2, a  029/11, a  030/10 és a  030/11 helyrajzi számú, valamint
a Mosonszentmiklós 0231/3 és a 0239 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt területen a régészeti védelem célja a Quadrata nevű római kori katonai tábor,
település és temető maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a  kiemelten védett régészeti lelőhelyeket az
I. kategóriába sorolom.
(5) Az (1)  bekezdésben védetté nyilvánított Lébény 020/1, a  020/2, a  021/7, a  021/8, a  021/9, a  021/10, a  021/11,
a  021/12, a  021/13, a  021/14, a  021/15, a  021/16, a  021/17, a  021/18, a  021/20, a  021/21, a  021/22, a  021/23,
a 021/24, a 021/30, a 021/31, a 021/32, a 021/33, a 021/34, a 029/2, a 030/10 és a 030/11 helyrajzi számú, valamint
a Mosonszentmiklós 0231/3 helyrajzi számú ingatlan esetében a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
6. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a Badacsonytomaj (Veszprém megye) 2488/6, a 2488/7, a 2488/8,
a 2488/9, a 2488/10, a 2488/11, a 2488/12, a 2488/13, a 2932, a 2933, a 2934, a 2935, a 2936, a 2937, a 2938, a 2939,
a 2940, a 2941, a 2942, a 2943, a 2944, a 2945, a 2946, a 2947, a 2948, a 2949, a 2950, a 2951, a 2952, a 2953, a 2954,
a 2955 és a 0197/2 helyrajzi számú ingatlan területén fekvő 7106 nyilvántartási számú lelőhelyet.
(2) Az (1)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja az  itt található római kori villagazdaság
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom.
7. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a  Szentkirályszabadja (Veszprém megye) 010 helyrajzi számú
ingatlan területén fekvő 9314 nyilvántartási számú lelőhelyet.
(2) Régészeti védőövezetnek a  Szentkirályszabadja 010 helyrajzi számú ingatlan régészeti lelőhelyként nem védett
részét jelölöm ki.
(3) Az (1) és (2)  bekezdésben megjelölt területen a  régészeti védelem célja az  itt található római kori villagazdaság
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába
sorolom.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1565/2016. (X. 13.) Korm. határozata az IKOP-4.1.0-15-2016-00002 azonosító számú („47. sz. főút Hódmezővásárhely elkerülő szakasz megvalósítása” című) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt összköltségének növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  IKOP-4.1.0-15-2016-00002 azonosító számú, „47. sz. főút Hódmezővásárhely elkerülő szakasz
megvalósítása” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt (a  továbbiakban: projekt)
összköltségének legfeljebb bruttó 38 140 126 905 forint összegre történő növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének módosításához az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
181/2011. (VIII. 31.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára a Szent István Egyetemen
dr. Solti László egyetemi tanárt 2011. augusztus 29-től 2016. június 30-áig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2011. május 31. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1165/E/2001. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény 149. § (2) bekezdésével összefüggésben előterjesztett mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt
visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Pest Megyei Bíróság mint
másodfokú bíróság Kf.25.010/2001/1. számú végzése, valamint a Ráckevei Városi Bíróság 3.Pk.51.508/2000/6.
számú végzése hatályon kívül helyezésére, továbbá a
3000 Ft eljárási illeték megtéríttetésére irányuló kérelmet
visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság azt a kérelmet, amely az Alkotmánybíróságtól azt kérte, hogy kezdeményezze a Legfelsőbb Bíróságnál jogegységi határozat meghozatalát,
visszautasítja.
I. 1. Az indítvány alapjául a kérelmező letéti ügye szolgált, melyet beadványában részletesen ismertetett. Eszerint ő egy ráckevei közös tulajdonban álló ingatlan egyik
társtulajdonosa, mely ingatlan Ráckeve Város Polgármesteri Hivatalának kérelmére a Pest Megyei Közigazgatási
Hivatal 31-336/2000. (VII. 10.) számú határozatával kártalanítási összeg megjelölése mellett kisajátításra került.
A kártalanítási összegnek a kérelmező tulajdoni hányadára
eső részét a kérelmező folyószámlájára átutalták, azonban
az indítványozó az átutalt összeget nem fogadta el, hanem
a Pest Megyei Bíróság előtt több tulajdonostársával együtt
keresetet terjesztett elő a kisajátítási határozat ellen.
8.K.26.600/2000. ügyszámon. A polgármesteri hivatal
jegyzője mint letevő a beadványozóra eső kártalanítási
összeget bírósági letétbe helyezte, melyről a Ráckevei Városi Bíróság az indítványozót 3.Pk.51.508/2000/3. számú
végzésében értesítette és egyben a letét kiutalását rendelte
el. A letéteményesek letéti elfogadó és kiutaló végzések
– eredetileg fellebbezési – megváltoztatása iránti kérelme
folytán a Ráckevei Városi Bíróság a 3.Pk. 51.508/2000/6.
számú végzésével egyesítette az előtte folyó letéti ügyeket, egyúttal a letéti elfogadó és kiutaló végzéseket akként
módosította, hogy a kiutalásról való rendelkezést mellőzte
azzal, hogy arra csak a Pest Megyei Bíróság előtt folyamatban volt 8.K.26.600/2000. számú ügy jogerős befejezését követően kerül sor. Ez ellen a végzés ellen –többek
között az indítványozó – a kiutalás mellőzésével kapcsolatos érdemi rendelkezést támadva fellebbezéssel élt, melyben előadta, hogy a 8.K.26.600/2000. számú ügyben félként nem szerepel. A fellebbezést követően a Pest Megyei
Bíróság az indítványozó vonatkozásában is elrendelte az
indítványozó által indított eljárásnak a 8.K.26.600/2000.
számú ügyhöz való egyesítését. A Pest Megyei Bíróság
– az indítványozónak a kiutalás mellőzésére vonatkozó
fellebbezését elbírálva – a fellebbezést nem találta alaposnak, ezért helybenhagyta az elsőfokú bíróság végzését. Indokolásában kifejtette, hogy a fellebbezések előterjesztését követően a fellebbezők közigazgatási peres ügyeinek a
8.K.26.600/2000. számú ügyhöz történő egyesítése folytán az elsőfokú bíróság végzése helytállóvá vált.
2. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz benyújtott, a 3. pontban kifejtettek szerint az indítvány tartalmi
feltételeinek meg nem felelő beadványában a Pest Megyei
Bíróság mint másodfokú bíróság Kf.25.010/2001/2. számú végzése, valamint a Ráckevei Városi Bíróság
3.Pk.51.508/2000/6. számú végzése hatályon kívül helyezését, valamint 3000 Ft fellebbezési illeték visszatéríttetését kérte az Alkotmánybíróságtól. Álláspontja szerint
ugyanis az említett végzések a bíróságon kezelt letétekről
szóló 11/1974. (XII. 17.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésébe ütköznek, továbbá sértik az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, 57. § (1) bekezdését, valamint 70/A. § (1) bekezdését. Kérelmében konkrét jogszabályi rendelkezés, valamint indokolás nélkül indítványozta továbbá mulasztásos
alkotmánysértés megállapítását. Egyben kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy kezdeményezze a Legfelsőbb Bíróságnál olyan tartalmú jogegységi határozat „kimunkálását”, melynek eredményeként „a jövőben osztatlan közös
tulajdon kisajátítási peres eljárásában az alkotmányos jogokban a tulajdonosi jogsérelmek kockázata mérséklődhessen”. Álláspontja szerint ezzel a Legfelsőbb Bíróság az
Alkotmány 47. § (2) bekezdésében, valamint az 50. §
(1) bekezdésében rögzített feladatának tenne eleget és így
hozzájárulna a jogállamiság erősödéséhez.
Az indítványozó – az Alkotmánybíróság hiánypótlási
felhívását követően – benyújtott kérelmében mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását kezdeményezte – az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére, 8. §
(1) bekezdésére, 13. § (1) bekezdésére, 57. § (1) bekezdésére, valamint a 70/A. § (1) bekezdésére alapítva – a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 149. § (2) bekezdése tekintetében. Az alkotmányjogi érvelést nélkülöző kérelem a mulasztás fennállását valójában saját – fentiekben ismertetett – kisajátítási,
illetve letéti ügyeiben az eljáró bíróság által meghozott,
véleménye szerint „hibás”, „téves” döntésekre, továbbá
arra alapozza, hogy a jogsérelme miatti fellebbezése folytán általa lerótt 3000 Ft fellebbezési illeték visszatéríttetésére nincs lehetőség. Ez utóbbi álláspontja szerint az
Alkotmány 70/K. § sérelmével bíróság előtt nem érvényesíthető, azonban erre nézve sem a kifogásolt alkotmányellenes jogszabályt, sem alkotmányos érveket nem terjesztett elő.
II. Az indítvány érdemi elbírálásra alkalmatlan. 1. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az indítványnak meg kell felelnie az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 22. § (2) bekezdésében meghatározott általános követelményeknek. Az indítványozónak meg kell jelölnie a
támadott rendelkezést, az Alkotmány megfelelő rendelkezését, érdemben ki kell fejtenie az indítvány alapjául szolgáló, az alkotmányellenesség megállapítására vonatkozó
okot, továbbá határozott kérelmet kell tartalmaznia a vitatott rendelkezés alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére [összefoglalóan: pl. 31/2007.
(V. 30.) AB határozat, ABH 2007, 368, 381–382.].
Az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlata szerint – érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja azokat az indítványokat, amelyek nem felelnek meg az Abtv. által támasztott
követelményeknek (pl. 472/B/2000. AB végzés, ABH
2001, 1655.; 630/B/2003. AB végzés, ABH 2004, 2113,
2114.). Az Alkotmánybíróság azt is kifejtette, hogy nem
elegendő továbbá az Alkotmány, illetve a támadott jogszabály egyes rendelkezéseire hivatkozni, meg kell indokolni,
hogy a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti az alaptörvény felhívott rendelkezését
[pl. 654/H/1999. AB határozat, ABH 2001, 1645.;
472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.; 494/B/2002.
AB végzés, ABH 2002, 1783.].
Jelen beadvány e feltételeket nem elégíti ki: ugyanis az
indítvány az alkotmányi rendelkezések számszerű megjelölésén túl az alkotmányellenes mulasztásra nézve egyáltalán nem tartalmaz alkotmányjogi érveket, azt csupán saját bírósági ügyeiben hozott döntések – állítása szerint –
téves voltával kívánja igazolni. A fenti tartalmi hiányosságok miatt, a hiánypótlásra való felszólítást követően sem
bírálható el érdemben az indítvány, ezért azt az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított
és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) (a továbbiakban: Ügyrend)
29. § d) pontja alapján visszautasította.
2. A beadványozó kérelmében a Pest Megyei Bíróság
mint másodfokú bíróság Kf.25.010/2001/1. számú végzése,
valamint a Ráckevei Városi Bíróság 3.Pk.51.508/2000/6.
számú végzése hatályon kívül helyezését, továbbá az általa
lerótt 3000 Ft eljárási illeték megtéríttetését is kérte az Alkotmánybíróságtól. A beadvány kérelmet tartalmazott továbbá arra nézve is, hogy az Alkotmánybíróság utasítsa a
Legfelsőbb Bíróságot meghatározott témakörben jogegységi
döntés meghozatalára.
Az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmány 32/A. §
(1) bekezdése és Abtv. 1. §-a határozza meg, azok azonban
a fenti kérelmekben foglaltak egyikét (bírósági határozatok felülvizsgálatát, illeték visszatéríttetését, továbbá a
Legfelsőbb Bíróságot jogegységi döntés meghozatalára
való utasítását) sem tartalmazza. Ezért az Alkotmánybíróság ezen kérelmeket hatáskör hiányában az Ügyrend 29. §
b) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. március 23. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
40/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 29. §-át oly
módon, hogy a törvényszöveg az alábbiakat tartalmazza: „Az Alkotmánybíróság szervezetére és belső működésére
vonatkozó részletes szabályokat az Alkotmánybíróság ügyrendje állapítja meg, amelyet
az Országgyűlés – az Alkotmánybíróság javaslatára – törvény ben határoz meg?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműség követelményének.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű a választópolgár és a jogalkotó számára sem, mivel nem
világos, hogy a törvény szövegének javasolt módosításával milyen változások következnének be az Alkotmánybíróság
működésében, szervezetében, eljárásában.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
228/2008. (IX. 12.) Korm. rendelete a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből társfinanszírozott Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENPI Határon Átnyúló Együttműködési Program végrehajtásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés a)–b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. § (1) E rendelet szabályozza a 2007–2013. programozási
időszakban az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (a továbbiakban: Támogatási Eszköz) által társfinanszírozott Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENPI Határon Átnyúló Együttműködési
Program (a továbbiakban: Program) keretében biztosított
közösségi támogatás és hazai társfinanszírozás felhasználásának lebonyolítását és ellenőrzését.
(2) E rendelet hatálya a Program végrehajtásában közreműködő, valamint a Program alapján közösségi támogatási, illetve hazai társfinanszírozásból hazai társfinanszírozási szerződés alapján vissza nem térítendő támogatásban
részesülő jogi személyekre, illetve jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezetekre terjed ki.
2. § A Támogatási Eszköz és a hazai társfinanszírozás felhasználásának lebonyolítása és ellenőrzése során e rendelet eltérő rendelkezése hiányában az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 3. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) forrásgazda: a Támogatási Eszköz és a kapcsolódó
hazai társfinanszírozás előirányzata esetében a tervezési,
előirányzat-módosítási, felhasználási, beszámolási, információszolgáltatási, ellenőrzési kötelezettségek viselője és
jogok gyakorlója;
b) hitelesítés: a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által végzett mindazon folyamatba épített adminisztratív, pénzügyi, szakmai és helyszíni ellenőrzések összessége, amelyek annak megállapítására irányulnak, hogy a
partner, illetve a hazai partner a támogatási, illetve a hazai
társfinanszírozási szerződésben rögzített kötelezettségeit
– a vonatkozó közösségi és hazai jogszabályokkal összhangban – teljesítette;
c) partner színtű hitelesítési nyilatkozat: a hitelesítési
tevékenységre kijelölt szervezet által a partner részére kiadott, a hitelesítés tényét igazoló dokumentum;
d) programszámla: a közösségi támogatás fogadása
céljából, adott programozási időszakra, a program Közös
Irányító Hatósága által euróban nyitott közös bankszámla;
e) partner: több jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet által közösen megvalósítandó
projekt esetén adott projektrész megvalósításáért felelősséget viselő, a Támogatási Eszközből származó közösségi
támogatásban részesülő fél;
f) hazai partner: magyarországi székhellyel rendelkező partner; g) szabálytalanság: az Európai Unió joga valamely
rendelkezésének bármiféle megsértése, illetve a nemzeti
jogszabályok előírásainak, illetve a támogatási szerződésben a felek által vállalt kötelezettségeknek a megsértése,
amely az Európai Unió általános költségvetését az általános költségvetésre rótt indokolatlan költség formájában
sérti vagy sértheti, illetve amelyek eredményeképpen a
Magyar Köztársaság pénzügyi érdekei sérülnek, illetve sérülhetnek;
h) rendszerjellegű szabálytalanság: adott operatív
program irányítási és ellenőrzési rendszeréből fakadó szabálytalanság.
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmak
az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló, és egyes nemzetközi
megállapodások alapján finanszírozott programok monitoring rendszerének kialakításáról és működéséről szóló
102/2006. (IV. 28.) Korm. rendeletben, a 2007–2013.
programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető
szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006.
(XII. 8.) Korm. rendeletben, a 2007–2013 programozási
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai
Szomszédsági és Partnerségi Eszköz pénzügyi alapok
egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjaiból származó támogatások hazai felhasználásának intézményeiről szóló 49/2007. (III. 26.) Korm. rendeletben,
a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjainak végrehajtásáról szóló
35/2008 (II. 23.) Korm. rendeletben, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására
vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról
szóló 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, valamint az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló
2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és
bizottsági rendelet keretében finanszírozott, határon átnyúló együttműködési programok végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 2007. augusztus 9-i
951/2007/EK bizottsági rendeletben foglaltak szerint értelmezendők.
II. Fejezet A FORRÁSOK TERVEZÉSE 4. § (1) A Támogatási Eszköz és a kapcsolódó hazai társfinanszírozás támogatásait az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) és a végrehajtásáról rendelkező jogszabályok, illetve az Ámr. 22. §
(2) bekezdése szerinti tervezési tájékoztató előírásai szerint a forrásgazdának kell megterveznie.
(2) A Programra tervezett közösségi forrást és a kapcsolódó hazai társfinanszírozást ugyanazon az előirányzaton
kell megjeleníteni.
(3) Az előirányzatok tervezésénél figyelembe kell
venni: a) a költségvetési tervezés ütemezésével összhangban
a programidőszak kötelezettségvállalási keret-előirányzataira vonatkozó adatait és – az elmúlt év tényleges kifizetéseinek, a várható teljesítés, illetve a Program, annak lezárulásáig várható kifizetési ütemére vonatkozó – kifizetési
előrejelzését;
b) az Európai Bizottság által elfogadott programot. III. Fejezet
A PROGRAMSZINTŰ VÉGREHAJTÁS RÉSZLETES
SZABÁLYAI A közösségi hozzájárulások fogadására és kifizetésére
szolgáló kincstári bankszámlák
5. § (1) Az Európai Bizottságtól érkező előfinanszírozás,
időközi kifizetések és végsőegyenleg kifizetés fogadására
a Közös Irányító Hatóság euró programszámlát nyit a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár).
(2) A megnyitott programszámla felett a Közös Irányító
Hatóság rendelkezik.
(3) A programszámla vezetésével kapcsolatos bárminemű költség elszámolása közvetlenül a program Technikai
Segítségnyújtás forrásának terhére történik.
(4) A bankszámláról indított átutalásokhoz az átutalási
megbízást minden esetben az IMIR 2007–2013-ban kell
kiállítani.
6. § (1) A Közös Irányító Hatóság gondoskodik euró lebonyolítási bankszámla (a továbbiakban: lebonyolítási számla) megnyitásáról a Kincstárnál.
(2) A lebonyolítási számla szolgál az előleg-, időköziés végsőegyenleg-fizetési kérelem (a továbbiakban: fizetési kérelem) alapján közösségi támogatásra jogosult költségeknek a Támogatási Eszközből történő megtérítésére a
Közös Irányító Hatóság által, illetve a Kedvezményezett
által bármilyen jogcímen történő visszafizetésére, valamint a Technikai Segítségnyújtás források kifizetésére.
(3) E lebonyolítási számla felett a Közös Irányító Hatóság – a Technikai Segítségnyújtást kivéve – rendelkezési
jogot biztosíthat a pénzügyi átutalási egységnek.
(4) A lebonyolítási számla feletti rendelkezési jogosultságot két bejelentett személy együttes aláírásával lehet
gyakorolni.
(5) A lebonyolítási számla vezetésével kapcsolatos bárminemű költség elszámolása közvetlenül a központi költségvetés terhére történik az Uniós Fejlesztések fejezet terhére.
(6) A bankszámláról indított átutalásokhoz az átutalási
megbízást minden esetben az IMIR 2007–2013-ban kell
kiállítani.
(7) A Kincstár a bankszámlakivonatot két eredeti példányban állítja elő. Az egyik példányt a pénzügyi átutalási
egységnek, a másik példányt pedig a Közös Irányító Hatóság részére küldi meg.
7. § A Kincstár által kiállított bankszámlakivonatok adatait
a bankszámla felett rendelkezőknek az IMIR
2007–2013-ben a kézhezvételt követő 5 munkanapon belül kell rögzíteni, és a rögzítést követő 2 munkanapon belül
jóváhagyni.
Az Európai Bizottságtól érkező kifizetések, elszámolás 8. §
Az Európai Bizottságtól érkező kifizetésekkel kapcsolatos igényléseket és elszámolásokat az IMIR
2007–2013-ban kell összeállítani.
Előleg 9. § A támogatás – a közösségi hozzájárulás és a hazai társfinanszírozás – kifizetése a Kedvezményezettek, illetve a
hazai partner részére a támogatásokra a Közös Irányító
Hatóság által a Bizottság 951/2007/EK rendeletének
23. cikke (1) bekezdése alapján kötelezően alkalmazni
rendelt szerződéses eljárásokkal összhangban, az azokban
meghatározott ütemezés szerint az egyes projektszakaszokra a támogatási szerződésben meghatározott támogatási részletek 80%-a előlegként kerülhet kifizetésre.
