text:
2012. CLV. törvény a Magyar Köztársaság 2011. költségvetéséről szóló 2010. CLXIX. törvény végrehajtásáról.
Az Országgyűlés az Alaptörvény 36. cikk (1) bekezdése alapján az államháztartás 2011. évi vitelére vonatkozó költségvetési
gazdálkodás jóváhagyása céljából a következő törvényt alkotja: I. FEJEZET
A 2011. ÉVI KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA 1. A főösszegek és az egyenleg
1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
Kötv.) végrehajtását – a 4–7. §-ban foglalt finanszírozási célú pénzügyi műveletek nélkül –
a) 13 222 642,6 millió forint bevétellel, b) 14 964 232,4 millió forint kiadással és
c) 1 741 589,8 millió forint hiánnyal hagyja jóvá.
2. § A központi alrendszer kiadási és bevételi előirányzatainak teljesítését az 1. melléklet költségvetési fejezetenként,
címenként, alcímenként, jogcím-csoportonként, jogcímenként, előirányzat-csoportonként és kiemelt előirányzatonként tartalmazza a 2011. december 31-én fennálló besorolási rendnek megfelelően.
3. § Az Országgyűlés a központi alrendszer mérlegét a 2. melléklet szerint hagyja jóvá.
2. A költségvetés finanszírozásával kapcsolatos egyes rendelkezések 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter a központi költségvetés deviza- és
forintadósság-állományából 2011-ben az adósságtörlesztési számla terhére a) 985 127,3 millió forint összegben fizetett vissza forint államkötvényeket a belföldi és külföldi hitelezőknek,
b) 562 313,0 millió forint összegben fizetett vissza deviza kötvényeket a külföldi hitelezőknek,
c) 44 479,4 millió forint összegben fizetett vissza forint hiteleket a belföldi és külföldi hitelezőknek,
d) 730 135,2 millió forint összegben fizetett vissza deviza hiteleket a külföldi hitelezőknek,
e) 1 407 109,1 millió forint összegben állampapírokat vont be.
5. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter az 1. §-ban megállapított hiány
finanszírozására 2011-ben a) 762 007,5 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 214 790,1 millió forint összegben devizahitelt vett fel külföldi hitelezőktől,
c) 94 479,4 millió forint összegben vállalt át forint hiteleket,
d) 151 485,6 millió forint összegben vállalt át devizában fennálló hiteleket,
e) 496 301,4 millió forint összegben devizabetétet használt fel.
6. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter a 4. § szerinti visszafizetések finanszírozására
és állampapír bevonások megvalósítására 2011-ben a) 1 049 883,4 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 1 063 047,5 millió forint összegű deviza-államkötvényt értékesített,
c) 209 124,0 millió forint összegben növelte a kincstárjegyek állományát,
d) 1 407 109,1 millió forint összegben vett át térítésmentesen állampapírokat a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő
Alaptól. A törvényt az Országgyűlés a 2012. október 15-i ülésnapján fogadta el.
7. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter a Kincstári Egységes Számla (a továbbiakban:
KESZ) folyamatos likviditása és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból teljesített kiadásokhoz vállalt állami
garancia fedezetének megteremtése érdekében 279 340,2 millió forinttal csökkentette a kincstárjegyek állományát.
II. FEJEZET AZ ÁLLAMADÓSSÁG, AZ ÁLLAMI KÖVETELÉSEK KÖRE, KEZELÉSE ÉS VÁLTOZÁSA
8. § (1) A kincstár által kezelt, állami kölcsönből és állami alapjuttatás járadékából fennálló követelések állománya 2011.
december 31-én 207,7 millió forint, amelyből 45,9 millió forint a kölcsön típusú, 161,8 millió forint a járadék címén
előírt követelés. (2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2011. évi
CXXXIII. törvény 8. § (1) bekezdése szerint 2010. december 31-én ilyen címen fennállt 207,7 millió forint követelés
2011. év során nem változott. 9. § (1) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) – az állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter döntése alapján – 2011. év folyamán
9 275,6 millió forint összegű tulajdonosi kölcsönt nyújtott állami tulajdonú gazdasági társaságok részére.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az MNV Zrt. 2011. évben a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt. tőkerendezéséből
9 978,9 millió forint összeget pénzforgalommal nem járó, tulajdonosi kölcsönnyújtásból származó tőke- és
kamatkövetelés beszámításával teljesítette. (3) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2011. évben 2 521,5 millió forint bruttó forgalmi értékű ingyenes
vagyonátruházásról történt döntés, amelyből a Kötv. 6. § (3) bekezdés d) pontja szerinti ingyenes vagyonátruházás
2 148,3 millió forint volt. A 2011. évben megvalósult ingyenes vagyonátruházás bruttó forgalmi értéke 729,1 millió
forintot tett ki, amelyből a Kötv. 6. § (3) bekezdés d) pontja szerinti ingyenes vagyonátruházás 355,9 millió forint volt.
10. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak közreműködésével a központi
költségvetés terhére finanszírozott ellátások megtérítésének és kiadásainak különbözeteként 2012. december 28-áig
a) a Nyugdíjbiztosítási Alap (továbbiakban: Ny. Alap) a központi költségvetésnek a pénzbeli és az 1947-es Párizsi
Békeszerződésből eredő kárpótlás alapján megállapított életjáradék visszatérítése jogcímén 0,1 millió forintot
utaljon vissza, b) a központi költségvetés az Ny. Alapnak a jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális támogatások jogcímén
69,4 millió forintot térítsen meg a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG)
10032000–01301108–00000000 „Ellátási” számlája javára, c) a központi költségvetés a közgyógyellátás finanszírozása jogcímen 62,2 millió forintot az Egészségbiztosítási Alap
(a továbbiakban: E. Alap) részére a 10032000-00280161-00000000 „OEP elszámolási számla” javára térítsen meg.
11. § (1) Az Országgyűlés az Ny. Alap a 13. § c) pontjában megállapított 223,7 millió forint összegű hiányát az Ny. Alap KESZ
hitelállományából 2012. december 30-i hatállyal elengedi. (2) Az Országgyűlés az E. Alapnak a 15. § c) pontjában megállapított 83 429,9 millió forint összegű hiányát az E. Alap KESZ
hitelállományából 2012. december 30-i hatállyal elengedi. 12. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek
ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39. § (2) bekezdés f) pontja alapján 907,0 millió forintot a NYUFIG „Munkáltatói
befizetésekből finanszírozott korengedményes nyugdíj” 10032000-00284770-00000000 számú technikai számla
javára 2012. december 28-áig térítsen meg. III. FEJEZET
A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI 2011. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA
3. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 13. § Az Országgyűlés az Ny. Alap 2011. évi költségvetésének végrehajtását
a) 3 048 558,6 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 3 048 782,3 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 223,7 millió forint hiánnyal jóváhagyja. 14. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy az Ny. Alap
a) 2011. évi működési előirányzat-maradványa 1 886,1 millió forint, amelyből 190,0 millió forint a Kötv. 19. §
(1) bekezdése alapján engedélyezett túlteljesülés maradványa, b) 2011. évi működési kiadásai 3 469,6 millió forint előző évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák,
melyből 748,7 millió forint a kormányhivatalokba integrált nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek részre történő
előirányzat-maradvány átadással teljesült. 4. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása
15. § Az Országgyűlés az E. Alap 2011. évi költségvetésének végrehajtását
a) 1 403 104,8 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 1 486 534,7 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 83 429,9 millió forint hiánnyal jóváhagyja. 16. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy az E. Alap
a) 2011. évi működési előirányzat-maradványa 2 509,0 millió forint, amelyből az előző évi maradvány összege
464,4 millió forint, b) 2011. évi működési kiadásai 2 752,8 millió forint előző évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos rendelkezések
17. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a Kötv.
a) 18. § (1) és (2) bekezdése, valamint 26. §-a alapján
aa) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére különös
méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
200,0 millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 699,9 millió forint, egyszeri segélyre 499,9 millió
forint, ab) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél méltányossági ellátásra a 2. cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli
ellátásai alcímen belül különös méltánylást érdemlő körülmények esetén a 2. Táppénz jogcímcsoportnál
30,5 millió forint, az 1. Terhességi-gyermekágyi segély jogcímcsoport előirányzatnál 14,4 millió forint,
a 6. Gyermekgondozási díj jogcímcsoport előirányzatnál 21,0 millió forint, a 3. Természetbeni ellátások
alcímen belül az 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoportnál 120,0 millió forint, az 5. Gyógyászati
segédeszköz-támogatás jogcímcsoportnál 551,4 millió forint, b) 19. § (1) bekezdése alapján az évközi nyugellátás emelésének végrehajtásával összefüggésben a működési
kiadások fedezetére a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél az engedélyezett 223,9 millió forint túlteljesülésből
2011. évben 33,9 millió forint felhasználása történt meg.
18. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló
2011. évi CXXXIII. törvény 10. §-ában és 12. §-ában előírt megtérítési, visszautalási kötelezettségek teljesítése
megtörtént. IV. FEJEZET A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK
19. § (1) Az Országgyűlés a Svájci-Magyar Együttműködési Program forrásaira vonatkozó, a Kötv. 55. § (1) bekezdése alapján
tett 2011. évi kötelezettségvállalást 1 716,5 millió forint összegben hagyja jóvá.
(2) Az Országgyűlés a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret, az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program, valamint az
Európai Halászati Alapból finanszírozott halászati támogatások forrásaira vonatkozó, a Kötv. 55. § (2)–(5) bekezdései
alapján tett 2011. évi kötelezettségvállalást a 9. mellékletben meghatározott összegben hagyja jóvá.
V. FEJEZET A KÖZPONTI ALRENDSZERNEK AZ ÖNKORMÁNYZATI ALRENDSZERREL ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI
SZERVEZETEKKEL FENNÁLLÓ KAPCSOLATÁBÓL FAKADÓ ELSZÁMOLÁSOK 6. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
20. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatok év közben 5 862,2 millió forint összegben igényeltek
– a kincstár területi szervei javaslataira is figyelemmel – normatív hozzájárulásokat, normatív kötött felhasználású
támogatásokat, a megyei önkormányzatokat megillető személyi jövedelemadót, és jövedelem-differenciálódást
mérséklő támogatást. A helyi önkormányzatok együttesen 8 919,8 millió forint összegben mondtak le év közben e
forrásokról, valamint a Kötv. 36. § (2) bekezdése szerinti feladatátadás következtében 2 296,7 millió forint összegben
nem jogosultak e támogatásokra, továbbá a Kötv. 36. § (3) bekezdése szerinti feladatátvétel miatt 42,9 millió forinttal
ugyanezen előirányzataik megnövekedtek. (2) A normatív hozzájárulások és a normatív, kötött felhasználású támogatások előirányzatait és pénzforgalmi teljesítését
jogcímenként összesítve a 3. melléklet tartalmazza. 21. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatoknak az általuk fenntartott intézményekben ellátottak után
a normatív hozzájárulásokból, a normatív kötött felhasználású támogatásokból megillető, valamint a megyei
önkormányzatokat a ténylegesen teljesített mutatószámok alapján a személyijövedelemadó-részesedésből
megillető, és a részükre a költségvetési évben folyósított összegek különbözetei az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 2011. december 31-én hatályos 64. § (7) bekezdése szerinti elszámolása alapján
a következők: a) a visszafizetési kötelezettség 2 912,3 millió forint,
b) a központi költségvetést terhelő kiegészítés 5 165,8 millió forint.
(2) Az Országgyűlés megállapítja, hogy az (1) bekezdés a) és b) pontja alapján, elszámolási egyenlegként a helyi
önkormányzatoknak a 2011. év után 2 253,5 millió forint hozzájárulás és támogatás jár.
(3) Az Országgyűlés megállapítja, hogy azon helyi önkormányzatokat, amelyek a feladatmutatókhoz kapcsolódó
normatív hozzájárulásokat és normatív kötött felhasználású támogatásokat saját számításaik alapján az őket
ténylegesen megilletőnél 3 százalékkal magasabb mértékben vették igénybe, az Áht. 2011. december 31-én hatályos
64/A. § (4) bekezdése alapján együttesen 86,4 millió forint igénybevételi kamatfizetési kötelezettség terheli.
22. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatok jövedelem-differenciálódását mérséklő kiegészítések és
beszámítások után ténylegesen teljesített mutatószámok alapján járó és a költségvetési évben a helyi
önkormányzatok részére folyósított összegek különbözetei az Áht. 2011. december 31-én hatályos 64. § (7) bekezdése
szerinti elszámolás alapján a következők: a) visszafizetési kötelezettség 722,2 millió forint,
b) központi költségvetést terhelő pótlólagos támogatás 424,2 millió forint.
(2) Az Országgyűlés megállapítja, hogy az (1) bekezdés a) és b) pontja alapján, elszámolási egyenlegként a helyi
önkormányzatoknak a 2011. év után 298,0 millió forint visszafizetési kötelezettsége keletkezik.
(3) A Kötv. 4. melléklet III/3. pontja alapján együttesen 2,8 millió forint igénybevételi kamatot fizetnek azon helyi
önkormányzatok, amelyeknél a) az év végi elszámolás során az iparűzési adóerő-képesség jövedelemkülönbség mérséklésre gyakorolt hatásával
való 2011. június 30-ai elszámolás módosításra került, vagy
b) a központi költségvetésből származó, a helyi önkormányzatok támogatásait meghatározó költségvetési
fejezetben szereplő támogatásai és hozzájárulásai év végi elszámolása szabályszerűségének felülvizsgálata
eredményeként visszafizetési kötelezettség keletkezett. 23. § (1) Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a helyi önkormányzatoknak együttesen az Áht. 2011. december 31-én
hatályos 64/B. § (1) bekezdése alapján a) a központosított előirányzatok jogcímen egyenlegében 198,5 millió forint,
b) egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése jogcímen egyenlegében 29,3 millió forint,
c) helyi önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott előadó művészeti szervezetek támogatása jogcímen
19,1 millió forint, d) a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2011. évi kompenzációja jogcímen egyenlegében 16,7 millió forint,
e) a helyi önkormányzatok vis maior támogatása jogcímen 79,0 millió forint,
f) egyéb központi támogatások jogcímen 22,3 millió forint, továbbá
g) a 2010. december 31-én feladattal terhelt központosított és normatív, kötött felhasználású támogatásokból fel
nem használt 111,6 millió forint lemondási és visszafizetési kötelezettségük keletkezett.
(2) A visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó késedelmi kamatfizetési kötelezettség kezdő napja 2012. március 24.
(3) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatok által saját elszámolásaik alapján a 21. § (1) bekezdés
b) pontja, 22. § (1) bekezdés b) pontja és az (1) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti tételek összesített egyenlegeként
jelzett 5 084,8 millió forint pótlólagos támogatásból Budapest Főváros Önkormányzata, a további települési
önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások összesen 4 983,7 millió forintra jogosultak, aminek folyósításáról,
valamint a Magyar Köztársaság 2012. évi költségvetéséről szóló CLXXXVIII. törvény 76. § (3) bekezdés b) pontja alapján
a letéti számlára további 101,1 millió forint átutalásáról az államháztartásért felelős miniszter rendelkezett.
(4) A kincstár az általa üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül a helyi önkormányzatok és többcélú kistérségi
társulások számára elérhetővé teszi a helyi önkormányzatokat, a települési és területi nemzetiségi önkormányzatokat
és a többcélú kistérségi társulásokat megillető, illetve az általuk a központi költségvetésbe visszafizetendő
támogatások és hozzájárulások összegét. 24. § (1) A helyi önkormányzatok központosított előirányzatait és azok pénzforgalmi teljesítését a 4. melléklet tartalmazza.
(2) A helyi önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás
kiegészítésének támogatása előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását az 5. melléklet részletezi.
(3) A helyi önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott előadó-művészeti szervezetek támogatása
előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 6. melléklet tartalmazza.
(4) A helyi önkormányzatok a) címzett és céltámogatás előirányzatainak, pénzforgalmi teljesítésének és maradványának alakulását a
7. melléklet, b) vis maior támogatás előirányzatainak, pénzforgalmi teljesítésének és maradványának alakulását a 8. melléklet
részletezi. 7. Az egyházak támogatása 25. § (1) Az egyházi közoktatási intézményfenntartókat – a 2011. évi önkormányzati közoktatási támogatástól való eltérés
rendezéseként – 4 373,0 millió forint egyszeri közoktatási kiegészítő támogatás illeti meg a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. számú melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. cím, 2. alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcím-csoport előirányzata
terhére 2012 decemberében. (2) Az egyházi szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményfenntartókat – a 2011. évi önkormányzati szociális,
gyermekjóléti és gyermekvédelmi támogatástól való eltérés rendezéseként – 1 090,4 millió forint egyszeri szociális
kiegészítő támogatás beszámítás terheli a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 1. számú melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 3. Egyházi
szociális intézményi normatíva kiegészítése jogcím-csoport előirányzata javára 2012 decemberében.
(3) Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény 3. § (2) bekezdése
alapján az érintett egyházakat a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
1. számú melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 55. alcím, 4. Átadásra nem került ingatlanok
utáni járadék jogcím-csoport előirányzatának javára 2012. évben 101,7 millió forint beszámítás terheli.
(4) Az egyházi közoktatási intézményfenntartókat a 2005. évi önkormányzati közoktatási támogatást kompenzáló,
a Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2006. évi XCIX. törvény 10. § (1) bekezdésének
rendelkezése alapján biztosított egyszeri közoktatási kiegészítő támogatás összegén túl, azzal azonos jogcímen
további 2 050,6 millió forint illeti meg a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 1. számú melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 2. alcím, 3. Közoktatási
célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcím-csoport előirányzata terhére 2012 decemberében.
VI. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, és a Kötv. hatályvesztésével egyidejűleg hatályát veszti.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2012. (VI. 8.) BM rendelete az egyes előadó-művészeti szervezetek, könyvtárak működésének kiegészítő támogatásáról.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 78. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
13. Egyes előadó-művészeti szervezetek, könyvtárak működésének kiegészítő támogatása címen támogatási igényt
a költségvetési törvény 6. melléklet 1. Helyi önkormányzatokat megillető tartalékok cím, 1.1. Önkormányzati fejezeti
tartalék alcím, III. d) alpont szerinti feltételeknek megfelelő megyei jogú város önkormányzata (a továbbiakban:
önkormányzat) nyújthat be.
2. § (1) Az önkormányzat a támogatási igényét a helyi önkormányzatokért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által
üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül az 1. melléklet szerinti adatlap kitöltött és kinyomtatott példányát egy
eredeti és egy másolati példányban a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) önkormányzat székhelye
szerint területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtja be 2012. július 2-ig. A benyújtási határidő
az informatikai rendszerben határnapon éjfélig rögzített támogatási igénynek legkésőbb az azt követő munkanapon
történő postára adását jelenti. A kizárólag postai úton benyújtott adatlap érvénytelen. Az adatszolgáltatás
elmulasztása jogvesztő.
(2) Az önkormányzat az igényléshez csatolja az előadó-művészeti szervezet, könyvtár 2011. évi működésének
támogatásához a megyei önkormányzat által nyújtott hozzájárulást igazoló dokumentumot (költségvetési rendelet,
közgyűlési határozat).
(3) Ha szükséges, az Igazgatóság legfeljebb 7 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra vagy módosításra hívja fel az
önkormányzatot. Ha az önkormányzat a felhívásnak 7 napon belül nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti
a felhívásban foglaltakat, az Igazgatóság a kérelmet nem továbbítja a miniszternek és erről értesíti az önkormányzatot
és a minisztert.
(4) A felülvizsgálat lezárását követően a formailag megfelelő kérelmek és mellékletük egy eredeti példányát az
Igazgatóság a miniszter részére 2012. július 23-ig továbbítja. Ha a miniszter a támogatási igények vizsgálata során
további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését tartja szükségesnek, ezeket a támogatási igény benyújtója
– külön felhívásra – köteles teljesíteni.
3. § (1) A támogatás kizárólag az előadó-művészeti szervezetek, könyvtárak működési kiadásainak teljesítéséhez
használható fel.
(2) A támogatás mértéke nem haladhatja meg az előadó-művészeti szervezet, könyvtár működésének támogatásához
a megyei önkormányzat által 2011-ben biztosított hozzájárulás összegét.
4. § (1) A miniszter a Támogatásról – a támogatások elbírálására a miniszter által felkért tagokból létrehozott bizottság
javaslata alapján – 2012. augusztus 3-ig dönt.
(2) A támogatási igények elbírálása során a következő szempontok kerülnek figyelembevételre:
a) a megyei önkormányzat által 2011-ben az előadó-művészeti szervezet, könyvtár működésének támogatásához
biztosított hozzájárulás összege;
b) az előadó-művészeti szervezet, könyvtár 2012. évi működéséhez szükséges fenntartói hozzájárulás aránya.
(3) Az önkormányzatok a miniszter döntéséről támogatói okiratban értesülnek.
(4) A támogatást a döntést követően soron kívül, a miniszter utalványozása alapján a Kincstár egy összegben folyósítja.
5. § (1) A támogatás felett az önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A támogatás felhasználásának végső határideje 2012. december 31. Az e határidőig fel nem használt támogatásrészt
vissza kell fizetni a központi költségvetésbe.
(3) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról december 31-i fordulónappal a mindenkori zárszámadás keretében
és annak rendje szerint köteles elszámolni.
(4) A támogatás felhasználását a miniszter és jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
7/2018. (I. 31.) MBFSZ utasítása Tűzvédelmi Szabályzat kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati és
Földtani Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) tűzvédelmét az alábbiak szerint szabályozom:
1. Figyelemmel a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 19. §
(1) bekezdésére, a tűzvédelmi szabályzat készítéséről szóló 30/1996. (XII. 6.) BM rendelet 2. § (1) bekezdésére, valamint
az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 54/2014 (XII. 5.) BM rendelet előírásaira az MBFSZ tűzvédelmét a melléklet1
szerinti Tűzvédelmi Szabályzat (a továbbiakban: TVSZ) kiadásával szabályozom.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének 9/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
1756/2015. (X. 15.) Korm. határozata Budapest külföldi népszerűsítését elősegítő művészeti produkciók megrendezéséről és finanszírozásának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2015–2018. között Budapest külföldi népszerűsítése érdekében tíz művészeti produkció
kerüljön bemutatásra, és felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  események
megvalósításáról;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti előadás-sorozat megvalósításához 2015-ben 25 millió forint, 2016-ban
150 millió forint, 2017-ben 150 millió forint, valamint 2018-ban 150 millió forint forrás szükséges, és felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon arról, hogy
a  támogatás fedezete a  központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetében biztosításra
kerüljön.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2015. év tekintetében azonnal,
 a 2016. év tekintetében a felmerülés ütemében,
 a 2017–2018. év tekintetében a központi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2012. (III. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. február 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva L. R. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2; fax:
06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. február 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarország kilépjen az Európai Unióból?”
Magyarország Alaptörvénye (továbbiakban: Alaptörvény) E) cikk (2) bekezdése szerint: „Magyarország az Európai
Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerződés alapján – az alapító szerződésekből fakadó
jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig – az Alaptörvényből eredő egyes
hatásköreit a többi tagállammal közösen, az Európai Unió intézményei útján gyakorolhatja.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által országos népszavazáson feltenni kívánt
kérdés az Alaptörvény E) cikk (2) bekezdésének módosítására irányul, mely azonban tiltott tárgykörnek minősül. Az
Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által kerülhet sor. Az
Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság fenti álláspontját jelen ügyben is mérvadónak tekinti, tekintettel
arra, hogy az Alkotmány azon szabályozási elvei és rendelkezései, amelyből az Alkotmánybíróság gyakorlatát
levezette, az Alaptörvényben is szerepelnek. Az Alaptörvény S) cikk (2) bekezdése szerint az Alaptörvény
elfogadásához vagy az Alaptörvény módosításához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
Az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontja hatályos
nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségek tekintetében általános jelleggel kizárja a népszavazás lehetőségét. A
választópolgárok nemzetközi kötelezettség vállalásáról csak akkor dönthetnek népszavazás útján, ha egy nemzetközi
szerződés még nem hatályos. Azt követően, hogy a nemzetközi kötelezettségvállalás Magyarország tekintetében
hatályossá vált, az Alaptörvény hivatkozott szabálya kizárja annak lehetőségét is, hogy az adott nemzetközi szerződés
megszüntetése kérdésében népszavazást lehessen tartani: a nemzetközi kötelezettség megszüntetése is a
nemzetközi kötelezettségről való döntés. Erről csak a nemzetközi szerződés megkötésére jogosult szerv dönthet, de ez
a döntés már szabad belátásán alapul, arra népszavazás útján nem lehet kényszeríteni. Tekintettel arra, hogy a jelen
határozattal elbírált népszavazási kezdeményezés – eredményessége esetén – hatályos nemzetközi szerződések
megszüntetésére kötelezné az Országgyűlést, beleütközik az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontjába.
Az Országos Választási Bizottság Nsztv. 10. § b) pontja értelmében – mivel a kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) pontján, az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontján, E) cikk (2) bekezdésén és
S) cikk (2) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján
alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
166/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. bánáti
zsuzsannát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
51/2015. (IX. 7.) FM rendelete a pénzügyi fegyelem alkalmazásából eredő visszatérítésről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. közvetlen támogatás: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők részére
meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK, a  247/2006/EK és a  378/2007/EK
rendelet módosításáról, valamint az  1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK rendelet) 1. mellékletében, valamint a közös agrárpolitika
keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre
vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és a  73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1.  mellékletében
nevesített közvetlen támogatási jogcímek;
2. pénzügyi fegyelem: a  73/2009/EK rendelet 11.  cikkében, valamint a  közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK
és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikkében meghatározott kiigazítás;
3. tagállami keret: az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26.  cikk (5)  bekezdése értelmében
a  2014-es pénzügyi évről átvitt előirányzatok visszatérítéséről szóló, 2014. november 24-i 1259/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet mellékletében meghatározott összeg;
4. tárgyév: a közvetlen támogatás iránti kérelem benyújtásának éve;
5. visszatérítés: a  pénzügyi fegyelem kapcsán alkalmazott kiigazítás során elvont összeg Európai Unió által fel
nem használt, és a tagállam számára jóváhagyott része.
2. Visszatérítésre jogosultak köre 2. § (1) Visszatérítésre azon mezőgazdasági termelő jogosult,
a) aki közvetlen támogatás iránti kérelmet nyújtott be, és
b) akivel szemben a  közvetlen támogatások odaítélése tárgyában hozott és tárgyévet követő év szeptember
21-éig jogerőre emelkedett döntések alapján pénzügyi fegyelem kapcsán kiigazítás került alkalmazásra.
 (2) A  tárgyévet követő év szeptember 21-e után jogerőre emelkedett, közvetlen támogatás odaítélése tárgyában
hozott határozat alapján megállapított támogatási összegre alkalmazott pénzügyi fegyelemből adódó támogatáscsökkentés a jogerőre emelkedés évét követő visszatérítés kapcsán kerül figyelembe vételre.
3. Visszatérítésről való döntés és kifizetés 3. § (1) A  visszatérítésről a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) hivatalból indult eljárás
keretében, határozatban dönt.
(2) A visszatérítés összegét az MVH a tárgyévet követő év szeptember 21-éig jogerőre emelkedett, közvetlen támogatás
odaítélése tárgyában hozott döntések alapján, a  közvetlen támogatás odaítélése tárgyában hozott döntésben
alkalmazott pénzügyi fegyelemből adódó csökkentés arányában határozza meg azzal, hogy a  visszatérítések
együttes összege nem haladhatja meg az adott évre meghatározott tagállami keretet.
(3) Az MVH a visszatérítésből eredő összeget – figyelemmel a 4. § (1) bekezdésében foglaltakra – a tárgyévet követő év
október 15-éig fizeti ki a mezőgazdasági termelőnek.
4. Egyéb rendelkezések 4. § (1) A  visszatérítés keretében megállapított összegből levonásra kerül a  tárgyév vonatkozásában megállapított,
a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése miatt kiszabott szankció összege.
(2) A  3.  § (1)  bekezdés szerinti határozat ellen benyújtott fellebbezés elbírálása során a  fellebbezés elbírálásának
évében alkalmazandó, adott tagállami keretet szükséges figyelembe venni azzal, hogy a már kifizetett visszatérítés
a fellebbezés elbírása után elszámolásra kerül.
5. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági termelők részére meghatározott
egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK, a  247/2006/EK és a  378/2007/EK rendelet
módosításáról, valamint az  1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet,
b) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
c) az  1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26.  cikke (5)  bekezdése értelmében a  2014-es
pénzügyi évről átvitt előirányzatok visszatérítéséről szóló, 2014. november 24-i 1259/2014/EU bizottsági
végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
24/2004. (II. 20.) Korm. rendelete a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
(A jóváhagyásról szóló okirat letétbe helyezése
2004. január 1. napján megtörtént.)
1. § A Kormány a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet létrehozásáról szóló Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet
létrehozásáról szóló Megállapodás
Preambulum Egy 1924. november 29-én kelt Megállapodás értelmében Spanyolország, Franciaország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Luxemburg, Portugália és Tunézia
Kormányai megállapodtak a Nemzetközi Borászati Hivatal létrehozásában.
Az akkori tagországok 1958. szeptember 4-én kelt határozata alapján a Hivatal a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal nevet vette fel. Ez a kormányközi szervezet
2001. április 3-án negyvenöt tagállamot tömörít.
Az 1997. december 5-én, Buenos Aires-ben (Argentína)
tartott ülés során elfogadott, COMEX 2/97 számú állásfoglalásában a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal
Közgyűlése elhatározta, hogy szükség szerint az új nemzetközi helyzethez igazítja a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal feladatkörét, emberi, tárgyi és pénzügyi eszközeit, sőt adott esetben működési mechanizmusát és rendelkezéseit is annak érdekében, hogy világviszonylatban
képes legyen a szőlő- és borágazatot érő kihívásokra válaszolni és az ágazat jövőjét biztosítani.
A fent említett Megállapodás 7. cikkének értelmében,
harminchat állam felkérésének megfelelően, a Francia
Köztársaság Kormánya összehívta a tagállamok Konferenciáját, amelyre 2000. június 14-én, 15-én és 22-én, valamint
2001. április 3-án került sor Párizsban.
Ennek értelmében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Hivatal tagállamai (a továbbiakban: Felek) a következőkben állapodtak meg:
I. Fejezet Célkitűzések és hatáskörök 1. Cikk 1. A Felek megállapodnak, hogy létrehozzák a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetet (OIV), amely átveszi a módosított 1924. november 29-i Megállapodás értelmében alapított Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Hivatal szerepét. A Szervezet működését a jelen Megállapodás rendelkezései szabályozzák.
2. Az OIV célkitűzéseit és a 2. Cikkben meghatározott
hatásköreit olyan tudományos és technikai jellegű kormányközi szervezetként valósítja meg, illetve gyakorolja,
amelynek kompetenciája a szőlőre, borra, boralapú italokra, csemegeszőlőre, mazsolaszőlőre és egyéb, szőlő alapú
termékekre terjed ki.
2. Cikk 1. Hatáskörét illetően az OIV célkitűzései a következők:
a) jelzi a tagországok felé azokat az intézkedéseket,
amelyeket a termelők, a fogyasztók, valamint a szőlő- és
borágazat egyéb szereplőinek elvárásai és törekvései érdekében eszközölnek;
b) segítséget nyújt olyan más nemzetközi kormányközi
vagy civil szervezeteknek, amelyek normatív tevékenységeket látnak el;
c) a szőlészeti és borászati termékek előállítása és forgalmazása körülményeinek javítása és a fogyasztói érdekek
figyelembevétele érdekében, aktívan közreműködik a már
létező eljárások és szabályok nemzetközi harmonizációjában, valamint szükség esetén új nemzetközi szabályok kidolgozásában.
2. Ezen célkitűzések elérése érdekében az OIV az
alábbi feladatkörrel rendelkezik:
a) a tagok igényeinek kielégítése érdekében, elősegíti
és megfelelő módon irányítja a tudományos és technikai
kutatásokat és kísérleteket, amelyek eredményeit kiértékeli — adott esetben elismert szakemberek bevonásával —
majd az eredményeket a megfelelő módon ismerteti;
b) ajánlásokat dolgoz ki és fogalmaz meg, amelyek alkalmazását a tagokkal együttműködve követi nyomon, különös tekintettel az alábbi szakterületekre:
(i) a szőlőtermesztés feltételei,
(ii) borászati eljárások,
(iii) a termékek meghatározása és/vagy leírása, a címké
zés és a forgalmazás feltételei,
(iv) a szőlő alapú termékek analitikai és értékelési
módszerei; c) minden az alábbi területekkel kapcsolatos javaslatot
a tagok elé terjeszt véleményezésre:
(i) a szőlő alapú termékek eredetét, különösen a fogyasztókra tekintettel, a címkén szereplő információkkal
kapcsolatban,
(ii) a földrajzi árujelzők védelmét, nevezetesen a szőlőbortermelő területek és az eredetmegjelöléseket, függetlenül attól, hogy azokban szerepel-e ahhoz kapcsolódó földrajzi név vagy sem. Mindennek feltétele, hogy ne sértsék a
kereskedelemi és a szellemi tulajdonlás szempontjából a
nemzetközi Megállapodásokat,
(iii) a szőlészeti és borászati növényi származékok elismerésére és védelmére vonatkozó tudományos és technikai feltételek javítása;
d) közreműködik a jogszabályok tagállamok által történő harmonizációjában és kiigazításában, és szükség esetén megkönnyíti a hatáskörébe tartozó eljárások kölcsönös
elismertetését;
e) a hozzáforduló országok vagy szervezetek között
közvetítő szerepet vállal, aminek költségeit a kérelmezők
viselik;
f) nyomon követi, illetve értékeli a tudományos és technikai fejlődés és haladás azon vonulatait, amelyek jelentős
mértékben és tartósan befolyásolhatják a szőlő- és borágazatot, és ezekről időben tájékoztatja a tagokat;
g) részt vesz a fogyasztók egészségvédelmét és az élelmiszer-biztonságot célzó tevékenységekben:
(i) olyan tudományos szakértői megfigyelés révén,
amely lehetővé teszi a szőlő alapú termékek jellemzőinek
kiértékelését,
(ii) elősegítve és irányítva az alkalmazott táplálkozástani és egészségügyi jellemzőkre irányuló kutatásokat,
(iii) a 2. Cikk n) bekezdésben meghatározott személyeken és szervezeteken kívül, az ezen kutatásokból származó
információkat eljuttatja az orvosi és más egészségügyi területeken tevékenykedők számára is;
h) elősegíti a tagok közötti együttműködést:
(i) az adminisztrációs együttműködés által,
(ii) meghatározott információk cseréje által,
(iii) szakembercsere által,
(iv) szakmai segítségnyújtás vagy tanácsadás által, még
pedig közös projektek és más közös tanulmányok lebonyolítását illetően;
i) működése és tevékenysége során figyelembe veszi az
egyes tagországok a szőlő alapú termékek előállítási módszereihez, valamint a bortermelési és a szőlő/boralapú szeszes italok előállításának metodikájához kapcsolódó sajátosságait;
j) tevékenyen közreműködik a szőlővel és a szőlő alapú
termékkel kapcsolatos oktatási és képzési rendszerek fejlesztésében;
k) tevékenyen közreműködik a világ szőlészeti és borászati örökségeinek, illetve a hozzájuk kapcsolódó történelmi, kulturális, emberi, társadalmi és környezeti sajátosságok és tények megismerését vagy elismerését célzó tevékenységekben;
l) védnökséget vállal azokban az állami vagy magánkezdeményezésekben, amelyeknek nem kereskedelmi jellegű
tárgya a hatáskörébe tartozik;
m) tevékenysége során és felmerülő szükség esetén felügyeli és irányítja az ágazat szereplői közötti hasznos párbeszédet, és ezen résztvevőkkel megfelelő megállapodásokat köt;
n) összegyűjti, feldolgozza és biztosítja a legmegfelelőbb információk terjesztését:
(i) tagjainak és megfigyelőinek,
(ii) más nemzetközi szervezeteknek mind a kormány
közi, mind a nem-kormányzati szervezeteknek,
(iii) a termelőknek, a fogyasztóknak és a szőlő- és bor
ágazat egyéb szereplőinek,
(iv) a többi érdekelt országnak,
(v) a médiáknak és szélesebb körben a nagy nyilvános
ságnak.
Az információáramlás és a kommunikáció megkönnyí tése érdekében az OIV arra kéri tagjait, lehetséges kedvezményezettjeit és adott esetben a nemzetközi szervezeteket,
hogy az ésszerű és elfogadható kérelmek esetében bocsássák rendelkezésére a kért adatokat és bármely egyéb értékelési szempontokat.
o) rendszeres időközönként felülvizsgálja saját szervezeti felépítésének és működési eljárásainak hatékonyságát.
II. Fejezet Szervezeti felépítés 3. Cikk 1. Az OIV szervezeti felépítése a következő:
a) Közgyűlés,
b) elnök,
c) alelnökök,
d) vezérigazgató,
e) Végrehajtó Bizottság,
f) Tudományos és Technikai Bizottság,
g) Központi Iroda,
h) bizottságok, albizottságok, szakértői csoportok,
i) Titkárság.
2. Az OIV minden egyes tagját az általuk választott
küldöttek képviselik. Az OIV plenáris szerve a Közgyűlés,
amely a tagok által meghatalmazott küldöttekből áll.
A Közgyűlés egyes hatásköri funkcióit átruházhatja a Végrehajtó Bizottságra, amelyben a tagok egy küldöttel képviseltetik magukat. A Végrehajtó Bizottság saját hatáskörénél fogva bizonyos rutinszerű adminisztratív jellegű funkciókat az OIV Központi Irodájára ruházhat át, amelynek
tagjai az OIV elnöke, alelnökei, illetve a bizottságok és az
albizottságok elnökei. Az elnök, az első alelnök és a bizottságok elnökei különböző nemzetiségűek.
3. Az OIV az általa folytatott tudományos tevékenységet a szakértői csoportokban, az albizottságokban és a
bizottságokban fejti ki, amelyek munkáját a Tudományos
és Technikai Bizottság hangolja össze a Közgyűlés által
jóváhagyott stratégiai terv alapján.
4. A vezérigazgató az OIV belső vezetéséért, a személyzet felvételéért és irányításáért felelős. A munkaerő-felvételt szabályozó feltételeknek a lehető legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell a Szervezet nemzetközi jellegét.
5. Az OIV-ben megfigyelők is közreműködhetnek, akik
akkor kezdhetik meg munkájukat, miután írásban elfogadták a jelen Megállapodást és a hozzákapcsolódó Belső
Működési Szabályzatban meghatározott rendelkezéseket.
6. A Szervezet székhelye Párizs (Franciaország). III. Fejezet
Szavazati jogok 4. Cikk Minden tag szabadon meghatározhatja küldötteinek
számát, de alapvetően csak két szavazattal rendelkezik,
amelyekhez adott esetben további járulékos szavazatok is
hozzáadódhatnak. Ezen járulékos szavazatok számát minden tagállamnak a szőlő- és borágazatban betöltött relatív
helyét meghatározó objektív kritériumok alapján számítják a jelen Megállapodás részét képező 1. és 2. számú
mellékletben foglalt feltételek szerint. Az előbb említett
két szám összege alkotja a súlyozott szavazatok számát. Az
egyes tagállamoknak a szőlő- és borágazatban betöltött
szerepét meghatározó koefficiens felülvizsgálatára az
1. számú melléklet rendelkezéseinek megfelelően, rendszeres időközönként kerül sor.
IV. Fejezet A működés, határozathozatal rendje 5. Cikk
1. Az OIV legfőbb szerve a Közgyűlés, amely megvitatja
és elfogadja az OIV szervezeti felépítésére és működésére
vonatkozó szabályokat, valamint az általános horderejű,
tudományos, technikai, gazdasági és jogi természetű állásfoglalási javaslatokat, dönt bizottságok és albizottságok
létrehozásáról és megszüntetéséről. A Közgyűlés a rendelkezésre álló hitelkereteken belül meghatározza a költségvetés bevételeit és kiadásait, ellenőrzi és jóváhagyja a könyvelést. A szőlő- és a szőlő alapú termékekre vonatkozóan
adaptálja azokat az együttműködési jegyzőkönyveket,
amelyeket az OIV a nemzetközi szervezetekkel köthet.
A Közgyűlés évente egyszer ülésezik. Rendkívüli ülés
összehívására akkor kerülhet sor, ha azt az OIV tagjainak
egyharmada kéri.
2. A határozatok csak akkor érvényesek, ha az üléseken
a tagok egyharmadának küldöttei részt vesznek, és az általuk leadható súlyozott szavazatok száma legalább az összes
leadható súlyozott szavazat fele. Egy adott tag saját képviseletét rábízhatja egy másik tag küldöttjére, de egy küldött
a saját maga képviseletén túlmenően kizárólag egy másik
tag képviseletét vállalhatja át.
3. a) Az általános jelentőségű, tudományos, technikai,
gazdasági és jogi természetű állásfoglalásra vonatkozó javaslatok elfogadására, illetve a bizottságok és albizottságok létrehozására és megszüntetésére vonatkozóan a Közgyűlés rendes határozathozatali eljárása a konszenzus.
Ebben a tárgykörben ugyanez az eljárás vonatkozik a Végrehajtó Bizottságra is hatásköre gyakorlása közben.
b) A konszenzusos eljárás nem alkalmazható az OIV
elnökének, a bizottságok és az albizottságok elnökeinek,
valamint a vezérigazgató megválasztására, a költségvetés,
illetve a tagok tagdíjainak megszavazására. Ezen túlmenően a konszenzusos eljárás nem alkalmazható az egyéb a
Belső Működési Szabályzatban foglalt pénzügyi határozatok esetében sem.
c) Abban az esetben, ha a Közgyűlésnek vagy a Végrehajtó Bizottságnak nem sikerül konszenzust elérnie egy
állásfoglalás- vagy határozattervezet első bemutatásakor,
az elnök a soron következő közgyűlési vagy végrehajtó
bizottsági ülés előtti időszakban a különböző nézőpontok
közelítése érdekében az összes lehetséges módon megpróbál a tagokkal konzultálni. Amennyiben az összes, konszenzus kialakítására irányuló kísérlet eredménytelen, úgy
az elnök minősített többséggel történő szavazást rendelhet
el, amelynek során minden tag egy szavazatra jogosult, és
amely minősített többséghez a jelen levő vagy képviselt
tagok kétharmad plusz egy szavazata szükséges. Mindazonáltal abban az esetben, ha egy tag alapvető nemzeti
érdekeit fenyegetve érzi, a szavazást egy évvel elhalasztják.
Ha ezt az álláspontot utólag az érintett tagállam külügyminisztere vagy bármely más politikai hatósága írásban
megerősíti, a szavazásra nem kerül sor.
4. a) Az OIV elnökének, a bizottságok és az albizottságok elnökeinek és a vezérigazgató megválasztása súlyozott
minősített többséggel történik, amihez a jelen levő vagy
képviselt tagok súlyozott szavazatainak kétharmada és egy
szavazat szükséges. A megválasztáshoz az is feltétel, hogy
a jelen lévő vagy képviselt tagoknak a fele és egy tag az adott
jelöltet támogassa. Amennyiben ezek a feltételek nem teljesülnek, három hónapon belül rendkívüli Közgyűlést kell
összehívni. Ez alatt az idő alatt és az adott körülményektől
függően, az éppen hivatalban levő elnök, bizottságok és
albizottságok elnökei és a vezérigazgató továbbra is ellátják feladatukat.
b) Az OIV elnökének, a bizottságok és albizottságok
elnökeinek megbizatása három évre szól. A vezérigazgató
megbízása öt évig tart, majd további öt évre újraválasztható
a megválasztását szabályozó feltételek szerint. A vezérigazgatót a Közgyűlés bármikor visszahívhatja, a megválasztásakor lefolytatott súlyozott minősített többségű, illetve a
tagállamok többségét jelentő szavazási mód szerint.
5. A költségvetés és a tagok tagdíjainak megszavazása
súlyozott minősített többséggel történik, amihez a jelen
lévő vagy képviselt tagok súlyozott szavazatainak kétharmada plusz egy szavazat szükséges. A Közgyűlés ugyanezen
eljárás szerint nevezi ki a pénzügyi auditort is az OIV
vezérigazgatójának és Központi Irodájának közös javaslatának és a Végrehajtó Bizottság kedvező véleménye alapján.
6. Az OIV hivatalos nyelve a francia, a spanyol és az
angol. A nyelvhasználat pénzügyi feltételeit a jelen Megállapodás 2. számú melléklete tartalmazza, jóllehet a Közgyűlés szükség esetén az 5. Cikk, 3. bekezdés a) pontjában
meghatározott feltételek szerint ezen feltételekben módosításokat eszközölhet. A tagok közötti kommunikáció javítása érdekében, egy vagy több tag kérésére ugyanazon
pénzügyi feltételek mellett további nyelveket, mégpedig a
német és az olasz nyelvet is alkalmazni lehet. Ezt megelőzően azonban a kérés beterjesztését követően az érintett
felhasználóknak hivatalosan is el kell fogadniuk az ezzel
együtt járó pénzügyi terheket. Mindösszesen öt nyelv alkalmazását meghaladóan minden egyes új kérelmet a Közgyűlés elé kell bocsátani, amely az 5. Cikk, 3. bekezdés a) pontjában meghatározott feltételek szerint hozza meg döntését.
Azoknak az országoknak az esetében, amelyek nem tagjai
a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetnek, a vitás
ügyek tárgyalásakor használt közvetítő nyelv továbbra is a
francia.
7. Az OIV szervezeti egységeinek nyitott és jól áttekinthető módon kell működniük.
V. Fejezet Az OIV finanszírozása 6. Cikk 1. Az OIV minden egyes tagja tagdíjat fizet, amelynek
összegét a Közgyűlés állapítja meg évente. A tagdíj összege
a jelen Megállapodás 1. és 2. számú mellékletében meghatározott rendelkezések szerint kerül megállapításra. Az
esetlegesen újonnan belépő tagok tagdíját szintén a Közgyűlés állapítja meg a jelen Megállapodás 1. és 2. számú
mellékletében meghatározott rendelkezések alapján.
2. Az OIV pénzügyi forrásai a tagok és megfigyelők
kötelező éves hozzájárulásából, valamint az általa végzett
tevékenységek eredményeiből tevődik össze. A kötelező
hozzájárulást az OIV részére az adott naptári év folyamán
kell kifizetni, amelyet túllépve a kifizetés késedelmesnek
minősül.
3. Az OIV pénzügyi forrásaihoz a tagok önkéntes felajánlásaikkal is hozzájárulhatnak, az állami, vegyes (állami
és magán) vagy magánkézben levő nemzeti vagy nemzetközi szervezetek pedig különféle adományokkal, segélyekkel,
pénzügyi szubvenciókkal vagy egyéb pénzösszegekkel támogathatják. Ezeknek a pénzügyi juttatásoknak azonban
tiszteletben kell tartaniuk a Közgyűlés által, az 5. Cikk,
3. bekezdés a) pontjában meghatározott rendelkezések
alapján kinyilvánított általános elveket, amelyek bekerülnek a Belső Működési Szabályzatba is.
7. Cikk 1. Amennyiben egy tagország két esedékes tagdíját nem
fizeti be, úgy ennek megállapítása után a Végrehajtó
Bizottságban és a Közgyűlésben való szavazati és részvételi
joga automatikusan felfüggesztésre kerül. A Végrehajtó
Bizottság minden esetet külön-külön megvizsgálva határozza meg, hogy az érintett tagok milyen feltételek szerint
rendezhetik helyzetüket, illetve, hogy ennek elmulasztása
esetén, mikor kell úgy tekinteni, hogy az érintett tag felmondta a Megállapodást.
2. Amennyiben egy tagország három esedékes tagdíját
nem fizeti be, a vezérigazgató erről értesíti az érintett
tagokat vagy megfigyelőket. Abban az esetben, ha a tartozást a nemfizetés harmadik évének december 31-éjétől
számított két éven belül nem rendezik, úgy az érintett
tagokat vagy megfigyelőket automatikusan kizárják az
OIV-ből.
VI. Fejezet A nemzetközi kormányközi szervezetek részvétele 8. Cikk
Az OIV munkájában nemzetközi kormányközi szervezetek is részt vehetnek, amelyek az OIV tagjává is válhatnak és hozzájárulhatnak annak finanszírozásához is,
amelynek feltételeit minden egyes esetben a Közgyűlés
határozza meg a Végrehajtó Bizottság javaslata alapján.
VII. Fejezet A Megállapodás módosítása és felülvizsgálata 9. Cikk
1. A jelen Megállapodás módosítását bármelyik tag
kezdeményezheti. Az erre irányuló javaslatokat a vezérigazgatóhoz kell írásban eljuttatni, aki a Szervezet összes
többi tagjának megküldi azokat. Amennyiben az értesítést
követő hat hónapon belül a teljes taglétszám fele és egy tag
elfogadja a javaslatot, akkor a vezérigazgató azt az ezen
időtartam lejárta után tartandó első Közgyűlés elé terjeszti
megvitatás céljából. A döntést konszenzus alapján hozzák
meg a jelen lévő vagy képviselt tagok. A Közgyűlés által
történő elfogadás után a módosításoknak az egyes tagországok nemzeti jogalkotásában előírt belső elfogadási, jóváhagyási és ratifikálási eljárásokon kell keresztülmenniük. A módosítások hatálybalépésére az elfogadási, jóváhagyási, ratifikálási vagy csatlakozási nyilatkozat átadásától számított harmincadik napon kerül sor, amennyiben azt
a Szervezet tagjainak kétharmada és egy tag eljuttatja a
Szervezethez.
2. A jelen Megállapodás felülvizsgálata jogilag megindítható, amennyiben az erre irányuló kérelmet a tagok
kétharmada plusz egy tag jóváhagyja. Ebben az esetben, a
Francia Kormány hat hónapon belül összehívja a tagországok Konferenciáját. A felülvizsgálattal kapcsolatos programtervezetet és javaslatokat legalább két hónappal a konferencia megrendezése előtt meg kell küldeni a tagországoknak. Az így összehívott Konferencia saját maga határozza meg ügyrendjét. A Konferencia alatt a Főtitkár tisztét az OIV vezérigazgatója tölti be.
3. A felülvizsgált megállapodás hatálybalépése előtt, a
Szervezet Közgyűlése a jelen Megállapodás és a 10. Cikkben szereplő Belső Működési Szabályzat által rögzített
feltételek alapján meghatározza, hogy azok a tagországok,
amelyek részt vesznek a jelen Megállapodásban, de a felülvizsgálatra vonatkozóan nem adtak át elfogadási, jóváhagyási, ratifikálási vagy csatlakozási nyilatkozatot, milyen
mértékben vehetnek részt az OIV munkájában a felülvizsgált megállapodás hatálybalépését követően.
VIII. Fejezet Belső Működési Szabályzat 10. Cikk A Közgyűlés elfogadja az OIV Működési Szabályzatát,
amely szükség szerint részletesen felsorolja a jelen Megállapodás végrehajtási feltételeit. A Szabályzat elfogadásáig
a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal Szabályzata
marad hatályban. A Szabályzat meghatározza a fenti bekezdésekben leírt szervek hatáskörét és működési szabályait, a megfigyelők részvételének feltételeit, a jelen Megállapodás kapcsán esetlegesen felmerülő fenntartások áttanulmányozásának feltételeit, valamint az OIV adminisztrációs és pénzügyi irányítására vonatkozó rendelkezéseket. Ezenkívül pontosan rögzíti, hogy az egyes témakörökben, különösképpen a pénzügyi finanszírozásra vonatkozóan, a döntéshozatal előtt milyen feltételek szerint kell
a Közgyűlés és a Végrehajtó Bizottság tagjai számára szükséges iratokat az érintettekhez eljuttatni.
IX. Fejezet Záró rendelkezések 11. Cikk Az OIV jogi személyiséggel bír és az összes tagország
felruházza a hatáskörének gyakorlásához szükséges jogképességekkel.
12. Cikk A jelen Megállapodást illetően kiegészítő javaslatokat
lehet megfogalmazni, amelyeket az 5. Cikk, 3. bekezdés
a) pontjában meghatározott feltételek szerint a Közgyűlésnek kell elfogadni.
13. Cikk A jelen Megállapodás aláírásra nyitva áll a Nemzetközi
Szőlészeti és Borászati Hivatal valamennyi tagországa számára 2001. július 31-ig. A Megállapodás elfogadási, jóváhagyási, megerősítési vagy csatlakozási eljáráshoz van kötve.
14. Cikk Bármely olyan állam, amelyre nem vonatkozik a jelen
Megállapodás 13. Cikke, kérheti a Megállapodáshoz való
csatlakozást. A csatlakozási kérelmeket közvetlenül az
OIV-hez kell eljuttatni, egy másolatot pedig a Francia
Köztársaság Kormányának kell elküldeni, aki értesíti erről
a jelen Megállapodást aláíró államokat, illetve Feleket. Az
OIV tájékoztatást ad tagjainak a beérkezett kérelmekről
és az esetlegesen megfogalmazott észrevételekről. A tagoknak hat hónap áll rendelkezésére, hogy véleményüket
eljuttassák az OIV-hez. A hat hónapos időtartam lejárta
után a csatlakozási kérelem elfogadottnak tekintendő, ha
azt a tagok többsége nem ellenezte. A letéteményes értesíti
a kérelmező államot a kérelem elbírálásáról. A kérelem
elfogadása esetén az érintett államoknak tizenkét hónap
áll rendelkezésére, hogy csatlakozási nyilatkozatát átadja a
letéteményesnek. Azok a 13. Cikk által érintett államok,
amelyek nem írták alá a jelen Megállapodást a meghatározott határidőn belül, a Megállapodáshoz bármikor csatlakozhatnak.
15. Cikk Az elfogadási, jóváhagyási, megerősítési vagy csatlakozási okiratokat a Francia Köztársaság Kormányánál kell
letétbe helyezni, aki ezekről értesíti a jelen Megállapodást
aláíró államokat vagy Feleket. Az elfogadási, jóváhagyási,
ratifikálási vagy megerősítési okiratok a Francia Köztársaság Kormányánál kerülnek letétbe helyezésre.
16. Cikk 1. A jelen Megállapodás hatálybalépésére a harmincegyedik elfogadási, jóváhagyási, megerősítési vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követő év január elsején
lép hatályba.
2. Bármely olyan állam tekintetében, amely a jelen
Megállapodást annak hatálybalépése után fogadja el, hagyja jóvá, megerősíti vagy csatlakozik hozzá, a jelen Megállapodás az elfogadási, jóváhagyási, megerősítési vagy csatlakozási okirat letétbe helyezését követő harmincadik napon
lép hatályba.
3. A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal Közgyűlése a módosított 1924. november 29-i Megállapodás és
az ahhoz kapcsolódó Belső Működési Szabályzat által rögzített feltételek alapján meghatározza, hogy azok az országok, amelyek aláírták az előbb említett Megállapodást, de
nem helyezték letétbe elfogadási, jóváhagyási, megerősítési vagy csatlakozási okiratát, milyen mértékben vehetnek
részt az OIV munkájában, a Megállapodás hatálybalépését
követően.
17. Cikk 1. A módosított 1924. november 29-i Megállapodás a
jelen Megállapodás hatálybalépését követően megrendezésre kerülő első Közgyűlés egyhangú határozata által érvényét veszti, feltéve, ha a Megállapodást aláíró összes
állam a jelen Megállapodás hatálybalépését megelőzően
egyhangúlag meg nem egyezik a Megállapodás rendelkezéseinek érvényességi feltételeiről.
2. A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet minden jog és kötelezettség tekintetében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal jogutódja.
18. Cikk A jelen Megállapodásban részes bármely fél a Megállapodást bármikor felmondhatja az OIV igazgatójához és a
Francia Köztársaság Kormányához hat hónappal korábban eljuttatott előzetes értesítéssel. A Szervezetben résztvevő megfigyelők bármikor visszaléphetnek, amennyiben
arról hat hónapos felmondási időtartam figyelembevétele
mellett írásbeli nyilatkozatban értesítik az OIV vezérigazgatóját.
19. Cikk A jelen Megállapodás letéteményese a Francia Köztársaság Kormánya. A Megállapodás francia, angol és spanyol
nyelven írt mindhárom változata egyaránt hiteles.
A fentiek ismeretében, a kormányaik által szabályszerűen meghatalmazott alulírottak kézjegyükkel látták el a
jelen Megállapodást, amely a Nemzetközi Szőlészeti és
Borászati Szervezet (OIV) létrehozásáról rendelkezik.
Készült Párizsban, 2001. április 3-án. A jelen Megállapodás 4. és 6. Cikkében említett
1. számú melléklet
Az egyes tagállamoknak a szőlő- és borágazatban
elfoglalt helyzete meghatározásának feltételei
1. Az egyes tagállamoknak a szőlő- és borágazatban
elfoglalt relatív helyét meghatározó objektív kritériumok:
a) a megtermelt borok, speciális borok, mustok, szőlő-,
boralapú alkoholok (borban kifejezve) mennyiségének átlaga az utolsó ismert ötéves időtartamra számítva, a szélső
értékek figyelembevétele nélkül (T — Termelés);
b) az összes szőlőtermelésre használt földterület átlaga
az utolsó ismert három évben (Ter — Terület);
c) a bor és bornak megfelelő italok mérhető fogyasztásának átlaga az utolsó ismert három évben F (Fogyasztás) = T (Termelés) — E (Export) + I (Import).
2. A tagállamok koefficiensének meghatározásához alkalmazandó egyenlet: X% = [0,60
T( Tagállam)
T( Összes OIV)
 + 0,20 Ter( Tagállam) Ter( Összes OIV)
 + 0,20
F( Tagállam) F( Összes OIV)
 ] 100 3. A tagállamokra vonatkozó koefficiensek felülvizsgálatára:
a) a költségvetési év elején, egy új tag csatlakozását
követően;
b) háromévente, az utolsó ismert statisztikai adatok
figyelembevétele mellett kerül sor.
4. Új csatlakozók
Az OIV-hez az elkövetkező években csatlakozó új ta
goknak kötelező pénzügyi hozzájárulást kell fizetniük.
Ennek összegéhez, amely a jelen mellékletben leírt egyenlet alapján kerül kiszámításra, hozzáadódik a 2. számú mellékletben meghatározott feltételek alapján a nyelvhasználat költségeihez való hozzájárulás összege is.
A jelen Megállapodás 4., 5. és 6. Cikkében említett
2. számú melléklet
Az egyes tagállamok szavazati jogának és kötelező
pénzügyi hozzájárulásának meghatározása,
a nyelvhasználat finanszírozásának feltételei
1. Szavazati jog
Minden tagállam két szavazati joggal rendelkezik.
2. Járulékos szavazatok
Az összes járulékos szavazat száma megegyezik az összes
alapvető szavazati jog felével. A járulékos szavazati jogokat az alapvető szavazati jogokon túl a járulékos szavazatszám erejéig ítélik meg az egyes tagállamok számára, attól
függően, hogy mekkora az 1. számú mellékletben megadott képlet alapján kiszámított, a szőlő- és borágazatban
elfoglalt relatív helyzetük.
3. Súlyozott szavazatok
Minden tagállam esetében a súlyozott szavazatok száma
az alapvető szavazati jogok és az esetlegesen általa birtokolt járulékos szavazati jogok összegének felel meg.
4. A kötelező hozzájárulások megosztása
A tagállamok által fizetendő kötelező hozzájárulások
összege a Közgyűlés által elfogadott költségvetés alapján
kerül kiszámításra.
A kötelező hozzájárulások teljes összegének egyharmada az alapvető szavazati jogok szerint, míg kétharmada a
járulékos szavazati jogok arányában kerül kiszámításra.
A régi és az új Megállapodás közötti átmeneti időszak
megkönnyítése érdekében, minden tagállam két alapvető
szavazati jogának megfelelő pénzügyi hozzájárulás nem
lehet kisebb a jelen Megállapodás hatálybalépésekor az
első költségvetési évre meghatározott ,,hozzájárulási egységösszegnél’’. Adott esetben a járulékos szavazati jogok
arányában fizetendő pénzügyi hozzájárulás összege kiigazításra kerül annak érdekében, hogy elérje az elfogadott
költségvetés alapján számított kötelező hozzájárulások
teljes összegét.
5. A nyelvhasználat pénzügyi vonatkozásai
A nyelvhasználat felmerülő költségeit teljes egészében
az OIV általános költségvetése fedezi, és a tagokból illetve
felhasználó megfigyelőkből álló különböző nyelvi csoportoknak nem kell erre a célra külön hozzájárulást fizetniük.
A nyelvhasználat feltételeire vonatkozóan a Belső Működési Szabályzatban rögzített külön rendelkezések lesznek az irányadóak.
Az egyetlen eredeti, angol, francia és spanyol nyelven írt
példánnyal megegyező hiteles másolat. Az eredeti példány
a Francia Köztársaság Külügyminisztériumának irattárában került elhelyezésre.
Párizs, 2001. szeptember 11. A Francia Köztársaság Külügyminisztériuma irattárának igazgatója
(pecsét) Yvon ROE d’ALBERT (Aláírások)’’ 3. § A Megállapodás angol nyelvű szövege a következő:
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba. A
Megállapodásban foglaltakat 2004. január 1. napjától kell
alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter gondoskodik.
Budapest, 2002. november 8. A miniszterelnök helyett: Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
2014. XX. törvény Magyarország minisztériumainak felsorolásáról.
Az Országgyűlés az Alaptörvény 17. cikk (1) bekezdése alapján a minisztériumok felsorolásáról a következő törvényt alkotja:
1. § (1) Magyarország minisztériumai a Miniszterelnökség mint elsősorban a kormányzati koordinációt ellátó minisztérium
és a szakpolitikai feladatokat ellátó minisztériumok.
(2) Magyarország szakpolitikai feladatokat ellátó minisztériumai a következők:
a) Belügyminisztérium,
b) Emberi Erőforrások Minisztériuma,
c) Földművelésügyi Minisztérium,
d) Honvédelmi Minisztérium,
e) Igazságügyi Minisztérium,
f ) Külgazdasági és Külügyminisztérium,
g) Nemzetgazdasági Minisztérium,
h) Nemzeti Fejlesztési Minisztérium.
2. § (1) Az 1.  § szerinti minisztériumot vezető miniszter részletes feladat- és hatáskörét a  Kormány eredeti jogalkotói
hatáskörben kiadott rendeletben állapítja meg. A Kormány ilyen rendeletében megállapított feladat- és hatáskörök
tekintetében jogutódnak a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok
jogállásáról szóló törvény szerinti személyt, illetve szervet kell tekinteni.
(2) Az e törvény végrehajtásával összefüggésben
a) – az  autonóm államigazgatási szerv és az  önálló szabályozó szerv kivételével – a  központi államigazgatási
szerv és
b) a Kormány tagjának irányítása vagy felügyelete alatt álló más központi költségvetési szerv
átadás-átvételi eljárást folytat le. Az  átadás-átvételi eljárásra a  Kormány rendeletében meghatározott szabályokat
kell alkalmazni.
3. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a 2. § (2) bekezdése szerinti szervek átadás-átvételének módját, időpontját és
eljárási szabályait, valamint az átadás-átvétel felelősét rendeletben állapítsa meg.
4. § Ez a törvény 2014. június 6-án lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
2/2009. (I. 30.) OKM rendelete az esélyegyenlőséget, felzárkóztatást segítő támogatások igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 9/2008. (III. 29.) OKM rendelet 1–2. §-ai alapján támogatásban részesült fenntartók részére kiegészítő támogatás folyósításának eljárási rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 5. számú mellékletének 16. pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva – az
önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti
feladatkörében eljáró önkormányzati miniszter egyetértésével, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti
feladatkörében eljáró pénzügyminiszter, valamint a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontja
szerinti feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed az esélyegyenlőséget, felzárkóztatást segítő támogatások igénylésének, döntési
rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 9/2008. (III. 29.)
OKM rendelet (a továbbiakban: OKM rendelet) 1. §
(1) bekezdésében meghatározott fenntartókra, akik az
OKM rendelet 1–2. §-aiban szabályozott eljárás szerint
2008. évben támogatásban részesültek, valamint a támogatás folyósításában részt vevő szervezetekre.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fenntartók részére az (1) bekezdésben meghatározott eljárás szerint 2008. évben megítélt összeg fennmaradó részének tekintetében kiegészítő
támogatás folyósítandó a 2008/2009-es nevelési év, tanév
feladatainak ellátására.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatást elnyert helyi önkormányzatok összesített adatait az Oktatási és Kulturális
Minisztérium (a továbbiakban: OKM) utalványozás céljából az önkormányzat KSH-kódjának, megnevezésének és
a támogatási összegnek a feltüntetésével papír alapon és
elektronikus formában 2009. január 30-ig megküldi az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: ÖM) részére.
A támogatás folyósításáról a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) a 2009. év február havi nettó finanszírozás keretében az ÖM utalványozása alapján gondoskodik.
(4) A nem állami, nem önkormányzati, valamint a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményfenntartó részére megítélt támogatás folyósításáról
az OKM által biztosított keretösszeg, valamint a finanszírozási adatok ismeretében a Kincstár a 2009. február havi
normatíva kiutalással együtt gondoskodik.
(5) A támogatás elszámolása és ellenőrzése tekintetében
az OKM rendelet 15. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
101/2005. (XI. 24.) GKM rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által lefolytatott egyes eljárások igazgatási szolgáltatási díjáról.
Az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-ának (2) bekezdésében és a gazdasági
kamarák közigazgatási feladatainak átadásával kapcsolatos rendeletmódosításokról szóló 128/2000. (VII. 11.)
Korm. rendelet 13. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény 10. §-ának (6) bekezdésében és
11. §-ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezésekre – a
pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni a Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal előtt kezdeményezett alább felsorolt eljárásokért:
a) az egyes kereskedelmi tevékenységek gyakorlásáról
szóló 15/1989. (IX. 7.) KeM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt termékekkel kereskedelmi tevékenységet
– kivéve a nemesfém ékszer- és díszműáru kereskedelmi,
ügynöki és bizományosi tevékenységet –, továbbá bármely áruval csomagküldő tevékenységet folytató kereskedőnek és üzletének, raktárának, tárolójának nyilvántartásba vételéért, adatváltozás bejegyzéséért, nyilvántartásból
kérelemre való törléséért;
b) a 213/1996. (XII. 23.) Korm. rendelettel szabályozott utazásszervezői és -közvetítői tevékenység nyilvántartásba vételéért, adatváltozás és nyilvántartott adatokban
bekövetkezett változások kötelező bejelentésének bejegyzéséért, nyilvántartásból kérelemre való törléséért;
c) az ingatlanok időben megosztott használati jogának
megszerzésére irányuló szerződésekről szóló 20/1999.
(II. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 17. §-a szerinti
nyilvántartásba való bejegyzéséért, a nyilvántartás adataiban történt változások bejegyzéséért, a nyilvántartásból a
tevékenység megszűnése miatt az R. 20. § (1) bekezdésének d) pontja szerinti kérelemre történő törléséért, valamint az ingatlanra vonatkozó használati jog értékesítésének az R. 23. §-a szerinti engedélyezéséért;
d) a gázszerelők nyilvántartásáról szóló 26/2000.
(VII. 28.) GM rendeletben szabályozott csatlakozó vezeték és fogyasztói berendezés létesítésére, biztonsági előírást érintő leszerelésére vagy gázfogyasztó készülékek leés felszerelésére jogosult gázszerelő nyilvántartásáért, a
nyilvántartás adataiban történő változások bejegyzéséért,
valamint a nyilvántartásból kérelemre való törléséért;
e) az idegenvezetésről szóló 41/1995. (VIII. 31.) IKM
rendelet 3. § (1) és 7. § (2) bekezdésében szabályozott ide
genvezetői névjegyzékbe történő felvételért, valamint az
idegenvezetői igazolvány és azonosító kártya kiadásáért és
másolat kiállításáért.
(2) Az eljárási díj mértéke az 1. §
a) pontjában foglalt eljárások esetén: 2 200 forint,
b) pontjában foglalt eljárások esetén: 10 000 forint,
c) pontjában foglalt eljárások esetén: 20 000 forint,
d) pontjában foglalt eljárások esetén: 5 000 forint,
e) pontjában foglalt eljárások esetén: 10 000 forint,
a másolat kiadásáért: 4 000 forint. (3) Az (1) bekezdésben foglalt eljárások esetén a nyilvántartások adataiból történő adatszolgáltatásért 2200 forint eljárási díjat kell fizetni.
2. § A jogorvoslati eljárás díja az 1. § (1) bekezdésében foglalt eljárások esetén egységesen 5000 forint.
3. § (1) A díjfizetési kötelezettség készpénz-átutalási megbízással vagy a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: MKEH) 10032000-00282448 számú számlája javára, 310 Kincstári Tranzakciós Kód megjelölésével történő átutalási megbízással teljesíthető. A befizetett igazgatási szolgáltatási díjról az eredeti befizetési
bizonylat alapján az MKEH számlát állít ki.
(2) A díj megfizetését igazoló iratot vagy annak másolatát a kérelem előterjesztésekor mellékelni kell.
(3) Az MKEH a díjat egyéb bevételeitől elkülönítve
tartja nyilván és kezeli.
4. § A díjat, illetőleg túlfizetés esetén a díjtöbbletet az
MKEH hivatalból, harminc napon belül visszatéríti, ha a
kérelem és a befizetést igazoló iratok alapján megállapítható, hogy a kérelmező a jogszabályban meghatározott
mértéket meghaladó összegű díjat fizetett.
5. § Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében
a) a díjmentességre az Itv. 5. és 6. §-ában foglaltakat,
b) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. §-ának
(2)–(3) bekezdésében foglaltakat,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, valamint a (2)–(7) bekezdésében foglaltakat,
d) a mulasztási bírságra az Itv. 82. §-ában foglaltakat,
e) a díj biztosítására, behajtására és a fizetési kedvezményekre az Itv. 88. §-ában foglaltakat
értelemszerűen kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat, ahol leletet említ,
azon jegyzőkönyvet kell érteni.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba, rendelkezéseit az ezt követően kezdeményezett eljárásoknál kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala által lefolytatott egyes
eljárások igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 16/2004.
(II. 17.) GKM rendelet.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
19/2011. (XII. 5.) MNB rendelete „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 10 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 10 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. január 1. 2. § (1) Az érme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 6,1 gramm, átmérője 24,8 mm, peremvastagsága 1,7 mm,
széle szaggatottan recézett. (2) Az érme előlapján, a középmezőben Magyarország címerének ábrázolása látható. Az érme szélén található
gyöngysor-szegélyen belül, köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, lent, egy-egy pont között a verési évszám
olvasható. Az érme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, a középmezőben a – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „10” értékjelzés, az értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az értékjelzés alatti
két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza. (4) Az érme különleges – ún. proof – technológiával is készíthető.
3. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet nem érinti az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonásáról szóló 10/2007. (X. 1.) MNB rendelet 2. §
(2) bekezdésében meghatározott 10 forintos címletű érmét. Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1028/2017. (I. 24.) Korm. határozata a kiemelt felsőoktatási intézményekről szóló kormányhatározatok visszavonásáról.
A Kormány
a) a kiemelt felsőoktatási intézményekről szóló 1047/2013. (II. 7.) Korm. határozatát,
b) a Pázmány Péter Katolikus Egyetem kiemelt felsőoktatási intézménnyé minősítéséről szóló 1104/2013. (III. 7.)
Korm. határozatát és
c) az  Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetem és a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem kiemelt
felsőoktatási intézménnyé minősítéséről szóló 1667/2013. (IX. 23.) Korm. határozatát
visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
99/2003. (X. 10.) OGY határozata az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben való magyar katonai részvételről.
Az Országgyűlés — figyelemmel az ENSZ Biztonsági
Tanácsának 2001. december 20-án elfogadott 1386. (2001)
számú határozatára — az Alkotmány 19. §-a (3) bekezdésének j) pontjában foglalt jogkörében:
1. hozzájárul ahhoz, hogy egyidejűleg, legfeljebb 50 fő,
a Magyar Honvédség állományába tartozó katona — egyéni beosztás alapján — az ISAF vagy az azt felváltó, feladatait átvevő, NATO által vezetett szervezetekben a NATO
műveletek befejezéséig részt vegyen;
2. felhívja a Kormányt, hogy a határozat alapján megtett intézkedéseiről, illetve a katonák tevékenységéről az
Országgyűlés Külügyi bizottságát és Honvédelmi bizottságát igény szerint tájékoztassa.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
26/2016. (II. 8.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, továbbá a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
egyedülálló kitartást és lelkierőt igénylő, Magyarország és a  világ hosszútávfutó sportjában egyaránt rendkívüli
teljesítménye, valamint a  családi élet, a  hivatás és a  sportolói helytállás egységén alapuló különleges életpéldája
elismeréseként
dr. Lubics Szilvia, háromszoros Spartathlon- és kétszeres Ultrabalaton-győztes, ötszörös magyar bajnok
hosszútávfutó és ultramaratonista részére a
MAGYAR BECSÜLET REND kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. január 20.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
289/2010. (XI. 29.) KE határozata nyugállományú rendőr dandártábornok hivatásos állományba visszavételéről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 64. § (2) bekezdése alapján,
a belügyminiszter előterjesztésére dr. Havasi Zoltán nyugállományú rend őr dandártábornokot 2010. október 4-ei
hatállyal a Rendőrség hivatásos állományába dandártábornok rendfokozattal visszaveszem.
Budapest, 2010. november 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
23/2019. (IV. 17.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2019. I. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2019. évi I. törvénnyel a Magyar Közlöny 2019. február 28-i 31. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és  a Moldovai Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös
segítségnyújtásról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 14. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény azon utolsó értesítés kézhezvételét követő 30. napon lép hatályba, amelyben a Szerződő Felek
kölcsönösen tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások befejeződéséről.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. március 20.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2019. április 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2019. évi I. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről
és  kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2019. évi I. törvény 2. §-a és 3. §-a
2019. április 19-én, azaz kettőezertizenkilenc április tizenkilencedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter