text:
197/2014. (VIII. 1.) Korm. rendelete az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről.
A Kormány a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 5., 12. és 19. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya
a) az 1.  melléklet 1.  pontjában meghatározott elektromos-, elektronikusberendezés-kategóriákba sorolható
elektromos, elektronikus berendezésre,
b) az a) pont szerinti hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésre,
c) az a) pont szerinti elektromos, elektronikus berendezések visszavételére, valamint
d) a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezések átvételére, gyűjtésére, szállítására, hasznosítására és
ártalmatlanítására
terjed ki. (2) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) az olyan elektromos, elektronikus berendezésre, amely Magyarország alapvető biztonsági érdekeinek
védelmével kapcsolatos, továbbá a  fegyverekre, a  lőszerekre, a  hadianyagokra, ide nem értve a  nem
kifejezetten katonai célokra szánt termékekben használt elektromos, elektronikus berendezést,
b) az olyan elektromos, elektronikus berendezésre, amely kifejezetten egy más jellegű, e  rendelet hatálya alá
nem tartozó berendezés Polgári Törvénykönyv szerinti alkotórészeként lett tervezve és beszerelve, és amely
csak az adott elektromos, elektronikus berendezés részeként töltheti be funkcióját, valamint
c) az izzólámpára. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. aktív beültethető orvostechnikai eszköz: az  orvostechnikai eszközökről szóló 4/2009. (III. 17.) EüM rendelet
4. § (1) bekezdés 5. pontja szerinti elektromos vagy elektronikus berendezés;
 2. átvételi hely: olyan, a gyártó, a forgalmazó által fenntartott gyűjtőhely, amely az e rendeletben meghatározott
gyártói kötelezettséggel érintett hulladék átvétele és azt követő gyűjtése céljából lett kialakítva;
 3. elektromos, elektronikus berendezés: legfeljebb 1000 V váltakozó feszültségű, valamint legfeljebb 1500 V
egyenfeszültségű árammal működő berendezés, amelynek rendeltetésszerű működése elektromágneses
mezőtől vagy elektromos áramtól függ, ideértve az elektromágneses mező vagy elektromos áram előállítását,
mérését, átvitelét biztosító eszközöket is;
4. elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladéka: olyan hulladékká vált elektromos,
elektronikus berendezés, amely a háztartásban képződik, továbbá amely kereskedelmi, ipari, intézményi vagy
egyéb forrásból származik, ha jellegénél és mennyiségénél fogva az elektromos, elektronikus berendezések
olyan hulladékához hasonló, amely háztartásból származik, továbbá az  olyan hulladékká vált elektromos,
elektronikus berendezés, amelyet feltehetően háztartások és egyéb felhasználók egyaránt használnak;
5. eltávolítás: olyan kézi, gépi, vegyi vagy kohászati eljárás útján végzett kezelés, amelynek eredményeképpen
a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésből a  veszélyes anyagok, valamint azok keverékei és
összetevői egy elkülöníthető anyagáramba kerülnek vagy valamely anyagáram egy elkülöníthető részévé
válnak; egy anyag, keverék vagy összetevő akkor tekinthető elkülöníthetőnek, ha ellenőrzés útján igazolható,
hogy a kezelés környezetvédelmi szempontból biztonságos;
6. export: az elektromos, elektronikus berendezés kereskedelmi vagy egyéb célú, az Európai Gazdasági Térségen
kívülre történő szállítása;
7. finanszírozási megállapodás: valamilyen elektromos, elektronikus berendezéssel kapcsolatos bérleti,
haszonbérleti vagy részletfizetési szerződés vagy megállapodás, függetlenül attól, hogy a  szerződés vagy
megállapodás, illetve bármely kiegészítő szerződés vagy megállapodás rendelkezik-e az  elektromos,
elektronikus berendezés tulajdonjogának átruházásáról vagy annak lehetőségéről;
8. forgalmazó: a  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) 2.  § 14.  pontjában
meghatározott forgalmazó, amely az elektromos, elektronikus berendezés piaci hozzáférhetőségét biztosítja;
9. forgalomba hozatal: valamely elektromos, elektronikus berendezés piaci hozzáférhetőségének első
alkalommal történő üzletszerű biztosítása Magyarország területén;
10. gyártó: a Ht. 2. § 16. pontjában meghatározott gyártó, aki (amely)
a) Magyarország területén letelepedett, és ott saját neve vagy védjegye alatt elektromos, elektronikus
berendezéseket gyárt, vagy elektromos, elektronikus berendezéseket terveztet vagy gyártat,
és a  gyártott, illetve terveztetett vagy gyártatott berendezéseket saját neve vagy védjegye alatt
forgalmazza,
b) Magyarország területén letelepedett, és ott saját neve vagy védjegye alatt más beszállítók által
gyártott berendezések viszonteladásával foglalkozik, ahol a viszonteladó nem tekintendő gyártónak
abban az esetben, ha a berendezés gyártójának márkaneve az a) pontban foglaltaknak megfelelően
a berendezéseken megjelenik,
c) Magyarország területén letelepedett, és Magyarországon harmadik országból vagy egy másik
tagállamból származó elektromos, elektronikus berendezéseket hoz üzletszerűen forgalomba, vagy
d) Magyarországon távközlő eszközök révén elektromos, elektronikus berendezéseket értékesít
közvetlenül háztartások vagy egyéb felhasználók részére, de egy másik EGT-tagállamban vagy
harmadik országban telepedett le;
nem tekintendő gyártónak az, aki (amely) valamely finanszírozási megállapodás értelmében kizárólagos
finanszírozást nyújt, kivéve, ha egyúttal az a)–d) pontok szerinti gyártóként is működik;
11. hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés: a Ht. 2. § (1) bekezdés 23. pontja szerinti hulladék, ideértve
valamennyi alkatrészt, készülékrészt és fogyóanyagot, amely a  berendezés részét képezi, amikor attól
megválnak;
12. import: elektromos, elektronikus berendezés vámjogszabályok szerinti, az Európai Unió vámterületén kívülről
történő behozatala;
13. in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz: az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló 8/2003.
(III. 13.) ESZCSM rendelet 2.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti orvostechnikai eszköz vagy 2.  § (1)  bekezdés
b) pontja szerinti tartozék, amely elektromos vagy elektronikus berendezésnek minősül;
14. közvetítő szervezet: az  a  Ht. 2.  § 38a.  pontja szerinti közvetítő szervezet, amely törvényben vagy
kormányrendeletben meghatározott hulladékgazdálkodási feladatokat lát el, kivéve azokat a  feladatokat,
amelyek a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Ktdt.) hatálya alá
tartozó termékdíjköteles termékekre vonatkoznak;
15. nagyméretű, helyhez kötött elektromos, elektronikus berendezés: különböző típusú készülékek vagy eszközök
nagyméretű összessége,
a) amelyek összeszerelését, beüzemelését és leszerelését szakemberek végzik,
b) amelyeket állandó jelleggel egy előre meghatározott és kifejezetten e  célra kijelölt területen lévő
épület vagy egyéb létesítmény részeként kívánnak használni, és
c) amelyek kizárólag ugyanolyan speciális kialakítású berendezésekkel helyettesíthetők;
16. nagyméretű, rögzített ipari szerszám: gépek, berendezések, illetve azok alkatrészeinek nagyméretű összessége,
amelyek egy adott alkalmazás céljából működnek együtt, és amelyeket szakemberek állandó jelleggel egy
adott helyen szakemberek beüzemelnek, leszerelnek, használnak, illetve karbantartanak valamely ipari
gyártó létesítményben vagy kutatási és fejlesztési létesítményben;
17. nem közúti mozgó gép: fedélzeti energiaforrással rendelkező gép, amelynek működtetése folyamatos vagy
részben folyamatos mozgást követel meg meghatározott munkavégzési helyek között;
18. orvostechnikai eszköz: az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 3.  § h)  pontja szerinti eszköz vagy
tartozék, amely elektromos vagy elektronikus berendezésnek minősül;
19. piaci hozzáférhetőség biztosítása: Magyarország piacán egy termék gazdasági tevékenység keretében történő
rendelkezésre bocsátása forgalmazás, fogyasztás vagy használat céljára, függetlenül attól, hogy az  fizetés
ellenében vagy ingyenesen történik;
20. speciális gyűjtőhely: az elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékának elkülönített
gyűjtésére szolgáló hulladékgyűjtő pont, ahol az elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő
hulladéka gyűjtőedényben vagy konténerben térítésmentesen elhelyezhető;
21. történelmi hulladék: a 2005. augusztus 13. napján vagy azt megelőzően gyártott hulladékká vált elektromos,
elektronikus berendezés.
3. A gyártó visszavételi, átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettsége
3. § (1) A gyártó
a) az általa forgalomba hozott, használt elektromos, elektronikus berendezést, valamint
b) a más gyártó által forgalomba hozott, használt elektromos, elektronikus berendezést, amely a  gyártó által
forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezéssel jellegében és funkciójában azonos,
– különösen a  használt elektromos, elektronikus berendezés újrahasználatának biztosítása érdekében –
a fogyasztótól visszaveszi, ha azt a fogyasztó a részére visszavételre felajánlja (visszavételi kötelezettség).
(2) A  gyártó a  fogyasztótól visszavett használt elektromos, elektronikus berendezés mennyiségét – ha annak
újrahasználata nem biztosítható – a  2.  melléklet 1.  pontjában meghatározottak szerint gyűjtési mennyiségként
elszámolhatja.
(3) A  gyártó a  használt elektromos, elektronikus berendezés visszavételét a  fogyasztót terhelő fizetési kötelezettség
teljesítéséhez nem kötheti.
(4) A  gyártó a  használt elektromos, elektronikus berendezés visszavételét megtagadhatja, ha az  elektromos,
elektronikus berendezés az emberi egészségre, testi épségre vagy a környezetre súlyos veszélyt jelent.
(5) Ha a  gyártó a  (4)  bekezdésben meghatározott eset valamelyikére hivatkozva a  használt elektromos, elektronikus
berendezés visszavételét megtagadja, a  berendezést hulladéknak kell tekinteni. Ebben az  esetben a  Ht. 31.  §
(2) bekezdése alapján gondoskodni kell a hulladék kezeléséről.
4. § (1) A gyártó
a) az általa forgalomba hozott, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést,
b) a más gyártó által forgalomba hozott, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést, amely a gyártó
által forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezéssel jellegében és funkciójában azonos,
c) a történelmi hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékát, valamint
d) az új, az  azonos vagy az  azonos jellegű és funkciójú termékkel helyettesített történelmi hulladékká vált
elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékát
– a hulladék átadásának ösztönzése érdekében – a hulladékbirtokostól átveszi és gyűjti, ha a hulladékbirtokos azt
a részére átvételre felajánlja (átvételi és gyűjtési kötelezettség).
(2) A gyártó a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételét – a 25. § (2) bekezdésében meghatározott
kivétellel – a hulladékbirtokost terhelő fizetési kötelezettség teljesítéséhez nem kötheti.
(3) A  gyártónak a  hulladékot abban az  esetben is át kell vennie, ha a  hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezés az  elektromos, elektronikus berendezésre jellemző alapvető alkotórészeket nem tartalmazza vagy
az elektromos, elektronikus berendezést megbontották.
(4) A  gyártó a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételét abban az  esetben tagadhatja meg, ha
a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés az  emberi egészségre, testi épségre vagy a  környezetre
súlyos veszélyt jelent.
(5) Ha a  gyártó a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételét megtagadja, jegyzőkönyvet vesz fel.
A  jegyzőkönyvben a  berendezés azonosítására alkalmas adatokat, továbbá az  átvétel megtagadásának indokát,
helyét és időpontját kell rögzíteni. A  jegyzőkönyvet a  gyártónak és a  hulladékbirtokosnak alá kell írnia. A  gyártó
az aláírt jegyzőkönyv egy példányát a hulladékbirtokosnak átadja.
(6) Ha a  gyártó a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételét a  (4)  bekezdés szerinti indok
valamelyikére hivatkozva megtagadja, a  hulladékbirtokost a  helyszínen tájékoztatja arról, hogy a  hulladék hol és
kinek adható át annak környezetvédelmi szempontból biztonságos kezelése érdekében. Szükség esetén a  gyártó
a  környezetvédelmi hatóságot, illetve egy – a  hulladék kezelésére jogosult – gazdálkodó szervezetet a  hulladék
elszállítása és annak környezetvédelmi szempontból biztonságos kezelése érdekében haladéktalanul tájékoztatja.
(7) Az átvétel megtagadása miatti eljárásban a (4) bekezdésben foglaltak bizonyítása a gyártót terheli. Ha az eljárásban
a  gyártó az  (5)  bekezdés szerinti jegyzőkönyvet nem mutatja be, az  átvétel megtagadásának jogtalanságát
vélelmezni kell.
(8) A  gyártó a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés gyűjtéséről elektromos-, elektronikusberendezéskategóriánként legalább a  2.  melléklet 1.1.  pontjában foglalt táblázatban meghatározott gyűjtési aránynak
megfelelő mértékben gondoskodik.
(9) A  gyártó a  tárgyévben gyűjtendő hulladékmennyiséget a  tárgyév február 20. napjáig elektromos-,
elektronikusberendezés-kategóriánként maga állapítja meg.
5. § (1) Ha a gyártó az átvétel helyén megállapítja vagy – a 3. melléklet szerinti minimumkövetelményekre figyelemmel –
a  körülményekhez képest alapos okkal feltételezi, hogy a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés
újrahasználata – újrahasználatra történő előkészítés útján – gazdaságosan biztosítható, a gyártó az újrahasználatra
történő előkészítésnek a  hasznosítással és az  újrafeldolgozással szemben elsőbbséget biztosít. Ebben az  esetben
a gyártó a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés újrahasználatra előkészítésre történő továbbításáról
az elektromos, elektronikus berendezés átvételétől számított 30 napon belül gondoskodik.
(2) Ha a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés újrahasználata – újrahasználatra történő előkészítés
útján – gazdaságosan nem biztosítható, a gyártó a hulladék hasznosításáról és újrafeldolgozásáról – elektromos- és
elektronikusberendezés-kategóriánként – legalább a 2. melléklet 2.1. pontjában foglalt táblázatban meghatározott
hasznosítási és újrafeldolgozási aránynak megfelelő mértékben gondoskodik (hasznosítási kötelezettség).
(3) Az olyan hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés vagy alkotórésze esetében, amelynek hasznosítására
Magyarországon nem áll rendelkezésre hasznosítási kapacitás, a  hasznosítási kötelezettség teljesítésének minősül
a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés vagy alkotórészének az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban történő, az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló kormányrendelet
szerint igazolt hasznosítása is.
(4) Az olyan hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés vagy alkotórésze esetében, amelynek hasznosítására
Magyarországon nem áll rendelkezésre hasznosítási kapacitás, a  hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezés vagy alkotórészének hasznosítási célú exportja abban az  esetben tekinthető a  hasznosítási
kötelezettség teljesítésének, ha az exportot végző az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló kormányrendelet
alapján igazolja, hogy az  adott országban a  hasznosítás az  e  rendeletben foglaltakkal egyenértékű vagy jobb
feltételekkel történik.
(5) Ha a  gyártó a  hulladék kezeléséről nem saját maga gondoskodik, a  visszavitt használt és újrahasználatra nem
alkalmas elektromos, elektronikus berendezést és annak valamennyi alkotóelemét, illetve az átvett hulladékká vált
elektromos, elektronikus berendezést és annak valamennyi alkotóelemét elkülönítetten és hiánytalanul kell átadnia
az átvételre hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező jogosult részére.
6. § Ha az  elektromos, elektronikus berendezés újrahasználatra alkalmatlan, illetve a  hulladékká vált elektromos,
elektronikus berendezés hasznosítása, újrafeldolgozása gazdaságosan nem biztosítható, a  gyártó gondoskodik
a hulladék ártalmatlanításáról (ártalmatlanítási kötelezettség).
4. A gyártó tájékoztatási kötelezettsége 7. § (1) A  gyártó a  visszavételi, átvételi, gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségéről a  fogyasztót,
a forgalmazót és a hulladékbirtokost tájékoztatja.
(2) A  gyártó gondoskodik arról, hogy a  2005. augusztus 13. napját követően gyártott elektromos, elektronikus
berendezésen vagy – ha azon a termék mérete vagy rendeltetése miatt nem lehetséges – a termék csomagolásán,
a használati útmutatóban vagy a garanciajegyen
a) a 4. mellékletben feltüntetett ábra,
b) a gyártó azonosításra alkalmas megjelölés, valamint
c) a forgalomba hozatal időpontja
jól látható, felismerhető, olvasható és letörölhetetlen legyen.
(3) A gyártó a fogyasztókat magyar nyelven tájékoztatja arról, hogy
a) az elektromos, elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagok a  környezetre és az  emberi
egészségre milyen káros hatást gyakorolnak, ha azokat nem a  vonatkozó környezetvédelmi előírásoknak
megfelelően használják, működtetik;
b) az elektromos, elektronikus berendezés tartalmaz-e olyan alkatrészt, amely hulladékká válását követően
veszélyes hulladéknak minősülne;
c) a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést elkülönítetten kell gyűjteni, és az  a  települési
hulladékkal együtt nem helyezhető el azonos gyűjtőedényben, továbbá települési hulladékként nem
ártalmatlanítható;
d) a 4.  mellékletben szereplő ábra azt a  jelentést hordozza magában, hogy a  hulladékká vált elektromos,
elektronikus berendezést elkülönítetten kell gyűjteni;
e) az elem- és akkumulátorhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendelet hatálya alá tartozó elemet, akkumulátort tartalmazó elektromos, elektronikus berendezés
milyen típusú elemet, akkumulátort tartalmaz, és az  milyen módon távolítható el az  elektromos vagy
elektronikus berendezésből biztonságosan;
f ) a használt és a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést a forgalmazás helyén, illetve valamennyi
olyan forgalmazónak, amely a  használt és a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezéssel
jellegében és funkciójában azonos elektromos, elektronikus berendezést értékesít, térítésmentesen átadható;
g) tevékenységével milyen szerepet vállal az  elektromos, elektronikus berendezés újrahasználatában,
újrahasználatra történő előkészítésében, valamint a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés
mennyiségének csökkentésében, hasznosításában és az újrafeldolgozás egyéb formáiban; valamint
h) a 12. § (1)–(5) bekezdése szerinti kötelezettségeinek teljesítésével kapcsolatban felmerült költségeket viseli,
és erre garanciát vállal.
(4) A gyártó a  (3) bekezdésben meghatározott tájékoztatási kötelezettségét a  fogyasztók részére a következő módon
teljesíti:
a) az általa gyártott elektromos, elektronikus berendezésre vonatkozó hirdetést tartalmazó szórólapon,
reklámújságban, termékismertetőben, továbbá katalógusban, ha ilyeneket saját maga előállít vagy előállíttat;
b) az általa gyártott vagy forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezésre vonatkozó használati
útmutatóban, ismertetőben;
c) a honlapján; valamint
d) a fogyasztók részére küldött hírlevélben és az  általa üzemeltetett webáruház honlapján, ha ilyen
tevékenységeket saját maga végez.
 (5) A  (4)  bekezdés szerinti tájékoztatásnak az  adott elektromos, elektronikus berendezésre vonatkozó teljes
médiafelület legalább 5%-át kell kitennie. A hirdetést tartalmazó szórólap, reklámújság, termékismertető, továbbá
katalógus médiafelületén a  tájékoztatást az  adott elektromos, elektronikus berendezés vonatkozásában addig
az  időpontig kell megjeleníteni, amíg az  adott berendezésre vonatkozó bármilyen jellegű hirdetés azon szerepel.
A gyártó az általa gyártott elektromos, elektronikus berendezésre vonatkozó használati útmutatóban, ismertetőben,
továbbá honlapjának, a  fogyasztók részére küldött hírlevelének és az  általa üzemeltetett webáruház honlapjának
médiafelületén a  tájékoztatást az  adott elektromos, elektronikus berendezés vonatkozásában addig az  időpontig
kell megjeleníteni, amíg az adott berendezést a gyártó gyártja, illetve forgalmazza.
(6) A  gyártó az  új elektromos, elektronikus berendezés értékesítésekor a  gyűjtéssel, a  szállítással és a  kezeléssel
kapcsolatban felmerülő becsült költségeiről a  fogyasztókat a  számlán, a  terméken, illetve annak csomagolásán
tájékoztathatja. Ebben az esetben a  ténylegesen felmerülő költségek nem haladhatják meg a  tájékoztatás szerinti
becsült költségeket.
(7) A  gyártó kezelési kötelezettségével összefüggő, az  elektromos, elektronikus berendezés alkatrészeinek és
alapanyagainak meghatározására, veszélyes anyag tartalmára vonatkozó műszaki dokumentációt, kezelési utasítást
az elektromos, elektronikus berendezés forgalomba hozatalától számított 1 hónapon belül az átvállalónak, az OHÜ
Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságnak (a továbbiakban: OHÜ),
továbbá a hasznosítást végző hulladékkezelőnek elektronikus formában hozzáférhetővé teszi.
8. § (1) A  gyártó az  elektromos, elektronikus berendezés forgalomba hozatalát követő 1 éven belül az  Európai Unió
területén első alkalommal forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezés valamennyi típusát illetően
az  újrahasználatra, az  újrahasználatra előkészítésre és a  kezelésre vonatkozó ingyenes tájékoztatást mindenki
számára hozzáférhetővé teszi. A  tájékoztatást különösen kézikönyvekben, valamint az  elektronikus hírközlés
szolgáltatásain keresztül kell biztosítani.
(2) A tájékoztatásnak legalább a következőkre kell kiterjednie:
a) az elektromos, elektronikus berendezésben található különböző alkatrészek és anyagok meghatározására,
ideértve a berendezés működése szempontjából nem jelentős tartó és hordozó alkatrészeket is;
b) az elektromos, elektronikus berendezésben található veszélyes anyagok és keverékek meghatározására;
valamint c) arra, hogy a kezelés során a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésből valamennyi folyadékot
és legalább a 26. § (1) bekezdése szerinti anyagot, alkatrészt, tartozékot, összetevőt el kell távolítani.
5. A gyártó kötelezettségeinek átruházása 9. § (1) A gyártó a használt elektromos, elektronikus berendezés visszavételére és a hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezés átvételére vonatkozó kötelezettségét – a  forgalmazás helyén történő visszavételi és átvételi
kötelezettség kivételével –
a) megállapodás alapján a 10. § (1) bekezdése szerinti átvállalóra (a továbbiakban: átvállaló) vagy
b) nem termékdíjköteles termék esetén közvetítő szervezetre
átruházhatja.
(2) A gyártó a gyűjtési, kezelési kötelezettségének teljesítését
a) megállapodás alapján azt részben vagy együttesen átvállalóra vagy
b) közvetítő szervezetre
átruházhatja.
(3) A  gyártó a  Ktdt. hatálya alá tartozó, termékdíjköteles, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés
gyűjtésére, kezelésére vonatkozó kötelezettségének a Ktdt.-ben meghatározott
a) egyéni teljesítés,
b) OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés vagy
c) termékdíjátalány-fizetés
útján tehet eleget.
10. § (1) Átvállaló – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – lehet, aki (amely) az  átruházni kívánt hulladékgazdálkodási
tevékenység végzésére hulladékgazdálkodási engedélye folytán jogosult.
(2) Nem lehet átvállaló az, aki (amely) gazdasági tevékenységével vagy gazdasági tevékenysége körében a  gyűjtési,
kezelési kötelezettség átruházása céljából a gyártóval megkötött megállapodást megelőző 3 éven belül
a) a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény, valamint
b) a Ht.
előírásainak megsértésével kapcsolatban meghozott jogerős hatósági határozatban vagy bírósági ítéletben
megállapított jogszabálysértést követett el.
(3) Az  átruházott kötelezettség tekintetében az  átvállalóra a  gyártóra vonatkozó szabályokat kell megfelelően
alkalmazni.
11. § (1) Ha a gyártó a gyűjtési, kezelési kötelezettségének teljesítését az átvállalóra átruházza, a gyártó és az átvállaló között
létrejött megállapodásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) az átvállalt kötelezettség megjelölését,
b) az átvállalt kötelezettséggel érintett elektromos-, elektronikusberendezés-kategóriát,
c) az átvállalt kötelezettséggel érintett elektromos, elektronikus berendezés mennyiségét (kilogrammban),
valamint
d) az átvállalóra átruházott kötelezettség ellátásához kapcsolódó tevékenységének leírását.
(2) A  gyártó az  átvállalóval kötött megállapodást a  megállapodás létrejöttét követő 15 napon belül az  Országos
Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőségnek (a továbbiakban: OKTF) jóváhagyásra megküldi.
(3) A  gyártó a  megállapodás módosítását vagy megszűnését a  módosítást vagy megszűnést követő 15 napon belül
az OKTF-nek bejelenti.
(4) Az  OKTF a  megállapodást vagy annak módosítását határozatban jóváhagyja, ha a  megállapodás vagy
a megállapodás módosításának tartalma megfelel a 10. §-ban és az (1) bekezdésben előírt követelményeknek.
6. A gyártó által viselt költségek 12. § (1) A  gyártó – az  (5) és (6)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – viseli a  visszavételre, az  átvételre, a  gyűjtésre és
a kezelésre vonatkozó kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos költségeket.
(2) Ha a  gyártó a  forgalmazóval értékesítési szerződést kötött, a  gyártó a  22.  §-ban és a  23.  §-ban foglaltaknak
megfelelően
a) a forgalmazó által visszavett elektromos, elektronikus berendezés tárolásának és a  forgalmazótól történő
elszállításának,
b) a forgalmazó által átvett hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés gyűjtésének,
c) a gyűjtőedények elhelyezésének, valamint
d) az elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékának a háztartásokból a gyűjtőhelyre,
továbbá a gyűjtőhelyről a hulladékkezelő létesítménybe történő elszállításának
költségeit viseli.
(3) A  gyártó viseli a  2005. augusztus 13-át követően forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezésből
képződött, nem háztartásból származó elektromos, elektronikus berendezés hulladékának gyűjtésével,
környezetkímélő kezelésével kapcsolatban felmerült költségeket.
(4) A gyártó a  forgalmazó kérésére az értékesítési szerződésben meghatározott mennyiségnek megfelelő elektromos,
elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékát a  forgalmazótól átveszi, és viseli az  ezzel kapcsolatos
költségeket.
(5) Ha az  elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladéka történelmi hulladéknak minősül,
a gyártó a történelmi hulladék átvételének, gyűjtésének és kezelésének költségeihez az adott kategóriába tartozó
elektromos, elektronikus berendezés – amelyből a  történelmi hulladék képződött – forgalomba hozatalának
arányában járul hozzá.
(6) A  gyártó vagy a  nevében eljáró harmadik személy a  gyártó által viselt költségek visszatérítésére visszafizetési
eljárást alakíthat ki abban az esetben, ha az adott elektromos, elektronikus berendezést forgalomba hozatal céljából
Magyarországon kívülre szállítják.
7. A gyártó biztosítékadási kötelezettsége 13. § (1) A gyártó a gyűjtési, kezelési kötelezettségei ellátásának biztosítására – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel –
vagyoni biztosítékot képez.
(2) A vagyoni biztosíték mértékét és számításának módját az 5. melléklet határozza meg.
 (3) A tárgyévre vonatkozó vagyoni biztosítékot a tárgyév február 20. napjáig kell képezni. Ha a gyártó a tevékenységét
a tárgyévben kezdi meg, a vagyoni biztosítékot a tárgyév végéig havonta kell képeznie.
 (4) A gyártónak nem kell vagyoni biztosítékot képeznie:
a) ha a gyűjtési, kezelési kötelezettségének közvetítő szervezet útján tesz eleget vagy
b) a Ktdt. hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékek vonatkozásában.
14. § (1) A vagyoni biztosíték típusa a következő lehet:
a) a gyártói részvétel a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésekkel történő gazdálkodásra
szolgáló finanszírozási rendszerben,
b) környezetvédelmi biztosítás,
c) hitelintézet vagy biztosító intézet által vállalt garancia vagy ezzel egyenértékű banki kötelezettségvállalás,
d) biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvény,
e) hitelintézetnél garanciavállalás céljából elhelyezett, elkülönítetten kezelt és zárolt pénzösszeg vagy
f ) biztosítási szerződés.
(2) A  vagyoni biztosíték létrehozására vonatkozó igazolást a  gyártó az  adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésével
egyidejűleg megküldi az OKTF részére.
(3) A  gyártó a  tárgyévi vagyoni biztosíték felett az  OKTF által kiadott engedély birtokában rendelkezhet. A  vagyoni
biztosíték feletti rendelkezés engedélyezését a  gyártó a  tárgyévet követő év adatszolgáltatási kötelezettségének
teljesítésével egyidejűleg kezdeményezheti.
(4) A tárgyévi vagyoni biztosítékkal az OKTF jóváhagyását követően a gyártó szabadon rendelkezhet.
 (5) A  tárgyévi vagyoni biztosíték feletti rendelkezés jogát az  OKTF a  tárgyévet követő év szeptember 1-jéig akkor
engedélyezi, ha a gyártó
a) a tárgyévi visszavételi, átvételi, gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási, valamint
b) az éves adatszolgáltatási
kötelezettségét teljesítette.
8. A gyártók és a közvetítő szervezetek nyilvántartásba vétele
15. § (1) A  gyártó a  6.  melléklet szerinti adatlap kitöltésével és az  OKTF részére történő megküldésével kérelmezi
a  nyilvántartásba vételét, egyidejűleg vállalja, hogy a  6.  mellékletben meghatározott adataiban bekövetkezett
változásokat – a változás bekövetkezését követő 15 napon belül – az  OKTF-nek az  adatváltozás tényét igazoló
dokumentum egyidejű csatolásával írásban bejelenti. A  nyilvántartásba vétel iránti kérelmet legkésőbb
az elektromos, elektronikus berendezés forgalomba hozatalának megkezdéséig kell benyújtani.
(2) A  2.  § 10.  pont d)  alpontja szerinti gyártót az  elektromos, elektronikus berendezés forgalomba hozatalának helye
szerinti európai uniós tagállamban kell nyilvántartásba venni.
(3) Ha a gyártó a gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségének teljesítését az átvállalóra vagy a közvetítő
szervezetre átruházza, a  nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez – az  (1)  bekezdésben meghatározottakon túl –
csatolni kell az átvállalóval vagy a közvetítő szervezettel kötött megállapodást is.
(4) Az OKTF a gyártó nyilvántartásba vételével egyidejűleg a gyártónak nyilvántartási számot ad.
 (5) A gyártó e rendelet szerinti tevékenysége megszüntetését az OKTF-nek bejelenti, és ezzel egyidejűleg a tárgyévre
vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségét teljesíti. A bejelentést és az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését
követően az OKTF a gyártót a nyilvántartásból törli.
16. § (1) A  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek
közvetítését végző közvetítő szervezetnek a tevékenysége megkezdéséhez, folytatásához szükséges nyilvántartásba
vétel iránti kérelmét az OKTF részére kell benyújtania.
(2) A nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek a következő adatokat és dokumentumokat kell tartalmaznia:
a) a gyártó és a közvetítő szervezet cégjegyzékszáma;
b) a kötelezettség teljesítésének módja;
c) az üzletszabályzat tervezete, ideértve az általános szerződési feltételeket is;
d) a közvetítő szervezettel szerződésben álló gyártók és forgalmazók listája; valamint
e) igazolás a (3) bekezdésben foglaltakról.
(3) A nyilvántartásba az a Ktdt. hatálya alá nem tartozó nonprofit gazdasági társaságként bejegyzett közvetítő szervezet
vehető,
a) amelynek szolgáltatásait bárki igénybe veheti az alapszabályában vagy az alapító okiratában meghatározott
feltételek teljesítése esetén;
b) amely az  alaptevékenységéhez szükséges mértékű – legalább 30 millió forint összegű – alaptőkével
rendelkezik; valamint
c) amely gazdasági tevékenységével vagy a  környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény
előírásainak megsértésével kapcsolatban a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtását megelőző 3 éven
belül meghozott jogerős hatósági határozatban vagy bírósági ítéletben megállapított jogszabálysértést nem
követett el.
(4) Az OKTF a közvetítő szervezet nyilvántartásba vételével egyidejűleg a közvetítő szervezetnek nyilvántartási számot
ad.
(5) A  közvetítő szervezet a  nyilvántartásba vételt követően a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott adatokban vagy
körülményekben bekövetkezett változásokat – a változás bekövetkeztétől számított 15 napon belül – az OKTF-nek
a  változás tényét igazoló dokumentum csatolásával egyidejűleg bejelenti. A  bejelentés tényéről az  OKTF
a bejelentéstől számított 30 napon belül a környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőséget (a továbbiakban:
felügyelőség) tájékoztatja.
(6) Az OKTF a közvetítő szervezetet törli a nyilvántartásból, ha a nyilvántartás feltételei már nem állnak fenn.
 (7) A nyilvántartásba vételi, az adatmódosítási és a nyilvántartásból történő törlés iránti kérelmet a 6. melléklet szerinti
formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell benyújtani. A  formanyomtatványt és az  elektronikus űrlapot
az OKTF honlapján és a kormányzati portálon kell közzétenni.
9. A gyártó, az átvállaló és a közvetítő szervezet nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettsége
17. § (1) A  gyártó – a  (2)  bekezdés szerinti adattartalommal – nyilvántartást vezet, és – a  (2)  bekezdésben meghatározott
határidőn belül és tartalommal – az OKTF részére adatot szolgáltat.
(2) A gyártó az OKTF részére adatot szolgáltat a tárgyév február 20. napjáig
a) a tárgyévet megelőző évben Magyarországon forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezés
mennyiségéről (tömeg szerint, berendezés-kategóriánként);
b) a tárgyévben Magyarországon forgalomba hozni tervezett elektromos, elektronikus berendezés
mennyiségéről (tömeg szerint, berendezés-kategóriánként);
c) a tárgyévet megelőző évben Magyarországon teljesített gyűjtési kötelezettségének mennyiségéről (tömeg
szerint, berendezés-kategóriánként);
d) a tárgyévben Magyarországon teljesített gyűjtési kötelezettségének mennyiségéről (tömeg szerint,
berendezés-kategóriánként);
e) azokról a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezések mennyiségéről (tömeg szerint, berendezés
kategóriánként), amelyeket a tárgyévet megelőző évben
ea) az átvételi helyeken és gyűjtőhelyeken összesen átvett, gyűjtött,
eb) közvetítő szervezetnek, kereskedőnek, előkezelőnek, hasznosítónak, ártalmatlanítónak kezelésre
összesen átadott,
ec) hulladékkezelőtől, illetve hulladékkezelő létesítményből további hasznosítás vagy ártalmatlanítás
céljából elszállított;
f ) a tárgyévben gyűjteni, kezelni tervezett hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés mennyiségéről
(tömeg szerint, berendezés-kategóriánként);
g) a tárgyévi visszavételi, átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettségei ellátásának módjáról;
h) a 14. § (1) bekezdése szerinti tárgyévi vagyoni biztosíték összegéről és típusáról.
(3) A  gyártó a  (2)  bekezdés a)–f )  pontja szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét a  7.  mellékletben, a  (2)  bekezdés
g)  és  h)  pontja szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét a  6.  mellékletben foglalt adatlap kitöltésével teljesíti
az OKTF részére.
(4) Ha a gyártó termékdíjátalány-fizetés, illetve OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés útján tesz eleget a gyűjtési,
kezelési kötelezettségének, kizárólag a (2) bekezdés a)–d) és g) pontjában foglaltakról kell adatot szolgáltatnia.
(5) A  gyártó a  nyilvántartását a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 169.  § (1)  bekezdésében meghatározott ideig
megőrzi.
18. § (1) Az  átvállaló és a  közvetítő szervezet – a  (2)  bekezdés szerinti adattartalommal – nyilvántartást vezet, és
– a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül és tartalommal – az OKTF részére adatot szolgáltat.
(2) Az átvállaló és a közvetítő szervezet az OKTF részére adatot szolgáltat a tárgyév február 20. napjáig
a) a tárgyévet megelőző évben az  általa kötött megállapodások alapján visszavett elektromos, elektronikus
berendezés tömegéről (kilogrammban);
b) a tárgyévet megelőző évben az általa kötött megállapodások alapján átvett és gyűjtött hulladék tömegéről
(kilogrammban);
c) arról, hogy mely gyártókkal, forgalmazókkal, gazdálkodó szervezetekkel milyen mennyiségre kötött
megállapodást visszavételre, átvételre, gyűjtésre, kezelésre.
 (3) Az  átvállaló és a  közvetítő szervezet az  adatszolgáltatási kötelezettségét az  OKTF felé a  8.  mellékletben foglalt
adatlapok kitöltése útján teljesíti.
 (4) Ha a  gyártó termékdíjátalány-fizetés, illetve az  OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés útján tesz eleget
a  gyűjtési, kezelési kötelezettségének, a  17.  § (2)  bekezdés e) és f )  pontjában foglaltakról a  tárgyév február
20. napjáig az OKTF részére az OHÜ szolgáltat adatot.
(5) Az OHÜ az adatszolgáltatási kötelezettségét az OKTF felé a 7. mellékletben foglalt adatlapok kitöltése útján teljesíti.
 (6) Az átvállalóra, a közvetítő szervezetre és az OHÜ-re a 17. § (5) bekezdését is alkalmazni kell.
 (7) Az  átvállalónak és a  közvetítő szervezetnek a  8.  mellékletben, az  OHÜ-nek a  7.  mellékletben foglalt adatlapok
alapján összesített adatokra vonatkozóan kell az adatszolgáltatást teljesítenie.
19. § (1) Az  adatszolgáltatás során közölt adatok teljeskörűségéért, az  adatszolgáltatásra kötelezettre vonatkozó számviteli
szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint a  saját egyéb nyilvántartási rendszereivel, mérési, megfigyelési
adataival való egyezésért az adatszolgáltatásra kötelezett felel.
(2) Az  adatszolgáltatás nyomtatványon vagy elektronikus úton, az  elektronikus aláírásról szóló törvényben
meghatározottak szerinti minősített elektronikus aláírással ellátott elektronikus okirat útján is teljesíthető.
20. § (1) Az  OKTF minden év szeptember 1-jéig feldolgozza a  teljesített adatszolgáltatások adatait, és azokat 30 napon
belül elektronikus úton megküldi az  OHÜ-nek. Az  adatszolgáltatásból származó feldolgozott adatok nyilvánosak,
és az  OKTF honlapján keresztül folyamatosan, térítésmentesen hozzáférhetők. A  gyártók és a  nevükben eljáró
harmadik személyek nyilvántartásba vételének megkönnyítése érdekében, az  OKTF az  európai uniós tagállamok
nyilvántartási rendszeréhez történő hozzáférés lehetőségét az elérhetőség megjelölésével a honlapján biztosítja.
(2) A tartalmilag vagy formailag hibás adatot szolgáltató kötelezettet az OKTF az adatszolgáltatás legfeljebb 30 napon
belül történő hiánypótlásra szólítja fel.
10. A meghatalmazott képviselő 21. § (1) Az  Európai Gazdasági Térséghez tartozó államban székhellyel rendelkező gyártó az  e  rendeletben meghatározott
valamennyi kötelezettségét meghatalmazott képviselője útján teljesíti, ha Magyarországon ezt a  tevékenységet
nem a külföldiek magyarországi befektetéseiről szóló 1988. évi XXIV. törvény 3. § (1) bekezdése szerinti valamelyik
letelepedési formában végzi.
(2) A  meghatalmazott képviselő írásbeli, állandó meghatalmazással jelölhető ki. A  meghatalmazott képviselőnek
magyar adószámmal kell rendelkeznie.
11. A forgalmazó kötelezettségei 22. § (1) A  forgalmazónak felajánlott használt elektromos, elektronikus berendezés visszavételére a  3.  § rendelkezéseit,
a  forgalmazónak felajánlott hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételére és gyűjtésére a  4.  §
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) A forgalmazó a hulladékbirtokos által felajánlott olyan elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő
hulladékát, amelynek egyik oldala sem haladja meg a  25 cm-t, a  legalább 400 m2 alapterületű elektromos,
elektronikus berendezés értékesítésére alkalmas eladótérrel rendelkező kiskereskedelmi tevékenységet végző
üzletében vagy közvetlenül az üzlet előtt, mellett a hulladékbirtokostól átveszi és gyűjti, ha a hulladékbirtokos azt
a részére átvételre felajánlja.
(3) A  forgalmazó a  (2)  bekezdésben meghatározott kötelezettségét a  hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezés közvetlen átvétele vagy speciális gyűjtőhelyre telepített gyűjtőedényben történő gyűjtés útján teljesíti.
A gyűjtőedényt jól látható és könnyen hozzáférhető helyen kell elhelyezni.
(4) Ha a fogyasztó a forgalmazótól új elektromos, elektronikus berendezést vásárol, és azt a forgalmazó a fogyasztónak
házhoz szállítja, a  forgalmazó a  fogyasztó által felajánlott, a  vásárolt berendezéssel azonos mennyiségű és
azonos használati célú elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékát a  fogyasztótól,
hulladékbirtokostól átveszi és elszállítja.
(5) Ha a  forgalmazó a  hulladék kezeléséről nem saját maga gondoskodik, a  visszavitt elektromos, elektronikus
berendezést és annak valamennyi alkotóelemét, illetve az  átvett, hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezést és annak valamennyi alkotóelemét elkülönítetten és hiánytalanul át kell adnia a  gyártó vagy
az átvételre hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező jogosult részére.
23. § (1) A forgalmazó az e rendelet szerinti kötelezettségéről a fogyasztót, a hulladékbirtokost tájékoztatja.
 (2) A  fogyasztók, hulladékbirtokosok forgalmazó általi tájékoztatására a  7.  § (3)–(6)  bekezdésében foglaltakat kell
megfelelően alkalmazni. 12. Az újrahasználatra vonatkozó szabályok 24. § (1) Használt elektromos, elektronikus berendezés kizárólag a  3.  mellékletben meghatározott feltételek teljesülése
esetén hozható ismételten forgalomba.
(2) A hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés csak azt követően hozható forgalomba, hogy a hulladékká
vált elektromos, elektronikus berendezést tisztítás, javítás és ellenőrzés útján újrahasználatra megfelelően
előkészítettek, és az a Ht. 9. § (1) bekezdésében és 3. mellékletében meghatározott valamennyi feltételt teljesíti.
(3) Ha a  3.  mellékletben meghatározott feltételek nem teljesülnek, az  újrahasználatra előkészíteni kívánt használt
elektromos, elektronikus berendezést hulladéknak kell tekinteni, és a Ht. 31. § (2) bekezdésében meghatározottak
szerint gondoskodni kell annak kezeléséről.
13. A gyűjtésre, a szállításra és a kezelésre vonatkozó szabályok
25. § (1) A  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést – különösen az  ózonlebontó anyagokat és fluorozott,
üvegházhatást okozó gázokat tartalmazó hőcserélő berendezések hulladékát, a  higanyt tartalmazó fénycsövek
hulladékát és a fotovoltaikus panelek hulladékát – elkülönítetten kell gyűjteni.
(2) Ha az elektromos, elektronikus berendezés nem háztartásban képződő hulladéka történelmi hulladéknak minősül,
és a  nem természetes személy hulladékbirtokos a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést nem
helyettesíti új, azonos vagy azonos funkciójú elektromos, elektronikus berendezéssel, a hulladékká vált elektromos,
elektronikus berendezést a  hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet által üzemeltetett
gyűjtőhelyen a jogosultnak átadja, és annak kezelési költségeit megfizeti.
(3) A hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést az átvételi helyhez, valamint az átvételi helytől a hulladék
kezelésének helyére történő szállítása során nem kell veszélyes hulladékként szállítani.
(4) A  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés szállítását és gyűjtését úgy kell végezni, hogy
a  berendezésben lévő veszélyes anyagok elkülönítése, újrahasználatra előkészítése, újrafeldolgozása
maradéktalanul biztosítható legyen. Az  újrahasználatra előkészítés és az  újrafeldolgozás különösen akkor
biztosítható, ha a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés szállítása és gyűjtése során a hulladék nem
károsodik, szennyeződik, és nincs kitéve az időjárás hatásainak.
(5) A  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés szállítását a  9.  mellékletben meghatározott
minimumkövetelményeknek megfelelően kell végezni.
26. § (1) A  kezelés során a  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésből valamennyi folyadékot és legalább
a következő anyagokat, alkatrészeket, tartozékokat, összetevőket kell eltávolítani (eltávolítás):
a) a PCB, valamint PCB-t tartalmazó berendezések kezelésének részletes szabályairól szóló miniszteri
rendeletben meghatározott PCB-t tartalmazó berendezéseket;
b) a higanyt tartalmazó összetevőket, így különösen a kapcsolókat, a háttérvilágítást biztosító lámpákat;
c) az elem- és akkumulátorhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló
kormányrendelet hatálya alá tartozó elemeket, akkumulátorokat;
d) a mobiltelefonok nyomtatott áramköri lapjait általánosan, továbbá egyéb eszközök nyomtatott áramköreit,
ha a nyomtatott áramköri lap felülete nagyobb, mint 10 cm2;
e) a tonereket (a folyadékos, zselés és színes tonereket egyaránt);
f ) a brómtartalmú gyulladásgátló szert tartalmazó műanyagokat;
g) az azbeszthulladékot, valamint az azbeszttartalmú összetevőket;
h) a katódsugárcsöveket;
i) a fluorozott-klórozott szénhidrogéneket (CFC), a  részlegesen halogénezett fluorozott-klórozott
szénhidrogéneket (HCFC), a fluorozott szénhidrogéneket (HFC), a szénhidrogéneket (HC);
j) a gázkisülés elvén működő lámpákat;
k) a 100 cm2-nél nagyobb felületű folyadékkristályos kijelzőket (lehetőség szerint burkolattal együtt), valamint
az összes olyan kijelzőt, amelynek háttérvilágítását gázkisüléses lámpával oldották meg;
l) a külső elektromos vezetékeket;
m) a külön jogszabály szerint meghatározott nehezen feldolgozható kerámiaszálakat tartalmazó összetevőket;
n) a radioaktív alkotókat tartalmazó összetevőket, kivéve a határérték alattiakat;
o) a 25 mm-nél nagyobb magasságú, 25 mm-nél nagyobb átmérőjű vagy hasonló méretű, veszélyes anyagokat
tartalmazó elektrolitikus kondenzátorokat.
 (2) Az  elkülönítetten gyűjtött, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésből a  következő alkatrészeket és
összetevőket kell eltávolítani:
a) a katódsugárcsövek esetében a fluoreszkáló réteget;
b) az ózont lebontó gázokat tartalmazó elektromos, elektronikus berendezések és az  olyan elektromos,
elektronikus berendezések esetében, amelyek globális felmelegedési potenciálja a 15-ös értéket meghaladja,
így különösen a  habokat és hűtőberendezéseket, a  gázokat ki kell vonni és azokat kezelni kell; az  ózont
lebontó gázokat az  ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletében előírtaknak megfelelően kell kezelni;
c) a gázkisüléses lámpák esetében a higanyt.
 (3) Az elkülönítetten gyűjtött, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés kizárólag az (1) és (2) bekezdésben
meghatározott előkezelést követően kezelhető. (4) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltakat úgy kell alkalmazni, hogy az  ne akadályozza az  elektromos, elektronikus
berendezés vagy a  berendezés egyes összetevőinek környezetvédelmi szempontból megfelelő újrahasználatát és
újrafeldolgozását.
(5) A  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés tömegét a  kezelést megelőzően, a  képződött
hulladékfrakciók tömegét a kezelés befejezését követően meg kell mérni.
(6) A hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés kezelése során az elérhető legjobb technikát kell alkalmazni.
27. § A hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés kezelésére – a  tárolást is ideértve – szolgáló helyen
a következő feltételeket kell biztosítani:
a) mérleg a kezelt hulladék tömegének mérésére,
b) át nem eresztő felületek és víz-, illetve időjárásálló borítás a  megfelelő területeken, a  kiömlő anyag
összegyűjtésére alkalmas eszközökkel, szükség esetén ülepítőkkel és tisztító-zsírtalanító berendezésekkel,
c) megfelelő hulladéktároló hely a szétszerelt alkatrészekhez, összetevőkhöz,
d) megfelelő tartályok a  szárazelemek, a  PCB/PCT tartalmú kondenzátorok és egyéb veszélyes hulladék, így
különösen a radioaktív hulladék tárolására, valamint
e) vízkezelő berendezések, az egészségügyi és környezetvédelmi rendelkezéseknek megfelelően.
14. A hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályok 28. § A gyártó az  e  rendeletben meghatározott kötelezettségeinek teljesítését, valamint az  átvállalónak és a  közvetítő
szervezetnek az e kötelezettségek átvállalása alapján végzett tevékenységét az OKTF ellenőrzi.
29. § Ha a gyártó és az átvállaló között létrejött megállapodás alapján a gyártó, az átvállaló a tárgyévi átvételi és gyűjtési
kötelezettséggel érintett hulladékmennyiséget nem igazolja, az  átvételi, gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási
kötelezettségét nem teljesíti, az OKTF a kötelezettséggel érintett hulladék kezeléséről a gyártó vagy az átvállaló által
nyújtott vagyoni biztosíték terhére, az arra feljogosított hulladékkezelő útján gondoskodik.
15. Tájékoztatás a tagállamok részére és jelentés az Európai Bizottság felé
30. § (1) A  környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik az  elkülönítetten gyűjtött elektromos, elektronikus
berendezések olyan hulladékára vonatkozó információknak az Európai Unió tagállamainak részére történő ingyenes
átadásáról, amelyet
a) a gyártók, illetve a nevükben eljáró harmadik személyek,
b) a forgalmazók vagy
c) gyűjtőhelyek és hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői
vettek át, illetve gyűjtöttek össze.
(2) Az  elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2012. július 4-i 2012/19/EU európai parlamenti
és  tanácsi irányelv 16.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott jelentéstételi kötelezettség végrehajtásáról
– a 2004/249/EK bizottsági határozat, valamint a 2005/369/EK bizottsági határozat alapján – a környezetvédelemért
felelős miniszter gondoskodik.
16. Igazgatási együttműködés és információcsere 31. § (1) Annak érdekében, hogy a  kötelezettek megfeleljenek e  rendelet előírásainak, a  környezetvédelemért felelős
miniszter együttműködik az Európai Unió tagállamaival és az Európai Unió Bizottságával.
(2) Az együttműködés különösen a környezetvédelmi hatóság részére szolgáltatott adatokhoz, valamint a kötelezettek
ellenőrzésének eredményeihez történő hozzáférés engedélyezésére terjed ki.
17. Záró rendelkezések 32. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 36–39. §, a 10. melléklet és a 11. melléklet 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 40–43. §, a 12. melléklet és a 13. melléklet 2018. január 1-jén lép hatályba.
33. § E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépését követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell
alkalmazni.
34. § (1) A  gyártó 2015. december 31-éig biztosítja, hogy az  elkülönítetten gyűjtött elektromos, elektronikus berendezés
háztartásban képződő hulladékának tekintetében az  összegyűjtött hulladékmennyiség lakosonkénti éves átlagos
aránya elérje a tárgyévet megelőző 3 évben összegyűjtött, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezések
átlagos tömegét, ha az éves gyűjtési arány meghaladja a 4 kilogramm mennyiséget.
(2) A  gyártó 2016. január 1-jétől biztosítja, hogy az  összegyűjtött, hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezések össztömege eléri a  tárgyévet megelőző 3 évben forgalomba hozott elektromos, elektronikus
berendezések átlagos tömegének legalább 45%-át. A  gyártó biztosítja továbbá, hogy ez  a  gyűjtési arány
2018. december 31-éig folyamatosan növekedjen.
(3) A  gyártó 2019. január 1-jétől biztosítja, hogy az  összegyűjtött, hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezések össztömege eléri
a) a tárgyévet megelőző 3 évben forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezések átlagos tömegének
legalább 65%-át vagy
b) a Magyarországon képződött, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezések legalább 85%-át.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározottak teljesítése érdekében a  gyártónak gondoskodnia kell a  hasznosítási
arányok teljesítéséről az Országos Hulladékgazdálkodási Tervvel összhangban.
35. § (1) Ez a rendelet
a) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2012. július 4-i 2012/19/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek;
b) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
c) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek
való megfelelést szolgálja. (2) Ez a rendelet
a) a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Szlovákia és Szlovénia részére
az  elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK irányelvtől való ideiglenes
eltérések engedélyezéséről szóló, 2004. március 30-i 2004/312/EK tanácsi határozat 1. cikkének;
b) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv végrehajtásáról szóló tagállami jelentések alapjául szolgáló kérdőívről szóló, 2004. március 11-i
2004/249/EK bizottsági határozat 1. cikkének;
c) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv betartásának tagállami ellenőrzését és adatformáinak megállapítását célzó végrehajtási
szabályainak megállapításáról szóló, 2005. május 3-i 2005/369/EK bizottsági határozat 1.  cikkének, 2.  cikk
(1)–(3) bekezdésének, 3. cikkének, valamint mellékletének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
 (3) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
 (4) E  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
36. § (1) A 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A gyártó
a) az általa forgalomba hozott, használt elektromos, elektronikus berendezést, valamint
b) a más gyártó által forgalomba hozott, használt elektromos, elektronikus berendezést, amely a  gyártó által
forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezéssel jellegében és funkciójában azonos,
az elektromos, elektronikus berendezés újrahasználatának biztosítása érdekében a  nem természetes személy
fogyasztótól legalább ingyenesen, a  természetes személy fogyasztótól legalább az  1.  melléklet 2.  pontjában
meghatározott összegű és legalább 1 évre szóló, a  Magyarországon forgalmazott termékekre vonatkozó vásárlási
utalvány ellenében visszaveszi, ha azt a  fogyasztó a  részére visszavételre felajánlja (visszavételi kötelezettség).
A gyártó naponta legfeljebb 20 darab használt elektromos, elektronikus berendezés után köteles vásárlási utalványt
adni a természetes személy fogyasztó részére. A vásárlási utalvány nem átruházható, összege nem áthárítható.”
(2) A 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A gyártó
a) az általa forgalomba hozott, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést,
b) a más gyártó által forgalomba hozott, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést, amely a gyártó által
forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezéssel jellegében és funkciójában azonos,
c) a történelmi hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékát, valamint
d) az új, az  azonos vagy az  azonos jellegű és funkciójú termékkel helyettesített történelmi hulladékká vált
elektromos, elektronikus berendezés háztartásban képződő hulladékát
a hulladék átadásának ösztönzése érdekében a nem természetes személy hulladékbirtokostól legalább ingyenesen,
a természetes személy hulladékbirtokostól az 1. melléklet 2. pontjában meghatározott összegű és legalább 1 évre
szóló, a  Magyarországon forgalmazott termékekre vonatkozó vásárlási utalvány ellenében átveszi és gyűjti, ha
a hulladékbirtokos azt a részére átvételre felajánlja (átvételi és gyűjtési kötelezettség). A gyártó naponta legfeljebb
20 darab hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés után köteles vásárlási utalványt adni a  természetes
személy hulladékbirtokos részére. A vásárlási utalvány nem átruházható, összege nem áthárítható.”
(3) A 4. § (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Ezekben az esetekben a gyártónak nem kell a hulladékbirtokos részére vásárlási utalványt adnia.”
(4) A 22. § a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A forgalmazó a vásárlási utalvány összegét a gyártóra nem háríthatja át.”
37. § (1) A  22.  § (2)  bekezdésében az „a hulladékbirtokostól átveszi és gyűjti” szövegrész helyébe az „a nem természetes
személy hulladékbirtokostól legalább ingyenesen, a  természetes személy hulladékbirtokostól vásárlási utalvány
ellenében átveszi és gyűjti” szöveg lép.
(2) A  22.  § (4)  bekezdésében a  „fogyasztótól, hulladékbirtokostól átveszi és elszállítja” szövegrész helyébe a  „nem
természetes személy fogyasztótól (hulladékbirtokostól) legalább ingyenesen, a  természetes személy fogyasztótól,
hulladékbirtokostól vásárlási utalvány ellenében átveszi és elszállítja” szöveg lép.
38. § Az 1. melléklet helyébe a 10. melléklet lép.
39. § A 2. melléklet a 11. melléklet szerint módosul.
40. § Az 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Nem terjed ki e rendelet hatálya
a) az olyan elektromos, elektronikus berendezésre, amely Magyarország alapvető biztonsági érdekeinek védelmével
kapcsolatos, továbbá a fegyverekre, a lőszerekre, a hadianyagokra, ide nem értve a nem kifejezetten katonai célokra
szánt termékekben használt elektromos és elektronikus berendezést,
b) az olyan elektromos, elektronikus berendezésre, amely kifejezetten egy más jellegű, e  rendelet hatálya alá
nem tartozó elektromos, elektronikus berendezés részeként lett tervezve és elhelyezve, és amely csak az  adott
elektromos, elektronikus berendezés részeként töltheti be funkcióját,
c) az izzószálas villanykörtére,
d) a világűrben való felhasználásra tervezett elektromos, elektronikus berendezésre,
e) a nagyméretű, rögzített ipari szerszámra,
f ) a nagyméretű, helyhez kötött elektromos, elektronikus berendezésre, kivéve azt az  elektromos, elektronikus
berendezést, amely nem kifejezetten e berendezés részeként lett tervezve és elhelyezve,
g) a személy- és áruszállítási eszközre, kivéve a típusjóváhagyással nem rendelkező kétkerekű elektromos járművet,
h) a kizárólag szakmai használat céljából rendelkezésre bocsátott nem közúti mozgó gépre,
i) a kifejezetten csak kutatás és fejlesztés céljából tervezett, kizárólag vállalkozások által egymás rendelkezésére
bocsátott berendezésre,
j) az életciklusuk vége előtt várhatóan fertőzővé váló orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai
orvostechnikai eszközökre, valamint az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre.”
41. § A 25. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést – különösen az  ózonlebontó anyagokat és fluorozott,
üvegházhatást okozó gázokat tartalmazó hőcserélő berendezések hulladékát, a  higanyt tartalmazó fénycsövek
hulladékát, a fotovoltaikus panelek hulladékát, valamint az 1. melléklet 2. pontjában foglalt táblázat 5. és 6. pontja
szerinti elektromos-, elektronikusberendezés-kategóriában meghatározott kisgépek és berendezések hulladékát –
elkülönítetten kell gyűjteni.”
42. § Az 1. melléklet helyébe a 12. melléklet lép.
43. § A 2. melléklet a 13. melléklet szerint módosul.
44. § Hatályát veszti az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről
szóló 443/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
43/2013. (II. 19.) Korm. rendelete a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek megfelelőségét tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól.
A Kormány az 1–2. §-ok, a 4–19. §-ok tekintetében a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI.
törvény 35/B. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 3. § tekintetében a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 35/B. § (1)
bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, Magyarország Alaptörvényének 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftvereknek a külön
jogszabályban foglalt feltételeknek való megfelelőségét tanúsító szervezetekre, valamint az ezek kijelölésére irányuló
eljárásban résztvevő személyekre és szervezetekre. (2) A kijelölési eljárásban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Ket.) rendelkezéseit kell alkalmazni. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában: a) kijelölt tanúsító szervezet: olyan a 3. § (2) bekezdése szerinti szervezet, amely értékelési eljárásban tanúsító
tevékenység végzésére jogosult a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek
tekintetében; b) tanúsítás: olyan eljárás, amely alapján egy független, hatósági jogosítványokkal nem rendelkező, e rendelet
alapján kijelölt szervezet tanúsítványban igazolja, hogy egy iratkezelési szoftver rendelkezik a külön
jogszabályban előírt alkalmazási feltételekkel. 3. A kijelölő és a kijelölési bizottság
3. § (1) A közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek megfelelőségét tanúsító szervezetek kijelölését
végző hatóság feladatait a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter (a továbbiakban: kijelölő)
látja el. (2) A kijelölő a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek megfelelőségének tanúsítására
kizárólag az iratkezelési szoftvert gyártó, fejlesztő, importáló, forgalomba hozó, forgalmazó, üzemeltető gazdálkodó
szervezettől független, hatósági jogosítványokkal nem rendelkező, Magyarországon bejegyzett szervezetet
jelölhet ki. 4. § (1) A kijelölt tanúsító szervezet a 2. § b) pontjában meghatározott tanúsítási tevékenységet kizárólag kijelölés alapján
végezheti. (2) A kijelölő a tanúsítási tevékenységre szóló kijelölést a kijelölést kérő szervezet (a továbbiakban: kérelmező) ez irányú
kérelme alapján lefolytatott eljárás eredményeként adja ki. (3) A kijelölő a kijelölésről az általa vezetett minisztériumban (a továbbiakban: minisztérium) e rendelet alapján működő
kijelölési bizottság (a továbbiakban: bizottság) javaslatára figyelemmel hoz határozatot. A bizottság javaslata nem köti
a kijelölőt. 5. § (1) A bizottságnak öt tagja van.
(2) A bizottság vezetőjét a kijelölő kéri fel. A bizottság további egy-egy tagját az e-közigazgatásért, az igazságügyért,
az informatikáért és a kultúráért felelős miniszter delegálja.
(3) A bizottság tagjának csak közfeladatot ellátó szervek iratkezelési szabályait és gyakorlatát ismerő közszolgálati
tisztviselő delegálható. (4) A bizottság tagjainak megbízatása három évre szól.
(5) A kijelölési eljárásban nem vehet részt olyan személy, aki a kérelmezővel munkaviszonyban vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban áll, illetve aki vagy akinek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli
hozzátartozója a kérelmező tulajdonosa, a kérelmező választott testületeiben tisztséget visel, vagy a kérelmezőnél
vezető beosztást tölt be. A bizottság vezetőjének és tagjainak kijelölési eljárásonként nyilatkozniuk kell, hogy velük
szemben összeférhetetlenség nem áll fenn. (6) A bizottság akkor határozatképes, ha az elnök és legalább három tag jelen van. A bizottság döntéseit
szavazattöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(7) A bizottság működési rendjét ügyrendjében határozza meg. A bizottság a tényállás tisztázása érdekében, javaslata
kialakításához adatokat kérhet be a kérelmezőtől. 4. A kérelem benyújtása
6. § (1) A kérelmező a kijelölésre vonatkozó kérelmet a kijelölőhöz nyújtja be.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) a kérelmező adatait (név, székhely, telefon, e-mail cím, cégjegyzék szám),
b) a kérelmező képviselőjének adatait (név, beosztás, telefon, e-mail cím),
c) a kérelmező részéről a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős minisztériummal való
kapcsolattartásért felelős személy adatait (név, beosztás, telefon, e-mail cím),
d) a kijelölés szakterületén dolgozó felelős munkavállalók nevét és szakterületét,
e) a kérelmező képviselőjének nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a kijelölési kérelem tárgyát képező területen
dolgozó munkavállalói megfelelnek a 7. § (1) bekezdésében előírt feltételeknek.
(3) A kérelemhez csatolni kell: a) a Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint eljárásáról szóló 2005. évi
LXXVIII. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a kijelölési kérelem tárgya szerinti iratkezelési szoftver
terméktanúsítási szakterületre kiállított érvényes akkreditálási okiratának másolatát, b) minőségirányítási kézikönyvet, ennek a kijelölés szakterületéhez kapcsolódó részét és a kijelölési kérelem tárgyát
képező tevékenységre vonatkozó eljárási szabályzatok másolatát, c) a közfeladatot ellátó szervek iratkezelése tekintetében szerzett referenciák felsorolását.
5. A kérelmezővel szemben támasztott követelmények 7. § (1) A kérelmező vezetőjének és a kijelölés szakterületén dolgozó alkalmazottaknak függetlennek kell lennie az e rendelet
hatálya alá tartozó szakterületen dolgozó iratkezelési szoftvert gyártó, importáló, forgalomba hozó, forgalmazó,
fejlesztő, üzemeltető és szolgáltató gazdálkodó szervezetektől és nem vehet részt termék, illetve a termékkel
összefüggő szolgáltatás tervezésében, fejlesztésében, összeállításában, értékesítésében vagy karbantartásában,
és nem képviselhet e tevékenységekben érdekelt feleket. (2) A kérelmezőnek rendelkeznie kell a kijelölési kérelem tárgyát képező tanúsítási tevékenységre vonatkozóan a
tanúsítási folyamat lépéseit és az ehhez kapcsolódó eljárások részletes leírását tartalmazó minőségirányítási
kézikönyvvel és belső szabályzattal (a továbbiakban: eljárási szabályzat). Az eljárási szabályzatban rendelkezni kell
arra vonatkozóan, hogy a kérelmező miként biztosítja: a) azt, hogy a tanúsító tevékenységet végző munkavállalója rendelkezzen iratkezelési ismeretekkel,
b) a tanúsítási eljárás átláthatóságát és reprodukálhatóságát, c) a tanúsítási tevékenységnek az esetleges egyéb tevékenységektől való elkülönítését.
(3) A kérelmezőnek a kérelem tárgyára vonatkozóan igazolnia kell, hogy a kijelölési kérelem tárgya szerinti iratkezelési
szoftver terméktanúsítási szakterületen a Nemzeti Akkreditáló Testület (a továbbiakban: NAT) akkreditálta.
(4) A kérelmezőnek rendelkeznie kell a tevékenység végzésére vonatkozóan a közfeladatot ellátó szervek iratkezelése
tekintetében szerzett referenciákkal, továbbá köztartozása nem állhat fenn.
8. § (1) A kérelmezőnek rendelkeznie kell továbbá:
a) olyan munkavállalóval, aki rendelkezik: aa) legalább 2 év közigazgatási – iratkezelést is magába foglaló – gyakorlattal,
ab) legalább középfokú informatikai szakirányú képzettséggel, b) biztonsági szabályzattal és a tudomására jutott minősített adat minősítési szintjének megfelelő személyi, fizikai,
adminisztratív és elektronikus biztonsági, valamint a minősített adat védelmére vonatkozó jogszabályokban
meghatározott egyéb feltételekkel arra az esetre, ha terméktanúsítási feladatainak ellátása során minősített
adatot kezel, c) a tanúsító szerv által a megfelelőnek ítélt szoftverek számára kiadott tanúsítási jelölés formájának, jelentésének,
a jelöléshasználat engedélyezésének és visszavonásának, valamint a jelöléssel való visszaélések esetén követendő
eljárásoknak a leírásával. (2) Amennyiben a kérelmező az e rendeletben szabályozott tanúsítási tevékenységen kívül más tevékenységet is végez,
biztosítania kell a tanúsítási tevékenységnek a kérelmező szervezetén, működési rendjén belüli kellő elkülönülését.
(3) A kérelmezőnek a tanúsítási eljárás tekintetében biztosítania kell a tanúsításhoz kapcsolódó műszaki és
adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges felszereltséget. 6. A kijelölési eljárás általános szabályai
9. § (1) A kijelölési eljárásban az ügyintézési határidő 45 nap.
(2) A kijelölő a kérelmezőt határozatával határozott időtartamra, három évre jelöli ki a tanúsítási tevékenységre. A kijelölés
tényét a határozat jogerőre emelkedését követő nyolc napon belül (a NAT akkreditálási okiratában megjelölt
tevékenységi kör és termékcsoport megjelölésével) a Hivatalos Értesítőben és a minisztérium honlapján is közzé kell
tenni. A kijelölő a közzététellel egyidejűleg a kijelölés tényéről és időtartamáról tájékoztatja a NAT-ot.
(3) A kijelölő elutasítja a kérelmet, ha a kérelmező nem felel meg a kérelmezővel kapcsolatosan e rendeletben
meghatározott követelményeknek. 10. § (1) A kijelölési eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentációt a minisztérium tárolja és őrzi.
(2) A kijelölt tanúsító szervezetek nevéről, címéről, elérhetőségéről és a kijelölés érvényességéről a minisztérium
nyilvántartást vezet. 7. A kijelölt tanúsító szervezet tevékenységére vonatkozó rendelkezések
11. § (1) A kijelölt tanúsító szervezetnek a tanúsítási tevékenység elvégzésére irányuló szerződést írásban kell megkötnie
a tanúsító tevékenységet megrendelő szervezettel (a továbbiakban: megrendelő szervezet).
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződésnek tartalmaznia kell olyan kikötést:
a) amelynek értelmében a tanúsító szervezet a szerződés időtartama alatt jogosult a megrendelő szervezetnél
a szerződés tárgyát képező iratkezelési szoftver tanúsításához és annak fenntartásához szükséges vizsgálatokat
és ellenőrzéseket elvégezni, b) amely kitér a kijelölés felfüggesztése és visszavonása esetén a folyamatban lévő tanúsításokat érintő eljárásra.
(3) Ha a kijelölt tanúsító szervezet a tanúsítvány kiadását követően állapítja meg, hogy a tanúsított iratkezelési szoftver
már nem felel meg a külön jogszabályban előírt alkalmazási feltételeknek, erről határidő közlésével értesíti a
megrendelő szervezetet és egyidejűleg felhívja az alkalmazási feltételeknek való megfelelésre. Ha a megrendelő
szervezet a megadott határidőn belül nem teszi meg az alkalmazási feltételeknek történő megfeleléshez szükséges
intézkedéseket, vagy az iratkezelési szoftver hibája nem orvosolható, a kijelölt tanúsító szervezet a tanúsítási eljárásra
vonatkozó eljárási szabályzatában meghatározottak szerint a tanúsítvány hatályát korlátozza, felfüggeszti vagy
a tanúsítványt visszavonja. (4) A kijelölt tanúsító szervezet a tanúsítvány kiállításáról, hatályának korlátozásáról, felfüggesztéséről és visszavonásáról
nyolc napon belül tájékoztatja a kijelölőt. (5) A tanúsítási eljárásra vonatkozó eljárási szabályzatnak a (4) bekezdés szerinti rendelkezéseit a megrendelő szervezet
számára a tanúsítás elvégzésére irányuló szerződés megkötése előtt megismerhetővé kell tenni. Annak bizonyítása,
hogy e kötelezettségnek a tanúsításra kijelölt szervezet eleget tett, a kijelölt tanúsító szervezetet terheli.
12. § (1) A kijelölt tanúsító szervezet a tanúsítási tevékenység elvégzése során kiadott dokumentumok eredeti példányait
a tanúsítás lejártától, megszűnésétől, visszavonásától számított három évig köteles megőrizni.
(2) A kijelölt tanúsító szervezet tevékenységéről a kijelölő részére évente, a tárgyévet követő év március 31-ig köteles
beszámolót küldeni. 13. § A tanúsító tevékenységet végző szervezet munkavállalóit a tanúsítási tevékenység végzése során tudomására jutott
tényekre és adatokra nézve titoktartási kötelezettség terheli, azokról csak a kijelölő, továbbá törvényben
meghatározott szerv vagy személy részére nyújthat tájékoztatást. 8. A kijelölt tanúsító szervezet ellenőrzése
14. § (1) A kijelölt tanúsító szervezetnek a kijelölést követően is folyamatosan meg kell felelnie a kijelölési feltételeknek,
melynek hatósági ellenőrzését a minisztérium (a továbbiakban e § vonatkozásában: ellenőrző szerv) éves ellenőrzési
terv alapján végzi. Az éves ellenőrzési tervet a kijelölő hagyja jóvá.
(2) Az ellenőrző szerv az ellenőrzés eredményéről a bizottságot írásban tájékoztatja.
(3) A kijelölt tanúsító szervezet köteles a bizottságnál nyolc napon belül írásban bejelenteni, ha a kijelölés személyi,
illetőleg tárgyi feltételeiben a kijelöléskor fennállt állapothoz képest bármilyen változás következik be.
(4) Az ellenőrző szerv köteles megvizsgálni, hogy a (3) bekezdés szerint bejelentett változás nem teszi-e alkalmatlanná
a kijelölt szervezetet a kijelölési okiratban meghatározott tevékenységek elvégzésére. Az ellenőrzés eredményéről
a bizottságot írásban tájékoztatja. (5) Az ellenőrző szerv a bizottság kérésére köteles a kijelölt tanúsító szervezetet soron kívül ellenőrizni.
(6) A kijelölt tanúsító szervezet köteles az ellenőrző szervvel az ellenőrzés végrehajtása érdekében együttműködni.
(7) Az ellenőrző szerv (1)–(6) bekezdéseiben rögzített ellenőrzési tevékenysége nem érinti a NAT ellenőrzési
jogosultságait szabályozó jogszabályi előírásokat. A kijelölő köteles figyelembe venni a NAT által lefolytatott éves
felügyeleti vizsgálat eredményét, amelyről a NAT a jogerőre emelkedést követő 8 napon belül tájékoztatja a kijelölőt.
(8) A NAT a kijelölt tanúsító szervezetek akkreditált státuszának felfüggesztéséről, illetve visszavonásáról 8 napon belül
tájékoztatja a kijelölőt. 9. A kijelölés felfüggesztése, visszavonása, megszűnése
15. § Ha a kijelölt tanúsító szervezet nem felel meg a kijelölés követelményeinek, a tanúsítási tevékenységére vonatkozó
rendelkezéseket megsérti vagy kötelezettségeit nem teljesíti, a kijelölő a bizottság javaslata alapján részben vagy
egészben felfüggeszti, vagy visszavonja a kijelölt tanúsító szervezet kijelölését.
16. § (1) A kijelölő a kijelölést felfüggeszti:
a) ha a kijelölt tanúsító szervezet akkreditáltságát a NAT felfüggesztette,
b) ha a 14. § szerinti ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a kijelölt tanúsító szervezet nem felel meg a kijelölés
feltételeinek, c) ha a kijelölt tanúsító szervezet e rendeletben előírt kötelezettségeit felhívás ellenére ismételten nem teljesíti,
d) ha a kijelölt tanúsító szervezet az ellenőrzést megelőzően az ellenőrzéshez szükséges dokumentumokat
határidőben nem bocsátja rendelkezésére, az ellenőrzést nem teszi lehetővé vagy akadályozza,
e) ha ezt a kijelölt tanúsító szervezet maga kéri.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a bizottság javaslatára a kijelölő, a kijelölt tanúsító szervezet tanúsítási
tevékenységét meghatározott időtartamra, de legfeljebb egy évre felfüggeszti, és a felfüggesztő határozatban
határidő megjelölésével meghatározza a szükségesnek tartott intézkedéseket. (3) Ha a felfüggesztés időtartamán belül meghatározott határidőre a kijelölt tanúsító szervezet az előírt feltételeket nem
teljesíti, a bizottság a kijelölés visszavonását kezdeményezi. (4) Ha a felfüggesztés időtartamán belül a kijelölt tanúsító szervezet az előírt feltételeket teljesítette a felfüggesztés
megszüntetésre kerül. 17. § (1) A kijelölő a kijelölést a bizottság javaslata alapján határozatával visszavonja, ha a kijelölt tanúsító szervezet:
a) akkreditált státuszát a NAT visszavonta, illetve az akkreditált státusza lejárt,
b) nem felel meg a kijelölés követelményeinek és a tevékenységét jogszerűen nem tudja tovább folytatni,
c) a felfüggesztő határozatban megjelölt határidőn belül nem teljesítette az előírt feltételeket,
d) a kijelölt tanúsító szervezet azt kéri. 18. § (1) A kijelölés hatályát veszti a kijelölési határozatban megjelölt határidő lejártát követő napon.
(2) A kijelölés megszűnik, ha a kijelölt szervezet jogutód nélkül megszűnik, vagy a kijelölt tanúsító szervezet bejelenti
a tevékenysége megszüntetését. 19. § (1) A kijelölés felfüggesztését, megszűnését és visszavonását a határozat jogerőre emelkedését követő nyolc napon belül
a Hivatalos Értesítőben és a minisztérium honlapján közzé kell tenni. A kijelölő a közzététellel egyidejűleg a kijelölés
felfüggesztéséről, megszűnéséről és visszavonásáról tájékoztatja a NAT-ot. (2) A kijelölés felfüggesztése vagy visszavonása a kijelölt tanúsító szervezet által kiadott tanúsítványok érvényességét
nem érinti. 10. Jogorvoslatok 20. § (1) A kijelölő határozatai ellen a Ket. 109. § (1) bekezdésének a) pontja értelmében bírósági felülvizsgálatnak van helye.
(2) A kijelölő határozatai ellen a Ket. 112. §-a értelmében újrafelvételi kérelem nem nyújtható be.
(3) A kijelölő határozatainak felügyeleti jogkörben való visszavonására, módosítására a Ket. 114. § (4) bekezdése
értelmében nincs lehetőség. 11. Záró rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a
folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell. (2) A 25. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
22. § A közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek megfelelőségét tanúsító szervezetek
kijelölésének részletes szabályairól szóló 16/2006. (IV. 6.) BM rendelet alapján kijelölt bizottság elnökének és tagjainak
kijelölése 2013. december 31-ig érvényes, azzal, hogy feladataikat e rendeletben foglalt szabályok szerint látják el.
23. § Hatályát veszti a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek megfelelőségét tanúsító
szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló 16/2006. (IV. 6.) BM rendelet.
24. § (1) A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások adatfeldolgozásának biztosításáról szóló 38/2011. (III. 22.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) Mellékletében foglalt táblázat 1. sora helyébe a következő sor lép:
” 1. Foglalkoztatási és
Szociális Adatbázis Nemzeti
Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt.
elektronikus
adatfeldolgozás kötelező ” (2) A Korm. rendelet Mellékletében foglalt táblázat 3. sora helyébe a következő sor lép:
„ 3. Az Áht. 124. § (2)
bekezdés l) pontjában
foglalt
Nemzeti
Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt. elektronikus
adatfeldolgozás kötelező ”
(3) A Korm. rendelet Mellékletében foglalt táblázat 14. sora helyébe a következő sor lép:
„ 14. Kulturális
örökségvédelmi
nyilvántartás Nemzeti
Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt.
elektronikus
adatfeldolgozás kötelező ” 25. § A Korm. rendelet Mellékletében foglalt táblázat 17. sora helyébe a következő sor lép:
„ 17. Cégnyilvántartás Magyar Közlöny Lap- és
Könyvkiadó Kft.
teljes adatfeldolgozás kötelező ” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
104/2017. (III. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Tonhaizer Tibort 2017. április 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2017. február 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1759/2016. (XII. 14.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség és a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok alcím,
3. Ágazati életpályák és bérintézkedések jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport
a) 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatára 15 212,8 millió forint,
b) 15. Mentés jogcím előirányzatára 7569,7 millió forint,
c) 17. Laboratóriumi ellátás jogcím előirányzatára 3654,8 millió forint,
d) 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatára 55 198,9 millió forint
egyszeri átcsoportosítását az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. január 2.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
428/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pék Szabolcs
Milánt 2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1815/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0003 azonosító számú („REGIO-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató Társulás Jászberényi és Dél-Hevesi kistérsége szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerének fejlesztése” című) projekt finanszírozásának megváltozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0003 azonosító számú, „REGIO-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató Társulás
Jászberényi és Dél-Hevesi kistérsége szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerének fejlesztése” című projekt
(a továbbiakban: projekt) támogatási összegének 35 406 705 forinttal történő csökkentésével,
b) a projekt szakaszolásának visszavonásával, és a  projekt támogatási összegének a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programja terhére történő finanszírozásával,
c) a projekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének módosításához az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 30.
3. visszavonja a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0003 azonosító számú („REGIO-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató
Társulás Jászberényi és Dél-Hevesi kistérsége szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerének fejlesztése” című) projekt
szakaszolásának jóváhagyásáról, valamint a  KEOP-1.2.0/09-11-2012-0024 azonosító számú („Konyár Község
szennyvízcsatornázása és szennyvíztisztító telep építése” című) projekt támogatási szerződésének elállással történő
felbontásáról szóló 1421/2015. (VI. 24.) Korm. határozat 1–5. pontját és 1. mellékletét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2016. (III. 9.) Korm. rendelete a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Magyarország egész területére történő elrendeléséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról.
A Kormány a  menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 93.  § (1)  bekezdés j)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet elrendelése 1. § A Kormány a  menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (a  továbbiakban: Met.) 80/A.  § (1)  bekezdés c)  pontja
szerinti tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet (a továbbiakban: válsághelyzet) rendel el.
2. § A válsághelyzetben alkalmazható, a  Met. 80/B–80/G.  § szerinti intézkedések alkalmazási területe Magyarország
egész területe.
2. A válsághelyzet fennállásával összefüggő rendelkezések 3. § E rendelet hatálybalépését követően az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter haladéktalanul
gondoskodik az  e  rendelet, illetve a  válsághelyzettel összefüggő jogszabályi rendelkezések tartalmáról való
tájékoztatásról. A  tájékoztatást a  közszolgálati műsorszolgáltatók, valamint – lehetőség szerint – a  körzeti, helyi
műsorszolgáltatók és legalább egy országos napilap közreműködésével, a lehető legrövidebb időn belül közzé kell
tenni.
4. § Az országos rendőrfőkapitány és a menekültügyi hatóság vezetője a válsághelyzet elrendelését követően legalább
15 naponként közösen tájékoztatja az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős minisztert a  válsághelyzet
elrendelését megalapozó feltételek fennállásáról.
3. Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet 2016. szeptember 9-én hatályát veszti.
6. § Hatályát veszti
a) a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kihirdetéséről, valamint a  válsághelyzet elrendelésével,
fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 269/2015. (IX. 15.) Korm. rendelet,
b) a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Baranya megye, Somogy megye, Zala megye és Vas megye
területére történő kihirdetéséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével
összefüggő szabályokról szóló 270/2015. (IX. 18.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök