text:
78/2010. (III. 25.) Korm. rendelete az elektronikus aláírás közigazgatási használatához kapcsolódó követelményekről és az elektronikus kapcsolattartás egyes szabályairól.
A Kormány az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény 27. § (1) bekezdés b) pontjában, valamint az elektronikus
közszolgáltatásról szóló 2009. évi LX. törvény 31. § (2) bekezdés c) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében, valamint a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala létrehozásáról, feladatairól és hatásköréről szóló 276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosítása tekintetében az Alkotmány
35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. § (3) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed:
a) az ügyfélre, az eljárás egyéb résztvevőjére (a továb biak ban együtt: ügyfél);
b) az elektronikus aláíráshoz kapcsolódó tanúsítványt igénylőre (a továb biak ban: igénylő);
c) a közigazgatási hatóságra és a központi elektronikus szolgáltató rendszerre (a továb biak ban: hatóság);
d) a közigazgatási célra használható elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatások nyújtóira, valamint az ilyen
szolgáltatásokat nyújtani kívánókra;
e) azokra, akik a közigazgatási célra használható elektronikus aláírásokhoz kapcsolódó tanúsítványok kibocsátására
vonatkozó hitelesítési rend nyilvántartásba vételét kérik;
f) a Nemzeti Hírközlési Hatóságra (a továb biak ban: NHH).
(2) E rendelet alkalmazásában
1. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam;
2. gépi elektronikus aláírás: a hatóság számítógépes rendszere egyes elemei számára kibocsátott,
a dokumentummozgás, dokumentum-megőrzés vagy kommunikáció biztonságát szolgáló, a dokumentumok
vagy üzenetek megváltozásának kimutatását lehetővé tevő, a dokumentumhoz vagy üzenethez kapcsolódó
információ, amelyből az azt elhelyező számítógépes rendszerelem és az aláírás-létrehozó adat előállítását
megrendelő hatóság egyértelműen azonosítható;
3. hardveres kulcskezelő eszköz: elektronikus aláírás-létrehozó adat generálására, tárolására, mentésére,
visszaállításra és aláírási műveletek végrehajtására alkalmas, a biztonságos aláírás-létrehozó eszközre vonatkozó,
az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi XXXV. törvény (a továb biak ban: Eat.) szerinti követelményeket
biztonságában vagy teljesítményében, illetve mindkettőben meghaladó hardvereszköz;
4. közigazgatási felhasználásra vonatkozó követelményeknek megfelelő elektronikus aláírás: elektronikus aláírás,
amely
4.1. ügyfél által használt aláírás esetén a 7–11. §-ban,
4.2. hatóság nevében, a hatóság nevében kiadmányozásra feljogosított természetes személy által használt
aláírás esetén a 12–13. §-ban,
4.3. a hatóság számítógépes rendszere által dokumentum- vagy kommunikációhitelesítésre használt (gépi)
aláírások esetén a 14–16. §-ban
meghatározott követelményeknek megfelel;
5. közigazgatási gyökértanúsítvány: a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató által kibocsátott tanúsítvány,
amelyben a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató elektronikus aláírásával hitelesíti az e rendeletben
meghatározott követelményeknek megfelelő tanúsítványt kibocsátó hitelesítés-szolgáltató nyilvános kulcsát és
tanúsítja, hogy a tanúsítvány által megjelölt hitelesítés-szolgáltató közigazgatási felhasználásra vonatkozó
követelményeknek megfelelő tanúsítványt bocsát ki;
6. külön törvény alapján alkalmazott elektronikus aláírás:
6.1. a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 21/A. § szerinti,
6.2. az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 12/B. § szerinti,
6.3. a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 33/A. § szerinti, valamint
6.4. a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 57/A. § szerinti
követelményeknek megfelelő minősített elektronikus aláírás.
(3) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmakra az elektronikus aláírásról szóló törvény, valamint a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény fogalom-meghatározásait kell alkalmazni.
1. A közigazgatási informatikáért felelős miniszternek a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatóval
kapcsolatos feladatai
2. § (1) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató szakmai irányítását a közigazgatási informatikáért felelős miniszter
(a továb biak ban: miniszter) látja el.
(2) A miniszter az elektronikus aláírásra vonatkozó jogszabályok, az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül
alkalmazandó kötelező jogi aktusai, valamint szabványban vagy egyéb mértékadó műszaki elő írásban előírt
követelmények figye lembe véte lével meghatározza, hogy milyen, a működéshez szükséges szabályozási
dokumentumokkal: politikákkal, szabályzatokkal és eljárásrendekkel kell a gyökér-hitelesítésszolgáltatónak
rendelkeznie.
(3) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató működtetéséhez szükséges, a (2) bekezdés szerinti, kizárólag
a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatóra vonatkozó szabályozási dokumentumokat az NHH elnöke a miniszter
egyetértésével adja ki.
2. A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató 3. § (1) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató elektronikus aláírásával hitelesíti az e rendeletben meghatározott
követelményeknek megfelelő tanúsítványt kibocsátó hitelesítés-szolgáltató nyilvános kulcsát, és erről közigazgatási
gyökértanúsítványt bocsát ki.
(2) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató az NHH szervezeti egysége, működtetéséről az NHH – az e rendeletben
meghatározottak szerint – gondoskodik.
(3) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató élén az NHH elnöke által kinevezett vezető áll, aki az NHH
köztisztviselője.
(4) A vezető felel a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató tevékenységéért, annak biztonságos és megbízható
működéséért, valamint ellátja a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató működtetésében részt vevő személyek
szakmai vezetését.
4. § (1) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatónál a külön jogszabályban meghatározott bizalmi munkakörök közül
önálló munkakört kell létesíteni a biztonsági tisztviselő és a független rendszervizsgáló számára.
(2) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltatót igazoló aláírás-létrehozó adat előállítását, másolását, megsemmisítését,
valamint elektronikus aláírás létrehozását az arra a 2. § (3) bekezdés szerinti szabályzatban feljogosított személyek
együttes részvételével, más személyek jelenlétét kizárva kell elvégezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott személyek az NHH köztisztviselői.
(4) Az NHH elnöke gondoskodik a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató – a gyökér-hitelesítésszolgáltatói feladat
ellátásához, a szolgáltatás megbízható és a rá vonatkozó követelményeknek megfelelő működéséhez szükséges –
védelmének biztosításáról. A védelem szükséges mértékét a 2. § szerinti szabályozási dokumentumok rögzítik.
(5) A közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató megbízható és biztonságos üzemeltetés feltételeire vonatkozó
független ellenőrzését az elektronikus közszolgáltatás biztonságáról szóló kormányrendelet szerinti informatikai
biztonsági felügyelő látja el.
3. A közigazgatási használatra alkalmas elektronikus aláírás 5. § (1) A közigazgatási hatósági eljárásban az ügyfél és a hatóság olyan elektronikus aláírást alkalmazhat, amely megfelel
az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
(2) Törvény és kormányrendelet az adott közigazgatási eljárás biztonsági és hitelességi követelményei alapján előírhatja
az adott eljárásban kizárólag minősített elektronikus aláírás, valamint minősített időbélyegzés használatát.
6. § (1) A titkos információgyűjtés, illetve titkos adatszerzés eszközei és módszerei alkalmazásában, engedélyezésében részt
vevő szervek, illetve személyek e feladatkörükben eljárva, egymás közötti, zárt körben történő elektronikus aláíráslétrehozó eszközön aláírás-létrehozó adat elhelyezését, elektronikus aláírás létrehozását, elfogadását, felhasználását
az Eat. 1. § (2) bekezdése alapján külön megállapodásban szabályozhatják.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás alapján nyújtott szolgáltatásokra a közigazgatási szervek által felhasználható
aláírásokra vonatkozó jogszabályi elő írásokat nem kell alkalmazni.
4. Az ügyfél által használt aláíráshoz tartozó tanúsítvánnyal szembeni követelmények
7. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás során az ügyfél csak olyan, legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírást
használhat, amely megfelel a következő feltételeknek:
a) az aláírás ellenőrzéséhez felhasználható tanúsítványt az Eat. 7. § (1) bekezdése alapján nyilvántartásba vett
hitelesítés-szolgáltató bocsátotta ki, és a tanúsítvány az Eat. szerinti minősített tanúsítvány, vagy
a hitelesítés-szolgáltató a hitelesítési rendje szerint a tanúsítvány kibocsátását megelőző személyazonosítás
(a továb biak ban: regisztráció) során a 9–10. §-ban foglaltak szerint jár el, és az aláírás létrehozásához szükséges
adatot az Eat. melléklete szerinti biztonságos aláírás-létrehozó eszközön helyezte el;
b) a tanúsítványhoz tartozó hitelesítési rendben a hitelesítés-szolgáltató kizárja vagy egyértelműen azonosíthatóvá
teszi az álnév használatát, és az álnév kizárása céljából biztosítja, hogy a polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény ben meghatározott, a regisztráció során bemutatott,
személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványba bejegyzett családi és utónévvel betű szerint
megegyezzen a tanúsítványba foglalt név;
c) a tanúsítványhoz tartozó hitelesítési rendben a hitelesítés-szolgáltató a visszavonási állapot nyilvántartással
kapcsolatban vállalja legalább a (2) és (3) bekezdés szerinti feldolgozási, az ellenőrzés és közzététel időbeliségére
vonatkozó követelmények teljesítését;
d) a tanúsítvány kibocsátásának alapjául szolgáló hitelesítési rend az a)–c) pontban foglalt követelményeknek való
megfelelés alapján szerepel a 17. § (2) bekezdés szerinti nyilvántartásban.
(2) A hitelesítés-szolgáltató a felfüggesztés vagy visszavonás iránti kérelem fogadásától számított 3 órán belül
a) megállapítja a felfüggesztési vagy visszavonási kérelem érvényességét (a kérelmező jogosultságát), és
b) az érvényes kérelem szerinti visszavonási állapot megváltozását a nyilvántartásában átvezeti.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak teljesítését követő 1 órán belül a hitelesítés-szolgáltató a kérelem szerint módosított
visszavonási állapotot a visszavonási állapot nyilvántartásában közzéteszi.
(4) A külön törvény alapján alkalmazott, az ott meghatározott követelményeknek megfelelő elektronikus aláírások
a közigazgatási hatósági eljárásokban is felhasználhatók. Az NHH az e követelményeket teljesítő hitelesítési rendet
a 17. § (2) bekezdés a) pontjában szereplő listába felveszi, és a közigazgatási gyökér-hitelesítésszolgáltató
a hitelesítés-szolgáltató kérelmére a 18. § szerinti felültanúsítást elvégzi.
8. § A 7. §-ban szereplő aláírásokon túlmenően a közigazgatási hatósági eljárás során az ügyfél használhat olyan, az Eat. 7. §
(1) bekezdése alapján belföldinek nem minősülő hitelesítés-szolgáltató által kibocsátott tanúsítványra épülő
elektronikus aláírást, amelynél az adott tanúsítványra vonatkozóan a 2009/767/EK bizottsági határozatnak
meg fele lően valamely más EGT-állam által felügyelt, vagy más EGT-állam területén jogszerűen működő önkéntes
akkreditációs rendszer keretében tanúsított megbízható szolgáltatások listáján
a) minősített szolgáltatóként szerepel, és kizárja vagy egyértelműen azonosíthatóvá teszi az álnév használatát vagy
b) nem minősített szolgáltatóként szerepel, ő és a lista alapján elérhető hitelesítési rendjéből egyértelműen
megállapítható a 7. § (1) bekezdés a)–c) pontjában, a (2) bekezdésében, valamint a 9. § (2)–(5) bekezdésében
foglalt követelmények teljesítése.
9. § (1) Ha az aláírás-létrehozó adat nem minősített tanúsítványhoz kapcsolódik, a tanúsítvány kibocsátását megelőzően
a regisztrációt az e §-ban foglaltak szerint kell elvégezni.
(2) A regisztrációt megelőzően az igénylőnek személyesen meg kell jelennie a regisztrációt végző szervezet előtt.
A hitelesítés-szolgáltató által meghatározott esetben a személyes megjelenéssel egyenértékű a regisztrációt végző
szervezet külső helyszínen lefolytatott eljárása is, ha azonos biztonsági körülmények között biztosítható az ügyfél
személyazonosságának az e §-ban meghatározott ellenőrzése.
(3) A regisztráció során az igénylő személyazonosságát, és a bemutatott igazolvány érvényességét az általa bemutatott,
a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény ben meghatározott személyazonosság
igazolására alkalmas hatósági igazolványa alapján ellenőrizni kell.
(4) A regisztráció és a személyazonosság ellenőrzése alapjául szolgáló, rögzítendő adatok helyességét az igénylő
nyilatkozatban, saját kezű aláírásával ellátva igazolja.
(5) A (3) bekezdés szerinti hatósági igazolvány azonosító adatait, az igénylő adatainak egyezését és a hatósági igazolvány
érvényességét a regisztrációs szervezet – az Eat. 12. § (2) bekezdésének meg fele lően – az igazolványt nyilvántartó
szerv közhiteles nyilvántartásában ellenőrzi.
(6) Amennyiben az (5) bekezdés szerinti ellenőrzés nem vezetett eredményre – adategyezőség nem volt megállapítható
vagy a hatósági igazolvány érvénytelen volt, illetve az ellenőrzés a hatósági nyilvántartásban egyéb okból nem volt
végrehajtható – közigazgatási célra felhasználható tanúsítvány nem adható ki, aláírás-létrehozó adat nem hozható
létre.
10. § (1) A regisztrációt végző szervezetnek a regisztrációban részt vevő ügyintézője aláírásával igazolja, hogy a hatósági
igazolványon szereplő arckép megfeleltethető az igénylő arcának és az igazolványban szereplő aláírás azonos a 9. §
(4) bekezdése szerinti nyilatkozatot igazoló aláírásával.
(2) Ha a regisztrációt végző szervezet az aláírás-létrehozó eszközt nem a 9. § szerinti regisztrációt köve tően azonnal,
ugyanazon a helyszínen adja át az igénylőnek, – ideértve, ha az átadást más elektronikus aláírással kapcsolatos
szolgáltató végzi – az aláírás-létrehozó eszköz átadását megelőzően az ellenőrzést a 9. § (3) és (5) bekezdésben
foglaltak szerint, az (1) bekezdés szerinti dokumentálás mellett ismételten el kell végezni.
(3) Az aláírás-létrehozó eszköz meghatalmazással történő átvétele esetén a (2) bekezdés szerinti ellenőrzést az átvevő
vonatkozásában kell elvégezni, és a dokumentumot a meghatalmazással együtt megőrizni.
11. § Ha a hitelesítés-szolgáltató a közigazgatási célra alkalmas tanúsítványhoz tartozó hitelesítési rendben vállalja
a viszontazonosítás biztosítását is, úgy az aláírás külön azonosítási célú tanúsítvány vagy más segédeszköz nélkül is
alkalmas az aláíró azonosítására.
5. A hatóságok által használt aláíráshoz tartozó tanúsítvánnyal szembeni követelmények
12. § (1) A döntést tartalmazó elektronikus dokumentumot a hatóság Szervezeti és Működési Szabályzatában kiadmányozásra
feljogosított személy láthatja el elektronikus aláírással.
(2) A hatóság az elektronikus aláírási szabályzatát a honlapján közzéteszi. E szabályzatban kell rendelkezni arról, hogy
a hatóság nevében használt elektronikus aláírás tartalmazza-e a hatóság megnevezését, valamint rögzíti, hogy
az aláírás-létrehozó adat előállításához szükséges regisztráció során a hatóság nevében kiadmányozásra való
jogosultságot milyen eljárással (dokumentummal) kell a hitelesítés-szolgáltatónál igazolni.
(3) Az elektronikus aláírással kiadmányozásra feljogosított személyek családi és utónevét, aláírási tanúsítványának
nyilvános adatait, az aláírás automatizált ellenőrzéséhez szükséges címet a hatóság honlapján közzéteszi. Ugyanitt
közzé kell tenni – az időpont megjelölésével –, ha egy tanúsítvány visszavonásra került vagy egyéb okból már nem
alkalmas a hatóság nevében történő eljárásra. Az aláírás az erre vonatkozó közlés közzétételi időpontjától a szervezet
nevében további dokumentumhitelesítésre nem alkalmas. Ha a hitelesítés-szolgáltató a tanúsítványt visszavonta,
az aláírás a továb biak ban, ha felfüggesztette, a felfüggesztés időtartama alatt dokumentumhitelesítésre nem
alkalmas. Az e bekezdés szerinti információkat a tanúsítvány használatra alkalmatlanná válásától számított 10 évig kell
a honlapon hozzáférhetővé tenni.
13. § A hatóság nevében eljáró természetes személy csak olyan elektronikus aláírási tanúsítványt használhat, amely
megfelel az alábbi követelményeknek:
a) a tanúsítvány a 9–10. § szerinti regisztrációs eljárás alapján rögzített adatoknak meg fele lően készül;
b) a tanúsítványhoz tartozó hitelesítési rend megfelel a 7. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt követelményeknek;
c) a tanúsítvány kibocsátásának alapjául szolgáló hitelesítési rend a 17. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
nyilvántartásban szerepel. 14. § (1) A döntést nem tartalmazó elektronikus dokumentumokat, értesítéseket, a hatósági nyilvántartásokból történő
adatszolgáltatást tanúsító dokumentumokat, valamint az önállóan nem fellebbezhető döntéseket tartalmazó
végzéseket a hatóság a számítógépes rendszerében gépi elektronikus aláírással, időbélyegzéssel láthatja el.
(2) A számítógépes rendszer által használt gépi elektronikus aláírás tanúsítványát, az aláírás elektronikus ellenőrzését
lehetővé tevő címet a hatóság honlapján közzé kell tenni, és ott az érvényességének lejártától számított 10 évig
hozzáférhetővé kell tenni.
15. § (1) A hatóság számítógépes rendszere számára kibocsátott gépi tanúsítványhoz szükséges regisztrációt kezdeményezheti:
a) a hatóságot bemutatott kinevezési okirata, vagy a Magyar Közlönyben megjelent kinevezési döntés alapján
képviselő, a 9–10. § szerint azonosított természetes személy a hitelesítés-szolgáltatónak benyújtott igényléssel,
melyet a hitelesítés-szolgáltatónak az adatok ellenőrzésére feljogosított képviselője előtt ír alá, vagy
b) a hatóságot az a) pont szerint igazoltan képviselő természetes személy által készített, közokiratba foglalt igényléssel.
(2) A regisztrációhoz meg kell adni a regisztrációt kérő hatóság, valamint a gépi aláírást végző eszköz egyértelmű
azonosításához szükséges, a tanúsítványban szerepeltetendő adatokat és a hatóságnál a kapcsolattartásért felelős
személy elérési adatait.
(3) Az igénylést a hitelesítés-szolgáltató az Eat. regisztrációs adatokra vonatkozó szabályai szerint őrzi meg.
(4) Az (1) bekezdés szerinti regisztrációt köve tően a hitelesítés-szolgáltató köteles az igénylést kiállító hatóságot
a tanúsítvány kibocsátásának, és az aláírás-létrehozó adat előállításának tényéről írásban értesíteni.
Az aláírás-létrehozó adat és a tanúsítvány átvételét a hatóságnak ugyancsak írásban kell igazolnia. Az átvétel vagy
a visszaigazolás elmaradása esetén a hatóságot az átvételre, illetve annak igazolására ismételten fel kell hívni. Ennek
eredménytelensége esetén a tanúsítványt vissza kell vonni.
(5) A gépi elektronikus aláírás aláírás-létrehozó adatához tartozó tanúsítványnak egyértelműen biztosítania kell az aláírás
azonosíthatóságát – ideértve az aláírást végző gép egyértelmű azonosítását –, a szervezethez rendelését,
letagadhatatlanságát. Az aláírás-létrehozó adatot az Eat. melléklete szerinti biztonságos aláírás-létrehozó eszközön,
 illetve hardveres kulcskezelő eszközön kell elhelyezni.
16. § A hatóság az általa használt gépi, és a képviselője által használt elektronikus aláírás-létrehozó adatokra vonatkozó
iratokat, a hozzájuk kapcsolt tanúsítványokat, az elektronikus aláírási szabályzatokat a maradandó értékű köziratokra
vonatkozó szabályok szerint megőrzi, és a helyi megőrzési idő letelte után az ille té kes levéltárnak átadja.
6. A hitelesítési rend közigazgatási felhasználásra alkalmasságát igazoló nyilvántartás
17. § (1) Az NHH Hivatala (e § alkalmazásában a továb biak ban: Hivatal) hatósági nyilvántartást vezet a közigazgatási
felhasználásra szolgáló tanúsítványok kibocsátásához alkalmas hitelesítési rendekről, és az ilyen tanúsítványokat
kibocsátó hitelesítés-szolgáltatókról. A Hivatal a nyilvántartást honlapján bárki számára ingyenesen, korlátozásmentesen
elérhető módon közzéteszi, és a felültanúsítást a hitelesítés-szolgáltatás szabályai szerint ellenőrizhetővé teszi.
(2) A nyilvántartásban szereplő hitelesítési rend lehet:
a) személyek által használt aláíráshoz kapcsolódó hitelesítési rend,
b) gépi aláírásokhoz kapcsolódó hitelesítési rend.
(3) A közigazgatási felhasználásra vonatkozó követelményeknek megfelelő elektronikus aláírás célú tanúsítvány
kibocsátásának alapjául szolgáló hitelesítési rend nyilvántartásba vételét a hitelesítési rend kibocsátója kérheti.
A kérelemhez csatolni kell azt a hitelesítési rendet, amelynek nyilvántartásba vételét a kérelmező kéri.
(4) Amennyiben valamely belföldi székhellyel, lakóhellyel, tartózkodási hellyel, vagy telephellyel rendelkező
hitelesítés-szolgáltató a közigazgatási felhasználásra vonatkozó követelményeknek megfelelő elektronikus aláírás
célú tanúsítványt kíván kibocsátani, a Hivatalnak bejelenti, hogy mely, a közigazgatási felhasználásra vonatkozó
követelményeknek megfelelő és a (2) bekezdés szerinti nyilvántartásban már szereplő hitelesítési rend szerint kívánja
a tanúsítványokat kibocsátani. A Hivatal a bejelentés alapján haladéktalanul nyilvántartásba veszi.
(5) A Hivatal a (3) és (4) bekezdés szerint nyilvántartásba vett hitelesítés-szolgáltatók, illetve szolgáltatásaik e rendeletben
foglalt követelményeknek való megfelelését a hitelesítés-szolgáltatókra általánosságban irányadó külön jogszabály
szerint ellenőrzi.
(6) A Hivatal a hitelesítés-szolgáltató hitelesítési rendjét a közigazgatási felhasználásra alkalmasságot igazoló
nyilvántartásból törli, ha az Eat. 21. § (1) bekezdés a)–c) és e) pontjában meghatározott intézkedései nem vezettek
eredményre, és az e rendeletben foglalt követelmények teljesítése más módon nem biztosítható.
18. § (1) A 17. § (4) bekezdése szerint nyilvántartásba vett hitelesítési rend alapján kibocsátott tanúsítványok kibocsátására
szolgáló magán kulcs nyilvános kulcs párját a hitelesítés-szolgáltató erre irányuló kérelmére a közigazgatási
gyökérhitelesítés-szolgáltató közigazgatási gyökértanúsítványba foglalva hitelesíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hitelesítés az elektronikus aláírás közigazgatási célra való felhasználásának nem feltétele.
7. Záró rendelkezések 19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
20. § E rendelet rövidítése Kear. 21. § A 2010. december 31. előtt kibocsátott, külön törvény alapján alkalmazott elektronikus aláírás közigazgatási
felhasználása esetén a hitelesítési rendnek nem kell a 17. § (2) bekezdésében rögzített nyilvántartásban szerepelnie.
22. § E rendelet az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő
rendelkezések meghatározásáról szóló, 2009. október 16-i 2009/767/EK bizottsági határozatnak való megfelelést
szolgálja.
23. § Az elektronikus közszolgáltatás működtetéséről szóló 222/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 7. §-a a következő
(6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A közüzemi szolgáltatók az egységes elektronikus űrlaphasználat biztosítása érdekében jogosultak az általános
nyomtatványtervező részükre biztosított verziójának külön díjazás nélküli használatára. Az abban biztosítottat
meghaladó igények esetén a fejlesztést saját forrásaikból biztosíthatják, melyre azonban érvényes az Ekszt. 4. §
(3) bekezdésében foglalt követelmény.”
24. § (1) A központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és az azonosítási szolgáltatásról szóló
224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 5. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott azonosítás és ellenőrzés sikere esetén a regisztrációt végző átemeli
az igénylő természetes személyazonosító adatait a személyi adat- és lakcímnyilvántartásból, illetve a központi
idegenrendészeti nyilvántartásból, és rögzíti az igénylő állampolgárságát, választott felhasználói nevét és elektronikus
levelezési címét a regisztrációs adatbázisban. A (4) bekezdésében meghatározott esetben a regisztrációt végző
személy – sikeres azonosítást köve tően – a természetes személyazonosító adatokat, az állampolgárságot,
a felhasználói nevet és az elektronikus levelezési címet rögzíti a regisztrációs adatbázisban.”
(2) A központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és az azonosítási szolgáltatásról szóló
224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az EGT más államának állampolgára az (1) bekezdés szerinti elektronikus űrlapot a közigazgatási felhasználásra
alkalmas aláírásokra vonatkozó kormányrendelet alapján közigazgatási felhasználásra alkalmasnak minősített, más
EGT-állam által felügyelt, vagy más EGT-állam területén jogszerűen működő önkéntes akkreditációs rendszer
keretében tanúsított hitelesítési rend alapján kibocsátott aláírással is aláírhatja. Amennyiben adatai az 5. §
(3) bekezdés szerinti nyilvántartásban nem szerepelnek, az ellenőrzés az aláírás érvényességére, valamint
a tanúsítványban és az űrlapon egyaránt megtalálható adatok egyezésére terjed ki.”
(3) A központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és az azonosítási szolgáltatásról szóló
224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 13. §-a a következő új (2) és (3) bekezdéssel egészül ki, és a jelenlegi szöveg jelölése
(1) bekezdésre változik:
„(2) Korlátozottan cselekvőképes személy ügyfélkapu nyitására önállóan is jogosult az általános szabályok szerint.
(3) A korlátozottan cselekvőképes személy az általános szabályok szerint nyitott ügyfélkapuján keresztüli eljárási
jogosultságának vizsgálata az elektronikus közszolgáltatást nyújtó szervezet feladata.”
(4) A központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és az azonosítási szolgáltatásról szóló
224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 22. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Amennyiben az örökösök az elhunyt nyilvántartott elektronikus levélcímére megküldött értesítés elküldésétől
számított 25 munkanapon belül nem jelentkeznek, a regisztrációs adatbázis adatkezelője a felhívást az utolsó
nyilvántartott lakcímre postán megismétli, és hirdetményt tesz közzé a kormányzati portál hirdetményi felületén
az elhunyt nevének és utolsó ismert lakcímének közlésével.”
25. § Az elektronikus közszolgáltatásról és annak igénybevételéről szóló 225/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 6. § (5) bekezdés
c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(tartalmaznia kell az arra vonatkozó kérdéseket, hogy kéri-e a felhasználó)
„c) a döntésnek nem minősülő dokumentumok, iratok értesítési tárhelyére történő megküldését, vagy elegendő
számára a 35. § (1) bekezdés c) pontja szerinti értesítés.”
26. § (1) A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala létrehozásáról, feladatairól és hatásköréről szóló
276/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továb biak ban: KHR) 14. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(1) A KEKKH a telekommunikációs és hálózatfenntartási feladatai körében ellátja:
a) a külön jogszabályban foglalt rendelkezések szerint az egységes digitális rádiótávközlő rendszer (EDR)
működtetésével kapcsolatos feladatokat és az EDR szolgáltatásainak igénybevételéhez szükséges szervezési
feladatokat,
b) az EDR használatát biztosító virtuális magánhálózat menedzsment központ (VPN Központi Menedzser Szervezet)
működtetését,
c) a fenntartott hálózatok szakmai minőség, biztonság, a terveknek való megfelelőség és gazdaságosság
szempontjából történő elemzését, értékelését,
d) a konkrét igények alapján a nemzetbiztonsági, igazságszolgáltatási, rendvédelmi, ille tő leg védelmi igényeket
kielégítő szervek részére távközlési és adatátviteli szolgáltatások nyújtását, ideértve az elektronikus kormányzati
gerinchálózat (a továb biak ban: EKG) rendészeti alhálózatának működtetését,
e) az önálló EDR virtuális magánhálózattal rendelkező szervezetek számára – igény esetén – a virtuális magánhálózat
rendszergazdai feladatait, adatkapcsolati átjáró biztosítását az EKG-n keresztül az érintett intézmény informatikai
rendszeréhez,
f) az EDR szolgáltatásainak támogatása és helyes gyakorlat terjesztése érdekében szakfelügyeleti, műszaki-technikai
és szervezési kérdésekben az igénybe vevő szervek támogatását,
g) az EDR rendszeres informatikai, információ-technológiai és biztonsági felülvizsgálatát.
(2) A KEKKH segíti az egységes európai sürgősségi hívószámra (112) alapozott Európai Segélyhívó Rendszer és az erre
alapozott tevékenységirányító rendszerek együttműködését.”
(2) A KHR 14. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A KEKKH részt vesz az EKG és az informatikai közháló működtetésében.”
(3) A KHR 16/C. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A KEKKH ellátja az integrált ügyintézési és tájékoztatási pont működtetésével összefüggő, külön
kormányrendeletben meghatározott feladatokat, és részt vesz egyablakos ügyfélközpontú közigazgatási
szolgáltatások nyújtásában.”
(4) A KHR 16/C. § (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A KEKKH)
„a) külön jogszabályban foglaltak szerint működteti a közigazgatási feladatainak ellátásához szükséges nyilvános
kulcsú infrastruktúra elemeket,”
(5) A KHR. 16/C. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A KEKKH ellátja – az APEH kivételével – a közigazgatási szervek hatósági eljárásaiban használt, elektronikusan
kitölthető űrlapok logikai és formai ellenőrzési, minőségbiztosítási feladatait, az űrlapok tervezéséhez informatikai,
megjelenítési szakmai támogatást nyújt; továbbá gondoskodik az elektronikus közszolgáltatást nyújtó szervezetek
elektronikus űrlapjainak a központi rendszerben történő megjelenítéséről. A KEK KH ellenőrzési és minőségbiztosítási
feladata nem terjed ki az űrlapok szakmai tartalmára, annak meghatározása a tervező szervezet felelőssége.”
27. § (1) A közigazgatási hatósági eljárásokban felhasznált elektronikus aláírásokra és az azokhoz tartozó tanúsítványokra,
valamint a tanúsítványokat kibocsátó hitelesítésszolgáltatókra vonatkozó követelményekről szóló 194/2005. (IX. 22.)
Korm. rendelet hatályát veszti.
(2) A központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és az azonosítási szolgáltatásról szóló
224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés b) pontja hatályát veszti.
(3) A központi elektronikus szolgáltató rendszer igénybevevőinek azonosításáról és az azonosítási szolgáltatásról szóló
224/2009. (X. 14.) Korm. rendelet 11. § (7) és (8) bekezdése nem lép hatályba.
(4) A rendelet hatálybalépését követő napon a rendelet 23–27. §-a hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
30/2011. (XI. 21.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 119/2011. (VII. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 119/2011. (VII. 13.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. július 13-i, 80. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Macedón Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás 6. cikke a hatálybalépésről
az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Megállapodás harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy diplomáciai csatornákon az utolsó értesítés is
beérkezett, amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, miszerint a hatálybaléptetéshez szükséges belső jogi
eljárások megtörténtek.”
Az utolsó értesítés időpontja: 2011. november 9.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2011. december 9.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 119/2011. (VII. 13.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom,
hogy a Magyar Közlöny 2011. július 13-i, 80. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón
Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 119/2011.
(VII. 13.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. december 9-én, azaz kettőezer-tizenegy december kilencedikén lépnek
hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
283/2009. (XII. 11.) Korm. rendelete a korengedményes nyugdíjba vonulás lehetőségének meghosszabbításáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörben, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
g) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli:
1. § (1) Korengedményes nyugdíj akkor állapítható meg, ha
a) a munkavállaló a korengedményes nyugdíjra való jogosultsághoz szükséges életkort és szolgálati időt 2010.
december 31-ig betölti, illetve megszerzi,
b) a munkavállaló és a munkáltató a korengedményes nyugdíjazásról szóló megállapodás megkötésének szándékát
a (3) bekezdés szerint a regionális munkaügyi központnak bejelentette, továbbá
c) a munkáltató és a munkavállaló között megkötött megállapodást 2010. december 31-éig megküldik az ille té kes
nyugdíjbiztosítási szervnek.
(2) Ha a munkáltató a munkavállalóval olyan viszonyban áll, amely viszony tekintetében a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény 203. § (2) bekezdése alapján harmadik személy kielégítési alapját részben vagy egészben elvonó
szerződés esetén annak ingyenességét vélelmezni kell, akkor a munkáltató kötelezettséget vállal arra, hogy
a munkavállalóval a korengedményes nyugdíj megállapítását köve tően – a korengedményes nyugdíj folyósításának
időtartamára – nem létesít a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint
e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény szerinti biztosítással járó jogviszonyt (a továb biak ban:
biztosítással járó jogviszony). Ellenkező esetben a korengedményes nyugdíjazásra vonatkozó megállapodás attól
az időponttól kezdődően, amikortól a biztosítással járó jogviszony létrejött, semmis.
(3) A munkáltató és a munkavállaló a korengedményes nyugdíjazásról szóló megállapodás megkötésére irányuló
szándékot a regionális munkaügyi központnak 30 nappal a megállapodás megkötése előtt bejelenti. A regionális
munkaügyi központ a munkáltatót a bejelentés kézhezvételét követő 20 napon belül tájékoztatja az érintett
munkavállaló számára felajánlható, a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi
IV. törvény 25. § (2)–(3) bekezdése szerint megfelelőnek minősülő munkahelyekről.
2. § (1) A korengedményes nyugdíjban részesülő személy köteles a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnak a biztosítással járó
jogviszony létesítését, annak létrejöttét követő 10 munkanapon belül bejelenteni.
(2) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az (1) bekezdés szerinti bejelentés megtételéről és annak tartalmáról értesíti az Adóés Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal regionális igazgatóságát, valamint a regionális munkaügyi központot.
(3) Ha az 1. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a korengedményes nyugdíjra vonatkozó megállapodás az újabb
biztosítási jogviszony létrejöttével semmissé válik, akkor a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság e tény ismeretében
kezdeményezi a korengedményes nyugdíjat megállapító nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnél a megállapító
határozat – az újabb biztosítási jogviszony létrejöttének napjával történő – visszavonását. A visszavonó határozat
jogerőre emelkedését követő 15 napon belül pedig a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság egy összegben kifizeti
a munkáltatónak a semmissé válást követő időszakra esedékes korengedményes nyugdíj összegét.
3. § A korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996. (XII. 6.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R.) 4. § (3) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A korengedményes nyugdíjat – a születési időre tekintet nélkül – a Tny. 18/A. §-ának megfelelő alkalmazásával kell
megállapítani.”
4. § Az R. 6. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazása szempontjából]
„a) ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, öregségi nyugdíjkorhatár a Tny.-ben meghatározott öregségi
nyugdíjkorhatár, illetve ha a munkavállaló a Tny. alapján korkedvezményre jogosult, az annak figye lembe véte lével
meghatározott életkor;”
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1. § (1) bekezdés b) pontja, 1. § (2)–(3) bekezdése, 2. §-a és 4. §-a 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet 1. § (1) bekezdés b) pontját és 1. § (3) bekezdését akkor kell alkalmazni, ha a munkáltató és a munkavállaló
a megállapodást 2010. január 31-ét köve tően köti meg, vagy ha a megállapodást 2010. február 15-ét köve tően küldik
meg az ille té kes nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek.
(4) E rendelet 1. § (2) bekezdését és 2. §-át akkor kell alkalmazni, ha a munkáltató és a munkavállaló a megállapodást
2009. december 31-ét köve tően köti meg, vagy ha a megállapodást 2010. január 15-ét köve tően küldik meg az
ille té kes nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek.
(5) Az 1. § szerint megállapításra kerülő korengedményes nyugdíjra 2010. december 31-ét köve tően is az R. 2010.
december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) Az 1953. évben született személyek tekintetében
a) az R. 1. § (1) bekezdése tekintetében a korengedményes nyugdíj megállapítása során rá irányadó öregségi
nyugdíjkorhatárnak a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továb biak ban: Tny.)
2009. december 31-én hatályos,
b) az R. 1. § (2) bekezdése tekintetében a munkavállaló előrehozott öregségi nyugdíjra jogosító korhatárának a Tny.
2010. január 1-jétől hatályos
rendelkezése szerinti korhatárt kell alkalmazni.
(7) Az 1953. évben született személyek esetében a munkáltató az R. 1. § (2) bekezdése szerinti befizetési kötelezettségén
túl, azt kiegészítve a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnak megtéríti a kiszámított korengedményes nyugdíj összegére
– a megállapítás naptári évében irányadó januári nyugdíjemelés százalékos mértékével – számított nyugdíjemelés
annyi naptári hónapra irányadó összegét, ahány hónapra a munkáltató fizetési kötelezettsége fennáll.
6. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996. (XII. 6.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 334/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. § (2)–(3) bekezdése és 6. §-a.
(2) 2010. január 1-jén hatályát veszti az R. 1. § (1) bekezdésének első mondatában a „– legkorábban a korengedményes
nyugdíjba vonulás időpontját megelőzően egy évvel –” szövegrész.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
373/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Nagy Gyulát 2019. január 1-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
296/2010. (HK 7.) MH HEK intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 3526 – A hajózóállomány NATO repülőorvosi kategóriái, egyenértékűségük-felcserélhetőségük biztosítására – 7. kiadás ) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
belső rendelkezései kiadásának és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasítás 4. § (2) bekezdésére, továbbá az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasításra - az egészségügyi szakfeladatok egységes elvek
szerint történő végrehajtása érdekében az Egységes
NATO Előírás (STANAG 3526 – A hajózóállomány
NATO repülőorvosi kategóriái, egyenértékűségük-felcserélhetőségük biztosítására – 7. kiadás) nemzeti bevezetésére az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
teljes repülő-hajózó állományára, valamint a feladat végrehajtásában érintett egészségügyi szakállományra.
2. Jelen intézkedés mellékleteként bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 10/2008. (HK 7.) HVKFH közleményében fenntartás
nélkül elfogadott és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd
Vezérkar főnök helyettesének 20/2009. (HK 8.) HVKFH
intézkedésében hatályba léptetett STANAG 3526 - A hajózóállomány NATO repülőorvosi kategóriái, egyenértékűségük-felcserélhetőségük biztosítására - 7. kiadás című
dokumentumot.
3. A szabványosítási dokumentum a repülőszemélyzet
minősítési elveit, a NATO tagországok között az orvosi
adatok közlésének, elfogadásának a feltételeit részletezi.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
472/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete az utazási szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekről, különösen az utazási csomagra és az utazási szolgáltatásegyüttesre vonatkozó szerződésekről.
A Kormány a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó
rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény 66.  § (1)  bekezdés f )  pontjában, valamint a  kereskedelemről szóló
2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § (1) E  rendeletben foglaltakat az  utazási szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekre, különösen az  utazók részére
vállalkozók által értékesítésre kínált vagy értékesített utazási csomagokra, valamint az  utazók részére vállalkozók
által elősegített utazási szolgáltatásegyüttesekre kell alkalmazni.
(2) A  fogyasztó és a  vállalkozás közötti szerződések részletes szabályairól szóló 45/2014. (II. 26.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 45/2014. (II. 26.) Korm. rendelet] 6. §, 7. §, 8/A. §, 15. § (1)–(2) bekezdése szerinti fogyasztóvédelmi
rendelkezéseket az utazási csomagra vonatkozó szerződés esetén is alkalmazni kell.
(3) E rendelet hatálya az utazókra és vállalkozókra terjed ki.
 (4) E rendeletben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban:
Ptk.) rendelkezéseit kell alkalmazni. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. elháríthatatlan és rendkívüli körülmény: a  szerződéskötés időpontjában előre nem látható és a  szerződő
fél által nem befolyásolható olyan helyzet, amelynek következményeit valamennyi észszerű intézkedés
megtétele esetén sem lehetett volna elhárítani;
2. értékesítési hely: ingó vagy ingatlan üzlethelyiség vagy kiskereskedelmi célú honlap vagy internetes
értékesítési csatorna, ideértve azt is, amikor az  utazók számára egyetlen közös online felületen jelenik
meg több kiskereskedelmi célú honlap, illetve internetes értékesítési csatorna, a  telefonos szolgáltatást is
beleértve;
3. hazaszállítás: az  utazó visszaszállítása az  indulási helyre vagy a  szerződő felek megállapodása szerinti más
helyre;
4. letelepedés: a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény 2. § g) pontja szerinti letelepedés;
5. tartós adathordozó: olyan eszköz, amely az utazó vagy a vállalkozó számára lehetővé teszi a személyesen neki
címzett adatoknak a jövőben is hozzáférhető módon az adat céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását
és a tárolt adatok változatlan formában és tartalommal történő megjelenítését;
6. utazási csomag: legalább két különböző típusú utazási szolgáltatás együttes igénybevétele ugyanazon utazás
vagy üdülés részeként, ha
a) az érintett utazási szolgáltatásokat egy adott vállalkozó állítja össze, ideértve azt az esetet is, amikor
ez  az utazó kérésére vagy választásával összhangban történik, valamennyi szolgáltatásra kiterjedő
egyetlen szerződés megkötését megelőzően, vagy
b) függetlenül attól, hogy az egyes utazási szolgáltatókkal önálló szerződések jönnek-e létre
ba) az  érintett utazási szolgáltatásokra vonatkozóan a  szerződések megkötésére egyetlen
értékesítési helyen kerül sor, és a  szolgáltatások kiválasztása még azelőtt megtörténik,
hogy szerződés jön létre az utazóval,
bb) az  érintett utazási szolgáltatásokat összesített vagy egy összegben meghatározott díj
fejében kínálják vagy nyújtják, illetve ilyen díjat számolnak fel értük,
bc) az  érintett utazási szolgáltatásokat „csomag” vagy más hasonló néven hirdetik vagy
nyújtják,
bd) az  érintett utazási szolgáltatásokat olyan szerződés megkötését követően állítják össze,
amely alapján a  vállalkozó különböző típusú utazási szolgáltatások közötti választásra
biztosít jogot az utazónak, vagy
be) az  érintett utazási szolgáltatásokra vonatkozóan különböző vállalkozókkal jön létre
a szerződés egymáshoz kapcsolódó online foglalási folyamatok keretében, amelyek során
az a vállalkozó, akivel vagy amellyel az utazó először köt szerződést, továbbítja az utazó
nevét, fizetési adatait és e-mail címét egy vagy több másik vállalkozónak, és köztük
az  első utazási szolgáltatás foglalásának visszaigazolását követően legkésőbb 24 órán
belül szerződés jön létre;
7. utazási csomag megkezdése: az  utazási csomagban foglalt bármely utazási szolgáltatás nyújtásának
a megkezdése;
8. utazási csomagra vonatkozó szerződés: az utazási csomag egészére vonatkozó szerződés, vagy ha az utazási
csomag nyújtására több önálló szerződés alapján kerül sor, valamennyi olyan szerződés, amely az  utazási
csomagban foglalt utazási szolgáltatások nyújtására irányul;
9. utazási szolgáltatás:
a) a személyszállítás, b) a  nem lakáscélú szállásnyújtás, amely nem képezi lényeges elemét valamely személyszállítási
szolgáltatásnak,
c) személygépkocsinak, a  közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes
rendelet szerinti gépkocsinak vagy motorkerékpárnak a kölcsönzése, valamint
d) bármely olyan egyéb turisztikai szolgáltatás, amely nem képezi lényeges elemét az  a)–c)  pont
szerinti valamely utazási szolgáltatásoknak, így különösen kulturális eseményen való részvétel
biztosítása, kiállításon, vásáron, koncerten való részvétel biztosítása, sportesemény látogatásának
biztosítása, sportfelszerelés szabadidős célú kölcsönzése, síbérlet biztosítása, kirándulásokon való
részvétel biztosítása, élményparkokba való belépés biztosítása, idegenvezető szolgáltatás nyújtása,
10. utazási szolgáltatásegyüttes: ugyanazon utazáshoz vagy üdüléshez igénybe vett legalább két különböző
típusú utazási szolgáltatás, amely nem alkot utazási csomagot, és az  egyes utazási szolgáltatókkal önálló
szerződések megkötését eredményezi, ha a vállalkozás
a) értékesítési helyének egyetlen alkalommal történő felkeresése vagy azzal való kapcsolatfelvétel
során elősegíti az utazók számára az egyes utazási szolgáltatások külön-külön való kiválasztását és
kifizetését, vagy
b) célzott módon elősegíti legalább egy további utazási szolgáltatásnak egy másik vállalkozótól
való igénybevételét, feltéve, hogy ez  utóbbi vállalkozóval az  első utazási szolgáltatás foglalásának
visszaigazolását követően legkésőbb 24 órán belül szerződés jön létre;
11. utazásközvetítő: a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 2. § 26. pontjában
meghatározott utazásközvetítői tevékenységet folytató vállalkozás;
12. utazásszervező: Kertv. 2. § 25. pontjában meghatározott utazásszervezői tevékenységet folytató vállalkozás;
13. utazó: a Kertv. 2. § 37. pontjában meghatározott személy;
14. vállalkozó: bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az  e  rendelet hatálya alá tartozó
szerződések vonatkozásában szakmája, önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenysége körében – akár
utazásszervezőként, utazásközvetítőként, utazási szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő
kereskedőként, akár utazási szolgáltatást nyújtó személyként – jár el, ideértve azt az esetet is, ha a vállalkozó
a nevében vagy javára eljáró bármely más személy közreműködésével végzi a tevékenységét.
II. FEJEZET
AZ UTAZÁSI SZOLGÁLTATÁSRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK KÖZÖS SZABÁLYAI
3. Az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötése 3. § (1) E  fejezet rendelkezéseit az  utazási csomagnak és utazási szolgáltatásegyüttesnek nem minősülő utazási
szolgáltatásra vonatkozó szerződésekre kell alkalmazni.
(2) Az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződést egyszerű és közérthető nyelven kell megfogalmazni, írásba foglalt
szerződés esetén biztosítani kell annak olvashatóságát. Az  utazásszervezőnek, illetve az  utazásközvetítőnek,
az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötésekor vagy azt követően haladéktalanul tartós adathordozón
az utazó rendelkezésére kell bocsátania a szerződés egy példányát vagy az arról szóló visszaigazolást. Ha az utazási
szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötésére a  felek együttes fizikai jelenlétében kerül sor, az  utazó jogosult
a szerződés nyomtatott példányára.
4. § (1) Az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésnek vagy a  szerződés visszaigazolásának a  következőket kell
tartalmaznia:
a) az utazásszervező, továbbá – ha az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződést utazásközvetítő útján kötik
meg – az utazásközvetítő, valamint – ha rendelkezik ilyennel – az utazásszervező helyi képviselőjének nevét,
székhelyét, telefonszámát, e-mail-címét, továbbá faxszámát,
b) az utazásszervezőnek, az  utazásközvetítőnek, az  utazásszervező és -közvetítő tevékenységről szóló
213/1996. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Utevr.) szerinti nyilvántartásba vételi számát,
c) annak megjelölését, hogy a közreműködő személy utazásszervezőként vagy utazásközvetítőként jár el,
d) az utazó családi és utónevét és lakcímét, továbbá – amennyiben szükséges – elektronikus levelezési címét,
e) az utazó által megrendelt szolgáltatást,
f ) a szolgáltatás igénybevételének idejét, helyét,
g) a szolgáltatást nyújtó megjelölését, székhelyét, adószámát, cégjegyzékszámát, kapcsolattartó személy nevét,
elérhetőségét,
h) az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés alapján fizetendő teljes díj forintban meghatározott összegét,
továbbá megfizetésének feltételeit, rendjét és módját, valamint a  díj módosításának lehetőségére, illetve
a számítási módjára vonatkozó tájékoztatást,
i) a szolgáltatásnak a  szervezési díjat is magában foglaló díját (a továbbiakban: részvételi díj) forintban
meghatározva,
j) a részvételi díjon túlmenően külön felszámításra kerülő adó, illeték és egyéb kötelező terhek (így különösen
az  üdülőhelyi díj, horgonyzási díj, repülőtéri illeték) forintban meghatározott összegét, valamint annak
megjelölését, hogy milyen típusú olyan többletköltségek merülhetnek fel, amelyeket az  utazónak kell
fizetnie,
k) annak a  biztosítónak vagy pénzügyi intézménynek a  megnevezését, elérhetőségét, címét, amellyel
az utazásszervező, az Utevr.-ben előírt vagyoni biztosítékra vonatkozóan szerződést kötött,
l) figyelemfelhívást arra, hogy az  utazó az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben vállalt szolgáltatás
teljesítésével kapcsolatos kifogását a  10.  § (2)  bekezdésben foglaltak szerint köteles haladéktalanul közölni
az utaskísérővel vagy annak hiányában a helyszíni szolgáltatóval, valamint
m) ha az utazásszervező, közreműködőjének felelősségét nemzetközi egyezmény korlátozza, az erre vonatkozó
tájékoztatást, a vonatkozó nemzetközi egyezményt kihirdető jogszabály megjelölésével.
(2) Ha az  utazó az  utazásszervező vagy az  utazásközvetítő közreműködésével köt baleset-, betegség-, illetve
poggyászbiztosítást, valamint ha az  utazásszervező az  utazó javára szóló – az  Utevr. 8.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti – biztosítást kötött, az  utazásszervező, illetve az  utazásközvetítő köteles a  biztosítási kötvényt, az  adott
biztosítási termék szabályzatát, illetve a  biztosítás igénybevételére jogosító bizonylatot az  utazási szolgáltatásra
vonatkozó szerződés szerinti szolgáltatás igénybevételére jogosító iratok átadásával egyidejűleg az utazónak átadni.
5. § (1) Az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés megkötésekor előleg címén a  részvételi díj legfeljebb negyven
százalékának befizetése követelhető. Ettől a  rendelkezéstől el lehet térni, ha a  közreműködővel kötött szerződés
ennél szigorúbb kötelezettséget ró az utazásszervezőre.
(2) Az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés alapján fizetendő teljes díj – részvételi díj, valamint a 4. § (1) bekezdés
j)  pontja szerinti adó, illeték és egyéb kötelező terhek – összegének megfizetését az  utazásszervező, közvetítő,
legkorábban az utazás megkezdése előtt harminc nappal igényelheti, kivéve, ha a közreműködővel kötött szerződés
alapján ennél korábbi teljesítésre van szükség.
6. § (1) Az utazó által az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés alapján fizetendő teljes díj egyoldalúan nem emelhető,
kivéve, ha a díjemelés lehetőségéről a szerződés rendelkezik. A díj emelésére kizárólag
a) a személyszállítás árának az üzemanyag vagy egyéb energiaforrás költségei,
b) az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben vállalt részszolgáltatásokkal kapcsolatos, a  teljesítésben
közvetlenül részt nem vevő harmadik felek által kivetett adó, illeték és egyéb kötelező terhek (így különösen
üdülőhelyi díj, horgonyzási díj, repülőtéri illeték), vagy
c) az adott utazási szolgáltatás esetében irányadó devizaárfolyamok
változása miatt kerülhet sor.
(2) A díjemelés mértékének arányosnak kell lennie a költségek emelkedésének mértékével, és a szerződésben pontosan
meg kell határozni a módosított díj számításának módját.
(3) A díjemelés indokát az utazóval a díjemelés közlésével egyidejűleg közölni kell.
 (4) A díj emelésére – annak mértékétől függetlenül – kizárólag akkor kerülhet sor, ha az utazásszervező erről legkésőbb
húsz nappal az  utazási szolgáltatás megkezdése előtt értesíti az  utazót. Az  utazásszervezőnek a  díjemelésről
való tájékoztatást tartós adathordozón, a  díjemelés indoklásával, illetve a  számítások feltüntetésével, világos és
közérthető módon kell megadnia.
7. § Az  utazó haladéktalanul, de legkésőbb az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés szerinti utazási szolgáltatás
megkezdését megelőző öt napon belül köteles tájékoztatni az  utazásszervezőt, az  utazásközvetítőt arról, ha
az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésből fakadó jogait és kötelezettségeit az  utazási szolgáltatásra
vonatkozó szerződésben meghatározott valamennyi feltételnek megfelelő személyre átruházta.
4. Felmondás 8. § (1) Az  utazó az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben foglaltaknak megfelelően, a  szerződést bármikor
felmondhatja. Az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben az utazó felmondása esetére bánatpénz köthető ki,
melynek mértéke a részvételi díj összegét nem haladhatja meg.
(2) Ha az  utazásszervező az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés lényeges feltételét az  utazás megkezdése
előtt rajta kívül álló okból kívánja jelentősen módosítani – különösen, ha a  díjemelés mértéke a  nyolc százalékot
meghaladja – köteles erről az utazót haladéktalanul tájékoztatni.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben az utazó
a) bánatpénz fizetése nélkül felmondhatja az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződést, vagy
b) ha a változtatásokat a részvételi díj e változásokhoz kapcsolódó megváltoztatásával együtt elfogadja, a felek
módosítják az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződést.
 (4) Az utazó a (3) bekezdés szerinti döntéséről köteles az utazásszervezőt haladéktalanul tájékoztatni.
9. § (1) Ha az  utazásszervező nem az  utazó érdekkörében felmerült okból mondja fel a  szerződést, ideértve azt az  esetet
is, ha az  úti cél vagy az  ahhoz vezető útvonal olyan területet érint, amely – az  utazási szolgáltatásra vonatkozó
szerződés megkötését követően – a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján
az „utazásra nem javasolt” utazási célországokat és térségeket megjelölő felsorolásba felvételre kerül,
a) az utazó az eredetivel azonos vagy magasabb értékű helyettesítő szolgáltatásra tarthat igényt, vagy
b) ha az  utazásszervező az  a)  pont szerinti helyettesítő szolgáltatás nyújtására nem képes vagy az  utazó
a felkínált helyettesítő szolgáltatást nem fogadja el, az utazásszervező köteles a teljes befizetett díj azonnali
visszafizetésére.
(2) Ha a  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti helyettesítő szolgáltatás az  eredetinél alacsonyabb értékű, az  utazásszervező
köteles a díjkülönbözetet az utazónak megtéríteni.
5. Az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés teljesítése 10. § (1) Az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben vállalt utazási szolgáltatás teljesítéséért az  utazásszervező felel,
függetlenül attól, hogy az utazási szolgáltatások teljesítésére ő maga vagy más utazási szolgáltató köteles.
(2) Az utazó az eset körülményeinek figyelembevételével köteles haladéktalanul tájékoztatni az utazásszervezőt vagy
az utazásközvetítőt az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben meghatározott valamely utazási szolgáltatás
nyújtása során általa észlelt szerződésszegésről.
(3) Ha az utazó az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződést utazásközvetítővel kötötte meg, az utazási szolgáltatással
kapcsolatos észrevételeit közvetlenül az  utazásközvetítő felé is jelezheti, az  utazásközvetítő köteles az  utazó
észrevételeit haladéktalanul az utazásszervező felé továbbítani. A határidők és elévülési idők számítása tekintetében
az utazásközvetítővel való közlés az utazásszervezővel való közlésnek minősül.
(4) Ha az  utazásszervező a  vállalt szolgáltatást nem az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésnek megfelelően
teljesíti, köteles a részvételi díjat arányosan leszállítani. Az utazásszervező nem köteles a részvételi díjat leszállítani,
ha az  utazó az  utazási szolgáltatást vagy valamely részszolgáltatást saját elhatározásából vagy érdekkörében
felmerült okból nem veszi igénybe.
(5) Ha az  utazás megkezdését követően az  utazásszervező az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben
meghatározott szolgáltatás jelentős részét nem tudja teljesíteni, köteles azt más megfelelő, hasonló minőségű
részszolgáltatással pótolni. Ha az ilyen részszolgáltatás értéke a nem teljesített részszolgáltatás értékét meghaladja,
a  költségkülönbözet az  utazóra nem hárítható át. Ha az  utazásszervező ilyen helyettesítő részszolgáltatást nem
tud nyújtani, vagy az  utazó azt indokoltan nem fogadja el, az  utazásszervező – ha az  utazó erre igényt tart –
gondoskodik az utazónak az utazás kiinduló helyére vagy az utazó által elfogadható, a célországban található más
visszaérkezési helyre történő szállításáról, e  költségek viseléséről, és az  igénybe vett részszolgáltatások értékével
csökkentett befizetett díj visszafizetéséről.
(6) Az  utazó az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződésben meghatározott szolgáltatás hibás teljesítése esetén
haladéktalanul köteles kifogását a  (2)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével, az  utaskísérővel vagy annak
hiányában a  helyszíni szolgáltatóval közölni. Az  utazó felelős a  közlés késedelméből eredő kárért. Az  utaskísérő
köteles gondoskodni a kifogás helyszíni szolgáltatónak történő bejelentéséről. Az utaskísérő az utazó bejelentését,
illetve annak a  helyszíni szolgáltatóval való közlésének tényét köteles jegyzőkönyvbe foglalni, és ennek egyik
példányát az  utazónak átadni. Az  utaskísérő köteles az  utazásszervezőt haladéktalanul tájékoztatni, továbbá
a  szükséges intézkedéseket haladéktalanul megtenni. Utaskísérő hiányában – ha a  helyi szolgáltató a  kifogást
nem orvosolta – az  utazó az  utazásszervezőt, illetve azt az  utazásközvetítőt köteles tájékoztatni, akinél az  utazási
szolgáltatásra vonatkozó szerződést megkötötte.
(7) Ha az  utazásszervező nem orvosolja a  szerződésszegést az  utazó által megállapított észszerű határidőn belül,
az  utazó ezt maga is megteheti és kérheti a  szükséges kiadásai megtérítését. Az  utazó határidő tűzése nélkül
jogosult a  szerződésszegés orvoslására, ha az  utazásszervező azt megtagadja, vagy azonnali beavatkozásra van
szükség.
(8) Ha az azonos időpontban, azonos útvonalon, azonos szolgáltatást igénybe vevő utazók létszáma eléri a tizenöt főt,
az utazásszervező köteles gondoskodni arról, hogy a csoportot külföldön a célország nyelvét vagy a célországban
általánosan használt világnyelvet beszélő, idegenvezetésre jogosult személy kísérje. Nem kell idegenvezetésre
jogosult csoportkísérőt biztosítani, ha a csoport tagjai erre nem tartanak igényt.
(9) Ha az utazást különjárati személyszállítás igénybevételével bonyolítják le, az utazásszervező felel azért, hogy a külön
jogszabályban előírt iratok – ideértve az utasjegyzéket – az autóbusz vezetőjének rendelkezésére álljanak.
(10) Az  utazásszervező, illetve az  utazásközvetítő köteles az  utazási szolgáltatás megkezdése előtt megfelelő időben,
de legalább öt nappal az  utazási szolgáltatás igénybevétele előtt az  utazó rendelkezésére bocsátani az  utazási
szolgáltatás igénybevételéhez szükséges nyugtákat, utalványokat, menetjegyeket, valamint az  indulás tervezett
időpontjára, az utasfelvétel időpontjára, a közbenső megállók, a csatlakozások és az érkezés tervezett időpontjára
vonatkozó tájékoztatást.
6. Kártérítés 11. § (1) Az  utazásszervező felel az  utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződés megszegéséből eredő károkért, kivéve, ha
bizonyítja, hogy a szerződésszegés
a) az utazónak róható fel,
b) olyan harmadik személy magatartására vezethető vissza, aki az  utazási szolgáltatásra vonatkozó
szerződésben foglalt utazási szolgáltatás teljesítésével nincs kapcsolatban és a  szerződésszegést
az utazásszervező észszerű elvárhatóság mellett sem láthatta előre, vagy az elháríthatatlan volt, vagy
c) elháríthatatlan és rendkívüli körülmények miatt következett be.
 (2) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja esetén az  utazásszervező, utazásközvetítő köteles az  utazóval együttműködni és
részére segítséget nyújtani, ha nehéz helyzetbe kerül. 12. § (1) Az utazásszervező a szolgáltatás teljesítéséhez igénybe vett közreműködő magatartásáért úgy felel, mintha maga
járt volna el, kivéve, ha a közreműködő felelősségét nemzetközi egyezmény korlátozza.
(2) Ha az utazó az utazási szolgáltatásra vonatkozó szerződést utazásközvetítő útján kötötte, az utazási szolgáltatásra
vonatkozó szerződés megszegésével kapcsolatos szavatossági, kártérítési, valamint sérelemdíj iránti igényét
az utazásközvetítőnél is bejelentheti.
III. FEJEZET
AZ UTAZÁSI CSOMAGRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
13. § (1) E fejezetben foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a következőkre:
a) a huszonnégy óránál rövidebb időtartamú utazási csomagra, kivéve, ha éjszakai szállást is tartalmaz,
b) olyan utazási csomagra, amelynek felkínálása vagy igénybevételének elősegítése alkalomszerűen és
nonprofit alapon, kizárólag az utazók szűk körére korlátozódóan történik,
c) több utazási szolgáltatásra vagy meghatározott időtartamra kötött keretszerződés alapján, üzleti jellegű
utak megszervezésére irányulóan, a  szakmája, önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenysége céljából eljáró
természetes vagy jogi személy számára nyújtott utazási csomagok.
(2) Nem minősülnek utazási csomagnak az  utazási szolgáltatások olyan összeállításai, amelyek esetén a  2.  § 9.  pont
a), b) vagy c)  alpontjában említett utazási szolgáltatásokból legfeljebb egy típust kombinálnak a  2.  § 9.  pont
d) alpontjában említett egy vagy több turisztikai szolgáltatással, ha azok olyan szolgáltatások, amelyek
a) értéke nem éri el az  utazási csomag értékének huszonöt százalékát, és nem az  összeállítás alapvető
elemeként hirdetik őket, illetve – a hirdetés módjától függetlenül – annak nem képezik lényeges elemét, vagy
b) kiválasztásukra és a  szerződés megkötésére csak azt követően kerül sor, hogy a  2.  § 9.  pont a), b) vagy
c) alpontja szerinti valamely utazási szolgáltatás teljesítése megkezdődött.
7. A szerződéskötést megelőző tájékoztatás 14. § (1) Az  utazásszervező, illetve az  utazási csomag utazásközvetítőn keresztül történő nyújtásának esetén
az utazásszervező mellett az utazásközvetítő az utazó szerződési nyilatkozatának megtétele előtt köteles általános
tájékoztatást nyújtani az utazónak az 1. vagy a 2. mellékletben foglalt tájékoztató formanyomtatványon.
(2) Az  utazásszervező, illetve az  utazási csomag utazásközvetítőn keresztül történő nyújtásának esetén
az  utazásszervező mellett az  utazásközvetítő az  utazó szerződési nyilatkozatának megtétele előtt
az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl – ha az  utazási csomagban foglalt utazási szolgáltatás jellegéből adódóan
szükséges – köteles tájékoztatást nyújtani az utazónak a következőkről:
a) az utazási szolgáltatások lényeges elemei, így különösen
aa) az  úti cél vagy úti célok, az  útvonal és a  tartózkodás időtartama, időpontokkal megjelölve,
valamint ha a  szállás is az  utazási csomag részét képezi, a  csomagba tartozó éjszakák számának
a megjelölésével,
ab) a szállítóeszköz vagy szállítóeszközök jellemzői és kategóriája, az indulás és az érkezés helye, napja
és ideje, közbenső megállók időtartama és helye, valamint a közlekedési csatlakozások,
ac) ha a  pontos időpont nem került meghatározásra, az  indulás és a  visszaérkezés megközelítő
időpontja,
ad) a szállás helye, főbb jellemzőinek megjelöléseivel és lehetőség szerint a célország szabályai szerinti
turisztikai osztályba sorolása,
ae) az étkezésekre vonatkozó tájékoztatás (étkezési rend),
af ) a látogatások, kirándulások vagy egyéb, az utazási csomag teljes díjában foglalt szolgáltatások,
ag) ha valamely utazási szolgáltatás csoportosan vehető igénybe, ennek megjelölése, valamint ha előre
megállapítható, a csoport létszámának megjelölése,
ah) ha az  utazó szóbeli kommunikáció útján vehet igénybe egyéb turisztikai szolgáltatásokat, annak
megjelölése, hogy mely nyelven nyújtják az igénybe venni kívánt szolgáltatásokat,
ai) annak megjelölése, hogy az  utazás vagy üdülés alkalmas-e mozgásában korlátozott személyek
számára, illetve az  utazó kérésére tájékoztatás arról, hogy az  ő egyéni igényeit figyelembe véve
alkalmas-e számára az utazás vagy üdülés,
b) az utazásszervező, illetve az  utazási csomag utazásközvetítőn keresztül történő nyújtásának esetén
az utazásközvetítő neve, címe, telefonszáma, valamint – ha rendelkezik ilyennel – e-mail-címe, valamint arra
vonatkozó tájékoztatás, hogy az  utazóval szerződő fél utazásszervezői vagy utazásközvetítői minőségben
jár-e el,
c) az utazási csomag teljes díja adókkal együtt, és minden további díj, illeték és egyéb költség, illetve ha ezek
a  költségek észszerű módon nem számíthatók ki a  szerződéskötés előtt, akkor annak megjelölése, hogy
milyen típusú olyan többletköltségek merülhetnek fel, amelyeket az utazónak kell viselnie,
d) a fizetési feltételek, ideértve azt az összeget vagy a díj százalékban megadott azon részét, amelyet előlegként
kell befizetni, valamint a  fennmaradó díj rendezésének ütemezését, illetve az  utazó által fizetendő vagy
biztosítandó pénzügyi biztosíték,
e) az a  minimális utazólétszám, amely az  utazási szolgáltatás nyújtásának feltétele, valamint annak
a  határidőnek a  megjelölése, amely alatt az  utazásszervező – az  utazási szolgáltatás megkezdése előtt –
a minimális utazólétszám el nem érése esetén az utazási szerződést felmondhatja,
f ) tájékoztatás az  utazással érintett országok útiokmány- és vízumelőírásairól, ideértve a  vízumkérelmek
elbírálási idejének hozzávetőleges megjelölését, valamint az  egészségügyi előírásokra vonatkozó
tájékoztatást,
g) tájékoztatás az  utazó felmondása esetén fennálló költségekről, illetve baleset, betegség vagy halál esetén
a  segítségnyújtás, ideértve a  hazaszállítás költségeinek fedezetéül szolgáló fakultatív vagy kötelező
biztosításról,
h) az arra vonatkozó információ, hogy az  utazó az  utazási csomag megkezdése előtt megfelelő bánatpénz,
vagy adott esetben az utazásszervező részéről felszámított egységes bánatpénz ellenében bármikor jogosult
felmondani a szerződést.
(3) Telefonon kötött utazási csomagra vonatkozó szerződés esetén az  utazásszervező vagy az  utazásközvetítő
az  utazónak általános tájékoztatást nyújt a  2.  mellékletben foglaltak szerint, valamint tájékoztatja az  utazót
a (2) bekezdés a)–h) pontjában foglaltakról.
(4) A  2.  § 6.  pont b)  alpont be)  alpontjában meghatározott utazási csomagok esetén az  utazásszervező, valamint
azon vállalkozó, akinek részére az  adatokat továbbították, az  utazó szerződési nyilatkozatának megtétele előtt
külön-külön tájékoztatja az utazót a (2) bekezdés a)–h) pontjában foglaltakról. Ezzel egyidejűleg az utazásszervező is
általános tájékoztatást nyújt a 3. mellékletben foglalt tájékoztató formanyomtatványon.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti tájékoztatást világos, közérthető és kifejezett módon kell közölni. Írásbeli közlés esetén
biztosítani kell az olvashatóságot.
15. § (1) Az  utazóval a  14.  § (2)  bekezdés a), c), d), e), valamint h)  pontja szerint közölt feltételek az  utazási csomagra
vonatkozó szerződés lényeges részét képezik és kizárólag a  szerződő felek kifejezett hozzájárulása esetén
módosíthatók. Az utazásszervező vagy utazásközvetítő az utazási csomagra vonatkozó szerződés megkötése előtt
világos, közérthető és kifejezett módon közli az utazóval a szerződéskötést megelőzően nyújtott tájékoztatást érintő
változásokat.
(2) Ha az utazásszervező vagy az utazásközvetítő az utazó szerződési nyilatkozatának megtétele előtt a további díjakra,
illetékekre vagy egyéb költségekre vonatkozó 14. § (2) bekezdés c) pontja szerinti tájékoztatási kötelezettségének
nem tesz eleget, az utazó nem köteles megfizetni ezeket a többletköltségeket.
16. § Az  e  fejezetben meghatározott, az  utazóval szembeni tájékoztatási kötelezettség teljesítésének bizonyítása
a vállalkozót terheli.
8. Az utazási csomagra vonatkozó szerződés tartalma 17. § (1) Az  utazási csomagra vonatkozó szerződést egyszerű és közérthető nyelven kell megfogalmazni, írásba foglalt
szerződés esetén biztosítani kell annak olvashatóságát. Az  utazásszervezőnek, illetve az  utazásközvetítőnek
az  utazási csomagra vonatkozó szerződés megkötésekor vagy azt követően haladéktalanul tartós adathordozón
az utazó rendelkezésére kell bocsátania a szerződés egy példányát vagy az arról szóló visszaigazolást. Ha az utazási
csomagra vonatkozó szerződés megkötésére a  felek együttes fizikai jelenlétében kerül sor, az  utazó jogosult
a szerződés nyomtatott példányára.
(2) A  45/2014. (II. 26.) Korm. rendelet 4.  § 14.  pontja szerinti üzlethelyiségen kívül kötött szerződés esetén
az utazásszervező, illetve az utazásközvetítő az utazási csomagra vonatkozó szerződés egy példányát vagy az arról
szóló visszaigazolást papíron vagy – ha az  utazó ehhez hozzájárul – más tartós adathordozón bocsátja az  utazó
rendelkezésére.
(3) Az  utazási csomagra vonatkozó szerződés, illetve a  szerződés visszaigazolása magában foglalja a  megállapodás
teljes tartalmát, különösen a 14. § (2) bekezdés a)–h) pontjaira kiterjedő tájékoztatást, valamint az alábbiakat:
a) az  utazó által megrendelt szolgáltatáshoz kapcsolódó azon különleges igényeket, amelyeket
az utazásszervező elfogadott,
b) az  utazásszervező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy felelős a  szerződésben foglalt valamennyi utazási
szolgáltatás megfelelő teljesítéséért, valamint, hogy az  utazásszervező köteles segítséget nyújtani az  utazó
számára, ha az utazás során nehéz helyzetbe kerül,
c) a  fizetésképtelenséggel szembeni védelem nyújtásáért felelős biztosítónak vagy pénzügyi intézménynek
a megnevezését, elérhetőségét, címét, amellyel az utazásszervező az Utevr.-ben előírt kötelező biztosításra,
valamint vagyoni biztosítékra vonatkozóan szerződést kötött, továbbá erre a célra kijelölt hatóság nevét és
elérhetőségét,
d) az  utazásszervező helyi képviselőjének, egy kijelölt kapcsolattartó pontnak vagy egyéb szolgáltatónak
a  nevét, székhelyét, telefonszámát, e-mail-címét, továbbá – ha rendelkezik ilyennel – faxszámát, annak
érdekében, hogyha az utazó nehéz helyzetbe kerül, illetve az utazási csomaggal kapcsolatban általa észlelt
szerződésszegésről panaszt kíván tenni, az  utazásszervezővel való gyors és hatékony kommunikáció
biztosítva legyen,
e) ha szülő vagy törvényes képviselő kísérete nélkül kiskorú utazik szállást is tartalmazó utazási csomagra
vonatkozó szerződés alapján, tájékoztatást a  kiskorúval vagy a  kiskorú tartózkodási helyén tartózkodó,
a kiskorúért felelős személlyel való közvetlen kapcsolat létesítésének módjáról,
f ) arra vonatkozó tájékoztatást, hogy az  utazó köteles haladéktalanul jelezni az  utazásszervező részére
az utazási csomaggal kapcsolatban észlelt szerződésszegést,
g) tájékoztatást a rendelkezésre álló panaszkezelési vagy vitarendezési eljárásokról,
h) tájékoztatást az utazót megillető szerződésátruházási jogról.
(4) A  2.  § 6.  pont b)  alpont be)  alpontjában meghatározott utazási csomagok esetén annak a  vállalkozónak, akinek
a részére az adatokat továbbították, tájékoztatnia kell az utazásszervezőt az utazási csomag létrejöttét eredményező
szerződés megkötéséről. A  vállalkozónak meg kell adnia az  utazásszervezőnek mindazon tájékoztatást, amely
az utazásszervező kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.
(5) Az utazásszervezőnek – amint a (4) bekezdésben foglaltak alapján az utazási csomag létrejöttéről tudomást szerzett –
tartós adathordozón az utazó rendelkezésére kell bocsátania a (3) bekezdés a)–h) pontjában foglalt tájékoztatást.
(6) A (3)–(5) bekezdés szerinti tájékoztatást világos, közérthető és kifejezett módon kell közölni.
 (7) Az  utazásszervező köteles az  utazási szolgáltatás megkezdése előtt megfelelő időben, az  utazási szolgáltatás
igénybevétele előtt az  utazó rendelkezésére bocsátani az  utazási szolgáltatás igénybevételéhez szükséges
nyugtákat, utalványokat, utazó nevére szóló biztosítási kötvényt, menetjegyeket, valamint az  indulás tervezett
időpontjára, az utasfelvétel időpontjára, a közbenső megállók, a csatlakozások, és az érkezés tervezett időpontjára
vonatkozó tájékoztatást.
9. Az utazási csomagra vonatkozó szerződés módosítása és átruházása
18. § (1) Az  utazási csomagra vonatkozó szerződés megkötését követően az  utazó által fizetendő teljes részvételi díj
egyoldalúan nem emelhető, kivéve, ha a  szerződés az  utazásszervező e  jogát kifejezetten fenntartja, valamint
rendelkezik a  (4)  bekezdés szerinti díjengedményről és tartalmazza a  díjmódosítás kiszámításának módját. A  díj
emelésére kizárólag
a) a személyszállítás árának az üzemanyag vagy egyéb energiaforrás költségei,
b) az utazási szerződésben vállalt részszolgáltatásokkal kapcsolatos, a teljesítésben közvetlenül részt nem vevő
harmadik felek által kivetett adó, illeték és egyéb kötelező terhek (így különösen üdülőhelyi díj, horgonyzási
díj, repülőtéri illeték), vagy
c) az adott utazási szolgáltatás esetében irányadó devizaárfolyamok
változása miatt kerülhet sor.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti díjemelés mértéke az  utazó által fizetendő teljes díj nyolc százalékát meghaladja,
a 19. § (2)–(6) bekezdés alkalmazandó.
(3) A  díj emelésére – annak mértékétől függetlenül – kizárólag akkor kerülhet sor, ha az  utazásszervező erről
legkésőbb húsz nappal az  utazási csomag megkezdése előtt értesíti az  utazót. A  díjemelésről az  utazásszervező
tartós adathordozón, a  díjemelés indoklásával, illetve a  számítások feltüntetésével világos és közérthető módon
tájékoztatja az utazót.
(4) Ha az utazási csomagra vonatkozó szerződés díjemeléséről rendelkezik, az utazó díjengedményre is jogosult azon
költségek tekintetében, amely az (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt költségeknek a szerződéskötést követően, de
az utazási csomag megkezdése előtt bekövetkező csökkenéséből ered.
(5) Díjengedmény esetén az  utazásszervező jogosult az  utazónak visszafizetendő összegből levonni a  ténylegesen
felmerült adminisztratív költségeket. Az utazó kérésére az utazásszervezőnek e költségeket igazolnia kell.
19. § (1) Az  utazásszervező az  utazási csomag megkezdése előtt – a  18.  § szerinti díjmódosítás kivételével – csak akkor
módosíthatja egyoldalúan az utazási csomagra vonatkozó szerződési feltételeket, ha
a) az utazásszervező a szerződésben fenntartotta az erre vonatkozó jogát,
b) a változás nem jelentős, és
c) az utazásszervező a módosításról világos, közérthető és kifejezett módon, tartós adathordozón tájékoztatja
az utazót.
 (2) Ha az utazási csomag megkezdése előtt az utazásszervező jelentősen megváltoztatja a 14. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti valamely utazási szolgáltatás lényeges elemét, vagy nem tudja teljesíteni a  17.  § (3)  bekezdés a)  pontja
szerinti különleges igényeket, illetve a 18. § (2) bekezdése szerint az utazási csomag teljes díjának több mint nyolc
százalékkal történő emelésére tesz javaslatot, az utazó – az utazásszervező által megadott észszerű határidőn belül –
jogosult
a) a javasolt változtatást elfogadni, vagy
b) bánatpénz megfizetése nélkül az utazási csomagra vonatkozó szerződést felmondani.
(3) Ha az  utazó felmondja az  utazási csomagra vonatkozó szerződést, és az  utazásszervező másik utazási csomagot
ajánl fel, elsősorban azonos vagy magasabb minőségű utazási csomagot kell felajánlani.
(4) Az  utazásszervező indokolatlan késedelem nélkül, világos, közérthető és kifejezett módon, tartós adathordozón
tájékoztatja az utazót
a) a  (2)  bekezdés szerinti változtatásokról és az  utazási csomag teljes díjára gyakorolt (5)  bekezdés szerinti
hatásról,
b) arról az észszerű határidőről, amelyen belül az utazónak tájékoztatnia kell az utazásszervezőt a (2) bekezdés
szerinti döntéséről,
c) arról, hogy ha az utazó nem ad választ a b) pontban említett határidőn belül, a szerződés a határidő lejártát
követő napon megszűnik, valamint
d) a (3) bekezdés szerinti esetben a felajánlott másik utazási csomagról és annak díjáról.
 (5) Ha az  utazási csomagra vonatkozó szerződést érintő (2)  bekezdés szerinti módosítás vagy a  (3)  bekezdés szerint
az  utazásszervező által felajánlott másik utazási csomag alacsonyabb minőségű vagy értékű utazási csomagot
eredményez, az utazó megfelelő díjengedményre jogosult.
(6) Ha az  utazási csomagra vonatkozó szerződést a  (2)  bekezdés b)  pontja alapján az  utazó felmondja és nem fogad
el másik utazási csomagot, az  utazásszervező haladéktalanul, de legkésőbb a  szerződés felmondásától számított
tizennégy napon belül visszafizeti az utazónak az általa vagy a nevében befizetett teljes díjat. Az utazó – a 27. § (2)
és (3) bekezdésére figyelemmel – a szerződés megszűnéséből eredő kára megtérítésére jogosult.
20. § (1) Az  utazó jogosult az  utazási csomagra vonatkozó szerződésből fakadó jogait és kötelezettségeit olyan személyre
átruházni, aki a szerződésben foglalt valamennyi feltételnek megfelel, feltéve, ha az utazásszervezőt erről az utazási
csomag megkezdése előtt észszerű időn belül, tartós adathordozón értesíti. Az  utazási csomag megkezdése előtt
legalább hét nappal történő értesítést minden esetben észszerű időn belüli értesítésnek kell tekinteni.
(2) Az  utazási szerződésből kilépő és a  szerződésbe belépő fél egyetemlegesen felel a  szerződés szerinti részvételi
díj, valamint a  szerződés átruházásából eredő további illetékek, díjak és egyéb költségek megfizetéséért.
Az  utazásszervezőnek tájékoztatnia kell a  szerződésből kilépő felet az  átruházás tényleges költségeiről. Ezek
a  költségek nem lehetnek aránytalanok és nem haladhatják meg az  utazásszervezőnek az  utazási csomagra
vonatkozó szerződés átruházásából eredő tényleges költségeit.
(3) Az utazási szerződés átruházásából eredő további illetékekre, díjakra és egyéb költségekre vonatkozó bizonylatokat
az utazásszervező a szerződésből kilépő fél rendelkezésére bocsátja.
10. Az utazási csomagra vonatkozó szerződés felmondása 21. § (1) Az  utazó az  utazási csomag megkezdése előtt bármikor felmondhatja az  utazási csomagra vonatkozó szerződést.
Ha az utazó e bekezdés szerint felmondja az utazási csomagra vonatkozó szerződést, megfelelő mértékű és indokolt
bánatpénz megfizetésére kötelezhető.
(2) Az  utazási csomagra vonatkozó szerződés észszerű, egységes bánatpénzt határozhat meg a  szerződés
felmondásának az  utazási csomag megkezdése előtti időpontját és az  utazási szolgáltatások más módon való
felhasználásából származó várható költségmegtakarítást és bevételt alapul véve. Egységes bánatpénz hiányában
a bánatpénz összege az utazási csomag díjának és az utazási szolgáltatások más módon való felhasználásából eredő
költségmegtakarításnak és bevételnek a  különbözete. Az  utazó kérésére az  utazásszervező a  bánatpénz összegét
indokolni köteles.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően az  utazási csomag megkezdését megelőzően az  utazó bánatpénz
fizetése nélkül jogosult felmondani az utazási csomagra vonatkozó szerződést, ha a célállomás helyén vagy annak
közvetlen közelében, – amennyiben a  célállomás, vagy annak közvetlen környezetében a  külpolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium honlapján az  „utazásra nem javasolt” utazási célországokat és térségeket
megjelölő felsorolásba felvételre került – olyan elháríthatatlan és rendkívüli körülmények merülnek fel, amelyek
az  utazási csomag teljesítését jelentős mértékben befolyásolják, vagy lényegesen befolyásolják az  utazók
célállomásra való szállítását. Az  utazási csomagra vonatkozó szerződés e  bekezdés szerinti felmondása esetén
az utazó az utazási csomag ellenértékeként befizetett teljes díj visszafizetésére jogosult, további kártérítést azonban
nem követelhet.
(4) Az utazásszervező kártérítési kötelezettség nélkül jogosult felmondani az utazási csomagra vonatkozó szerződést és
köteles visszafizetni az utazónak az utazási csomag ellenértékeként befizetett teljes díjat, ha
a) az  utazási csomagra jelentkezett személyek száma nem éri el a  szerződésben meghatározott minimális
létszámot és az utazásszervező a szerződés felmondásáról a szerződésben meghatározott határidőn belül, de
legkésőbb az alábbiak szerint értesíti az utazót:
aa) húsz nappal az utazási csomag megkezdése előtt a hat napnál hosszabb utak esetén,
ab) hét nappal az utazási csomag megkezdése előtt a kettő és hat nap közötti időtartamú utak esetén,
ac) negyvennyolc órával az utazási csomag megkezdése előtt, a két napnál rövidebb utak esetén, vagy
b) az  utazásszervezőt elháríthatatlan és rendkívüli körülmények gátolják a  szerződés teljesítésében, és
indokolatlan késedelem nélkül, az  utazási csomag megkezdése előtt értesíti az  utazót a  szerződés
felmondásáról.
(5) Az  utazásszervező az  (1) és (2)  bekezdés alkalmazása esetén megtéríti az  utazó által vagy nevében az  utazási
csomag ellenértékeként befizetett teljes díj bánatpénzzel csökkentett értékét, a  (3) és (4)  bekezdés alkalmazása
esetén pedig az  utazási csomag ellenértékeként befizetett teljes díjat. Az  utazó részére való megtérítést
haladéktalanul, de legkésőbb az  utazási csomagra vonatkozó szerződés felmondását követő 14 napon belül kell
teljesíteni.
11. Az utazási csomagra vonatkozó szerződés teljesítése 22. § (1) Az utazási csomagra vonatkozó szerződésben vállalt utazási szolgáltatás teljesítéséért az utazásszervező felel, akkor
is, ha az utazási szolgáltatások teljesítésére más utazási szolgáltató köteles.
(2) Az  utazó az  eset körülményeinek figyelembevételével köteles haladéktalanul – az  utazási szerződésben
rögzített elérhetőségek valamelyikén – tájékoztatni az  utazásszervezőt vagy az  utazásközvetítőt az  utazási
csomagra vonatkozó szerződésben meghatározott valamely utazási szolgáltatás nyújtása során általa észlelt
szerződésszegésről.
(3) A szerződésszegést az utazásszervező köteles orvosolni, kivéve, ha
a) az lehetetlen, vagy
b) aránytalan költségekkel jár a  szerződésszegés súlyára és az  érintett utazási szolgáltatások értékére
figyelemmel.
 (4) Ha az  utazásszervező a  (3)  bekezdésben megjelölt valamely ok miatt nem orvosolja a  szerződésszegést, az  utazó
díjengedményre, illetve kártérítésre jogosult.
 (5) Ha az utazásszervező – a (3) bekezdés a) vagy b) pontjában megjelölt ok kivételével – az utazó által megállapított
észszerű határidőn belül nem orvosolja a szerződésszegést, az utazó ezt maga is megteheti, és kérheti a szükséges
kiadások megtérítését. Az utazó határidő tűzése nélkül jogosult a szerződésszegés orvoslására, ha az utazásszervező
azt megtagadja, vagy azonnali beavatkozásra van szükség.
23. § (1) Ha valamely utazási szolgáltatás lényeges része az  utazási csomagra vonatkozó szerződésben meghatározott
módon nem biztosítható, az utazásszervező köteles az utazó részére többletköltség felszámítása nélkül, lehetőség
szerint a szerződésben meghatározottakkal azonos vagy magasabb minőségű, megfelelő helyettesítő szolgáltatást
felajánlani az  utazás folytatására, ideértve azt is, amikor az  utazót nem tudja a  szerződésnek megfelelően
visszajuttatni az indulási helyre.
(2) Ha a  felajánlott helyettesítő szolgáltatás alacsonyabb minőségű az  utazási csomagra vonatkozó szerződésben
meghatározottnál, az utazásszervező köteles az utazónak megfelelő díjengedményt biztosítani.
(3) Az utazó kizárólag akkor utasíthatja el a felajánlott helyettesítő szolgáltatást, ha az lényegesen különbözik az utazási
csomagra vonatkozó szerződésben foglaltaktól, illetve ha az  utazásszervező által ajánlott díjengedmény nem
megfelelő.
(4) Ha a  szerződésszegés az  utazási csomagra vonatkozó szerződés lényeges tartalmát érinti, és az  utazásszervező
az  utazó által megszabott észszerű határidőn belül azt nem orvosolja, az  utazó bánatpénz megfizetése nélkül
jogosult az  utazási csomagra vonatkozó szerződést felmondani, valamint díjengedményt, illetve kártérítést
követelhet.
(5) Ha a helyettesítő szolgáltatás nyújtása nem lehetséges, vagy azt a (3) bekezdés alapján elutasítja, az utazó akkor is
jogosult díjengedményre, illetve kártérítésre, ha felmondási jogát nem gyakorolta.
(6) Ha az utazási csomag az utazó szállítását is magában foglalja, az utazásszervező a (4) és (5) bekezdésben foglaltakon
túl haladéktalanul, az utazót terhelő többletköltség nélkül köteles az utazási csomagra vonatkozó szerződés szerinti
közlekedési eszközzel gondoskodni az utazó hazaszállításáról.
24. § (1) Ha az utazó utazási csomagra vonatkozó szerződés szerinti hazaszállításának biztosítása elháríthatatlan és rendkívüli
körülmények miatt nem lehetséges, az  utazásszervező köteles utazónként – szükség szerint – legfeljebb három
éjszakát magában foglaló, lehetőleg az eredetivel azonos kategóriájú szállás költségeit viselni. Ha az utasok jogairól
szóló, az utazó visszautazásához igénybe veendő közlekedési eszközre vonatkozó, az Európai Unió általános hatályú,
közvetlenül alkalmazandó jogi aktusai ennél hosszabb időtartamot írnak elő, ez utóbbi időtartam alkalmazandó.
(2) A költségek (1) bekezdés szerinti korlátozása nem alkalmazandó a 1107/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában
meghatározott mozgásában korlátozott személyekre és az  őket kísérő személyekre, a  várandós nőkre és a  kíséret
nélkül utazó kiskorúakra, valamint a speciális orvosi segítségre szoruló személyekre, feltéve, hogy az utazásszervezőt
legalább negyvennyolc órával az  utazási csomag kezdetét megelőzően értesítették az  említett sajátos igényekről.
Az  utazásszervező az  (1)  bekezdés szerinti felelősség korlátozása céljából nem hivatkozhat elháríthatatlan és
rendkívüli körülményekre, ha az  érintett közlekedési szolgáltató az  Európai Unió általános hatályú, közvetlenül
alkalmazandó jogi aktusai alapján nem hivatkozhatna ilyen körülményekre.
25. § Az  utazási csomag utazásközvetítő általi nyújtása esetén az  utazó jogosult az  utazási csomag teljesítésével
kapcsolatos észrevételeit, kéréseit és panaszait közvetlenül ahhoz az  utazásközvetítőhöz intézni, akitől az  utazási
csomagot megvásárolta. Az  utazásközvetítő köteles az  utazó észrevételeit, kéréseit és panaszait haladéktalanul
az utazásszervező felé továbbítani. A határidők és elévülési idők betartása tekintetében az utazásközvetítővel való
közlés az utazásszervezővel való közlésnek minősül.
26. § (1) Az utazásszervező a 24. § (2) bekezdése szerinti körülmények fennállása esetén is köteles indokolatlan késedelem
nélkül megfelelő segítséget nyújtani a  nehéz helyzetbe került utazónak. A  segítségnyújtási kötelezettség
teljesítésére különösen
a) az  egészségügyi szolgáltatásokról, a  helyi hatóságokról és a  konzuli segítségnyújtásról való megfelelő
tájékoztatás nyújtásával, és
b) a  távközlési eszközökkel végzett kommunikációhoz, illetve a  helyettesítő utazási megoldás megtalálásához
való segítségnyújtással
kerülhet sor. (2) Az  utazásszervező az  (1)  bekezdés szerinti szolgáltatásért arányos díjra jogosult, ha a  nehéz helyzetet az  utazó
szándékosan vagy gondatlanságból maga idézte elő. E  díj nem haladhatja meg az  utazásszervező ténylegesen
felmerült költségeit.
12. Díjengedmény és kártérítés 27. § (1) Az  utazó díjengedményre jogosult azon időtartam tekintetében, amely alatt nem volt szerződésszerű a  teljesítés,
kivéve, ha az utazásszervező bizonyítja, hogy a szerződésszegés az utazónak róható fel.
(2) Az  utazó kártérítésre jogosult az  utazásszervezőtől minden olyan kárért, amely az  utazót a  szolgáltatások nem
szerződésszerű teljesítése miatt éri. A kártérítést indokolatlan késedelem nélkül meg kell fizetni.
(3) Az utazó nem jogosult kártérítésre, ha az utazásszervező bizonyítja, hogy a szerződésszegés
a) az utazónak róható fel,
b) olyan harmadik személy magatartására vezethető vissza, aki az  utazási csomagra vonatkozó szerződésben
foglalt utazási szolgáltatás teljesítésével nincsen kapcsolatban, és a  szerződésszegést az  utazásszervező
észszerű elvárhatóság mellett sem láthatta előre, vagy az elháríthatatlan volt, vagy
c) elháríthatatlan és rendkívüli körülmények miatt következett be.
 (4) Ha nemzetközi egyezmények korlátozzák az  utazási csomag részét képező utazási szolgáltatás nyújtója által
fizetendő kártérítés mértékét vagy ennek feltételeit, ugyanezek a korlátozások alkalmazandók az utazásszervezőre
is.
(5) Ha nemzetközi egyezmények nem korlátozzák a  szolgáltatás nyújtója által fizetendő kártérítés mértékét,
az  utazásszervező által fizetendő kártérítés mértékére a  Ptk. szerződésszegéssel okozott kár mértékére
vonatkozó szabályai alkalmazandók. Ebben az  esetben az  utazási csomagra vonatkozó szerződés korlátozhatja
az utazásszervező által fizetendő kártérítés mértékét, amennyiben ez a korlátozás nem terjed ki a személyi sérülésre,
illetve a szándékosan vagy súlyos gondatlanságból okozott kárra, valamint nem eredményezi azt, hogy a kártérítés
összege alacsonyabb, mint az utazási csomag teljes részvételi díjának háromszorosa.
(6) E  fejezet szerinti kártérítéshez vagy díjengedményhez való jog nem érinti az utazóknak a visszautasított beszállás és
légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az  utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak
megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló Európa Parlament és Tanács 261/2004/EK
rendelete, a  vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló Európa Parlament és
Tanács 1371/2007/EK rendelet, a  tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló Európa Parlament és Tanács
392/2009/EK rendelet, a  tengeri és belvízi közlekedést igénybe vevő utasok jogairól, valamint a  2006/2004/EK
rendelet módosításáról szóló Európa Parlament és Tanács 1177/2010/EU rendelet és az  autóbusszal közlekedő
utasok jogairól és a  2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló Európa Parlament és Tanács 181/2011/EU
rendelet, valamint a  nemzetközi egyezmények szerinti jogait. A  túlzott mértékű kártérítés elkerülése érdekében
az  e  rendeletben előírt kártérítések és díjengedmények összegét, illetve a  hivatkozott rendeletek és nemzetközi
egyezmények szerinti kártérítések és díjengedmények összegét le kell vonni egymásból.
IV. FEJEZET
AZ UTAZÁSI SZOLGÁLTATÁSEGYÜTTESRE VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
28. § (1) E fejezetben foglalt rendelkezések nem alkalmazandóak a következőkre:
a) a huszonnégy óránál rövidebb időtartamú utazási szolgáltatásegyüttesek, kivéve, ha ezek éjszakai szállást is
tartalmaznak,
b) olyan utazási csomagra, amely felkínálása, és amely igénybevételének elősegítése alkalomszerűen és
nonprofit alapon, kizárólag az utazók szűk körére korlátozódóan történik,
c) olyan utazási szolgáltatásegyüttesek, amelyeket több utazási szolgáltatásra vagy meghatározott időtartamra
kötött keretszerződés alapján, üzleti jellegű utak megszervezésére irányulóan a szakmája, önálló foglalkozása
vagy üzleti tevékenysége céljából eljáró természetes vagy jogi személy számára nyújtottak.
(2) Nem minősül utazási szolgáltatásegyüttesnek, ha a 2. § 9. pont a), b) és c) alpontja szerinti utazási szolgáltatásokból
legfeljebb egy típusnak és a  2.  § 9.  pont d)  alpontja szerinti egy vagy több turisztikai szolgáltatásnak
az  igénybevételére kerül sor, ha ez  utóbbi szolgáltatások nem teszik ki jelentős hányadát – az  utazási
szolgáltatásegyüttes értékének huszonöt százalékát – a szolgáltatások összesített értékének, és nem az utazás vagy
szolgáltatások lényeges elemeként hirdetik őket, illetve – a  hirdetés módjától függetlenül – annak nem képezik
lényeges elemét.
29. § (1) Az  utazási szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő kereskedő – ideértve azt a  vállalkozót is, aki valamely
tagállamban nem minősül letelepedettnek, de tevékenysége valamely tagállamba irányul – az  utazó szerződési
nyilatkozatának megtétele előtt világos, közérthető és kifejezett módon tájékoztatást ad arról, hogy
a) az  utazót nem illetik meg az  e  rendeletben kizárólag az  utazási csomag tekintetében biztosított jogok, és
minden szolgáltató önállóan felel az általa nyújtott szolgáltatás megfelelő teljesítéséért, valamint
b) az  utazó az  utazásszervező és -közvetítő tevékenységről szóló 213/1996. (XII. 23.) Korm. rendelet alapján
jogosult a fizetésképtelenséggel szembeni védelemre.
 (2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak teljesítése érdekében az  utazási szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő
kereskedőnek az  utazó részére szóló tájékoztatást a  4.  mellékletben foglalt tájékoztató formanyomtatványon adja
meg. Ha valamely szolgáltatásegyüttes esetén a 4. mellékletben foglalt egyik formanyomtatvány sem alkalmazható,
az azokban foglaltakkal egyenértékű tájékoztatást kell nyújtani.
(3) Ha az  utazási szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő kereskedő nem teljesítette az  e  §-ban meghatározott
kötelezettségeket, a 20–27. § szerinti jogok és kötelezettségek alkalmazandók az utazási szolgáltatásegyüttes részét
képező utazási szolgáltatásokat illetően.
(4) Az  utazó és az  utazási szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő kereskedőtől eltérő vállalkozó közötti
szerződéskötés esetén ez  utóbbi vállalkozó köteles tájékoztatni az  utazási szolgáltatásegyüttesre vonatkozó
szerződés megkötéséről az utazási szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő vállalkozót.
V. FEJEZET
AZ UTAZÁSI CSOMAGRA VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK ÉS AZ UTAZÁSI SZOLGÁLTATÁSEGYÜTTESRE
VONATKOZÓ SZERZŐDÉSEK KÖZÖS SZABÁLYAI
30. § Ha az utazásszervező letelepedési helye az Európai Gazdasági Térség területén kívül található, az utazásközvetítőt
terhelik az  utazásszervezők vonatkozásában az  utazási csomag teljesítésére és az  utazásszervező és -közvetítő
tevékenységről szóló 213/1996. (XII. 23.) Korm. rendelet alapján a fizetésképtelenségre vonatkozó rendelkezésekben
előírt kötelezettségek, kivéve, ha az utazásközvetítő bizonyítja, hogy az utazásszervező teljesíti e kötelezettségeket.
31. § (1) A  vállalkozó felel a  foglalási rendszer ellenőrzési körében bekövetkezett technikai hibákért, valamint – ha utazási
szolgáltatásegyüttes részét képező utazási szolgáltatások foglalását is vállalta – a foglalás során elkövetett hibákért.
(2) A  vállalkozó nem felel azokért a  foglalási hibákért, amelyek az  utazó közrehatása folytán következtek be, vagy
amelyeket elháríthatatlan és rendkívüli körülmények okoztak.
32. § Ha az  utazásszervező, illetve az  Európai Gazdasági Térségen kívül található utazásszervező esetén a  valamely
tagállamban letelepedett utazásközvetítő kártérítést fizet, díjengedményt ad vagy eleget tesz az e rendelet szerinti
egyéb kötelezettségének, jogosult bármely olyan harmadik féllel szemben megtérítési igénnyel fellépni, aki
közrehatott a kártérítést, a díjengedményt vagy az egyéb kötelezettséget kiváltó esemény bekövetkeztében.
33. § (1) Az  utazási csomag utazásszervezője, illetve az  utazási szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő kereskedő
olyan tartalmú nyilatkozata, amely szerint kizárólag az  utazási szolgáltatás nyújtójaként, közvetítőként vagy más
minőségben jár el, illetve amely szerint valamely utazási csomag vagy utazási szolgáltatásegyüttes nem minősül
utazási csomagnak, illetve utazási szolgáltatásegyüttesnek, nem mentesíti az  utazásszervezőt, illetve az  utazási
szolgáltatásegyüttes igénybevételét elősegítő kereskedőt az e rendelet szerinti kötelezettségek teljesítése alól.
(2) Az  utazók nem mondhatnak le az  utazási csomagra és az  utazási szolgáltatásegyüttesre vonatkozó szerződés
alapján őket megillető jogokról. A joglemondó nyilatkozat semmis.
(3) Semmis az  utazó és a  vállalkozó közötti olyan megállapodás, illetve az  utazó által tett olyan jognyilatkozat,
amely közvetlenül vagy közvetve azt eredményezi, hogy az  utazó a  jogszabályból, illetve az  utazási csomagra és
az utazási szolgáltatásegyüttesre vonatkozó szerződésből eredő jogairól lemond, vagy amely e  jogok korlátozását
eredményezi, illetve amelyek célja, hogy megkerülje e  rendelkezések alkalmazását. A  semmisségre az  utazó
érdekében lehet hivatkozni.
VI. FEJEZET
ELJÁRÁS A RENDELET EGYES RENDELKEZÉSEINEK MEGSÉRTÉSE ESETÉN
34. § (1) A 3. § (2) bekezdésében, a 6. § (3) bekezdésében, a 10. § (3), (6) és (10) bekezdéseiben, a 15. § (1) bekezdése második
mondatában, a  17.  § (1)–(3), (5), (7) és (8)  bekezdéseiben, a  19.  § (1)  bekezdés c)  pontjában és (4)  bekezdésében,
a  25.  §-ában, valamint a  29.  § § (1)–(2) és (4)  bekezdéseiben foglalt rendelkezések megsértése esetén
a  fogyasztóvédelmi hatóság jár el a  fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvényben (a továbbiakban: Fgytv.)
meghatározott szabályok szerint.
(2) A  4.  § (1)  bekezdésében és a  14.  §-ban foglalt rendelkezések megsértése esetén a  fogyasztóvédelmi hatóság jár
el a  fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben
(a továbbiakban: Fttv.) meghatározott szabályok szerint, ha a jogsértés az Fttv. 2. §-ának a) pontja értelmében vett
fogyasztót érint.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett rendelkezések az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 35. § Ez a rendelet 2018. július 1. napján lép hatályba.
36. § E  rendelet az  utazási csomagokról és az  utazási szolgáltatásegyüttesekről, valamint a  2006/2004/EK rendelet és
a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i 2015/2302/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
37. § Hatályát veszti az utazási szerződésről szóló 281/2008. (XI. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
116/2003. (XII. 17.) ME határozata a Nemzeti Fejlesztési Hivatal elnökének kinevezéséről.
A Nemzeti Fejlesztési Hivatalról szóló 196/2003.
(XI. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése alapján, az
európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca
nélküli miniszter javaslatára
dr. Szaló Pétert a Nemzeti Fejlesztési Hivatal elnökévé
— 2004. január 1-jei hatállyal — kinevezem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök