text:
21/2004. (V. 7.) IM rendelete a társadalmi bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások, támogatások fejezeti kezelésű előirányzat pályázati úton történő felhasználása szabályozásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a
pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság mindenkori
költségvetési törvényében meghatározott, az Igazságügyi
Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) fejezetéhez
tartozó társadalmi bűnmegelőzéssel összefüggő kiadások,
támogatások fejezeti kezelésű előirányzat (a továbbiakban: előirányzat) pályázati úton történő felhasználására,
kezelésére, működtetésére és ellenőrzésére terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) Pályáztató: az Országos Bűnmegelőzési Bizottság
Titkársága (a továbbiakban: OBmB Titkársága), amely a pályázatot meghirdeti, kiírja, valamint ellenőrzi a pályázati
programok céljainak megvalósulását.
b) Pályázati program : a társadalmi bűnmegelőzéssel
összefüggő rövid, közép- és hosszú távú cselekvési programban meghatározott intézkedések összessége.
c) Pályázati projekt: a pályázati felhívásban meghatározott támogatandó célkitűzések megvalósítása.
d) Befogadott pályázat: a hiánytalanul benyújtott, illetve a hiánypótlási felszólításnak teljeskörűen eleget tett
pályázat.
Az előirányzat forrása és kezelése 3. § (1) Az előirányzat forrása 2004-ben a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás három
éves kereteiről szóló 2003. évi CXVI. törvény XIV. Igazságügyi Minisztérium fejezetében, 6. cím, 2. alcím, 6. jogcímcsoporton biztosított támogatás, továbbá pályázati díj és
egyéb bevétel.
(2) Az igazságügy-miniszter (a továbbiakban: a miniszter) az előirányzat kezelői jogosítványát, az e rendeletben
foglaltak szerint, az OBmB Titkársága és a Büntetőpolitika
elvi kérdéseiért felelős miniszteri biztos (a továbbiakban:
miniszteri biztos) útján gyakorolja.
(3) Az e rendeletben foglalt részfeladatok végrehajtását,
így különösen a pályázatok és a támogatási szerződések
előkészítésével, nyilvántartásával, azok végrehajtásának
ellenőrzésével kapcsolatos feladatok ellátását — külön
szerződés alapján — a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) mint közreműködő szervezet végzi.
(4) Az előirányzat forrásaiból kell fedezni az előirányzat
működtetésének, kezelésének, felhasználásának, a támogatási szerződések előkészítésének, nyilvántartásának és
ellenőrzésének költségeit.
(5) Az adott pályázati eljárás során fel nem használt
támogatás újraelosztásáról pályázat útján kell dönteni.
(6) Az érvényes pályázat benyújtásának feltétele a pályázati díj megfizetése. A pályázati díj mértéke makro pályázat
esetén 10 000 Ft, mikro pályázat esetén 3000 Ft. A pályázati díjat a Minisztérium Kincstárnál vezetett 1003200001220122-50000005 számú fejezeti kezelésű előirányzatfelhasználási keretszámlájára kell megfizetni az ÁHT azonosító (249567) feltüntetésével. A megfizetett pályázati
díjat a Minisztérium nem fizeti vissza.
A támogatásban részesíthetők köre 4. § (1) Támogatásban részesíthetők az egyes pályázati kategóriákban azok a belföldi székhelyű jogi személyek, jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek, amelyek a pályázati felhívás alapján pályázat benyújtására jogosultak.
(2) Nem nyújthatnak be pályázatot azok a szervezetek,
amelyek:
a) csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt
állnak,
b) 60 napon túli adó-, vagy adók módjára behajtható
köztartozásuk van, kivéve, ha fizetési halasztást vagy részletfizetési kedvezményt kaptak,
c) az államháztartás alrendszereiből juttatott támogatásra vonatkozó szerződésekben vállalt kötelezettségeiket
nem teljesítették,
d) az e forrásból igényelt támogatást az államháztartás
más előirányzatából már elnyerték.
A támogatások formái 5. § (1) Az előirányzat forrásaiból az e rendeletben meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthetők részére — a pályázó működési támogatásának nem minősülő — a pályázati projekt megvalósítását célzó visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás (a továbbiakban: vissza nem térítendő támogatás) nyújtható.
(2) Az OBmB Titkársága a pályázati felhívásban meghatározza a támogatás felhasználásának módját és részletes feltételeit is.
A támogatás mértéke 6. § (1) A pályázatok makro és mikro pályázatokként hirdethetők meg. A makro és mikro pályázatokban elnyerhető
támogatás mértékének alsó és felső határát, az elismerhető
költségek körét a pályázati felhívás tartalmazza. A makro
és a mikro pályázatok között a támogatás és az elvárt saját
forrás mértékében van különbség.
(2) Egy projekthez támogatás a rendelet hatálya alá
tartozó előirányzatból egy pályázónak csak egy alkalommal ítélhető meg.
Saját forrás mértéke és saját forrásként figyelembe vehető
elemek
7. § (1) Az egy pályázat keretében megvalósuló projekt
támogatásához a pályázótól elvárt saját forrás mértéke
— ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik —
mikro pályázatok esetében a pályázati projekt döntéshozó
által elismert költségének legalább 10%-a, makro pályáza
tok esetében a pályázati projekt döntéshozó által elismert
költségének legalább 25%-a.
(2) A pályázó saját forrásként csak számlával és a pályázati útmutatóban meghatározott dokumentumokkal igazolt tényleges költségeket számolhat el.
A pályáztatás szabályai 8. § (1) Támogatás — a 3. § (5) bekezdésében foglalt eset
kivételével — kizárólag pályázati úton nyújtható. A pályázati felhívásokat az OBmB Titkársága évente egyszer hirdeti meg. A pályázati felhívásokat a Minisztérium hivatalos
lapjában, a Minisztérium honlapján és legalább egy országos terjesztésű napilapban közzé kell tenni.
(2) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a támogatási célt és az ennek megvalósítását szolgáló jogcímeket, a
pályázat benyújtására előírt határidőt, a pályázat tartalmi
és formai követelményeit, a benyújtandó okiratokat és
dokumentumokat, adatlapokat és nyilatkozatokat, a támogatás elnyerésének feltételeit, az elbírálási szempontokat,
az eljárási szabályokat, a támogatás összegét, a támogatás
folyósítására megkötendő szerződés követelményrendszerét.
(3) Egy pályázó csak egy pályázatot nyújthat be, együttműködő partnerként — ha a pályázati felhívás lehetővé
teszi, az abban foglalt feltételek szerint — több pályázatban
is részt vehet.
(4) Több pályázó együttesen is benyújthat pályázatot. Az
ilyen pályázat esetén meg kell jelölni, hogy egymás közötti
megállapodás alapján mely pályázó jogosult a képviseletre.
Makro pályázatok esetében az együttműködési megállapodás kötelező.
A pályázati felhívás 9. § A pályázati felhívásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a pályázat címét vagy megnevezését,
b) a pályáztató megnevezését,
c) a támogató megnevezését,
d) a pályázat jellegét: makro, illetve mikro pályázat,
e) pályázati komponensek megnevezését,
f) a pályázati program célját (céljait),
g) a pályázat tartalmi követelményeit,
h) a pályázat céljának megvalósítására rendelkezésre
álló keretösszeg és a forrás nevesítését,
i) a támogatás minimális és maximális mértékét,
j) a megkövetelt saját forrás mértékét és a saját forrás
ként figyelembe vehető elemek körét,
k) a pályázat benyújtására jogosultak körét, illetve az
abból kizártak körének meghatározását, l) a pályázati dokumentáció tartalmát,
m) a hiánypótlás lehetőségét,
n) a pályázat érvényességének kellékeit,
o) a pályázat benyújtásának módját és helyét,
p) a pályázat benyújtásának határidejét (hónap, nap,
óra),
q) a pályázati nyomtatványok (adatlap) igénylésének módját és helyszínét,
r) a pályázatok elbírálásának módját és szempontjait,
a pályázatok elbírálásának határidejét. A pályázatok formai követelményei
10. § (1) A pályázatot a pályázati felhívásban meghatározott
formában és nyomtatványon kell benyújtani. A pályázatokat a pályázati felhívásban megjelölt példányszámban kell
benyújtani, világosan megjelölve az eredeti pályázati példányt, illetve a másolatokat.
(2) A pályázati felhívásban megjelölt példányszám mellett a pályázatokat elektronikus adathordozón is be kell
nyújtani.
(3) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a hiánytalanul kitöltött és aláírt pályázati adatlapot,
b) a pályázati felhívásban és adatlapban megjelölt mel
lékleteket,
c) a pályázati díj megfizetését igazoló dokumentum
másolatát. (4) A pályázati útmutatóhoz a Kincstár egy ellenőrző
listát csatol, amelyen a pályázónak hiánytalanul be kell
jelölnie a pályázati felhívásban megkövetelt teljes dokumentáció — pályázati adatlap és kötelező mellékletek —
meglétét.
A pályázatok benyújtása 11. § (1) A pályázatokat a pályázati felhívásban megjelölt
határidőig és megjelölt módon a Kincstárnak a projekt
megvalósítási helye szerinti területileg illetékes állampénztári irodáiba postán kell eljuttatni. A pályázati felhívásnak kell tartalmaznia a Kincstár területi állampénztári
irodáinak elérhetőségét, az ügyfélfogadás rendjét.
(2) Határidőben benyújtottnak minősül a pályázat, ha
azt a határidő utolsó napjáig ajánlott küldeményként postára adták. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti napra
esik, a határidő az azt követő legközelebbi munkanapon jár
le. Kétség esetén a pályázónak kell bizonyítani azt, hogy a
pályázatot határidőben postára adták.
A pályázatok befogadása és a hiánypótlás 12. §
(1) A Kincstár területileg illetékes állampénztári irodája
a pályázatokat folyamatosan érkezteti, a pályázat befogadásáról — az iktatószám megjelölésével — tájékoztatja a
pályázót.
(2) A Kincstár területileg illetékes állampénztári irodája
a beérkezést követő 5 munkanapon belül a pályázat az
előírt feltételeknek való megfelelését ellenőrzi, a pályázatokat nyilvántartásba veszi.
(3) A pályázatok hiányos benyújtása esetén a Kincstár a
pályázót egy alkalommal hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása a pályázónak a
pályázat elbírálásából való kizárását eredményezi.
13. § (1) A pályázat érvénytelen, ha azt a pályázati kiírás
alapján pályázni nem jogosult pályázó nyújtotta be. Érvénytelen a pályázat akkor is, ha határidőn túl nyújtották be.
(2) Az érvénytelenségi okok nem orvosolhatók, az érvénytelen pályázat befogadásra alkalmatlan.
A pályázatok elbírálása 14. § (1) A Kincstár a beérkezett érvényes pályázatokat a
pályázat befogadásától számított 20 napon belül köteles az
OBmB által létrehozott pályázati bíráló bizottságok
(a továbbiakban: Bíráló Bizottságok) részére a döntési javaslathoz előkészíteni és az OBmB Titkárságának eljuttatni.
(2) A Bíráló Bizottságok a pályázatokkal kapcsolatos
szakmai álláspontjukat és döntési javaslatukat a pályázatnak az OBmB Titkárságára érkezésétől számított legkésőbb 20 napon belül a pályázati felhívásban megjelölt
bírálati szempontok alapján alakítják ki.
(3) A Bíráló Bizottságoknak a döntési javaslatuk részeként a pályázatok értékelését és az értékelés legfontosabb
szempontjait tartalmazó — minden pályázó számára saját
pályázata vonatkozásában hozzáférhető — jegyzőkönyvet
kell készíteniük. A jegyzőkönyvet a pályázattal együtt kell
megőrizni.
(4) A támogatásról szóló döntési javaslat — amennyiben
a javasolt támogatás összege alacsonyabb a pályázó által
igényeltnél — rendelkezhet olyan módon, hogy meghatározza azokat a projektrészeket, amelyekre a támogatás
felhasználható.
(5) A támogatásokról a Bíráló Bizottságok döntési
javaslatának ismeretében az OBmB által létrehozott
Program Felügyelő Bizottságnak jóváhagyása alapján a
miniszteri biztos 10 munkanapon belül dönt.
A támogatási döntésről szóló értesítés 15. § (1) A támogatási döntésekről a döntést követő 10 munkanapon belül az OBmB Titkársága adatot szolgáltat a
Kincstárnak, valamint a támogatásban részesített pályázatokat közzé teszi az Igazságügyi Közlönyben és a Minisztérium honlapján.
(2) Az elbírálás eredményéről a pályázókat a döntés
meghozatalától számított 15 munkanapon belül a Kincstár
írásban értesíti. A szerződést a döntésről szóló értesítés
kézhezvételétől számított 60 napon belül kell megkötni. Ez
idő alatt a támogatási döntésre az ajánlati kötöttség szabályai az irányadók.
A támogatási szerződés megkötésének feltételei
és folyamata 16. §
(1) A döntést követően a támogatási szerződés megkötésének feltételei:
a) a köztartozás mentességről szóló dokumentumok
benyújtása, b) saját, illetve egyéb forrás meglétének dokumentálása,
c) felhatalmazó nyilatkozat azonnali beszedési meg
bízás alkalmazására. (2) Az előirányzat felhasználása érdekében a Kincstár
támogatási szerződést készít elő, melyet — a Minisztérium
gazdasági vezetője vagy az általa írásban meghatalmazott
személy ellenjegyzését követően — a miniszteri biztos
ír alá.
(3) A pályázat, a pályázat mellékletei a szerződés elválaszthatatlan részét képezik.
(4) A szerződés aláírásával a kedvezményezett
a) hozzájárul ahhoz, hogy a köztartozások figyelemmel
kísérése céljából adószámát vagy adóazonosító jelét, társadalombiztosítási azonosító jelét, társadalombiztosítási folyószámlaszámát a támogató, illetve a Kincstár megismerje
és kezelje,
b) hozzájárul a pályázat szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának a pályáztató és
jogszabályokban meghatározott egyéb szervek által történő ellenőrzéséhez,
c) vállalja, hogy a projekt lezárásáig haladéktalanul bejelenti, ha ellene csőd-, felszámolási vagy végelszámolási
eljárás indul,
d) hozzájárul, hogy a nevére, székhelyére, adószámára
és társadalombiztosítási folyószámla számára vonatkozó
adatait az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, a Vám- és
Pénzügyőrség, továbbá az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár, az Országos Nyugdíjfolyósító Igazgatóság, illetve
azok szervei az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII.
törvény 18/C. § (12)—(13) bekezdésében foglaltak szerint
megismerjék és kezeljék.
(5) Amennyiben a támogatási döntés kedvezményezettjének mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból a
támogatási szerződés megkötésére a szerződéskötésre
meghatározott 15. § (2) bekezdése szerinti határidő leteltétől számított 20 napon belül nem kerül sor, a támogatási
döntés hatályát veszti.
A támogatások folyósításának feltételei és módja 17. §
(1) A támogatások folyósítását a Kincstár a miniszter
vagy az általa írásban megbízott személy utalványozása
alapján végzi.
(2) A támogatás folyósítása a támogatási szerződésben
foglaltak szerint történik.
A támogatás felhasználása, a pályázati támogatás
ellenében előírt kötelezettségek teljesítése
18. § (1) A támogatást a támogatási szerződésben foglaltak
alapján a projekt megvalósítása érdekében lehet felhasználni.
(2) A támogatás — a (3) bekezdésben foglaltak kivételével — nem használható fel a kedvezményezettet terhelő
adók, illetékek vagy egyéb közteher megfizetésére.
(3) A támogatás — amennyiben a támogatási szerződés
kifejezetten eltérően nem rendelkezik — a kedvezményezettel munkaviszonyban, illetve munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban álló személy bérének, illetve díjának,
valamint azok közterheinek megfizetésére kizárólag akkora arányban használható fel, amekkora arányban e személy
a támogatott program megvalósításához szükséges feladatot lát el.
(4) A támogatás felhasználását megfelelő bizonylattal
kell igazolni. A bizonylatokon a kedvezményezett képviselőjének a pályázati azonosító feltüntetésével igazolnia kell,
hogy a kifizetés a szerződéses feladat teljesítése érdekében
történt.
(5) Kedvezményezettet a támogatásból finanszírozott
árubeszerzés, illetve szolgáltatás igénybevétele során a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény rendelkezései értelmében közbeszerzési kötelezettség terhelheti.
(6) Az előirányzatból támogatott projekt megvalósítása
során létrehozott, illetve megszerzett tárgyi eszköznek minősülő vagyontárgyat kötelező leltárba venni, amely a támogatási szerződés aláírásától számított három éven belül
csak a támogató előzetes jóváhagyásával idegeníthető el.
A pályázati projekt és a támogatási szerződés módosítása
19. § (1) A pályázati projekt és a támogatási szerződés módosítására csak a kedvezményezettnek fel nem róható okból
kerülhet sor. A kedvezményezett az elfogadott projekthez
képest bármilyen eltérő megvalósítási szándékot azonnal
(a változást előidéző tényről való tudomásszerzést követően azonnal) köteles írásban, módosítási kérelem formájában jelezni a Kincstárnak.
(2) A Kincstár a hozzá benyújtott szerződésmódosításra
irányuló kérelmet javaslatával együtt az OBmB Titkárságához továbbítja.
(3) Az OBmB Titkársága a hozzá megküldött szerződés
módosításra irányuló kérelmet, valamint a Kincstár javaslatát a kézhezvételtől számított 10 munkanapon belül
értékeli és a támogatásra vonatkozó javaslatával együtt
továbbítja a miniszteri biztos részére.
(4) A szerződés módosításáról — a Kincstár javaslatának ismeretében — a miniszteri biztos dönt.
(5) Amennyiben a szerződésmódosításra irányuló kérelmet elutasították a kedvezményezettnek az érvényes feltételek szerint kell a projektet megvalósítania és a pénzügyiszakmai beszámolót elkészítenie.
A támogatás elszámolása 20. § (1) A kedvezményezett a folyósított támogatás szerződés szerinti felhasználásáról a projekt befejezését követő
60 napon belül részletes szakmai beszámolóval és pénzügyi
összesítővel köteles elszámolni a Kincstárnak.
(2) Az elszámoláshoz az eredeti számla másolatát, valamint készpénzes kifizetésnél a kiadási pénztárbizonylat
másolatát, átutalásnál az átutalási megbízás másolatát, valamint önrész esetén az azt igazoló dokumentumokat is
csatolni kell.
(3) A támogatás felhasználását igazoló bizonylat-másolatokon kívül a Kincstár jogosult a kedvezményezettől
egyéb olyan dokumentumokról is másolatot kérni, amelyek a támogatási összeg támogatási célnak megfelelő felhasználását igazolják.
A támogatás felhasználásának ellenőrzése 21. § (1) A támogatás szerződésszerű felhasználása, a kedvezményezett szabályszerű elszámolása, illetve a projekt tényleges megvalósítása a kötelező számszaki, valamint a tartalmi — dokumentációs, illetve helyszíni — ellenőrzéssel
valósul meg. Ellenőrzésre a támogatás folyósításáig (előzetes ellenőrzés), a támogatás felhasználása során folyamatba épített módon (közbenső ellenőrzés) és a támogatás
folyósításának megszűnését követő három naptári éven
belül utólagosan is (utóellenőrzés) sor kerülhet.
(2) A támogatási döntés kedvezményezettje köteles a
támogatás forrásainak felhasználását ellenőrzés céljából a
könyvviteli elszámolásaiban elkülönítetten és naprakészen
nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni.
(3) A támogatás felhasználását a Kincstár a benyújtott
pénzügyi elszámolás (részteljesítés esetén részelszámolás)
alapján pénzügyi szempontból ellenőrzi.
(4) A pénzügyi ellenőrzés magában foglalja a támogatási
szerződésben meghatározott teljes költségvetéssel való elszámoltatást.
(5) A támogatás felhasználásának tartalmi, szakmai ellenőrzése során a támogató — bűnmegelőzési és közigazgatási szakemberek igénybevételével — a támogatásnak a
pályázati kiírás céljának megfelelő és a projekt megvalósításához szükséges felhasználását részleteiben ellenőrzi.
A kedvezményezett által az adatlap vagy elszámolás mellékleteként megküldött dokumentum kiegészítéseként a
támogató, illetve a Kincstár nyilatkozatot, bizonylati másolatot, illetve egyéb dokumentumokat kérhet be.
(6) A támogatás szerződésszerű felhasználása a projekt
megvalósításával egyidejűleg, vagy azt követően annak
helyszínén is ellenőrizhető. A helyszíni ellenőrzés alkalmával különösen vizsgálni kell a támogatás hasznosulását.
A helyszíni ellenőrzés eredményéről jegyzőkönyvet, jelentést kell készíteni.
A támogatási szerződés megszüntetése, a támogatás
visszafizetése és egyéb szankciók
22. § (1) Amennyiben a támogatott projekt megvalósítása
meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a szerződésben
foglalt ütemezéshez képest késedelmet szenved, ezt a kedvezményezett haladéktalanul köteles jelenteni a Kincstárnak.
(2) A támogatás nem rendeltetésszerű, a szerződéssel
ellentétes, illetve attól eltérő felhasználását az ellenőrző
szerv a kedvezményezettel közösen készített jegyzőkönyvben rögzíti, és haladéktalanul javaslatot tesz a szükséges
intézkedések megtételére.
(3) Támogató egyoldalú, írásban előterjesztett jognyilatkozatával a szerződéstől való elállásra jogosult, ha az
alábbi okok közül bármelyik bekövetkezik
a) a támogatási szerződésben rögzített időbeli ütemezés első határidejétől számított harminc napon belül a
projekt megvalósítása a kedvezményezettnek felróható okból nem kezdődik meg, illetve a kedvezményezett a támogatás igénybevételét nem kezdeményezi, és késedelmét
ezen idő alatt írásban sem menti ki,
b) a kedvezményezett a pályázat benyújtása, illetve a
szerződés megkötése folyamán a pályázat szakmai, pénzügyi tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis adatot szolgáltatott,
c) a kedvezményezett a támogatást nem a szerződésben
meghatározott célra használja fel,
d) a projekt teljesítése a kedvezményezettnek felróható
okból veszélybe kerül, illetve a kedvezményezett — neki
felróható okból — nem teljesíti a szerződésben vállalt
kötelezettségeit, továbbá a projekt meghiúsulását vagy tartós akadályoztatását előidéző körülmény a kedvezményezettnek felróható okból következett be,
e) a kedvezményezett a szükséges jognyilatkozatok bármelyikét visszavonja.
(4) Az elállást tartalmazó jognyilatkozatot tértivevényes
küldeményként kell postára adni. Amennyiben a támogató
eláll a szerződéstől, a kedvezményezett köteles a támogatási összegnek a folyósítás napjától a visszafizetés napjáig,
az elállás napján érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét, az elállást tartalmazó jognyilatkozat
kézhezvételétől számított nyolc munkanapon belül a
támogatónak visszafizetni a Minisztérium 1003200001220122-50000005 számú fejezeti kezelésű előirányzat
felhasználási keretszámlájára.
(5) Amennyiben a támogatott projekt megvalósítása a
támogató által elismerten a kedvezményezettnek fel nem
róható okból meghiúsul, vagy tartós akadályba ütközik, az
igénybe vett támogatási összeget a kedvezményezett a
támogató erről szóló értesítésének kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül köteles visszafizetni a Minisztérium 10032000-01220122-50000005 számú fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási keretszámlájára.
(6) A támogatás visszavonása, illetve a támogatási szerződéstől való elállás esetén a már kifizetett támogatási
összeg, továbbá annak kamata megfizetésére irányuló
visszakövetelés érvényesítése azonnali beszedési megbízás
alkalmazásával is történhet, melyet a támogatás forrásaként meghatározott előirányzat javára kell teljesíteni.
(7) A kedvezményezett az adólevonási jogosultságában
bekövetkezett változást a támogatási szerződés módosítása
érdekében haladéktalanul köteles a támogatónak írásban
bejelenteni. Az általános forgalmi adóra igénybe vett
támogatás összegét a támogatási szerződés módosításakor
rögzítendő módon a kedvezményezett köteles visszafizetni.
(8) Az előirányzatból támogatott projekt megvalósítása
során létrehozott, illetve megszerzett tárgyi eszköznek minősülő vagyontárgyaknak a támogató előzetes jóváhagyása
nélküli, három éven belüli elidegenítése esetén a bevételből a támogatás arányának megfelelő, de legalább a támogatással azonos összeget kell az előirányzat javára befizetni
az értékesítést követő öt munkanapon belül.
A támogatási program lezárása 23. § (1) A pályázati projekt lezárása — a támogatott pályázati cél szerződés szerinti megvalósulását követően —
a kedvezményezettnek a megvalósításról szóló írásbeli
szakmai beszámolójának, továbbá a projekt teljes költség
vetésének elszámolásáról készített pénzügyi összesítő támogató általi elfogadásával valósul meg. Erről a tényről a
támogató külön írásbeli értesítést nem küld a kedvezményezettnek.
(2) Amennyiben a támogató a szakmai vagy a pénzügyi
elszámolást nem fogadja el, írásban, határidő kitűzésével
hiánypótlásra szólíthatja fel a kedvezményezettet, aki köteles a felhívásnak eleget tenni.
Záró rendelkezések 24. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Bárándy Péter s. k.,
igazságügy-miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
446/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pituk Emesét
a 2017. december 1. napjától 2020. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
81/2009. (VII. 23.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi
LXVI. törvény 4. § (1) bekezdése alapján, az Országos
Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel
Ertseyné dr. Csókási Éva Esztert 2009. december 31-ei
hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Vass Gábort 2009. november 30-ai hatállyal,
dr. Bujáki Istvánt és
dr. Pálos Lajosné dr. Tőkés Magdolnát 2010. január
31-ei hatállyal
bírói tisztségéből felmentem; Csizmadiáné dr. Pethő Tímea Erzsébetet,
dr. Fodor Ilonát,
dr. Gór Zoltánt,
dr. Lakosné dr. Hazafi Hildegárdot,
dr. Serfőző Ágnest és
dr. Tanács Péter Imrét 2009. augusztus 1. napjától,
dr. Benedek Szabolcsot,
dr. Elekes Keve Gézát,
dr. Prodán–Papp Ágnest és
dr. Varga Andrást 2009. szeptember 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá, Fábiánné dr. Csonki Borbála Klárát,
dr. Horváthné dr. Gödöllei Juditot,
dr. Iványiné dr. Ludányi Erikát,
dr. Kuti Gábort és
dr. Pethő Erzsébet Margitot a 2009. augusztus 1. napjá
tól 2012. július 31. napjáig, dr. Bíró Péter Lászlót,
dr. Kajtor Gergelyt,
dr. Kenese Attilát,
dr. Keyha Ádámot,
Kovácsné dr. Droblyen Évát,
dr. Kozma Tamás Gáspárt,
dr. Rábel Noémi Ilonát,
Varjasné dr. Nagy Anitát és
dr. Vétek Jánost a 2009. szeptember 1. napjától 2012.
augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2009. július 10.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1644/2018. (XII. 5.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Zalaegerszeg Városi Uszodafejlesztés megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1252/2015. (IV. 23.) Korm. határozat 5. pontja megvalósítása céljából
 1. egyetért a Zalaegerszegi Városi Uszoda megvalósítása (a továbbiakban: Beruházás) érdekében Zalaegerszeg Megyei
Jogú Város Önkormányzata mint kedvezményezett részére − a  Modern Városok Program keretében Zalaegerszeg
Városi Uszodafejlesztés megvalósítása érdekében történő támogatás biztosításáról szóló 1645/2017.  (IX. 11.)
Korm. határozat alapján megállapított költségvetési támogatáson felül − az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerint módosításra kerülő
támogatói okirat alapján a 2020. évben 3 995 000 000 forint többlet költségvetési támogatás biztosításával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Beruházás megvalósításához a 2020. költségvetési évben szükséges legfeljebb 3 995 000 000 forint biztosításáról
a 2020. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a  Miniszterelnökséget vezető miniszter számára, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében
a  2020. költségvetési év kiadási előirányzata terhére legfeljebb 3 995 000 000 forint összeg mértékéig éven túli
kötelezettséget vállaljon.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosítása kiadásakor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
134/2009. (X. 22.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elő ter jesz tésére
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Zubovics Lászlónét 2010. március 31-ei hatállyal,
Décsiné dr. Papp Emőkét,
dr. Fekete Györgyöt,
dr. Pataki Árpádot,
dr. Szűcs Zsoltot és
dr. Völgyesi Lászlónét 2010. június 30-ai hatállyal,
dr. Nagy Lászlóné dr. Bódi Irént 2010. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Benyó Ildikót,
dr. Bujbáczi Ildikót,
dr. Holló Anikót,
dr. Kocsárné dr. Juhász Anitát,
dr. Kukla Angelika Erikát,
dr. Lukács Mónika Esztert és
dr. Várai-Jeges Adriennt 2009. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Berkes Tamást,
dr. Bittera Ádámot,
dr. Fehér Szabolcsot,
dr. Gábor Áront,
dr. Hudák Hedvig Henriettet,
dr. Kovácsné dr. Polyák Tímeát,
Madarasné dr. Molnár Gizella Máriát,
dr. Matusik Tamást,
dr. Nagy Kornéliát,
dr. Pálmai Szabolcsot,
A határozatot az Országgyűlés a 2009. október 19-i ülésnapján fogadta el.
dr. Rusznák Anitát,
dr. Szántay Eszter Annát,
dr. Szász Levente Andrást,
dr. Vida Gergőt és
dr. Vizin Anitát a 2009. november 1. napjától 2012. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2009. október 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1391/2015. (VI. 12.) Korm. határozata az első világháború centenáriumával összefüggésben meghozandó döntésekről.
A Kormány
 1. támogatja az  Első Világháborús Centenáriumi Emlékbizottság (a továbbiakban: Emlékbizottság) javaslatát az  első
világháború hőseinek központi emlékműve (a továbbiakban: emlékmű) felállításáról;
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét mint az Emlékbizottság elnökét, hogy a honvédelmi miniszterrel, valamint
az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztossal együttműködve intézkedjen
pályázat kiírásáról
a) az emlékmű lehetséges helyszínei vonatkozásában, valamint
b) az emlékmű megvalósítása érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 honvédelmi miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos
3. felkéri a főpolgármestert, hogy működjön közre a 2. pont a) alpontjában meghatározott feladat végrehajtásában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
361/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/960/3/2019. számú előterjesztésére – Krasznov Jároszláv
(névmódosítás előtti neve: Krasznov Jároszláv Olehovics; születési hely, idő: Kijiv [Ukrajna], 2006. november 22.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2018. (II. 6.) NGM utasítása az ideiglenes külföldi kiküldetések rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a Nemzetgazdasági Minisztérium munkatársainak
ideiglenes külföldi kiküldetéseivel összefüggő eljárás rendjéről és költségtérítéséről, továbbá a  Nemzetgazdasági Minisztérium
utaztatási szervezetének működési rendjéről a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Nemzetgazdasági Minisztériumban (a továbbiakban: minisztérium) állami vezetői szolgálati jogviszonyban
álló,
b) a minisztériumban kormányzati szolgálati jogviszonyban álló,
c) a minisztériumban munkaviszonyban álló személy ideiglenes külföldi kiküldetésére függetlenül az ideiglenes
külföldi kiküldetés forrásától,
d) a  minisztériumba munkavégzés céljából kirendelt vagy a  minisztérium állományába nem tartozó személy
ideiglenes külföldi kiküldetésére, amely teljesítésének anyagi fedezetét részben vagy egészben
a  Nemzetgazdasági Minisztérium Igazgatása (a továbbiakban: NGM Igazgatása) költségvetése biztosítja,
valamint
e) a  nemzetgazdasági miniszter (a továbbiakban: miniszter) által irányított, felügyelt háttérintézmények
(a továbbiakban: háttérintézmények) vezetőire.
(2) Az  állami vezetőt, kabinetfőnököt, miniszteri biztost külföldi tartózkodása idejére megillető juttatások körét és
mértékét az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 275/2015. Korm.
rendelet) szabályozza.
(3) Ezen utasítás alkalmazásában
1. ideiglenes külföldi kiküldetés: a kiküldött által teljesített, meghatározott külföldi állomáshelyen történő olyan
munkavégzés vagy képzés, amelynek az időtartama egybefüggően a 90 napot nem haladja meg;
2. kiküldött: aki a kinevezési okiratban vagy a munkaszerződésben rögzített munkahelytől eltérő, meghatározott
külföldi állomáshelyen munkát végez, vagy képzésen vesz részt;
3. napidíj: a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: 172/2012. Korm. rendelet) 43. §-ában meghatározott fogalom;
4. Utaztatás: a minisztérium Protokoll Titkárságának utaztatással foglalkozó munkatársai.
2. Ideiglenes külföldi kiküldetések tervezése 2. § (1) A  nemzetközi feladatok összehangolása érdekében a  miniszter, a  közigazgatási államtitkár és az  államtitkárok
(a továbbiakban együtt: vezetők) – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – az általuk irányított szervezeti egység éves
szintű utazási programjairól – a Protokoll Titkárság vezetője által meghatározott módon – január 15-ig részletes tervet
készítenek, amelyet az Utaztatás részére az utaztatas @ ngm.go v.h u címre elektronikus úton megküldenek.
(2) Az  Utaztatás az  éves előzetes utazási terveket összegyűjti, és január 23-ig továbbítja a  Nemzetközi Gazdasági
Kapcsolatok Főosztály (a továbbiakban: NGKF) részére. Az  NGKF a  felülvizsgált és véleményével, javaslataival
kiegészített utazási terveket január 28-ig megküldi az  Intézményi Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: IGF)
részére. Az IGF vezetője a megküldött összeállítás alapján február 15-ig jóváhagyás céljából felterjeszti az éves utazási
tervet (a továbbiakban: utazási terv) a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértésével a  közigazgatási
államtitkár részére.
(3) A  parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár irányítása alatt álló Adószakmai Ügyekért Felelős Helyettes
Államtitkárság, a  Vámszakmai és Nemzetközi Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság, a  Bűnüldözési és
Nyomozóhatósági Feladatok Ellátásáért Felelős Helyettes Államtitkárság, valamint az Adó- és Vámszakmai Hatósági és
Felügyeleti Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság éves utazási terve a Nemzeti Adó és Vámhivatal (a továbbiakban:
NAV) saját finanszírozású éves utazási tervének (a továbbiakban: NAV utazási terv) részét képezi, utazásaikat
a  NAV  szervezi, és az  érintettek a  NAV ideiglenes külföldi kiküldetésekre vonatkozó szabályzata szerint járnak el.
A NAV utazási tervét a NAV hatáskörrel rendelkező szervezete készíti el, és az elkészült NAV utazási tervet január 20-ig
a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár elé terjeszti jóváhagyás céljából. A  jóváhagyott NAV utazási tervet
a  NAV hatáskörrel rendelkező szervezete az  IGF-en és a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkáron keresztül
tájékoztatásul megküldi a közigazgatási államtitkárnak.
(4) A  minisztérium egyes szervezeti egységeinek utazási kereteire vonatkozóan az  IGF tesz javaslatot, amelyet
a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár hagy jóvá.
(5) A  felosztott kiküldetési keretek felhasználásáról az  IGF nyilvántartást vezet, és minden negyedévet követő hónap
15-ig tájékoztatást ad a keretekkel rendelkező vezetők részére a felhasználás mértékéről.
(6) A szervezeti egységeknek az éves utazási tervet a féléves adatok ismeretében felül kell vizsgálni, és a módosításokat
július 20-ig az IGF részére meg kell küldeni. Az IGF az NGKF által véleményezett módosított utazási tervet jóváhagyás
céljából felterjeszti a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértésével a közigazgatási államtitkár részére.
(7) Az utazási keret biztonságosabb tervezhetősége érdekében minden év elején az NGM Igazgatása költségvetésében
az  ideiglenes külföldi kiküldetésekre rendelkezésre álló teljes évi keretösszeg 90%-a osztható fel a  minisztérium
szervezeti egységei között, a  fennmaradó 10%-os mértékű keret tartalékot képez. Az  adott évi teljesítési adatok
ismeretében a  módosított utazási terv jóváhagyásával egyidejűleg a  tartalékkeret fele, míg a  szeptember 30-i
teljesítési adatok ismeretében a fennmaradó keret felosztására kerülhet sor.
(8) A  háttérintézmény vezetője éves utazási tervét a  szakmai felügyeletet ellátó állami vezetővel történt előzetes
egyeztetést követően tárgyév február 15-ig megküldi a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkárnak.
(9) A gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár a háttérintézmény vezetőjének utazási tervét a szakmai felügyeletet
ellátó állami vezető és az NGKF útján február 28-ig jóváhagyásra felterjeszti a közigazgatási államtitkár részére.
(10) A háttérintézmény vezetője nemzetközi együttműködési kérdésekben, továbbá olyan kötelezettségvállalás esetében,
amely a  minisztérium nemzetközi kapcsolatait befolyásolhatja, a  szakmai felügyeletet ellátó állami vezetővel
előzetesen köteles egyeztetni.
3. Az ideiglenes külföldi kiküldetés engedélyeztetése 3. § (1) Az  ideiglenes külföldi kiküldetés engedélyezése az  1.  melléklet szerinti „Ideiglenes külföldi kiküldetési engedély”
megnevezésű nyomtatvány (a továbbiakban: kiküldetési engedély) kitöltésével és aláírásával történik. Az  aláírási
jogkörök összefoglaló táblázatát a 2. melléklet tartalmazza.
(2) Az ideiglenes külföldi kiküldetés során a kiküldöttnek a célszerűségre és költséghatékonyságra tekintettel kell eljárnia.
 (3) A  kitöltött kiküldetési engedély tervezetét az  ideiglenes külföldi kiküldetést elrendelő vezető (a továbbiakban:
kiküldetés elrendelője) aláírása előtt az utazás előzetes költségkalkulációja érdekében meg kell küldeni az Utaztatás
részére, az  utaztatas @ ngm.go v.h u e-mail-címre. A  várható költségek számításánál a  napidíj, a  szállásköltség és
az  utazási költség mellett az  egyéb ismert várható költségeket is figyelembe kell venni, ilyenek különösen
a transzferköltség, az autópályadíj, a parkolási díj, az  idegenforgalmi adó, a vízumdíj, a vízumfotó díja, a szolgálati
útlevél díja, az  utazáshoz kapcsolódó kötelező oltások díja, a  regisztrációs díj, a  személyi- és poggyászbiztosítás,
a reprezentáció és a kormányváró díja. Szállás foglalásakor a 8. §-ban foglaltak az irányadók.
(4) Repülő-, illetve vonatjegyfoglalást kizárólag az  Utaztatás végezhet, ez  alól kivételek kizárólag a  nemzetközi
szervezetek, külföldi társminisztériumok meghívásával és finanszírozásával zajló utazások, valamint vis maior, illetve
a közlekedési és egyéb havária események miatt időben vagy utazási útvonalban módosuló utazások.
(5) Az  utazás tervezett költségeinek ismeretében a  kiküldött a  kiküldetési engedélyhez csatolja a  meghívót és
a programtervet, és a szakmai szervezeti egység vezetőjének feljegyzése kíséretében a kiküldetés elrendelője részére
aláírásra megküldi.
(6) Az  ideiglenes külföldi kiküldetéseket – a  (8)  bekezdésben meghatározottak kivételével – a  szakmai helyettes
államtitkár, akadályoztatása esetén a szakmai felügyeletet ellátó államtitkár rendelheti el. A kiküldetés elrendelője
a  kiküldetési engedély aláírásával igazolja az  adott ideiglenes külföldi kiküldetésnek az  utazási tervben való
szereplését, továbbá szakmai célszerűségét és indokoltságát.
(7) A kiküldetés elrendelője által aláírt és mellékletekkel felszerelt kiküldetési engedélyt a költségtételek ellenőrzése és
pénzügyi ellenjegyzés céljából az  IGF részére szükséges megküldeni. Pénzügyi ellenjegyző az  IGF vezetője,
akadályoztatása esetén a  minisztérium kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatában meghatározottak
szerint a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére kijelöltek jogosultak.
(8) Az ideiglenes külföldi kiküldetést
a) a miniszter esetében a közigazgatási államtitkár, akadályoztatása esetén a parlamenti és adóügyekért felelős
államtitkár rendeli el és engedélyezi;
b) a közigazgatási államtitkár, az államtitkárok, a kabinetfőnök és a Miniszteri Kabinet munkatársainak esetében
a miniszter, a miniszter akadályoztatása esetén
ba) az  államtitkárok, a  kabinetfőnök és a  Miniszteri Kabinet munkatársainak ideiglenes külföldi
kiküldetéseit a közigazgatási államtitkár,
bb) a  közigazgatási államtitkár ideiglenes külföldi kiküldetéseit a  parlamenti és adóügyekért felelős
államtitkár rendeli el és engedélyezi;
c) helyettes államtitkárok esetében a  szakmai felügyeletet ellátó államtitkár rendeli el, és a  miniszter
akadályoztatása esetén a közigazgatási államtitkár engedélyezi.
 (9) Az utazási terv jóváhagyásáig az elrendelt ideiglenes külföldi kiküldetéseket – a (8) bekezdésben foglaltak kivételével –
a  közigazgatási államtitkár engedélyezi a  szakmai felügyeletet ellátó államtitkár hozzájárulása, a  gazdálkodásért
felelős helyettes államtitkár egyetértése, valamint az IGF vezetőjének pénzügyi ellenjegyzése mellett.
(10) A közigazgatási államtitkár által jóváhagyott, utazási tervben szereplő, elrendelt ideiglenes külföldi kiküldetéseket
az  IGF vezetőjének pénzügyi ellenjegyzése mellett a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár, akadályoztatása
esetén a helyettesítésére kijelölt vezető engedélyezi.
(11) A teljes mértékben egyéb külső forrásból finanszírozott utazásokat, valamint az utazási tervben nem szereplő, meg
nem valósult út terhére elrendelt ideiglenes külföldi kiküldetéseket a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár
egyetértése, valamint az  IGF vezetőjének pénzügyi ellenjegyzése mellett a  szakmai felügyeletet ellátó államtitkár
engedélyezi.
(12) Az utazási tervben nem szereplő, elrendelt ideiglenes külföldi kiküldetéseket – a (8) és (11) bekezdésben foglaltak
kivételével – minden esetben a  közigazgatási államtitkár engedélyezi a  szakmai felügyeletet ellátó államtitkár
hozzájárulása, a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértése, valamint az  IGF vezetőjének pénzügyi
ellenjegyzése mellett.
(13) Az  utazási tervben nem szereplő, az  utazási költségvetésbe be nem tervezett kereten felüli utazást a  kiküldetési
engedély „Egyéb, indokolás” rovatában kötelező jelleggel fel kell tüntetni, és rövid indokolással alá kell támasztani
annak szükségességét.
(14) A meghiúsult utak terhére elrendelt ideiglenes külföldi kiküldetések esetén a meghiúsult út meg nem valósulásának
okát a kiküldetési engedély „Egyéb, indokolás” rovatában indokolni szükséges.
(15) Az  utazási tervben nem szereplő részvételi díj fizetési kötelezettséggel járó konferenciára, workshopra, egyéb
rendezvényre szóló – ide nem értve az  Európai Unió, illetve az  OECD által kezdeményezett – külföldről érkező
meghívások elfogadására, a  résztvevő jelölésére a  szakmai felügyeletet ellátó államtitkár javaslatára kizárólag
a  közigazgatási államtitkár előzetes jóváhagyásával kerülhet sor, amely feltétele az  ideiglenes külföldi kiküldetés
engedélyezésének.
(16) Azonos szervezeti egységtől, azonos programra egynél több fő ideiglenes külföldi kiküldetésére csak különösen
indokolt esetben kerülhet sor, amelyet a kiküldetés elrendelője a kiküldetési engedély „Egyéb, indokolás” rovatában
köteles megindokolni. Ettől való eltérés abban az  esetben lehetséges, ha a  programra történő hivatalos kiutazás
költségét a meghívó fél megtéríti.
(17) Az engedélyező által aláírt kiküldetési engedélyt – a (18) bekezdésben foglaltak kivételével – legkésőbb az indulás
napját megelőző naptári hét első munkanapján 12 óráig kell megküldeni az Utaztatás részére.
(18) Vízumköteles országokba való ideiglenes külföldi kiküldetéskor az ideiglenes külföldi kiküldetés esedékessége előtt
legalább 15 munkanappal a  kiküldött köteles az  Utaztatásra eljuttatni a  kiküldetési engedélyt, valamint a  vízum
beszerzéséhez szükséges dokumentumokat. A  vízuminformációkat az  Utaztatás szerzi be a  Külgazdasági és
Külügyminisztériumtól.
(19) A kiküldetési engedélynek az Utaztatás részére időben történő benyújtása – különös figyelemmel a vízumkötelezett
országokra –, valamint a  kiküldetési engedélyhez szükséges jóváhagyások megszerzése a  kiküldött feladata és
kötelezettsége.
(20) Az elrendelt és jóváhagyott hivatalos külföldi kiutazás megszervezését – a szolgálati és a diplomata-útlevél beszerzését,
a  szükséges vízum, illetve az  utazási jegy beszerzését, az  utazási biztosítás intézését és azok átadását – kizárólag
az Utaztatás végezheti. Az utazási jegyet és az utazási biztosítást az Utaztatás adja át a kiküldött részére.
(21) Ha az ideiglenes külföldi kiküldetés esetén az NGM Igazgatása költségvetésén kívül más költségviselő is felmerül, azt
a kiküldetési engedélyen, a konkrét költségtípus meghatározásával (utazás, szállás, napidíj, egyéb) és a költségviselő
megjelölésével szükséges jelezni.
(22) Ha a minisztérium az NGM Igazgatása költségvetése terhére kiküldöttnek nem minősülő más személy (a továbbiakban:
külsős utazó) utaztatásának finanszírozását átvállalja, akkor a  kiküldetési engedély „Egyéb, indokolás” pontja alatt
meg kell indokolni e  személy ideiglenes külföldi kiküldetésének szükségességét, amelyet az  engedélyezőnek
az elbírálás során figyelembe kell vennie.
(23) A külsős utazónak a 7. § (3) bekezdés b) pontja szerinti repülőjegy, illetve a 8. § (3) bekezdése szerinti egyéb rangú
és  beosztású kiküldöttekre vonatkozó szállodai keretösszeg biztosítható. Ha külsős utazóra nem vonatkozik
a 172/2012. Korm. rendelet 43. § (1) bekezdése, akkor nem jogosult napidíjra. Az ettől való eltérés azonban kivételesen
indokolt esetben a  hatályos jogszabályok, nemzetközi kötelezettségvállalás, illetve a  minisztérium feladat- és
hatáskörébe tartozó ideiglenes külföldi kiküldetés esetén lehetséges. Ebben az esetben a napidíjelőleg a hatályos
jogszabályok szerinti adó- és járulékfizetési kötelezettséggel csökkentetten kerül kifizetésre.
(24) A Duna Transznacionális Program Végrehajtásáért Felelős Főosztály (a továbbiakban: DTPVFF) kezelésében levő Duna
Program működési költségvetésében meghatározott, utazási célra felhasználható éves pénzügyi keretet és annak
esetleges évközi módosítását az  Irányító Hatóság javaslatára a  közigazgatási államtitkár hagyja jóvá. A  DTPVFF
munkatársainak ideiglenes külföldi kiküldetéseit a  szervezeti egységet vezető főosztályvezető, a  főosztályvezető
kiutazásait a felettes helyettes államtitkár rendeli el és engedélyezi. Az ideiglenes külföldi kiküldetésekre vonatkozó
szabályozás egyéb pontjaiban jelen utasítás az irányadó.
(25) A jóváhagyott kiküldetési engedélyt az Utaztatás vezetőjének minden esetben alá kell írnia.
 (26) A háttérintézmény vezetője utazási tervének jóváhagyását követően az utazási tervben feltüntetett ideiglenes külföldi
kiküldetéseket a szakmai felügyeletet ellátó állami vezető engedélyezi.
 (27) A háttérintézmény vezetője ideiglenes külföldi kiküldetését az utazási terv jóváhagyásáig, illetve az utazási tervben
nem szereplő ideiglenes külföldi kiküldetések esetében a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár és
a háttérintézmény szakmai felügyeletét ellátó állami vezető egyetértésével a közigazgatási államtitkár engedélyezi.
4. Európai Unió Tanácsának üléseihez kapcsolódó költségtérítés 4. § (1) Az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) üléseire kiküldött tagállami szakértők az üléseken való részvételt,
az ülések kezdetén kiosztott „Participants” fejléccel ellátott dokumentum megfelelő kitöltésével igazolják.
(2) A részvétel igazolására, illetve a hivatalos utazás elszámolására a Tanács által küldött meghívó és napirend, a Tanács
ülésén közreadott delegációs jelenléti lista fénymásolata, repülőjegy és beszállókártya szükséges.
(3) A Tanács a tagállamokban kijelölt központi kapcsolattartó szerven – Magyarország esetében a Miniszterelnökségen
(a továbbiakban: ME) – keresztül biztosítja az (1) bekezdésben meghatározott szakértők költségeinek finanszírozását.
(4) A pénzügyi elszámolást az IGF a következők szerint végzi:
a) az elszámolásokat utólag, havonta, egy összegben, a  tárgyhót követő hónap 20-ik napjáig megküldi az ME
részére,
b) a  megküldött elszámolások kötelező melléklete a  közlekedési költségről szóló számla, bizonylat, az  aláírt
jelenléti ív, a meghívó, az ülés napirendje, az elektronikus repülőjegy, valamint a beszállókártyák másolata,
c) a  visszafizetést az  ME utólag, negyedévente – a  negyedév utolsó elszámolásának beérkezését követő
40 munkanapon belül – az ellenőrzést követően egy összegben teljesíti.
 (5) Az Európai Unió által nyújtott támogatás felhasználásával összefüggő ügyviteli és adatszolgáltatási feladatok ellátását
az IGF az ME által biztosított táblázat felhasználásával végzi.
 (6) A  kiküldetési engedélyen a  Tanács ülésének megfelelő kategóriáját, valamint a  költségtérítés státuszát meg kell
jelölni. 5. A kiküldött költségtérítése 5. § (1) A kiküldöttet a külföldi tartózkodás során felmerülő, indokolt mértékű költségeinek fedezetére költségtérítés illeti
meg.
(2) A  kiküldöttet megillető költségtérítések a  napidíj, az  ideiglenes külföldi kiküldetés helyére történő kiutazás és
hazautazás költsége, utazási biztosítás, szállásköltség, valamint az  ideiglenes külföldi kiküldetés teljesítésével
összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal vagy
költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal, illetve számlával igazolt összege.
(3) A háttérintézmény vezetőjének kiküldetési költségei az adott háttérintézmény költségvetéséből kerülnek megtérítésre
a háttérintézmény vonatkozó szabályzata szerint.
6. Napidíj 6. § (1) Az  ideiglenes külföldi kiküldetésben részt vevő személy a  172/2012. Korm. rendelet 43.  §-ában meghatározott
napidíjra jogosult az e §-ban meghatározottak szerint.
(2) A kiküldöttet megillető napidíj összegét bruttó összegben – a 3. § (23) bekezdésében foglalt kivétellel – a kiutazás
előtt a kiküldött vagy a meghatalmazottja részére kell kifizetni. A felvett előleggel kapcsolatban a kiküldöttnek a 11. §
szerinti elszámolási kötelezettsége keletkezik.
(3) A miniszter, az államtitkár és a közigazgatási államtitkár – a 275/2015. Korm. rendelet 11. § (5) bekezdése szerint –
a napidíjról lemondhat.
(4) Az  ideiglenes külföldi kiküldetés időtartamát a kiküldetés elrendelője köteles úgy megállapítani, hogy az a  lehető
legkisebb költséggel járjon. Abban az  esetben, ha a  kiutazásra a  kiküldetési feladat kezdetének napját megelőző
napon, illetve a hazautazásra a kiküldetési feladat befejező napját követő napon kerül sor – amennyiben a repülőjárat
nem indokolja –, ennek indokoltságát a kiküldetési engedély „Egyéb, indokolás” pontjában kell alátámasztani.
(5) A  kiküldött személy napidíját megalapozó nap meghatározásánál az  ideiglenes külföldi kiküldetés tényleges
időtartama az  indulás és az  érkezés tényleges időpontja között eltelt idő. A  tényleges időpont megállapítása
szempontjából az országhatár átlépését légi és vízi út esetén az indulás szerinti időpontot egy órával megelőzően,
az érkezést egy órával követően kell figyelembe venni.
(6) Az  ideiglenes külföldi kiküldetés elszámolásának része a  kiküldött által kitöltött 3.  melléklet szerinti „Nyilatkozat
a hivatalos külföldi kiküldetés napidíj elszámolásához” megnevezésű nyomtatvány.
7. Utazási költségek 7. § (1) Az ideiglenes külföldi kiküldetéshez igénybe vehető közlekedési eszköz meghatározásánál a kiküldetés elrendelőjének
a biztonságosságot és a gazdaságosságot szükséges figyelembe venni.
(2) Ha a  minisztérium részéről több fő vesz részt azonos programon, akkor a  delegáció vezetőjeként a  legmagasabb
beosztásban lévő kiküldöttet kell tekinteni, az ő kiküldetési engedélyén kell feltüntetni a többi kiküldöttre vonatkozó
adatokat is. Azonos beosztású kiküldöttek esetén az  utazást elrendelő államtitkár dönt a  delegáció vezetőjének
személyéről.
(3) Repülőgéppel történő kiutazás esetén
a) miniszter első osztályú,
b) más kiküldött turista osztályú,
c) az  államtitkár és a  közigazgatási államtitkár a  négy óra repülési időt meghaladó járatnál turista osztálynál
magasabb utazási osztályú repülőjegyre jogosult.
 (4) A kiküldött részére – a kiküldött kérése alapján – a (3) bekezdés a) és c) pontja szerint megállapított utazási osztálynál
alacsonyabb utazási osztályú repülőjegy is biztosítható. Miniszterelnöki, valamint köztársasági elnöki delegációban
való részvétel esetében lehetőség van a (3) bekezdés b) és c) pontjában foglaltaktól való eltérésre.
(5) Vonattal történő utazás esetén az állami vezető és a miniszteri biztos első osztályt vehet igénybe.
 (6) A minisztert és az államtitkárokat kísérő delegáció utazása esetén, ha a delegációvezető egyedül jogosult magasabb
osztályú jegyre, akkor a delegáció vezetőjének döntése alapján, a közigazgatási államtitkár engedélyével a delegáció
további tagjai részére is biztosítható magasabb osztályú repülőjegy vagy vonatjegy.
(7) A kiküldöttet külföldön az érkezésnél és az indulásnál megilleti az állomástól vagy repülőtértől a hivatalos program
helyszínéig vagy a szállásig, illetve a hivatalos program helyszínétől vagy a szállástól az állomásig vagy repülőtérig
a megtett út helyi közlekedési (tömegközlekedés, taxi, parkolás, autópálya használat) költségeinek számlával vagy
számla hiányában a megőrzött menetjeggyel, egyéb bizonylattal igazolt összege szerinti költségtérítés, amennyiben
az  tartalmazza az  ellenértéket és a  felhasználás pontos időpontját, helyét, amely alapján az  utazás egyértelműen
beazonosítható. A  menetjegyen vagy a  bizonylaton az  elszámoláshoz dokumentálni kell, hogy az  adott út mely
pontok között, mely programra való eljutást szolgálta. A  nem hivatalos programokhoz kötődő helyi közlekedési
költségek a kiküldöttet terhelik.
(8) A magyarországi repülőtéri oda- és visszautazás költségeként Budapest közigazgatási határán belül a minisztérium
nevére és számlázási címére kiállított számlával igazolt legfeljebb 25 000 forintig terjedő személyszállítási díj, illetve
közösségi közlekedés során igénybe vett számlával igazolt menetjegy összege számolható el utólagosan. Az eseti
személyszállítási feladatok igénybevételéről szóló szabályzatról szóló 32/2012. (X. 27.) NGM utasításban szabályozott
taxikártya reptéri transzferre nem vehető igénybe.
(9) Hivatali, illetve saját vagy házastárs tulajdonában lévő gépkocsi használata Európán belüli utazás esetén
engedélyezhető.
(10) A hivatali gépkocsi a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság által meghatározott szabályozás alapján igényelhető
az ideiglenes külföldi kiküldetés megkezdésének időpontja előtt legkésőbb hét munkanappal.
(11) Saját vagy házastárs tulajdonában lévő gépkocsival történő utazás abban az  esetben lehetséges, amennyiben
az  költségmegtakarítással jár, és a  kiküldött rendelkezik érvényes casco és kötelező felelősségbiztosítással, és
a biztosítási díjak befizetéséről szóló igazolást be tudja mutatni. Az engedélyezéshez a 4. melléklet szerinti „Nyilatkozat
saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célú igénybevételéhez” megnevezésű nyomtatványt, valamint a pontos
címadatok f eltüntetésével a w ww.m aps.go ogle.c om honlapról kinyomtatott útvonalat szükséges csatolni. Saját vagy
házastárs tulajdonában lévő személygépkocsival történő utazás esetén a kiküldöttet a hatályos jogszabályok szerinti
üzemanyag- és általános gépjármű-használati költségtérítés illeti meg.
(12) Budapest közigazgatási határán kívül a  NAV által közreadott gépjármű-fogyasztási norma és üzemanyagár szerint
számolt üzemanyagköltség, valamint a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
(a továbbiakban: Szja. tv.) szerint az  általános személygépkocsi-normaköltség alapulvételével kifizetett összeg
számolható el saját gépkocsihasználat jogán, amely a 15 000 forintot nem haladhatja meg.
(13) A  gépkocsi használatával összefüggő, valutában felmerülő várható költségre vonatkozó ellátmányt a  kiküldetési
engedélyen kell engedélyeztetni.
(14) A Protokoll Titkárság vezetője által felhatalmazott munkatárs – bélyegző használatával – végzi az ideiglenes külföldi
kiküldetéshez kapcsolódó számlák teljesítésigazolását, valamint a  számlák Forrás ügyviteli rendszerben történő
rögzítését.
8. Szállásfoglalás, a szállásköltségek elszámolása 8. § (1) A szállásfoglalást az Utaztatás végzi a (2) és (3) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével.
 (2) A  kiküldött abban az  esetben foglalhat szállást a  maga részére, amennyiben a  kiküldetési engedélyben az  adott
utazás – benne a szállás várható költségével és az egyéni foglalás tényével – a kiküldetést engedélyező vezető által
jóváhagyásra került. A  kiküldött a  szállásfoglalással kapcsolatos szállodai visszaigazolást az  utazás előtt köteles
elektronikus úton megküldeni az Utaztatás részére.
(3) A  költségvetési források hatékony és gazdaságos felhasználásának figyelembevételével az  ideiglenes külföldi
kiküldetést teljesítő miniszter esetében legfeljebb 550 euró/éj, államtitkárok esetében legfeljebb 450 euró/éj,
helyettes államtitkárok, miniszteri biztos, kabinetfőnök esetében legfeljebb 300 euró/éj, a főosztályvezetők esetében
legfeljebb 250 euró/éj, a főosztályvezető-helyettesek és az osztályvezetők esetében legfeljebb 200 euró/éj, az egyéb
rangú és beosztású ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítők esetében pedig legfeljebb 150 euró/éj összeghatárig
terjedő szállásfoglalás hagyható jóvá. A  felsorolt összeghatárok feletti szállásdíjat – külön indokolás alapján –
a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár hagyhatja jóvá.
(4) Ha a hivatalos látogatásra induló delegáció vezetője a miniszter, a delegáció külföldi hivatalos programjának könnyebb
koordinálása érdekében törekedni kell arra, hogy a minisztérium delegációjának többi tagja is abban a szállodában
kerüljön elhelyezésre, amelyben a  miniszter. Ha a  szállodában, ahol a  miniszter és a  minisztérium delegációja
elhelyezésre kerül, nem áll rendelkezésre megfelelő számú vagy megfelelő árral rendelkező szoba ahhoz, hogy
a  delegáció tagjai a  (3)  bekezdésben meghatározottnak megfelelő maximális árfekvésű szobába kerüljenek
elhelyezésre, abban az esetben az összeghatároktól a delegáció tagjai esetében el lehet térni, azonban a részükre
lefoglalt szállás költsége ebben az esetben sem haladhatja meg a 450 euró/éj/fő összeget.
(5) Miniszterelnöki, valamint köztársasági elnöki delegációban való részvétel esetében a  (3) bekezdésben részletezett
összeghatároktól indokolás nélkül el lehet térni.
(6) A szállásköltség elszámolásának alapja a minisztérium nevére és számlázási címére kiállított, eredeti szállodai számla.
A szállodai számlán külön tételként megjelenő minden étkezés, egyéb fogyasztás (például minibár) és szolgáltatás
költsége – a 9. § (3) bekezdésében foglaltak kivételével – teljes egészében a kiküldöttet terheli.
(7) Az  ideiglenes külföldi kiküldetés elmaradása, elhalasztása vagy bármely egyéb módosulása esetén a  kiküldött
haladéktalanul köteles a változást jelezni az Utaztatás felé. Ha ezen kötelezettségét a kiküldött neki felróható okból
elmulasztja, az ebből eredő költség a kiküldöttet terheli.
9. Az ideiglenes külföldi kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek térítése
9. § (1) A  kiküldött költségeiből a  munkavégzésével, az  ideiglenes külföldi kiküldetés lebonyolításával összefüggő,
a minisztérium nevére és számlázási címére kiállított számlával, számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal vagy
költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt, az elrendelő által is jóváhagyott költségeit számolhatja el.
(2) Az  ideiglenes külföldi kiküldetés ideje alatt felmerülő reprezentációs költség, különösen étel- és italszolgáltatás
igénybevétele, csak az  ideiglenes külföldi kiküldetést jóváhagyó vezető előzetes engedélye alapján, különösen
indokolt esetben utólagosan, a közigazgatási államtitkár jóváhagyásával számolható el.
(3) A 7 napot meghaladó ideiglenes külföldi kiküldetéseknél szálloda igénybevétele esetén számlával igazolt szobaár
mellett mosatási és vasalási költség címén szállodai éjszakánként az egynapi szállásköltség 10%-át meg nem haladó,
a minisztérium nevére és számlázási címére kiállított számlával igazolt kiadás költsége számolható el.
(4) Az ideiglenes külföldi kiküldetés során felmerülő hivatalos vonalas telefon-, fax-, internet- és egyéb kommunikációs
költség az elrendelő utólagos igazolása alapján számolható el a hívott fél nevének és telefonszámának feltüntetése
mellett.
(5) A  külföldi utazás lebonyolításához kapcsolódó vízumdíjat, vízumfotót a  szolgálati útlevél díját, az  utazáshoz
kapcsolódó kötelező oltásokat, a  poggyászdíjat és a  személyi- illetve poggyászbiztosítás költségét a  minisztérium
fedezi az adott keret terhére.
(6) Pénzváltás költsége elszámolható abban az  esetben, ha az  ideiglenes külföldi kiküldetés helyén nem hivatalos
fizetőeszköz az  előlegként adott valuta. A  pénzváltást minden esetben bizonylattal kell igazolni. Ha a  kiküldött
pénzváltási bizonylatot nem tud felmutatni, az elszámolás során az előleg kiadásának napjára érvényes, a Magyar
Nemzeti Bank által meghatározott középárfolyamot kell figyelembe venni.
(7) A  minisztérium költségvetése terhére kiadásként nem számolható el lopás vagy bármilyen más bűncselekmény
következtében a  kiküldöttet ért anyagi kár ellenértéke, a  kiküldött felróható magatartásából eredő anyagi kár
ellenértéke, a közlekedésrendészeti bírság és az egyéb hatósági büntetés költségei, valamint – a  (3) bekezdésben
foglalt eset kivételével – a szállodai szoba szolgáltatásainak költsége.
10. Útielőleg 10. § (1) A kiküldött útielőleget a jóváhagyott kiküldetési engedély esetén is csak abban az esetben igényelhet, amennyiben
eleget tett korábbi ideiglenes külföldi kiküldetése 11. § szerinti elszámolási kötelezettségének.
(2) Az elszámolási kötelezettség alól kivételt képez az az eset, amikor az előző ideiglenes külföldi kiküldetés visszaérkezési
időpontjától az elrendelt utazás megkezdésének napjáig öt munkanapnál kevesebb idő telik el, vagy egyéb indok
alapján azt az ideiglenes külföldi kiküldetést jóváhagyó vezető külön engedélyezi. Ez esetben a kiküldöttnek a második
ideiglenes külföldi kiküldetés befejezését követő nyolc munkanapon belül kell elszámolnia mindkét ideiglenes
külföldi kiküldetéssel.
(3) A kamatkedvezményből származó jövedelem megállapításánál – az Szja. tv. 72. § (4) bekezdés n) pontja alapján – nem
kell figyelembe venni az  ideiglenes külföldi kiküldetésre, külszolgálatra tekintettel adott előleget, elszámolásra
kiadott összeget, feltéve, hogy annak a  kifizetővel való elszámolása a  visszaérkezést követő 30 napon belül
megtörténik. A kamatkedvezményből származó jövedelem szempontjából – az Szja. tv. 72. § (4) bekezdés e) pontja
alapján – nem kell figyelembe venni az elszámolás szokásszerű rendjéből adódóan keletkezett követelést sem.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak alapján az elrendelt ideiglenes külföldi kiküldetés során elszámolásra átvett összeggel
kapcsolatban a munkavállalónak nem keletkezik kamatkedvezményből származó jövedelme 30 napot meghaladó
elszámolás esetén sem, ha az elszámolásra annak szokásszerű rendjében kerül sor.
(5) Az  útielőleg bruttó összegét az  utazás előtt kell a  kiküldött részére – választása szerint – készpénzben vagy
bankszámlára való átutalással kifizetni, kivéve a 3. § (23) bekezdése szerinti esetben. Banki átutalás választása esetén
a  6.  § szerinti napidíjelőleg, valamint a  10.  § (6)  bekezdése szerinti dologi kiadásokra kért előleg az  utalás napját
megelőző napon érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által meghatározott középárfolyamon forintra átszámított összege
kerül kifizetésre.
(6) A  dologi kiadásokra (szállásköltségre, közlekedési költségre, az  ideiglenes külföldi kiküldetés teljesítésével
összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségre) útielőleg euróban, amerikai dollárban vagy svájci frankban
igényelhető.
(7) Az  ideiglenes külföldi kiküldetéshez kötődő bármilyen előzetes kifizetés kizárólag számla – vagy annak hiányában
kivételesen indokolt esetben az  adott kiküldetést jóváhagyó vezető engedélyével ellátott díjbekérő – ellenében
igényelhető.
(8) Egyéb indokolt dologi költségre igénylés esetén egy napra járó napidíjnak megfelelő összegű előleg adható.
A  6  napot  meghaladó ideiglenes külföldi kiküldetések esetén két napra járó napidíjnak megfelelő összegű előleg
biztosítható. Ezt meghaladó összegű előleg kifizetésére indokolt esetben kerülhet sor, amelyet a kiküldetés elrendelője
a kiküldetési engedély „Egyéb, indokolás” rovatában köteles megindokolni.
(9) A  minisztériumi VIP-bankkártya használatára az  állami vezetők, valamint az  utazás szervezését és elszámoltatását
ellátó ügyintézők jogosultak.
(10) A  minisztériumi utazások gyakoriságára tekintettel – egyedi kérelemre – további közszolgálati tisztviselők részére
a közigazgatási államtitkár állapíthat meg jogosultságot a minisztériumi VIP-bankkártya használatára. A minisztériumi
VIP-bankkártyák ügyintézésével kapcsolatos feladatokat az  IGF látja el. A VIP-bankkártya elsősorban az  ideiglenes
külföldi kiküldetéssel kapcsolatos költségek fizetésére vehető igénybe, különösen a külföldön felmerülő szállásköltség,
közlekedési költség, valamint az utazást megelőzően engedélyezett reprezentációs kiadások kifizetésére.
(11) A minisztériumi VIP-bankkártya használata előlegfelvételnek minősül, amellyel szemben a 11. § szerinti elszámolási
kötelezettség keletkezik.
(12) A napidíj és a jóváhagyott dologi útielőleg valuta összegét az utazó vagy annak meghatalmazottja a valutapénztárban
veheti fel az utazás megkezdése előtt legalább egy munkanappal. Meghatalmazott eljárása esetén a valutapénztár
részére az 5. melléklet szerinti valutapénztári „Meghatalmazás” megnevezésű nyomtatványt szükséges csatolni.
11. Elszámolás 11. § (1) Az ideiglenes külföldi kiküldetés befejeztével a kiküldött köteles
a) a  felvett útielőleggel a  6.  melléklet szerinti „Kiküldött által elszámolt utazási költségek” megnevezésű
nyomtatványon elszámolni,
b) az ideiglenes külföldi kiküldetés szakmai teljesítését és az elszámolást a kiküldetés elrendelőjével igazoltatni és
c) az aláírt nyomtatványt papír alapon az IGF részére 8 munkanapon belül eljuttatni.
(2) A kiküldöttnek az elszámolás mellékleteként csatolnia kell a költségek igazolására szolgáló, a minisztérium nevére és
számlázási címére kiállított eredeti számlákat, illetve egyéb igazoló dokumentumokat, bizonylatokat, úgymint
menetjegy, biztosítási kötvény, felvett előleg dokumentációja, szállodai számla, helyi közlekedési eszköz esetleges
költségeinek számlája, menetjegyei, taxiköltség számlája, bankkártyahasználat bizonylatai, egyéb felmerült költségek
számlái, illetve tanácsi ülés esetén meghívó és aláírt jelenléti ív.
(3) A kiküldöttnek büntetőjogi felelőssége tudatában az elszámoláshoz csatolt idegen nyelvű számlákra, bizonylatokra
a szolgáltatás tartalmát magyar nyelven kézzel fel kell vezetni.
(4) Az utazás elmaradása esetén a kiküldött köteles az útielőleget a valutapénztárba 5 munkanapon belül visszafizetni.
 (5) Az  elszámolásból adódó követelés vagy tartozás pénzügyi rendezését a  kiküldött az  elszámolás pénzügyi
jóváhagyásáról szóló értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül köteles teljesíteni.
 (6) Abban az  esetben, ha a  kiküldött az  útielőleget banki átutalás útján igényelte, az  előleg visszafizetése csak banki
átutalással lehetséges a  minisztérium Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01460658-00000000 számú
számlájára. Az átutalás költségei, a pénzforgalom tranzakciós díjai a kiküldöttet terhelik.
(7) Ha a kiküldött az útielőleget készpénzben vette fel, a költségekkel – ideértve a kiküldött befizetési kötelezettségét,
illetve a minisztérium által történő kifizetés teljesítését – való elszámolás kizárólag a felvett valutaelőleg pénznemében
készpénzben történhet azzal, hogy a Magyarország területén felmerült költséget a minisztérium utólag, banki átutalás
útján téríti meg forintban a kiküldött részére. A minisztérium valutapénztárában való elszámolás személyesen vagy
meghatalmazott útján történhet. Meghatalmazott eljárása esetén az 5. melléklet szerinti meghatalmazást szükséges
csatolni, kivéve, ha az a 10. § (12) bekezdésében meghatározott eljárás során korábban már becsatolásra került.
12. Úti jelentés 12. § (1) A kiküldött a kiküldetés elrendelője részére az ideiglenes külföldi kiküldetés során végzett munkáról, a tárgyalások
eredményéről, a  kapcsolódó további feladatokról a  megérkezését követő 8 munkanapon belül köteles
–  a  7.  mellékletben meghatározott formanyomtatvány szerint – úti jelentést készíteni, amelyet a  kiküldetés
elrendelőjének igazolnia kell. A kiküldöttnek az aláírt úti jelentés egy példányát az elszámoláshoz kell csatolnia és
azzal együtt eljuttatnia az IGF részére.
(2) Az IGF az úti jelentéseket másolatban hetente megküldi az NGKF részére.
 (3) Ha a miniszteri delegáció hivatalos programja során bizalmas, de nem minősített adatok megtárgyalására kerül sor,
akkor az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően nem kell úti jelentést leadni.
 (4) Az  Európai Unió döntéshozatali eljárásához kötődő ideiglenes külföldi kiküldetések esetében az  ülést követő
két munkanapon belül a kiküldött köteles elkészíteni és megküldeni az úti jelentést az Európai Unió döntéshozatali
tevékenységében való kormányzati részvétel összehangolásáról és az  Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottságról
szóló 1742/2014. (XII.  15.) Korm. határozat 52. pontjának megfelelően.
(5) Ha a kiküldött szolgálati vagy diplomata-útlevéllel utazott – a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény, illetve
a  külügyminiszter által kiállított útlevelek kezelésének szabályairól szóló 1/1998. (X. 14.) KüM rendeletnek
megfelelően –, köteles azt az utazás végén az Utaztatás munkatársa részére leadni a hivatalos okmányok biztonságos
tárolása érdekében.
(6) A  nemzetközi együttműködésben szerzett tapasztalatokról és információkról azok hasznosítása céljából
a háttérintézmény vezetőjének éves beszámolót kell készítenie, amelyet a tárgyévet követő év február 15-ig meg kell
küldeni a nemzetközi gazdasági kapcsolatokért és fenntartható gazdaságfejlesztésért felelős helyettes államtitkárnak,
valamint a háttérintézmény szakmai felügyeletét ellátó állami vezetőnek.
13. Záró rendelkezések 13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
14. § Hatályát veszti az ideiglenes külföldi kiküldetések rendjéről szóló 10/2016. (VIII. 4.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
30/2012. (II. 7.) KE határozata bírák kinevezéséről és felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése és 90. §-a alapján, az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára
lemondására tekintettel dr. Gálné dr. Gulyás Edinát 2012. március 22-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
dr. Bagyula Liliána Zsanettet, dr. Bögös Fruzsinát és
dr. Kiss Anitát 2012. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. január 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
504/2013. (XII. 16.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Ismatullo
Hikmatulloevich Nasredinov rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Tádzsik Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2013. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1311/2011. (IX. 12.) Korm. határozata Magyarország Alaptörvénye névre szóló díszkiadásával összefüggő feladatok ellátásáról.
A Kormány Magyarország Alaptörvénye névre szóló díszkiadásával összefüggő feladatok végrehajtása érdekében kijelöli
1. a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumot a díszkiadás előállításával,
2. a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát a díszkiadás kézbesítésével
kapcsolatos feladatok ellátására. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
373/2013. (VIII. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. burai Judit Cintiát
2013. szeptember 1. napjától 2016. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. augusztus 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1093/2006. (IX. 29.) Korm. határozata az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatójának felmentéséről.
A Kormány a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak
és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről
szóló 1998. évi XXXIX. törvény 2. §-ának (2) bekezdése
alapján dr. Kiss Józsefet, az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár főigazgatóját e tisztségéből – 2006. szeptember
30-i hatállyal – érdemei elismerése mellett, felmenti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1187/2016. (IV. 12.) Korm. határozata a Szociálpolitikai Tanács szervezetéről és működéséről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, a szociális területen a módszertani és szakmafejlesztési rendszer
támogatására, valamint a  szakma képviselőivel történő együttműködés erősítése érdekében Szociálpolitikai
Tanácsot (a továbbiakban: Tanács) hoz létre.
2. A Tanács javaslattevő, véleményező és tanácsadói tevékenységet végez a Kormány és a szociál- és nyugdíjpolitikáért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) számára.
3. A Tanács feladatai keretén belül:
a) véleményezi az elé terjesztett koncepciókat, stratégiákat, előterjesztéseket és jelentéseket,
b) javaslatot tesz a szociális területet érintően jogszabály megalkotására, módosítására,
c) javaslatot tesz a szociális területet érintően szakmai egyeztetés összehívására,
d) állást foglal a szociális szakmafejlesztési irányelveket érintően, véleményezi a módszertani ajánlásokat,
e) véleményezi a  szociális ágazati életpályamodellre, valamint a  szociális képzésekre, továbbképzésekre
vonatkozó javaslatokat,
f ) szükség esetén javaslatot tesz ügyrendje módosítására.
4. A  Tanács elnöke a  miniszter által vezetett minisztérium szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért felelős
államtitkára. Az elnököt akadályoztatása esetén az ügyrendben meghatározott személy helyettesíti.
5. A Tanács 15 tagú testület, melynek tagjai:
a) a Tanács elnöke,
b) a szociális területen működő alábbi Kollégiumok 1-1 delegált tagja:
ba) Idősellátás Országos Szakmai Kollégiuma,
bb) Fogyatékosságügyi Országos Szakmai Kollégium,
bc) Gyermekjóléti és Gyermekvédelmi Ellátások Országos Szakmai Kollégiuma,
bd) Szociális és Gyámügyi Igazgatás Országos Szakmai Kollégiuma,
be) Addiktológiai Országos Szakmai Kollégium,
bf ) Hajléktalanügyi és Lakhatási Országos Szakmai Kollégium,
bg) Rehabilitációs és Fejlesztő Foglalkoztatás Országos Szakmai Kollégiuma,
c) a szociális ellátásra is kiterjedő átfogó megállapodással rendelkező vallási közösségek által közösen jelölt és
a miniszter által felkért 1 fő,
d) a Szociális Ágazati Érdekegyeztető Fórum által jelölt és a miniszter által felkért 1 fő,
e) a Karitatív Tanács tagszervezeteinek ajánlása alapján a Karitatív Tanács által jelölt és a miniszter által felkért 1 fő,
f ) a társadalmi felzárkózási területet képviselő tagszervezetek ajánlása alapján a Roma Koordinációs Tanács által
jelölt és a miniszter által felkért 1 fő,
g) a szociális felsőoktatás területéről a miniszter által felkért 1 fő,
h) a szociálpolitikai kutatás-elemzésért felelős területről a miniszter által felkért 1 fő, és
i) a társadalmi felelősségvállalás területén aktív szerepet vállaló piaci szereplők közül a miniszter által felkért 1 fő.
6. A  Tanács 5.  pont c)–i)  alpontja szerinti tagjait a  miniszter írásban kéri fel, megbízatásuk visszavonásig szól.
A miniszter a tagok megbízatását bármikor, indokolás nélkül visszavonhatja.
7. A Tanács elnöke, ha valamely napirendi pont tárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, a  tagokon túl tanácskozási
joggal további személyeket hívhat meg.
8. A  Tanács működésével kapcsolatos titkársági teendőket a  Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) látja el.
9. A Tanács szükség szerint, de évente legalább kétszer ülésezik.
 10. A Tanács működésének részletes szabályait a tagjai véleményének kikérését követően a Hivatal által előkészített és
a Tanács elnöke által elfogadott ügyrend tartalmazza.
 11. A Tanács tagjai a feladatuk ellátásáért díjazásban nem részesülnek, de jogosultak a tevékenységük során felmerült,
számlával igazolt és indokolt szállás-, illetve útiköltségük megtérítésére.
 12. A Tanács működésének költségeit a Hivatal költségvetése biztosítja.
 13. Az  5.  pont b)  alpontja szerinti Kollégiumok a  Tanács munkáját segítő, legfeljebb 12-12 tagból álló testületek.
A  Kollégiumok tagjai az  adott szakterületen tevékenykedő, államigazgatáson kívüli szakértő személyek, akiket
a miniszter kér fel. A  tagok megbízatása visszavonásig szól. A miniszter a  tagok megbízatását bármikor, indokolás
nélkül visszavonhatja. A  Kollégiumok működésének részletes szabályait a Tanács elnöke által elfogadott ügyrend
tartalmazza.
14. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1294/2019. (V. 27.) Korm. határozata a Magyar Falu Program keretében a falugondnoki szolgálatok országos bővítéséhez szükséges intézkedésekről, valamint a falu- és tanyagondnoki szolgálatok 2019. többlettámogatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  35. A  falu- és
tanyagondnoki szolgálatok kiegészítő támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. a Kvtv. 19.  § (4)  bekezdése, valamint az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – a  falu és
tanyagondnoki szolgálatok bővítése érdekében – elrendeli:
a) a Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím,
2. Központi tartalékok alcím, 2. Országvédelmi Alap jogcímcsoport terhére 1  551  350 000 forint egyszeri
átcsoportosítását, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 35. A  falu- és
tanyagondnoki szolgálatok kiegészítő támogatása cím javára, az 1. melléklet szerint,
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi
tartalékok alcím, 2. Országvédelmi Alap jogcímcsoport terhére 71  300 000 forint egyszeri átcsoportosítását,
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 1. Szociális célú nem állami humánszolgáltatások támogatása
jogcímcsoport javára, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős:  emberi erőforrások minisztere
Határidő:  2019. december 30.
3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont a) alpontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére, a települési
önkormányzatok által fenntartott falu- és tanyagondnoki szolgálatok kiegészítő támogatására, pályázat és
támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként, egy összegben a  támogatás felhasználásának
és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján a  2.  melléklet szerinti települési
önkormányzatok részére, az ott meghatározott összegben költségvetési támogatást nyújtson 2019. december 31-i
felhasználási határidővel;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára;
5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítse elő, illetve vizsgálja meg a szociális  igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítását annak érdekében, hogy
a) a falugondnoki szolgáltatás működtetéséhez kapcsolódó lakosságszámhatár 600 főről két lépésben
1000 főre emelkedjen az alábbiak szerint:
aa) 2020. január 1-jétől 800 fő és az alatti lakosságszámú településeken,
ab) 2022. január 1-jétől 1000 fő és az alatti lakosságszámú településeken
lehessen a szolgáltatást működtetni, b) a falugondnoki szolgálat tartalmi fejlesztésével a  szolgáltatás hatékonyan ki tudja szolgálni
a kistelepülések  aktív korú lakosainak  munkába jutásával összefüggő szállítási szükségleteket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: Magyarország 2020. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvénytervezet
előkészítése során
 6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere, a  belügyminiszter, valamint a  Modern
Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos bevonásával
a) vizsgálja meg a  falu- és tanyagondnoki szolgálatok lakosságszám szerinti differenciált finanszírozásának
lehetőségét,
b) az a)  alpont szerinti vizsgálat eredményének figyelembevételével gondoskodjon a  falu- és tanyagondnoki
szolgálatok megemelt támogatásához szükséges 2020. évi forrás biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter
Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 7. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával – gondoskodjon az 5. pont
a) alpontja teljesítéséhez szükséges források rendelkezésre állásáról a 2020. és 2022. költségvetési évben.
Felelős: pénzügyminiszter
feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: a 2020. és 2022. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1492/2015. (VII. 21.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében meghatározott
jogkörében eljárva az  ITU Telecom World 2015 konferencia megszervezése érdekében a  Magyarország 2015.  évi
központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet,
a) 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium központi igazgatása cím javára 74 420 ezer forint,
b) 2. Külképviseletek igazgatása cím javára 61 000 ezer forint és
c) 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Fejezeti tartalék alcím, 1. Fejezeti általános tartalék jogcímcsoport
javára 1 486 195 ezer forint,
azaz összesen 1 621 615 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2015. (XI. 19.) SZTNH utasítása a közérdekű adatok és a közérdekből nyilvános adatok megismerésére irányuló igények teljesítéséről.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. § (6) bekezdésében foglaltak
alapján, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjával összhangban, a közérdekű adatok és
közérdekből nyilvános adatok megismerhetősége érdekében az alábbi utasítást adom ki:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § Az utasítás célja, hogy meghatározza a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) által kezelt
közérdekű adatok és közérdekből nyilvános adatok (a továbbiakban együtt: közérdekű adatok) megismerésére
vonatkozó igények teljesítésének rendjét.
2. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira
(a továbbiakban együtt: dolgozó) terjed ki.
(2) Az utasítás személyi hatálya nem terjed ki azon személyekre, akik egyéb jogviszony alapján kezelnek a Hivatallal
kapcsolatba hozható közérdekű adatot.
3. § (1) Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed minden, a Hivatal által kezelt közérdekű adatra.
 (2) Az utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki a Hivatal által vezetett közhitelű nyilvántartásból történő adatigénylésekre.
 (3) Az utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki a közadatok újrahasznosításáról szóló 2012. évi LXIII. törvény alapján benyújtott
kérelmek teljesítésére.
 (4) A sajtó számára a közérdekű adatokkal kapcsolatban adandó tájékoztatásra jelen utasítás rendelkezésein túl a sajtóról
szóló külön elnöki utasításban foglalt rendelkezések is irányadók.
4. § Jelen utasítás alkalmazásában az adatkezeléssel kapcsolatos alábbi fogalmak tartalmát az információs önrendelkezési
jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) rendelkezései határozzák
meg:
a) közérdekből nyilvános adat;
b) közérdekű adat;
c) személyes adat.
5. § (1) A közérdekű adatok megismerése érdekében benyújtott igények teljesítését az erre a Hivatal elnöke által általánosan
vagy egyedileg kijelölt személy, ennek hiányában az Elnökségi Kabinet vezetője (a továbbiakban együtt: válaszadást
koordináló személy) fogja össze és teljesíti.
(2) Az igények teljesítését a Hivatal minden dolgozója köteles elősegíteni.
6. § A Hivatal dolgozói kötelesek a közérdekű adatok igénylésére vonatkozó, tudomásukra jutott igényt – a 7. §
(3) bekezdésben foglalt igény kivételével – haladéktalanul továbbítani a Hivatal elnöke részére.
II. A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉNEK SZABÁLYAI 7. § (1) Közérdekű adat megismerése iránti igényt bárki előterjeszthet.
 (2) Az igény szóbeli előterjesztése esetén a Hivatal kérheti annak írásba foglalását, amelynek elmaradása esetén annak a
dolgozónak, akinek azt előterjesztették, az igényt írásba kell foglalnia.
 (3) Nem kell írásba foglalni a szóban előterjesztett igényt, ha az igényelt adat a honlapon megtalálható, és a szóban
rögtön megadott választ az igénylő elfogadta.
 (4) A közérdekből nyilvános adatok megismerésére irányuló igények esetén a jelen utasítás közérdekű adatokra
vonatkozó szabályai szerint kell eljárni. 8. § A Hivatal a www.sztnh.gov.hu honlapon közzéteszi az igénylés szabályairól szóló tájékoztatót.
9. § (1) A közérdekű adat igénylésére vonatkozó beadványt soron kívül, de legkésőbb a Hivatalhoz érkezését követő
munkanapon a Hivatal elnökének kell továbbítani, aki gondoskodik a válaszadást koordináló személy kijelöléséről
és az igénylés részére történő továbbításáról.
(2) A válaszadást koordináló személy az igényt haladéktalanul megvizsgálja. Amennyiben az igényelt adatot a Hivatal
nem kezeli, az igényt 1 munkanapon belül megküldi a hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság részére (a továbbiakban:
áttétel), és erről az igény benyújtóját és a Hivatal elnökét tájékoztatja.
(3) Ha megállapítható, hogy az igényelt adatot a Hivatal nem kezeli, de az nem állapítható meg, hogy mely hatóság
kezeli, a válaszadást koordináló személy erről a tényről tájékoztatja az igény benyújtóját és a Hivatal elnökét.
10. § (1) Amennyiben áttételnek nincs helye, a válaszadást koordináló személy dönt abban a kérdésben, hogy az igényből
a kért közérdekű adat pontosan megállapítható-e.
(2) Ha az adatigénylés nem egyértelmű, a válaszadást koordináló személy haladéktalanul annak pontosítására hívja fel az
igénylőt, egyben tájékoztatja a (3) bekezdésben foglaltakról.
(3) Amennyiben az adat igénylője a pontosításnak nem tesz eleget, a válaszadást koordináló személy a 11. §
(11)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően tájékoztatja az igénylőt arról a tényről, hogy az adatok körének
meghatározhatatlansága miatt a Hivatal az igénylésnek nem tud eleget tenni.
11. § (1) Az igényelt adat pontos meghatározását követően a válaszadást koordináló személy dönt abban a kérdésben, hogy
az kiadható-e, vagy annak kiadását a Hivatal köteles megtagadni. Az adatigénylés kizárólag törvényben meghatározott
okból tagadható meg.
(2) Szerzői jogi védelem alatt álló mű esetében az igény teljesíthetősége, illetve annak módja kérdésében való döntés
során figyelemmel kell lenni a szerző jogai védelmének törvényi előírásaira is.
(3) Az igény teljesítése nem eredményezhet olyan adatokhoz való hozzáférést, amelyek megismerése a Hivatal üzleti
titkai szempontjából aránytalan sérelmet jelentenének, amennyiben ez nem akadályozza meg a közérdekből
nyilvános adat megismerésének lehetőségét.
(4) Ha az igény olyan adat megismerésére irányul, amelynek teljesítésére a törvény mérlegelési jogot biztosít a Hivatal
részére, az kizárólag abban az esetben tagadható meg, amennyiben a megtagadás alapjául szolgáló közérdek súlya
nagyobb a közérdekű adat megismerésére irányuló közérdeknél.
(5) Az átfogó, számlaszintű vagy tételes ellenőrzésre irányuló adatigénylést a Hivatal az igényelt irat másolata helyett
annak leíró adatainak (jogviszony alanyai, típusa, tárgya, a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás mértéke, a teljesítés
időpontja) közlésével is teljesítheti.
(6) Az igény nem tagadható meg az Infotv. 30. § (2) és (4) bekezdéseiben szabályozott esetekben.
 (7) A (6) bekezdésben foglalt, nem magyar nyelvű igénylés esetében a válaszadást koordináló személy haladéktalanul
felveszi a kapcsolatot az igénylővel annak érdekében, hogy az igényt magyarul vagy a Hivatal dolgozói által értett más
nyelven nyújtsa be.
(8) A döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy rögzített, a döntés megalapozását szolgáló adat
– amennyiben annak megismerését törvény nem zárja ki vagy nem korlátozza – az Infotv. szerinti határidőig nem
nyilvános, ugyanakkor az ilyen adat megismerését a Hivatal elnöke a válaszadást koordináló személynek
előterjesztésére engedélyezheti. A döntés meghozatalát követően az annak alapjául szolgáló adatra vonatkozó igény
az Infotv. szabályai szerinti esetben utasítható el.
(9) Az adatigénylésnek vagy az azonos igénylő által az Infotv.-ben meghatározott határidőn (egy év) belül benyújtott,
azonos adatkörre vonatkozó ismételt adatigénylésnek a Hivatal nem köteles eleget tenni, ha ennek Infotv.-ben
meghatározott feltételei fennállnak.
(10) Az igény megtagadásáról az igénylőt a válaszadást koordináló személy az Infotv. 30. § (3) bekezdése szerint
tájékoztatja.
(11) Az elutasított kérelmekről, valamint az elutasítások okairól a válaszadást koordináló – ha az adott évben több ilyen
személy járt el, az erre külön kijelölt – személy minden év január 31. napjáig tájékoztatja a Nemzeti Adatvédelmi
és Információszabadság Hatóságot.
12. § (1) Amennyiben nincs helye áttételnek, a válaszadást koordináló személy a közérdekű adatigénylésről és az azzal
összefüggő tényekről tájékoztatja a Hivatal elnökét, elnökhelyetteseit és gazdasági főigazgatóját, továbbá
amennyiben nem állnak fenn a 10–11. §-ban írt körülmények, az igényt megküldi az érintett terület vezetőjének
a válasz megadásához szükséges adatok, illetve a válasz tervezetének elkészítése érdekében, egyben tájékoztatja őt
annak elkészítési határidejéről is.
(2) Amennyiben ugyanannak az adatnak a megismerése érdekében más igénylő később újabb igénylést nyújt be,
a válaszadást koordináló személy az (1) bekezdésben foglaltakon túl a korábbi válasz végleges szövegét is elküldi
az érintett vezető részére annak eldöntése érdekében, hogy annak érdemi módosítása szükségesnek látszik-e.
(3) Az érintett vezető a kérésnek megfelelően az adatokat, illetve a válasz tervezetét legkésőbb a megadott határidőig
elkészíti, és megküldi a válaszadást koordináló személy részére.
(4) Amennyiben az igényelt adat korábban elektronikus formában már nyilvánosságra került, a választ aláíró személy
dönt arról, hogy a válasz az igényelt adatokat tartalmazza, vagy a már megjelent közérdekű adatot tartalmazó
nyilvános forrást jelölje meg.
(5) A válaszadást koordináló személy a tervezetet annak kézhezvételét követően a lehető legrövidebb időn belül áttekinti
annak megállapítása érdekében, hogy az abban szereplő adatok közérdekű adatoknak minősülnek-e, illetve
kiadhatók-e, amelynek során szükség esetén egyeztet a válasz készítőjével, illetve más személlyel.
(6) A közérdekű adatkérő megkeresésére elkészült választ a válaszadást koordináló személy legkésőbb a közérdekű adat
megküldésére nyitva álló határidő utolsó napján megküldi az azt igénylőnek.
13. § Amennyiben a közérdekű adat megismerése iránti igényt a sajtó képviselője terjeszti elő, jelen utasítás rendelkezéseit
azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a válaszadást koordináló személy a 12. § (1) bekezdésében írtakkal egyidejűleg
tájékoztatja a Hivatal kommunikációs főtanácsadóját is, akivel a válasz elküldése előtt minden esetben egyeztet
a 12. § (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelő módon.
14. § (1) Amennyiben az igénylő az adatok megtekintését igényli, a válaszadást koordináló személy az igénylővel előre
egyeztetett időpontban biztosítja ehhez a megfelelő feltételeket.
(2) Ha közérdekű adatot tartalmazó dokumentum olyan adatot is tartalmaz, amelyet az igénylő nem ismerhet meg,
a dokumentum megtekintésének idejére ezt az adatot a Hivatal felismerhetetlenné teszi.
15. § (1) Az igénylő a közérdekű adatokat tartalmazó dokumentumról vagy annak általa megismerhető részletéről másolatot
kaphat, amelynek elkészítéséért a Hivatal az Infotv. szerint költségtérítést állapíthat meg.
(2) A Hivatal a költségtérítés összegét a jogszabályok keretei között és a hatóság állásfoglalásaira figyelemmel határozza
meg, és összegéről az igénylőt az igény teljesítését megelőzően tájékoztatja.
(3) Az adatigénylőnek a figyelmét fel kell hívni arra, hogy a tájékoztatás kézhezvételétől számított 30 napon belül kell
nyilatkoznia arról, hogy a megállapított költségtérítés összegének megismerését követően is fenntartja-e az igényt.
Amennyiben az igényét fenntartja, a költségtérítést az Infotv. által megállapított határidőben köteles megfizetni.
(4) Ha az adatigénylés a Hivatal alaptevékenysége ellátásához szükséges humánerőforrásainak aránytalan
igénybevételével jár, vagy az igényelt dokumentum, dokumentumrész jelentős terjedelmű, illetve ha a költségtérítés
mértéke meghaladja a jogszabályokban meghatározott összeget, az adatigénylést a költségtérítés megfizetését
követő 15 napon belül teljesíti a Hivatal. A fenti körülmények fennállásáról a válaszadást koordináló személy az igény
beérkezésétől számított 15 napon belül tájékoztatja az igénylőt.
(5) Ha a közérdekű adatot tartalmazó okirat olyan adatot is tartalmaz, amelyet az igénylő nem ismerhet meg, a másolaton
ezt az Infotv. előírásai szerint a Hivatal felismerhetetlenné teszi.
16. § (1) A Hivatal az adatigénylésnek az Infotv.-ben meghatározott időn belül – 15 nap –, közérthető formában, továbbá
amennyiben ennek a Hivatal aránytalan nehézség nélkül képes megfelelni, az igénylő által kívánt formában, illetve
módon tesz eleget.
(2) Amennyiben az igénylő nem jelölte meg a teljesítés módját, a Hivatal elsősorban e-mailben elküldve teljesíti
az igényt.
(3) Az Infotv.-ben meghatározott feltételek esetén az adatigénylés teljesítési határideje egy alkalommal 15 nappal
meghosszabbítható. A válaszadás idejének meghosszabbításáról a válaszadást koordináló személy az igénylőt
a jogszabályok által meghatározott időn belül – 15 nap – értesíti.
(4) Az igény teljesítésére nyitva álló határidőbe egyes, jogszabályban meghatározott időtartamok – pl. a költségtérítés
összegéről szóló tájékoztatás elküldésétől az igénylő nyilatkozatának Hivatalhoz érkezéséig eltelt idő – nem
számítanak bele.
(5) Abban az esetben, amennyiben a válaszadás elkészítése során vagy a válasz tervezetének a válaszadást koordináló
személy általi ellenőrzése során derül ki, hogy az igény nem teljesíthető, a válaszadást koordináló személy a 11. §-ban
foglaltak szerint jár el.
17. § (1) Az igény előterjesztéséről, továbbá annak teljesítéséről vagy megtagadásáról az erre külön kijelölt személy vagy
szervezeti egység más nyilvántartásoktól elkülönült nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartás nem tartalmazza a 7. § (3) bekezdése szerint adott tájékoztatás adatait.
 (3) A nyilvántartásban fel kell tüntetni az igény érkezésének dátumát, az igényelt adatok körét, az igény benyújtójának
nevét és elérhetőségét, a válasz tervezetét elkészítő személy nevét, az esetleges határidő-hosszabbítás tényét,
az  igénylés teljesítésének vagy elutasításának tényét és okát, a válasz elküldésének dátumát és módját, valamint
esetlegesen a megjegyzéseket. Amennyiben a Hivatal költségtérítést határoz meg, a nyilvántartásnak tartalmaznia
kell annak összegét és azt a tényt is, hogy az igénylő a költségtérítésre mikor kapott felhívást, továbbá hogy azt
megfizette-e.
(4) A nyilvántartás adatainak teljeskörűsége érdekében, ha nem az (1) bekezdés szerinti személy a konkrét megkeresésre
az 5. § (1) bekezdés szerinti válaszadást koordináló személy, akkor köteles a (3) bekezdés szerinti adatokat
a nyilvántartásban történő rögzítés érdekében egy napon belül írásban megadni a nyilvántartást vezető részére.
(5) Törvény eltérő rendelkezése hiányában az adatigénylő személyes adatai csak az igény teljesítése, a 11. §
(9)  bekezdésében foglalt körülmények vizsgálata, illetve az igény teljesítéséért megállapított költségtérítés
megfizetése érdekében kezelhetők.
(6) Az igénylő személyes adatait a 11. § (9) bekezdésében meghatározott idő elteltével, illetve a költségek megfizetését
követően a Hivatal a nyilvántartásokból törli.
III. HATÁLYBA LÉPTETŐ ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A jelen utasítás szabályait az utasítás hatálybalépését követően benyújtott közérdekű adatkérésekre kell alkalmazni.
 (3) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról az Elnökségi Kabinet vezetője gondoskodik. A felülvizsgálatot legalább
3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként – szükség esetén – kezdeményezni kell az utasítás módosítását
vagy új utasítás kiadását.
(4) Az utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül kell a 2015. január 1-je után, de az utasítás hatálybalépéséig
terjedő időben a Hivatalhoz benyújtott közérdekű adatkérések adatait a 17. § szerinti nyilvántartásba felvenni.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke