text:
17/2016. (XII. 23.) LÜ utasítása az ügyészségi alkalmazottak egyes költségtérítéseiről és juttatásairól.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8.  § (3)  bekezdésében és a  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi
alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény 71.  § (1) és (3)  bekezdésében, 73.  §
(3) bekezdésében és 157. §-ában kapott felhatalmazás alapján az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsának és az ügyészségi
alkalmazottak érdekképviseleti szerveinek egyetértésével a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya kiterjed az ügyészségi alkalmazottak egyes költségtérítéseire és juttatásaira, illetve az ügyészségi
üdülők és vendégszobák hasznosítására, valamint igénybevételére.
2. § Az utasítás alkalmazásában közeli hozzátartozó alatt a Polgári Törvénykönyvben közeli hozzátartozóként megjelölt
személyt kell érteni.
2. A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés 3. § (1) Az ügyészség az ügyészségi alkalmazott részére a munkába járás költségeit a munkába járással kapcsolatos utazási
költségtérítésről szóló kormányrendeletben kötelezően előírt esetekben és mértékben megtéríti.
(2) A kötelezően elő nem írt esetekben az ügyészségi alkalmazott nem közösségi közlekedési jármű igénybevételével
–  közigazgatási határon kívülről – történő napi munkába járásának és hazautazásának a  költsége kérelemre
megtéríthető. Ez az összeg nem haladhatja meg a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti, a munkába járás
költségtérítése címén a jövedelem kiszámításakor figyelembe nem veendő mértéket.
(3) A közösségi közlekedési jármű igénybevételére nem képes mozgáskorlátozott, illetve súlyosan fogyatékos ügyészségi
alkalmazott a  közigazgatási határon belül történő munkába járás esetén is igényelheti a  gépkocsihasználat
(2) bekezdés szerinti költségtérítését.
(4) Az ügyészségi alkalmazott hazautazáskor a kötelező helybiztosítási díj (IC-pótjegy, helyjegy) 86%-ának megtérítésére
tarthat igényt.
(5) Az ügyészségi alkalmazott a napi munkába járás költségeinek megtérítését az 1. melléklet szerinti adatlap, a hazautazás
költségeinek megtérítését a 2. melléklet szerinti adatlap kitöltésével és benyújtásával igényelheti.
4. § (1) A 3. §-ban meghatározott költségtérítésre való jogosultságot
a) legfőbb ügyészségi alkalmazott, továbbá a fellebbviteli főügyész, a főügyész és az OKRI igazgatója esetében
a Legfőbb Ügyészség Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályának vezetője,
b) az a) pontban nem említett ügyészségi alkalmazott esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója
állapítja meg.
(2) A 3. §-ban nem említett költségtérítést a legfőbb ügyész engedélyezhet. A kérelmet a munkáltatói jogkör gyakorlójának
kell benyújtani, aki azt véleményével a Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályra továbbítja.
(3) Az  utazási költségtérítés a  kötelezően előírt esetekben és mértékig, valamint a  3.  § (2)–(3)  bekezdésében foglalt
esetben határozatlan időre állapítható meg.
(4) A (3) bekezdésben nem említett esetben az utazási költségtérítés egy vagy több alkalomra, illetve egy évet meg nem
haladó időtartamra engedélyezhető.
(5) A közlekedési költségtérítésben részesülő ügyészségi alkalmazott haladéktalanul köteles bejelenteni a munkáltatói
jogkör gyakorlójának, illetve az  engedélyezőnek, ha a  költségtérítés megállapításakor figyelembe vett valamely
tényben vagy körülményben változás állt be.
5. § (1) A napi munkába járáshoz szükséges utazási költségtérítést az ügyészségi alkalmazott részére a szolgálati helye szerint
illetékes gazdasági feladatokat ellátó szervezeti egység megelőlegezi, vagy rendelkezik annak megelőlegezése iránt.
A költségtérítési előleggel a következő havi költségtérítési előleg felvétele előtt, a bérlet, illetve menetjegy leadásával
egyidejűleg kell elszámolni. A szolgálati viszony megszűnése esetén az elszámolás legkésőbb az utolsó munkában
töltött napon esedékes.
(2) A  nem közösségi közlekedési járművel történő napi munkába járás esetén az  ügyészségi alkalmazottat az  utazási
költségtérítés a  ténylegesen munkában töltött napokra illeti meg. A  ténylegesen munkában töltött napok számát
a munkáltatói jogkör gyakorlója igazolja. A költségtérítés kifizetése utólag történik.
(3) A hazautazási költségtérítést az  (1) bekezdésben említett szervezeti egység utólag a menetjegy leadásakor, illetve
nem közösségi közlekedési járművel történő hazautazás esetén az engedély alapján folyósítja.
3. A munkavégzési célú helyi közlekedés költségeinek megtérítése
6. § Ha az  ügyészségi alkalmazott feladatának teljesítése során helyi közösségi közlekedési járművet vesz igénybe,
és ez neki tényleges kiadást jelent, részére a viteldíjat – bizonylat alapján – meg kell téríteni. A költségtérítés fizethető
esetileg vagy átalányként.
7. § (1) Helyi közlekedési költségtérítési átalányban részesül az  ügyészségi alkalmazott, ha rendszeresen végez hivatali
kötelességének körébe tartozó olyan tevékenységet, amelyhez a  helyi közösségi közlekedési jármű igénybevétele
nélkülözhetetlen.
(2) A helyi közlekedési költségtérítési átalányra jogosult ügyészségi alkalmazottat
a) a  legfőbb ügyészségi alkalmazottak esetében a munkáltatói jogkört gyakorló javaslata alapján a gazdasági
főigazgató,
b) az a) pontban nem említett ügyészségi alkalmazottak esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója
jelöli ki.
(3) A  helyi közlekedési költségtérítési átalány mértéke ügyész esetében a  közösségi közlekedési járműre szóló bérlet
árának 33%-a, alügyész, fogalmazó, tisztviselő, írnok és fizikai alkalmazott esetében a bérlet árának 100%-a.
(4) A  helyi közlekedési költségtérítési átalányra jogosultságot a  munkáltatói jogkör gyakorlója évente felülvizsgálja.
Amennyiben a  költségtérítés indoka már nem áll fenn, haladéktalanul intézkedik a  költségtérítés folyósításának
megszüntetése iránt.
8. § A helyi közlekedési költségtérítési átalány folyósítására az 5. § (1) bekezdésében, az eseti helyi közlekedési költségtérítés
kifizetésére az 5. § (2) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
9. § (1) Ha az  ügyészségi alkalmazott munkaköri feladatának teljesítését helyi közösségi közlekedési járművel nem tudja
megoldani, kérelmére a gépkocsihasználat költsége megtéríthető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti költségtérítésre való jogosultságot a munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg.
 (3) A költségtérítés elszámolására a belföldi kiküldetésre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
4. A saját gépjármű hivatali célú belföldi használatának költségtérítése
10. § (1) A  belföldi kiküldetés elrendelője [11.  § (2) és (3)  bekezdés] a  3.  melléklet szerinti nyomtatvány felhasználásával
engedélyezheti, hogy a vezetői engedéllyel rendelkező ügyészségi alkalmazott a belföldi kiküldetés során saját vagy
más tulajdonában lévő személygépkocsit, motorkerékpárt (a továbbiakban együtt: saját személygépkocsi) használjon.
(2) Saját személygépkocsi használatára engedély akkor adható, ha
a) hivatali személygépkocsi nem biztosítható, és a feladat elvégzését más időpontra átütemezni nem lehet, illetve
a kiküldetés körülményei vagy a gazdaságosság követelményei ezt indokolják, és
b) a  saját személygépkocsira érvényes kötelező felelősségbiztosítás, valamint a  töréskárra is kiterjedő casco
biztosítás van, illetve casco biztosítás hiányában az ügyészségi alkalmazott előzetesen írásban nyilatkozik arról,
hogy az esetleges töréskár esetén anyagi követeléssel nem lép fel az ügyészséggel szemben.
(3) Olyan gépjármű használatához, amely nem az ügyészségi alkalmazott tulajdonában áll, az egyéb feltételek megléte
esetén is csak akkor adható engedély, ha az ügyészségi alkalmazott a gépjármű használati jogának a tulajdonostól
történő megszerzését teljes bizonyító erejű magánokirattal vagy közokirattal igazolja.
(4) A saját személygépkocsi hivatali célra történő használatáért az ügyészségi alkalmazott a személyi jövedelemadóra
vonatkozó szabályok szerint igazolás nélkül elszámolható üzemanyag-, kenőanyag- és fenntartási költségtérítésre,
illetve igazolás nélkül elszámolható általános személygépkocsi normaköltség térítésre jogosult. Az  ügyészségi
alkalmazott jogosult a számlával igazolt úthasználati díj, parkolási díj és kompviteldíj megtérítésére is.
(5) A  költségtérítés megállapításához az  út hosszát internetes útvonaltervezővel közforgalmú úton oda-vissza mért
leggyorsabb útvonal alapján kell meghatározni.
(6) A  (2), illetve (3)  bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén a  magasabb vezető állású ügyészségi
alkalmazottnak a  saját személygépkocsi eseti használatára nem kell engedélyt kérnie, de a  3.  melléklet szerinti
nyomtatvány I. részében foglaltak kitöltése kötelező.
5. A belföldi kiküldetés során felmerülő költségek megtérítése
11. § (1) A belföldi kiküldetést írásban (kiküldetési utasítás, rendelvény, menetlevél) kell elrendelni.
 (2) Elrendelés hiányában is belföldi kiküldetés a  legfőbb ügyésznek és a  magasabb vezető állású ügyészségi
alkalmazottnak a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról
szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) 57. § (1) bekezdésének megfelelő munkavégzése.
(3) Belföldi kiküldetés elrendelésére a munkáltatói jogkört gyakorló ügyészségi vezető jogosult. A főügyész ezt a jogkörét
a járási és járási szintű (a továbbiakban együtt: járási) vezető ügyészre átruházhatja.
(4) A  legfőbb ügyész, továbbá – feladatkörében – a  legfőbbügyész-helyettes és a  főtitkár a  munkáltatói jogkörébe
tartozókon kívül bármely ügyész és az  ügyészségi nyomozás központi, illetve helyi feladatait teljesítő alügyész,
ügyészségi fogalmazó, tisztviselő részére elrendelhet belföldi kiküldetést.
(5) Ha a belföldi kiküldetést nem az ügyészségi alkalmazott felett munkáltatói jogkört gyakorló vezető rendeli el, erről
a munkáltatói jogkör gyakorlóját egyidejűleg tájékoztatnia kell.
12. § (1) A  kiküldetési rendelvényt a  kiküldetést elrendelő, pénzügyi kötelezettségvállalásra feljogosított ügyészségi
alkalmazott írja alá.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott ügyészségi alkalmazott akadályoztatása, valamint a  magasabb vezető állású
ügyészségi alkalmazottaknak a 11. § (2) bekezdésében említett belföldi kiküldetése esetén a kiküldetési rendelvényt
a helyettesítésre feljogosított ügyészségi alkalmazott írja alá.
(3) A 11. § (3) bekezdése alapján átruházott hatáskörben eljáró járási vezető ügyész a kiküldetési rendelvényt csak akkor
írhatja alá, ha pénzügyi kötelezettségvállalásra jogosult.
13. § (1) A belföldi kiküldetés kiinduló pontjának – az ügyészségi alkalmazott választásától függően – lakóhelyét, tartózkodási
helyét vagy szolgálati helyét kell tekinteni. A belföldi kiküldetés elrendelésekor indokolt esetben ettől eltérő kiindulási
pont is meghatározható, azonban ezt a kiküldetési utasításban fel kell tüntetni.
(2) A  belföldi kiküldetés helyének területén a  kiküldött helyi közösségi közlekedési járművet vehet igénybe. Ennek
költségeit – bizonylat alapján – az ügyészség megtéríti.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak irányadók akkor is, ha az  ügyészségi alkalmazott vonattal, helyközi autóbusszal vagy
hajóval utazik, és a belföldi kiküldetés kiindulópontjától az indulási állomásig, illetve az érkezési állomástól a feladat
elvégzésének helyéig vesz igénybe közösségi közlekedési járművet, ha ez részére tényleges kiadást jelent. Az utazás
során törekedni kell a leggazdaságosabb megoldásra.
14. § (1) Szállásra, illetve szállásköltség megtérítésére az  ügyészségi alkalmazott több napra elrendelt belföldi kiküldetés
esetén, továbbá abban az esetben jogosult, ha a feladat teljesítésének napján lakóhelyére vagy tartózkodási helyére
visszatérni nem tud.
(2) Az  ügyészségi alkalmazott elsősorban a  belföldi kiküldetés helyén lévő ügyészségi vendégszobában köteles
megszállni, ennek hiányában más szállást is igénybe vehet. A  szálláshely kiválasztása során törekedni kell
a leggazdaságosabb megoldásra.
(3) A szállásköltséget számlával kell igazolni. 15. § (1) A saját személygépkocsinak a belföldi kiküldetés során történő használatáért az ügyészségi alkalmazott a 10. § szerint
jogosult költségtérítésre.
(2) Ha az ügyészségi alkalmazott a belföldi kiküldetés során megbetegszik, és orvos igazolja, hogy feladatát teljesíteni,
illetve lakóhelyére, tartózkodási helyére visszatérni nem képes, az ügyészség gondoskodik visszaszállításáról, illetve
a visszaszállítás indokolt költségeit részére megtéríti.
6. A más településre való költözés költségeihez való hozzájárulás
16. § (1) A hivatali érdekből vagy pályázat alapján más településre áthelyezett ügyészségi alkalmazott kérelmére a  legfőbb
ügyész engedélyezheti az átköltözés költségeinek a megtérítését.
(2) Az átköltözéskor az ügyészségi alkalmazott az ingóságoknak a korábbi lakóhelyről az új lakóhelyre történő szállítása
során felmerült és számlával igazolt indokolt, továbbá a 3. §-ban írtak szerint a saját, valamint a vele együtt átköltöző
házastársa és vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozói utazási költségeinek megtérítését igényelheti.
7. A belföldi kiküldetés, illetve a más településre költözés során felmerülő költségek megtérítésének
közös szabályai
17. § (1) A belföldi kiküldetés és a más településre költözés költségeinek fedezéséhez az előreláthatólag felmerülő költségeket
meg nem haladó összegű előleg adható.
(2) Ha az ügyészségi alkalmazott a belföldi kiküldetést három munkanapon vagy az átköltözést harminc napon belül
nem kezdi meg, a felvett előleget haladéktalanul vissza kell fizetnie.
(3) A felülvizsgálat céljából benyújtott számlára előleg nem folyósítható.
18. § (1) A  belföldi kiküldetés befejezését követő három munkanapon, illetve az  átköltözést követő nyolc napon belül
a  felszámítható költségekről a megfelelő bizonylatokkal együtt számlát (rendelvényt) kell benyújtani a kiküldetést
vagy áthelyezést elrendelő, illetve a pályázat elfogadása esetén a kinevező szolgálati helye szerint illetékes gazdasági
feladatokat ellátó szervezeti egységhez.
(2) A felülvizsgált számla (rendelvény) végösszegéből a felvett útielőleg, illetve költözködési előleg összegét le kell vonni,
és a levonás utáni járandóságot az ügyészségi alkalmazott részére három munkanapon belül ki kell fizetni. Ha a felvett
útielőleg, illetve költözködési előleg a  felülvizsgált számla (rendelvény) végösszegét meghaladja, a  különbözetet
az ügyészségi alkalmazott három munkanapon belül köteles visszafizetni.
8. Az utazási és szállásköltség megtérítésének további esetei
19. § (1) Az  ügyészségi alkalmazott kirendelése esetén felmerülő költségek megtérítésére a  13.  § (1)  bekezdését, a  14.  §
(2)–(3) bekezdését, a 15. §-t, valamint a 17–18. §-t kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az ügyészségi fogalmazó a megye területén belül, a szolgálati helyétől eltérő helységben folytatott joggyakorlata
esetén az utazási és – a 14. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával – a szállásköltség megtérítésére jogosult.
(3) Ha az  ügyészségi alkalmazott saját kezdeményezésére, a  munkáltatói jogkör gyakorlójának engedélyével szakmai
jellegű rendezvényen vesz részt (pl. Magyar Jogász Egylet, Magyar Kriminológiai Társaság rendezvényein történő
részvétel, ügyészség által szervezett szakmai konferencián hallgatóként, illetve továbbképzésen nem a munkáltatói
jogkör gyakorlója által elrendelt megjelenés), részére az  utazási és a  szállásköltség megtérítését a  legfőbb ügyész
engedélyezheti.
9. Cafetéria-juttatás 20. § (1) Az ügyészségi alkalmazott az Üjt. 71. §-a alapján cafetéria-juttatásra jogosult.
 (2) A  teljes munkaidő háromnegyedét el nem érő részmunkaidőben foglalkoztatott ügyészségi alkalmazott
a munkaidejének a teljes munkaidőhöz viszonyított arányában jogosult cafetéria-juttatásra.
 (3) Az ügyészségi alkalmazott által választható cafetéria-juttatások
a) a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. § (1) bekezdésében meghatározott juttatások
a kedvezményesen adózó részt meg nem haladó mértékben,
b) adómentes sportrendezvényre szóló belépőjegy, bérlet,
c) kulturális szolgáltatás igénybevételére szóló belépőjegy, bérlet az adómentes mértékig,
d) adómentes munkáltatói lakáscélú támogatás,
e) adómentes bölcsődei, óvodai ellátás, szolgáltatás,
f ) iskolakezdési támogatás,
g) az ügyészség vagyonkezelésében lévő üdülőben az ügyészségi alkalmazott és közeli hozzátartozója, élettársa
üdülésének költsége,
h) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás,
i) önkéntes kölcsönös egészségpénztári és önsegélyző pénztári hozzájárulás,
j) ajándékutalvány.
(4) Az  ügyészségi alkalmazott akkor kezdeményezheti a  cafetéria-juttatásra vonatkozó választásának módosítását,
ha a nyilatkozata szerinti juttatást, illetve szolgáltatást neki fel nem róható, nyomós okból nem tudja igénybe venni.
A módosítást kezdeményező nyilatkozat az akadály felmerülését követő naptól számított tizenöt napon belül tehető
meg. A módosítás jóváhagyására a munkáltatói jogkör gyakorlója jogosult.
(5) A cafetéria-juttatásra vonatkozó részletes rendelkezéseket tartalmazó cafetéria szabályzatot, továbbá az ügyészségi
alkalmazottat megillető cafetéria-juttatás éves összegét a  Gazdasági Főigazgatóság, valamint a  Személyügyi,
Továbbképzési és Igazgatási Főosztály előterjesztése alapján a legfőbb ügyész az Ügyészségi Alkalmazottak Országos
Tanácsának és az ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szerveinek egyetértésével állapítja meg.
10. Albérleti hozzájárulás 21. § (1) Az albérletben, más tulajdonában álló lakásban vagy kereskedelmi szálláshelyen életvitelszerűen, ideiglenes jelleggel
lakó ügyészségi alkalmazott a  lakhatási költségeihez – a  4.  melléklet szerinti formanyomtatvány felhasználásával
benyújtott kérelmére – hozzájárulásban részesíthető (a továbbiakban: albérleti hozzájárulás). A kérelemhez csatolni
kell az érvényes bérleti, illetve albérleti szerződést.
(2) Az egy jogosultnak egy hónapra a központi keretből adható albérleti hozzájárulás összegét és feltételeit a Gazdasági
Főigazgatóság előterjesztésére a  legfőbb ügyész évente állapítja meg az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos
Tanácsának és az  ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szerveinek egyetértésével, továbbá a  Személyügyi,
Továbbképzési és Igazgatási Főosztály véleményének figyelembevételével.
22. § (1) Az albérleti hozzájárulás iránti kérelmet
a) a legfőbb ügyészségi alkalmazott, továbbá a fellebbviteli főügyész, a főügyész és az OKRI igazgatója esetében
a Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály vezetője,
b) az a) pontban nem említett ügyészségi alkalmazott esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója
bírálja el.
(2) A kérelem elbírálásánál a hivatali érdekre és a kérelmező szociális helyzetére is figyelemmel kell lenni.
 (3) A  21.  § (2)  bekezdése szerinti mértéket meghaladó, illetve a  21.  § (1)  bekezdése szerinti feltételektől eltérő
–  de  legfeljebb az  igazolt albérleti, illetve bérleti díjnak megfelelő – összegű albérleti hozzájárulást az  ügyészségi
alkalmazott kérelmére a legfőbb ügyész engedélyezhet. A kérelmet a munkáltatói jogkör gyakorlójának véleményével
a Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályra kell megküldeni.
23. § (1) Albérleti hozzájárulást legfeljebb egy évi időtartamra lehet megállapítani; a hozzájárulás folyósításának időtartama
– az engedélyezés feltételeinek fennállása esetén – meghosszabbítható. A meghosszabbítás esetenként legfeljebb
egy évi időtartamra történhet.
(2) Az ügyészségi alkalmazott a munkavégzési és rendelkezésre állási kötelezettség alóli mentesülés idejére a következő
esetekben jogosult albérleti hozzájárulásra:
a) szülési szabadság,
b) keresőképtelenség vagy
c) a nem egészségügyi okú alkalmatlanság miatti felmentés és állásból való felfüggesztés kivételével az illetmény,
átlagilletmény fizetésével járó távollét.
 (3) Az  albérleti hozzájárulásban részesülő ügyészségi alkalmazott haladéktalanul köteles bejelenteni a  munkáltatói
jogkör gyakorlójának, illetve az  engedélyezőnek, ha az  albérleti hozzájárulás megállapításakor figyelembe vett
valamely tényben vagy körülményben változás áll be.
(4) Az albérleti hozzájárulás megállapításáról szóló okirat egy példányát a Gazdasági Főigazgatóságnak meg kell küldeni.
11. Szociális segély 24. § (1) Az  ügyészségi alkalmazott – részletesen kifejtett indokok alapján – szociális segélyt kérhet az  5.  melléklet szerinti
formanyomtatvány felhasználásával.
(2) A kérelemről
a) a legfőbb ügyészségi alkalmazott esetében a Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály vezetője,
b) az a) pontban nem említett ügyészségi alkalmazott esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója
az illetékes ügyészségi alkalmazotti tanács egyetértésével dönt.
(3) A  döntésre jogosult a  döntésről szóló értesítésében kikötheti, hogy a  szociális segély felhasználását – legalább
30 napon belül – számlával vagy más bizonylattal kell igazolni. Amennyiben a szociális segélyben részesült ügyészségi
alkalmazott a  döntésre jogosult által megadott határidőben nem tudja a  számlát bemutatni, egy alkalommal
a határidő további 15 nappal történő meghosszabbítását kérheti, mely kérelmet méltányosan kell elbírálni.
(4) A  szociális segélyezésre a  tárgyévben felhasználható összeget a  legfőbb ügyész a  Gazdasági Főigazgatóság
előterjesztése alapján, a  Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály véleményének figyelembevételével,
az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsával és az  ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szerveivel
egyetértésben állapítja meg.
(5) A keret túllépését rendkívül indokolt esetben egyedi elbírálás alapján a legfőbb ügyész az Ügyészségi Alkalmazottak
Országos Tanácsával egyetértésben engedélyezheti.
(6) Az  (1)–(2) és (4)–(5)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  legfőbb ügyész eseti szociális juttatásban részesítheti
az ügyészségi alkalmazottat, ha illetménye nem haladja meg jelentősen a minimálbér kétszeresét.
12. Temetési segély 25. § (1) Az  ügyészségi alkalmazott – kérelmére – temetési segélyben részesíthető házastársa vagy egyeneságbeli rokona
halála esetén.
(2) Az unoka, dédunoka, illetve a nagyszülő, dédszülő halála esetén a temetési segély akkor folyósítható, ha
a) az elhunyt és a segélyt igénylő közös háztartásban élt,
b) közöttük az egyeneságbeli rokon nem él, és
c) az elhunytat az ügyészségi alkalmazott temettette el.
(3) A temetési segély igénylőjének igazolnia kell jogosultsága fennállását, így különösen az elhunyt halálát, házastársi
vagy rokoni kapcsolatát, továbbá a (2) bekezdésben említett esetben az eltemettetést.
(4) A temetési segély iránti kérelmet a munkáltatói jogkör gyakorlója bírálja el, és a feltételek igazolása előtt rendelkezhet
a megelőlegezéséről.
(5) Az egy kérelmezőnek adható temetési segély összegét a Gazdasági Főigazgatóság előterjesztésére a legfőbb ügyész
évente állapítja meg az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsának és az  ügyészségi alkalmazottak
érdekképviseleti szerveinek egyetértésével, továbbá a  Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály
véleményének figyelembevételével.
13. Illetményelőleg 26. § (1) Az ügyészségi alkalmazott indokainak megjelölésével, évente egy vagy több alkalommal, de együttesen legfeljebb
az egy ügyészségi alkalmazott részére folyósítható összeg erejéig kamatmentesen visszafizetendő illetményelőleget
kérhet a 6. melléklet szerinti formanyomtatvány felhasználásával. Az illetményelőleget legfeljebb hat hónap alatt kell
visszafizetni.
(2) Az egy ügyészségi alkalmazott részére folyósítható illetményelőleg legmagasabb összegét és a visszafizetés feltételeit
a Gazdasági Főigazgatóság vezetője az Ügyészségi Alkalmazottak Országos Tanácsa és az ügyészségi alkalmazottak
érdekképviseleti szervei véleményének figyelembevételével évente határozza meg.
(3) Az  illetményelőleg iránti kérelmet szolgálati úton a  Gazdasági Főigazgatóságnak kell megküldeni. Több kérelem
felterjesztése esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója a teljesítés sorrendjére javaslatot tehet.
(4) A kérelmek elbírálásáról a Legfőbb Ügyészségen működő bizottság dönt, melynek tagjai a Személyügyi, Továbbképzési
és Igazgatási Főosztály képviselője, valamint az  ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szerveinek
egy-egy képviselettel megbízott tagja. A bizottság működésének szabályait maga állapítja meg.
27. § (1) Az  ügyészségi fogalmazónak az  alügyészi kinevezéshez szükséges pályaalkalmassági vizsgálat költségéhez
egy  alkalommal, kamatmentesen visszafizetendő illetményelőleg jár, ha nincs illetményelőleg-tartozása, vagy azt
két hónap alatt visszafizeti. Az előleg a 7. melléklet szerinti formanyomtatvány felhasználásával kérhető.
(2) A  munkáltatói jogkör gyakorlója az  illetményelőleg iránti kérelmet a  Gazdasági Főigazgatóságnak továbbítja.
Az  illetményelőleg összegét a  kérelmező részére a  Gazdasági Főigazgatóság teljesítéséig a  szolgálati hely szerint
illetékes gazdasági feladatokat ellátó szervezeti egység megelőlegezheti.
(3) A kérelmet a Gazdasági Főigazgatóság soron kívül teljesíti.
 (4) Az illetményelőleget a folyósítását követő negyedik és ötödik hónapban két egyenlő részletben kell visszafizetni.
28. § (1) Az ügyészségi alkalmazottnak az illetményelőleg kérelmében nyilatkoznia kell, hogy ügyészségi szolgálati viszonyának
neki felróható okból vagy saját kezdeményezésére történő megszűnése vagy megszüntetése esetén illetményelőlegtartozását egy összegben, legkésőbb a szolgálati viszonyának megszűnése napján visszafizeti, illetve ennek hiányában
hozzájárul az esedékes illetményéből történő levonáshoz.
(2) Az  illetményelőleg iránti kérelmekről, a  folyósított illetményelőlegekről, illetve az  ügyészségi alkalmazottak
visszafizetéseiről és tartozásairól a Gazdasági Főigazgatóság nyilvántartást vezet.
14. A hivatali öltözék 29. § Az  ügyészség az  ügyészségi alkalmazott hivatali öltözködését költségtérítéssel támogathatja. A  támogatásról
a legfőbb ügyész dönt.
15. Munka- és formaruha juttatás 30. § (1) A fizikai alkalmazottnak a munkáltatói jogkör gyakorlója a működési keret terhére forma- és munkaruhát, valamint
tartozékait (a továbbiakban együtt: munkaruházat) a  végzett tevékenység figyelembevételével meghatározott
időszakra (a továbbiakban: kihordási idő) adhat.
(2) A munkaruházat juttatásra jogosító munkaköröket, az egyes ruhafajtákat, a kihordás idejét és a beszerzésre fordítható
összeg maximumát a 8. és 9. melléklet tartalmazza.
(3) Ha a fizikai alkalmazott ügyészségi szolgálati viszonya határozott időre létesült, részére munkaruházat csak abban
az esetben jár, ha a kihordási idő nem haladja meg a határozott időre létesített jogviszony időtartamát.
(4) Részmunkaidőben foglalkoztatott fizikai alkalmazott esetén a kihordási idő időarányosan meghosszabbodik.
31. § (1) A munkaruházatot az ügyészség természetben biztosítja.
 (2) A 8. és 9. mellékletben felsorolt munkakörök alapján a munkaruházat juttatásra jogosult személyek körét a Legfőbb
Ügyészség gazdálkodási szabályaiban meghatározott részelőirányzatokkal rendelkező szervezeti egység vezetője
határozza meg.
(3) A  munkaruházat beszerzése a  részelőirányzatokkal rendelkező szervezeti egység gazdasági feladatait ellátó
egységének a feladata.
32. § (1) A  munkaruházat viselése a  munkaköri feladat ellátása közben kötelező, ennek betartását a  munkáltatói jogkör
gyakorlója ellenőrizheti.
(2) A  munkaruházat a  kihordási idő elteltéig az  ügyészség vagyonkezelésébe tartozik, azt követően térítésmentesen
a fizikai alkalmazott tulajdonába kerül.
(3) Ha a  munkaruházatra jogosult ügyészségi alkalmazott ügyészségi szolgálati viszonya a  kihordási idő letelte előtt
megszűnik (kivéve a nyugdíjazás vagy halál miatt bekövetkező megszűnést), köteles a részére biztosított munkaruházat
értékének a  kihordási időből még hátralévő arányos részét visszatéríteni. Ugyanígy kell eljárni, ha az  ügyészségi
alkalmazott munka- és formaruházatra való jogosultsága munkakörének változása miatt megszűnik.
33. § (1) A  fizikai alkalmazott a  személyre szólóan kiadott munkaruházat tisztításáról, karbantartásáról, állagmegóvásáról
a saját költségén köteles gondoskodni.
(2) Ha a munkaruházat a rendeltetésszerű használat során megrongálódik, leselejtezhető, pótlását a szervezeti egység
vezetője engedélyezi.
(3) Ha a  munkaruházat a  fizikai alkalmazottnak felróhatóan rongálódik meg vagy válik használhatatlanná, pótlásáról
a fizikai alkalmazott a saját költségén köteles gondoskodni.
16. Az üdülők, vendégszobák hasznosítása és igénybevétele 34. § (1) Az  ügyészség az  ügyészségi alkalmazottak pihenésének elősegítésére üdülőt tart fenn, és a  Balatonlellei Oktatási
Központot üdülés céljára is hasznosítja (a továbbiakban együtt: üdülő).
(2) Az  ügyészség a  szolgálati helyen kívüli munkavégzés feltételeinek biztosítása érdekében és üdülés céljára
vendégszobákat tart fenn.
(3) Az üdülőket és vendégszobákat elsősorban az ügyészségi alkalmazottak és az ügyészségtől nyugdíjazottak, továbbá
közeli hozzátartozóik és élettársaik, valamint – viszonossági alapon – a  más igazságügyi szervvel munkavégzésre
irányuló jogviszonyban állók vehetik igénybe.
35. § (1) Az üdülők és a vendégszobák fenntartásának, üzemeltetésének költségeit részben az ügyészség költségvetéséből,
részben az  igénybe vevők térítési díjaiból kell fedezni. A  gazdaságosan nem üzemeltethető üdülő az  ügyészségi
alkalmazottak illetékes tanácsának egyetértésével, az  ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szervei, továbbá
a  Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály véleményének figyelembevételével részben vagy egészben
bérbe adható.
(2) Az  üdülők és a  vendégszobák igénybevételéért fizetendő térítési díjat, valamint a  bérbeadás feltételeit a  legfőbb
ügyész a  Gazdasági Főigazgatóság vezetőjének előterjesztése alapján, az  Ügyészségi Alkalmazottak Országos
Tanácsának és az  ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szerveinek egyetértésével, továbbá a  Személyügyi,
Továbbképzési és Igazgatási Főosztály véleményének figyelembevételével állapítja meg minden év április 15. napjáig.
(3) A térítési díjak megállapításánál irányadó szempont, hogy
a) differenciáltak legyenek az  üdülők és vendégszobák minősége (fekvés, felszereltség, külön szolgáltatások
igénybevételének lehetősége) szerint, továbbá az üdülési főidényre figyelemmel,
b) az üdülőket és a vendégszobákat az ügyészségi alkalmazott és az ügyészségi nyugdíjas, valamint az említettek
saját háztartásában élő közeli hozzátartozója és élettársa lehetőleg a teljes önköltségnél alacsonyabb térítési
díj ellenében vehesse igénybe,
c) abban az esetben, ha a beutalt az üdülést meg sem kezdi, vagy az üdülőbe a beutalás kezdő napjánál később
érkezik, illetve az üdülőt a turnus vége előtt elhagyja, részére a térítési díj teljes vagy részbeni visszafizetése
akkor lehet indokolt, ha őt az üdülés teljes vagy részbeni meghiúsulásért felelősség nem terheli.
36. § (1) Az üdülők az üdülési főidényben elsősorban üdültetésre használhatók.
 (2) Az  üdülők igénybevételének részletes feltételeit a  37.  §-ban meghatározott üdültetési bizottság a  Gazdasági
Főigazgatóság vezetőjével egyetértésben évente állapítja meg, és erről az ügyészségi alkalmazottakat tájékoztatja.
37. § (1) A Legfőbb Ügyészség, illetve a főügyészség üzemeltetésében lévő üdülőbe – ideértve az ügyészség által üdültetési
célra bérelt helyiségeket is – az  üdülési idényen belül kialakított turnusokra történő jelentkezést a  Legfőbb
Ügyészségen, illetve a főügyészségen létrehozott üdültetési bizottság bírálja el.
(2) A bizottság elnökét, elnökhelyettesét és egy tagját a legfőbb ügyész, illetve a főügyész bízza meg határozott vagy
határozatlan időre. A  bizottságba az  ügyészségi alkalmazottak érdekképviseleti szervei további egy-egy tagot
delegálhatnak.
(3) A bizottság működésének szabályait maga állapítja meg.