A közösségi hozzájárulás forráslehívása és kifizetése 10. §
(1) A Közös Technikai Titkárság ellenőrzi a Kedvezményezett által benyújtott előlegfizetési kérelmet, projekt
előrehaladási jelentést, a partnerszintű hitelesítési nyilatkozatok és számlaösszesítők alapján összeállított projektszintű hitelesítési nyilatkozatot, és a projektszinten össze
sített számlalistát, valamint a fizetési kérelmet. A Közös
Technikai Titkárság rögzíti a fizetési kérelem adatait az
IMIR 2007–2013-ban és kezdeményezi a pénzügyi átutalási egységnél a közösségi hozzájárulás kifizetési folyamatának elindítását.
(2) A Közös Technikai Titkárság kezdeményezése alapján a pénzügyi átutalási egység összeállítja az IMIR
2007–2013-ban rögzített, még le nem hívott közösségi támogatásra jogosult hitelesített költségek összesítését tartalmazó dokumentációt (a továbbiakban: forráslehívási
dokumentáció), majd azt elektronikusan és nyomtatott formában benyújtja jóváhagyásra a Közös Irányító Hatósághoz.
(3) A Közös Irányító Hatóság a közösségi hozzájárulás
forráslehívási dokumentáció benyújtását követően dönt annak jóváhagyásáról vagy elutasításáról, és jóváhagyás esetén gondoskodik a közösségi támogatás átutalásáról az általa kezelt programszámla egyenlegének erejéig az euró lebonyolítási bankszámlára. A Közös Irányító Hatóság az euró
program számláról részteljesítést nem végez. Amennyiben a
programszámla egyenlege nem elegendő az utalás teljesítéséhez, a Közös Irányító Hatóság gondoskodik a megfelelő
összeg Európai Bizottságtól történő lehívásáról.
(4) A pénzügyi átutalási egység a lebonyolítási bankszámlán történt jóváírásról szóló bankszámlakivonat kézhezvételét követően indítja a Kedvezményezettek bankszámláinak javára a közösségi támogatások kifizetésre jóváhagyott összegét euróban.
(5) Az euró lebonyolítási bankszámláról csak akkor lehet átutalást kezdeményezni, ha a kifizetési kérelemmel
kapcsolatos adatok az IMIR 2007–2013-ben rögzítésre és
jóváhagyásra kerültek.
(6) A pénzügyi átutalási egység minden hónap 10-éig
gondoskodik a Kedvezményezett(ek)nek juttatott közösségi forrásokról készült – a kincstári rendszer működésével kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások teljesítésének
rendjéről szóló miniszteri rendeletben szabályozott – kiegészítő szelvény megküldéséről a Közös Irányító Hatóságon keresztül a Kincstárnak.
Technikai Segítségnyújtás forráslehívása 11. § (1) A Technikai Segítségnyújtásból finanszírozott tevékenységek a Közös Monitoring Bizottság által elfogadott
egyedi Technikai Segítségnyújtás projektek keretében kerülnek megvalósításra.
(2) Az Európai Bizottság által a 951/2007/EK rendelet
26. cikke alapján évente előfinanszírozásként, illetve kiegészítő előfinanszírozásként folyósított közösségi hozzájárulásnak a Közös Technikai Titkárságot működtető szervezet által megvalósuló Technikai Segítségnyújtás projek
tekre vonatkozó összegét a Közös Irányító Hatóság a programszámlán való jóváírást követően továbbutalja a lebonyolítási számlára.
(3) A Közös Technikai Titkárságot működtető szervezet
az általa megvalósított Technikai Segítségnyújtás projektek keretében felhasznált előfinanszírozás vonatkozásában
éves elszámolást készít és biztosítja a Közös Irányító Hatóságnak az előfinanszírozási kérelem, az időközi pénzügyi jelentés, és a külső audit jelentés összeállításához
szükséges adatokat.
(4) A Közös Irányító Hatóság gondoskodik a lebonyolítási bankszámlán jóváírt támogatási összegek kifizetéséről
a Közös Technikai Titkárságot működtető szervezet elkülönített számlájának javára.
(5) Az éves elszámolás benyújtását követően, a Közös
Irányító Hatóság gondoskodik az előfinanszírozáson, illetve kiegészítő előfinanszírozáson felül fennmaradó közösségi hozzájárulás átutalásáról a lebonyolítási számlára.
IV. Fejezet A HAZAI SZINTŰ LEBONYOLÍTÁS RÉSZLETES
SZABÁLYAI
12. § (1) A Program keretében meghirdetett pályázatokon közösségi támogatásra jóváhagyott projektek hazai partnerei
számára az alanyi jogon járó – a hazai partner projektrészének legfeljebb 5%-ának megfelelő összegű – kapcsolódó hazai társfinanszírozást további pályáztatás nélkül a
nemzeti hatóság biztosítja.
(2) A hazai partnerek számára a hazai társfinanszírozás
maximális összegét euróban kell rögzíteni. A hazai partnerek részére a hazai társfinanszírozás euróban kerül kifizetésre.
(3) A nemzeti hatóság felelős a hazai társfinanszírozási
szerződés megkötéséért a hazai partnerekkel.
(4) A hazai társfinanszírozási szerződésben elő kell írni
a hazai partner részére, hogy szabálytalanság esetén,
amennyiben a közösségi támogatási összeg szabálytalansággal érintett rá eső részét a Kedvezményezett részére határidőre nem fizeti vissza, a nemzeti hatóság ezen összeget
követelheti tőle.
(5) A nemzeti hatóság biztosítékok adását írja elő a társfinanszírozásra vonatkozóan.
Hitelesítés 13. § (1) A Program keretében megítélt közösségi támogatás
és a hazai társfinanszírozás felhasználásának hitelesítése a
hitelesítési tevékenységre jogszabály által kijelölt szervezet feladata. (2) Az elszámolható költségek körét a pályázati kiírás
tartalmazza.
14. § (1) A hitelesítés részeként a hitelesítési tevékenységre
kijelölt szervezetnek gondoskodnia kell a hazai partner által benyújtott valamennyi, a felmerült és a partner által kifizetett költséget alátámasztó dokumentum formai és tartalmi ellenőrzésének lefolytatásáról.
(2) A dokumentum alapú ellenőrzés keretében különösen a következőket kell ellenőrizni:
a) a partner által benyújtott jelentésben szereplő költségek kifizetésre kerültek és számlákkal vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylattal megfelelően alátámasztottak;
b) a benyújtott számlák vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylatok valós költségeken alapulnak, és a Program keretében jóváhagyott projekt
kapcsán merültek fel;
c) a benyújtott számlán vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylaton szereplő teljesítés összhangban van a pályázatra vonatkozó döntéssel és a
támogatási szerződéssel;
d) a költségek elszámolhatók a Program keretében
meghatározott elszámolhatósági szabályoknak megfelelően, a közösségi és hazai jogszabályokkal összhangban;
e) a költségeket alátámasztó dokumentumok teljes körűek, formai és tartalmi szempontból megfelelőek;
f) a partner az összes projekttevékenységre vonatkozóan megfelelő és megbízható nyilvántartási rendszerrel
rendelkezik, azaz a szükséges ellenőrzési nyomvonal létezik;
g) a Támogatási Eszközből származó közösségi támogatás, illetve a hazai társfinanszírozás felhasználása során
nem történt szabálytalanság;
h) a kettős finanszírozás nem valósul meg;
i) a beadott bizonylatok, dokumentumok alapján meg
állapítható, hogy az állami támogatásokkal, a környezetvédelemmel, az esélyegyenlőséggel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos hazai és nemzetközi jogszabályokban, illetve a szerződésben foglalt követelményeket betartották;
j) a beadott bizonylatok, dokumentumok alapján megállapítható, hogy a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó közösségi jogszabályokat, illetve a szerződésben
foglalt rendelkezéseket betartották;
k) a beadott bizonylatok, dokumentumok alapján megállapítható, hogy a közbeszerzésekre vonatkozóan a közösségi és nemzeti szabályokat betartották;
l) a projektek támogatási szerződéseknek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását;
m) a teljesítés igazolását. (3) A hitelesítés részeként a hitelesítési tevékenységre
kijelölt szervezet köteles gondoskodni a közbeszerzések
ről szóló 2003. évi CXXIX. törvény és a közbeszerzésekre
vonatkozó közösségi rendelkezések előírásai teljesülésének ellenőrzéséről.
(4) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet jogosult a közbeszerzési eljárás valamennyi dokumentumát a
partnertől bekérni, illetve az eljárás bármely szakaszában
képviselőt delegálni.
15. § (1) A hitelesítés részeként a hitelesítési tevékenységre
kijelölt szervezetnek gondoskodnia kell a kockázatelemzésen alapuló mintavételezéssel kiválasztott projektek
megvalósításának helyszíni ellenőrzéséről.
(2) Amennyiben a partnernek nyújtott támogatás nem
éri el az 1 millió eurót, a hitelesítési tevékenységre kijelölt
szervezet a projekt partner által megvalósított részét kockázatelemzéssel választja ki helyszíni ellenőrzésre. A zárójelentés elfogadása előtt legalább egy helyszíni ellenőrzést le kell folytatni.
(3) Amennyiben a partnernek nyújtott támogatás nem
éri el az 1 millió eurót, de meghaladja a 200 ezer eurót, és a
kockázatelemzés eredménye indokolja, legalább két alkalommal kell ellenőrzést lefolytatni, amelyből egy a projekt
befejezése és a zárójelentés elfogadása között történik.
(4) Amennyiben a partnernek nyújtott támogatás 1 millió euró vagy annál több, a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a projekt partner által megvalósított részét
minden projekt előrehaladási jelentés elfogadása előtt a
helyszínen ellenőrzi, de ettől eltekinthet, ha a projekt előrehaladási jelentés elfogadása előtti 12 hónapban már történt helyszíni ellenőrzés. A projekt befejezése és a záró jelentés elfogadása között kötelező helyszíni ellenőrzés lefolytatása.
(5) A helyszíni ellenőrzések során ellenőrizni kell különösen:
a) a projektnek a partner által megvalósított része támogatási szerződésnek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását;
b) az előrehaladási jelentések és a projekt partner által
megvalósított része tényleges fizikai és pénzügyi előrehaladásának összhangját;
c) hogy a fizetési kérelmet alátámasztó bizonylatok
eredeti példánya a partnernél rendelkezésre áll és fellelhető, továbbá megegyezik a partner által a fizetési kérelemhez benyújtott hiteles másolatokkal;
d) a partner által benyújtott nyilatkozat összhangját az
azt megalapozó bizonylatokkal;
e) a teljesítés támogatási szerződéssel való összhangját; f) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó közösségi szabályok betartását;
g) a beszerzésekre vonatkozó közösségi és nemzeti
szabályok betartását;
h) az állami támogatásokkal, a környezetvédelemmel,
az esélyegyenlőséggel és a fenntartható fejlődéssel kap
csolatos hazai és nemzetközi jogszabályokban, illetve a
szerződésben foglalt követelmények betartását.
(6) A helyszíni ellenőrzések keretében a fizetési kérelemben szereplő költségek elszámolhatóságának megállapításához ellenőrizni kell a számlákat, ezek között a korábbi számlaösszesítő(k)ben feltüntetett, de másolatban be
nem nyújtott számlákat is, a számlákhoz kapcsolódó szerződéseket, és az azokhoz kapcsolódó teljesítésigazolásokat.
(7) A hitelesítési tevékenységet megfelelően dokumentálni kell, rögzítve az elvégzett munkát, a hitelesítés eredményeit, valamint szabálytalanságok és hibák feltárása
esetén a megtett intézkedéseket.
(8) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a (2)
és (5) bekezdés szerinti ellenőrzések elvégzését követően
partner szintű hitelesítési nyilatkozatot állít ki a projekt
partner részére a Bizottság 951/2007/EK rendeletének
23. cikkébe foglalt rendelkezésekkel összhangban.
(9) Hazai székhellyel rendelkező Kedvezményezett esetén a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet ellátja a
költségek projekt szintű hitelesítési feladatait, amelynek
során
a) a projekt szintű hitelesítési nyilatkozat kiállításához
a Kedvezményezett a partner szintű hitelesítési nyilatkozatokat benyújtja a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezethez;
b) a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet ellenőrzi, hogy a partneri szintű hitelesítési nyilatkozatokat az
adott részt vevő ország hitelesítésre kijelölt szervei állították-e ki, valamint formai és számszaki hibát nem tartalmaznak;
c) a partner szintű hitelesítési nyilatkozatok alapján, a
hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet projekt szintű
hitelesítési nyilatkozatot állít ki a Kedvezményezett részére a Bizottság 951/2007/EK rendeletének 23. cikkébe foglalt rendelkezéseknek megfelelő formai követelmények
szerint a projekt szintű költségek igazolására.
Társfinanszírozási források fogadására és kifizetésére
szolgáló kincstári bankszámlák
16. § (1) A Program hazai társfinanszírozását a nemzeti hatóságot működtető központi költségvetési szerv biztosítja,
az általa nyitott fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási
keretszámlán keresztül.
(2) A fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla felett a nemzeti hatóság rendelkezik.
(3) A bankszámla vezetésével kapcsolatos bárminemű
költség elszámolása közvetlenül a központi költségvetésből történik az Uniós Fejlesztések fejezet terhére.
(4) A bankszámláról indított átutalásokhoz az átutalási
megbízást minden esetben az IMIR 2007–2013-ban kell
kiállítani.
(5) Az IMIR 2007–2013-ban kiállított átutalási megbízásokat elektronikus formában kell pénzügyi teljesítésre
átadni a Kincstárnak.
(6) A Kincstár a bankszámlakivonatot két eredeti példányban állítja elő. Az egyik példányt a nemzeti hatóság, a
másik példányt pedig a nemzeti hatóságot működtető központi költségvetési szerv részére küldi meg.
17. § A lebonyolítási számla szolgál a hazai partner számára
történő előleg-, időközi- és végső egyenleg fizetések hazai
társfinanszírozási részének teljesítésére, illetve a hazai
partner által bármilyen jogcímen történő visszafizetésére is.
18. § A Kincstár által kiállított bankszámlakivonatok adatait
a bankszámla felett rendelkezőknek az IMIR
2007–2013-ban a kézhezvételt követő 5 munkanapon belül kell rögzíteni, és a rögzítést követő 2 munkanapon belül
jóváhagyni.
Hazai társfinanszírozás forráslehívása és kifizetése 19. § (1) A nemzeti hatóság biztosítja a hazai társfinanszírozás összegének rendelkezésre állását a lebonyolítási euró
bankszámlán, annak érdekében, hogy a hazai partnert
megillető hazai társfinanszírozás összege kifizetésre kerüljön.
(2) A hazai társfinanszírozás terhére elszámolható költségeket és ezek alapján a kiutalandó hazai társfinanszírozás összegét minden esetben euróban kell megállapítani. A
forintban, valamint eurótól eltérő külföldi pénznemben kiállított számla vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen
dokumentáló bizonylat esetén a költségeket a közösségi
támogatási szerződésben előírt árfolyam átváltási módszer
szerint kell euróra átszámítani. Az átszámított euró értékből a hazai társfinanszírozási rész euróban kerül kifizetésre a partner részére.
(3) A pénzügyi átutalási egység összeállítja az IMIR
2007–2013-ban rögzített, még le nem hívott hazai társfinanszírozásra jogosult hitelesített költségek összesítését
tartalmazó dokumentációt (a továbbiakban: hazai társfinanszírozás forráslehívási dokumentáció), majd elektroni
kusan és nyomtatott formában benyújtja jóváhagyásra a
nemzeti hatósághoz.
(4) A nemzeti hatóság a hazai társfinanszírozás forráslehívási dokumentáció benyújtását követő 8 munkanapon
belül mintavételes ellenőrzést indíthat, amelyről értesíti a
pénzügyi átutalási egységet. Amennyiben a nemzeti hatóság ellenőrzést indít, azt köteles 5 munkanapon belül lefolytatni, és annak eredményéről értesíteni a pénzügyi kifizetési egységet és a Közös Technikai Titkárságot.
Amennyiben a nemzeti hatóság 8 munkanapon belül nem
értesíti a pénzügyi átutalási egységet és a Közös Technikai
Titkárságot, illetve amennyiben az ellenőrzés során mindent rendben talál, intézkedik a jóváhagyott hazai társfinanszírozási összeg fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról az euró lebonyolítási bankszámlára
történő utalásáról. A nemzeti hatóság a fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámláról részteljesítést
nem végez.
(5) A forráslehívás jóváhagyása után a fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámláról csak akkor lehet
átutalást kezdeményezni, ha az adatok az IMIR
2007–2013-ban rögzítésre és jóváhagyásra kerültek.
(6) A pénzügyi átutalási egység a bankszámlán történt
jóváírásról szóló bankszámlakivonat kézhezvételét követő
5 munkanapon belül indítja a hazai partnerek bankszámláinak javára a hazai társfinanszírozás összegét euróban.
(7) Az euró lebonyolítási bankszámláról csak akkor
lehet átutalást kezdeményezni, ha az adatok IMIR
2007–2013-ban rögzítésre és jóváhagyásra kerültek.
Szabálytalanságok kezelése 20. § (1) A Közös Irányító Hatóságot, illetve nemzeti hatóságot működtető központi költségvetési szerv, és a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet vezetője (a továbbiakban: a szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet vezetője) kijelöli a szervezet hatáskörébe tartozó, a
szabálytalansági ügyek nyilvántartásáért és jelentéséért felelős szervezeti egységet vagy személyt (a továbbiakban:
szabálytalanság-felelős).
(2) A szabálytalanság-felelős gondoskodik
a) a szabálytalanságok nyilvántartásáról;
b) a szabálytalansági vizsgálat lefolytatásáról;
c) a szabálytalanságokkal kapcsolatos negyedéves je
lentések összeállításáról;
d) az IMIR 2007–2013 szabálytalanságokkal kapcsola
tos adatokkal történő feltöltéséről;
e) az OLAF (Európai Csalásellenes Hivatal) Koordiná
ciós Irodával (a továbbiakban: OLAF Koordinációs Iroda)
történő együttműködésről.
21. § (1) A támogatási döntéstől a projekt fenntartási időszak
végéig a nemzeti hatóság, illetve a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet azon tagja, akinek szabálytalansági
gyanú tudomására jutott, azonnal írásban rögzíti a gyanút,
és a gyanú bejelentést haladéktalanul megküldi a szervezet
szabálytalanság-felelősének.
(2) A szervezet szabálytalanság-felelőse a bejelentést
követő 2 munkanapon belül tájékoztatja a szervezet vezetőjét a gyanúról, és egyúttal javaslatot tesz annak kivizsgálására vagy a vizsgálat mellőzésére.
(3) A nemzeti hatóság vezetője, illetve a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet vezetője a tudomásszerzést
követően 2 munkanapon belül dönt arról, hogy a tudomására jutott szabálytalansági gyanú bejelentést kivizsgálja,
vagy az erre irányuló javaslatot elutasítja. A nemzeti hatóság vezetője a vizsgálat lefolytatására a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet vezetőjét felkérheti, a kapcsolódó dokumentumok egyidejű átadásával.
(4) A szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet
vezetője szabálytalanság gyanújáról való tudomásszerzés
esetén, amennyiben a gyanú megalapozott, köteles szabálytalansági vizsgálati eljárást lefolytatni.
(5) A szabálytalansági vizsgálat elrendeléséről szóló
döntéssel egyidejűleg a nemzeti hatóság vagy a hitelesítési
tevékenységre kijelölt szervezet vezetője rendelkezhet az
érintett projekttel kapcsolatos kifizetések teljes vagy részleges felfüggesztéséről.
(6) A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági vizsgálat elrendelésének vagy elutasításának tényét a döntést követő 2 munkanapon belül rögzíti az IMIR 2007–2013-ban.
Szabálytalansági vizsgálat elrendeléséről, továbbá a kifizetések teljes vagy részleges felfüggesztéséről a szabálytalanság-felelős a döntést követő 5 munkanapon belül értesíti a Kedvezményezettet.
22. § (1) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet által
indított szabálytalansági vizsgálat lefolytatásának jogát a
nemzeti hatóság vezetője az IMIR 2007–2013-ban történő
rögzítést követő 5 munkanapon belül magához vonhatja.
Erről a döntéséről írásban értesíti a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet vezetőjét, és a szabálytalanság-vizsgálati eljárásban érintett egyéb érdekelteket, valamint felszólítja a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezetet a szabálytalanság gyanúját alátámasztó dokumentumok megküldésére.
(2) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet szabálytalanság-felelőse a rendelkezésre álló eredeti dokumentumokat – másolat megtartása mellett – az (1) bekez
dés szerinti megkereséstől számított 3 munkanapon belül
megküldi a nemzeti hatóság részére.
(3) Ha a szabálytalanság megállapításához bíróság vagy
hatóság előzetes döntése vagy szakértői vizsgálat szükséges, a szabálytalansági vizsgálat felfüggeszthető a hatáskörrel rendelkező hatóság határozatának meghozataláig,
illetve a szakvélemény kézhezvételéig. A felfüggesztés
időtartama az elintézési határidőbe nem számít be. A nemzeti hatóság vagy a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet vezetője a szabálytalansági vizsgálat felfüggesztésének elrendelésével egyidejűleg dönthet a kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről. A kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről a Kedvezményezettet 5 munkanapon belül tájékoztatni kell.
23. § (1) A szabálytalansági vizsgálat eredményéről – a szabálytalanság hiányának megállapítása esetében is – a szabálytalanság-felelős szabálytalanság-vizsgálati jelentést
készít.
(2) A szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek legalább a
következőket kell tartalmaznia:
a) az érintett projekt megnevezését, azonosító számát,
a hazai partner azonosításához szükséges adatokat;
b) a szabálytalansággal érintett összeg mértékét finanszírozási forrásonként;
c) a szabálytalansági gyanú bejelentésének módját és
idejét;
d) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását;
e) a vizsgálatban közreműködők megnevezését;
f) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és té
nyek felsorolását;
g) amennyiben a tényállás tisztázásához szükség volt
az érintettek meghallgatására, a meghallgatott személyek
megnevezését, a meghallgatás, illetve a helyszíni vizsgálat
során készült jegyzőkönyvnek a vizsgálatot végző és a
meghallgatott, illetve a helyszíni vizsgálat során jelen lévő
személyek aláírásával ellátott példányát;
h) a meghallgatott, illetve a helyszíni vizsgálat során
jelen lévő személynek a g) pont szerinti jegyzőkönyv tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló
záradékot;
i) a vizsgálat során megállapított következtetéseket, és
az azt alátámasztó dokumentumoknak a szabálytalanság-felelős által hitelesített másolatát.
(3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a
szabálytalanság-vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell
továbbá:
a) a megsértett rendelkezésekre történő hivatkozást, és
annak rögzítését, hogy a szabálytalanságnak hátrányos hatása van, vagy lehet az Európai Unió vagy a Magyar Köztársaság költségvetésére;
b) annak megállapítását, hogy a szabálytalanság az
Európai Bizottság által meghatározott jelentéstételi kötelezettség alá tartozik-e;
c) annak megállapítását, hogy a szabálytalanság rendszerjellegű szabálytalanságnak minősül-e;
d) amennyiben szükséges az alkalmazandó intézkedésre vonatkozó javaslatot.
(4) A szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet
vezetője a szabálytalanság-vizsgálati jelentés alapján dönt
a szabálytalanság vagy annak hiánya megállapításáról és a
vizsgálat lezárásáról.
(5) A szabálytalansági vizsgálat lezárulhat:
a) annak megállapításával, hogy nem történt szabályta
lanság és az eljárás intézkedés nélküli megszüntetésével,
vagy
b) a szabálytalanság megtörténtét megállapító, az eljárást lezáró és szükség esetén intézkedést elrendelő döntéssel.
(6) A közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési eljárásra
vonatkozó jogszabályok megsértésének gyanúja esetén a
szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet vezetője
haladéktalanul köteles a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását kezdeményezni.
(7) Közbeszerzésre, illetve a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértésének gyanúja esetén az
(5) bekezdés szerinti döntés meghozatalának nem előfeltétele a Közbeszerzési Döntőbizottság, illetve egyéb szerv a
projekt végrehajtása során lefolytatott közbeszerzési eljárással kapcsolatban hozott elmarasztaló döntése.
(8) Amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság az
(5) bekezdés szerinti döntés meghozatalát követően olyan
döntést hoz, amely ellentétes az (5) bekezdés szerinti döntéssel, a szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet
vezetője megváltoztatja döntését a Közbeszerzési Döntőbizottság döntésének megfelelően.
(9) A szabálytalansági vizsgálat lezárásáról az elrendelő
és a szabálytalansági gyanút kivizsgáló szervezeteknek a
szabálytalanság gyanújának a szabálytalanság-felelős tudomására jutásától számított 45 napon belül kell gondoskodniuk.
(10) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet vezetője az (5) bekezdésben foglalt döntését 2 munkanapon
belül megküldi a nemzeti hatóság vezetőjének jóváhagyásra. A nemzeti hatóság vezetője a döntés kézhezvételét
követő 8 napon belül jóváhagyja azt, vagy részletes, írásban rögzített indoklás alapján más intézkedést rendel el, illetve elrendeli a szabálytalansági vizsgálat ismételt lefolytatását.
(11) A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági vizsgálatról szóló döntés jóváhagyásának megérkezését követő 2 munkanapon belül értesíti az ügyben, illetve az elrendelt intézkedések végrehajtásában érintetteket, a szabálytalanság-felelős egyidejűleg 2 munkanapon belül rögzíti
az IMIR 2007–2013-ban a szabálytalansági döntést és az
elrendelt intézkedéseket.
24. § (1) A Közös Irányító Hatóságot működtető költségvetési szerv a honlapján közzéteszi – a személyes adatok kivételével – a szabálytalansági eljárásban a Közös Irányító
Hatóságot működtető költségvetési szerv és a hitelesítési
tevékenységre kijelölt szervezet által hozott, szabálytalanság megtörténtét megállapító döntéseket, a döntést követő
30 napon belül a Kedvezményezett nevének, a projekt címének, a szabálytalanság elkövetése módjának, a szabálytalanság következményének, és a szabálytalansággal érintett összegnek a feltüntetésével.
(2) Amennyiben az Európai Bizottság, vagy más, ellenőrzést végző szervezet szabálytalanság gyanújáról értesíti
a Közös Irányító Hatóságot, illetve nemzeti hatóságot működtető központi költségvetési szerv vezetőjét, akkor az
(vagy döntése alapján a hitelesítési tevékenységre kijelölt
szervezet vezetője) köteles elrendelni a szabálytalansági
vizsgálati eljárást, vagy intézkedni arról, hogy a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet a szabálytalansági vizsgálati eljárást lefolytassa. Ha a Közös Irányító Hatóságot,
illetve nemzeti hatóságot működtető központi költségvetési szerv vezetője az ellenőrzést végző szerv megállapításait elfogadja, további vizsgálat lefolytatása nélkül megállapíthatja a szabálytalanságot, és szükség esetén az alkalmazandó intézkedéseket.
25. § Rendszerjellegű szabálytalanság megállapításáról a
szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet szabálytalanság-felelőse köteles a szervezet belső ellenőrzését és
a nemzeti hatóságot 15 munkanapon belül értesíteni.
26. § (1) A Közös Irányító Hatóság, illetve nemzeti hatóság
köteles gondoskodni a már kifizetett, de szabálytalanul
felhasznált támogatási összegeknek a Kedvezményezettektől, illetve a partnerektől történő behajtásáról. A behajtott összeg közösségi hozzájárulási részét az euró lebonyolítási bankszámlán történő jóváírásról szóló bankszámlakivonat kézhezvételét követő 5 munkanapon belül a közös
programszámlára kell visszautalni. A behajtott összeg hazai társfinanszírozási részét pedig az euró lebonyolítási
bankszámlán történő jóváírásról szóló bankszámlakivonat
kézhezvételét követő 5 munkanapon belül az előirányzat-felhasználási keretszámlára kell visszautalni.
(2) Az Európai Bizottságtól érkező, hazai székhellyel
rendelkező partnert érintő visszafizetésre irányuló felszólítás esetén, amennyiben a szabálytalanságban érintett
összeg behajthatatlan, akkor az Áht. 13/C. § értelmében a
szabálytalanságért felelős, illetve annak hiányában a szabálytalanul felhasznált forrást folyósító fejezet költségve
téséből kell az érintett összeget a vonatkozó program euró
lebonyolítási bankszámlájára visszapótolni.
(3) Amennyiben a szabálytalanságban érintett összegeket a program zárásáig nem sikerült behajtani, akkor a behajtásra tett kísérletek és intézkedések valamennyi dokumentációját a Közös Irányító Hatóság, illetve nemzeti hatóság legalább a program zárását követő hetedik év végéig
megőrzi.
27. § (1) A hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet szabálytalanság-felelőse minden negyedévet követő 4 héten
belül az Európai Bizottság által meghatározott formában
és tartalommal elkészíti a szabálytalansági jelentést, és
megküldi a Közös Irányító Hatóság, illetve nemzeti hatóság szabálytalanság-felelőse részére.
(2) Minden negyedévet követő 7 héten belül a Közös
Irányító Hatóságot működtető költségvetési szerv az előző
negyedévben lezárt szabálytalansági vizsgálatokról szabálytalansági jelentést küld az OLAF Koordinációs Iroda
részére. A jelentés részeként, bármely projekt korábbi negyedéves jelentésére hivatkozással tájékoztatják az OLAF
Koordinációs Irodát, az előzőleg bejelentett szabálytalanságokkal kapcsolatosan megindított eljárásokról, valamint
az ezekből eredő fontos változásokról. A negyedik negyedéves szabálytalansági jelentésekkel egyidőben kimutatást küldenek az OLAF Koordinációs Iroda részére a
visszavont összegekről, továbbá a behajtott, illetve adott
időpontban behajtásra váró, a behajtási eljárások megindításának éve szerint osztályozott összegekről, illetve tájékoztatja az OLAF Koordinációs Irodát a behajtott összegek újrafelhasználásának módjáról.
(3) A jelentést az OLAF Koordinációs Iroda a negyedévet követő 8 héten belül megküldi az Európai Bizottság
(Európai Csalásellenes Hivatal) részére.
(4) Minden negyedévet követő 7 héten belül a Közös
Irányító Hatóságot működtető költségvetési szerv a vissza
nem fizetett költségek nyomon követéséről szóló külön jelentést küld az Európai Bizottság részére, amennyiben a
rendelkezésre álló dokumentumok alapján feltételezhető,
hogy egy szabálytalansággal érintett, részben vagy egészben az Európai Bizottságtól lehívásra került és kifizetett
támogatási összeg nem fizettethető vissza. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a támogatást odaítélő határozat másolatát, a Kedvezményezettnek folyósított utolsó kifizetés
dátumát, a beszedési utalvány másolatát, csőd esetén a
Kedvezményezett fizetésképtelenségét igazoló dokumentum másolatát és a vonatkozó összeg visszafizetése céljából hozott intézkedések és azok eredményének összefoglalását, azok dátumának megjelölésével.
(5) A Közös Irányító Hatóságot működtető költségvetési szerv – a szabálytalansági vizsgálat elrendelését, illetve
a szabálytalanságról hozott döntést követő 5 munkanapon
belül – soron kívüli szabálytalansági jelentést küld az
OLAF Koordinációs Iroda részére azokról a szabálytalansági eljárásokról, amelyek esetében attól kell tartani, hogy
hamarosan Magyarországon kívül is hatásai lesznek, vagy
amelyek újfajta jogellenes gyakorlat alkalmazására utalnak. A jelentést az OLAF Koordinációs Iroda megküldi az
Európai Bizottság (Európai Csalásellenes Hivatal), illetve
szükség esetén a szabálytalanságban érintett többi tagállam részére.
V. Fejezet ELLENŐRZÉS 28. § A pénzügyi lebonyolítás és a folyamatba épített ellenőrzés eljárásrendjeit a Közös Irányító Hatóság hagyja jóvá.
Belső ellenőrzés 29. § A Közös Irányító Hatóságot működtető központi költségvetési szerv belső ellenőrzési egysége látja el a belső
ellenőrzési szolgálat feladatait a 951/2007/EK rendelet
29. cikkében meghatározottak alapján. A belső ellenőrzési
szolgálat éves jelentést készít, amelyet a tárgyévet követő
év április 30-áig eljuttat a Közös Irányító Hatósághoz. Az
ellátandó belső ellenőrzési tevékenység tekintetében az
Áht., valamint a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről
szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet előírásait alkalmazni kell.
Mintavételes projektellenőrzés 30. § (1) A program első évének végétől a Közös Irányító Hatóság minden évben elkészít egy ellenőrzési tervet az általa
finanszírozott projektekhez. Az ellenőrzéseket bizonylatok ellenőrzéseként és helyszíni ellenőrzésekként hajtják
végre a Közös Irányító Hatóság által egy – nemzetközileg
elismert könyvvizsgálói szabványokon alapuló – véletlenszerű statisztikai mintavételezési módszerrel kiválasztott
projekteken, külön figyelembe véve a projekt összegével,
a tevékenység típusával és a Kedvezményezett jellegével
összefüggő kockázatokat és más meghatározó elemeket.
(2) A Közös Irányító Hatóság a Program elfogadását követő évtől minden év április 30-áig jelentést készít az előző
évi projekt ellenőrzési terv megvalósulásáról, amelyet az
éves jelentés mellékleteként június 15-éig továbbít a Közös Monitoring Bizottsághoz.
Külső ellenőrzés 31. § (1) A Közös Irányító Hatóság működésének vizsgálatára szervezett közigazgatási külső ellenőrzéstől függetlenül
a Közös Irányító Hatóság felkérése alapján egy független
intézmény utólagosan megvizsgálja a Közös Irányító Hatóság éves pénzügyi jelentésében szereplő kiadásokat és
bevételeket, különösen azt, hogy a szerepeltetett kiadások
valóban felmerültek, pontosak és támogathatóak-e.
(2) A Közös Irányító Hatóság a Program elfogadását követő évtől minden év június 15-éig az éves jelentés mellékleteként továbbítja a külső ellenőrzésről szóló jelentést a
Közös Monitoring Bizottsághoz.
32. § A program végső elszámolásához kapcsolódóan a zárójelentés kiadásához szükséges ellenőrzések végrehajtását
a Közös Irányító Hatóság biztosítja, a 951/2007/EK rendelet 32. cikkében meghatározott határidő figyelembevételével.
Tájékoztatás 33. § A Közös Irányító Hatóság haladéktalanul tájékoztatja
az államháztartásért felelős minisztert a 951/2007/EK rendelet 38. cikkében meghatározott közösségi ellenőrzés
megindításáról. Az ellenőrzések nyitó és záró megbeszélésén az államháztartásért felelős miniszter részt vehet, a
Közös Irányító Hatóság köteles a jelentés-tervezetekre készítendő választ az államháztartásért felelős miniszterrel
előzetesen egyeztetni, valamint a végleges jelentést számára tájékoztatásul megküldeni.
Intézkedési tervek 34. § (1) A Program végrehajtásában vagy ellenőrzésében
érintett – magyarországi illetőségű – szerv vagy hatóság
vezetője köteles valamennyi vonatkozó, a Programmal
összefüggő ellenőrzési jelentés alapján intézkedési tervet
készíteni – amennyiben a jelentésben rá vonatkozó, intézkedést igénylő megállapítás szerepel –, és felelős annak
végrehajtásáért, illetve a végrehajtás nyomon követéséért.
(2) Az intézkedési terveket azok elkészültét követő
15 napon belül a hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet köteles megküldeni a Közös Irányító Hatóság részére.
(3) A Program végrehajtásában vagy ellenőrzésében
érintett szervezetek gondoskodnak az intézkedési tervekben megfogalmazottak megvalósításának (különös tekintettel a szabálytalanságok kezelésével kapcsolatos intézkedésekre) folyamatos nyomon követéséről, amelynek
helyzetéről évente egy alkalommal – január 15-éig – egy
összefoglaló keretében a hitelesítési tevékenységre kijelölt
szervezet tájékoztatja a Közös Irányító Hatóságot.
VI. Fejezet EGYÉB RENDELKEZÉSEK Az IMIR 2007–2013-ra vonatkozó speciális szabályok
35. § (1) Ha az adott időszakban az IMIR 2007–2013 moduljainak alkalmazása egyes feladatok ellátását nem biztosítja, akkor a projektek végrehajtásával összefüggően az
adott modulban el nem végezhető feladatok, kifizetések
rendezésének dokumentálását az érintett felelősnek részletezett módon kell biztosítani, és haladéktalanul gondoskodni kell az érintett modul(ok)ban az adatok teljes körű
rögzítéséről. Amennyiben az IMIR 2007–2013 finanszírozási modulja nem biztosítja az adott átutalási megbízás
rögzítését, akkor az érintett felelős szervezet működési kézikönyvében részletezett megfelelő dokumentáltság mellett az átutalási megbízás kiállítása az IMIR 2007–2013-on
kívül is, papír alapon is rendezhető. Ez esetben az érintett
szerveknek biztosítaniuk kell az IMIR 2007–2013-on kívüli utalás dokumentálásának alátámasztását. A közösségi
hozzájárulás forráslehívások és az Európai Unióval történő elszámolások benyújtása az IMIR 2007–2013-ban teljes körűen rögzített adatok alapján, kizárólag az IMIR
2007–2013-ban elkészített dokumentumokkal történhet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, a feladatok papír
alapon történő elvégzésének kötelezettsége vonatkozik az
értesítési, tájékoztatási kötelezettségekre is.
(3) Az adatgazda feladatait a Közös Irányító Hatóságot,
illetve a nemzeti hatóságot működtető központi költségvetési szerv látja el, az adatgazda jogait a szerv elnöke gyakorolja, illetve kötelezettségei őt terhelik.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
37. § Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási
Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések
meghatározásáról szóló 2006. október 24-i 1638/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet;
b) az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási
Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések
meghatározásáról szóló 2006. október 24-i 1638/2006/EK
európai parlamenti és bizottsági rendelet keretében finanszírozott, határon átnyúló együttműködési programok
végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 2007.
augusztus 9-i 951/2007/EK bizottsági rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1523/2015. (VII. 31.) Korm. határozata a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program (a továbbiakban: Program)
keretében megvalósítandó egyes tanterem, tornaterem és tanuszoda beruházások teljes egészében – a  központi
költségvetésről szóló törvényben meghatározott keretösszeg erejéig – központi költségvetési forrásból valósuljanak
meg, egyúttal felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Program
végrehajtása érdekében szükséges forrásokat biztosítsák;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
2. egyetért azzal, hogy a Program építtetője a tanuszoda, tornaterem és az új tantermek megvalósításához szükséges
beruházások vonatkozásában a Nemzeti Sportközpontok központi költségvetési szerv;
3. egyetért azzal, hogy az  osztott tulajdoni formák elkerülése érdekében a  Program során megépülő tanuszodák
esetében a  nemzeti fejlesztési miniszter a  Nemzeti Sportközpontok útján és a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság bevonásával, a  belügyminiszterrel együttműködve egyeztetéseket
kezdeményezzen az  érintett önkormányzatokkal a  beruházással érintett ingatlanok állami tulajdonba adása
érdekében, továbbá egyetért azzal, hogy a  beruházással létrejött vagyon az  állam tulajdonába és a  Nemzeti
Sportközpontok vagyonkezelésébe kerüljön a  létesítmények mindenkori működtetésének kötelezettségével,
és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  működtetés költségeit a  költségvetés tervezése során vegye
figyelembe;
A beruházással érintett ingatlanok állami tulajdonba vétele tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatos, legkésőbb a használatbavételi engedélyek kiadásáig
A működtetés költségei költségvetési tervezése tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a mindenkori éves költségvetés tervezésével egyidejűleg
4. egyetért azzal, hogy a Nemzeti Sportközpontok által a Program keretében lefolytatott beruházások mentesüljenek
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat 1. pontjában foglaltak alól;
5. visszavonja a  köznevelési infrastruktúra-bővítő beruházások, kiemelten tanuszoda, tornaterem, tanterem
megvalósításához kapcsolódó Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Programról szóló 1086/2014. (II. 28.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2015. XXII. törvény a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között
a  vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2015. március 17-i ülésnapján fogadta el.
Second Class Ordinary Driving Licence MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KOREAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A VEZETŐI ENGEDÉLYEK KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSÉRŐL ÉS CSERÉJÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek);
annak érdekében, hogy mindkét ország területén elősegítsék a közúti közlekedést, valamint
attól a  szándéktól vezérelve, hogy a  Magyarországon illetve a  Koreai Köztársaságban kiadott vezetői engedélyek
kölcsönös elismerését és cseréjét biztosítsák;
a következőkben állapodnak meg:
1. Cikk
 1. Mindkét Szerződő Fél kölcsönösen elismeri a  másik Szerződő Fél illetékes hatósága által kiadott érvényes,
nem-ideiglenes vezetői engedélyeket azok cseréje céljából és ezeket a vezetői engedélyeket a jelen Megállapodás
Mellékletében szereplő Egyenértékűségi Táblázatnak megfelelően saját nemzeti, személygépkocsi vezetéséhez
kiadott vezetői engedélyeire cseréli.
2. Jelen Megállapodás alkalmazása során a „vezetői engedély” fogalmába nem tartozik bele a motorkerékpár vezetői
engedély.
3. Jelen Megállapodás alkalmazása során a  „személygépkocsi vezetői engedély” fogalma a  Magyarország illetékes
hatósága által kiadott „B” kategóriájú vezetői engedélyeket, valamint a  Koreai Köztársaság illetékes hatósága által
kiadott másodosztályú általános vezetői engedélyeket, első osztályú általános vezetői engedélyeket, első osztályú
„nagy” vezetői engedélyeket és első osztályú különleges vezetői engedélyeket jelenti.
4. Jelen Megállapodás alkalmazása során a  „tartózkodási engedély” fogalmát a  Szerződő Felek jogszabályainak
megfelelően kell meghatározni.
5. Az  egyik Szerződő Fél által kiadott érvényes, nem-ideiglenes vezetői engedéllyel rendelkező olyan személy, aki
a másik Szerződő Fél területén tartózkodási engedélyt kapott, jogosult vezetői engedélyének a másik Szerződő Fél
által kiadott személygépkocsi vezetői engedélyére való cseréjét kérvényezni anélkül, hogy írásbeli elméleti vagy
gyakorlati vezetési vizsgát kellene tennie a másik Szerződő Fél nemzeti jogszabályai alapján.
6. Jelen Cikk 5. bekezdése kizárólag olyan, a  Szerződő Felek illetékes hatóságai által kiadott vezetői engedélyre
vonatkozik, amely vezetői engedélyt korábban adtak ki, mint ahogy a  vezetői engedély birtokosa tartózkodási
engedélyt kap a másik Szerződő Fél államának területén.
7. Jelen Cikk 5. bekezdése nem érinti egyik Szerződő Fél nemzeti jogszabályaiban lefektetett, személygépkocsi
vezetésére vonatkozó, a  vezetői engedély kérelmezőjének életkora, egészségi vagy mentális állapota alapján
történő korlátozást sem.
8. Amennyiben egy vezetői engedély cseréjéért folyamodó kérelmező nem teljesíti azokat az  életkorra, egészségi
vagy mentális állapotra vonatkozó követelményeket, amelyeket a  cserét végrehajtó másik Szerződő Fél nemzeti
jogszabályai előírnak, a vezetői engedély cseréjét nem hajtják végre.
9. A  nemzetközi vezetői engedélyek, valamint személygépkocsi vezetői tanfolyam résztvevői vagy a  Szerződő Felek
jogszabályai alapján személygépkocsi vezetést tanuló személyek részére kiadott vezetői engedélyek nem képezik
tárgyát a vezetői engedélyek jelen Megállapodás szerinti cseréje céljából történő kölcsönös elismerésnek.
2. Cikk
 1. A  Szerződő Fél vezetői engedélycserét végző illetékes hatósága megkövetelheti, hogy a  kérelmező nyújtsa be
a  másik Szerződő Fél által kiadott eredeti vezetői engedélyt, mellékelve annak a  másik Szerződő Fél diplomáciai
vagy konzuli képviselete által hitelesített, a cserét végző állam hivatalos nyelvére történt fordítását.
2. A Szerződő Fél vezetői engedélycserét végző illetékes hatósága megkövetelheti, hogy a kérelmező nyújtson be egy
olyan orvosi igazolást, amely tanúsítja, hogy a  kérelmező megfelelő egészségi állapottal és mentális képességgel
rendelkezik személygépkocsi vezetéséhez.
3. A  Szerződő Fél vezetői engedélycserét végző illetékes hatósága megkövetelheti, hogy a  kérelmező bármely más
dokumentumot benyújtson, valamint a Szerződő Fél nemzeti jogszabályai által előírt díjakat megfizesse.
3. Cikk
Amennyiben egy cserére benyújtott vezetői engedély érvényességével vagy eredetiségével kapcsolatban kétség
merül fel, a  cserét végző illetékes hatóság kérheti a  másik Szerződő Fél illetékes hatóságától az  adott vezetői
engedély érvényességének vagy eredetiségének ellenőrzését.
4. Cikk
 1. Az egyik Szerződő Fél illetékes hatósága által csere céljából bevont eredeti vezetői engedélyeket diplomáciai úton
a másik Szerződő Fél illetékes hatóságának adják át.
 2. Egy eredeti vezetői engedély kézhezvétele után a fogadó Szerződő Fél illetékes hatósága bármely, az érvényességet
vagy eredetiséget érintő pontatlansággal vagy hibával kapcsolatban értesíti a  küldő Szerződő Fél illetékes
hatóságát.
5. Cikk
 1. A  Szerződő Felek jelen Megállapodás hatályba lépése előtt, diplomáciai úton egymás rendelkezésére bocsátják
a következőket:
a) illetékes hatóságaik teljes nevét, címét, telefon és fax számát, valamint e-mail címét, és
b) a jelen Megállapodás Melléklete szerinti érvényes vezetői engedélyeik mintapéldányait.
2. A  Szerződő Felek diplomáciai úton haladéktalanul értesítik egymást bármely, a  vezetői engedélyeikben történt
változásokról vagy bármely olyan, a nemzeti jogszabályaikban történt változásokról vagy módosításokról, amelyek
befolyásolhatják jelen Megállapodás végrehajtását, továbbá bármely, az  illetékes hatóságaik elérhetőségeiben
történt változásokról.
6. Cikk
A jelen Megállapodás 3., 4. és 5. cikkével kapcsolatos, a Szerződő Felek illetékes hatóságai közötti, diplomáciai úton
zajló kommunikációt angol nyelven kell lefolytatni.
7. Cikk
 1. Jelen Megállapodás nem érinti a  Szerződő Felek egyéb olyan nemzetközi megállapodásokból fakadó jogait vagy
kötelezettségeit, amelyeknek a Szerződő Felek részesei.
 2. Jelen Megállapodást mindkét Szerződő Fél hatályos nemzeti jogszabályaival összhangban kell végrehajtani.
8. Cikk
A Megállapodás értelmezéséből és átültetéséből fakadó bármilyen problémát a  Szerződő Felek egymás között
egyeztetések/konzultációk keretén belül oldják meg.
9. Cikk
 1. Jelen Megállapodás harminc (30) nappal az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követően lép hatályba, amelyben
a Szerződő Felek arról értesítik egymást, hogy a hatályba lépéshez szükséges belső követelményeknek eleget tettek.
A Megállapodás határozatlan ideig érvényes.
2. Jelen Megállapodás hatályba lépésével egyidejűleg a jelenleg hatályos, közúti járművek vezetésére jogosító nemzeti
vezetői engedélyek kölcsönös elismeréséről szóló, 2005. március 4-én létrejött megállapodás hatályát veszti.
3. Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a  másik Szerződő Félhez intézett, diplomáciai úton
eljuttatott írásbeli értesítéssel. Ilyen esetben a  felmondás az  értesítés másik Szerződő Fél általi kézhezvételétől
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
4. Jelen Megállapodás a Szerződő Felek kölcsönös írásbeli jóváhagyásával módosítható. A módosítás egy, a Szerződő
Felek által kölcsönösen megállapodott időpontban lép hatályba.
A FENTIEK HITELÉÜL, Kormányaik által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták jelen Megállapodást.
Készült két példányban, Szöulban, 2014. november hó 28. napján, magyar, koreai és angol nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA A KOREAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
 RÉSZÉRŐL RÉSZÉRŐL
Melléklet
EGYENÉRTÉKŰSÉGI TÁBLÁZAT 1. MAGYARORSZÁGI VEZETŐI ENGEDÉLYEK, AMELYEK KOREAI VEZETŐI ENGEDÉLYRE CSERÉLHETŐEK
magyarországi vezetői engedély ezekkel egyenértékű koreai vezetői engedély
„B” kategóriás vezetői engedély másodosztályú általános vezetői engedély
2. KOREAI VEZETŐI ENGEDÉLYEK, AMELYEK MAGYARORSZÁGI VEZETŐI ENGEDÉLYRE CSERÉLHETŐEK
koreai vezetői engedélyek ezekkel egyenértékű magyarországi vezetői engedély
első osztályú különleges vezetői engedély „B” kategóriás vezetői engedély
első osztályú „nagy” vezetői engedély első osztályú általános vezetői engedély
másodosztályú általános vezetői engedély
” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, a 3. § és az 5. § a Megállapodás 9. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, a 2. § és 3. §, valamint az 5. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
– annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
5. § Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a közúti járművek vezetői
engedélyeinek kölcsönös elismerése tárgyában levélváltás útján létrejött Megállapodás kihirdetéséről szóló
74/2005. (IV. 22.) Korm. rendelet.
Áder János s. k., Jakab István s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
41/2016. (X. 13.) BM rendelete a minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközök megfelelőségét tanúsító szervezetekről és a kijelölésükre vonatkozó szabályokról.
A megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13. § (2) bekezdés a)–d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 5.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 9.  § tekintetében a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13.  § (2)  bekezdés
e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
21. § 5. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a minősített elektronikus aláírást és a minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközök (a továbbiakban:
termék) megfelelőségét értékelő szervezetekre,
b) e  termék vonatkozásában a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi
CXXXIII.  törvény 3.  § (1)  bekezdése szerinti kijelölő hatóságként – a  megfelelőségértékelő szervezetek
kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.)
Korm. rendelet 9. §-a szerinti feladat- és hatáskörében – eljáró belügyminiszterre, és
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: bizalmi felügyelet)
terjed ki.
2. § (1) A  megfelelőségértékelésre vonatkozó kijelölési eljárás kérelemre indul, amelyet a  kérelmező az  1.  mellékletben
meghatározott tartalmú űrlapon nyújt be a kijelölő hatósághoz.
(2) A  kijelölő hatóság a  kijelölésről a  kijelölési bizottság (a továbbiakban: bizottság) javaslatára figyelemmel hoz
határozatot (a továbbiakban: engedély). A bizottság javaslata nem köti a kijelölő hatóságot. A bizottság a kijelölő
hatóság megkeresésétől számított 8 napon belül közli a javaslatát.
3. § (1) A bizottságnak legfeljebb hét tagja van.
 (2) A  bizottság vezetőjét a  kijelölő hatóság kéri fel. A  bizottság további egy-egy tagját a  közigazgatási informatika
infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért, az  igazságügyért, az  informatikáért és a  közigazgatásszervezésért felelős miniszter, továbbá a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, valamint a  Magyar Szabványügyi
Testület (a továbbiakban: MSZT) elnöke delegálja. A  bizottság akkor is működőképes, ha a  delegálásra jogosult
személy e jogával nem él.
(3) Az  MSZT által delegált tag kivételével a  bizottság tagja csak köztisztviselő vagy kormánytisztviselő lehet, aki
e feladatért külön díjazásra nem jogosult.
(4) A bizottság tagjainak megbízatása legfeljebb öt évre szól, azt a delegáló bármikor indokolás nélkül visszavonhatja.
 (5) A kijelölési eljárásban nem vehet részt olyan személy,
a) aki a kérelmezővel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, valamint
b) aki vagy akinek a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozója a kérelmező tulajdonosa, a kérelmező
választott testületeiben tisztséget visel, vagy a kérelmezőnél vezető beosztást tölt be.
 (6) A  bizottság vezetőjének és tagjainak kijelölési eljárásonként nyilatkozniuk kell arról, hogy velük szemben
összeférhetetlenség nem áll fenn.
 (7) A bizottság döntéseit szavazattöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 (8) A bizottság a tényállás tisztázása érdekében, javaslata kialakításához adatokat kérhet be a kérelmezőtől.
 (9) A bizottság működéséhez szükséges feltételeket a kijelölő hatóság biztosítja.
 (10) A bizottság működési rendjét ügyrendjében határozza meg.
4. § (1) A  termék megfelelőségértékelésére vonatkozó kijelölést kérelmező szervezetnek – a  tevékenységi
engedély megszerzéséhez és a  tevékenység végzésének teljes ideje alatt – rendelkeznie kell a  kérelmezett
megfelelőségértékelési tevékenység végzésére vonatkozó érvényes, biztosítási eseményenként legalább
huszonötmillió forint összeghatárig fedezetet biztosító szakmai felelősségbiztosítási szerződéssel, amely biztosítja
a  kérelmező tevékenységével okozott kár megtérítését, valamint a  személyiségi jogi jogsértésért járó sérelemdíj
megfizetését.
(2) A kérelmező szervezet alkalmassága és felkészültsége tekintetében a következő feltételeket kell vizsgálni:
a) a megfelelőségértékeléshez szükséges személyi feltételek megléte, e tekintetben a kérelmező szervezetnek
biztosítania kell, hogy a megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzet rendelkezzen
aa) legalább három év, az  informatikai biztonsággal, a  nyilvános kulcsú infrastruktúrával vagy
kriptográfiával összefüggésben szerzett szakmai gyakorlattal,
ab) a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és
bizalmi szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló,
2014.  július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: eIDAS
Rendelet) 30.  cikk (3)  bekezdése szerinti eljárás, valamint az  eIDAS Rendelet II. és III.  melléklete
szerinti biztonsági követelmények ismeretével,
ac) a  megfelelőségértékelés elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések
elkészítéséhez szükséges ismeretekkel,
b) ha a  kérelmező szervezet megfelelőségértékelési vizsgálatot végez, az  ehhez szükséges műszaki feltételek
megléte,
c) a  megfelelőségértékeléshez kapcsolódó adminisztratív feladatok ellátásához szükséges eszközök
rendelkezésre állása,
d) tulajdonosi függetlenség a termékek gyártóitól, szolgáltatóktól, forgalmazóitól,
e) a megfelelőségértékelési tevékenység és a díjazás függetlenségének és elkülönültségének biztosítása,
f ) a tanúsításra vonatkozó tevékenység szabályozottsága, eljárásrendje.
(3) Ha a  kérelmező szervezet a  megfelelőségértékelési tevékenységek végzéséhez leányvállalatot vagy alvállalkozót
(a továbbiakban együtt: közreműködő) kíván igénybe venni, a  (2)  bekezdés szerinti vizsgálat kiterjed arra is,
hogy a  közreműködő megfelel-e a  kérelmező szervezetre vonatkozó követelményeknek. Az  ehhez szükséges
dokumentációt a kérelmező szervezet a kijelölő rendelkezésére bocsátja.
(4) A  kérelmező szervezet a  rá vonatkozó követelményeknek a  (2)  bekezdés szerinti vizsgálat során folyamatosan
köteles megfelelni.
5. § A kijelölő hatóság a bizalmi felügyeletet haladéktalanul értesíti a kijelölt szervezet
a) nevéről, székhelyéről,
b) a kijelölés időtartamáról,
c) kijelölésének felfüggesztéséről,
d) kijelölésének visszavonásáról,
e) kijelölésének lejártáról.
6. § Az engedély a kérelem szerinti határozott, legfeljebb három éves időtartamra szól.
7. § (1) A  kijelölt szervezet az  előző évben végzett megfelelőségértékelési tevékenységéről készített jelentését
(a továbbiakban: éves jelentés) minden év január 31-éig megküldi a bizalmi felügyeletnek.
(2) Az éves jelentés a következőket tartalmazza:
a) az  elektronikus aláírást vagy bélyegzőt létrehozó eszközökre vonatkozó megfelelőségértékelési eljárások
esetén a megrendelő gazdasági szereplők, a szerződések, a vizsgálati és ellenőrzési jegyzőkönyvek számát,
b) a kiadott és a visszavont tanúsítványok számát és azonosítószámát,
c) a közreműködő nevét,
d) a  gazdasági szereplőknek a  kijelölt szervezet tevékenységével összefüggő panaszai felsorolását és
a kivizsgálás eredményét,
e) a megfelelőségértékelés szempontjából releváns, a tárgyévben elvégzett képzések felsorolását,
f ) a  megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a  kijelölt szervezetek tevékenységének részletes
szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel
vagy tájékoztatás bemutatását.
(3) A kijelölő hatóság az éves jelentést továbbítja a bizalmi felügyeletnek.
8. § (1) A  bizalmi felügyelet az  engedély kiadása feltételeinek való megfelelést évente ellenőrzi. Az  ellenőrzésre
az engedélyezési eljárás szabályai az irányadók.
(2) A bizalmi felügyelet az ellenőrzése során vizsgálja, hogy
a) a  kijelölt szervezet a  kijelölt megfelelőségértékelési területen folytatott tevékenysége során betartja-e
a minőségirányítási kézikönyvében, valamint a működési és eljárási szabályzatában foglaltakat,
b) az  előző ellenőrzés óta a  szakmai – személyi és műszaki – és adminisztratív felkészültség terén történt
esetleges változás befolyásolja-e a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonyságát,
c) az  előző ellenőrzés óta a  minőségirányítási kézikönyvben, valamint a  működési és eljárási szabályzatban
történt esetleges változtatások befolyásolják-e a  kijelölt szervezet megfelelőségértékelési tevékenység
folytatására való alkalmasságát,
d) a gazdasági szereplők panaszainak kivizsgálása megfelelő volt-e.
9. § (1) Az engedély kiadására irányuló eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke ötvenháromezer Ft.
 (2) Az igazgatási szolgáltatási díjat a Belügyminisztérium Magyar Államkincstárnál vezetett, 10032000-01483305 számú
számlájára kell megfizetni.
 (3) Ha eljárás kezdeményezése nélkül történt díjfizetés, valamint ha az  (1)  bekezdésben meghatározott összegnél
magasabb díjat fizettek (a továbbiakban együtt: túlfizetés), a  díj befizetője kérheti a  túlfizetés visszatérítését. Ha
a túlfizetést a kijelölő hatóság észleli, annak visszatérítéséről hivatalból intézkedik.
(4) Ha a  visszatérítés kérelemre történik, a  kérelemben meg kell jelölni a  visszatérítés indokát, a  számlatulajdonos
nevét, a  számlaszámot vagy a  postai címet, ahová a  kérelmező a  visszatérített összeg utalását kéri. Ha a  kérelem
megalapozott, a  díj visszatérítését a  kijelölő hatóság a  kérelmező által megjelölt számlaszámra átutalással, vagy
a postai címre kiutalással teljesíti a visszatérítési kérelem beérkezését követő harminc napon belül.
(5) Hivatalból történő visszatérítés esetén a kijelölő hatóság a visszatérítésre okot adó körülmény észlelésétől számított
harminc napon belül a fizetési számla megterhelését tartalmazó napi kivonat, a postai készpénz-átutalási megbízás
feladást igazoló szelvényrész vagy ezek másolatán feltüntetett fizetési számlaszámra átutalással, vagy az  azon
feltüntetett címre történő kiutalással teljesíti.
(6) Az  igazgatási szolgáltatási díjat a  kijelölő hatóság bevételként köteles elszámolni az  államháztartás számviteléről
szóló kormányrendeletben előírtak szerint. A nyilvántartásokból ki kell tűnnie, hogy az eljárásra mikor került sor, és
annak díja milyen összegű volt.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
11. § (1) E  rendelet a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. július 23-i 910/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet III. fejezetének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(2) Ez a rendelet a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat I.  melléklet
R15.  cikk (3)  bekezdésével, R17.  cikk (6)  bekezdés a)  pontjával és (7)  bekezdés a)  pontjával, R17.  cikk (9) és
(11) bekezdésével, R20. cikk (1) bekezdésével, R22. cikkével, valamint R28. cikkével összhangban álló szabályozást
tartalmaz.
12. § Hatályát veszti az elektronikus aláírási termékek tanúsítását végző szervezetekről, illetve a kijelölésükre vonatkozó
szabályokról szóló 9/2005. (VII. 21.) IHM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
77/2003. (V. 13.) KE határozata politikai államtitkár felmentéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 23. §-a alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Hiller Istvánt, az Oktatási Minisztérium politikai
államtitkárát
e tisztségéből — más fontos megbízatása miatt —
2003. május 18-i hatállyal felmentem. Budapest, 2003. május 12.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
97/2015. (II. 9.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára – Dr. Pető
Andreát 2015. február 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök