text:
45/2018. (HK 8.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az „ALAPOS BÁZIS 2018” törzsgyakorlás tervezésével és levezetésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése,
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (3) bekezdés f) pontja és 11. § (3) bekezdése alapján az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi
Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját az együttes intézkedésben meghatározott feladatok nemzetbiztonsági támogatásában való közreműködésre és a Honvédelmi Ágazati Döntési Rendszer (a továbbiakban: HÁDR) működtetéséhez szükséges szakértői állomány biztosítására.
3. Felkérjük a NATO Erőket Integráló Elem (a továbbiakban: NFIU HUN) parancsnokát az együttes intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában való közreműködésre és a törzsgyakorlás szakaszainak szakértő és
alájátszó állománnyal való támogatására.
4. Felkérjük a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorát
az együttes intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában való közreműködésre és a törzsgyakorlás egyes
szakaszainak támogatására.
2. A gyakorlat elokészítésének, tervezésének
és végrehajtásának általános rendje
5. A HM Közigazgatási Döntés-előkészítő Rendszer
(a továbbiakban: KDR), az MH Műveleti Vezetési Rendszer (a továbbiakban: MH MVR), és a Katonai Egységes
Felderítő Rendszer stratégiai szintű elemeinek gyakoroltatását rendeljük el a szövetséges erők Befogadó Nemzeti
Támogatása (a továbbiakban: BNT), a csapatok fogadása,
állomásoztatása, pihentetése és műveleti területre való
előrevonása feladatok tervezésén, végrehajtása vezetésén,
és a hátországvédelmi feladatok párhuzamos vezetésénirányításán keresztül.
6. A BNT-vel kapcsolatos feladatok a csapatok fogadása, állomásoztatása, pihentetése és műveleti területre
való előrevonása végrehajtása során kerülnek begyakorlásra. A hátországvédelmi feladatok begyakorlása az
MH MVR stratégiai és hadműveleti elemeinek részleges
működtetése során kerülnek végrehajtásra. Az MH MVR
stratégiai vezetési elemeinek gyakoroltatása érdekében
a KDR egyes döntés-előkészítő csoportjai is aktivizálásra
kerülnek, csökkentett állománnyal.
7. A törzsgyakorlás első szakaszának alapvető célja egy
nyílt minősítésű országos, honvédelmi igazgatási módszertani gyakorlás keretében feldolgozni a BNT központi
és területi szintű, a civil közigazgatást érintő speciális és
széleskörű együttműködést igénylő feladatait.
8. A törzsgyakorlás második szakaszának célja, az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság
(a továbbiakban: MH HFKP) hátországvédelmi feladatokkal kapcsolatos művelettámogatási, vezetési és irányítási
feladatai begyakorlása, valamint a – szükséges szakértőkkel kiegészített – MH MVR STCS által a stratégiai szintű
tervdokumentáció kidolgozása, majd a végrehajtás vezetése, irányítása.
9. A BNT-hez kapcsolódó feladatok, a hátországvédelmi funkciók és az MVR működtetéséhez szükséges állomány és nemzetgazdasági eszközök biztosítása a törzsgyakorlás szakaszaihoz illeszkedve kerülnek végrehajtásra.
10. A KDR tevékenységét úgy kell tervezni és végrehajtani, hogy azok nem akadályozhatják a napi, alaprendeltetés szerinti feladatok végrehajtását.
11. A törzsgyakorlás során gyakoroltatni kell:
a) a BNT-vel kapcsolatos hazai és szövetséges felada
tok koordinációját;
b) a BNT-hez kapcsolódó polgári objektumok, és szol
gáltatások visszterhes szerződéssel történő kielégítése
módjainak és az ahhoz kapcsolódó együttműködések vizsgálatának, begyakorlásának, gazdasági, anyagi szolgáltatások – mint lehetőség – vizsgálatát;
c) a közlekedési módozatok (légi, közúti, vasúti, vízi),
valamint a polgári ellátó egészségügyi rendszer igénybevételének a lehetőségét;
d) a HÁDR keretein belül az MH irányítása és katonai
vezetése közötti együttműködést a döntés előkészítés,
valamint a műveletek tervezése, vezetése és végrehajtása
során;
e) a KDR rendszer elemeinek készenlétét különleges
jogrendi helyzetnek megfelelő válságkezelési feladat
végrehajtása során;
f) az MH MVR elemeinek és alrendszereinek művelet
tervezési, vezetési és elemzési feladatai végrehajtását politikai iránymutatás alapján;
g) a BNT katonai támogatási feladatait, a támogatási
tervek kidolgozását és végrehajtását;
h) a hátországvédelmi funkciók végrehajtását és az
ebből eredő feladatkörök parancsnokságok, szervezetek
közötti elosztását;
i) a kijelölt Erők Fogadását, Állomásoztatását és Továbbmozgatását (a továbbiakban: RSOM) Támogató Parancsnokság funkcióját;
j) az MH feltöltési feladatainak keretében a Központi
Feltöltést Irányító Csoport (a továbbiakban: KFICS)
tevékenységét;
k) a katonai igazgatási rendszer készenlét fokozásával,
a hadkötelezettség bevezetésével és a gazdasági, anyagi
szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos szakfeladatai
tervezését és végrehajtását;
l) az MH HFKP és alárendeltjei, valamint az Önkéntes
Területvédelmi Tartalékos (a továbbiakban: ÖTT) szervezetek, mint az önkéntes tartalékos rendszer új elemének,
rendszerbe illesztését.
12. Az ALAPOS BÁZIS 2018 (a továbbiakban:
ALBÁ18) törzsgyakorlás végrehajtását a Honvéd Vezérkar főnöke rendeli el, mint gyakorlat elrendelő parancsnok.
13. A Gyakorlat 1. szakaszának levezető parancsnoka
a HM Védelem Igazgatási Főosztály (a továbbiakban:
HM VIF) főosztályvezetője, mint Honvédelmi Igazgatási
Koordinációs Tárcaközi Munkacsoport (a továbbiakban:
HIKOM) vezetője, illetve az általa a HM VIF állományából kijelölt vezető.
14. Az 1. szakasz végrehajtásának ideje: 2018. október
15–16., helyszíne Balatonakarattya Rekreációs, Kiképzési
és Konferencia Központ.
15. Az 1. szakasz költségvetésének biztosítása a védelmi
felkészítés egyes kérdéseiről szóló 1262/2018. (VI. 11.)
Korm. határozat feladatterve és az ehhez kapcsolódó költségvetési átcsoportosítás alapján a Veszprém Megyei
Védelmi Bizottság számára biztosított céltámogatás keretében valósul meg.
16. A 2. szakasz levezető parancsnoka:
a) HM KDR vonatkozásában: HM Tervezési Koordiná
ciós Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) főosztályvezetője, b) MH MVR vonatkozásában: Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadműveleti Csoportfőnökség csoportfőnök (a továbbiakban: HDMCSF)
17. Gyakorlat támogató parancsnok, Gyakorlatigazgató: HVK Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKCSF) csoportfőnöke.
18. Gyakorlat támogató parancsnokhelyettes, Gyakorlatigazgató-helyettes (FELTÖLTÉS 2018): HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF)
csoportfőnöke.
19. Elsődleges Gyakorló Állomány mentor: HVK Tanácsadó csoport, vezető tanácsadó
20. Gyakorlat tervezéséért és végrehajtásáért felelős
tiszt a HVK KIKCSF Gyakorlattervező Osztály állományából (a továbbiakban: GYTO) kijelölt tiszt.
21. Gyakorlat formája: parancsnoki és törzsgyakorlás. 22. Gyakorlat szintje: 3 szintű (stratégiai, hadműveleti,
harcászati).
23. Kapcsolt gyakorlat: FELTÖLTÉS 2018. 24. Gyakorlat költségvetése: MH Nemzetközi Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programja, G120 projekt kód (15 millió Ft).
25. Gyakorlat végrehajtásának ideje: 2018. október–november hónap. 26. Az ALBÁ18 műveleti végrehajtásának 1. szakasza
előkészítése és sikeres végrehajtása érdekében a HM VIF
szakmai felelőst jelöl ki, aki felelős a gyakorlás megszervezésért és végrehajtásáért.
27. Az ALBÁ18 műveleti végrehajtásának 2. szakasza
előkészítése és sikeres végrehajtása érdekében
a) a HM TKF a KDR működtetése, alájátszása érdekében,
b) a HVK HDMCSF és az MH LK másodlagos gyakorló
állományként
szakmai felelőst jelöl ki.
28. A FELTÖLTÉS 2018 gyakorlat előkészítése és sikeres végrehajtása érdekében a HVK SZCSF szakmai felelőst jelöl ki.
29. A műveleti végrehajtási szakaszok szakmai felelősei a HVK KIKCSF csoportfőnök által kijelölt – a gyakorlat tervezéséért és végrehajtásáért felelős tiszt – koordinációja mellett hajtják végre feladataikat.
30. A gyakorlat tervezésért és végrehajtásáért felelős
tiszt (GYTO) a tervezési folyamat végrehajtása érdekében
Központi Tervező Csoport (a továbbiakban: KTCS) felállítására tesz javaslatot. A KTCS-t a gyakorlat támogató
parancsnok irányítása mellett a GYTO osztályvezetője
vezeti.
31. Az elsődleges és másodlagos gyakorló állomány
szükség esetén saját, szervezeten belüli Gyakorlat Tervező
Csoportot állít fel, illetve felelős szakértőt biztosít
a KTCS-be.
32. A gyakorlat előkészítésében és végrehajtásában
résztvevő honvédelmi szervezetek részletes feladatai
a KTCS által kidolgozott Gyakorlat Kiinduló Adataiban
(a továbbiakban: KA) kerülnek meghatározásra.
3. A parancsnoki és törzsgyakorlás gyakorlattervezési
folyamat szakaszai
33. Az ALBÁ18 törzsgyakorlás gyakorlattervezési folyamata négy szakaszban kerül végrehajtásra.
34. Az ALBÁ18 tervezésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok részletes határidejét és felelőseit a gyakorlat KA-ban kell meghatározni.
4. Az ALBÁ18 gyakorlattervezési folyamat
első szakasza 35. Az első szakasz: a gyakorlat elgondolásának és a
gyakorlat KA kidolgozó szakasza, melynek során végre
kell hajtani:
a) a KTCS megalakítását,
b) a vezetői iránymutatás és direktívák áttekintését,
c) az ALBÁ18 tárgyának, céljának, fő célkitűzéseinek
véglegesítését,
d) az ALBÁ18 követelményeinek, kereteinek, koncep ciójának, időtervének összeállítását,
e) a Gyakorlat KA-nak kidolgozását, és
f) a Gyakorlat KA véglegesítő konferencia levezetését.
36. Az ALBÁ18 tervezését az ALAPOS BÁZIS 2014,
a PRECISE RECEPTION 2017, a SABER GUARDIAN
2017 és az ALAPOS ELŐRELÁTÁS 2018 Stratégiai
Műveleti Központ gyakorlatok tapasztalatainak feldolgozásával kell megkezdeni. A parancsnoki és törzsgyakorlás
területvédelmi komponensének rendszerbe illesztését
a vonatkozó, az Önkéntes Területvédelmi Tartalék feladatrendszerével, vezetésével és készenlét fokozásával kapcsolatos hadműveleti szakfeladatokról szóló M/5/2017.
(HK 6.) HVK HDMCSF szakutasításban foglaltak alapján
kell végrehajtani.
37. Az ALBÁ18 koncepciójának kialakításakor meg
kell határozni:
a) a szcenáriót (forgatókönyv);
b) levezetés nagybani elgondolását;
c) a KTCS felelősségét, általa végrehajtandó felada
tokat;
d) a települési helyek, alternatív vezetési pontok elem
zését, kijelölését;
e) a biztonsági környezet vizsgálatát, a gyakorlat minő
sítésének meghatározását;
f) az előzetes költségvetést és g) a gyakorlat koncepciójának jelentését a gyakorlat elrendelő parancsnok részére.
38. A gyakorlat KA-nak kidolgozásakor meg kell határozni:
a) a KA kidolgozásának időrendjét;
b) a KA kidolgozásába bevont állományt;
c) a gyakorlat előkészítésében és végrehajtásában részt
vevő HM és MH szervek, szervezetek részletes feladatait;
d) a szcenárió 1. Modulját – geo-stratégiai helyzet;
e) a tervezési időgrafikont, főbb tervezési és végrehaj
tási események rendjét;
f) a költségek tervezését és felelősségét;
g) a stratégiai kommunikáció és nyilvánosság rendjét;
h) a valós biztosítás rendjét és;
i) a speciális ellenőrzési, elemzési, értékelési, tesztelési
igényeket, és a tapasztalat feldolgozás és elemzés rendjét.
39. A KA tervezetét a gyakorlat valamennyi végrehajtó,
irányító, támogató, alájátszó szervezet részére meg kell
küldeni, valamint a tett észrevételeket, módosító javaslatokat a KA véglegesítő konferencián meg kell vitatni és a
felmerült problémákat rendezni kell. A véglegesítő konferencián jegyzőkönyvet kell vezetni, majd a gyakorlat
elrendelő parancsnokkal azt jóvá kell hagyatni.
5. Az ALBÁ18 gyakorlattervezési folyamat
második szakasza 40. A második szakasz: a gyakorlat tervezése és a tervezési dokumentumok kidolgozásának szakasza, melynek
során végre kell hajtani:
a) a kiképzési célkitűzések meghatározását;
b) a gyakorlat terv (a továbbiakban: GYAKTERV) ki
dolgozását;
c) a szcenárió modulok összeállítását;
d) a Fő Esemény / Fő Incidens Lista összeállítását.
6. Az ALBÁ18 gyakorlattervezési folyamat
harmadik szakasza 41. A harmadik szakasz: a műveleti végrehajtás, melynek során az alábbi fázisokat és alfázisokat kell végrehajtani:
a) I. Fázis – Alapozó Felkészítés:
aa) Belső (Egyéni és Törzsek felkészítése) kiképzés;
ab) Általános központi felkészítés;
ac) Vezető állomány felkészítése;
ad) Törzsgyakorlás.
b) II. Fázis – Válságreagáló Tervezés – Műveletter
vezés:
ba) Stratégiai Művelettervezés, melynek során elkészül a végrehajtásra kerülő feladatok stratégiai tervdokumentációjának kidolgozása, melyet az MH MVR Stratégiai
Tervező Csoportja – a szükséges szakértőkkel kiegészítve – hajtja végre külön minősített intézkedésben meghatározottak szerint.
bb) Hadműveleti szintű műveletet támogató tervezés,
melynek során a hadműveleti szintű parancsokságok tervező csoportjai hajtják végre a művelettámogató tervdokumentáció kidolgozását.
c) III. Fázis – Végrehajtás:
ca) Gyakorló és irányító, támogató állomány telepítése,
végrehajtásra való közvetlen felkészítése;
cb) Műveletek vezetése, irányítása.
d) IV. Fázis – Értékelés.
42. A Gyakorlat Műveleti Végrehajtása során kerül végrehajtásra
a) az ALBÁ18 1. szakasza 2018. október hónapban
olyan gyakorlás, melynek fő témája a BNT Munkacsoport
működtetése, valamint az érintett minisztériumok és
egyes, az irányításuk alatt lévő szervezetek bevonása
a BNT feladatokba békeidőszak esetén, amelyért felelős
a HM VIF;
b) az ALBÁ18 2. szakasza 2018. október-november
hónapban, melynek súlypontja a BNT katonai feladatai,
az RSOM folyamat, valamint a hátországvédelmi feladatok begyakorlása különleges jogrend bevezetése esetén,
amelyért felelős az MH HFKP;
c) a FELTÖLTÉS 2018 kapcsolt gyakorlat, amelynek
célja az MVR részeként működő KFICS gyakoroltatása,
valamint a katonai igazgatási rendszer készenlét fokozásával, a hadkötelezettség bevezetésével és a gazdasági,
anyagi szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos szakfeladatok szimulációja, részfeladatok valós gyakorlása
és az ÖTT rendszerbeillesztése helyzetének vizsgálata,
amelyért felelős a HVK SZCSF.
7. Az ALBÁ18 gyakorlattervezési folyamat
negyedik szakasza 43. A negyedik szakasz: a gyakorlat elemző, értékelő és
jelentési szakasza, melynek során el kell készíteni a gyakorlat záró jelentését, amely tartalmazza:
a) a Feladat Utáni Értékeléseket;
b) az Első Benyomások Jelentéseket;
c) a Gyakorlat Utáni Megbeszélés összefoglalóját;
d) a Tapasztalat Feldolgozó Jelentéseket;
e) a Javító Intézkedéseket Igénylő Jelentést;
f) a Végrehajtási Tervet.
44. Az ALBÁ18 végrehajtása során minősítés, ellenőrzés nem kerül végrehajtásra.
45. A Gyakorlat lezárását követő 30 napon belül
Gyakorlat Utáni Megbeszélést kell levezetni, ahol szakmai
vitafórumot kell biztosítani a gyakorlat során szerzett
tapasztalatok átbeszélésére.
46. Az ALBÁ18 Gyakorlat Záró Jelentésének elkészítéséért és felterjesztéséért a HVK KIKCSF a felelős. A Gyakorlat Záró Jelentését a gyakorlatot követő 60 napon belül
kell felterjeszteni jóváhagyásra.
47. A gyakorlat befejezését követő 90 napon belül fel
kell terjeszteni a gyakorlat során keletkezett Azonosított
Tapasztalatok Javító Folyamatára vonatkozó Végrehajtási
Tervet a Gyakorlat Elrendelő Parancsnok részére. A Végrehajtási Terv felterjesztéséért az MH HFKP Tapasztalatfeldolgozó Osztály (a továbbiakban: HFKP TFO) a felelős.
8. Az ALBÁ18 gyakorló, irányító, alájátszó
és támogató állománya
48. Az ALBÁ18 1. szakasza 2018. október hónapban
kerül végrehajtásra, melynek feladata a BNT Munkacsoport működtetése, valamint az érintett minisztériumok
és az irányításuk alatt lévő szervezetek bevonása a BNT
feladatokba, amelynek felelőse a HM VIF.
49. Az 1. szakasz elsődleges gyakorló állománya
a HM VIF és a védelmi felkészítés egyes kérdéseiről szóló
1262/2018. (VI. 11.) Korm. határozat feladattervében
megjelölt szervezetek képviselői.
50. Az 1. szakaszban együttműködők az érintett minisztériumok és a felkért szervezetek szakértői.
51. Az 1. szakaszban alájátszók a HM Védelemgazdasági Hivatal, a HM Jogi Főosztály, az NFIU HUN,
a HVK HDMCSF, a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
az MH HFKP, az MH LK, az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság (továbbiakban: MH ÖHP), és az MH
Egészségügyi Központ (továbbiakban: MH EK).
52. Az ALBÁ18 2. szakasza 2018. október-november
hónapban kerül végrehajtásra, melynek feladata a BNT
katonai feladatai, az RSOM folyamat, valamint a hátországvédelmi feladatok begyakorlása, amelynek felelőse
az MH HFKP.
53. A 2. szakasz elsődleges gyakorló állománya az MH
HFKP kijelölt állománya.
54. A 2. szakasz másodlagos gyakorló állománya
az MH Stratégiai Vezetési Elem (a továbbiakban: SVE)
SMK kijelölt állománya, MH LK, MH Katonai és Igazgatási Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH
KIKNYP) kijelölt állománya.
55. A 2. szakasz együttműködő, támogató állománya:
MH ÖHP kijelölt állománya, MH vitéz Szurmay Sándor
Budapest Helyőrség Dandár (továbbiakban: MH BHD)
kijelölt állománya.
56. Alájátszók: KDR, HIKOM (szakértői csoport),
az MH HFKP alárendeltségében lévő szervezetek
(MH Altiszti Akadémia, MH Ludovika Zászlóalj, MH
Béketámogató Kiképző Központ, MH Bakony Harckiképző Központ, Területvédelmi Ezredek Megyei Előkészítő
Részlegei), az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban:
MH LK) alárendeltségébe tartozó szervezetek (MH ARB,
MH LÉJÜ, MH KKK), az MH ÖHP kijelölt állománya
(MH PBRT), az MH BHD, MH EK, MH Katonai Rendész
Központ, HM főosztályok és HVK csoportfőnökségek,
akik a HVK STCS-be és a SMK-ba összekötőt delegálnak,
KNBSZ Felderítő Csoportfőnökség, MH Geoinformációs
Szolgálat kijelölt állománya.
57. A FELTÖLTÉS 2018 kapcsolt gyakorlat, feladata a
KFICS gyakoroltatása, valamint a katonai igazgatási rendszer különleges jogrendi működtetésével kapcsolatos
szakfeladatok szimulációja, ÖTT rendszerbeillesztése
helyzetének vizsgálata, amelynek felelőse a HVK SZCSF.
58. A FELTÖLTÉS 2018 kapcsolt gyakorlat elsődleges
gyakorló állománya az HVK SZCSF (SMK, KFICS),
MH HFKP (Feltöltést Irányító Csoport, továbbiakban:
FICS), MH KIKNYP (Feltöltést Végrehajtó Csoport,
továbbiakban: FVCS) kijelölt állománya.
59. A FELTÖLTÉS 2018 kapcsolt gyakorlat másodlagos gyakorló állománya: HVK HDMCSF (STCS,
SMK), MH LK (FICS), MH Altiszti Akadémia (FVCS),
MH Béketámogató Kiképző Központ (FVCS), MH Bakony Harckiképző Központ (FVCS) kijelölt állománya.
60. A FELTÖLTÉS 2018 kapcsolt gyakorlat együttműködők állománya: a gyakorlatba bevont katonai szervezetek kijelölt állománya.
9. A KTCS megalakításával kapcsolatos feladatok 61. Az ALBÁ18 megtervezése és végrehajtása érdekében KTCS kerül létrehozásra a GYTO vezetésével.
62. A KTCS vezető helyettesei a HM VIF, a HVK
HDMCSF, az MH LK és a HVK SZCSF által kijelölt szakmai felelősök.
63. A KTCS állományába valamennyi, a gyakorlat tervezésébe, végrehajtásába, a végrehajtás vezetés-irányításába, az alájátszási, illetve a támogatási feladatokban érintett szervezet szakértő(ke)t biztosít, a GYTO osztályvezető felkérése alapján.
64. A KTCS főbb feladatai:
a) az ALBÁ18 KA kidolgozása,
b) a felkészülés menetrendjének kidolgozása,
c) a GYAKTERV és annak Mellékleteinek összeállítása, kidolgozása,
d) részvétel a fő esemény / fő incidens lista összeállításában,
e) az ALBÁ18 Műveleti Végrehajtás szakaszában
a gyakorlatvezetőség állományába beosztott KTCS tagok
részt vesznek a gyakorlat levezetésében, elemzésében
és értékelésében,
f) a tapasztalat feldolgozói rendszer működtetése
a Gyakorlat tervezése, valamint végrehajtása során, valamint
g) a Gyakorlat értékelései, jelentései elkészítése és felterjesztése.
65. Az ALBÁ18 előkészítése és végrehajtása időszakára HM szintű Tapasztalat-feldolgozó Munkacsoport kerül
létrehozásra az HFKP TFO vezetésével.
10. Záró rendelkezések 66. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
67. Ez az együttes intézkedés 2019. március 1-jén hatályát veszti.
Dr. Kádár Pál s. k.,
Honvédelmi Minisztérium
közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1093/2016. (II. 29.) Korm. határozata az „A Budapest Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér kötöttpályás kapcsolatának kialakítása” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az „A Budapest Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér kötöttpályás kapcsolatának kialakítása” című
projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program éves fejlesztési
kerete elfogadására irányuló javaslatában szerepeltesse a „Budapest Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér kötöttpályás
kapcsolata kialakításának előkészítése” című projekt 2. mellékletben meghatározott költségeit,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az  Európai
Bizottság a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Pesti Máté Imrét kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország pekingi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. október 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2014. (VI. 3.) MNB rendelete az engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 173.  § d) és e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (9)  bekezdésében foglalt feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény (a  továbbiakban: MNB tv.) 1.  mellékletében
meghatározott kötelező elektronikus kapcsolattartással érintett ügyekre
aa) a  kérelemre indult eljárás esetében a  kérelem benyújtásától a  Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: MNB) által az ügy érdemében hozott vagy az ügyet egyéb módon lezáró hatósági
döntésnek az ügyféllel történő közléséig terjedő eljárási cselekmények és jognyilatkozatok, valamint
a  hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, az  újrafelvételi eljárással, továbbá a  hivatalból
történő döntés-felülvizsgálattal kapcsolatos eljárások tekintetében, vagy
ab) bejelentés esetén pedig a bejelentésnek az arra kötelezett által történő megtétele vagy megismételt
megtétele és az MNB ezzel kapcsolatos visszaigazolása tekintetében vagy
b) a kérelem, illetve a bejelentés, megismételt bejelentés benyújtása tekintetében minden olyan, az a) pont alá
nem tartozó kérelemre indult eljárásra, bejelentésre és megismételt bejelentésre, amely vonatkozásában
az MNB tv. 59. § (4) bekezdése és e rendelet rendelkezései alapján a kérelmet, illetve bejelentést elektronikus
űrlapon kell benyújtani.
(2) E rendelet szabályait kell alkalmazni az MNB-re és mindazon személyekre és szervezetekre, amelyek az (1) bekezdés
szerinti ügyekben a kérelem benyújtására jogosultak, illetve a bejelentés megtételére kötelezettek.
2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. aláírás-létrehozó eszköz: az  elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény 2.  § 3.  pontjában
meghatározott hardver, illetve szoftver eszköz;
 2. ÁNYK-űrlap: általános nyomtatványtervező programmal előállított, kizárólag a  benyújtás céljára szolgáló
speciális űrlap;
 3. ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és
az állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) szerinti szolgáltatás;
4. elektronikus aláíráspolitika: a Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott dokumentum;
 5. elektronikus űrlap: a  Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott elektronikus formában
adatszolgáltatásra szolgáló felület;
 6. ERA postaláda: az MNB által az ERA rendszerben regisztrált intézmény számára biztosított kézbesítési tárhely;
 7. ERA rendszer (Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához): az  MNB által a  hiteles adatok
fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak minősülő elektronikus
kézbesítési rendszer;
8. felhasználó: az ügyfél nevében eljáró természetes személy;
 9. külső aláírás-létrehozó eszköz: olyan aláírás-létrehozó eszköz, amelynek a  használatához nem kell
bejelentkezni az ERA rendszerbe;
10. ügyfél: az eljárás megindítására jogosult vagy a bejelentés megtételére kötelezett személy, illetve szervezet;
11. ügyfélkapu: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a  továbbiakban: Ket.) szerinti szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás, a  természetes személy
ügyfél azonosítását biztosító jelszavas azonosítási szolgáltatás;
12. üzemzavar: a Ket. 172. § n) pontjában meghatározott fogalom.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetekben az MNB és az ügyfél között az  írásbeli kapcsolattartás
kizárólag elektronikus kapcsolattartás keretében, az ERA rendszeren keresztül történik.
(2) Az 1. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben az MNB és a nem természetes személy ügyfél között
az írásbeli kapcsolattartás az ERA rendszeren keresztül történik.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetekben az  MNB és a  természetes személy ügyfél között
az írásbeli kapcsolattartás az ügyfélkapun keresztül történik.
4. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetekben az ügyfélnek
a) a  kérelem benyújtását vagy a  bejelentés, megismételt bejelentés megtételét az  ERA rendszerben elérhető
elektronikus űrlap kitöltésével, valamint a  jogszabályban mellékletként meghatározott dokumentumok
feltöltésével;
b) az  MNB általi felszólítás alapján a  hiánypótlást, a  kérelem vagy mellékleteinek alátámasztását, a  kérelem
vagy mellékleteinek módosítását vagy kiegészítését, továbbá a tényállás tisztázásához szükséges nyilatkozat
megtételét az  ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével, valamint a  jogszabályban
mellékletként meghatározott, illetve az MNB által előírt egyéb dokumentumok feltöltésével;
c) а hatósági döntés kijavításával, kiegészítésével, módosításával, illetve visszavonásával, továbbá
az újrafelvételi eljárással kapcsolatos vagy egyéb beadványát az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap
kitöltésével, valamint a csatolni kívánt dokumentumok feltöltésével
kell teljesítenie.
 (2) Az 1. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben a nem természetes személy ügyfélnek a kérelmet vagy
a bejelentést, megismételt bejelentést elektronikus formában, az ERA rendszeren keresztül kell benyújtania, illetve
teljesítenie.
(3) A kérelem, egyéb beadvány benyújtását vagy a bejelentés, megismételt bejelentés megtételét az ERA rendszerben
elérhető elektronikus űrlap kitöltésével, valamint a  jogszabályban mellékletként meghatározott dokumentumok
feltöltésével kell teljesíteni. A  kérelmet, bejelentést, megismételt bejelentést, valamint egyéb beadványt
elektronikus aláírással kell ellátni. Az elektronikus aláírásnál használt aláíró tanúsítvány csak olyan minősített vagy
fokozott biztonságú elektronikus aláíró tanúsítvány lehet, amely megfelel az  elektronikus aláírás közigazgatási
használatához kapcsolódó követelményekről és az  elektronikus kapcsolattartás egyes szabályairól szóló 78/2010.
(III. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott, az ügyfél által használt aláíráshoz tartozó
tanúsítványra megállapított követelményeknek.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetekben a  természetes személy ügyfél a  kérelmet, egyéb
beadványt vagy a  bejelentést, megismételt bejelentést kizárólag ÁNYK-űrlapot alkalmazva, az  ügyfélkapun
keresztül, az ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás keretében küldheti meg.
(5) A kérelem, bejelentés, megismételt bejelentés, valamint egyéb beadvány mellékleteként csak olyan nyílt szabványú,
különböző operációs rendszerek alatt működő szoftverekkel olvasható, szöveget, ábrát vagy képet tartalmazó,
eszköz-független és felbontás-független formátumú dokumentum csatolható, amelynek a  formátuma megfelel
az  elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló 85/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: 85/2012.
Korm. rendelet) 29–30.  §-ában meghatározott követelményeknek. Az  alkalmazható dokumentumokra vonatkozó
követelményeket az MNB az elektronikus tájékoztatás szabályai szerint közzéteszi.
(6) Amennyiben az  ERA rendszer üzemzavara miatt az  ügyfélnek nincs lehetősége a  kérelmét, bejelentését,
megismételt bejelentését, egyéb beadványát, valamint azok mellékleteit elektronikus úton benyújtani az MNB-hez,
az üzemzavar elhárításáig a kérelmet, a bejelentést, a megismételt bejelentést, az egyéb beadványt, valamint azok
mellékleteit elektronikus adathordozón, az  (5)  bekezdésben meghatározott dokumentum formátumban, az  MNB
1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán (Telefonszám: 06-40-203-776) vagy postai
úton, az MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési címére nyújthatja be, illetve teljesítheti.
(7) Az  üzemzavar ideje alatt a  bejelentés, megismételt bejelentés papír alapon, az  MNB (6)  bekezdésben megjelölt
ügyfélszolgálatán vagy postai úton, az  MNB (6)  bekezdésben megjelölt levelezési címére is benyújtható, illetve
teljesíthető.
5. § Az  ÁNYK-űrlapok tekintetében az  ügyfélkapus regisztrációval rendelkező felhasználó csak a  kérelem, egyéb
beadvány vagy a  bejelentés, megismételt bejelentés összeállítását és az  ahhoz kapcsolódó mellékletek csatolását
végezheti el.
6. § (1) Az  ERA rendszer az  MNB honlapján keresztül elérhető Regisztrációs Adatbázisban az  ügyfél képviseletére kijelölt
természetes személy által történő regisztráció során történő azonosítást követően vehető igénybe. A  regisztráció
történhet a  4.  § (3)  bekezdésében meghatározott követelményeknek megfelelő elektronikus aláírás használatával
vagy az ügyfélkapun keresztül.
(2) A regisztráció során felhasználónévként kizárólag egyedi, más felhasználó által még nem regisztrált felhasználónév
választható. Az  ERA rendszer a  felhasználónév egyediségét ellenőrzi. A  felhasználónév megváltoztatására az  új
regisztrációra vonatkozó szabályok alkalmazandóak.
(3) Az  ERA rendszerben kitöltött regisztrációs űrlapot – amennyiben az  ügyfél képviselője adminisztrátorként kíván
regisztrálni – nyomtatott formában, az ügyfél cégszerű aláírásával be kell nyújtani az MNB-nek.
(4) A  regisztráció során lefolytatott ellenőrzés alapján az  ERA rendszer a  regisztrációs kérelemben megadott
elektronikus levélcímre küldött elektronikus levélben tájékoztatja a felhasználót a regisztráció sikeréről és megküldi
részére a regisztráció aktiválásához szükséges számkódot. Ha az ellenőrzés bármely eleme sikertelen, a regisztrációt
kérőt az  ERA rendszer a  regisztráció sikertelenségéről elektronikus levélben tájékoztatja, és a  regisztrációs
kérelemben megadott adatokat automatikusan törli.
(5) Az  adminisztrátor jogosultsággal rendelkező felhasználó hagyja jóvá vagy utasítja el az  adott ügyfélnél a  további
felhasználók regisztrációs kérelmét, valamint saját adminisztrátori szerepköre fennmaradása mellett adminisztrátori
jogosultságot adhat az adott ügyfélhez regisztrált további felhasználók részére.
(6) Az adminisztrátor az általa más felhasználók részére kiadott adminisztrátori jogosultságokat visszavonhatja.
 (7) Amennyiben csak egy személynek van adminisztrátori jogosultsága, ez  a  jogosultság az  ügyfélnek az  ügyfél
cégszerű aláírásával ellátott és az  MNB-hez nyomtatott formában benyújtott nyilatkozata alapján az  abban
megjelölt időponttól szűnik meg.
7. § (1) Az  ERA rendszer felületére a  regisztrált felhasználónévvel és az  ehhez tartozó, kizárólag a  felhasználó által ismert
jelszóval lehet belépni.
(2) Az  ERA rendszeren keresztül kérelem vagy egyéb beadvány benyújtására, valamint bejelentés, megismételt
bejelentés megtételére csak az  ügyfél nevében eljáró, tanúsítvány alapú regisztrációval rendelkező felhasználó
jogosult.
(3) Az  MNB az  ERA rendszeren keresztül – a  feltöltött kérelem, egyéb beadvány, bejelentés, megismételt bejelentés
jogosultsági és technikai ellenőrzésének kedvező eredménye esetén – a  kérelem, egyéb beadvány, bejelentés,
megismételt bejelentés beérkezéséről az érkeztetési számot is tartalmazó automatikus üzenetet küld elektronikus
levél formájában az ügyfélnek.
(4) A küldemény beérkezéséről szóló tájékoztatásnak az ERA rendszer által küldött, „feldolgozásra vár” tartalmú üzenet
tekintendő. Ha a  kérelem a  jogosultsági vagy technikai ellenőrzés eredményeként nem küldhető be, erről az  ERA
rendszer automatikus üzenetben (elektronikus levélben) értesíti a felhasználót.
(5) Az ERA rendszer által küldött automatikus üzenet átvételi elismervénynek minősül és kérelem esetén az ügyintézési
határidő számítása szempontjából az  automatikus üzenetben megjelölt időpont tekintendő a  kérelem MNB-hez
történő beérkezése napjának.
8. § (1) Az 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetekben az MNB hatósági döntéseit és egyéb írásbeli közléseit
az  ügyféllel az  elektronikus aláírás-politikának megfelelő elektronikus aláírással ellátott hiteles elektronikus irat
formájában közli.
(2) Az MNB az ügyfél részére küldendő dokumentumokat az ERA postaládában helyezi el, amelyet sikeres regisztráció
esetén az  ERA rendszer az  ügyfél részére automatikusan biztosít. Az  ERA postaládához az  ERA rendszerben
regisztrált valamennyi felhasználó hozzáférhet. A  dokumentum megtekintéséhez a  felhasználónak be kell lépnie
az ERA rendszerbe és onnan le kell töltenie a dokumentumot.
9. § Az  MNB a  határozat kijavítását az  új dokumentum eredeti dokumentumhoz való csatolásával, a  85/2012. Korm.
rendelet szabályai szerint végzi el.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési eljárásokban, valamint a bejelentések
során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának technikai feltételeiről szóló 29/2013. (XII. 16.) MNB rendelet
és a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai
feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról
szóló 34/2013. (XII. 16.) MNB rendelet.
(3) E rendelet rendelkezéseit
a) a hatálybalépését megelőzően benyújtott kérelmek alapján indult eljárásokban a hatálybalépését követően
végzett eljárási cselekmények tekintetében, valamint
b) a  hatálybalépését megelőzően benyújtott bejelentések esetében a  hatálybalépését követően benyújtott
megismételt bejelentések tekintetében is alkalmazni kell. Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
26/2016. (HK 5.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a pénzbeli juttatások folyósításának rendjéről és számviteli elszámolásuk egyes kérdéseiről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a pénzbeli juttatások folyósításának szabályairól szóló 82/2013. (XII. 21.) HM utasítás 6. § (2) bekezdésében foglaltakra – a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi
hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját és a miniszter
fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy az intézkedés végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
3. A külszolgálatot teljesítők külföldi fizetőeszközben
kifizetett pénzbeli juttatásai folyósításának és elszámolásának rendjét a Magyarország határain kívüli válságkezelő- és béketámogató műveletekben résztvevők és nemzetközi szervezetekhez vezényelt katonai megfigyelők pénzügyi biztosításáról szóló 10/2012 (HK 7.) HM VGHÁT
szakutasítás szabályozza.
4. Az intézkedés alkalmazásában:
a) adatrögzítő: a HM Költségvetés Gazdálkodási Infor
mációs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) Integrált
Személyi Pénzbeli Juttatások alrendszerében (a továbbiakban együtt: HM KGIR SZPJ) rögzítési jogosultsággal
rendelkező, munkaköri leírásában ezen feladat ellátására
kijelölt személy;
b) folyósító szerv: a HM Védelemgazdasági Hivatal (továbbiakban: HM VGH) juttatások számfejtését és folyósítását végző szervezeti egysége;
c) helyi kifizetés: HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) által szakutasításban meghatározott, készpénzben kifizethető juttatás;
d) hóközi kifizetés: a HM KGIR SZPJ-ben rögzített, jogszabályban vagy közjogi szervezetszabályozó eszközben
meghatározott juttatások két hóvégi kifizetés között – a
pénzbeli juttatások folyósításának szabályairól szóló
82/2013. (XII. 21.) HM utasításban (a továbbiakban:
82/2013. HM utasítás) – szabályozott időpontokban végrehajtott számfejtése és folyósítása;
e) hóvégi kifizetés: a HM KGIR SZPJ-ben rögzített,
havi rendszeres juttatások 82/2013. HM utasítás 4. §
a) pontja szerint határideig végrehajtott számfejtése és folyósítása;
f) járulékok: a munkaadókat terhelő járulékok és szociális
hozzájárulási adó együttesen;
g) juttatás: az illetmény, az alapbér és a bérpótlék, valamint a személyi állomány részére megállapított egyéb
pénzbeli juttatás;
h) követelés: a személyi állomány juttatásaival kapcsolatban felmerülő, adott előlegként elszámolt kiadásból,
jogalap nélküli kifizetésből, valamint a juttatásokat terhelő, hatóságokkal, szervezetekkel kapcsolatos elszámolásokból adódó visszaigénylés;
i) pénzügyi és számviteli szerv: a honvédelmi szervezet
pénzügyi és számviteli szakfeladatai ellátására rendszeresített szervezeti egysége, ennek hiányában a pénzügyi és
számviteli feladatok ellátására utaltsági rend szerint kijelölt honvédelmi szervezet szervezeti egysége;
j) személyügyi szerv: a honvédelmi szervezetek állományában rendszeresített személyügyi szervezeti egység
vagy az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH HKNYP) honvédelmi
szervezetek személyügyi ellátását végző szervezeti egysége, valamint a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség és a HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság
alapnyilvántartás vezetésében érintett állománya;
k) szimulációs számfejtés: a hóközi és hóvégi éles számfejtéssel megegyező programfutás, melynél a bérszámfejtési eredmény nem tárolódik el.
5. A személyi állomány juttatásainak kifizetését az állományilletékes parancsnok vagy a munkáltatói jogkör gyakorlója (a továbbiakban együtt: parancsnok) – a 82/2013.
HM utasítás 4. § b) pontja szerinti esetek kivételével – parancsban, határozatban vagy a honvédek jogállásáról szóló
törvény szerinti egyéb irat formájában (a továbbiakban
együtt: munkáltatói döntés) rendeli el, kérelem esetén a
kérelemre feljegyzett záradékával vagy jogszabályban
meghatározott módon engedélyezi (a továbbiakban
együtt: utalványozás).
6. Ha jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz másként nem rendelkezik, a munkáltatói döntést a személyügyi szerv készíti el, és azt a parancsnok a pénzügyi
és számviteli szerv ellenjegyzését követően írja alá. A kérelmek kezelése vagy utalványozása a honvédelmi szervezet parancsnokának gazdálkodási intézkedésében meghatározott eljárásrend szerint történik.
7. A munkáltatói döntést olyan számvetéssel kell elkészíteni és aláírásra felterjeszteni, hogy a juttatások kifizetésével kapcsolatos feladatok és a juttatások folyósítása az
előírt határidőig végrehajtható legyen.
8. A személyi állomány juttatásainak számfejtéséhez
szükséges adatok rögzítése, számfejtése, folyószámlára
utalása a HM KGIR SZPJ, könyvelése és elszámolása a
HM KGIR Pénzügyi- Számviteli alrendszere (a továbbiakban: HM KGIR PSZ) alkalmazásával kerül végrehajtásra.
9. A központilag folyósított juttatásokhoz kapcsolódó
adatrögzítések, feldolgozások, számfejtések, ellenőrzések
és utalások részletes feladatait, valamint végrehajtásuk felelőseit az 1. melléklet tartalmazza.
2. Előirányzat-biztosítás, finanszírozás 10. A juttatások és a járulékok a jóváhagyott elemi költségvetés alapján, kiemelt előirányzatonként és rovatonként
kerülnek biztosításra a honvédelmi szervezetek részére.
11. A honvédelmi szervezetek részére jóváhagyott költségvetések szerint a személyi juttatások, valamint a munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó
kiemelt kiadási előirányzatok költségvetési bevételi fedezetéből a HM VGH
a) a juttatások, valamint az azokhoz kapcsolódó járulékok kifizetésének előirányzat-fedezetét havonta időarányosan, a jóváhagyott költségvetéseknek megfelelően folyamatosan biztosítja úgy, hogy a tárgyhavi rendszeres és
nem rendszeres juttatások és járulékok fedezete a kifizetés
előtt, de legkésőbb a kifizetés időpontjában – járulékok
esetében az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott befizetési határidőre – a HM VGH által alcímenként
vezetett másodlagos kincstári számlákon rendelkezésre
álljon,
b) az MH Egészségügyi Központ állományának juttatásai időbeni kiutalása érdekében az Országos Egészségbiztosítási Pénztártól átvett támogatás értékű bevételt, elsődleges számláján történő jóváírását követően azonnal továbbutalja a másodlagos számlájára, és
c) a helyi kifizetésekhez szükséges források biztosítása
érdekében a honvédelmi szervezetek részére – azok tárgyhónapot megelőző hónap 25-éig benyújtott igénylésének
figyelembevételével – a szükséges támogatási keretet kiutalja.
3. Központilag folyósított juttatásokhoz kapcsolódó
adatrögzítés, számfejtés és utalás rendje
12. A központilag folyósított juttatásokhoz kapcsolódó,
a 17. pont a) és b) alpontja szerinti kivétellel történő adatrögzítés, a számfejtés és az utalás a következők szerint kerül végrehajtásra:
a) az adatrögzítő a részére biztosított, hitelt érdemlő okmány – így különösen a munkáltatói döntés vagy a parancsnok által jóváhagyott kérelem, a bírósági határozat és
a személyi állomány általi megbízás – alapján a rendszerben rögzíti a változást,
b) a pénzügyi és számviteli szerv és a személyügyi szerv
a HM KGIR SZPJ által biztosított módon ellenőrzi az adatrögzítést,
c) a folyósító szerv a rögzített és ellenőrzött adatok alapján végrehajtja a számfejtéssel kapcsolatos feladatokat,
d) a számfejtést követően a pénzügyi és számviteli szerv
a számfejtés eredményét ellenőrzi, a tételek utalhatóságáról a folyósító szervet elektronikus úton tájékoztatja, és
e) a folyósító szerv végrehajtja a számfejtett hóvégi kifizetések és hóközi tételek utalását, valamint az elektronikus
úton beérkezett adatszolgáltatások alapján a jogviszony-megszűnéshez, megszüntetéséhez kötődő elszámolásokat és utalásokat.
13. A jogviszony megszűnéséhez, megszüntetéséhez
kötődő elszámolást a pénzügyi és számviteli szerv a szimulációs számfejtés során előállított, jóváhagyó záradékkal ellátott, elektronikus úton megküldött kifizetési bizonylattal kéri a folyósító szervtől.
14. A folyósító szerv munkanapokon 12.00-ig a pénzügyi és számviteli szervektől elektronikus úton érkezett
törlési kérelmek alapján visszatörli a számfejtéseket és
nem utalja el azokat. A törlési kérelmekhez kapcsolódó javításokat a személyügyi, valamint a pénzügyi és számviteli szerv végzi a 12. pont szerint.
15. A pénzügyi zárást követő korrekciós időszakban hóközi kifizetésre nincs mód.
16. A korrekciós időszakban a személyügyi, valamint a
pénzügyi és számviteli szervek a bérszámfejtéssel kapcsolatos tevékenységének koordinálását a HM VGH az MH
HKNYP-vel együttműködve végzi.
17. A hivatásos és szerződéses katonák ruházati illetménye, valamint a közalkalmazottak ruházati költségtérítése
kifizetésének rendje a következő:
a) a személyenként átutalandó összegeket a folyósító
szerv bejegyzi a HM KGIR SZPJ-be, amely alapján a
pénzügyi és számviteli szerv kétpéldányos névjegyzéket
készít és azt ellenőrzésre az állományilletékes személyügyi szerv részére átadja. Az állományilletékes személyügyi szerv az ellátásért felelős ruházati szolgálattal egyeztetve a névjegyzéket az egyes költségtérítésekről szóló
19/2013. (IX. 6.) HM rendeletben foglaltak figyelembe
vételével ellenőrzi, és szükség esetén módosítja úgy, hogy
a kifizetésre nem jogosultakat a névjegyzékből kihúzza, a
névjegyzékben nem szereplő jogosultakkal pedig azt kiegészíti. A módosításokat egyenként kézjegyével igazolja,
b) a módosított és a parancsnok által jóváhagyott, utalványozott névjegyzék alapján a pénzügyi és számviteli
szerv elvégzi a HM KGIR SZPJ-ben a javításokat, majd
azt követően a folyósító szerv – a 12. pontnak megfelelően
– végrehajtja a számfejtést és az utalást,
c) ha a kifizetés a hivatásos és szerződéses katonák ruházati illetményét terheli, a folyósítást csak az utalványszelvények ruházati szolgálat által a pénzügyi és számviteli szerv részére történő leadását követően lehet megkezdeni kivéve, ha a kifizetés csak a ruházati utánpótlási illetménykönyvbe történő bejegyzéshez kötött, amely esetben a
kifizetést csak a bejegyzést követően lehet végrehajtani, és
d) a központilag meghatározottól eltérő időpontban ruházati illetményre jogosultak – így különösen állományba
vétel, jogviszonyok közötti áthelyezés, jogviszony-megszűnés, jogviszony megszüntetés érintettjei – valamint a
szerződéses állományú tisztek és altisztek kifizetéseit a ruházati szolgálat adatszolgáltatása alapján az állományilletékes személyügyi szerv munkáltatói döntésben rögzíti és
fordulónapot követően a pénzügyi és számviteli szerv kifizeti. A munkáltatói döntés alapján a pénzügyi és számviteli szerv vezetője intézkedik a HM KGIR SZPJ-be történő
rögzítésre, a folyósító szerv pedig a számfejtésre és a
12. pont szerinti folyósításra.
18. Ha a rendszeres vagy eseti juttatás valamely okból
az előírt határidőig nem kerül kifizetésre, a parancsnok tájékoztatja a HM VGH-t az elmaradt kifizetés tényéről és
írásban kezdeményezi annak soron kívüli kiutalását. A folyósító szerv az elmaradt juttatást hóközi kifizetésként teljesíti és a hóvégi számfejtés során a szükséges elszámolásokat végrehajtja.
19. A központi előlegfolyósítások nyilvántartási és elszámolási feladatait a 2. melléklet tartalmazza.
4. A helyileg kifizetésre kerülő juttatásokhoz
és előlegekhez kapcsolódó adatrögzítés, számfejtés
és utalás rendje 20. A pénzügyi és számviteli szerv a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló 18/2012. (HK 12.)
HM KÁT szakutasításban (a továbbiakban: HM KÁT
szakutasítás) felsorolt juttatásokat, költségtérítéseket és
előlegeket a munkáltatói döntésben meghatározottak szerint fizeti ki, illetve számolja el.
21. Az előlegek nyilvántartására és elszámolására az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: Áhsz.) és a HM KÁT szakutasításban meghatározottak az irányadóak.
22. A közlekedési bérlet (a továbbiakban: bérlet) vásárlására vonatkozó munkába járási költségtérítés előlegének
kifizetése 30 napon belüli számlával történő elszámolási
kötelezettség mellett, munkáltatói döntésben engedélyezhető. Az előleg összege nem lehet magasabb a munkába
járási költségtérítés várható összegénél. A folyamatos folyósításhoz a pénzügyi és számviteli szerv a jogosult által
leadott számla alapján az előleg elszámolását – a HM
KGIR SZPJ-n keresztül – úgy hajtja végre, hogy azt a folyósító szerv a – 12. pontnak megfelelően – a honvédelmi
szervezet előirányzat-felhasználási keretszámlájára utalja,
pótolja vissza. Az előleg elszámolásának bizonylata a
számla, az előleg visszapótlásának, HM KGIR SZPJ-ben
történő rögzítésének bizonylata a bérlet.
5. Könyvelés, egyeztetés, havi zárási feladatok,
ellenőrzés, beszámolás
23. A juttatások, járulékok könyvviteli elszámolását
minden esetben a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló HM VGHÁT szakutasításban meghatározottak szerint kell végrehajtani, a következő előírások érvényesítésével:
a) a költségvetési év zárását követően a folyósító szerv
másodlagos számláihoz kapcsolódó beszámolókban költségvetési számvitelt érintően csak pénzeszköz maradványát befolyásoló elszámolásokat érintő főkönyvi számlák
záró egyenlegei szerepelhetnek,
b) a személyi állományból kiváltakkal, a közfoglalkoztatottakkal, valamint – a parancsnok és magasabb parancsnok által adható illetményelőleg, a családalapítási támogatás, illetve a külszolgálati ellátmány előleg kivételével – a
személyi állomány tagjaival szemben fennálló – a folyósító szervnél adott előlegként nyilvántartott – követelésekről összeállított analitikát a folyósító szerv a tárgyhónapot
követő hónap 20. napjáig átadja az állományilletékes honvédelmi szervezetek részére azonnali pénzforgalmi rendezés céljából, és
c) a b) alpont szerinti analitikából, a személyi állomány
katonai tagjaival és a személyi állományból kivált katonákkal szemben fennálló, illetmény túlfizetésből eredő követelésekről kivonatot készít és azt a HM Igazgatási és
Jogi Képviseleti Főosztály részére a b) alpont szerinti határidőre megküldi.
24. A juttatások és a járulékok azon főkönyvi számláira,
amelyek a központi számfejtésbe és folyósításba vont személyi juttatások jogcím mélységű elszámolására szolgálnak, kizárólag a folyósító szerv könyvelhet. A könyvelésnek biztosítani kell, hogy a pénzügyi teljesítés adatai honvédelmi szervezetenként rendelkezésre álljanak, kimutathatóak, ellenőrizhetőek legyenek.
25. A folyósító szerv a HM Egységes Számlarendje
Gazdasági Eseménytárában meghatározottaknak megfelelően
a) végzi az SZPJ-ben a juttatások és az egyes társadalombiztosítási- és családtámogatási juttatások számfejtését, az azokat terhelő levonások és a munkáltatói közterhek megállapítását, valamint a PSZ-ben a honvédelmi
szervezetek főkönyvében, kiadási és bevételi teljesítés
nyilvántartási számlákon történő könyvelését,
b) a számfejtett bérek főkönyvbe történő feladása végrehajtásának időpontját minden hónapban elektronikusan a
HM KGIR Bér Tájékoztatójában közzéteszi,
c) végrehajtja a 26. pont b) alpontja szerint elektronikus
úton megküldött átkönyvelési kérelmek alapján a könyvelés-helyesbítéseket,
d) a hóvégi kifizetések könyvelését a honvédelmi szervezetek főkönyvében az esedékesség hónapját követő hónap 5. munkanapjáig hajtja végre,
e) a hóközi kifizetéseket a honvédelmi szervezetek főkönyvében folyamatosan könyveli, és
f) a 11. pont a) és b) alpontjai alapján átutalásra kerülő
támogatásokról és támogatás értékű bevételeket havonta
ellenőrzi és a szükséges helyesbítő könyveléseket végrehajtja.
26. A pénzügyi és számviteli szerv
a) havonta végrehajtja a bérszámfejtés és könyvelés el
lenőrzését, melynek keretében a személyi juttatások, valamint a munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó könyvelésének havi ellenőrzése során ellenőrizni kell az elszámolt összegek valódiságát, valamint a
megszűnő honvédelmi szervezetek, vagy áthelyezés és tartós külszolgálatra történő vezénylés esetében a megfelelő
helyen történő könyvelést,
b) az a) alpont szerinti ellenőrzés során tapasztalt eltérések esetében az átkönyvelési kérelmet elektronikus úton,
közvetlenül a folyósító szerv részére megküldi,
c) kezeli az ellátási körébe tartozó honvédelmi szervezetek személyi állománya családalapítási támogatásának,
illetményelőlegeinek és külszolgálati ellátmány előlegének teljes körű nyilvántartását.
d) a KNBSZ kivételével a családalapítási támogatás és a
magasabb parancsnoki illetményelőleg esetén a nyilvántartást a HM VGH keretet kezelő szervezeti egységével
évente egyezteti, és
e) az ellátási körébe tartozó honvédelmi szervezetek tekintetében a 23. pont b) és c) alpontja szerinti, részletes
analitikával alátámasztott követelés átvételét pénzforgalmi rendezéssel hajtja végre úgy, hogy azok a honvédelmi
szervezetek tárgyévi beszámolóiban követelésként megjelenhessenek, és a honvédelmi szervezetek parancsnokai
részére biztosítja az azok behajtásához szükséges információkat.
27. A honvédelmi szervezetnél, illetve a HM VGH-nál
iktatott költségvetési beszámoló garnitúrák irattári példányához – a főkönyvi és analitikus egyezőség igazolása vé
gett – minden esetben csatolni kell a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat, a honvédelmi szervezetenkénti – gazdálkodó szervezetenkénti – egységes
rovatazonosító kivonatokat, a HM KGIR által előállított
beszámoló űrlapokat, valamint a mérlegtételek alapját képező, leltáron alapuló, hiteles analitikus nyilvántartásokat.
6. Követelések kezelése 28. Ha a pénzbeli juttatások folyósítása kapcsán követelés keletkezik, annak kezelése során be kell tartani a követelés megfizetésére kötelezett (a továbbiakban: kötelezett)
állományviszonyára vonatkozó levonási, valamint az általánosan érvényes végrehajtási szabályokat.
29. A 28. pont szerinti követelés keletkezése esetén annak okáról az azt feltáró szervezeti elem vezetője azonnal
írásos feljegyzést készít, melyben rögzíti a követelés alapjául szolgáló tényeket. A feljegyzést a szervezeti elem vezetője haladéktalanul felterjeszti az ellátási körébe tartozó
a honvédelmi szervezet parancsnoka részére. Ha a problémát nem a pénzügyi és számviteli szerv tárta fel, akkor a
feljegyzés egy példányát annak vezetője részére is át kell
adni. Ha a követelés járulékrendezés miatt keletkezik, a folyósító szerv erről haladéktalanul írásban tájékoztatja az illetékes honvédelmi szervezetet.
30. Az Áhsz. 14. melléklet III. pontja szerinti követelések nyilvántartása részét képező, a követelés keletkezésére
vonatkozó feljegyzésnek legalább az alábbi adatokat kell
tartalmaznia:
a) az érintett személy neve, rendfokozata, anyja neve,
születési ideje, lakcíme, állományilletékes honvédelmi
szervezete,
b) a követelés keletkezésének oka, időpontja és
c) a követelés jogcíme, összege.
31. A parancsnok a feljegyzés alapján intézkedik
a) a kötelezettre vonatkozó jogállási szabályok szerinti
jogorvoslati záradékkal ellátott munkáltatói fizetési felszólítás kibocsátására, b) ha a követelést a juttatás megállapítására vonatkozó
hibás munkáltatói döntés okozta, annak módosítására,
c) ha a követelést a szabályszerű munkáltatói döntés hibás végrehajtása, rögzítése okozta, akkor a hibás végrehajtás, rögzítés javítására,
d) a személyügyi, illetve a pénzügyi és számviteli szerv
útján a követelés alapjául szolgáló juttatás leállítására,
e) ha a kötelezett a követelés alapjául szolgáló probléma
feltárásáig áthelyezésre került, a további intézkedésre hatáskörrel rendelkező állományilletékes vezető értesítésére,
f) a követelés összegének a folyósító szerv részére történő átutalására és annak a HM KGIR PSZ rendszerében követelésként történő kimutatására, és
g) a fizetési felszólítás eredménytelensége esetén a parancsnok honvédelmi szervezetek jogi képviseletéről
szóló 18/2011. (XII. 29.) HM rendelet 6. § (1) bekezdése
szerinti honvédelmi szervezetnél kezdeményezi a fizetési
meghagyásos eljárás lefolytatását.
32. A 31. pont szerinti feladatok végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítani
a) a kötelezett részére a fizetési felszólítás keretében
adott megfelelő tájékoztatásra, melynek során ki kell térni
a követelés keletkezésének körülményeire, annak pontos
összegére, a követelés rendezésének lehetséges módozataira, a jogorvoslati lehetőségekre,
b) a kötelezett részére az egyösszegű önkéntes befizetés
lehetőségének biztosítására,
c) az egyes jogviszonyokon belül az illetményből való
levonásra vonatkozó szabályok betartására,
d) az illetményből való levonás jogszabályban rögzített
százalékos és összegszerű korlátaira,
e) arra, hogy a levonásoktól mentes illetményrészről a jogosult érvényesen nem mondhat le, azt nem ruházhatja át,
f) a végrehajtási sorrend betartására, és
g) arra, hogy levonásra csak jogszabály, jogerős, végre
hajtható határozat – ideértve a jogszabályon alapuló, munkáltatói követelést megtestesítő záradékolt fizetési felszólítást – alapján vagy az érintett írásbeli hozzájárulása alapján kerül sor.
33. A fizetési felszólításokat a pénzügyi és számviteli
szerv adatszolgáltatása alapján a honvédelmi szervezet
jogi és igazgatási szolgálata készíti elő és a szervezet vezetője vagy az általa a honvédelmi szervezet szervezeti és
működési szabályzatában felhatalmazott személy kiadmányozza, melynek egy példányát a honvédelmi szervezet
pénzügyi referatúrája is megkapja. Rendszeres egyeztetés
szükséges a honvédelmi szervezet pénzügyi és jogi szakállománya között a fizetési felszólításokban szereplő követelések teljesülése érdekében.
34. A honvédelmi szervezetek jogi képviseletének
egyes szabályairól szóló 72/2013. (IX. 29.) HM utasításban meghatározottak figyelembe vételével a parancsnok
dönt a részletfizetés engedélyezéséről, annak futamidejéről, majd írásban kezdeményezi a jogalap nélküli kifizetés
visszakövetelését a kötelezettől.
35. A 23. pont b) és c) alpontja szerinti valamennyi
– pénzforgalommal rendezett – követelést a parancsnok
minősíti és a kártérítési felelősségről, valamint egyes meg
nem térülő károk leírásának és törlésének szabályairól
szóló 10/2013. (VIII. 12.) HM rendelet 47. §-ában foglaltak figyelembevételével a behajthatatlan követelésnek
minősítettek vonatkozásában – pénzeszközökben keletkezett kárként – kárleírási tanúsítvány készítésére intézkedik.
7. Záró rendelkezések 36. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
37. Hatályát veszti a pénzbeni juttatások folyósításának
rendjéről és számviteli elszámolásuk egyes kérdéseiről
szóló 30/2012. (HK 8.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
112/2011. (VII. 4.) Korm. rendelete az Országos Atomenergia Hivatal nukleáris energiával kapcsolatos európai uniós, valamint nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő feladatköréről, az Országos Atomenergia Hivatal hatósági eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelöléséről, a kiszabható bírság mértékéről, valamint az Országos Atomenergia Hivatal munkáját segítő tudományos tanácsról.
A Kormány az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. § a) és i) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában és b) pont bb) alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § (1) Az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: OAH):
a) ellátja az Európai Atomenergia Közösség, az Euratom kutatási-fejlesztési keretprogramjaiban való hazai részvétel
összehangolását és a keretprogrammal kapcsolatos nemzeti kapcsolattartási pont feladatait;
b) együttműködik a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséggel, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
Nukleáris Energia Ügynökségével, az Európai Atomenergia Közösséggel, továbbá az atomenergia békés célú
alkalmazása területén működő más nemzetközi és regionális kormányközi szervezetekkel;
c) ellátja az atomenergia biztonságos alkalmazása terén kötött kormányközi egyezmények hazai végrehajtását
szolgáló feladatokat; d) gondoskodik a hatáskörébe utalt nemzetközi, az atomenergia biztonságos alkalmazásával kapcsolatos
kötelezettségek teljesítéséről: da) a nukleáris biztonsággal, db) a radioaktív hulladékok és kiégett üzemanyag biztonságos kezelésével,
dc) a nukleárisbaleset-elhárítással, dd) a nukleáris védettséggel, de) a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával, továbbá
df) az atomkárért való felelősséggel összefüggésben; e) előkészíti a d) pont da) és db) alpontjához kapcsolódó nemzetközi kötelezettség alapján teljesítendő nemzeti
jelentéseket; f) gondoskodik a 2009/71/EURATOM irányelv 9. cikk (3) bekezdése szerinti önellenőrzési kötelezettség
teljesítéséről; továbbá g) előkészíti a 2009/71/EURATOM irányelv 9. cikk (1) bekezdése szerinti jelentést, valamint a 9. cikk (3) bekezdése
szerinti nemzetközi szakértői értékelése megkérését. (2) A 2009/71/EURATOM irányelv 9. cikk (3) bekezdése szerinti nemzetközi szakértői értékelések megkéréséről az
atomenergia-felügyeleti szervet felügyelő miniszter az OAH útján, a 9. cikk (1) bekezdése szerinti jelentéstételi
kötelezettség teljesítéséről az atomenergia-felügyeleti szervet felügyelő miniszter gondoskodik.
2. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 15. § (2) bekezdésében
meghatározott bírság összege legalább ötvenezer, de legfeljebb hárommillió forint.
(2) Atomerőmű engedélyesével szemben nukleáris biztonsági hatósági ügyben a bírság összege legalább ötvenezer, de
legfeljebb ötvenmillió forint. (3) Egyéb nukleáris létesítmény engedélyesével szemben nukleáris biztonsági hatósági ügyben a bírság összege legalább
ötvenezer, de legfeljebb ötmillió forint. (4) Nukleáris létesítmény engedélyesével szemben a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló
szerződés szerinti biztosítékok alkalmazásáról rendelkező jogszabályokban írt kötelezettség megszegése miatt indult
hatósági ügyben a bírság összege legalább ötvenezer, de legfeljebb ötmillió forint.
3. § A bírság összegének megállapításánál figyelemmel kell lenni az eset összes körülményére, ezen belül különösen arra,
hogy a szabályszegés vagy mulasztás folytán a) bekövetkezett-e rendkívüli esemény, nukleáris veszélyhelyzet vagy atomkár,
b) milyen súlyú a követelmények, előírások megszegése, c) ismételt szabályszegés történt-e,
d) felróható-e a szabályszegést vagy mulasztást okozó magatartás,
e) a szabályszegő vagy mulasztó tanúsított-e az általa okozott állapot megszüntetésére hozott intézkedéseket
segítő, kárenyhítő magatartást. 4. § A bírságot az OAH Magyar Államkincstárnál vezetett kiadási előirányzat felhasználási keretszámlájára kell befizetni.
5. § A Kormány az OAH 1. melléklet szerinti hatósági eljárásaiban – az 1. mellékletben meghatározott feltételek esetében és
szakkérdésben – az 1. melléklet szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki. Az ügyfélnek az eljárás megindítása
előtt benyújtott kérelmére a szakhatóságként kijelölt hatóság előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki, amely egy évig
hatályos. 6. § (1) Az OAH munkáját segítő Tudományos Tanács az atomenergia alkalmazása területén országosan elismert
szakemberekből álló, legfeljebb 12 tagú testület. A Tudományos Tanács a korszerű tudományos eredmények
figyelembevételével állást foglal a nukleáris biztonsággal, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásával, a
sugárvédelemmel és a nukleárisbaleset-elhárítással összefüggő legfontosabb elvi és kutatási-fejlesztési kérdésekben.
A Tudományos Tanács ügyrendjét maga határozza meg. (2) A Tudományos Tanács elnökét és tagjait az OAH főigazgatójának javaslatára az OAH felügyeletét ellátó miniszter
nevezi ki és menti fel. (3) A Tudományos Tanács Titkársága az OAH keretében működik. Az ezzel kapcsolatos költségeket az OAH
költségvetésében kell előirányozni. 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
8. § E rendelet 1. § (1) bekezdés f) és g) pontja, valamint (2) bekezdése a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági
közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/EURATOM irányelv 9. cikk (1) és
(3) bekezdésének való megfelelést szolgálja. 9. § Hatályát veszti az Országos Atomenergia Hivatal feladatáról, hatásköréről és bírságolási jogköréről, valamint az
Atomenergia Koordinációs Tanács tevékenységéről szóló 114/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2010. (VII. 27.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Városi Bíróság 13. B.278/2010/4.
számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel. Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1449/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a KDOP-3.1.1/A-2f-2010-0001 azonosító számú („Pápa városközpont funkcióbővítő rehabilitációja” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KDOP-3.1.1/A-2f-2010-0001 azonosító számú, „Pápa városközpont funkcióbővítő
rehabilitációja” című projekt elszámolható közkiadásának 36 001 577 forinttal történő növelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1702/2013. (X. 4.) Korm. határozata az ÉMOP-3.1.2/C-09-2f-2011-0001 azonosító számú („Dobó tér – Eger patak – Belvárosi térsor funkcióbővítő rehabilitációja” című) kiemelt projekt támogatási összeg növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ÉMOP-3.1.2/C-09-2f-2011-0001 azonosító számú, a „Dobó tér – Eger patak
– Belvárosi térsor funkcióbővítő rehabilitációja” című kiemelt projekt elszámolható közkiadásának legfeljebb
1 131 312 968  forinttal történő megnövelését,
2. hozzájárul ahhoz, hogy az  1.  melléklet szerint a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív
Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést módosítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: a támogathatóság feltételének teljesítését követően azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1782/2015. (X. 28.) Korm. határozata a Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete létrehozásával és működésével kapcsolatos források biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete
létrehozásához és működéséhez szükséges forrásnak a Miniszterelnökség fejezetben, külön költségvetési cím alatt
történő rendelkezésre állásáról 2015. évben 157,4 millió forint összegben, 2016. évben 826,7 millió forint összegben
2017. évtől 644,4 millió forint összegben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2015. évben: azonnal
 a 2016. évben: 2016. január 31.
 a 2017. évtől: a központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
95/2007. (HK 13.) HM JSZÁT intézkedése a Magyar Honvédség egészségügyi intézményrendszerének átalakításához kapcsolódó dokumentum- és elektronikus információvédelmi szakfeladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, valamint a
honvédelmi miniszter a MH egészségügyi intézményrendszerének átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról
szóló 49/2007. (HK 11.) utasítása 8. § (5) bekezdése alapján az alábbi intézkedést adom ki:
1. Az intézkedés hatálya az Állami Egészségügyi Központra (ÁEK), az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központra, az MH Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézetre, az MH Balatonfüredi Kardiológiai Rehabilitációs Intézetre, az MH Verőcei Betegotthonra, valamint az MH Támogató Dandárra (MH TD) terjed ki.
2. A Magyar Honvédség egészségügyi intézményrendszerének átalakításában érintett szervezetek dokumentumvédelmi szakfeladataikat a 4/2004. (HK 10.) HM IDVF
szakintézkedésében meghatározottak szerint hajtsák végre.
3. Az érintett szervek vezetői és az ügyintézői állomány kiemelten kezelje a szakintézkedés II/1/b. pontjában
meghatározott adathordozók átadására vonatkozó szabályokat a folyamatos és zökkenőmentes feladatátcsoportosítás biztosítása érdekében.
4. A szervezetek állományából kiváló ügyintézők által
azonnali megsemmisítésre előkészített iratokat az ügykezelők csak abban az esetben vehetik át, ha az irattári kezelési jelzést az illetékes vezető jóváhagyta.
5. A feleslegessé vált számítógépek mágneses merevlemezeiről (és hordozható elektronikus adatok rögzítésére
képes memóriákból) az adatokat törölni kell, – az adathordozó eszköz leadása előtt – olyan módon, hogy az adatok
helyreállíthatatlansága biztosított legyen. Az alkalmazásra
kerülő törlési eljárás megfelelőségéről, megbízhatóságáról
ki kell kérni a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály (HM IIF) véleményét.
6. A szervezeti változásoknak és átalakulásnak megfelelően 2007. augusztus 31-ig el kell készíteni a Számítástechnikai Védelmi Szabályzatot, kiemelt figyelemmel a
csatlakozott szervezeti elemekre és az új kapcsolati rendszerre.
7. A nyílt adatokat kezelő számítógépes hálózatok
(MH Intranet, belső LAN, Internet) esetében az Ált/210 és
az Ált/3 szabályzatok alapján 2007. július 31-ig ki kell
kijelölni a számítógépek és számítógépes hálózatok biztonságáért felelős személy(eke)t.
8. Az MH Intranet, belső LAN, Internet munkaállomások és a kiszolgáló szerverek biztonsági beállításait úgy
kell elvégezni, hogy annak segítségével biztosított legyen
a rendszerben tárolt adatokhoz a szelektív hozzáférés, valamint az adatok elkülönített kezelése. Minden egyes felhasználónak egyedi felhasználói névvel és azonosítóval
kell rendelkezni.
9. Az MH Intranet, belső LAN, és egyéb hálózatokon
minősített információ nem kezelhető, továbbítható. Az interneten keresztül a „nem nyilvános” kezelési jelzéssel ellátott információ sem továbbítható, kezelhető.
10. Minősített elektronikus adatok feldolgozása, kezelése, továbbítása csak az erre feljogosított és kijelölt számítógépen történhet.
11. A rendszerszintű hozzáférések számát, különösen a
központi kiszolgálást megvalósító szerverek esetében a
minimális szinten kell tartani. A külső helyszínekről az
ilyen hozzáféréseket kiemelt figyelemmel és megerősített
biztonsági eljárásokkal kell kezelni.
12. Az ÁEK működéséhez szükséges informatikai
infrastruktúra új hálózati kapcsolatai biztonsága és folyamatos rendelkezésre-állása biztosítása érdekében az ÁEK
üzemeltető és a biztonságért felelős állomány az MH zártcélú hálózatához történő csatlakozás időszakában fokozott
figyelemmel rendszeres és dokumentált ellenőrzéseket hajtson végre. Az összecsatlakozást biztosító hardver, szoftver
elemek felügyelete mellett az ellenőrzések terjedjenek ki az
átalakításban résztvevő szervezetek hálózatainak és kapcsolatainak vizsgálatára is. Rendellenes kapcsolat, illetve a
biztonságot veszélyeztető működési zavar észlelése esetén
az üzemeltető állomány a MH TD, a biztonsági állomány a
HM IIF felé tegyen jelentést.
13. Az MH zártcélú hálózatához történő csatlakozás
időszakában az ÁEK központi informatikai infrastruktúráját üzemeltető állomány (MH TD) az ÁEK és az MH zártcélú hálózat összekapcsolását szolgáló rendszerelemeken
rendszeresen végezzen sebezhetőség ellenőrzést, szkennelje a kapcsolatokat, ellenőrizze az eszközök beállított
szabályrendszerének megfelelősségét. Biztonságot veszélyeztető működési zavar, behatolás vagy egyéb illegális tevékenység észlelése esetén a MH TD a HM IIF felé tegyen
jelentést.
14. A HM IIF a beérkezett biztonságot veszélyeztető
eseményekről szóló jelentések alapján az érintett szervezetek üzemeltető és biztonsági állományának bevonásával
vizsgálja ki az eseményeket és határozza meg a szükséges
korrekciókat a kialakult helyzet felszámolására.
15. Az MH zártcélú hálózatához történő csatlakozás
időszakában a HM IIF hajtson végre célellenőrzéseket az
összekapcsolásra, valamint jelen intézkedésben megfogalmazott feladatok végrehajtására vonatkozóan.
16. A TAJ számok Interneten keresztüli ellenőrzését
megvalósító számítógéphez történő hozzáféréseket külön
kell dokumentálni, ezen eszköz más célzattal nem használható.
17. Az MH zártcélú hálózatának informatikai biztonsági átalakítását és az ÁEK hálózatainak védelmét szolgáló
eszközök konfigurálását csakis az MH Támogató Dandár
szakemberei végezhetik, figyelemmel a HM HVKF
68/2007. (HK 13.) intézkedésében meghatározottakra.
18. Az ÁEK-be integrált szervezetek informatikai infrastruktúrájának átalakításakor a helyi adatkezelő rendszerek külső kapcsolatait az ÁEK informatikai rendszerére
központilag meghatározott biztonsági követelmények szerint kell kialakítani.
19. A technikailag vagy egyéb okokból történő egyedi
kialakításokhoz a biztonsági követelmények meghatározása és a kapcsolat engedélyezése a HM IIF hatásköre.
20. Jelen intézkedés aláírása napján lép hatályba, és
2008. június 30-án hatályát veszti.
Wapplerné dr. Balogh Ágnes s. k.,
HM jogi szakállamtitkár