38. § (1) A  vendégszobák elsősorban a  kiküldetésben és kirendelésben lévő ügyészségi alkalmazottak elszállásolását
szolgálják. Amennyiben ilyen célra nincsenek igénybe véve, úgy térítési díj ellenében üdülési vagy más célra is
hasznosíthatók. A  legfőbb ügyész a  más célú hasznosítás esetén – hivatali érdekből – a  térítési díj fizetésétől
eltekinthet.
(2) A vendégszobák igénybevételének szabályait a vendégszoba fekvése szerint illetékes főügyész állapítja meg.
 (3) A  vendégszobák hasznosításával kapcsolatos teendők ellátása a  főügyész által kijelölt ügyészségi alkalmazott
feladata. 17. Az ügyészség gépjárműveinek és technikai eszközeinek hivatali és magáncélú használata
39. § (1) A  legfőbb ügyész a  főosztályvezető ügyész, a  főosztályvezető, a  legfőbb ügyészségi önálló osztályvezető ügyész
és osztályvezető, a fellebbviteli főügyész, a főügyész és az OKRI igazgatója részére az ügyészség vagyonkezelésében
álló személygépkocsi személyes használatát engedélyezheti hivatali és magáncélra. Ennek során hivatali célú
használatnak minősítheti a pályázat útján elnyert állás betöltéséhez szükséges munkába járást.
(2) Az  ügyészségi alkalmazott az  ügyészség vagyonkezelésében álló gépjárművet és technikai eszközt magáncélra
a  Gazdasági Főigazgatóság vezetőjének előterjesztése alapján a  legfőbb ügyész által megállapított, évente
felülvizsgált feltételekkel és térítés ellenében használhatja.
18. A személyes gépkocsihasználat keretében biztosított személygépkocsi költségeinek viselése
40. § (1) Az Üjt. 58. § (2) bekezdésében említett, a kúriai vezetői juttatások jogosultsági feltételeiről szóló jogszabály alapján
személyes gépkocsihasználatra jogosult ügyészségi alkalmazottak részére, ennek keretében biztosított
személygépkocsikkal kapcsolatos összes költséget – ideértve a  külföldi, magáncélú használat költségeit is –
az ügyészség viseli, illetve a jogosult részére bizonylat alapján megtéríti.
(2) A  személyes gépkocsihasználat keretében biztosított személygépkocsikkal összefüggő teendőket a  Gazdasági
Főigazgatóság látja el.
19. Az ügyészség vagyonkezelésében álló járművek külföldre vitele
41. § Az ügyészségi alkalmazott az ügyészség vagyonkezelésében álló járművel Magyarország területét csak hozzájárulás
birtokában hagyhatja el. A  hozzájárulást – a  legfőbb ügyész és a  legfőbb ügyész helyettesei részére hivatalból,
más esetben kérelem alapján – a Gazdasági Főigazgatóság adja ki.
20. Rendezvények költségeihez történő hozzájárulás 42. § Az  ügyészség a  nem általa szervezett, de feladatainak ellátásához kapcsolódó egyes rendezvények költségeihez
a  lehetőségeihez mérten és a rendezvény jellege által indokolt mértékben hozzájárulhat. A hozzájárulásról, illetve
annak összegéről a  legfőbb ügyész a  Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztály, továbbá a  Gazdasági
Főigazgatóság véleményét figyelembe véve dönt.
21. Jogorvoslat 43. § (1) A kérelmező, illetve a jogosult a legfőbb ügyésztől kérheti a személyi juttatás iránti kérelem ügyében hozott döntés
felülvizsgálatát, ha az Üjt. 106. § (2) bekezdése kizárja a jogvita kezdeményezését. Nem kezdeményezhető az üdülőbe
történő beutalás, a  vendégszoba igénybevétele és az  illetményelőleg folyósítása tárgyában hozott döntés
felülvizsgálata.
(2) A felülvizsgálati kérelmet a Személyügyi, Továbbképzési és Igazgatási Főosztályhoz kell benyújtani.
22. Záró rendelkezések 44. § A főügyész az utasításban biztosított döntési jogkörét az ügyrendben a főügyészhelyettesre átruházhatja.
45. § Felhatalmazást kap a Gazdasági Főigazgatóság vezetője, hogy az utasításban szabályozott juttatások és költségtérítések
mértékét, illetve díjait évente az  érintettek tudomására hozza, továbbá az  utasítás végrehajtásához szükséges
nyilvántartási és elszámolási szabályokat megállapítsa.
46. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
47. § Hatályát veszti az ügyészségi alkalmazottak egyes költségtérítéseiről és juttatásairól szóló 8/1996. (ÜK. 7.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1332/2015. (V. 26.) Korm. határozata a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2015. június 1–13. között Genfben sorra kerülő 104. ülésszakán való részvételről.
A Kormány a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 20.  § (1)  bekezdés f )  pontja,
valamint a nemzetgazdasági miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 104. ülésszakán a  Magyarországot képviselő tripartit
küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  küldöttség tagjait a  külgazdasági és külügyminiszterrel
egyetértésben jelölje ki; 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 104. ülésszakán részt vevő küldöttség kormányzati oldala
a nemzeti érdekek figyelembevételével:
4.1. értékelje a  Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a  továbbiakban: ILO) és a  Nemzetközi Munkaügyi Hivatal
tevékenységét;
4.2. vegyen részt a  nemzetközi munkaügyi egyezmények és ajánlások végrehajtásáról szóló, az  ILO stratégiai
célkitűzései megvalósulásának nyomon követése keretében a  szociális és munkajogi védelemről szóló,
valamint a  kis- és középvállalkozásoknak a  tisztességes munkahelyek teremtésében való szerepéről szóló
általános vitákban, továbbá az  informálisból a  formális gazdaságba való átmenetek elősegítéséről szóló
nemzetközi munkaügyi ajánlás szövegét előkészítő vitában;
5. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyeket az  ILO 2016–17. évi program és
költségvetési tervének elfogadására, valamint az informálisból a formális gazdaságba való átmenetek elősegítéséről
szóló nemzetközi munkaügyi ajánlás szövegének végleges megállapítására.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1615/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2., 3. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a  TOP-1.4.1-15-BK1-2016-00020 azonosító számú, „Damjanich Utcai Óvoda fejlesztése Kunszentmiklóson”
című projekt,
b) a TOP-1.4.1-15-BK1-2016-00022 azonosító számú, „Új, három-csoportos óvoda építése Fülöpszálláson” című
projekt,
c) a TOP-1.4.1-15-BK1-2016-00025 azonosító számú, „3 csoportos új óvoda építése Petőfiszálláson” című projekt,
d) a  TOP-1.4.1-15-BS1-2016-00036 azonosító számú, „Óvodai ellátás fejlesztése, a  hátrányok leküzdése
érdekében Nagykamaráson” című projekt,
e) a TOP-1.4.1-15-GM1-2016-00016 azonosító számú, „Bölcsőde építése Lébényben” című projekt,
f ) a  TOP-1.4.1-15-HE1-2016-00019 azonosító számú, „A Pétervásárai Napköziotthonos Óvoda Bölcsődei
szolgáltatási egység létrehozásával egybekötött infrastrukturális fejlesztése” című projekt,
g) a TOP-2.1.3-15-BO1-2016-00017 azonosító számú, „Domaháza csapadékvíz elvezetése” című projekt,
h) a  TOP-2.1.3-15-BS1-2016-00012 azonosító számú, „Belterületi vízrendezés IX. ütem Gyomaendrődön” című
projekt,
i) a  TOP-2.1.3-15-CS1-2016-00008 azonosító számú, „Csanytelek község bel- és csapadékvíz elvezető
hálózatának fejlesztése” című projekt,
j) a  TOP-3.2.1-15-BK1-2016-00002 azonosító számú, „Kunadacs-Ladánybene Általános Iskola energetikai
felújítása” című projekt,
k) a  TOP-3.2.1-15-SB1-2016-00043 azonosító számú, „Polgármesteri Hivatal épületének energetikai
korszerűsítése Olcsván TOP-3.2.1 pályázati konstrukció keretén belül” című projekt,
l) a TOP-4.1.1-15-BK1-2016-00007 azonosító számú, „Egészségház felújítása” című projekt,
m) a TOP-4.2.1-15-BK1-2016-00003 azonosító számú, „Szent Erzsébet Otthonház rekonstrukciója” című projekt,
n) a  TOP-4.3.1-15-BK1-2016-00003 azonosító számú, „Leromlott városi területek rehabilitációja keretében
Lajosmizse szociális bérlakásainak felújítása és közösségi ház létrehozása” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért a  projektek többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2., 3. és 4.
prioritásai rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2008. (IV. 24.) FVM rendelete az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. §-a (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet célja, hogy a „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartását szolgáló, egyes nemzeti és
európai uniós jogszabályokban előírt minimális gazdálkodási és környezetvédelmi követelmények meghatározásával biztosított legyen a mezőgazdasági földterületek jó
mezőgazdasági és ökológiai állapota, továbbá hogy az állatok állategységre való átváltási arányai meghatározásra
kerüljenek.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) állandó legelő: a közös agrárpolitika keretébe tarto
zó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak
megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló,
2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására
vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 796/2004/EK bizottsági rendelet) 2. cikk
2. pontja szerinti földterület;
b) állategység: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (a továbbiakban: EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi
rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendeletének V. melléklete alapján meghatározott, a különböző állatfajok állományának együttes számbavételére alkalmas
egyenérték;
c) egybeművelt tábla: egy fizikai blokk területén belül
több mezőgazdasági termelő által azonos növénykultúra
művelésére használt (azonos hasznosítású) összefüggő
földterület; az egybeművelt táblán belül az egyes gazdálkodók által hasznosított területek határai a fizikai ellenőrzés során nem különíthetőek el;
d) elővetemény: a főnövényt megelőzően termesztett
növény; e) energetikai hasznosítás céljából vetett többéves növény: olyan, lágy, illetve fás szárú, évelő, újravetés, illetve
újratelepítés nélkül legalább 5 évig energetikai alapanyag
termelése céljából termesztett növény, mely szerepel az
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az évelő, lágy szárú energiaültetvények telepítéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 71/2007.
(VII. 27.) FVM rendelet 1. számú mellékletében, illetve a
fás szárú energetikai ültetvények telepítésének engedélyezése, telepítése, művelése és megszüntetése részletes szabályairól, valamint ezen eljárások igazgatási szolgáltatási
díjáról szóló 45/2007. (VI. 11.) FVM rendelet 1. számú
mellékletében;
f) főnövény: az a növény, amelynek a termesztése az
adott gazdálkodási évben a legnagyobb értékű hozamot
adja, vagy a leghosszabb ideig foglalja le a területet, és
amit a gazdálkodó az adott évi kérelmében megjelölt;
g) gyommentes állapot: gyommentes állapotúnak kell
tekinteni azt a hasznosított területet, amelyen különböző – kémiai, fizikai, biológiai – gyomszabályozási módszerek alkalmazásával megakadályozták a gyomnövények
kelését, a szaporító képletek kialakulását, olyan mértékben, hogy a gyomnövényekkel való borítottság a parcella
kiterjedésének 30%-át, illetve 3 hektárnál nagyobb parcella esetén az egybefüggő 1 ha-t nem haladja meg, továbbá
nem tartalmaz a 4. számú melléklet szerinti veszélyes
gyomnövényt;
h) másodvetésű takarónövény: a nyári betakarítású előveteményt követően a főnövény vetéséig talaj takarása céljából vetett kultúra;
i) méhlegelő céljából vetett növények: olyan, nektártermelésre alkalmas növények, vagy azok valamely keveréke, amelyeket a méhek nektár és virágpor gyűjtése céljából
látogatnak;
j) parcella: a 796/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikk
(1a) pontjának megfelelően egy összefüggő földterület,
amelyen egy növénycsoportot művel egy gazdálkodó;
k) rétegvonalas művelés: a legfelső talajréteg lemosódásának, lepusztulásának megakadályozása céljából a rétegvonalak mentén, a lejtési irányra merőlegesen végzett
agrotechnikai műveletek összessége;
l) túllegeltetés: a gyep olyan helytelen legeltetési módból eredő károsodása, melynek során a gyepben állományalkotó fűfélék rövidre rágása és taposás következtében a
gyep foltokban kiritkul, a talajfelszín fedetlenné válik;
m) vízzel telített talaj: olyan nagy nedvességtartalmú talajállapot, amikor a talaj további csapadék befogadására
már nem képes, és a talaj gépi munkavégzésre nem alkalmas, károsodhat.
3. § (1) Az e rendelet szerinti előírásokat az alábbi támogatások igénybevétele esetén kell alkalmazni:
a) az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból (a továbbiakban: EMGA) finanszírozott egységes területalapú
támogatás; illetve
b) az EMVA-ból finanszírozott
ba) kedvezőtlen adottságú területeken történő gazdál
kodáshoz nyújtandó kompenzációs kifizetés,
bb) Natura 2000 gyepterületeken történő gazdálkodás
hoz nyújtandó kompenzációs kifizetés,
bc) agrár-környezetgazdálkodási támogatás;
c) minden egyéb támogatás, amelyekre vonatkozóan az
adott támogatás részletes feltételeit meghatározó jogszabály az e rendelet szerinti előírások alkalmazását írja elő.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatások
igénybevétele esetén kötelezően alkalmazandó „Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” (a továbbiakban:
HMKÁ) feltételrendszer előírásait az 1. számú melléklet
tartalmazza.
(3) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter az
1. számú mellékletben meghatározott előírásokon kívül
miniszteri rendeletben további feltételeket is megállapíthat az (1) bekezdésben meghatározott támogatások igénybevételéhez.
(4) A 8. § alapján alkalmazott állategységre való átváltási arányok hatálya nem terjed ki az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alapból finanszírozott, a
Nemzeti Vidékfejlesztési Tervben foglalt vidékfejlesztési
támogatásokra.
4. § (1) A rendelet hatálya a 3. § (1) bekezdése szerinti támogatást igénybe vevő földhasználóra terjed ki.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az 1. számú mellékletben foglalt előírásokat a földhasználók gazdaságuk teljes területén kötelesek betartani a vonatkozó
támogatás igénylése esetén.
5. § (1) Az 1. számú melléklet 1. pontjában foglalt előírásokat akkor kell alkalmazni, ha:
a) 2 hektárnál kisebb területű parcellák esetében az
adott parcella területének több mint 50%-a 12%-nál nagyobb lejtésű területen helyezkedik el;
b) 2 hektáros vagy annál nagyobb területű parcellák
esetében az adott parcellán belül a 12%-nál nagyobb lejtésű terület nagysága meghaladja a 1 hektárt.
(2) Amennyiben a földhasználó 12%-nál nagyobb lejtésű területen gazdálkodik, a 3. § (1) bekezdésben szereplő
támogatások igénylésekor az adott évi kifizetési kérelmen
nyilatkoznia kell, hogy az 1. számú melléklet 1. pont
b) pontjának ba), bb) és bc) alpontjai közül mely előírást
kívánja alkalmazni.
(3) Az 1. számú melléklet 3. pontjában szereplő előírások vonatkozásában a 2008. évi egységes területalapú támogatás iránti kérelem beadásának időpontjában a területen szereplő kultúra számít kiindulási alapnak.
(4) Az 1. számú melléklet 4. pontjában szereplő előírás
betartásától
a) az illetékes növény-egészségügyi hatóság által zárlati károsítókkal való fertőzés miatt hozott hatósági határozat alapján, illetve
b) az illetékes természetvédelmi hatóság által egyedi
természetvédelmi okokból hozott hatósági határozat alapján
el lehet térni.
(5) Az 1. számú melléklet 6. pontjában szereplő előírás
betartásától az illetékes természetvédelmi hatóság által
egyedi természetvédelmi okokból hozott hatósági határozat alapján el lehet térni.
(6) Az állandó legelőkön, azok védelme érdekében az
1. számú melléklet 4–8. pontjában foglalt előírásokat kell
betartani.
6. § (1) A 796/2004/EK bizottsági rendelet alkalmazásában
amennyiben a földhasználó a neki közvetlenül felróható
cselekmény vagy mulasztás következtében nem tartja be
az 1. számú mellékletben foglalt előírásokat, az előírások
megsértésének naptári évében számára nyújtandó közvetlen kifizetések teljes összege csökkentésre kerül, melynek
mértéke a hivatkozott bizottsági rendelet alapján kerül
megállapításra.
(2) A meg nem felelés mértéke, súlyossága, valamint
tartóssága a 2. számú mellékletben meghatározott tényállások alapján kerül meghatározásra.
(3) Minden egyes HMKÁ meg nem felelés vonatkozásában a meg nem felelés mértékek, súlyossága és tartóssága függvényében az érintett parcellára meghatározásra kerül egy parcella szintű HMKÁ faktor a 3. számú melléklet
A) táblázatának megfelelően. Amennyiben az adott parcellára több előírás megsértése alapján is meghatározásra
kerül egy faktor, akkor mindig a legnagyobbat kell a továbbiakban számításba venni.
(4) A parcella szinten meghatározott faktor valamennyi
HMKÁ meg nem felelésben érintett parcella esetében, annak területe arányában súlyozottan kerül összesítésre,
mely az átlagos HMKÁ faktort (súlyozott átlag) adja meg.
Amennyiben ez a számított érték nem egész szám, akkor
azt a kerekítés szabályai szerint egész számra kell kerekíteni. Az összesítésben nem vesznek részt területükkel azok
a parcellák, ahol nem került HMKÁ meg nem felelés megállapításra.
(5) A meghatározott (kerekített) átlagos HMKÁ faktor,
valamint a HMKÁ meg nem felelésben érintett parcellák
összterületének a gazdaság teljes területéhez viszonyított
aránya alapján az alkalmazandó HMKÁ szankció százalékos mértéke a 3. számú melléklet B) táblázata szerint kerül
meghatározásra.
(6) A 796/2004/EK bizottsági rendelet alkalmazásában
a meg nem felelés ismételtnek minősül, ha az 1. számú
mellékletben szereplő ugyanazon HMKÁ előírás megsértése három egymást követő éven belül több mint egy alkalommal került megállapításra, feltéve, hogy a földhasználót értesítették a korábbi HMKÁ meg nem felelésről és
adott esetben a földhasználónak lehetősége volt megtenni
a szükséges intézkedéseket az előzőleg megállapított
HMKÁ nem megfelelés megszüntetésére.
(7) Amennyiben a földhasználó vonatkozásában több
alkalommal megállapításra került ugyanazon HMKÁ meg
nem felelés, akkor a 796/2004/EK bizottsági rendelet
66. és 67. cikke alapján kell eljárni.
(8) Amennyiben a növényvédelemről szóló 2000. évi
XXXV. törvény 5. § (3) bekezdése alapján a növényvédelmi szerv eljárást indít, azt a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) az 1. számú melléklet 7. pontjában foglalt előírás meg nem felelésének tekinti, és a földhasználó azonosítása érdekében eljárást kezdeményez.
(9) Amennyiben egybeművelt tábla esetén bármely meg
nem felelés megállapításra kerül, az az egybeművelésben
érintett minden parcellára egységesen vonatkozik.
7. § (1) Az 1. számú mellékletben szereplő előírások teljesítését az MVH külön megállapodás alapján az illetékes
szakhatóságok bevonásával évente térinformatikai módszerekkel, illetve helyszíni ellenőrzés során ellenőrzi.
(2) A meg nem felelés mértékét, súlyosságát, tartósságát, valamint az alkalmazandó jogkövetkezményt az MVH
határozatban közli.
8. § Az EMGA és az EMVA kereteiből finanszírozott támogatások esetén alkalmazandó állategységre való átváltási
arányokat az 5. számú melléklet tartalmazza.
Záró rendelkezés 9. § (1) E rendelet a (2) bekezdésben foglalt kivétellel a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1. számú melléklete 1. pontjának b) alpontja 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
10. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyszerűsített területalapú támogatások és a vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot”, illetve a „Helyes Gazdálkodási Gyakorlat” feltételrendszerének meghatározásáról szóló
4/2004. (I. 13.) FVM rendelet (a továbbiakban: HGGy rendelet) 1. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(4) A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter a
2. számú mellékletben meghatározott előírásokon kívül további feltételeket is megállapíthat az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott támogatások igénybevételéhez.”
(2) A HGGy rendelet 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a 2. számú mellékletekben foglalt követelményeket a gazdálkodók gazdaságuk teljes területén kötelesek alkalmazni a vonatkozó támogatás igénylése esetén.”
(3) A HGGy rendelet 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A „Helyes Gazdálkodási Gyakorlat” feltételrendszer előírásainak teljesítését e rendelet 4. számú mellékletét képező táblázat pontrendszere alapján kell elbírálni és
értékelni. A táblázat tartalmazza az egyes szempont teljesítése, illetve nem teljesítése esetén adandó pontszámot,
attól is függően, hogy a nem teljesítést hány alkalommal
állapították meg, és az milyen mértékű volt.”
11. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a HGGy rendelet
a) 1. § (1) bekezdésének a) és b) pontja,
b) 1. számú melléklete
hatályát veszti azzal, hogy azon külön jogszabályokban,
ahol a HGGy rendelet 1. számú mellékletére történik hivatkozás, ott e rendelet 1. számú mellékletében foglaltak
az irányadóak.
12. § E rendelet hatálybelépésével egyidejűleg az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes
területalapú támogatás (SAPS) 2008. évi igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 39/2008. (III. 29.)
FVM rendelet 1. §-ának h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásában:]
„h) helyes mezőgazdasági és környezeti állapot: az egy
séges területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési
támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges
feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008.
(IV. 24.) FVM rendelet (a továbbiakban: HMKÁ rendelet)
1. számú mellékletében foglalt előírások teljesítése;”
13. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes
területalapú támogatásokhoz (SAPS) kapcsolódó 2008.
évi kiegészítő nemzeti támogatások (top up) igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 42/2008.
(IV. 4.) FVM rendelet 34. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„34. § Az egységes területalapú kifizetésekhez kapcsolódó bármely jogcímen megítélt növénytermesztési kiegészítő nemzeti támogatások esetén a R. 6. §-ában leírtak
szerint a termelő köteles betartani az egységes területalapú
támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre való átváltási arányának
meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet
(a továbbiakban: HMKÁ rendelet) által rögzített előírásokat. Amennyiben a termelő nem teljesíti a HMKÁ rendeletben rögzített követelményeket, a 796/2004/EK bizottsági rendeletben meghatározott jogkövetkezmények alkal
mazandók. Az egységes területalapú támogatás vonatkozásában alkalmazott jogkövetkezmény mértéke egységesen alkalmazandó valamennyi, a rendeletben meghatározott növénytermesztési kiegészítő nemzeti támogatás
esetén.”
14. § E rendelet hatálybalépését követő napon a 10–13. §
hatályát veszti.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 15. §
E rendelet az Európai Közösségek következő jogszabályával összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 1782/2003/EK rendelete (2003. szeptember 29.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a
2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK,
1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK,
1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a
2529/2001/EK rendeletek módosításáról;
b) a Bizottság 796/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról
és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember
29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös
megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és
ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról;
c) a Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról;
d) a Bizottság 1974/2006/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó
vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi
rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
269/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Szebényiné
dr. Németh Nóra Esztert 2017. július 15. napjától 2020. július 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2018. (V. 25.) BM OKF utasítás Mellékletéhez Koordinációs Adatlap Normatervezet címe Véleményező szerv Vélemény Beépítése megtörtént Beépítés elutasítva (indokolással) A Gazdasági Versenyhivatal elnökének 5/2018. (V. 25.) GVH utasítása az iratbetekintés elektronikus úton való biztosításával kapcsolatos szabályokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 42. pontjában
foglalt tárgykörben – az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendeletben foglalt
rendelkezésekre figyelemmel – az iratbetekintés elektronikus úton való biztosításával kapcsolatos szabályokat az alábbiak szerint
állapítom meg:
1. Virtuális adatszoba 1. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) Virtuális Adatszoba elektronikus alkalmazást (a továbbiakban:
VDR) működtet
a) a  betekinthető adatokat tartalmazó iratokba való betekintés folyamatának, az  iratokról való másolat
igénylésének és kiadásának részben vagy egészben elektronikus úton történő biztosítása, valamint
b) a  bíróság előtti eljárásban a  Hivatalt a  bíróság előtt képviselő személy számára a  VDR-ben szinkronizált
iratokhoz történő távoli elektronikus elérés
céljából. (2) A VDR a Hivatal honlapjáról elérhető elektronikus alkalmazás, amely a betekintésre jogosult személynek az Ügyfélkapu
rendszerén keresztül történő azonosítását követően biztosítja a betekinthető iratokhoz való hozzáférést.
(3) Ez az utasítás nem érinti az iratkezelésre, ezen belül különösen a korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó irat
minősítésével kapcsolatban elnöki utasításban szabályozott kötelezettségeket, feladatokat és felelősséget, valamint
az iratkezelésre, illetve az iratkezelő program használatára vonatkozó egyéb szabályokat.
2. A VDR működésével összefüggő feladat- és felelősségi körök
2. § (1) A VDR működésével összefüggő rendszergazdai feladatokat az Informatikai és Iratirányítási Iroda (a továbbiakban: III)
vezetője és az III általa kijelölt munkatársa (a továbbiakban: VDR rendszergazda) látja el.
(2) A VDR rendszergazda feladata különösen
a) a  versenytanácsi adminisztrátor (a továbbiakban: VT adminisztrátor) jogosultságainak kiosztása, kezelése,
módosítása, visszavonása a kijelölésről szóló elektronikus levél alapján,
b) a VDR rendszerbeállításainak kezelése,
c) az eseménynapló kezelése és megőrzése,
d) a betekintési napló VDR rendszerben való megőrzése.
(3) A VDR rendszergazda hozzáfér a VDR elektronikus információs rendszerének egészéhez, ezen belül a  felhasználói
jogosultságokhoz.
3. § (1) Az iratokhoz a VDR-ben való elektronikus hozzáféréssel, valamint a betekintésre jogosult felhasználó iratbetekintési
jogának elektronikus úton történő gyakorlásával összefüggő adminisztratív feladatokat a VT adminisztrátor látja el.
(2) VT adminisztrátor a Versenytanácsi Titkárság Titkársági Csoport (a továbbiakban: VTTCS) vezetője és az általa kijelölt
VTTCS munkatárs.
(3) A  VT adminisztrátor feladata – a  Versenytanács szervezeti és működési szabályzatáról szóló 1/2018. (I. 30.) GVH
[1/2018. (I. 31.) GVH] utasítás 14.  § (3)  bekezdése körében az  előadó versenytanácstag e-mailben közölt írásbeli
utasítása alapján – különösen:
a) a VDR felhasználói jogosultságainak kiosztása, kezelése, módosítása, visszavonása,
b) az ügy iratbetekintésre történő megnyitása és az iratbetekintés ismételt megnyitása a VDR-ben,
c) az iratbetekintési jog megnyílásáról szóló értesítést és az e jog gyakorlásához szükséges hivatkozást tartalmazó
rendszerüzenet kiküldésének előkészítése és ellenőrzése,
d) az  iratbetekintésre megnyitott ügy iratai és az  iratkezelő program közötti szinkronizálás feletti felügyelet,
szükség esetén a szinkronizálás elvégzése,
e) az iratbetekintés lezárása,
f ) a betekintési napló iktatása,
g) a VDR-ben szinkronizált iratokhoz történő távoli elektronikus elérés biztosítása.
3. Felhasználói jogosultság 4. § (1) Az iratbetekintésre jogosult ügyfél által kijelölt egy vagy több személy (a továbbiakban: betekintő) az 1. § (1) bekezdés
a) pont szerinti célból VDR felhasználói jogosultsággal rendelkezik.
(2) A VT adminisztrátor az iratbetekintésre megnyitott ügyben kijelölt előadó versenytanácstag utasítása alapján biztosít
a betekintő számára felhasználói jogosultságot.
5. § (1) Az ügy VDR-ben való törléséig VDR felhasználói jogosultsággal rendelkezik
a) a Versenytanács elnöke,
b) a VDR-ben iratbetekintésre megnyitott ügyben kijelölt eljáró versenytanács tagja és az előadó versenytanácstag,
c) a Bírósági Képviseleti Iroda eljárása esetén a Bírósági Képviseleti Iroda vezetője és a VDR-ben iratbetekintésre
megnyitott ügyben ügyintézőként kijelölt vizsgálója, illetve a  képviselet ellátására az  elnök által megbízott
külső képviselő
(a továbbiakban együtt: belső felhasználó).
 (2) A VT adminisztrátor a belső felhasználói jogosultságot
a) az (1) bekezdés b) pontja szerinti belső felhasználónak az iratkezelő programban rögzített szignálás,
b) az (1) bekezdés c) pontja szerinti belső felhasználónak a Bírósági Képviseleti Iroda vezetőjének tájékoztatása
alapján biztosítja.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti belső felhasználó az eljárás irataiba a versenyfelügyeleti eljárást befejező döntés
meghozatala után, az iratbetekintés lezárását és a betekintők felhasználói jogosultságának törlését követően férhet
hozzá, ha az a feladatai ellátásához szükséges.
4. Eseménynapló és betekintési napló 6. § (1) A VDR rendszere az informatikai biztonsági incidens kivizsgálása és a hiba elhárítása érdekében eseménynaplót készít
és tárol a rendszerében.
(2) A VDR rendszergazda átvizsgálja az eseménynaplót, ha
a) a ki- és bejelentkezési adatok,
b) a VDR felhasználóival vagy egy ügy felhasználóival kapcsolatos műveletek,
c) valamely ügy VDR-ben tárolt törzsadataival kapcsolatos műveletek,
d) valamely ügy VDR-ben szereplő irataival kapcsolatos műveletek
ezt indokolják.
7. § (1) A VDR rendszere az iratbetekintés eljárási cselekményének dokumentálása és az eljárás iratainak integritása érdekében
az iratbetekintésre megnyitott ügyhöz kapcsolódóan betekintési naplót készít és az adott ügy irataival együtt tárol
a rendszerében.
(2) A VDR a betekintési naplóban rögzíti
a) a felhasználó VDR-be való belépésének időpontját,
b) azt, hogy a felhasználó mely iratokat tekintett meg.
5. Ügy előkészítése az iratbetekintésre való megnyitásra, a VDR szinkronizálása az iratkezelő programmal
8. § (1) A  VT adminisztrátor az  ügyben kijelölt előadó versenytanácstag utasítása alapján előkészíti az  ügy megnyitását
a VDR-ben történő iratbetekintésre, és ennek keretében elvégzi a megjelölt ügy iratainak az iratkezelő programmal
való első szinkronizálását.
(2) Kartell és antitröszt ügyekben, valamint egyébként nagyszámú iratot tartalmazó ügyben az előadó versenytanácstag
legalább 3 munkanappal az iratbetekintés megnyílta előtt utasítást ad az iratkezelés előkészítésére.
9. § (1) Az iratbetekintésre megnyitott ügy iratai a VDR és a Hivatal iratkezelő programja közötti szinkronizálás során kerülnek
az iratkezelő programból a VDR-be, oly módon, hogy a VDR az iratkezelő programhoz való kapcsolódást követően
– az iratkezelő programban korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó iratként nyilvántartott irat kivételével –
letölti a megjelölt ügyazonosítóhoz kapcsolódó pdf kiterjesztésű iratokat.
(2) Iratbetekintésre megnyitott ügyben az  iratok első szinkronizálását követő rendszeres szinkronizálást a  VT
adminisztrátor felügyeli, automatikus szinkronizálás hiányában vagy annak hibája esetén szükség szerint elvégzi.
(3) Az ügy iratbetekintésre való megnyitása előtt, valamint az automatikus szinkronizálás során új irat letöltését követően
a VT adminisztrátor összeveti a VDR-ben szereplő iratokat a GVH iratkezelő rendszerével, ennek során megbizonyosodik
arról, hogy a  VDR csak korlátozottan megismerhető adatot nem tartalmazó iratot töltött le, illetve hogy minden
betekinthető iratot letöltött. A  szinkronizálás során fellépő hiba észlelése esetén arról írásban haladéktalanul
tájékoztatja az előadó versenytanácstagot és a VDR rendszergazdát, és a hiba elhárításáig az ügyet nem nyitja meg
iratbetekintésre.
(4) Az ügy iratbetekintésre való megnyitásával az ügy iratai hozzáférhetővé válnak az ügyhöz hozzárendelt felhasználók
számára.
6. Felhasználói jogosultságok hozzárendelése és törlése a VDR-ben
10. § (1) A VT adminisztrátor az eljáró versenytanácstagnak az ügy iratbetekintésre történő megnyitására és az iratbetekintés
ismételt megnyitására adott utasításában megjelölt iratbetekintésre jogosult ügyfél és a nevében eljáró betekintő
számára biztosít betekintői felhasználói jogosultságot az  utasításban rögzített időponttól, az  abban megjelölt
ügyfélkapuhoz rendelt e-mail címmel.
(2) Iratbetekintésre már megnyitott ügyben az előadó versenytanácstag utasítása alapján további betekintők számára is
biztosítható felhasználói jogosultság.
11. § (1) A  VT adminisztrátor az  előadó versenytanácstag utasítása alapján törli a  betekintőhöz az  adott ügyben rendelt
felhasználói jogosultságot.
(2) Az  ügyfélhez tartozó felhasználói jogosultság törlése nem érinti az  ügyfél képviseletében eljáró betekintőt más
ügyben megillető felhasználói jogosultságot.
7. Az iratbetekintés lezárása 12. § (1) Iratbetekintésre megnyitott ügyben az  iratbetekintés lezárása folytán a  betekintői felhasználói jogosultságok
megszűnnek.
(2) Az iratbetekintést le kell zárni
a) a Versenytanács eljárást befejező döntésének véglegessé válásakor,
b) a Versenytanács eljárást befejező döntése ellen benyújtott jogorvoslat esetén az ügy iratainak a bírósághoz
való továbbításakor.
 (3) A VT adminisztrátor az iratbetekintést a VTTCS vezetőjének utasítása alapján zárja le.
 (4) Az iratbetekintés lezárását megelőzően – ha az adott ügyben az iratbetekintés elektronikus úton történő gyakorlására
ténylegesen sor került – a VT adminisztrátor
a) exportálja a VDR-ből a betekintési naplót,
b) az exportált betekintési naplót iktatja, és a VTTCS vezetője által aláírt papíralapú változatát elhelyezi az ügy
iratai között,
c) a betekintési napló dokumentumképét csatolja az iratkezelő programban.
13. § (1) A betekintő számára történő felhasználói jogosultság biztosításával, a betekintési naplóval és az ügy VDR-ben való
lezárásával kapcsolatos eljárásra a 6–9. alcímben foglaltak az iratbetekintés VDR-ben történt lezárását követő ismételt
megnyitása esetén is megfelelően alkalmazandók.
8. Távoli elektronikus elérés biztosítása belső felhasználó számára
14. § Az iratbetekintés lezárását követően a  VDR-ben még nem archivált ügyben az  eljárást befejező döntés elleni
jogorvoslati kérelem benyújtása esetén a  belső felhasználó számára a  VDR-ben szinkronizált iratokhoz távoli
elektronikus elérés biztosítható az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti célból.
9. Az iratbetekintésre megnyitott ügy VDR-ben történő archiválása
15. § (1) Az iratbetekintésre megnyitott ügyet a VT adminisztrátor a VTTCS vezetőjének – az előadó versenytanácstaggal és
a  Bírósági Képviseleti Iroda vezetőjével való előzetes egyeztetést követő – írásbeli utasítása alapján archiválja
a VDR-ben, ezzel megjelöli az ügy VDR-ből való későbbi törlése érdekében.
(2) Az archiválás nem vonható vissza.
 (3) A  VT adminisztrátor az  ügy archiválását megelőzően meggyőződik arról, hogy az  iratkezelés utolsó lezárásakor
fennálló betekintési adatokat tükröző betekintési naplót exportálta, iktatta, kinyomtatta, a VTTCS vezetője aláírta és
hogy elektronikus képe az iratkezelő programban rendelkezésre áll.
10. Rendszerbeállítások és rendszerüzenetek kezelése 16. § (1) A  VDR rendszerbeállításainak és rendszerüzeneteinek módosítása – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  VDR
rendszergazda hatáskörébe tartozik.
(2) A  VDR rendszergazda a  VTTCS vezetőjének írásbeli kezdeményezése alapján, a  szükség szerinti egyeztetéseket
követően a  VTTCS vezetője által meghatározott tartalom szerint végrehajtja az  alábbi rendszerbeállítások,
rendszerüzenetek és egyéb tartalmak módosítását:
a) az iratbetekintési jog megnyílásáról szóló értesítés és az e jog gyakorlásához szükséges hivatkozás kiküldésével
kapcsolatos rendszerbeállítások és rendszerüzenetek,
b) az  ügy iratbetekintésre való megnyitásával és az  iratbetekintés lezárásával kapcsolatos rendszerbeállítások
és rendszerüzenetek,
c) kosárrendeléssel kapcsolatos rendszerbeállítások és rendszerüzenetek,
d) az  iratbetekintésre megnyitott ügyben hozzáférhető iratok változásával kapcsolatos rendszerbeállítások
és rendszerüzenetek,
e) értesítési sablon felhasználói visszajelzésről, f ) több azonosítóval létező felhasználóval kapcsolatos rendszerbeállítások,
g) adatkezelési tájékoztató,
h) pdf segédlet,
i) vízjel tartalma.
(3) A VTTCS vezetője más rendszerbeállítások, rendszerüzenetek vagy tartalmak módosítására is javaslatot tehet.
11. A VDR működéséhez rendelt e-mail csoport tagjainak feladatai
17. § (1) A VDR egyes funkcióinak működése érdekében csoportos e-mail cím (a továbbiakban: VDR csoportos e-mail cím)
működik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti e-mail csoport tagjai a VT adminisztrátor, továbbá VTTCS vezetője által kijelölt személyek,
az e-mail csoport címére érkezett feladat ellátásáért a VTTCS vezetője felelős.
18. § (1) A VDR-ben az erre szolgáló funkció alkalmazásával előterjesztett másolatkészítés iránti kérelemről a VDR csoportos
e-mail címre érkezik üzenet. Az e-mail csoport tagjai a kérelemről szóló üzenet érkezését követően haladéktalanul,
de legkésőbb három munkanapon belül elkészítik a kért másolatokat.
(2) A másolatok elkészítését követően a VT adminisztrátor e-mail útján haladéktalanul értesíti a felhasználót, hogy a kért
iratokról a  másolatok elkészültek, egyúttal tájékoztatja a  másolat átvételének időpontjáról, valamint a  másolatért
fizetendő eljárási költség mértékéről és megfizetésének módjáról.
19. § A VDR „Felhasználói visszajelzés” funkciójának alkalmazásával a  felhasználó a  VDR csoportos e-mail címre küld
üzenetet. Az  e-mail csoport tagjai haladéktalanul megvizsgálják, hogy a  visszajelzés alapján felmerül-e bármilyen
teendő, és ennek elvégzéséről értesítik a VTTCS vezetőjét.
12. Üzemszünet 20. § (1) A VDR szolgáltatást érintő tervezett üzemszünet esetén az III a tervezett tevékenység előtt legalább három nappal,
ha ez sürgős intézkedést igénylő ok miatt nem lehetséges, haladéktalanul tájékoztatja a VT adminisztrátort, aki erről
a tervezett üzemszünet kezdete előtt legalább egy nappal, sürgős intézkedés esetén az III tájékoztatását követően
haladéktalanul VDR rendszerüzenetben értesíti a VDR-ben megnyitott ügyhöz rendelt felhasználókat.
(2) Az előreláthatólag 4 órát meghaladó nem tervezett üzemszünet esetén a szolgáltatás szüneteléséről vagy korlátozott
működéséről – ha az technikailag lehetséges – a VDR-ben megnyitott ügyhöz rendelt felhasználókat a VT adminisztrátor
– a VTTCS vezetője és a VDR rendszergazda közötti egyeztetés alapján – e-mailben értesíti.
(3) Amennyiben az  üzemszünet időtartama előreláthatólag az  egy munkanapot meghaladja, a  VT adminisztrátor
az iratbetekintés személyes úton történő biztosítása érdekében
a) tervezett üzemszünet esetén az (1) bekezdésben,
b) nem tervezett üzemszünet esetén a (2) bekezdésben
foglaltak szerint eljárva ad tájékoztatást a személyes iratbetekintés gyakorlásának lehetőségéről és módjáról.
13. Záró rendelkezések 21. § Ez az utasítás 2018. június 1-jén lép hatályba.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1378/2012. (IX. 18.) Korm. határozata a kulturális örökségvédelmi szervezetrendszer átalakításáról.
1. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket és készítse elő
a szükséges jogszabály-módosításokat, hogy a Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási
Központba (a továbbiakban: Központ) 2012. október 31. napjával a Műemlékek Nemzeti Gondnoksága beolvadjon.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2012. október 1.
2. A Kormány felhívja a belügyminisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy készítse elő
a szükséges jogszabály-módosításokat a kulturális örökségvédelmi feladatellátás egyszerűsítése és hatékonyságának
fokozása érdekében a kulturális örökségvédelmi szervezetrendszer átalakítására, az alábbi elvek szerint:
a) az első fokú műemlékvédelmi és régészeti feladatok ellátását a járási hivatalok építésügyi és örökségvédelmi
szakigazgatási szervei látják el, b) a másodfokú hatósági feladatokat a fővárosi, megyei kormányhivatalok építésügyi és örökségvédelmi
szakigazgatási szervei látják el. Felelős: belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. október 31. 3. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert a Központ egyes feladatainak átrendezésével egyidejűleg
a feladatellátást szolgáló előirányzat fejezetek közötti átcsoportosítására. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 4. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon – az 5. pont szerinti létszám átadásán felül –
3 kormánytisztviselői státusz – az irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervektől történő – átadásáról
a Belügyminisztérium részére. Felelős: emberi erőforrások minisztere belügyminiszter
Határidő: azonnal 5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert a Központ egyes feladatainak átrendezésével
összefüggésben a feladatot ellátó létszám érintett szervek közötti átadása érdekében a Miniszterelnökségen,
a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak létszámáról szóló kormányhatározat módosítására. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 6. Ez a határozat a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba és 2012. december 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1771/2017. (XI. 7.) Korm. határozata az építészettörténeti és a műemlékvédelmi tudományos gyűjtemények egységes kezelésének kialakításával, valamint ezzel összefüggésben a Magyar Építészeti Múzeum feladatellátásával és elhelyezésének biztosításával kapcsolatos egyes intézkedésekről, továbbá a Miniszterelnökség és a Magyar Művészeti Akadémia fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Magyar Művészeti Akadémia (a  továbbiakban: MMA) által fenntartott Magyar
Építészeti Múzeum építészeti-építészettörténeti gyűjteményének, valamint a  műemlékvédelmi tudományos
gyűjteményeknek a  megóvása, védelme, megfelelő ingatlanban történő elhelyezése, gyarapítása, közzététele,
nyilvánosan hozzáférhető kutatószolgálat működtetése, állandó és időszaki kiállításokon történő bemutatása és
társadalmi hasznosulása nemzeti érdek;
2. egyetért azzal, hogy a  Magyar Építészeti Múzeum mint építészeti-építészettörténeti gyűjtemény – építészeti,
építészettörténeti dokumentumok, így különösen alkotói hagyatékok átvétele, megvásárlása útján – építészés belsőépítész-életművekkel történő bővítése, megóvása, gondozása és egyben tartása – az  életművek jövő
nemzedékkel való megismertetése érdekében – kiemelt feladat;
3. egyetért az  1.  pontban megjelölt Magyar Építészeti Múzeum építészeti-építészettörténeti gyűjteménye, valamint
a műemlékvédelmi tudományos gyűjtemények (tervtár, fényképtár, könyvtár, archív irattár és kézirattár) történetileg
kialakult integritását elkülönítetten megőrző, ugyanakkor egyetlen intézményben történő működtetésével,
amelynek megnevezése Magyar Építészeti Múzeum és Műemlékvédelmi Dokumentációs Központ (a továbbiakban:
MÉM-MDK), fenntartója az MMA;
4. egyetért azzal, hogy a műemlékvédelemmel, az épített kulturális örökség elemeivel és védelmükkel összefüggésben
keletkezett köziratok dokumentumtára a  MÉM-MDK műemlékvédelmi gyűjteményeihez kapcsolódva
az elhelyezését követően ezen a szakterületen országos hatáskörű közlevéltárrá alakuljon;
5. egyetért azzal, hogy az  MMA a  MÉM-MDK útján segítse elő a  kulturális örökségvédelem területét érintő
feladatellátást kulturális örökségvédelmi szakértői és tudományos tevékenységgel;
6. egyetért azzal, hogy a 3–5. pontokban meghatározott feladatok ellátására jogutódlással kerüljön – 2017. november 15.
napjától – a MÉM-MDK személyi állományába a Miniszterelnökség állományából 20 fő és a Budavári Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság állományából 5 fő gyűjteményi, tudományos, dokumentálási és irattári munkatárs;
7. egyetért azzal, hogy a  Budapest VII. kerület, Városligeti fasor 9–11. szám alatti, 33505 helyrajzi számú ingatlanegyüttes (a  továbbiakban: Ingatlan) – amely alkalmassá tehető az  építészeti-építészettörténeti gyűjtemény és
a  műemléki tudományos gyűjtemények védelmére, szakszerű restaurálására, digitalizálására, feldolgozására,
magyarországi és nemzetközi kiállításokra történő előkészítésére, kiállítások bemutatására, a  gyűjtemény
elhelyezéséhez hosszú távon szükséges raktározási infrastruktúra kialakítására, nyilvános kutatószolgálat
működtetésére és az  intézményt működtető, annak feladatait ellátó személyi állomány elhelyezésére – az  MMA
tulajdonába kerüljön;
8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) intézkedjen – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a  MÉM-MDK építészeti
építészettörténeti gyűjteményének és a  műemlékvédelmi tudományos gyűjteménynek az  Ingatlanban
történő mielőbbi elhelyezése feltételeinek biztosítása érdekében, továbbá
b) gondoskodjon az  Ingatlannak az  MMA tulajdonába adásáról és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával
az  Ingatlan – 7. pont szerinti céloknak megfelelő – felújításának és átalakításának előkészítéséhez, valamint
építési beruházása lebonyolításához szükséges forrás biztosításáról;
Felelős: az a) pont tekintetében:
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 a b) pont tekintetében:
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
9. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) a 2017. évben a 3–5. pontban meghatározott feladatok megvalósítására, valamint a 7. pontban meghatározott
feladatok megvalósításának előkészítésére, a  MÉM-MDK 2017. évi működtetésére 390 400 000 forint
összegben a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet, 2. Magyar Építészeti Múzeum cím javára,
b) a  2018. évben a  8.  pontban meghatározott feladatok megvalósításának előkészítésére egyszeri jelleggel
465 000 000 forint összegben a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1. melléklet XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet, 2. Magyar Építészeti Múzeum cím javára,
c) a  2018. évben a  2.  pontban meghatározott célok megvalósítására egyszeri jelleggel 274 000 000 forint
összegben a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet, 2. Magyar Építészeti Múzeum cím javára,
d) a  2018. évben a  MÉM-MDK 2018. évi működtetésére egyszeri jelleggel 404 300 000 forint összegben
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XXXIV. Magyar
Művészeti Akadémia fejezet, 2. Magyar Építészeti Múzeum cím javára,
e) a  2019. évtől a 2021. évig évente egyszeri jelleggel a  2.  pontban meghatározott célok megvalósítására
274 000 000 forint összegben a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény Magyar Művészeti
Akadémia fejezet, 2. Magyar Építészeti Múzeum címen,
f ) a  2019. évtől a  MÉM-MDK folyamatos működtetésére tartós, bázisba épülő jelleggel 264 200 000 forint
összegben a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény Magyar Művészeti Akadémia fejezet,
2. Magyar Építészeti Múzeum címen
biztosítson forrást;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében azonnal
 a b)–d) pontok tekintetében a felmerülés ütemében
 az e)–f ) pontok tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezése során
10. a  3–6.  pontokban meghatározott feladatok ellátása érdekében a  Kormány az  államháztartásról szóló
2011. CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az egyes központi
hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával összefüggő
jogutódlásáról, valamint egyes közfeladatok átvételéről szóló 378/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet módosításáról szóló
317/2017. (XI. 7.) Korm. rendelet 1. §-ában meghatározott feladatoknak a Miniszterelnökségtől az MMA-hoz történő
jogutódlására tekintettel, a  feladatok ellátásának biztosítása érdekében az  1.  melléklet szerint elrendeli egyszeri
jelleggel 10 100 500 forint átcsoportosítását a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet, 2. Magyar Építészeti Múzeum cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 az MMA elnöke
Határidő: azonnal
11. a 3–6. pontokban meghatározott feladatok ellátása érdekében az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, az  egyes központi hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények
felülvizsgálatával összefüggő jogutódlásáról, valamint egyes közfeladatok átvételéről szóló 378/2016. (XII.  2.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 317/2017. (XI. 7.) Korm. rendelet 1.  §-ában meghatározott feladatoknak
a Miniszterelnökségtől az MMA-hoz történő jogutódlására tekintettel, a feladatok ellátásának biztosítása érdekében
a 2. melléklet szerint elrendeli 124 625 500 forint átcsoportosítását, tartós, bázisba épülő jelleggel a Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia
fejezet, 2. Magyar Építészeti Múzeum cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 az MMA elnöke
Határidő: a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény végrehajtása
során, 2018. január 1-jét követően azonnal
 12. felkéri a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az MMA elnökének tájékoztatása alapján a MÉM-MDK munkájáról
és a gyűjtemények kezelésének helyzetéről évente számoljon be a Kormánynak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1764/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a Rendőrség által használt gépjárművek amortizációs cseréjét szolgáló beszerzésekről.
A Kormány a  Rendőrség által használt gépjárművek amortizációs cseréjét szolgáló beszerzések finanszírozása
érdekében, a  szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások kezeléséről szóló 467/2016. (XII. 23.)
Korm.  rendelet 2.  § b)  pontjában meghatározott megtakarításokból 13 668 973 358 forint felhasználását
engedélyezi, és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva abból az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
134/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a bíróságok szervezetéről és
igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 7. §-a „ideértve azt is” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a panaszok intézésének rendjéről szóló 15/1999. OIT szabályzat 3. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
eljárást megszünteti.
I. 1. Az Alkotmánybírósághoz intézett beadványában az
indítványozó a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról
szóló 1997. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
7. §-a „ideértve azt is” szövegrésze, valamint a panaszok
intézésének rendjéről szóló 15/1999. OIT szabályzat (a továbbiakban: OIT szabályzat) 3. §-a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta. A Bszi. támadott rendelkezését az Alkotmány
70/K. §-ával, az OIT szabályzat vitatott rendelkezését az
Alkotmány 64. §-ával tartotta ellentétesnek.
Részletes indokolásában kifejtette, hogy a Bszi.
7. §-ának kérdéses szövegrésze folytán a személyi szabadság elvonásával kapcsolatos téves bírósági döntés által
okozott károk esetén sérül a kárigény bíróság előtt való érvényesíthetőségéhez fűződő jog. „A bíróság előtti egyenlőség elvét sérti az, hogy a károkozó bíróság a saját jogellenesen hozott határozatára hivatkozhat, mivel az bírósági
határozat és így az az ellene eljáró bíróságra kötelező.”
Az indítványozó álláspontja szerint az OIT szabályzat
vitatott rendelkezése azért sérti a petíciós jogot, mert a
konkrét ügyben érkezett panaszok elbírálását nem tartja
igazgatási jogkörben elbírálandónak, hanem a folyamatban lévő ügyhöz rendeli megküldeni. Ezzel pedig elzárja a
sérelmet szenvedett felet a hatékony jogorvoslat lehetőségétől.
2. Az OIT szabályzatot a „2010. évi 7. számú, szabályzat az Országos Igazságszolgáltatási Tanács egyes szabályzatainak és ajánlásainak hatályon kívül helyezéséről”
elnevezésű szabályzat 1. §-a 2010. február 15-i hatállyal
hatályon kívül helyezte.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van
arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.”
„70/K. § Az alapvető jogok megsértése miatt keletkezett igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság
előtt érvényesíthetők.”
2. A Bszi. érintett rendelkezése:
„7. § A bíróság határozata mindenkire kötelező, ideért
ve azt is, ha a bíróság valamely ügyben hatáskörét vagy ennek hiányát állapítja meg.”
III. Az indítvány megalapozatlan. 1. Az Alkotmány 70/K. §-a az alapjogsérelem miatt keletkezett igények bíróság előtti érvényesíthetőségét tartalmazó általános hatásköri szabály. A 46/1994. (X. 21.) AB
határozatban az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy
az Alkotmány eme rendelkezése senki számára nem biztosítja a „korlátlan” bírósághoz fordulás jogát és nem független attól, hogy az érvényesíteni kívánt konkrét igényre vonatkozóan „vannak-e külön eljárási rendelkezések, és annak melyek az alkotmányos korlátai” (ABH 1994, 260,
267–268.). A 32/1990. (XII. 22.) AB határozat kiemelte,
majd a 277/D/1995. AB határozatban megerősítette, hogy
az alapvető jogok megsértéséből keletkező igények rendes
bírósági eljárásban érvényesíthetők (ABH 1990, 145,
147.; ABH 2001, 780, 789.). A 236/E/2000. AB határozat
– visszautalva a 32/2003. (VI. 4.) AB határozat elvi tételeire (ABH 203, 380, 389.) – hangsúlyozta azt is, hogy a jog
érvényesítését szolgáló fél pozíciójának megteremtésére
vonatkozó kötelezettségének az állam az eljárási törvényekkel tett eleget (ABH 2007, 1255, 1256.). Végül a
339/B/2003. AB határozat megállapította, hogy a
70/K. §-ból nem vonható le következtetés arra, hogy „az
alapjogok megsértéséből eredő igények érvényesítésére a
jogrendnek milyen szabályokat kell tartalmaznia, milyen
tartalommal és milyen „pólusú” jogviszonyokat kell szabályoznia” (ABH 2009, október, 1165, 1173.).
A Bszi. rendelkezései az Alkotmánynak a bírói szervezetre vonatkozó rendelkezéseit konkretizálják anélkül,
hogy érintenék a konkrét ügyekre vonatkozóan az eljárási
törvények hatásköri, illetékességi, a bizonyításra, a döntéshozatali folyamatra, a jogorvoslatra és a végrehajtásra
vonatkozó tételesjogi szabályait. A támadott rendelkezés
az Alkotmány 45. §-a által a bíróság hatáskörébe utalt ítélkezési tevékenység lényegi elemét jelentő határozathozatal tekintetében tartalmaz, a határozat kötelező erejével
kapcsolatos szabályozást. Ez egyrészt összhangban áll
– az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezetett jogbiztonság követelményét megjelenítő – a Bszi. 2. §-ában rögzített azon elvvel, hogy a bíróságok a törvényben meghatá
rozott eljárás során a vitássá tett vagy megsértett jogról
véglegesen döntenek, másrészt az eljárási törvényeknek a
jogorvoslatra és a jogerőre vonatkozó rendelkezéseivel.
Az Alkotmány 70/K. §-ából nem vezethető le olyan követelmény, amely a megfelelő eljárásban született jogerős bírósági határozatok újabb- és újabb jogcímeken vagy más típusú eljárásokban történő, ismételt (végtelenített) tartalmi felülvizsgálatát, s ennek folytán a bizonyítási eljárás korlátlan
számú megismétlését jelentené. Ez ellentétben állna lezárt
jogviszonyok védelmét is jelentő jogbiztonság követelményével [részletesen: először: 11/1992. (III. 5.) AB határozat,
ABH 1992, 77, 81.]. Az indítványban megsemmisíteni kért
szövegrész kiiktatása pedig azt jelentené, hogy a hatáskört
vagy annak hiányát megállapító eseteket kivéve a bírósági
határozatok kötőerővel nem rendelkeznek.
A kifejtettekre figyelemmel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Alkotmány 70/K. §-a és a Bszi. 7. §-a
között nincs alkotmányjogilag értékelhető összefüggés, s
ezért az indítványt ebben a részében elutasította.
2. Hatályon kívül helyezett, illetőleg módosított jogszabály, illetve a jogi irányítás egyéb eszköze alkotmányosságának vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak
akkor terjed ki, ha annak alkalmazhatósága az eldöntendő
kérdés (először: 335/B/1990. AB végzés, ABH 1990,
261.). Az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és 48. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz alapján azonban – mivel az alkalmazási
tilalom kimondására is lehetőség van – már nem hatályos
rendelkezés alkotmányellenességét is vizsgálja.
Eljárása során az Alkotmánybíróság észlelte, hogy a támadott OIT szabályzatot a „2010. évi 7. számú, szabályzat
az Országos Igazságszolgáltatási Tanács egyes szabályzatainak és ajánlásainak hatályon kívül helyezéséről” elnevezésű szabályzat 1. §-a 2010. február 15-i hatállyal hatályon kívül helyezte.
Mivel az indítvány nem alkotmányjogi panasz és nem
bírói kezdeményezés, az Alkotmánybíróság az eljárást az
Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján megszüntette.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
260/2016. (VII. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–olasz gazdasági és kulturális kapcsolatok dinamizálása terén, különösen a 2013-as magyar–olasz kulturális
évad és a Szépművészeti Múzeum olasz barokk kiállításának előkészítése érdekében végzett elkötelezett munkája
elismeréseként
Maria Assunta Accili Sabbatini, az Olasz Köztársaság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. június 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök