text:
44/2016. (XI. 28.) NGM rendelete a nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról.
A termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 30. § (2) bekezdés a)–d) pontjában, valamint
az 50.  § tekintetében a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13.  §
(2) bekezdésében,
az 51. § tekintetében a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (2) bekezdés 3. és 4. pontjában,
az 52.  § tekintetében a  műszaki biztonsági hatóságok műszaki biztonsági tevékenységének és a  Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatal piacfelügyeleti eljárásának részletes szabályairól szóló 321/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 11.  § a), c) és
e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 9.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E  rendelet hatálya az  olyan nyomástartó berendezés és rendszer, valamint az  egyszerű nyomástartó edény
tervezésére, gyártására, megfelelőségének értékelésére, forgalmazására terjed ki, amelyben a  legnagyobb
megengedhető nyomás (PS) 0,5 bart meghaladja, valamint az  ezeket tervező, gyártó, forgalmazó és importáló
természetes és jogi személyre.
2. Fogalommeghatározások 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. akkreditálás: a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. július 9-i 765/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 765/2008/EK rendelet) 2.  cikk 10.  pontjában
meghatározott fogalom;
2. állandó kötés: csak roncsolással szétválasztható kötés;
 3. biztonsági szerelvény: a  nyomástartó berendezést jellemző határérték túllépése elleni védelemre tervezett
készülék;
 4. CE megfelelőségi jelölés: a  termékek piacfelügyeletéről szóló 2012. évi LXXXVIII. törvény 2.  § (2)  bekezdése
szerinti fogalom;
 5. csővezeték: töltet szállítására szolgáló berendezés, elemei különösen a  cső, a  csőrendszer, a  csőidom,
a szerelvény, a táguláskiegyenlítő, a hajlékony cső vagy egyéb nyomástartó elem, valamint a levegő hűtésére
vagy fűtésére szolgáló csöves hőcserélő;
6. edény: nyomással igénybe vett töltet befogadására tervezett és arra gyártott zárt szerkezeti egység az  első
csatlakozásig, mely több nyomással igénybe vett térből is állhat, valamint a hozzá tartozó szerkezeti elemek;
7. egyszerű nyomástartó edény: a  43.  § (2)  bekezdésében meghatározott ismérveknek megfelelő, levegő vagy
nitrogén befogadására szolgáló hegesztett edény;
8. elismert független szervezet: a kijelölő hatóság által, jogszabály alapján kijelölt és a 13. § (4) bekezdése szerint
bejelentett szervezet, amely megfelel a 22. §-ban foglalt feltételeknek;
9. európai anyagjóváhagyás: műszaki dokumentum, amely harmonizált szabványban nem szereplő,
nyomástartó berendezés gyártásánál ismétlődő felhasználásra alkalmas anyag jellemzőit rögzíti;
10. forgalmazás: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 1. pontjában meghatározott tevékenység;
11. forgalmazó: 765/2008/EK rendelet 2. cikk 6. pontjában meghatározott személy;
12. forgalomba hozatal: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott fogalom;
13. forgalomból történő kivonás: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 15. pontjában meghatározott fogalom;
14. gazdasági szereplő: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 7. pontjában meghatározott fogalom;
15. gyártó: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 3. pontjában meghatározott fogalom;
16. harmonizált szabvány: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 9. pontjában meghatározott szabvány;
17. importőr: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 5. pontjában meghatározott személy;
18. kockázat: a  nyomástartó berendezésnek vagy rendszernek az  a  jellege, minősége, amely az  e  rendelet által
védett érdekeket és követelményeket veszélyeztetheti;
19. legnagyobb megengedhető nyomás (PS): az a legnagyobb nyomás, amelyre a berendezést tervezték, értékét és
helyét a gyártó adja meg;
20. megengedhető hőmérséklet (TS): az  a  legkisebb vagy legnagyobb hőmérséklet, amelyre a  berendezést
a gyártó méretezte;
21. megfelelőségértékelés: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 12. pontjában meghatározott eljárás;
22. megfelelőségértékelő szervezet: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 13. pontjában meghatározott szervezet;
23. meghatalmazott képviselő: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 4. pontjában meghatározott személy;
24. műszaki leírás: a  nyomástartó berendezés, rendszer vagy az  egyszerű nyomástartó edény által teljesítendő
műszaki követelményeket ismertető dokumentum;
25. nemzeti akkreditáló hatóság: a  Nemzeti Akkreditáló Hatóságról és az  akkreditálási eljárásról szóló 424/2015.
(XII. 23.) Korm. rendeletben meghatározott hatóság;
26. névleges méret: a DN jel és az azt követő szám, ami hivatkozási célú, kerekített szám és csak közelítőleg azonos
a gyártási méretekkel;
27. nyomás: a légköri nyomáshoz viszonyított túlnyomás; a negatív értékű nyomás a vákuum;
28. nyomástartó berendezés: az edény, a csővezeték, a biztonsági szerelvény és a nyomással igénybe vett tartozék,
valamint a nyomással igénybe vett részekhez közvetlenül kapcsolódó elemek;
29. nyomástartó tartozék: üzemeltetési feladattal és nyomástartó házzal rendelkező szerelvény;
30. nyomástartó rendszer: a gyártó által összeszerelt több nyomástartó berendezés, amely összefüggő működési
egységet alkot;
31. sorozatgyártás: az  a  gyártás, amely során azonos típusú több edényt egy adott időtartam alatt, folyamatos
gyártásban, közös méretezés alapján, ugyanazzal a gyártási eljárással állítanak elő;
32. térfogat (V): a  nyomással igénybe vett tér belső térfogata, beleértve a  csonkok belső térfogatát – az  első
csatlakozási pontig – levonva az állandó belső szerkezeti elemek térfogatát;
33. töltet: egy vagy több komponensű gáz, folyadék, gőz és a szuszpenzió;
34. uniós harmonizációs jogszabály: a 765/2008/EK rendelet 2. cikk 21. pontjában meghatározott jogszabály;
35. üzembe helyezés: egy nyomástartó berendezés vagy rendszer felhasználó általi első használata.
II. FEJEZET
A GAZDASÁGI SZEREPLŐK KÖTELEZETTSÉGEI 3. A gyártó kötelezettségei
3. § (1) A gyártónak a 38. § (1) és (2) bekezdésében vagy a 45. § (1) bekezdésében meghatározott nyomástartó berendezés
vagy rendszer, valamint az egyszerű nyomástartó edény (a továbbiakban együtt: termék) forgalomba hozatal előtt
vagy saját célra történő felhasználásakor meg kell bizonyosodnia arról, hogy azokat a  3. vagy a  6.  mellékletben
meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek megfelelően tervezték és gyártották.
(2) A  gyártó a  38.  § (3)  bekezdésében vagy a  45.  § (2)  bekezdésben meghatározott termék forgalomba hozatala
előtt vagy saját célra történő felhasználásakor meggyőződik arról, hogy azt valamely tagállam helyes mérnöki
gyakorlatának megfelelően tervezték és gyártották.
(3) A  termék esetében a  gyártó elkészíti a  3. vagy a  6.  melléklet szerinti műszaki dokumentációt, és elvégzi vagy
elvégezteti a 41. § vagy a 46. § szerinti megfelelőségértékelési eljárást.
(4) Ha a  termék megfelel az  (1)  bekezdés szerint alkalmazandó követelményeknek, a  gyártó EU-megfelelőségi
nyilatkozatot állít ki, és a  terméken feltünteti a  CE megfelelőségi jelölést, valamint a  nyomástartó berendezések
és rendszerek esetén a  3.  melléklet 3.3.  pontjában vagy az  egyszerű nyomástartó edények esetén a  8.  melléklet
1. pontjában előírt feliratokat.
(5) A gyártó a műszaki dokumentációt és az EU-megfelelőségi nyilatkozatot a nyomástartó berendezés vagy rendszer
forgalomba hozatalát követően tíz évig megőrzi.
(6) A  gyártó biztosítja a  sorozatgyártás e  rendeletnek való megfelelőségének fenntartását szolgáló eljárások
működését, ennek során figyelembe veszi a  termék tervezésének és jellemzőinek változásait, valamint azon
harmonizált szabványok vagy egyéb műszaki leírások változásait, amelyek alapján a nyomástartó berendezés vagy
rendszer megfelelőségét megállapították.
(7) Ha a  termék jelentette kockázatokra tekintettel indokolt, a  gyártó a  fogyasztók és egyéb felhasználók biztonsága
érdekében elvégzi a  forgalmazott nyomástartó berendezés vagy rendszer mintavizsgálatát, amelynek keretében
kivizsgálja a  nem megfelelő nyomástartó berendezésekkel kapcsolatos panaszokat, amelyekről, valamint a  nem
megfelelő berendezések vagy rendszerek visszahívásáról nyilvántartást vezet. A  gyártó folyamatosan tájékoztatja
a forgalmazókat minden nyomonkövetési intézkedésről.
(8) A gyártó biztosítja, hogy a terméken egyértelműen fel legyen tüntetve:
a) az azonosítását lehetővé tevő típus-, tétel- vagy sorozatszám, vagy egyéb, a termék egyértelmű azonosítására
szolgáló jelölés, vagy ha a  berendezés vagy rendszer mérete vagy jellege ezt nem teszi lehetővé, akkor
a berendezés csomagolása vagy a kísérő dokumentáció tartalmazza ezen információt;
b) a gyártó neve, kereskedelmi neve, bejegyzett kereskedelmi védjegye, kapcsolattartási címe, székhelye, illetve
fióktelepe.
(9) A  gyártó mellékeli a  38.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott nyomástartó berendezéshez vagy rendszerhez
a 3. melléklet 3.3. és 3.4. pontja szerinti, a 38. § (3) bekezdésében meghatározott nyomástartó berendezéshez vagy
rendszerhez a  45.  § (2)  bekezdésében meghatározott egyszerű nyomástartó edényhez a  8.  melléklet 3.  pontja
szerinti magyar nyelvű használati útmutatót és biztonsági tájékoztatót. A  használati útmutatónak és biztonsági
tájékoztatónak egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell lennie.
(10) A  gyártó, amennyiben úgy ítéli meg vagy feltételezi, hogy az  általa forgalomba hozott termék nem felel meg
e  rendelet követelményeinek, azonnal megteszi a  szükséges kiigazító intézkedéseket a  nyomástartó berendezés
vagy rendszer megfelelőségének biztosítására, és amennyiben szükséges, kivonja a  forgalomból vagy visszahívja
azt.
(11) Ha a termék kockázatot jelent, a gyártó erről haladéktalanul tájékoztatja azon tagállamok piacfelügyeleti hatóságait,
amelyekben a terméket forgalmazták, részletes tájékoztatást adva különösen a megfelelés hiányáról és valamennyi
megtett kiigazító intézkedésről.
(12) A  gyártó a  piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére átadja a  nyomástartó berendezés vagy rendszer e  rendelet
követelményeinek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt.
Az információt és a dokumentációt a hatóság által kért nyelven és módon kell a hatóság rendelkezésére bocsátani.
(13) A  gyártó a  piacfelügyeleti hatóság felszólítására köteles együttműködni minden olyan intézkedés terén, amelyet
a piacfelügyeleti hatóság az általa forgalomba hozott termék jelentette kockázat kiküszöbölése érdekében tesz.
4. Meghatalmazott képviselő 4. § (1) A  gyártó írásban meghatalmazott képviselőt bízhat meg a  tagállami hatóságokkal történő együttműködés
teljesítésére. A  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettségek és a  3.  § (2)  bekezdése szerinti műszaki
dokumentáció elkészítésére vonatkozó kötelezettség nem képezik a  meghatalmazott képviselő megbízatásának
részét.
(2) A meghatalmazott képviselő a gyártótól kapott megbízásban meghatározott feladatokat látja el. A megbízásnak ki
kell terjednie legalább arra, hogy a meghatalmazott képviselő:
a) a  termék forgalomba hozatalát követően tíz évig megőrzi és kérés esetén a  piacfelügyeleti hatóság
rendelkezésére bocsátja az EU-megfelelőségi nyilatkozatot és a műszaki dokumentációt;
b) a  piacfelügyeleti hatóság indokolt kérésére a  hatóság rendelkezésére bocsátja a  termék megfelelőségének
igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt;
c) együttműködik a  piacfelügyeleti hatósággal a  megbízatása körébe tartozó termék jelentette kockázatok
kiküszöbölése érdekében tett intézkedéseknél. 5. Az importőr kötelezettségei
5. § (1) A  38.  § (1) és (2)  bekezdésében vagy a  45.  § (1)  bekezdésében meghatározott termék forgalomba hozatala
előtt az  importőr köteles megbizonyosodni arról, hogy a  gyártó elvégezte a  41.  § vagy 46.  § szerinti
megfelelőségértékelési eljárást, valamint köteles megbizonyosodni arról is, hogy a  gyártó elkészítette a  műszaki
dokumentációt, a terméken feltüntette a CE megfelelőségi jelölést, és mellékelte a 3. melléklet 3.3. és 3.4. pontjában
vagy a 8. melléklet 1. és 3. pontjában előírt használati útmutatót és biztonsági tájékoztatót, továbbá arról is, hogy
a gyártó megfelel a 3. § (5)–(7) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(2) A 38. § (3) bekezdésében meghatározott termék forgalomba hozatala előtt az  importőr köteles megbizonyosodni
arról, hogy a  gyártó elkészítette a  műszaki dokumentációt, a  nyomástartó berendezéshez vagy rendszerhez
mellékelték a  használati útmutatót és biztonsági tájékoztatót, továbbá a  gyártó teljesítette a  3.  § (5) és
(6) bekezdésében meghatározott követelményeket.
(3) Amíg az  importőr úgy ítéli meg, hogy a  45.  § (2)  bekezdése szerinti egyszerű nyomástartó edény nem felel meg
a 45. §-ban előírt alapvető műszaki követelményeknek, az edény nem hozható forgalomba. Ha az edény kockázatot
jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót, valamint a piacfelügyeleti hatóságot.
(4) A  45.  § (2)  bekezdésében meghatározott edény forgalomba hozatalát megelőzően az  importőr köteles
meggyőződni arról, hogy az  edények tervezése és gyártása valamelyik tagállam helyes mérnöki gyakorlatával
összhangban történt, valamint az edényen fel vannak tüntetve a 8. melléklet 2.1. pontjában előírt feliratok, továbbá
a gyártó megfelel a 3. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(5) Ha a  nyomástartó berendezés vagy rendszer nem felel meg a  3.  mellékletben előírt alapvető biztonsági
követelményeknek, nem hozható forgalomba.
(6) Ha a termék kockázatot jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót, valamint a piacfelügyeleti hatóságot.
 (7) A terméken, vagy ha ez nem lehetséges, annak csomagolásán vagy a kísérő dokumentáción az importőr feltünteti
a  nevét, kereskedelmi nevét vagy bejegyzett kereskedelmi védjegyét és székhelyét. Az  elérhetőségi adatokat
közérthetően kell feltüntetni.
(8) Az  importőr köteles biztosítani, hogy a  38.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott nyomástartó berendezéshez
vagy rendszerhez mellékelve legyen a 3. melléklet 3.3. és 3.4. pontja szerinti magyar nyelvű használati útmutató és
biztonsági tájékoztató. Az importőr biztosítja, hogy a 38. § (3) bekezdése szerinti nyomástartó berendezéshez vagy
rendszerhez, vagy a 45. § (2) bekezdése szerinti egyszerű nyomástartó edényhez mellékelve legyen a magyar nyelvű
használati útmutató és biztonsági tájékoztató.
(9) Az importőr köteles biztosítani, hogy amíg a termék a felelősségi körébe tartozik, a tárolás és a szállítás körülményei
ne veszélyeztessék a  nyomástartó berendezés vagy rendszer esetében a  3.  mellékletben, míg az  egyszerű
nyomástartó edény esetében a  6.  mellékletben meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek való
megfelelést.
(10) Ha a termék jelentette kockázatra tekintettel indokolt, az  importőr a  fogyasztók és egyéb felhasználók biztonsága
érdekében elvégzi a  forgalmazott termék mintavizsgálatát, amelynek keretében kivizsgálja a  nem megfelelő
nyomástartó berendezésekkel kapcsolatos panaszokat, nyilvántartást vezet ezekről, és a  nem megfelelő
berendezések vagy rendszerek visszahívásáról, valamint folyamatosan tájékoztatja a  forgalmazókat minden ilyen
nyomonkövetési intézkedésről.
(11) Ha az  importőr által forgalomba hozott termék nem felel meg e  rendelet követelményeinek, az  importőr azonnal
meghozza a szükséges kiigazító intézkedéseket a termék megfelelőségének biztosítására, és kivonja a forgalomból
vagy visszahívja azt.
(12) Ha a  termék kockázatot jelent, az  importőr erről azonnal tájékoztatja azon tagállamok piacfelügyeleti hatóságait,
amelyekben a terméket forgalmazzák, részletes tájékoztatást adva különösen a megfelelés hiányáról és valamennyi
megtett kiigazító intézkedésről.
(13) Az  importőr a  nyomástartó berendezés vagy rendszer forgalomba hozatalát követően a  piacfelügyeleti hatóság
számára tíz évig elérhetővé teszi az  EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát, és biztosítja, hogy a  műszaki
dokumentáció a piacfelügyeleti hatóság rendelkezésére bocsátható legyen a hatóság által kért nyelven.
(14) A 45. § (1) bekezdése szerinti egyszerű nyomástartó edények esetében az importőr az edény forgalomba hozatalát
követően a piacfelügyeleti hatóság számára tíz évig elérhetővé teszi az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát,
és biztosítja, hogy a  hatóság által kért nyelven a  műszaki dokumentáció a  piacfelügyeleti hatóság rendelkezésére
bocsátható legyen.
(15) Az  importőr a  piacfelügyeleti hatóság kérésére átadja a  termék megfelelőségének igazolásához szükséges összes
információt és dokumentációt. Az  információt és a  dokumentációt a  hatóság által kért nyelven és módon kell
a hatóság rendelkezésére bocsátani.
(16) Az importőr a piacfelügyeleti hatóság felszólítására köteles együttműködni minden olyan intézkedés terén, amelyet
a piacfelügyeleti hatóság az általa forgalomba hozott termék jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében tesz.
6. A forgalmazó kötelezettségei 6. § (1) A forgalmazó a termék forgalmazásakor az e rendeletben előírt követelményekkel kapcsolatban kellő gondossággal
jár el. A  38.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti nyomástartó berendezés vagy rendszer forgalmazását megelőzően
a  forgalmazó köteles megbizonyosodni arról, hogy a  nyomástartó berendezésen vagy rendszeren fel van-e
tüntetve a  CE megfelelőségi jelölés, és mellékelték-e hozzá a  szükséges dokumentációt, valamint a  3.  melléklet
3.3. és 3.4. pontja szerinti használati útmutatót és a biztonsági tájékoztatót magyar nyelven, továbbá arról is, hogy
a gyártó és az importőr teljesítette a 3. § (5) és (6) bekezdésében, valamint az 5. § (7) bekezdésében meghatározott,
a gyártóra, illetve az importőrre vonatkozó követelményeket.
(2) Ha a termék nem felel meg a 3. mellékletben vagy a 6. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknek,
a forgalmazó nem forgalmazhatja mindaddig, amíg azt megfelelővé nem tették.
(3) Ha a  termék kockázatot jelent, a  forgalmazó tájékoztatja erről a  gyártót vagy az  importőrt, valamint azonnal
tájékoztatja azon tagállamok piacfelügyeleti hatóságait, amelyekben a  terméket forgalmazzák, részletes
tájékoztatást adva a megfelelés hiányáról és valamennyi megtett kiigazító intézkedésről.
(4) A  38.  § (3)  bekezdése szerinti nyomástartó berendezés vagy rendszer forgalmazását megelőzően a  forgalmazó
köteles megbizonyosodni arról, hogy a  nyomástartó berendezéshez vagy rendszerhez mellékeltek használati
útmutatót magyar nyelven, továbbá arról is, hogy a gyártó és az importőr teljesítette a 3. § (5) és (6) bekezdésében,
valamint az 5. § (7) bekezdésében meghatározott követelményeket.
(5) A  45.  § (1)  bekezdésében meghatározott egyszerű nyomástartó edény forgalmazását megelőzően a  forgalmazó
köteles ellenőrizni, hogy az  edényen fel van-e tüntetve a  CE megfelelőségi jelölés és a  8.  melléklet 1.  pontjában
előírt feliratok, mellékelték-e hozzá az  előírt dokumentációt, a  8.  melléklet 3.  pontja szerinti használati utasítást
és biztonsági tájékoztatót magyar nyelven, továbbá hogy a  gyártó megfelelt-e a  3.  § (5) és (6)  bekezdésében, és
az importőr az 5. § (7) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(6) A  45.  § (2)  bekezdésében meghatározott egyszerű nyomástartó edény forgalmazását megelőzően a  forgalmazó
köteles ellenőrizni, hogy az edényen fel vannak-e tüntetve a 8. melléklet 2.1. pontjában előírt feliratok, mellékelték-e
hozzá a  8.  melléklet 3.  pontja szerinti használati útmutatót és biztonsági tájékoztatót magyar nyelven, és hogy
a  gyártó megfelelt-e a  3.  § (5) és (6)  bekezdésében, és az  importőr az  5.  § (7)  bekezdésében meghatározott
követelményeknek.
(7) A  forgalmazó biztosítja, hogy a  forgalmazás időszaka alatt a  termék tárolásának és a szállításának körülményei ne
veszélyeztessék a 3. mellékletben, valamint a 6. mellékletben meghatározott követelményeknek való megfelelését.
(8) Az  a  forgalmazó, aki tudomással bír arról, hogy az  általa forgalmazott termék nem felel meg az  e  rendeletben
foglalt követelményeknek, megteszi a szükséges kiigazító intézkedéseket a nyomástartó berendezés vagy rendszer
megfelelőségének biztosítására, vagy gondoskodik arról, hogy a terméket kivonják a forgalomból vagy visszahívják
azt. A  megtett intézkedéseiről haladéktalanul tájékoztatja a  gyártót, az  importőrt, továbbá a  piacfelügyeleti
hatóságot is, megjelölve az intézkedések szükségességének okát, a megtett intézkedéseket és azok eredményét.
(9) A  forgalmazó a  piacfelügyeleti hatóság kérésére a  piacfelügyeleti hatóság rendelkezésére bocsátja a  termék
megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt. Az  információt és
a  dokumentációt a  hatóság által kért nyelven és módon kell a  hatóság rendelkezésére bocsátani. A  forgalmazó
köteles együttműködni a piacfelügyeleti hatósággal minden olyan intézkedés terén, amelyet az általa forgalomba
hozott termék jelentette kockázat kiküszöbölése érdekében tesz.
7. Az importőrre és a forgalmazóra is vonatkozó gyártói kötelezettségek
7. § Azt az  importőrt vagy forgalmazót, aki saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy terméket, illetve olyan
módon módosít egy már forgalomba hozott terméket, ami befolyásolja a termék e rendelet követelményeinek való
megfelelését, e  rendelet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni, és a  3.  §-ban a  gyártókra előírt kötelezettségek
terhelik.
8. A gazdasági szereplők azonosítása 8. § (1) A  piacfelügyeleti hatóság felszólítására a  gazdasági szereplő köteles megnevezni az  összes olyan gazdasági
szereplőt, amely terméket szállított a részére, vagy amelynek terméket szállított.
(2) A gazdasági szereplő az (1) bekezdésben előírt információkat a hatóság kérésére a termék részére történő szállítását,
illetve az általa történő szállítást követően tíz évig köteles bemutatni.
III. FEJEZET
A TERMÉKEK FORGALOMBA HOZATALÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
9. Piacfelügyelet 9. § (1) A  piacfelügyeleti hatóság meghoz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a  terméket csak akkor
lehessen forgalmazni és üzembe helyezni, ha megfelelő telepítés és karbantartás, valamint rendeltetésszerű
használat esetén megfelel e rendelet követelményeinek.
(2) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó, de a  követelményeinek meg nem felelő termék bemutatását a  piacfelügyeleti
hatóság engedélyezi ipari vásár, kiállítás, bemutató vagy más hasonló célú rendezvény alkalmával, ha mindaddig
jól láthatóan feltüntetik a  termék nem-megfelelőségét és forgalmazásra való alkalmatlanságát, ameddig a  gyártó
vagy az Európai Unióban letelepedett meghatalmazott képviselője a termék előírásoknak megfelelő állapotát nem
biztosítja. Bemutató alkalmával meg kell tenni a  piacfelügyeleti hatóság által előírt követelményeknek megfelelő
intézkedéseket a személyi biztonság védelmére.
10. Szabad forgalmazás 10. § A  piacfelügyeleti hatóság a  nyomásból eredő veszélyre hivatkozva nem tilthatja meg, nem korlátozhatja
és akadályozhatja az  e  rendelet hatálya alá tartozó és e  rendelet követelményeinek megfelelő,
a  megfelelőségértékelési eljárásnak alávetett és az  ezt tanúsító megfelelőségi jelöléssel ellátott termék
forgalmazását és üzembe helyezését a gyártó által meghatározott feltételek mellett.
11. § A  38.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott nyomástartó berendezések vagy rendszerek biztonságos és
szakszerű használatához szükséges a 3. melléklet 3.3. és 3.4. pontja szerinti, a 38. § (3) bekezdésében meghatározott
nyomástartó berendezéshez vagy rendszerhez a  38.  § (3)  bekezdésében meghatározott egyszerű nyomástartó
edényhez a 8. melléklet 3. pontja szerinti magyar nyelvű használati útmutató és biztonsági tájékoztató.
11. Biztonsági intézkedések 12. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóság meggyőződik arról, hogy az  e  rendelet hatálya alá tartozó, megfelelőségi jelöléssel
ellátott termék előírás szerint karbantartva és rendeltetésszerűen használva veszélyeztetheti személyek vagy
anyagi javak biztonságát, köteles megtenni a szükséges intézkedéseket a  termék forgalomból történő kivonására,
megtiltani a  forgalomba hozatalt, szállítást, üzembe helyezést vagy használatot, vagy korlátozni a  szabad
forgalmazást.
(2) A termék nem megfelelő, ha
a) nem teljesülnek a 38. § és a 45. § adott termékre vonatkozó követelményei;
b) a 39. § (2) bekezdésében hivatkozott szabványok alkalmazása hibás;
c) a 39. § (2) bekezdésében hivatkozott szabványok hibásak;
d) nem megfelelő a 42. § szerinti – nyomástartó termékek anyagára vonatkozó – európai anyagjóváhagyás.
(3) Ha a  nem megfelelő terméken alkalmazták a  megfelelőségi jelölést, a  piacfelügyeleti hatóság a  19.  § szerinti
intézkedéseket köteles megtenni a  jelölést alkalmazó gyártóval vagy meghatalmazott képviselőjével szemben, és
intézkedéseiről a 33. § szerint tájékoztatnia kell az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) és a tagállamokat.
12. Bejelentett szervezet 13. § (1) A kijelölő hatóság jelöli ki a szervezeteket
a) a  nyomástartó berendezések és rendszerek esetében a  41.  §, 42.  § és a  3.  melléklet 3.1.2. és 3.1.3.  pontja,
valamint
b) az egyszerű nyomástartó edények esetében a 6. melléklet 3.2. pontja és a 7. melléklet
szerinti feladatok ellátására.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezetek kijelölése a  22.  §-ban és a  23.  §-ban előírt feltételek alapján történik.
A  kijelölt szervezet köteles e  feltételek teljesítését a  kijelölő hatóságnak teljes körű tájékoztatással és megfelelő
dokumentumokkal bizonyítani. A vonatkozó harmonizált szabványok feltételeinek megfelelő szervezeteket úgy kell
tekinteni, hogy megfelelnek a 22. § és 23. § követelményeinek.
(3) A kijelölő hatóság a 19. §-ban meghatározottak szerint bejelenti a Bizottságnak és a tagállamoknak a 41. §-ban és
a 42. §-ban meghatározott, valamint a 6. melléklet 3.2. pontja és a 7. melléklet szerinti eljárások lefolytatására általa
kijelölt szervezeteket, e  szervezetek feladatainak rögzítésével, valamint a  Bizottság által előzőleg adott azonosító
számaikkal együtt.
(4) A  kijelölő hatóság a  19.  § szerint bejelenti a  Bizottságnak és a  tagállamoknak a  3.  melléklet 3.1.2. és 3.1.3.  pontja
szerinti eljárások lefolytatására általa kijelölt szervezeteket, e szervezetek feladatainak rögzítésével.
(5) A kijelölő hatóság visszavonja a kijelölést, ha úgy ítéli meg, hogy a szervezet már nem felel meg a (3) bekezdésben
leírt követelményeknek. A  kijelölés visszavonásáról a  tagállamokat és a  Bizottságot a  28.  § szerint egyidejűleg
értesíteni kell.
13. Üzemeltetői ellenőrző szervezet 14. § (1) A  13.  § előírásaitól eltérően a  kijelölő hatóság a  (2)  bekezdésben foglaltak szerint kijelölhet üzemeltetői
ellenőrző szervezeteket a  38.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti nyomástartó berendezések vagy rendszerek
megfelelőségértékelésére.
(2) A kijelölő hatóság az üzemeltetői ellenőrző szervezet kijelölése során a 22. §-ban és a 23. §-ban felsorolt feltételeket
alkalmazza. A  szervezet köteles e  feltételek teljesítését a  kijelölő hatóságnak teljes körű tájékoztatással és
a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 6.  § (3)  bekezdése szerinti
dokumentumokkal bizonyítani.
(3) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet kizárólag saját gazdálkodó szervezete részére végezheti tevékenységét.
 (4) Ha a  kijelölő hatóság üzemeltetői ellenőrző szervezetet jelölt ki, a  piacfelügyeleti hatóság a  nyomásból eredő
veszélyre hivatkozva nem tilthatja meg, nem korlátozhatja vagy akadályozhatja olyan nyomástartó berendezés vagy
rendszer forgalmazását és használatbavételét e  rendelet feltételei alapján, amelynek megfelelőségértékelését egy
másik tagállam által az e rendeletben hivatkozott feltételeknek megfelelően kijelölt üzemeltetői ellenőrző szervezet
végezte el.
(5) A nyomástartó berendezésen és rendszeren a megfelelőségi jelölés nem alkalmazható, ha a megfelelőségértékelést
üzemeltetői ellenőrző szervezet végezte.
(6) A nyomástartó berendezést és rendszert csak olyan gazdálkodó szervezet üzemeltetheti, amelyhez az üzemeltetői
ellenőrző szervezet tartozik. A  gazdálkodó szervezet köteles a  nyomástartó berendezés és rendszer tervezésére,
gyártására, vizsgálatára, karbantartására és használatára vonatkozó műszaki előírásokat egységes biztonságpolitika
alapján készíteni.
(7) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet csak az  5.  melléklet szerinti A2, C2, F és G modulok szerinti
megfelelőségértékelési eljárásokat használhatja.
(8) A kijelölő hatóság a 19. § szerint tájékoztatja a tagállamokat és a Bizottságot az általa kijelölt üzemeltetői ellenőrző
szervezetekről, kijelölt feladataikról.
(9) A  kijelölő hatóság köteles visszavonni az  üzemeltetői ellenőrző szervezet kijelölését, ha megállapítja, hogy
a szervezet már nem felel meg a  (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek. A kijelölés visszavonásáról a 28. §
(1) bekezdés szerint haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot és a tagállamokat.
14. Megfelelőségi jelölés 15. § (1) A  megfelelőségi jelölés a „CE” betűket tartalmazza, az  1.  mellékletben megadott minta szerint. A  megfelelőségi
jelölés mellett a  3.  melléklet 3.3.  pontjában, vagy a  8.  melléklet 1.  pontjában megadott adatokat kell feltüntetni
a berendezésen, vagy olyan adattábláján, amelyet a berendezésről nem lehet eltávolítani.
(2) A megfelelőségi jelölés mellett fel kell tüntetni az ellenőrzés egyes szakaszaiba bevont bejelentett szervezet 13. §
(3) bekezdése szerinti azonosító számát. A bejelentett szervezet azonosítószámát a szervezet, vagy utasításai alapján
a gyártó, vagy annak meghatalmazott képviselője tünteti fel.
(3) A megfelelőségi jelölést jól láthatóan, egyértelműen és maradandóan kell elhelyezni.
 (4) Tilos a  terméken az  olyan jelölés, amely hasonlít a  megfelelőségi jelölés jelentésére vagy formájára, és így
harmadik felet megtéveszthet. Minden egyéb jelölés, amely nem rontja a  megfelelőségi jelölés láthatóságát és
olvashatóságát, feltüntethető a nyomástartó berendezésen vagy rendszeren.
(5) A  jelölést a  forgalomba hozatal előtt, akkor kell elhelyezni, amikor a  berendezés elkészült, vagy olyan állapotban
van, amely lehetővé teszi a  3.  melléklet 3.2.  pont szerinti átvételi eljárást vagy megfelel a  46.  § (2)  bekezdése
szerinti követelményeknek. A megfelelőségi jelölést csak a gyártó vagy meghatalmazott képviselője helyezheti el.
A  megfelelőségi jelölés elhelyezésével vagy elhelyeztetésével a  gyártó jelzi, hogy vállalja a  felelősséget a  termék
e  rendeletben, valamint valamennyi olyan alkalmazandó közösségi jogszabályban megállapított követelménynek
való megfelelésért, amely a jelölés alkalmazását előírja.
(6) A  megfelelőségi jelölést nem kell a  38.  § (2)  bekezdése szerinti rendszert alkotó nyomástartó berendezések
mindegyikén alkalmazni. A  nyomástartó rendszerbe épített, megfelelőségi jelöléssel rendelkező nyomástartó
berendezések jelölését meg kell tartani.
(7) Ha a  nyomástartó berendezésre vagy rendszerre több olyan jogszabály is vonatkozik, amely szerint szintén
megfelelőségi jelölés szükséges, a  jelölés arra utal, hogy az adott nyomástartó berendezés vagy rendszer minden
vonatkozó jogszabály előírásainak megfelel.
15. Jogosulatlanul feltüntetett megfelelőségi jelölés 16. § A 12. §-ban foglaltak mellett:
a) ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a 15. § szerinti megfelelőségi jelölést jogosulatlanul tüntették
fel az  e  rendelet hatálya alá tartozó terméken, kötelezi a  gyártót vagy meghatalmazott képviselőjét, hogy
a  terméket módosítsa a  megfelelőségi jelölésre vonatkozó előírások szerint, és akadályozza meg a  további
szabálytalanságot a piacfelügyeleti hatóság által előírt feltételeknek megfelelően;
b) ha a nem-megfelelőség továbbra is fennáll, a piacfelügyeleti hatóság köteles minden szükséges intézkedést
megtenni – a 12. §-ban leírt eljárásnak megfelelően –, hogy az adott termék forgalomba hozatalát korlátozza,
megtiltsa, vagy e terméket kivonja a forgalomból.
16. EU-megfelelőségi nyilatkozat 17. § (1) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy a  3. vagy a  6.  mellékletben meghatározott alapvető biztonsági
követelmények teljesültek.
(2) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat felépítése megfelel a  2.  mellékletben meghatározott mintának, és tartalmazza
a  3. vagy a  6.  melléklet vonatkozó megfelelőségértékelési eljárásaiban meghatározott elemeket. A  nyilatkozatot
folyamatosan aktualizálni kell. Az  importőr gondoskodik arról, hogy az  EU-megfelelőségi nyilatkozat le legyen
fordítva magyar nyelvre.
(3) Amennyiben a termékre több olyan uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő, egy
EU-megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani, amelyben valamennyi alkalmazandó uniós jogi aktusra hivatkozni kell.
Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett uniós jogi aktusok azonosítását, ideértve közzétételük hivatkozásait is.
(4) Az  EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításával a  gyártó felelősséget vállal a  termék e  rendeletben meghatározott
követelményeknek való megfeleléséért.
17. Szankciók 18. § E  rendelet előírásainak megszegése esetén a  piacfelügyeleti hatóság köteles minden szükséges intézkedést
megtenni a jogellenes állapot megszüntetésére, beleértve szabálysértési eljárás kezdeményezését is.
IV. FEJEZET
A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELŐ SZERVEZETEK BEJELENTÉSE 18. A bejelentési eljárás
19. § (1) A  termékek megfelelőségének értékelésére és ellenőrzésére jogosult bejelentett szervezeteket, az  elismert
független szervezeteket és az üzemeltetői ellenőrző szervezeteket a kijelölő hatóság jelöli ki.
(2) A kijelölés az 5. és 7. melléklet szerinti tevékenység megjelölésével adható.
 (3) A kijelölt szervezetek bejelentését a Bizottságnak és a tagállamoknak a kijelölő hatóság kezdeményezi.
 (4) A kijelölő hatóság bejelenti a Bizottságnak és a  többi tagállamnak azokat a szervezeteket, amelyeket feljogosított
az e rendelet szerinti, harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok ellátására.
 (5) A  kijelölő hatóság felelős a  megfelelőségértékelő szervezetek értékeléséhez és bejelentéséhez szükséges
eljárások kialakításáért és végrehajtásáért, valamint a bejelentett szervezetek, az elismert független szervezetek és
az üzemeltetői ellenőrző szervezetek ellenőrzéséért, ideértve a 25. § rendelkezéseinek való megfelelést is.
(6) Az (5) bekezdés szerinti értékelést és ellenőrzést egy, a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület is
végzi e rendelettel összhangban.
20. § (1) A kijelölő hatóság működése során biztosítani kell, hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség megfelelőségértékelő
szervezettel.
(2) A kijelölő hatóságot úgy kell működtetni, hogy biztosítva legyen tevékenységének objektivitása és pártatlansága.
 (3) A  kijelölő hatóság tevékenységét úgy kell megszervezni, hogy a  megfelelőségértékelő szervezet bejelentésével
kapcsolatban minden egyes döntést az értékelést végzőtől eltérő illetékes személy hozzon meg.
 (4) A kijelölő hatóság nem végezhet olyan tevékenységet, amelyet a megfelelőségértékelő szervezet végez, illetve nem
nyújthat szaktanácsadási szolgáltatást kereskedelmi vagy piaci alapon.
 (5) A kijelölő hatóság biztosítja a hozzá beérkező információ bizalmas kezelését.
 (6) A kijelölő hatóság kellő létszámú hozzáértő szakemberrel rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően ellássa feladatait.
21. § A  kijelölő hatóság tájékoztatja a  Bizottságot a  megfelelőségértékelő szervezetek értékelésére és bejelentésére,
valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzésére irányuló eljárásairól, továbbá ezek bármilyen változásáról.
19. A bejelentett szervezetre és az elismert független szervezetre vonatkozó követelmények
22. § (1) A bejelentés érdekében a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a (2)–(11) bekezdésekben előírtakat.
 (2) A megfelelőségértékelő szervezet olyan harmadik fél, amely független az általa értékelt szervezettől vagy terméktől.
 (3) A  megfelelőségértékelő szervezet biztosítja, hogy leányvállalatai és alvállalkozói tevékenysége ne befolyásolja
megfelelőségértékelési tevékenységének bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.
 (4) A  megfelelőségértékelő szervezetnek alkalmasnak kell lennie a  számára a  41.  §-ban, a  42.  §-ban, a  46.  §-ban,
valamint a  3.  melléklet 3.1.2. és 3.1.3.  pontjában vagy a  6.  melléklet 3.2.  pontjában vagy a  7.  mellékletben előírt
valamennyi olyan megfelelőségértékelési feladat elvégzésére, amelyek elvégzésére bejelentették, függetlenül attól,
hogy ezeket a feladatokat a megfelelőségértékelő szervezet maga végzi el, vagy a nevében és felelősségi körében
végzik el.
(5) A  megfelelőségértékelő szervezetnek – minden egyes megfelelőségértékelési eljárás, valamint a  nyomástartó
berendezések minden olyan fajtája vagy kategóriája tekintetében, amelyre bejelentették – rendelkeznie kell
a következőkkel:
a) olyan személyzettel, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik
a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez; b) azon eljárások leírásával, amelyek szerint a  megfelelőségértékelést végzik, biztosítva ezen eljárások
átláthatóságát és reprodukálhatóságát, továbbá megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal bejelentett
szervezetként végzett feladatainak az általa végzett egyéb tevékenységektől történő elkülönítésére;
c) olyan eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja
venni a  vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben az  tevékenykedik, a  vállalkozás szerkezetét, az  adott
gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét.
(6) A  megfelelőségértékelő szervezetnek rendelkeznie kell a  megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos
műszaki és adminisztrációs feladatok ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá valamennyi szükséges
felszereléssel, illetve létesítménnyel.
(7) A megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséért felelős személyzetnek rendelkeznie kell:
a) alapos műszaki és szakképzettséggel, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre,
amelyekre a megfelelőségértékelési szervezetet bejelentették;
b) megfelelő ismeretekkel az  általuk végzett értékelések követelményeiről és hatáskörrel az  ilyen értékelések
elvégzésére;
c) a  3. és a  6.  mellékletben meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények,
az  alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint az  uniós harmonizációs jogszabályok és a  nemzeti
jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek ismeretével;
d) az  értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítéséhez szükséges,
jogszabályban előírt feltételeknek megfelelő alkalmassággal.
(8) A  megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak vezetői és a  megfelelőségértékelést végző személyzet
pártatlanságát biztosítani kell. A  megfelelőségértékelő szervezet vezetésének és a  megfelelőségértékelést végző
személyzetének javadalmazása nem függhet az elvégzett értékelések számától vagy azok eredményétől.
(9) A  megfelelőségértékelő szervezet, annak felső szintű vezetése és a  megfelelőségértékelést végző munkavállalója
nem vehet részt közvetlenül a termék tervezésében, gyártásában (kialakításában), forgalomba hozatalában, üzembe
helyezésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az  ilyen tevékenységben részt vevő
feleket sem. Nem vehet részt olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné a  bejelentett megfelelőségértékelési
tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségét vagy feddhetetlenségét. Ez  különösen érvényes
a szaktanácsadási szolgáltatásokra.
(10) A megfelelőségértékelő szervezet felelősségbiztosítást köt, kivéve, ha a felelősséget az állam vállalja át.
 (11) A  megfelelőségértékelő szervezet személyzete betartja a  szakmai titoktartás követelményeit minden olyan
információ tekintetében, amely a 41. §, 42. § és a 46. §, a 3. melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontja, valamint a 6. melléklet
3.2. pontja vagy a 7. melléklet előírásai alapján ellátott feladatai végrehajtása során jutott birtokába.
(12) A  megfelelőségértékelő szervezet részt vesz a  vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, valamint
az alkalmazandó uniós harmonizációs jogszabály alapján létrehozott, a bejelentett szervezeteket koordináló csoport
tevékenységeiben, vagy biztosítja, hogy a  megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséért felelős személyzete
tájékoztatást kapjon ezekről, továbbá általános útmutatóként alkalmazza a  megfelelőségértékelést végző
személyzet munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.
20. Az üzemeltetői ellenőrző szervezetre vonatkozó követelmények 23. § (1) A  bejelentés érdekében az  üzemeltetői ellenőrző szervezet teljesíti a  (2)–(12)  bekezdésekben meghatározott
követelményeket.
(2) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet jogi személyiséggel rendelkezik.
 (3) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet szervezetileg azonosítható, és olyan jelentési módszerekkel rendelkezik azon
a csoporton belül, amelynek részét képezi, amely biztosítja és bizonyítja pártatlanságát.
 (4) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a  megfelelőségértékelési feladatok
elvégzéséért felelős személyzet nem lehet annak a  nyomástartó berendezésnek vagy rendszernek a  tervezője,
gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, amelyet értékel,
valamint nem lehet a felsorolt felek meghatalmazott képviselője sem. Ez nem zárja ki az olyan értékelt nyomástartó
berendezés vagy rendszer felhasználását, amely az üzemeltetői ellenőrző szervezet működéséhez szükséges, illetve
az ilyen berendezés személyes célra történő használatát sem.
(5) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a  megfelelőségértékelési feladatok
elvégzéséért felelős személyzet nem vehet részt közvetlenül nyomástartó berendezés vagy rendszer tervezésében,
gyártásában vagy kialakításában, forgalmazásában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában,
és nem képviselhet ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem vehet részt olyan tevékenységben, amely
veszélyeztetné a  bejelentett megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségét
vagy feddhetetlenségét. Ez különösen érvényes a szaktanácsadási szolgáltatásokra.
(6) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet és személyzete a  megfelelőségértékelési tevékenységet az  adott területtel
kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a  szükséges műszaki szaktudással végzi el, és
független minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek
csoportjaitól eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntését vagy
megfelelőségértékelési tevékenységének eredményeit.
(7) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet alkalmas a számára a 14. § által előírt valamennyi olyan megfelelőségértékelési
feladat elvégzésére, amelyek elvégzésére bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat a felhasználói
ellenőrző szervezet maga végzi el, vagy a nevében és felelősségi körében végzik. Az üzemeltetői ellenőrző szervezet
– minden egyes megfelelőségértékelési eljárás, valamint a  nyomástartó berendezések minden olyan fajtája vagy
kategóriája tekintetében, amelyre bejelentették – rendelkezik:
a) olyan alkalmazottakkal, akik műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal
rendelkeznek a megfelelőségértékelési feladat elvégzéséhez;
b) azon eljárások leírásával, amelyek szerint a  megfelelőségértékelést végzik, biztosítva ezen eljárások
átláthatóságát és reprodukálhatóságát;
c) megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal üzemeltetői ellenőrző szervezetként végzett feladatainak az  általa
végzett egyéb tevékenységektől történő elkülönítésére;
d) olyan eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során figyelembe tudja venni egy vállalkozás
méretét, azon ágazatot, amelyben az  tevékenykedik, a  vállalkozás szerkezetét, az  adott gyártástechnológia
összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét.
(8) A megfelelőségértékelési feladat elvégzéséért felelős személyzet rendelkezik:
a) alapos műszaki és szakképzettséggel, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre,
amelyre a megfelelőségértékelő szervezetet bejelentették;
b) ismeretekkel az általa végzett értékelések követelményeiről, és hatáskörrel az ilyen értékelések elvégzésére;
c) a  3.  mellékletben meghatározott alapvető biztonsági követelmények, az  alkalmazandó harmonizált
szabványok, valamint az  uniós harmonizációs jogszabályok és a  nemzeti jogszabályok alkalmazandó
rendelkezéseinek megfelelő ismeretével és megértésével;
d) az értékelés elvégzését bizonyító tanúsítványokkal, nyilvántartásokkal és jelentések elkészítéséhez szükséges,
jogszabályban előírt feltételeknek megfelelő alkalmassággal.
(9) Biztosítani kell az üzemeltetői ellenőrző szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelési
feladatok elvégzéséért felelős személyzet pártatlanságát. Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet nem vehet részt
továbbá olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné az  ellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos döntéshozói
függetlenségét vagy feddhetetlenségét.
(10) Az üzemeltetői ellenőrző szervezet megfelelő felelősségbiztosítást köt, kivéve, ha a felelősséget az a csoport vállalja,
amelynek részét képezi.
(11) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet munkavállalója, alkalmazottai betartják a  szakmai titoktartás követelményeit
minden olyan információ tekintetében, amely a  14.  § rendelkezései alapján ellátott feladatai végrehajtása során
jutott birtokába, kivéve azon tagállam hatóságaival szemben, amelyben a szervezet tevékenységét gyakorolja.
(12) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet részt vesz a  vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, valamint
az alkalmazandó uniós harmonizációs jogszabály alapján létrehozott, a bejelentett szervezeteket koordináló csoport
tevékenységeiben, vagy biztosítják, hogy a  megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséért felelős személyzetük
tájékoztatást kapjon ezekről, továbbá általános útmutatóként alkalmazzák a  csoport munkája eredményeként
létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.
(13) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet rendelkezik a  megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos műszaki
és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá valamennyi szükséges
berendezéssel vagy létesítménnyel.
(14) Az  üzemeltetői ellenőrző szervezet felső szintű vezetésének és a  megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséért
felelős munkavállalóinak, alkalmazottainak javadalmazása nem függ az  elvégzett értékelések számától vagy
az értékelések eredményétől.
21. A bejelentett szervezet megfelelőségének vélelmezése 24. § Amennyiben a  megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy megfelel az  olyan vonatkozó harmonizált
szabványokban vagy azok részeiben rögzített kritériumoknak, amelyek hivatkozásait közzétették az  Európai
Unió Hivatalos Lapjában, akkor vélelmezni kell, hogy megfelel a  22.  §-ban vagy 23.  §-ban meghatározott
követelményeknek, amennyiben az alkalmazandó harmonizált szabványok kiterjednek az említett követelményekre.
22. A bejelentett szervezet leányvállalatai és alvállalkozói 25. § (1) Amennyiben a  bejelentett szervezet, az  üzemeltetői ellenőrző szervezet vagy az  elismert független szervezet
bizonyos megfelelőségértékelési feladatokat alvállalkozásba ad, vagy leányvállalatot bíz meg velük, biztosítja,
hogy az alvállalkozó vagy a leányvállalat megfeleljen a 22. §-ban vagy 23. §-ban meghatározott követelményeknek,
továbbá ennek megfelelően tájékoztatja erről a kijelölő hatóságot.
(2) A  bejelentett szervezet, az  üzemeltetői ellenőrző szervezet és az  elismert független szervezet teljes felelősséget
vállal az alvállalkozó vagy leányvállalat által elvégzett feladatokért, függetlenül azok letelepedési helyétől.
(3) Tevékenységet csak az ügyfél beleegyezésével lehet alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni.
 (4) A  bejelentett szervezet, az  üzemeltetői ellenőrző szervezet és az  elismert független szervezet a  kijelölő hatóság
számára elérhetővé teszi az  alvállalkozó vagy a  leányvállalat szakmai képesítésének értékelésére, valamint
az utóbbiak által a 14. §, a 41. §, 42. §, a 46. § vagy a 3. melléklet 3.1.2. és 3.1.3. pontja vagy a 6. melléklet 3.2. pontja,
vagy a 7. melléklet szerinti tevékenységre vonatkozó dokumentumokat.
23. Bejelentés iránti kérelem 26. § (1) A megfelelőségértékelő szervezet bejelentés iránti kérelmet nyújt be a kijelölő hatósághoz.
 (2) A  bejelentés iránti kérelemhez mellékelni kell a  megfelelőségértékelési tevékenység, a  megfelelőségértékelési
modul vagy modulok, valamint azon nyomástartó berendezések leírását, amelyek tekintetében a  szervezet
szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a  nemzeti akkreditáló hatóság által
kiállított akkreditálási tanúsítványt, amely tanúsítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 22. §-ban vagy
23. §-ban rögzített követelményeket.
(3) Amennyiben a  megfelelőségértékelő szervezet nem tud akkreditálási tanúsítványt benyújtani, be kell nyújtania
a  kijelölő hatósághoz a  megfelelésének ellenőrzéséhez, elismeréséhez és rendszeres ellenőrzéséhez szükséges
valamennyi azt igazoló okmányt, hogy teljesíti a 22. §-ban vagy a 23. §-ban rögzített követelményeket.
24. Bejelentési eljárás 27. § (1) A  kijelölő hatóság csak a  22.  §-ban vagy 23.  §-ban rögzített követelményeknek megfelelő megfelelőségértékelő
szervezetet jelenthet be.
(2) A  kijelölő hatóság a  Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközön keresztül értesíti
a Bizottságot és a tagállamokat.
(3) A bejelentés részletes információkat tartalmaz a megfelelőségértékelési tevékenységekről, a megfelelőségértékelési
modulról vagy modulokról, az  érintett nyomástartó berendezésről, és tartalmazza a  szakmai, jogszabályban előírt
feltételeknek megfelelő alkalmasság igazolását.
(4) Amennyiben a  bejelentés nem a  26.  § (2)  bekezdése szerinti akkreditálási okiraton alapul, a  kijelölő hatóság
benyújtja a  Bizottságnak és a  többi tagállamnak a  megfelelőségértékelő szervezet alkalmasságát igazoló
dokumentumokat, valamint gondoskodik azon intézkedések megtételéről, amelyek biztosítják a  szervezet
rendszeres ellenőrzését, és azt, hogy az  továbbra is megfeleljen a  22.  §-ban vagy a  23.  §-ban megállapított
követelményeknek.
(5) Az  érintett szervezet csak akkor láthatja el egy bejelentett szervezet tevékenységét, ha a  Bizottság vagy
a  tagállamok – akkreditációs tanúsítvány használata esetén a  bejelentést követő két héten belül, akkreditálás
hiányában a bejelentést követő két hónapon belül – nem emeltek kifogást.
(6) A  kijelölő hatóság értesíti a  Bizottságot és a  tagállamokat a  bejelentés bármely későbbi, a  tevékenység
szempontjából jelentős változásáról.
25. A bejelentés változásai 28. § (1) Amennyiben a  kijelölő hatóság megállapítja, vagy tudomására jut, hogy a  bejelentett szervezet már nem teljesíti
a 22. §-ban meghatározott követelményeket, vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, akkor a kijelölő hatóság
a  megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a  kijelölt szervezetek tevékenységének részletes
szabályairól szóló kormányrendelet alapján korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a  bejelentést, attól
függően, hogy a bejelentett szervezet milyen súlyos mértékben mulasztotta el teljesíteni a követelményeket vagy
kötelezettségeket. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(2) Amennyiben a  kijelölő hatóság a  bejelentést korlátozza, felfüggeszti vagy visszavonja, illetve ha a  bejelentett
szervezet megszüntette tevékenységét, a  kijelölő hatóság megteszi a  szükséges lépéseket annak biztosítása
érdekében, hogy az  említett szervezet dokumentációját vagy egy másik bejelentett szervezet dolgozza fel, vagy
pedig kérésre a bejelentő hatóság vagy piacfelügyeleti hatóságok számára elérhető legyen.
26. A bejelentett szervezet, az elismert független szervezet és az üzemeltetői ellenőrző szervezet
szakmai alkalmasságának vitatása
29. § (1) A kijelölő hatóság a Bizottság kérésére rendelkezésére bocsátja a bejelentő szervezet bejelentésének vagy szakmai,
jogszabályban előírt feltételeknek megfelelő alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.
(2) Amennyiben a  Bizottság meggyőződik arról, hogy egy bejelentett szervezet nem, vagy már nem tesz eleget a  rá
vonatkozó bejelentés követelményeinek, a kijelölő hatóság a Bizottság felszólítására megteszi a szükséges kiigazító
intézkedéseket, vagy ha azok nem elégségesek a jogszerű működés helyreállításához, visszavonja a bejelentést.
27. A bejelentett szervezet, az üzemeltetői ellenőrző szervezet és az elismert független szervezet
működési kötelezettségei
30. § (1) A  bejelentett szervezet, az  üzemeltetői ellenőrző szervezet és az  elismert független szervezet a  14.  §-ban,
a  41.  §-ban, a  42.  §-ban, a  46.  §-ban, valamint a  3.  melléklet 3.1.2. és 3.1.3.  pontjában, vagy a  6.  melléklet
3.2.  pontjában vagy a  7.  mellékletben előírt megfelelőségértékelési feladatokkal összhangban végzi el
a megfelelőségértékelést.
(2) A  megfelelőségértékelést a  megfelelőségértékelő szervezet az  arányosság elvével összhangban, a  gazdasági
szereplőkre háruló szükségtelen terhek elkerülésével végzi el. A  megfelelőségértékelő szervezet a  vállalkozás
méretét, azt az  ágazatot, amelyben tevékenykedik, a  vállalkozás szerkezetét, a  nyomástartó berendezés vagy
rendszer gyártástechnológiai összetettségének fokát és a  gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét
figyelembe véve végzi tevékenységét. Ennek során ugyanakkor tiszteletben tartja a  nyomástartó berendezés
e rendelet követelményeinek való megfeleléséhez szükséges szigorúság mértékét és a védelem szintjét.
(3) Amennyiben a  megfelelőségértékelő szervezet megállapítja, hogy a  gyártó nem teljesítette a  3.  mellékletben
vagy a  6.  mellékletben, a  megfelelő harmonizált szabványokban vagy azokkal egyenértékű műszaki megoldások
leírásában vagy egyéb műszaki előírásokban megállapított alapvető biztonsági követelményeket, felszólítja
a gyártót a megfelelő kiigazító intézkedések megtételére, és nem ad ki megfelelőségi tanúsítványt.
(4) Amennyiben a  tanúsítvány kiadása után a  megfelelőség ellenőrzése során a  megfelelőségértékelő szervezet
megállapítja, hogy a  nyomástartó berendezés már nem felel meg a  tanúsítványnak, akkor felszólítja a  gyártót
kiigazító intézkedések megtételére, illetve annak eredménytelensége esetén felfüggeszti, súlyosabb vagy ismételt
esetben visszavonja a tanúsítványt.
(5) Amennyiben a gyártó nem hajt végre kiigazító intézkedéseket, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett
szervezet a  megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a  kijelölt szervezetek tevékenységének
részletes szabályairól szóló kormányrendelet előírása alapján korlátozza, felfüggeszti vagy visszavonja
a tanúsítványt.
28. Panasz benyújtása a bejelentett szervezet döntésével szemben
31. § (1) A  bejelentett szervezetnek a  panaszok és vitás kérdések kezelésére olyan eljárásrenddel kell rendelkeznie, amely
alkalmas a panaszok tényszerű feltárására és orvoslására.
(2) Az  érintettek panaszt nyújthatnak be a  bejelentett szervezet döntése ellen. A  panaszt annál a  szervezetnél kell
benyújtani, amely a  sérelmezett döntést hozta. Az  ügy kivizsgálását a  szervezet soron kívül elvégzi és annak
eredményéről írásban tájékoztatja a panaszost. A gazdasági szereplők panaszának kivizsgálása kapcsán keletkezett
iratokat a szervezet köteles 10 évig megőrizni és a kijelölő hatóság által lefolytatott ellenőrzés során az ellenőrzést
végző részére bemutatni.
29. A bejelentett szervezet, az elismert független szervezet és a felhasználókat ellenőrző szervezet
tájékoztatási kötelezettsége
32. § (1) A  bejelentett szervezet, az  elismert független szervezet és a  felhasználókat ellenőrző szervezet tájékoztatják
a kijelölő hatóságot:
a) a tanúsítványok elutasításáról, korlátozásáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról;
b) azokról a körülményekről, amelyek érinthetik a bejelentés hatályát vagy feltételeit;
c) a  piacfelügyeleti hatóságtól kapott, a  megfelelőségértékelési tevékenységekre vonatkozó tájékoztatási
felkérésekről;
d) kérésre a  bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységekről, valamint minden
más elvégzett tevékenységről, többek között a  határokon átnyúló tevékenységekről és a  tevékenységek
alvállalkozásba adásáról.
(2) A  bejelentett szervezet, az  elismert független szervezet és az  üzemeltetői ellenőrző szervezet tájékoztatja
az  e  rendelet szerint bejelentett, hasonló megfelelőségértékelési tevékenységeket végző és ugyanazokkal
a  nyomástartó berendezésekkel foglakozó más szervezeteket a  negatív és – kérésre – a  pozitív
megfelelőségértékelési eredményekről.
V. FEJEZET
A TERMÉKEK PIACFELÜGYELETI ELLENŐRZÉSE ÉS AZ UNIÓS VÉDINTÉZKEDÉSI ELJÁRÁS
30. A kockázatot jelentő termék kezelésére vonatkozó eljárások
33. § (1) Ha a  piacfelügyeleti hatóságnak megalapozott indoka van azt feltételezni, hogy az  e  rendelet hatálya alá tartozó
termék kockázatot jelent a  személyek egészségére és biztonságára, vagy a  vagyonbiztonságra, akkor elvégzi
a termék értékelését, amely kiterjed az e rendeletben meghatározott összes követelménynek való megfelelőségre.
Az érintett gazdasági szereplők e célból együttműködnek a piacfelügyeleti hatósággal.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti értékelés során a  piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a  termék nem
felel meg az e rendeletben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítja az érintett gazdasági
szereplőt a kiigazító intézkedések megtételére, vagy arra, hogy – egy a piacfelügyeleti hatóság által meghatározott,
a kockázat jellegével arányos, ésszerű határidőn belül – vonja ki a terméket a forgalomból, vagy hívja vissza azt.
(3) A  piacfelügyeleti hatóság tájékoztatja az  illetékes bejelentett szervezetet a  meghozott forgalmazási tilalomról,
illetve korlátozó intézkedésről.
(4) Amennyiben a  piacfelügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy a  megfelelés hiánya nem csak Magyarország
területére korlátozódik, akkor tájékoztatja a  Bizottságot és a  tagállamokat az  értékelés eredményeiről és azokról
az intézkedésekről, amelyek meghozatalára felszólította a gazdasági szereplőt.
(5) A  gazdasági szereplő az  általa az  Európai Unió piacain forgalmazott valamennyi érintett termék vonatkozásában
köteles biztosítani valamennyi szükséges kiigazító intézkedés megtételét.
(6) Amennyiben az  érintett gazdasági szereplő nem hozza meg a  megfelelő kiigazító intézkedéseket a  (2)  bekezdés
szerinti határidőn belül, a  piacfelügyeleti hatóság minden megfelelő átmeneti intézkedést meghoz a  termék
forgalomba hozatalának, forgalmazásának vagy használatának korlátozására vagy visszahívására.
(7) A  piacfelügyeleti hatóság a  (6)  bekezdés szerinti intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatja a  Bizottságot és
a tagállamokat.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti tájékoztatásban a  piacfelügyeleti hatóság megadja az  összes rendelkezésre álló adatot,
különösen a  nem megfelelő berendezés vagy rendszer azonosításához szükséges adatokat, a  berendezés vagy
rendszer származási helyét, a megfelelés feltételezett hiányának és a felmerülő kockázatnak a jellegét, a meghozott
nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az  érintett gazdasági szereplő által felhozott érveket.
A piacfelügyeleti hatóság jelzi, hogy az előírások megsértése a következő pontok egyike miatt következett-e be:
a) a termék nem felel meg az e rendeletben meghatározott, a személyek egészségével és biztonságával, illetve
a háziállatok és vagyontárgyak biztonságával kapcsolatos követelményeknek, vagy
b) a  megfelelőség vélelmezését megalapozó 39.  § (1)  bekezdése és a  44.  § szerinti harmonizált szabványok
hiányosak.
(9) Amennyiben az  e  szakasz szerinti eljárást más tagállam kezdeményezte, a  piacfelügyeleti hatóság haladéktalanul
tájékoztatja a  Bizottságot és a  tagállamokat az  elfogadott intézkedésekről és azokról a  további információkról,
amelyek az  érintett berendezés vagy rendszer megfelelésének hiányáról a  rendelkezésére állnak, valamint
– amennyiben nem ért egyet az elfogadott nemzeti intézkedéssel – a kifogásairól.
(10) Ha a (7) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételétől számított három hónapon belül egyik tagállam és a Bizottság
sem emel kifogást az  átmeneti intézkedéssel szemben, a  piacfelügyeleti hatóság intézkedése indokoltnak
tekintendő.
31. Védintézkedési eljárás 34. § (1) Ha a 33. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott eljárás befejezését követően valamely tagállam hatósága kifogást
emel a  piacfelügyeleti hatóság valamelyik intézkedésével szemben, vagy ha a  Bizottság úgy ítéli meg, hogy
a  nemzeti intézkedés ellentétes az  uniós jogszabályokkal, a  piacfelügyeleti hatóság intézkedik az  indokolatlan
intézkedés visszavonásáról.
(2) Amennyiben a termékre vonatkozó nemzeti intézkedés a Bizottság döntése alapján indokolt, akkor a piacfelügyeleti
hatóság meghozza a  szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a  nem megfelelő termék
forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy használatát korlátozza vagy megtiltsa, vagy visszahívja a terméket.
(3) A  piacfelügyeleti hatóság a  (2)  bekezdésben foglaltak alapján hozott intézkedéséről haladéktalanul tájékoztatja
a Bizottságot.
(4) Amennyiben a  33.  § (6)  bekezdésében meghatározott eljárásban hozott intézkedés a  Bizottság döntése alapján
indokolatlan, a piacfelügyeleti hatóság visszavonja azt.
32. Megfelelő termék, amely kockázatot jelent 35. § (1) Amennyiben a  piacfelügyeleti hatóság a  33.  § (1)  bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja,
hogy bár a  termék megfelel e  rendeletnek, azonban mégis kockázatot jelent a  személyek egészségére vagy
biztonságára, vagy a  háziállatok, vagyontárgyak biztonságára, akkor felszólítja az  érintett gazdasági szereplőt
valamennyi megfelelő intézkedés meghozatalára.
(2) Az intézkedés célja annak biztosítása, hogy a termék a forgalomba hozatalkor ne jelentsen kockázatot, illetve, hogy
a  piacfelügyeleti hatóság által meghatározott, a  kockázat jellegével arányos, ésszerű határidőn belül visszahívja
a terméket, illetve korlátozza vagy megtiltsa a forgalomba hozatalt, a forgalmazást vagy a használatot.
(3) A  gazdasági szereplő gondoskodik minden megfelelő kiigazító intézkedés meghozataláról az  általa forgalomba
hozott vagy forgalmazott termék tekintetében.
(4) A  piacfelügyeleti hatóság az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltakkal kapcsolatban haladéktalanul tájékoztatja
a  Bizottságot és a  tagállamokat. A  tájékoztatásban meg kell adni az  összes rendelkezésre álló adatot, különösen
a termék azonosításához szükséges adatokat, a termék származási helyét és értékesítési láncát, a felmerülő kockázat
jellegét, valamint a meghozott intézkedések jellegét és időtartamát.
33. Az alaki megfelelés hiánya 36. § (1) A  33.  §-ban foglaltakkal összhangban a  piacfelügyeleti hatóság felszólítja az  érintett gazdasági szereplőt, hogy
tegyen kiigazító intézkedéseket a következő esetekben:
a) a CE megfelelőségi jelölést a 765/2008/EK rendelet 30. cikkét vagy e rendelet 15. §-át megsértve tüntették fel;
b) a CE megfelelőségi jelölést nem tüntették fel;
c) a bejelentett szervezet azonosító számát a 13. § (3) bekezdését megsértve helyezték el, vagy nem tüntették
fel;
d) a 3. melléklet 3.3. pontja vagy a 8. melléklet 1. pontja szerinti jelöléseket és címkézéseket nem tüntették fel,
vagy a 15. §-t, illetve a 3. melléklet 3.3. pontját vagy a 8. melléklet 1. pontját megsértve tüntették fel;
e) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot nem készítették el;
f ) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot helytelenül készítették el;
g) a műszaki dokumentáció nem áll rendelkezésre vagy hiányos;
h) a  gyártó vagy az  importőr nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét, illetve címét
nem, hamisan vagy hiányosan tüntették fel; vagy
i) a 3. § vagy 5. § által előírt bármely egyéb adminisztratív követelmény nem teljesül.
 (2) Amennyiben a  megfelelés (1)  bekezdés szerinti hiánya továbbra is fennáll, a  piacfelügyeleti hatóság minden
megfelelő intézkedést megtesz a  termék használatának korlátozására vagy megtiltására, vagy a  termék
visszahívására, a  forgalmazásának korlátozására vagy megtiltására, vagy biztosítja visszahívását vagy forgalomból
történő kivonását.
VI. FEJEZET
NYOMÁSTARTÓ BERENDEZÉSEK ÉS NYOMÁSTARTÓ RENDSZEREK 37. § Nem vonatkoznak e fejezet rendelkezései
 1. a  létesítményhez csatlakozó – töltet vagy egyéb anyag szállítására tervezett – távvezetékre, a  létesítmény
határain belül lévő utolsó zárószerelvénytől számítva, kivéve az olyan szabványos nyomástartó berendezést,
amely nyomáscsökkentő vagy kompresszor állomásokon található;
2. a vízellátás, -elosztás és -elvezetés hálózatára és kapcsolódó berendezéseire, valamint a vízerőműi üzemvízlétesítményre (pl. szivattyúkamrára, nyomással igénybe vett csatornára és kamrára, továbbá ezek speciális
tartozékaira);
3. az egyszerű nyomástartó edényekre;
 4. az aeroszol termékek és aeroszol csomagolások forgalmazásának követelményeiről szóló rendelet hatálya alá
tartozó termékre;
 5. a  közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának követelményeiről szóló rendelet
hatálya alá tartozó járművek működéséhez készült berendezésre;
 6. a  nyomástartó berendezésre, ha az  legfeljebb a  40.  § szerinti I. kategóriába tartozik és a  következő
jogszabályok egyike vonatkozik rá:
a) a gépek biztonsági követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló rendelet,
b) a felvonók biztonsági követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló együttes rendelet,
c) az  egyes villamossági termékek biztonsági követelményeiről és azoknak való
megfelelőségértékeléséről szóló rendelet,
d) az orvostechnikai eszközökről szóló rendelet,
e) az egyes gázfogyasztó készülékek kialakításáról és megfelelőségének tanúsításáról szóló rendelet,
f ) a potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések, védelmi
rendszerek vizsgálatáról és tanúsításáról szóló rendelet;
 7. a kizárólag haditechnikai célú berendezésre;
 8. a  nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági követelményeiről és az  ezzel összefüggő hatósági
tevékenységről szóló Korm. rendelet értelmében a  nukleáris létesítmény nyomástartó berendezésére és
csővezetékére, ha az  a  nukleáris biztonságra hatást gyakorol, valamint a  radioaktív hulladékok átmeneti
tárolását vagy végleges elhelyezését biztosító tároló létesítmények biztonsági követelményeiről és
az  ezzel összefüggő hatósági tevékenységről szóló Korm. rendelet értelmében a  radioaktív hulladéktároló
nyomástartó berendezésére és csővezetékére, ha az a biztonságra hatást gyakorol;
9. az  olaj, gáz vagy geotermikus kutató és kitermelő iparban vagy föld alatti tárolásban használatos
kútellenőrző berendezésre, amelynek rendeltetése a kút nyomásának tartása, vagy a kút nyomásának tartása
és szabályozása, ideértve a  kútfejet, a  kitörésgátlót, a  csővezetéket, az  elosztócső-rendszert és minden
kapcsolódó berendezést a kút körzetében;
10. a  gépi berendezés olyan házára és részére, amelynek méretezési, anyagkiválasztási és gyártási előírásai
elsősorban a  statikus vagy dinamikus üzemi igénybevétel követelményeit kielégítő szilárdsági, merevségi,
stabilitási és egyéb működési kritériumokon alapulnak, és amelyeknél nem a  nyomás a  meghatározó
tervezési tényező; ilyen berendezés:
a) a motor, beleértve a turbinát és a belső égésű motort,
b) a gőzgép, gáz- vagy gőzturbina, turbógenerátor, kompresszor, szivattyú és hajtómű;
11. a  nagyolvasztóra, beleértve a  kemencehűtést, a  forrólevegő rekuperátort, a  porleválasztót és a  gázmosót,
valamint a  kupolókemencére, beleértve a  kemencehűtést, továbbá a  gázkonverterre és az  acél és nemvas
fémek olvasztó, újraolvasztó, gáztalanító és öntő üstjére;
12. a  nagyfeszültségű berendezés (pl. fokozatkapcsoló, fokozatszabályozó, transzformátor és forgó gép)
nyomással igénybe vett házára;
13. a villamos vezeték és telefonkábel nyomással igénybe vett burkolatára;
14. a hajó, rakéta, légijármű és mozgó tengeri bázis speciálisan fedélzeti beszerelésre vagy meghajtásra tervezett
nyomástartó berendezésére;
15. a  hajlékony burkolatú nyomástartó berendezésre (ilyen pl. a  pneumatikus kerék, légpárna, játéklabda,
felfújható vízi jármű és más hasonló eszköz);
16. a kiáramló és beszívó jellegű hangtompítóra;
17. a szénsavas italok palackjára és dobozára;
18. az ital szállítására és árusítására használatos edényre, amelynek PS × V szorzata legfeljebb 500 bar × liter, és
legnagyobb megengedhető nyomása legfeljebb 7 bar;
19. az  ADR Megállapodás, a  RID Szabályzat, az  IMDG-kódex és az  ICAO Műszaki Utasítások hatálya alá tartozó
berendezésre;
20. a melegvíz fűtőrendszerhez tartozó fűtőtestre és csővezetékre;
21. a folyadék töltetű edényre, ha gázterének nyomása legfeljebb 0,5 bar.
34. Nyomástartó berendezésekre vonatkozó műszaki követelmények 38. § (1) A  4.  melléklet 1.1–1.4.  pontjában meghatározott nyomástartó berendezéseknek meg kell felelniük a  3.  melléklet
szerinti műszaki biztonsági követelményeknek.
(2) A következő nyomástartó rendszernek, amely legalább egy, a 4. melléklet 1.1–1.3. pontjában felsorolt nyomástartó
berendezést tartalmaz, meg kell felelnie a 3. melléklet követelményeinek:
a) a nagyobb, mint 110 °C hőmérsékletű gőz vagy forró víz előállítására szolgáló nyomástartó rendszer, amely
legalább egy – tüzeléssel vagy más módon fűtött, túlhevülési veszély lehetőségével üzemelő – nyomástartó
berendezést tartalmaz;
b) egyéb, az a) pontban nem említett rendszer, ha a gyártó nyomástartó rendszerként kívánja forgalmazni vagy
üzembe helyezni.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontjával ellentétben, a  legfeljebb 110 °C hőmérsékletű meleg vizet előállító nyomástartó
rendszer, amelyet kézi úton szilárd tüzelőanyaggal fűtenek, és a PS × V szorzata nagyobb, mint 50 bar x liter, elégítse
ki a 3. melléklet 2.10., 2.11., 3.4., 5.1.3. a) és d) pontjaiban rögzített követelményeket.
(4) Azt a  nyomástartó berendezést vagy rendszert, amely legfeljebb a  4.  melléklet 1.1–1.3. pontja és a  (2)  bekezdés
szerinti határértékeket éri el, a  biztonságos használat érdekében Magyarország helyes mérnöki gyakorlatával
összhangban kell tervezni és gyártani. A nyomástartó berendezést vagy rendszert megfelelő használati útmutatóval
kell ellátni, és úgy kell megjelölni, hogy a  gyártó vagy az  Európai Unióban letelepedett meghatalmazott
képviselője azonosítható legyen. Az  ilyen berendezésen vagy rendszeren nem szerepelhet a 15. §-ban hivatkozott
megfelelőségi jelölés.
35. A nyomástartó berendezés és rendszer megfelelőségének vélelmezése
39. § (1) A 15. § szerinti megfelelőségi jelöléssel, valamint a 2. melléklet szerinti EK-megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező
nyomástartó berendezést és rendszert úgy kell tekinteni, hogy az megfelel e rendelet valamennyi követelményének,
beleértve a 38. § szerinti biztonsági követelményeket és a 41. § szerinti megfelelőségértékelést is.
(2) A  38.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti azon nyomástartó berendezésekről vagy rendszerekről, amelyek megfelelnek
az  Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozással közzétett harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes
részeinek, vélelmezni kell, hogy teljesítik az említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, a 3. melléklet
szerinti alapvető biztonsági követelményeket. E  nemzeti szabványok hivatkozási számait a  Magyar Szabványügyi
Testület hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(3) A  nyomástartó berendezések vagy rendszerek gyártására használt, az  európai anyagjóváhagyásnak megfelelő
anyagokról, amelyek hivatkozási számát a  42.  § (4)  bekezdésének megfelelően közétették az  Európai Unió
Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek a  3.  mellékletben meghatározott alapvető biztonsági
követelményeknek.
36. A nyomástartó berendezések besorolása 40. § (1) A  38.  § (1)  bekezdésében meghatározott nyomástartó berendezéseket a  4.  melléklet szerint – a  növekvő
veszélyszintnek megfelelően – kategóriákba kell sorolni.
(2) A tölteteket a (3) bekezdés szerinti 1. csoportba vagy a (4) bekezdés szerinti 2. csoportba kell sorolni.
 (3) A töltet az 1. csoportba tartozik és veszélyes töltetnek minősül, amennyiben
a) az  anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a  67/548/EGK és az  1999/45/EK
irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az  1907/2006/EK rendelet módosításáról
szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: CLP
rendelet) 2. cikk 7. és 8. pontjának meghatározása szerinti olyan anyag vagy keverék, amelyet a CLP rendelet
I. melléklet 2. és 3. részében meghatározott, alábbi fizikai és egészségi veszélyességi osztályokba sorolható
soroltak:
 1. instabil robbanóanyagok vagy az 1.1., 1.2., 1.3., 1.4. és 1.5. alosztályba tartozó robbanóanyagok;
 2. tűzveszélyes gázok, 1. és 2. kategória;
 3. oxidáló gázok, 1. kategória;
 4. tűzveszélyes folyadékok, 1. és 2. kategória;
 5. azok a  3. kategóriába tartozó tűzveszélyes folyadékok, amelyek legnagyobb megengedett
hőmérséklete a lobbanáspont fölött van;
 6. tűzveszélyes szilárd anyagok, 1. és 2. kategória;
 7. önreaktív anyagok vagy keverékek, A-F típus;
 8. piroforos folyadékok, 1. kategória;
 9. piroforos szilárd anyagok, 1. kategória;
10. vízzel érintkezve tűzveszélyes gázokat kibocsátó anyagok és keverékek, 1., 2. és 3. kategória;
11. oxidáló folyadékok, 1., 2. és 3. kategória;
12. oxidáló szilárd anyagok, 1., 2. és 3. kategória;
13. szerves peroxidok, A-F típus;
14. akut orális toxicitás, 1. és 2. kategória;
15. akut dermális toxicitás, 1. és 2. kategória;
16. akut inhalációs toxicitás, 1., 2. és 3. kategória;
17. célszervi toxicitás – egyszeri expozíció, 1. kategória, vagy
b) a  nyomástartó berendezésekben található olyan anyag vagy keverék, amelynek legnagyobb megengedett
hőmérséklete a töltet lobbanáspontja fölött van.
(4) A 2. csoportba tartozik minden, a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó töltet.
 (5) Ha az  edény több nyomással igénybe vett térből áll, az  edényt az  egyes terekhez rendelt kategóriák közül
a legnagyobb sorszámúba kell sorolni. Ha egy tér többféle töltetet tartalmaz, a besorolás alapja az a töltet, amelyhez
a legnagyobb sorszámú kategória tartozik.
37. A nyomástartó berendezés vagy rendszer megfelelőségértékelése 41. § (1) A  gyártó köteles a  forgalomba hozatal előtt minden egyes nyomástartó berendezést – az  e  szakaszban
meghatározott feltételek szerint – az 5. mellékletben leírt megfelelőségértékelési eljárások egyikének alávetni.
(2) A nyomástartó berendezésre alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárást, amelynek célja a megfelelőségi jelölés
alkalmazása, az a kategória határozza meg, amelybe a berendezést a 4. melléklet szerint besorolták.
(3) Az egyes kategóriákhoz rendelt megfelelőségértékelési eljárásokat az e rendelet 5. melléklete tartalmazza.
 (4) A nyomástartó berendezést – az adott kategóriához tartozó megfelelőségértékelési eljárások közül – a gyártó által
kiválasztott valamelyik eljárás alá kell vonni. A gyártó nagyobb sorszámú kategóriához tartozó eljárást is választhat.
 (5) A  III. és IV. kategóriába tartozó, a  4.  melléklet 1.1.1.  pontjában, az  1.1.2.  pont a)  alpontjában, valamint
az  1.2.  pontjában hivatkozott berendezés minőségbiztosítási eljárása keretében a  bejelentett szervezet a  váratlan
látogatás során mintát vesz a gyártás helyszínén vagy a tárolás helyén a 3. melléklet 3.2.2. pontjában meghatározott
átvételi eljárás elvégzésére vagy elvégeztetésére. Ezért a  gyártó köteles tájékoztatni a  bejelentett szervezetet
a  gyártás tervezett ütemezéséről. A  gyártás első évében a  bejelentett szervezet legalább két váratlan látogatást
köteles tenni. A további váratlan látogatások gyakoriságát a bejelentett szervezet a D, E és H modul 4.4. pontjában
és a H1 modul 5.4. pontjában meghatározott követelmények alapján határozza meg.
(6) A 4. melléklet 1.2. pontja szerinti, III. kategóriába tartozó, egyedi gyártású edény és nyomástartó berendezés esetén
a  H modul szerinti módszernél a  bejelentett szervezet az  átvételi eljárást minden egyes darabnál a  3.  melléklet
3.2.2. pontja szerint köteles elvégezni vagy elvégeztetni. Ennek érdekében a gyártó köteles tájékoztatni a bejelentett
szervezetet a gyártás tervezett ütemezéséről.
(7) A  38.  § (2)  bekezdése szerinti nyomástartó rendszert teljes megfelelőségértékelési eljárás alá kell vonni, amely
a következőket tartalmazza:
a) a rendszert alkotó, a 4. melléklet 1.1–1.4. pontja szerinti nyomástartó berendezésének értékelése, ha előzőleg
nem volt megfelelőségértékelési eljárása, és nincs saját megfelelőségi jelölése; az értékelési eljárást minden
berendezés saját kategóriája alapján kell kiválasztani;
b) a különböző rendszerelemek összeépítésének értékelése a 3. melléklet 2.3., 2.8. és 2.9. pontja szerint, az adott
berendezéshez alkalmazható legnagyobb sorszámú kategória alapján kiválasztva; amely a  biztonsági
szerelvények besorolását nem veszi figyelembe;
c) a rendszer üzemi jellemzőire megengedhető határértékek túllépése elleni védelem értékelése a 3. melléklet
2.10. és 3.2.3. pontja szerint történik, az egyes nyomástartó berendezésekhez tartozó legnagyobb sorszámú
kategória alapján.
(8) A piacfelügyeleti hatóság indokolt esetben az (1) és (2) bekezdéstől eltérően megengedheti a forgalomba hozatalt
és használatbavételt a  2.  § 28. és 30.  pontjaiban meghatározott, olyan kísérleti célra készült egyedi nyomástartó
berendezések és rendszerek esetén, amelyre nem alkalmazták az (1) és (2) bekezdésben hivatkozott eljárásokat.
(9) A  megfelelőségértékelési eljárással kapcsolatos dokumentumokat és levelezést a  megfelelőségértékelési eljárást
végző, bejelentett szervezet székhelye szerinti tagállam valamely hivatalos nyelvén vagy a bejelentett szervezet által
elfogadott nyelven kell bonyolítani.
38. Európai anyagjóváhagyás 42. § (1) Európai anyagjóváhagyást az  anyagok vagy berendezések gyártója kérésére az  e  feladatra bejelentett szervezet
állíthat ki. A  bejelentett szervezet feladata az  anyagtípus – e  rendelet előírásai szerinti – megfelelőségének
tanúsításához szükséges ellenőrzések és vizsgálatok meghatározása, elvégezése vagy elvégeztetése. Ha
az  anyag használatát 1999. november 29. előtt biztonságosnak ítélték, a  bejelentett szervezet a  megfelelőség
felülvizsgálatakor a rendelkezésre álló adatokat veszi figyelembe.
(2) A  bejelentett szervezet, mielőtt európai anyagjóváhagyást adna ki, erről három hónappal korábban értesíti
a  tagállamokat és a  Bizottságot. A  bejelentett szervezet az  illetékes szakbizottság állásfoglalása és az  esetleg
benyújtott észrevételek figyelembevételével adja ki az európai anyagjóváhagyást.
(3) A bejelentett szervezet a nyomástartó berendezés európai anyagjóváhagyásának egy példányát megküldi minden
tagállamnak, a bejelentett szervezeteknek és a Bizottságnak.
(4) Ha a  nyomástartó berendezések gyártásához használt európai anyagjóváhagyásnak megfelelő anyag hivatkozási
száma megjelent az  Európai Unió Hivatalos Lapjában, azt úgy kell tekinteni, hogy a  3.  melléklet vonatkozó
követelményeinek megfelel.
(5) A  bejelentett szervezet, amely nyomástartó berendezésekkel kapcsolatos európai anyagjóváhagyást kiadta,
a jóváhagyást visszavonja, ha megállapítja, hogy a kiadás nem volt megalapozott, vagy az anyagtípus harmonizált
szabvány hatálya alá tartozik. A  bejelentett szervezet haladéktalanul értesíti a  tagállamokat, a  bejelentett
szervezeteket és a Bizottságot a jóváhagyás visszavonásáról.
VII. FEJEZET
EGYSZERŰ NYOMÁSTARTÓ EDÉNYEK 43. § (1) E fejezet rendelkezéseit a sorozatban gyártott, egyszerű nyomástartó edényekre kell alkalmazni.
 (2) Egyszerű nyomástartó edény minden olyan levegő vagy nitrogén befogadására szolgáló hegesztett edény,
amelynek belső túlnyomása nagyobb, mint 0,5 bar, és nincs kitéve tüzelés hatásának, továbbá a  nyomással
igénybe vett alkotórészei és csatlakozásai ötvözetlen minőségi acélból, ötvözetlen alumíniumból vagy
öregedésálló alumíniumötvözetekből készültek. Az  egyszerű nyomástartó edény domború vagy sík fenekekkel
lezárt körhenger, amennyiben a két fenék és a hengeres rész forgástengelye közös, vagy két közös forgástengelyű
kifelé domború fenékből készül, legnagyobb üzemi nyomása legfeljebb 30 bar, és e  nyomásból és a  térfogatából
képzett PS × V szorzat legfeljebb 10 000 bar × liter, valamint a  legkisebb üzemi hőmérséklet nem kisebb, mint
–50 °C, a  legnagyobb üzemi hőmérséklet pedig acél edények esetében legfeljebb 300 °C, az  alumíniumból vagy
alumíniumötvözetből készült edények esetén legfeljebb 100 °C;
(3) E fejezet rendelkezései nem alkalmazhatók
a) azokra az egyszerű nyomástartó edényekre, amelyeket kizárólag a nukleáris technika területén használnak, és
amelyek sérülése esetén radioaktív anyag szabadulhat ki;
b) azokra az  egyszerű nyomástartó edényekre, amelyek kizárólag vízi vagy légi közlekedési jármű hajtására
szükségesek vagy speciális felszerelésükhöz tartoznak és
c) a tűzoltó készülékekre.
39. Az egyszerű nyomástartó edény megfelelőségének vélelmezése 44. § (1) A 15. § szerinti megfelelőségi jelöléssel ellátott egyszerű nyomástartó edényt úgy kell tekinteni, hogy az megfelel
a 45. § szerinti műszaki követelményeknek, beleértve az 46. § szerinti megfelelőségértékelést is.
(2) Arról az  edényről, amelynek PS × V szorzata meghaladja az  50 bar × litert, és megfelel az  olyan harmonizált
szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában,
vélelmezni kell, hogy megfelel az említett szabványok vagy azok részei által meghatározott, a 6. mellékletben előírt
alapvető biztonsági követelményeknek. Az  előzőek szerinti nemzeti szabványok hivatkozási számait a  Magyar
Szabványügyi Testület hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(3) Az  olyan egyszerű nyomástartó edényt, amelyre a  gyártó nem vagy csak részben alkalmazta a  (2)  bekezdés
szerinti szabványokat, vagy amelyre nincsenek szabványok, úgy kell tekinteni, hogy megfelel a  46.  § szerinti
követelményeknek, ha az  EK-típusellenőrzési tanúsítvánnyal jóváhagyott modellnek való megfelelőséget
a megfelelőségi jelölés tanúsítja.
40. Egyszerű nyomástartó edényekre vonatkozó műszaki követelmények 45. § (1) Annak az egyszerű nyomástartó edénynek, amelynek PS × V szorzata nagyobb, mint 50 bar × liter, meg kell felelnie
a 6. melléklet műszaki-biztonsági követelményeinek.
(2) Azt az egyszerű nyomástartó edényt, amelynek PS × V szorzata legfeljebb 50 bar × liter, valamely tagállam helyes
mérnöki gyakorlatával összhangban kell tervezni és gyártani, és rajta a 8. melléklet 1. pontjában rögzített adatokat
– a 15. § szerinti megfelelőségi jelölés kivételével – kell feltüntetni.
41. Egyszerű nyomástartó edények megfelelőségértékelése 46. § (1) Gyártását megelőzően azon az  egyszerű nyomástartó edényen, amelynek PS × V szorzata meghaladja az
50 bar × litert, el kell végezni a 7. melléklet 1. pontjában meghatározott EU-típusvizsgálatot (B modul), a következők
szerint:
a) a  44.  § szerinti harmonizált szabványokkal összhangban gyártott egyszerű nyomástartó edény esetében
a gyártó saját belátása szerint a két következő mód egyikén végzi a típusvizsgálatot:
aa) az  egyszerű nyomástartó edény megfelelő műszaki tervezésének értékelése a  műszaki
dokumentáció és az  alátámasztó bizonyítékok vizsgálata révén, a  mintadarab vizsgálata nélkül
(B modul – tervezési típus);
ab) az  egyszerű nyomástartó edény megfelelő műszaki tervezésének értékelése a  műszaki
dokumentáció és az  alátámasztó bizonyítékok vizsgálata révén, valamint a  teljes egyszerű
nyomástartó edény tervezett gyártását jól képviselő mintadarab vizsgálata (B modul – gyártási
típus);
b) azon egyszerű nyomástartó edény esetében, amelynek gyártása nem, vagy csak részben felel meg
a  44.  § szerinti harmonizált szabványoknak, a  gyártónak vizsgálatra be kell nyújtania egy, a  teljes egyszerű
nyomástartó edény tervezett gyártását jól képviselő mintadarabot, valamint az  egyszerű nyomástartó
edény műszaki tervezése megfelelőségének vizsgálatát és értékelését szolgáló műszaki dokumentációt és
alátámasztó bizonyítékokat (B modul – gyártási típus).
(2) Az egyszerű nyomástartó edényen a forgalomba hozatalt megelőzően a következő eljárásokat kell elvégezni:
a) ha PS × V szorzata meghaladja a 3000 bar × liter értéket, a 7. melléklet 2. pontjában meghatározott, belső
gyártásellenőrzésen és az  egyszerű nyomástartó edény felügyelt vizsgálatán alapuló típusmegfelelőség
(C1 modul);
b) ha a termék PS × V szorzata legfeljebb 3000 bar × liter, de meghaladja a 200 bar × liter értéket, a gyártónak,
saját belátása szerint a következők bármelyikét:
ba) a  7.  melléklet 2.  pontjában meghatározott, belső gyártásellenőrzésen és az  egyszerű nyomástartó
edény felügyelt vizsgálatán alapuló típusmegfelelőség (C1 modul);
bb) a  7.  melléklet 3.  pontjában meghatározott, belső gyártásellenőrzésen és az  egyszerű nyomástartó
edények véletlenszerű időközönként végzett felügyelt vizsgálatán alapuló típusmegfelelőség
(C2 modul);
c) ha a termék PS × V szorzata legfeljebb 200 bar × liter, de meghaladja az 50 bar × liter értéket, a gyártó saját
belátása szerint az alábbiak egyike:
ca) a  7.  melléklet 2.  pontjában meghatározott, belső gyártásellenőrzésen és az  egyszerű nyomástartó
edény felügyelt vizsgálatán alapuló típusmegfelelőség (C1 modul);
cb) a  7.  melléklet 4.  pontjában meghatározott, belső gyártásellenőrzésen alapuló típusmegfelelőség
(C modul).
 (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos dokumentumokat és levelezést azon
tagállam valamely hivatalos nyelvén kell elkészíteni, ahol a bejelentett szervezet székhelye van, vagy az e szervezet
által kért nyelven.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 47. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
48. § (1) Nem tiltható meg az  olyan nyomástartó berendezés vagy rendszer forgalmazása, amely megfelel a  nyomástartó
berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. május 29-i 97/23/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek és már 2016. július 19. előtt forgalomba hozták.
(2) Nem tiltható meg az  olyan egyszerű nyomástartó edény forgalmazása, amely megfelel az  egyszerű nyomástartó
edényekről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és már 2016. április
20. előtt forgalomba hozták.
(3) A nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló 9/2001.
(IV. 5.) GM rendelet szerinti termékek és tevékenységek tekintetében kijelölt és bejelentett megfelelőségértékelő
szervezetek által kiadott tanúsítványok az abban meghatározott időpontig érvényesek.
49. § Ez a rendelet
a) az egyszerű nyomástartó edények forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló,
2014. február 26-i 2014/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
b) a  nyomástartó berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló,
2014. május 15-i 2014/68/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
50. § (1) Az  iparügyekért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében
eljáró megfelelőségértékelő szervezetek kijelölésének, valamint a  kijelölt szervezetek tevékenységének különös
szabályairól szóló 5/2010. (I. 14.) NFGM rendelet (a továbbiakban: R1.) 3. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. § (1) A kijelölő hatóság a kérelmező szervezet, alkalmasságának, felkészültségének megítélése során a következő
kérdéseket vizsgálja:
a) a kérelmező szervezet megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzetének
aa) a műszaki képzettsége, felkészültsége és a megfelelőségértékelésben való gyakorlata;
ab) a megfelelőségértékelési modulok, egyéb műszaki előírások szerinti eljárások ismerete;
ac) az R. 2. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontjában meghatározottak ismerete, helyes értelmezése és alkalmazása;
ad) a vizsgálati eredmények helyes értékelése és dokumentálása, ha a vizsgálati eredmények értékelése a kérelmező
szervezet megfelelőségértékelési tevékenységének része;
ae) az értékelt termékekre vonatkozó gyártástechnológia ismerete;
b) a megfelelőségértékeléshez szükséges műszaki és adminisztratív feltételek megléte, így
ba) a  kérelmező szervezet kérelmezett megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos belső eljárási rendjének
a szabályozottsága (minőségirányítási kézikönyv, működési és eljárási szabályzat);
bb) az R. 2. § (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott feltételek teljesülése;
bc) ha a  kérelmező szervezet megfelelőségértékelési vizsgálatot végez, a  szükséges és megfelelő vizsgáló
laboratóriumok, a vonatkozó előírások, szabványok szerinti vizsgáló- és mérőeszközök, igénybevételi berendezések
rendelkezésre állása;
bd) az adminisztrációs feladatok ellátásához szükséges eszközök megléte;
be) a nyilvántartások, jelentések, tanúsítványok alkalmassága és megfelelő tárolása;
c) az R. 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel vagy tájékoztatás biztosítottsága.
(2) Ha a  kérelmező szervezet a  megfelelőségértékelési tevékenységek végzéséhez közreműködőt vesz igénybe,
a vizsgálat kiterjed arra is, hogy a közreműködő megfelel-e az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek.”
(2) Az R1. 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. § Az engedély 5 évig hatályos.”
(3) Az R1. 9. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„9.  § A  kijelölő hatóság a  kijelölési feltételek folyamatos teljesülésének ellenőrzése során a  következő kérdéseket
vizsgálja:
a) a  kijelölt szervezet a  kijelölt megfelelőségértékelési területen folytatott tevékenysége során betartja-e
a minőségirányítási kézikönyvében, valamint a működési és eljárási szabályzatában foglaltakat;
b) az előző ellenőrzés óta a szakmai és adminisztratív felkészültség terén történt esetleges változás befolyásolja-e
a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonyságát;
c) az előző ellenőrzés óta a minőségirányítási kézikönyvben, valamint a működési és eljárási szabályzatban történt
esetleges változtatások a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonysága érdekében indokoltak-e;
d) a gazdasági szereplők panaszainak kivizsgálása e rendeletnek és a panaszkezelési szabályzatnak megfelelő volt-e.”
(4) Az R1. a következő 14. §-sal egészül ki:
„14. § A nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló
rendelet hatályba lépése előtt kiadott engedélyek 2021. augusztus 31-én hatályukat vesztik.”
(5) Az  R1. 2.  § (2)  bekezdés a)  pontjában a „Nemzeti Akkreditáló Testület” szövegrész helyébe a „Nemzeti Akkreditáló
Hatóság” szöveg lép.
51. § A gáz csatlakozóvezetékekre, a felhasználói berendezésekre, a telephelyi vezetékekre vonatkozó műszaki biztonsági
előírásokról és az ezekkel összefüggő hatósági feladatokról szóló 11/2013. (III. 21.) NGM rendelet 1. § (2) bekezdés
f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet hatálya nem terjed ki:)
„f ) a  nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló
rendelet hatálya alá tartozó nyomástartó berendezésekre és rendszerekre;”
52. § (1) A  nyomástartó berendezések, a  töltő berendezések, a  kisteljesítményű sűrített gáztöltő berendezések műszakibiztonsági hatósági felügyeletéről és az autógáz tartályok időszakos ellenőrzéséről szóló 2/2016. (I. 5.) NGM rendelet
(a továbbiakban: R2.) 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E rendeletnek az időszakos ellenőrzésre, valamint a soron kívüli ellenőrzésre vonatkozó előírásait a nyomástartó
berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség tanúsításáról szóló rendelet
(a  továbbiakban: R.) szabályozási körébe tartozó, hordozható tűzoltó készülékek és a  légzőkészülékek palackjai
esetében is alkalmazni kell.”
(2) Az R2. 1. § (4) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazási köre nem terjed ki)
„k) a  berendezésre, ha az  legfeljebb az  R. 41.  § szerinti I. kategóriába tartozik és a  következő jogszabályok egyike
vonatkozik rá:
ka) a gépek biztonsági követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló NFGM rendelet,
kb) a felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági berendezések biztonsági követelményeiről és megfelelőségének
tanúsításáról szóló NGM rendelet,
kc) a  meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett villamossági termékek forgalmazásáról,
biztonsági követelményeiről és az azoknak való megfelelőség értékeléséről szóló NGM rendelet,
kd) az orvostechnikai eszközökről szóló EüM rendelet,
ke) az egyes gázfogyasztó készülékek kialakításáról és megfelelőségének tanúsításáról szóló rendelet,
kf ) a  potenciálisan robbanásveszélyes környezetben történő alkalmazásra szánt berendezések és védelmi
rendszerek vizsgálatáról és tanúsításáról szóló rendelet;”
(3) Az R2. 2. § 34. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában:)
„34. Veszélyes töltet: az R. 41. § (3) bekezdésében meghatározott veszélyes töltet.”
53. § Hatályát veszti a  nyomástartó berendezések és rendszerek biztonsági követelményeiről és megfelelőség
tanúsításáról szóló 9/2001. (IV. 5.) GM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
464/2017. (HK 12.) HVKF szakutasítása a Magyar Honvédség Befogadónemzeti Támogatás Doktrína 1. kiadás kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
10. § (1) bekezdés h) pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar rektorát, hogy tegye lehetővé szakterületén a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás 1. mellékleteként kiadom az MH Befogadónemzeti Támogatás Doktrína 1. kiadás című kiadványt.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság feltölti az MH Központi Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Szabó István vezérőrnagy s. k.,


text:
2019/2013. (XII. 29.) Korm. határozata az ÉMOP-5.1.2-09-2009-0008 azonosító számú („A közösségi közlekedés fejlesztése a gyöngyösi és hevesi kistérségekben” című) projekttel összefüggésben biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  Mátra Volán Autóbusz-közlekedési zártkörűen működő Részvénytársaság a  Magyar Állam többségi
befolyása alatt álló gazdasági társaság,
b) az a) pontban meghatározott kedvezményezett az ÉMOP-5.1.2-09-2009-0008 azonosító számú, „A közösségi
közlekedés fejlesztése a  gyöngyösi és hevesi kistérségekben” című projektre (a  továbbiakban: projekt)
megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében a  2007–2013
programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése
szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  projekt tekintetében a  2.  pont szerinti mentesítés
érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2016. (X. 12.) KKM közleménye a Magyarország és a Macedón Köztársaság között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. XXIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi XXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. március 26-i 41. számában kihirdetett, a Magyarország
és  a  Macedón Köztársaság között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló Egyezmény 46. cikke
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(1) Jelen Egyezményt meg kell erősíteni. A Szerződő Felek írásban, diplomáciai úton kölcsönösen értesítik egymást,
hogy az Egyezmény hatályba lépéséhez szükséges nemzeti jogi eljárásoknak eleget tettek.
(2) Jelen Egyezmény a diplomáciai úton tett későbbi értesítés kézhezvételét követő harmadik hónap első napján lép
hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi értesítés
kézhezvételének napja: 2015. június 8.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi XXIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyarország
és a Macedón Köztársaság között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló Egyezmény kihirdetéséről
szóló 2015. évi XXIII. törvény 2. és 3. §-a 2015. szeptember 1-jén, azaz kettőezer-tizenöt szeptember elsején hatályba
lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter