text:
5/1998. (III. 25.) rendelete.  a közterületek használatáról
Tabdi Község Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. § (1) bekezdése
és 80. § (1) bekezdése, valamint az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
54. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő rendeletet alkotja:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya – a közutak kivételével – Tabdi község közigazgatási területén az Önkormányzat tulajdonában lévő, közterületként nyilvántartott földterületekre terjed ki.
Általános szabályok 2. § (1) Közterületet épülettel vagy más építménnyel elfoglalni, illetve rendeltetésétől eltérő célra és módon használni – ha jogszabály másként nem rendelkezik – csak közterület használati szerződés (a továbbiakban: szerződés)
birtokában, az előírt hatósági engedélyeknek megfelelően
szabad.
(2) Közterület kereskedelmi tevékenységre csak a
4/1997. (I. 22.) kormányrendeletben meghatározott korlátozások figyelembevételével adható használatba.
(3) A szerződés
a) 5 évet meg nem haladó meghatározott időre,
b) valamely feltétel bekövetkeztéig, de legfeljebb 5 éves
időtartamra köthető. (4) A közterület használatáért e rendelet mellékletében
meghatározott díjat kell fizetni.
(5) A díjat
a) eseti jellegű vagy 90 napot meg nem haladó, határo
zott időre kötött szerződés esetén a közterület birtokbavétele előtt egy összegben,
b) egyéb esetben – megegyezéstől függően – havonta,
negyedévente, vagy évente előre az év március 15. napjáig
kell megfizetni.
A rendelet eredeti szövegét módosította a 17/1999. (X. 28.) rendelet.
(6) Aki a közterületet szerződés nélkül vagy az abban
foglaltaktól eltérően használ, ezen időtartamra az egyébként fizetendő díj kétszeresét köteles megfizetni.
(7) Nem kell a közterület használata után díjat fizetni:
a) a fegyveres erők, rendészeti szervek, a mentők, to
vábbá a környezetvédelmi és vízügyi szervek létesítményeinek elhelyezése,
b) a közmű- és köztisztasági szolgáltatóknak a szolgáltatási feladatuk ellátását szolgáló közérdekű létesítményei
elhelyezése,
c) a távközlési létesítmények elhelyezése,
d) a közforgalmú közúti tevékenységet végzőknek a
feladatuk ellátását szolgáló közérdekű létesítményeik elhelyezése, e) a szobrok, emlékművek és egyéb köztárgyak elhelyezése,
f) az önkormányzat és szervei, intézményei rendezvényeinek alkalmával az e rendezvényekhez kapcsolódó
közterülethasználat,
g) a közvetlen életveszély elhárításának céljára szükséges területek,
h) legfeljebb 6 hónapig terjedő időre lakóház, lakóház
kerítésének építéséhez vagy felújításához szükséges állványzat, építőanyag, törmelék elhelyezése
után.
A szerződés megkötése 3. § (1) A szerződés megkötésére irányuló kérelmet annak
kell benyújtania, aki a közterületet használni kívánja.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét, lakóhelyét vagy székhelyét,
b) a közterülethasználat célját, időtartamát,
c) a közterülethasználat helyének, módjának megjelö
lését. (3) A szerződés megkötése során figyelembe kell venni
a vonatkozó ágazati jogszabályok, a településszerkezeti, a
helyi építési szabályok előírásait, valamint a köztisztasági
követelményeket, és ellenőrizni kell a tevékenység végzésére jogosító okiratok meglétét.
(4) Ha a közterület használata építési engedélyhez kötött épület vagy más építmény elhelyezése céljából szükséges, a közterület használatára csak előzetes megállapodás
köthető.
(5) A szerződés, illetve az előzetes megállapodás megkötésére a polgármester, az e rendelet mellékletében fel
nem sorolt közterületfoglalás esetén a képviselő-testület
jogosult.
A szerződés tartalma 4. § (1) A szerződésnek tartalmaznia kell:
a) a használó nevét, lakóhelyének vagy székhelyének
címét,
b) a közterülethasználat célját, időtartamát, helyének és
módjának, illetve egyéb feltételeinek pontos meghatározását,
c) a szerződés megszűnése esetére az eredeti állapot
helyreállítására vonatkozó kötelezettség előírását,
d) díjfizetési kötelezettség esetén a díj mértékét, fizeté
sének módját,
e) a szerződés megszűnésének eseteit,
f) előzetes megállapodás megkötése esetén az
a)–e) pontban foglaltakat, valamint a jogerős építési engedély bemutatásának határidejét azzal, hogy a szerződés
megkötésére, illetve a birtokbavételre csak az engedély
benyújtását követően, az abban foglalt további feltételek
figyelembevételével kerülhet sor.
(2) A szerződésnek az (1) bekezdésben foglaltakon túl
a) az anyagok és szerkezetek tárolásával kapcsolatos
szerződésben azt is ki kell kötni, hogy a tárolás csak a
munka, a baleset- és egészségvédelmi óvórendszabályokban előírt módon történhet,
b) az építési munka végzésének tartalmára szóló szerződésben, indokolt esetben elő kell írni védőtető, védőkorlát, vagy más, a biztonságos gyalogos közlekedés feltételeinek megteremtését.
A szerződés megszűnésének esetei 5. § (1) A szerződés megszűnik
a) a szerződésben meghatározott idő elteltével vagy
feltétel bekövetkeztével,
b) ha a felek közös megegyezéssel megszüntetik,
c) ha az arra jogosult felmond,
d) ha a használónak a közterületen folytatott tevékeny
ség végzésére jogosító okirata érvényét veszti, vagy tevékenységét a hatóság megtiltja,
e) ha a közterülethasználó meghal. (2) Az előzetes megállapodás hatályát veszti, ha a kérelmező a jogerős építési engedélyt a megállapodásban foglalt időpontig nem mutatta be.
(3) A polgármester a szerződést felmondhatja, ha
a) a közterülethasználó a használati díjat írásbeli fel
szólítás ellenére, a fizetésre megállapított időpontig nem
fizeti meg,
b) a közterülethasználó a közterületet nem a szerződésben meghatározott célra vagy attól eltérő módon használja,
c) a közterület közérdekből más célra szükséges. (4) Ha a polgármester a szerződést a (3) bekezdés
c) pontja alapján mondja fel, a felmondási idő 2 hónapnál
rövidebb nem lehet.
Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, ezzel
egyidejűleg Tabdi Község Képviselő-testületének a közterülethasználat engedélyezéséről szóló 7/1994. (IX. 27.) sz.
és az ezt módosító 12/1995. (IX. 28.) Kt. sz. rendelete hatályát veszti.
Dr. Szentendreiné
Szedlák Lipót s. k., Bakos Erzsébet s. k.,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1394/2015. (VI. 12.) Korm. határozata a Budapesten megalakításra kerülő business school működési feltételeinek megteremtésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a piaci szereplők által Budapesten megalakításra kerülő business school létrehozatalával;
 2. a  business school létrehozását a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a  továbbiakban: NKE) vagyonkezelésében lévő,
természetben a  Budapest, Ménesi út 5. szám alatti állami tulajdonú ingatlannak az  1.  pontban meghatározott
business school céljára történő rendelkezésre bocsátásával – az  NKE Közigazgatás-tudományi Kara Ludovika
Campusban történő elhelyezését, illetve a Raoul Wallenberg Szakközépiskola és Szakiskola költözését és új helyen
történő megfelelő elhelyezését követően – támogatja.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos, az érintett oktatási intézmények új helyen történő elhelyezéséhez igazodva
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1314/2011. (IX. 12.) Korm. határozata a Norvég Királyság és a Magyar Köztársaság között a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság, és másrészről a Magyar Köztársaság között az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Norvég Királyság és a Magyar Köztársaság között, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás, valamint egyrészről Izland, a Liechtensteini
Hercegség, a Norvég Királyság, és másrészről a Magyar Köztársaság között, az EGT Finanszírozási Mechanizmus
2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló együttműködési megállapodás (a továbbiakban együtt:
együttműködési megállapodások) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt az együttműködési megállapodások
bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az együttműködési megállapodások szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja az együttműködési megállapodások kihirdetéséről szóló kormányrendeletek tervezeteit, és elrendeli az
együttműködési megállapodások szövegének végleges megállapítását követően azoknak a Magyar Közlönyben
történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
583/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló 389/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. § (4) és (7) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az átvételi kötelezettség alá
eső villamos energiának az átviteli rendszerirányító által történő szétosztásáról és a szétosztás során alkalmazható árak meghatározásának módjáról szóló 109/2007.
(XII. 23.) GKM rendelet 2. § (1)–(3) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó – eredeti indítványában – a megújuló
energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló
389/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Kormr.) 7. §-a, és az átvételi kötelezettség alá eső villamos
energiának az átviteli rendszerirányító által történő szétosztásáról és a szétosztás során alkalmazható árak meghatározásának módjáról szóló 109/2007. (XII. 23.) GKM
rendelet (a továbbiakban: R.) 2. §-a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Időközben a Kormr.-t a 287/2008. (XI. 28.) Korm. rendelet, az R.-t pedig a 34/2008. (XI. 28.) KHEM rendelet
módosította. E módosítások – a Kormr. és az R. szövegébe
beépülve – az indítványozó szerint továbbra is tartalmazzák az indítványban kifejtésre került alkotmányossági
problémákat, ezért a pontosított indítványát a Kormr. és az
R. alábbi módosított és hatályos szövege tekintetében tartotta fenn.
A Kormr. 7. § (4) bekezdése szerint az értékesítő köteles
a befogadó részére a külön jogszabályban, a kereskedelmi
szabályzatban és a mérlegköri szerződésében foglaltak
szerint havonta menetrendet adni. Az R. 2. § (3) bekezdése
alapján az értékesítő jogosult a havi termelési menetrend
adott részeinek módosítása céljából minden hét harmadik
napja 9.00 óráig a következő hétre vonatkozó heti, és minden nap 11.00 óráig a hónap következő bármely napjára
vagy a következő munkanapig terjedő időszakra (a bejelentés napját kivéve) termelési menetrendet adni a befogadó részére. A Kormr. 7. § (7) bekezdése értelmében, ha
szélerőmű esetében a menetrendadásra kötelezett értékesítő által az adott napon ténylegesen értékesített villamos
energia mennyisége +/–50%-nál nagyobb mértékben tér el
az utolsó érvényes menetrend alapján az adott napra összesített villamosenergia-mennyiségtől, akkor az értékesítő
az 50%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára 5 Ft szabályozási pótdíjat köteles fizetni az adott hónapra a befogadónak.
Az indítványozó kiindulópontja az, hogy a szélerőművek működése teljes mértékben időjárás-függő, és a jogszabály által biztosított +/–50%-os eltérési lehetőség nem
tartható minden esetben, így az üzemeltető a – rajta kívül
álló, általa nem befolyásolható – időjárási körülmények
miatt kötelezhető szabályozási pótdíj megfizetésére. Az
utólagos normakontroll iránti indítvány tartalma tehát annak megállapítására irányul, hogy a jogalkotó a villamos
energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Vet.) garanciális rendelkezéseinek megsértésével írta
elő a termelők számára a Kormr.-ben és az R.-ben a szélenergia termelés, mint megújuló energiaforrás tekintetében a menetrendadási és menetrendtartási kötelezettséget
[Alkotmány 35. § (2) bekezdés, 37. § (3) bekezdés, kormányrendelet és miniszteri rendelet törvénnyel való ellentétének tilalma]. A Vet. 171. § (2) bekezdése ugyanis kimondja, hogy a kötelező átvételi rendszer bevezetése nem
érinti a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény
(a továbbiakban Vet.régi), és a külön jogszabály alapján
keletkezett támogatási jogosultságokat, a Magyar Energia
Hivatal által kiadott határozatokban meghatározott kötelezően átveendő villamos energia mennyiséget, az átvétel
időtartamát, valamint az e határozatok alapján kötelezően
átveendő villamos energiára vonatkozó, a Vet.régi-ben
szabályozott és a (3)–(4) bekezdés szerint meghatározott
legmagasabb átvételi árnak megfelelő átvételi árat. Ennek
megfelelően – érvel az indítványozó – a Vet. által bevezetett új szabályozás nem érintheti azon vállalkozásokat (engedéllyel rendelkező szélerőműveket), amelyekre vonatkozóan a Magyar Energia Hivatal a Vet.régi alapján a kötelezően átveendő villamos energia mennyiségéről és a kötelező átvétel időtartamáról határozatot hozott.
Ezzel összefüggésben tehát azt sérelmezte, hogy a
Kormr. és az R. menetrendadási és menetrendtartási szabályai magasabb szintű jogforrással, azaz a Vet.-tel ellentétesek, amely szerinte az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének, a
7. § (2) bekezdésének, a 35. § (2) bekezdésének és a 37. §
(3) bekezdésének sérelmére vezet.
Emellett az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének a sérelmét
az indítványozó azzal is indokolta, hogy – utalva a 9/1994.
(II. 25.) AB határozatra és a 16/1996. (V. 3.) AB határozatra – a jogszabályban biztosított kedvezmények leszűkítése
nem lehet visszamenőleges hatályú, valamint, hogy a módosítás nem terjedhet ki azon személyekre, amelyek az állami garanciában bízva a módosítás hatályba lépése előtt
már hozzákezdtek a kedvezményezett tevékenységhez.
Az Alkotmánybíróság beszerezte a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter véleményét.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„7. § (2) A jogalkotás rendjét törvény szabályozza,
amelynek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.”
„35. § (2) A Kormány a maga feladatkörében rendeleteket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja alá. A Kormány rendelete és határozata törvénnyel
nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos
lapban ki kell hirdetni.”
„37. § (3) A Kormány tagjai törvényben vagy kormányrendeletben kapott felhatalmazás alapján feladatkörükben
eljárva rendeletet adnak ki, amelyek törvénnyel és kormányrendelettel nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket
a hivatalos lapban ki kell hirdetni.”
2. A Vet.-nek az indítvánnyal érintett rendelkezése:
„171. § (2) Az e törvény 9. §-a szerinti kötelező átvételi
rendszer bevezetése nem érinti a villamos energiáról szóló
2001. évi CX. törvény, valamint az átvételi kötelezettség
alá eső villamos energia átvételéről szóló külön jogszabály
alapján keletkezett támogatási jogosultságokat, valamint a
Hivatal által kiadott határozatokban meghatározott kötelezően átveendő villamos energia mennyiséget, az átvétel
időtartamát, valamint az e határozatok alapján kötelezően
átveendő villamos energiára vonatkozó, a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvényben szabályozott és a
(3)–(4) bekezdés szerint meghatározott legmagasabb átvételi árnak megfelelő átvételi árat.
(3) A 11. § (1) bekezdés b) pontja szerinti, átvételi
kötelezettség alá eső megújuló energiaforrásból előállított villamos energia legmagasabb induló átvételi ára
k24,71 Ft/kWh.”
3. A Kormr.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezései: „A kötelező átvételi jogosultság gyakorlásának
szabályai
7. § (1) Az Értékesítő az e rendelet feltételeinek megfelelő villamos energiát a kötelező átvétel keretében, a Hivatal határozatában megállapított kötelező átvételi időtartam
alatt, a Hivatal által meghatározott éves mennyiségek,
vagy az előbbiek szorzataként meghatározott összes átveendő energia erejéig értékesítheti az e rendelet szerinti átvételi áron. A kötelező átvételi rendszerben értékesített
villamos energia mennyisége nem haladhatja meg a 8. §
szerinti eredetigazolásban meghatározott villamosenergia-mennyiséget.
(…)
(4) Az engedélyes Értékesítő köteles a Befogadó részére
a külön jogszabályban, a kereskedelmi szabályzatban és a
mérlegköri szerződésében foglaltak szerint havonta menetrendet adni. Ha az Értékesítő a havi menetrendet nem,
nem megfelelően vagy késedelmesen adja meg, a Befogadó részére benyújtott számlája szerinti villamos energia
minden kWh-ja után 7 Ft szabályozási pótdíjat köteles fizetni.
(…)
(7) Ha szélerőmű, naperőmű vagy 5 MW-nál kisebb
névleges teljesítőképességű vízerőmű esetében a menetrendadásra kötelezett Értékesítő által az adott napon ténylegesen értékesített villamos energia mennyisége
+/–50%-nál nagyobb mértékben tér el az utolsó érvényes
menetrend alapján az adott napra összesített villamosenergia-mennyiségtől, akkor az Értékesítő az 50%-os korlát feletti eltérés minden kWh-jára 5 Ft szabályozási pótdíjat
köteles fizetni az adott hónapra a Befogadónak.
(…)” 4. Az R.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezése:
„Az Értékesítő menetrendadási és adatszolgáltatási
kötelezettségei
2. § (1) Az Értékesítő köteles minden év szeptember
10-ig éves villamosenergia-termelési prognózist adni a
Befogadó részére a következő évre vonatkozóan, havi
bontásban. Az Értékesítő a termelési prognózis megadásával egyidejűleg köteles nyilatkozni arról, hogy a kötelező
átvételi rendszerben egész évben vagy csak a központi fűtésről és melegvíz szolgáltatásról szóló külön jogszabály
szerinti fűtési idényben kíván értékesíteni.
(2) Az Értékesítő köteles minden naptári hónap 7. munkanapjáig a Befogadó részére a következő hónapra vonatkozó havi termelési menetrendjét megadni.
(3) Az Értékesítő jogosult a (2) bekezdés szerinti havi
termelési menetrend adott részeinek módosítása céljából
a) minden hét harmadik napja 9.00 óráig a következő
hétre vonatkozó heti, és
b) minden nap 11.00 óráig a hónap következő bármely
napjára vagy a következő munkanapig terjedő időszakra
(a bejelentés napját kivéve)
termelési menetrendet adni a Befogadó részére.
(4) A Befogadó a (2) bekezdés szerint az Értékesítő részéről megadott havi menetrendek alapján meghatározott
villamosenergia-mennyiség összege alapján állapítja meg
a következő havi tervezett összesített KÁT termelés
mennyiségét.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság az indítványt megvizsgálva
megállapította, hogy az tartalma szerint kizárólag a
Kormr. 7. § (4) és (7) bekezdései, valamint az R. 2. §
(1)–(3) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányult, ezért az alkotmányossági vizsgálatot is e rendelkezések tekintetében folytatta
le. Az indítvány ezen túlmenően a Kormr. 7. §-ának további bekezdéseit, valamint az R. 2. § (4) bekezdését nem
támadta, ezért azok alkotmányosságát az Alkotmánybíróság nem is vizsgálta.
2. Az Alkotmánybíróság a támadott jogszabályok alkotmányossági vizsgálata előtt áttekintette a jogszabályok által kialakított szakmai hátteret.
2.1. Ennek alapján megállapítható, hogy a jogalkotó a
menetrendadási és menetrendtartási kötelezettséget, valamint a szabályozási pótdíjat elsősorban az energetikai
rendszer üzemirányításának biztonsága és a rendszer működési költségei kontrolljának megteremtése érdekében
vezette be.
A villamos energia rendszerben az aktuális energia-betáplálás és energiafogyasztás minden időszakban egymással
egyensúlyban kell, hogy álljon. Többletbetáplálás vagy
energiahiány a rendszer veszteségeinek növekedéséhez, illetve egyes berendezések meghibásodásához, végső esetben
a villamosenergia-rendszer teljes összeomlásához is vezethet. Az egyensúly fenntartásának az alapja, hogy a rendszerhasználók [a villamosenergia-termelők (értékesítők), kereskedők, és felhasználók] kötelesek a rendszerirányító részére
a villamosenergia-betáplálásukat, illetve fogyasztásukat előre jelezni, tehát egyfajta menetrendet adni.
2.2. A hatályos jogi szabályozás alapján az erőműveknek havi, heti és minden nap 11.00. óráig napi menetrendet
kell adnia. A napi menetrendtől való +/–50%-ot meghala
dó eltérés esetén (melyet az adott napra összesített villamosenergia-mennyiség után és nem a korábbi 15 perces
intervallumokra vonatkozóan kell számítani) kerül csak
sor a szabályozási pótdíj megfizetésére. A pótdíjat nem az
eltérés minden KWh-jára, hanem csak a megengedett eltérés feletti energiamennyiség után kell megfizetni. Ezen felül a Kormr. értelmében több erőmű együtt ún. összevont
menetrendet adhat a rendszerirányítónak, melyben egymás között kihasználhatják az egyidejű pozitív és negatív
eltéréseket, csökkentve ezzel a menetrendtől való eltérés
mértékét.
Ezen ismeretek birtokában végezte el az alábbiakban az
Alkotmánybíróság a támadott jogszabályi rendelkezések
alkotmányossági vizsgálatát.
3. Az Alkotmánybíróság legelőször azt vizsgálta meg,
hogy a Kormr. és az R. támadott rendelkezései a Vet.
171. § (2) bekezdésével ellentétben állnak-e, és ez az Alkotmány 7. § (2) bekezdésének, továbbá a 35. § (2) bekezdésének és a 37. § (3) bekezdésének a sérelméhez vezet-e.
3.1. Mind a Kormr., mind pedig az R. támadott rendelkezései az értékesítő menetrendadási és menetrendtartási
kötelezettségét, valamint a pótdíjfizetés feltételeit tartalmazzák. Az indítványozó álláspontja az, hogy a Vet.
171. § (2) bekezdésével, mint garanciális rendelkezéssel
e szabályok ellentétben állnak.
A Vet. 171. § (2) bekezdése értelmében a kötelező átvételi rendszer bevezetése nem érinti egyrészt a támogatási
jogosultságokat, másrészt a Hivatal által kiadott határozatokban meghatározott kötelezően átveendő villamos energia mennyiséget, harmadrészt az átvétel időtartamát, végül
negyedrészt a kötelezően átveendő villamos energiára
vonatkozó legmagasabb átvételi árnak megfelelő átvételi
árat.
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Kormr. és
az R. rendelkezései, illetve a Vet. 171. § (2) bekezdése
más-más kérdéseket szabályoznak. Egyfelől a menetrendadási és menetrendtartási szabályok, másfelől pedig a pótdíjfizetés nincs közvetlen összefüggésben a támogatási jogosultságokkal, az átveendő villamos energia mennyiségével, az átvétel időtartamával, valamint a legmagasabb
átvételi árral. A Vet. 171. § (2) bekezdése sem a menetrendadással, sem pedig a meghatározott mértékű haszon
biztosításával kapcsolatban nem tartalmaz semmilyen kötelezettségvállalást.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kormr. és az R. támadott rendelkezései nem
állnak ellentétben a Vet. 171. § (2) bekezdésével, ezért az
indítványnak a jogszabályi hierarchia sérelmére alapított
részét elutasította.
3.2. Az indítványozó a jogforrási hierarchia sérelmére
alapított indítványával támadott rendelkezéseket az Alkotmány 7. § (2) bekezdésével is ellentétesnek találta. Az
Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben megállapítja,
hogy a támadott rendelkezések ezen indokból, alkotmányossági szempontból nem hozhatók összefüggésbe az
Alkotmány 7. § (2) bekezdésével. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság – következetes gyakorlata alapján [először: 698/B/1990. AB határozat, ABH 1991, 716–717.] –
az indítvány ezen részét is elutasította.
4. Ezt követően az Alkotmánybíróság azt vizsgálta meg,
hogy a támadott rendelkezések az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének a sérelmét eredményezik-e. Az indítványozó
szerint ugyanis a sérelmezett rendelkezések a jogszabályban biztosított kedvezményeket visszamenőleges hatállyal
szűkítik le, valamint olyan jogalanyokra is kiterjed a módosítás, amelyek az állami garanciában bízva a módosítás
hatályba lépése előtt már hozzákezdtek a kedvezményezett tevékenységhez, ami a szerzett jogok védelmének a
sérelmét is jelenti.
4.1. A visszaható hatályú jogalkotás tilalmával összefüggésben az Alkotmánybíróság korábban kimondta, hogy
„[a] jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 12. § (2) bekezdése szerint a jogszabály a kihirdetését megelőző időre
nem állapíthat meg kötelezettséget, és nem nyilváníthat
valamely magatartást jogellenessé. Következetes az alkotmánybírósági gyakorlat a tekintetben, hogy valamely jogszabály nem csupán akkor minősülhet az említett tilalomba ütközőnek, ha a jogszabályt a jogalkotó visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem akkor is, ha a hatálybaléptetés nem visszamenőlegesen történt ugyan, de a jogszabály rendelkezéseit – erre irányuló kifejezett rendelkezés
szerint – a jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell” [57/1994. (XI. 17.) AB határozat, ABH 1994, 316, 324.).
Erre tekintettel az alkotmányossági probléma az indítványozó szerint abban áll, hogy míg korábban menetrendadási és menetrendtartási, valamint pótdíjfizetési kötelezettsége az értékesítőnek nem volt, addig a jelenleg
hatályos szabályozás számára mindezt előírja.
A villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 180/2002.
(VIII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 27. §
(2) bekezdése értelmében a termelő köteles mérlegkört
alakítani vagy valamely mérlegkörhöz csatlakozni, ha
egyik mérlegkörhöz sem csatlakozik, önálló mérlegkörnek
minősül. A Vhr. 1/b. számú mellékletének (8) bekezdése
pedig kimondja, hogy az erőművek üzemeltetői a kereskedelmi szabályzatban szabályozott módon menetrendet kötelesek adni a mérlegkörfelelősnek, illetve a rendszerirányítónak. A feljogosított fogyasztók a villamosenergia-vásárlási szerződésük szerint menetrendet kötelesek adni a
mérlegkörfelelősnek, illetve a rendszerirányítónak.
E jogszabály 2003. január 1-jén hatályba lépett, tehát a
termelők menetrendadási kötelezettsége már ettől az időponttól fennállt, igaz ennek elmulasztásához a Vhr. jogkövetkezményt nem kapcsolt. Később, 2005. október 8-tól az
átvételi kötelezettség alá eső villamos energia átvételének
szabályairól és árainak megállapításáról szóló 56/2002.
(XII. 29.) GKM rendelet 4/A. § (14) bekezdése kimondta,
hogy a villamos energia átvételi árai fedezetet hivatottak
nyújtani a menetrendtől való eltéréssel kapcsolatban felmerülő, valamint a rendszerszabályozásban való részvételből adódó költségekre is. Ezt követően, 2008. január
1-jével vezette be a Kormr. a menetrendtől való eltérés
minden kWh-ja után a szabályozási pótdíjat, mint a menetrendadási és menetrendtartási kötelezettség megszegésének szankcióját. Majd e szabályokat módosította a
287/2008. (XI. 28.) Korm. rendelet úgy, hogy a pótdíj csak
a menetrendtől való +/–50%-os eltérés feletti minden
kWh-ja után fizetendő.
E rendelkezéseket áttekintve az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az értékesítők kezdettől fogva kötelesek voltak menetrendadásra, és az ehhez való igazodásra,
még akkor is, ha ennek pénzbeli szankciója csak később
került bevezetésre. Az értékesítők tevékenységüket tehát
olyan jogi környezetben, olyan feltételrendszerben kezdték meg, melynek egyik eleme volt a menetrendadásra és
az ennek betartására vonatkozó jogszabályi kötelezettség.
Önmagában pedig az a tény, hogy e kötelezettség rendszeres elmulasztása, illetve nem teljesítése miatt a jogalkotó
úgy döntött, hogy a rendszer megfelelő, biztonságos és
gazdaságos üzemeltetése érdekében az eddigi a lex imperfecta-hoz jogkövetkezményt (jelen esetben szabályozási
pótdíjat) kapcsol, nem eredményezi a jogszabály hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyok tartalmának olyan megváltoztatását, mely a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközne.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítvány azon
részét, mely a támadott rendelkezéseknek a visszaható hatályú jogalkotás tilalmába ütközését állította, elutasította.
4.2. Végül az Alkotmánybíróság azt vizsgálta meg,
hogy támadott rendelkezések az értékesítők szerzett jogainak sérelméhez vezettek-e. Az indítványozó úgy vélte: azzal, hogy a jogalkotó a szabályozás rendszerében csak később vezette be a szabályozási pótdíj megfizetését az értékesítők szerzett jogai sérültek.
A Vet. 171. § (2) bekezdése – mint jelen határozat indokolásának 3.1. pontjában elemzett garanciális szabály – a
támogatási jogosultságokra, a kötelezően átveendő villamos energia mennyiségére, az átvétel időtartamára, végül
a legmagasabb átvételi árra vonatkozik. A Vet. 171. §
(3) és (4) bekezdése szerint az átvételi kötelezettség alá
eső megújuló energiaforrásból előállított villamos energia
legmagasabb induló átvételi ára k24,71 Ft/kWh. A k tényező értéke 2008. január l-jétől a Központi Statisztikai
Hivatal által 2007-ben utoljára közzétett, 2006 azonos időszakához viszonyított aktuális (utolsó) éves fogyasztói árindex értéke. Az ezt követő naptári években a k értéke
minden év első napjától a tárgyév január 1-jét megelőzően
a Központi Statisztikai Hivatal által utoljára közzétett, az
előző év azonos időszakához viszonyított aktuális (utolsó)
éves fogyasztói árindex értékének és a k tárgyévet megelőző évi értékének szorzata.
Emellett a Vet. a megújuló energiaforrásokkal összefüggésben meghatározta azt is, hogy külön kormányrendelet szabályozza a megújuló energiaforrásból termelt villamos energia felhasználását elősegítő kötelező átvételi
rendszer részletes szabályait – különösen az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia átvételi árát –, a kötelező
átvételi rendszer keretében végrehajtandó elszámolások
részletes szabályait, az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia befogadásának és kötelező átvételének részletes szabályait [Vet. 170. § (1) bekezdés 29. pont], valamint
az átvételi kötelezettség alá eső villamos energiának az átviteli rendszerirányító által történő szétosztási szabályait
és a szétosztás során alkalmazható árak meghatározásának
módját [Vet. 170. § (2) bekezdés 13. pont.].
Ennek megfelelően az állami kötelezettségvállalás elsősorban a garantált átvételi ár és nem pedig a garantált mértékű haszon biztosítására, illetve az átvételi rendszer megváltoztathatatlanságára vonatkozott.
Az Alkotmánybíróság egyik döntése értelmében a jogi
szabályozás megváltozása önmagában nem alkotmányossági kérdés, a jogi szabályozás változatlanságához az
Alkotmány nem biztosít jogot [59/1995. (X. 6.) AB határozat, ABH 1995, 295, 298.]. Az Alkotmánybíróság ezen
túlmenően több határozatában is rámutatott arra, hogy
„[a] jogbiztonság és a szerzett jog alkotmányos védelme
nem értelmezhető akként, hogy a múltban keletkezett jogviszonyokat soha nem lehet alkotmányos szabályozásokkal megváltoztatni [515/B/1997. AB határozat, ABH
1998, 976, 977.; 1011/B/1999. AB határozat, ABH 2001,
1365, 1370.; 495/B/2001. AB határozat, ABH 2003, 1382,
1390.].
Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben az alábbiakra mutat rá: Az értékesítők, mint az egységes, technikailag és jogilag is összefüggő villamosenergia-rendszer
résztvevői – a fent bemutatott jogi szabályozás alapján –
nem szereztek jogot arra, hogy a menetrendadási kötelezettségüket ne teljesítsék, valamint arra sem, hogy a menetrendtől való eltérés esetén a hátrányos jogkövetkezmények alól mentesüljenek.
Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság a szerzett jogok sérelmének megállapítására irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1068/2017. (II. 10.) Korm. határozata a 2007–2013-as uniós pénzügyi eszközökből visszaizetett forrásokkal kapcsolatos kormánydöntések végrehajtásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány a 2007–2013 közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása érdekében
1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet címrendjének 25. Fejezeti kezelésű előirányzat cím, 7. Egyéb fejezeti
kezelésű előirányzatok alcím, 3. A  2007–2013. évek közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek
felhasználása és kezelése jogcímcsoporttal történő kiegészítését; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a  2007–2013 közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeiből teljesült – izetési
kötelezettség fedezetéül nem szolgáló – bevételek a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet
25. Fejezeti kezelésű előirányzat cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 3. A  2007–2013. évek közötti
operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása és kezelése jogcímcsoport kiadásait inanszírozzák;
3. elrendeli, hogy a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet terhére 2017. január 31-ig kihelyezett, 2007–2013
közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeivel összefüggő forráskezelési és követeléskezelési feladatokat
továbbra is az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB) lássa el;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Miniszterelnökséget vezető miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  2007–2013 közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek fogadására szolgáló számlák felett
számlajogosultsággal rendelkező minisztert, hogy az MFB útján intézkedjen a befolyt – e számlákon rendelkezésre
álló és kötelezettséggel nem terhelt – pénzeszközök az  1.  pontban meghatározott előirányzat javára történő
átutalásáról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az első utalás tekintetében 2017. február 15., ezt követően legkésőbb tárgyhónapot követő
10. napig. 5. elrendeli, hogy a  nemzetgazdasági miniszter a  Kecskemét Fejlődéséért Alap előkészítési feladatairól szóló
1154/2016. (III. 25.) Korm. határozat alapján a  városfejlesztést és térségi gazdaságfejlesztést szolgáló Kecskemét
Fejlődéséért Alap létrehozása céljából Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata részére
a) a 2017. évben a Kvtv. 1. melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 25. Fejezeti kezelésű előirányzat
cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 3. A  2007–2013. évek közötti operatív programok
visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása és kezelése jogcímcsoport terhére 15 milliárd forint,
b) a 2018. évben a  központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetbe sorolt, a  2007–2013.
évek közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek felhasználására és kezelésére szolgáló fejezeti
kezelésű előirányzat terhére 5 milliárd forint, c) a 2019. évben a  központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetbe sorolt, a  2007–2013.
évek közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek felhasználására és kezelésére szolgáló fejezeti
kezelésű előirányzat terhére 5 milliárd forint visszatérítendő támogatást biztosítson;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. év tekintetében 2017. március 31.
2018. év tekintetében 2018. március 31. 2019. év tekintetében 2019. március 31.
6. elrendeli, hogy a  nemzetgazdasági miniszter a  Széchenyi Tőkealap-kezelő Zrt. kezelésébe tartozó, egyes kiemelt
gazdaságfejlesztési, iparpolitikai és versenyképességi célokat szolgáló tőkealapok létrehozásáról szóló 1599/2016.
(XI. 8.) Korm. határozatban megjelölt, a  kis- és középvállalkozások fejlesztését szolgáló alapok létrehozása,
feltőkésítése céljából a  Széchenyi Tőkealap-kezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére legfeljebb
56 milliárd forint visszatérítendő támogatást biztosítson a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezet 25. Fejezeti kezelésű előirányzat cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 3. A  2007–2013. évek
közötti operatív programok visszaforgó pénzeszközeinek felhasználása és kezelése jogcímcsoport terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos, de legkésőbb 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2010. (II. 19.) SZMM utasítása a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Közszolgálati Szabályzatának kiadásáról.
1. § A Szociális és Munkaügyi Minisztériumban (a továbbiakban: minisztérium) foglalkoztatott köztisztviselők, ügykezelők
közszolgálati jogviszonyából, munkavállalóinak munkaviszonyából eredő jogainak és kötelezettségeinek
szabályzására vonatkozóan jelen utasítás mellékletét képező Közszolgálati Szabályzatot adom ki.
2. § (1) A Közszolgálati Szabályzat hatálya kiterjed a minisztérium alkalmazásában álló:
a) köztisztviselőkre, b) ügykezelőkre, és munkavállalókra – a Közszolgálati Szabályzatban foglalt kivételekkel –,
c) a minisztérium nyugállományú volt munkatársaira, a Közszolgálati Szabályzat 162–164. pontjai tekintetében.
(2) A minisztérium állami vezetői, politikai főtanácsadói, politikai tanácsadói esetében a Közszolgálati Szabályzat
X. fejezetében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell. 3. § (1) Ez az utasítás az aláírás napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Szociális és Munkaügyi Minisztérium
Közszolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 15/2008. (Mü. K. 8.) SZMM utasítás és a 3/2010. (I. 15.) SZMM utasítás
4. § (2) bekezdése. (2) Jelen utasítás 148–152. pontjainak rendelkezéseit 2010. február 1-jétől kell alkalmazni.
(3) Jelen utasítás hatályba lépése nem érinti a hatályba lépés időpontjában fennálló képzési támogatásokat, azokra a
képzés befejezéséig a 15/2008. (Mü. K. 8.) SZMM utasításban és mellékletében foglalt, képzéssel kapcsolatos
rendelkezései az irányadóak. (4) Az utasítást és mellékletét az érintettek közvetlenül kapják meg, szervezeti egységük vezetőjétől, illetve a
minisztérium intranetén keresztül. Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1008/2018. (II. 1.) Korm. határozata a Nyíregyházi Stadion beruházáshoz és a Nemzeti Stadionfejlesztési Program megvalósításához kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósuló Nyíregyházi Stadion beruházás
(a  továbbiakban: Beruházás) építtetője a  Nemzeti Sportközpontok (a  továbbiakban: NSK) legyen, amellyel
összefüggésben – kizárólag a  Beruházás megvalósításának tekintetében – a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat (a továbbiakban:
Korm. határozat) mentesíti az NSK-t a Korm. határozat 1. pontjában foglalt tilalom alól;
2. a Beruházás megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján, Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzatával
együttműködve gondoskodjon a  Beruházáshoz szükséges ingatlan ingyenes, per-, teher- és igénymentes állami
tulajdonba kerüléséről, majd annak az NSK részére történő vagyonkezelésbe adásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere és a  Magyar Labdarúgó Szövetség
bevonásával előterjesztésben tegyen javaslatot a  Kormány részére a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program
megvalósításához kapcsolódó további intézkedésekről szóló 1980/2013. (XII. 29.) Korm. határozat módosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1319/2016. (VII. 1.) Korm. határozata járműipari tesztpálya kialakításával kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  járműipari tesztpálya megvalósításához szükséges beruházás (a  továbbiakban: Beruházás)
Zalaegerszegen történő megvalósításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Beruházás legkésőbb 2017. december 31-ig történő megvalósítása
érdekében gondoskodjon a  járműipari tesztpályát üzemeltető gazdasági társaság javára legfeljebb 6 milliárd
forint értékű tőkeemelésről, valamint a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökének bevonásával
a Beruházás uniós fejlesztési források bevonásával történő támogatásának biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. július 31. 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg az autonóm
gépjárművekre vonatkozó jogszabályi háttér megteremtésének lehetőségét és kezdeményezze az ehhez szükséges
jogszabályok módosítását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2009. (HK 1/2010.) HM VTI SZÁT intézkedése a ruházati termékek 2010. gazdálkodási árainak megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 2134/2006. (VII. 27.)
Korm. határozat 6. pontjára – a ruházati termékek 2010.
évi gazdálkodási árainak megállapításáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A ruházati termékek 2010. évi gazdálkodási árait a
melléklet szerint állapítom meg.
3. A ruházati szakanyagokban és felszerelésekben keletkezett kár összegének megállapításakor – ha a dolog
megsemmisült vagy használhatatlanná vált, illetve, ha
nincs meg, – az I. értékcsoportban nyilvántartott (új) cikk
esetében az árjegyzék szerinti áfával növelt ár 100%-át,
II. értékcsoportú (használt) cikk esetében az árjegyzék
szerinti áfával növelt ár 50%-át kell figyelembe venni, illetve alkalmazni.
4. A ruházati szakanyagok és felszerelések kölcsönhasználatba adásakor az árjegyzékben rögzített kölcsönzési díjat kell alkalmazni. A felsorolásban nem szereplő cikkek kölcsönzési díját a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) ellátási osztályvezető
állapítja meg.
5. Az érintett katonai szervezet vezetője a kölcsönbe
adással kapcsolatos okmányok (kérelem, engedély, átadás-átvételi jegyzőkönyv) másolatát a HM FLÜ ellátási
osztályvezető részére haladéktalanul felterjeszti.
6. A HM Ruházati Műhely által végzendő szolgáltatások során a mellékletben meghatározott térítési díjat kell
alkalmazni. Az árjegyzékben nem szereplő szolgáltatások
térítési díját a HM FLÜ ellátási osztályvezető állapítja
meg.
7. Rendszerből kivont, illetve kihordás alatt levő cikkek
Katonai Ruházati Ellátó Pontokon történő értékesítéséhez
szükséges kedvezményes egységárakat az MH Összhaderőnemi Parancsnokság hadtápfőnök javaslatára a HM FLÜ
ellátási osztályvezető állapítja meg.
8. Ez az intézkedés 2010. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a ruházati termékek 2009. évi gazdálkodási árainak megállapításáról szóló 137/2008. (HK 1/2009.) HM
VTI SZÁT intézkedés a hatályát veszti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
3/2010. (I. 8.) HM utasítása a köztisztviselők cafeteriajuttatásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja és a 97. § (1) bekezdésének
o) pontja alapján – a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 49/F. §-a végrehajtása
érdekében, figyelemmel a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényre (a továbbiakban: Szja. törvény), valamint
a köztisztviselők cafeteriajuttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.) Korm. rendeletre (a továbbiakban: R.) a
köztisztviselők cafeteriajuttatásáról a következő utasítást adom ki. Általános rendelkezések
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a HM Védelmi Hivatalra és a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági
Hivatalra, valamint az e szervezeteknél foglalkoztatott köztisztviselőkre, ügykezelőkre, valamint a prémiumévek
programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény hatálya alatt álló közszolgálati
jogviszonyban állókra (a továbbiakban együtt: köztisztviselők) terjed ki.
(2) Az utasítás előírásai a köztisztviselők közeli hozzátartozói tekintetében csak a külön nevesített esetekben
alkalmazhatók. 2. § Az utasítás alkalmazásában a) üdülési csekk: az Szja. törvény 3. § 87. pontjában meghatározott utalvány,
b) melegétkezési utalvány: az Szja. törvény szabályainak megfelelő, kizárólag étkezőhelyi vendéglátás, munkahelyi
étkeztetés vagy közétkeztetés igénybevételére jogosító utalvány, c) iskolakezdési utalvány: kizárólag tankönyv, taneszköz vagy ruházat vásárlására jogosító utalvány formájában
biztosított iskolakezdési támogatás, d) helyi bérlet: kizárólag helyi utazásra szolgáló bérlet formájában juttatott bevétel,
e) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás: az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárba a magánszemély javára átutalt
munkáltatói hozzájárulás, f) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás: az önkéntes kölcsönös egészségpénztárba a magánszemély javára
átutalt munkáltatói hozzájárulás, g) magánnyugdíj-pénztári tagdíj-kiegészítés: a munkáltató által a magánszemély tagdíjának kiegészítéseként
egyoldalú kötelezettségvállalás alapján a magánnyugdíjpénztárba fizetett összeg, h) munkáltatói hozzájárulások: az e)-g) pontok szerinti hozzájárulás, tagdíjkiegészítés,
i) internethasználat: az Szja. törvény 1. számú mellékletének 7.11. pontja szerinti juttatás,
j) lakáscélú munkáltatói támogatás: az Szja. törvény szabályainak megfelelő, a munkáltató által lakáscélú
felhasználásra nyújtott, vissza nem térítendő támogatás, k) művelődési utalvány: az Szja. törvény szabályainak megfelelő, művelődési intézményi szolgáltatás
igénybevételére jogosító utalvány, l) kockázati életbiztosítás, balesetbiztosítás: az Szja. törvény 1. számú mellékletének 6.3. pontja szerinti biztosítás,
m) pénzügyi és számviteli szerv: a saját pénzügyi és számviteli elemmel nem rendelkező honvédelmi szervezet
esetében a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet
állományából kikülönített szervezeti elem, n) keretösszeg: a köztisztviselőt adott időpontban ténylegesen megillető éves cafeteriajuttatás összege,
o) felhasználás: a köztisztviselő részére adott időpontig ténylegesen kifizetett, átutalt, átadott a)-l) pontokban
szereplő juttatások, p) lekötött keret: a köztisztviselő nyilatkozatában szereplő azon juttatások összege, melyek még nem kerültek
felhasználásra, q) szabad keret: a keretösszeg, valamint a felhasználás és a lekötött keret különbözete, ha az pozitív előjelű,
r) kerettúllépés: a keretösszeg, valamint a felhasználás és a lekötött keret különbözete, ha az negatív előjelű,
s) túlköltekezés: a keretösszeg, valamint a felhasználás különbözete, ha az negatív előjelű.
A cafeteriajuttatás összege és felhasználása 3. § (1) A köztisztviselőt megillető cafeteriajuttatás 2010. évre vonatkozó keretösszegét
a) az állami vezetők, a főigazgatók és a főosztályvezetők esetén 461 000 Ft-ban,
b) a Ktv. 42. § (4) bekezdése szerinti I. besorolási osztályba tartozó köztisztviselők esetén 374 000 Ft-ban,
c) a Ktv. 42. § (4) bekezdése szerinti II-III. besorolási osztályba tartozó köztisztviselők esetén 310 000 Ft-ban
határozom meg. (2) Az év közben cafeteriajuttatásra jogosultságot szerző köztisztviselő keretösszegét legkésőbb a jogosultság
keletkezésének napján, a kinevezéshez kapcsolódó, a Ktv. 11. § (7) és (8) bekezdése szerinti tájékoztató okmányban kell
megállapítani. Ezt a szabályt alkalmazni kell az év közben bekövetkezett illetményváltozás esetén is. A köztisztviselőt
megillető keretösszeg módosulását a módosulás napján egyéni személyügyi okmányban kell megállapítani.
4. § A köztisztviselő cafeteriajuttatásként az R. 6. § (1) bekezdésében felsorolt juttatásokra az Szja. törvényben szereplő
feltételekkel jogosult. Az egyes juttatások választható mértéke az Szja. törvényben meghatározott mértéket
meghaladhatja. 5. § (1) Amennyiben a köztisztviselő a Ktv. 49/F. § (5) és (6) bekezdésében nem szereplő esetben a tárgyév december 31-én
túlköltekezésben van, annak összegével a következő évre szóló, a 3. § szerint megállapított keretösszegét csökkenteni
kell. (2) Ha ezzel a módszerrel a túlköltekezés összege teljes mértékben nem rendezhető, a fennmaradó összeget a tárgyévet
követő január 31-ig vissza kell követelni. A köztisztviselő választhatja a visszafizetés helyett a juttatás visszaadását is,
amennyiben azt az adott juttatás természete lehetővé teszi és jelen utasítás nem zárja ki.
A nyilatkozat 6. § (1) A köztisztviselőnek a Ktv. 49/F. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozatát módosítania kell a keretösszegének jogszabály –
különösen a Ktv. 49/F. (2) és (5)–(6) bekezdése – rendelkezésén alapuló csökkenése esetén. A nyilatkozat módosítását
a) amennyiben a keretösszeg Ktv. 49/F. § (2) bekezdés miatti csökkenése
aa) előre látható, legkésőbb az azt megelőző napon,
ab) előre nem látható, a távollét vége utáni első munkanapon,
b) legkésőbb a jogviszony megszűnésekor vagy áthelyezéskor kell végrehajtani.
(2) A nyilatkozatot a változás hatálybalépésének napját követő 10 munkanapon belül kell módosítani, ha az eredeti
nyilatkozattétel időpontjában ismert, tárgyévre vonatkozó a) minimálbér, b) az illetmény havi összege,
c) munkáltatói hozzájárulások összege, mértéke, d) adó- és társadalombiztosítási jogszabályok cafeteriajuttatásra vonatkozó szabálya változik és módosítás nélkül a
felhasználás és a lekötött keret együttesen meghaladja a keretösszeg 105%-át. Egyéb esetekben az
(4) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni. (3) Ha a köztisztviselő a nyilatkozat tételét a tárgyév január 15-ig, illetve az R. 4. § (4) bekezdés szerinti időpontig,
módosítását a (1) bekezdés szerinti időpontig akadályoztatása miatt nem tudta megtenni, arra az akadályoztatás
okának megjelölésével az akadály megszűnésétől számított 15 napon belül, de legkésőbb a tárgyév december 15-ig
van lehetőség. (4) A nyilatkozat a tárgyév október 1-je és 15-e között módosítható. A nyilatkozat a tárgyév november 1-je és november
30-a között is módosítható – figyelemmel az R. 2. § (3) bekezdésében foglaltakra –, ha szabad keret áll rendelkezésre.
A nyilatkozat a tárgyév december 1-je és 5-e között akkor módosítható, ha a nyilatkozatban a magánnyugdíj-pénztári
tagdíjkiegészítés választásra került. A módosítási határidők jogvesztők. 7. § (1) Az 1. számú melléklet szerinti nyilatkozatot a rendelkezésre bocsátott számítógépes programmal, kivételes esetben
papír alapon kell kitölteni. A nyilatkozatot három példányban kell elkészíteni és aláírva a pénzügyi és számviteli szerv
részére átadni. (2) A pénzügyi és számviteli szerv a vonatkozó szabályoknak megfelelően kitöltött, számszakilag ellenőrzött nyilatkozat
egyik példányán igazolja az átvételt. A pénzügyi és számviteli szerv az ellenőrzött nyilatkozat egy példányát átadja a
személyügyi szerv részére. 8. § (1) Ha a köztisztviselő a nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztja, akkor a cafeteriajuttatás
havonta biztosítandó összegét úgy kell meghatározni, hogy a keretösszegből le kell vonni a (2) bekezdés szerinti
felhasználást, és az így kapott értéket kell osztani a tárgyévből még hátralévő jogosultsági hónapok számával.
(2) A köztisztviselő részére az (1) bekezdés szerinti esetben, a rendelkezésre álló összegig – az alábbi sorrendben – a
következő juttatásokat kell biztosítani: a) magánnyugdíj-pénztári tagdíjkiegészítés, b) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás,
c) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás, d) melegétkezési utalvány. (3) A munkáltatói hozzájárulások csak a 13. § (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesülése esetén, a 13. §
(2)–(4) bekezdésének figyelembevételével biztosíthatóak. A cafeteriajuttatás rendelkezésre bocsátása
9. § (1) Üdülési csekk választása esetén a nyilatkozatban fel kell tüntetni az abban részesülő köztisztviselő, illetve a közeli
hozzátartozók nevét és hozzátartozói státuszát. Az üdülési csekk személyenként meghatározott értéke a
minimálbérnek megfelelő, vagy ettől eltérő, ezer Ft-tal osztható értéknek kell lennie. A minimálisan választható érték
személyenként 5000 Ft. (2) Amennyiben a nyilatkozat tétele a tárgyév október 15-e után történik, üdülési csekk nem választható.
(3) Amennyiben a tárgyév március 1-je előtt tett nyilatkozat módosítása a tárgyév március 1-je után történik, az üdülési
csekk értéke nem csökkenthető. Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév október 15-e után történik, az
üdülési csekk értéke nem módosítható. (4) Az üdülési csekket a tárgyév április 1-je és 15-e között kell átadni, ha a csekk választása a tárgyév március 1-jéig történt.
Egyéb esetben a csekket a tárgyév november 15-e és 30-a között kell a köztisztviselő részére átadni.
(5) A köztisztviselő az igényelt üdülési csekket köteles átvenni, és az átvett üdülési csekket semmilyen okból nem adhatja
vissza. (6) Az üdülési csekk átvételekor a köztisztviselőnek az Szja. törvény 70. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja és 71. § (2)
bekezdése alapján nyilatkoznia kell a más juttatótól kapott üdülési csekkek értékéről.
10. § (1) A melegétkezési utalvány és a művelődési utalvány nyilatkozatban választott éves értékének ötszáz Ft-tal oszthatónak
kell lennie. (2) Amennyiben a nyilatkozat tétele a tárgyév december 5-e után történik, művelődési utalvány nem választható.
(3) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév december 5-e után történik, a művelődési utalvány értéke nem
módosítható. (4) A melegétkezési utalvány és a művelődési utalvány havi értékét a nyilatkozat tételekor úgy kell meghatározni, hogy a
választott értéket a cafeteriajuttatásra jogosultság tárgyévi hónapjainak számával kell osztani. A törthónapok egész
hónapnak számítanak. (5) A nyilatkozat módosításakor a melegétkezési utalvány és a művelődési utalvány módosítást követő hónaptól
biztosítandó havi értékét úgy kell meghatározni, hogy a választott értékből le kell vonni az e jogcímen történt
felhasználást, és az így kapott értéket kell osztani a módosítást követő hónaptól számítva a tárgyévből még hátralévő
jogosultsági hónapok számával. (6) A (4)–(5) bekezdés szerinti esetben, amennyiben a havi összeg ötszáz Ft-tal nem osztható, az ötszáz Ft-tal
oszthatóságot a kerekítés általános szabályai szerint kell biztosítani úgy, hogy a maradványérték a jogosultság utolsó
hónapjában kerüljön biztosításra. (7) A nyilatkozat tárgyév december hónapban történő módosítása esetén a melegétkezési utalvány és a művelődési
utalvány választott értékéből le kell vonni az e jogcímen történt felhasználást és az így kapott értéket kell biztosítani.
(8) A (4)–(6) bekezdés szerint meghatározott értékű melegétkezési utalványt és művelődési utalványt – a (9) bekezdésben
szereplő esetet kivéve – minden hónapban előre, a hónap ötödik munkanapjáig kell átadni, kivéve, ha a nyilatkozat
tételére ezt követően kerül sor. Ekkor a nyilatkozat tételének hónapjára járó melegétkezési utalványt és művelődési
utalványt a következő hónap ötödik munkanapjáig kell átadni.
(9) A január hónapra járó melegétkezési utalványt és művelődési utalványt legkésőbb február ötödik munkanapjáig kell
átadni. A (7) bekezdés szerinti esetben a melegétkezési utalványt és a művelődési utalványt a tárgyév december 23-ig
kell átadni. 11. § (1) Az iskolakezdési támogatás címén juttatott bevétel biztosítása iskolakezdési utalvány formájában történik.
Iskolakezdési utalvány választása esetén a nyilatkozatban fel kell tüntetni az arra jogosító gyermek(ek) nevét. Az
iskolakezdési utalvány gyermekenként meghatározott értéke a minimálbér 30%-ának megfelelő, vagy ettől eltérő,
ezer Ft-tal osztható értéknek kell lennie. (2) Amennyiben a nyilatkozat tétele a tárgyév szeptember 15-e után történik, iskolakezdési utalvány nem választható.
(3) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév szeptember 15-e után történik, az iskolakezdési utalvány értékét a (4)
bekezdés szerinti igénybejelentésben szereplő összegnek megfelelően kell módosítani.
(4) Az iskolakezdési utalványt a tárgyév június 1-jétől szeptember 15-ig a 2. számú melléklet szerinti formanyomtatvány
alkalmazásával kell igényelni, a benyújtási határidő jogvesztő. Az igénybejelentésben szereplő gyermekenkénti
összegek nem haladhatják meg a nyilatkozatban szereplő összeget.
(5) Az igénybejelentéshez csatolni kell a jogosultsági feltételek megállapítására alkalmas bizonylatokat, az
iskolalátogatási igazolás – amennyiben az igénybejelentés időpontjában még nem áll rendelkezésre – a tárgyév
szeptember 30-ig pótolható. (6) Az iskolakezdési támogatásra vonatkozó igénybejelentést a benyújtástól számított harminc napon belül érdemben el
kell bírálni függetlenül az iskolalátogatási igazolás meglététől. Amennyiben az iskolalátogatási igazolás a tárgyév
szeptember 30-ig nem kerül benyújtásra, vagy utólag a jogosultsági feltételek hiánya kerül megállapításra, a közterhek
tekintetében az Szja. törvény rendelkezései szerint kell eljárni.
(7) A köztisztviselő az igényelt iskolakezdési utalványt köteles átvenni, és az átvett iskolakezdési utalványt semmilyen
okból nem adhatja vissza. 12. § (1) A köztisztviselő helyi utazására szolgáló bérlet a munkáltató nevére szóló számla alapján számolható el. A lakóhely
(tartózkodási hely) és a munkahely szerinti településen igénybe vett helyi bérlet is elszámolható.
(2) Kétheti vagy havi bérlet elszámolásakor a számlához a bérletszelvényt is csatolni kell. Éves bérlet elszámolásakor a
számlához a bérletigazolvány és a kitöltött bérletszelvény hiteles másolatának csatolása szükséges.
(3) A hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák, valamint a honvédségi közalkalmazottak egyes költségtérítéseiről
szóló 21/2002. (IV. 10.) HM rendelet helyi szolgálati utazásokra vonatkozó 45. §-a alapján a köztisztviselő részére bérlet
(bérlet-hozzájárulás) nem juttatható, a helyi szolgálati utazásokhoz előre váltott menetjegyet (gyűjtőjegyet,
napijegyet) kell biztosítani. 13. § (1) A munkáltatói hozzájárulások csak akkor választhatóak, ha a köztisztviselő
a) az adott típusú pénztár tagja és az erről szóló dokumentumot a munkáltatónak átadta, vagy nyilatkozatával
egyidejűleg átadja, és b) az Szja. törvény 70. § (5) bekezdése szerinti nyilatkozatot megteszi.
(2) A munkáltatói hozzájárulások törvényben meghatározott módon, a munkáltató által megállapított, minden
munkavállaló részére azonos összegben vagy mértékben kerülnek biztosításra, melynél a köztisztviselő által választott
munkáltatói hozzájárulás(ok) összege vagy mértéke nem lehet magasabb.
(3) A nyilatkozat tételekor a munkáltatói hozzájárulások (2) bekezdés szerinti havi mértékének az alábbi mértékeket
(összegeket) kell tekinteni: a) önkéntes nyugdíjpénztári hozzájárulás a távolléti díj 3,2%-a,
b) önkéntes egészségpénztári hozzájárulás havi 3200 Ft, c) magán-nyugdíjpénztári tagdíj-kiegészítés a nyugdíjjárulék alapját képező jövedelem 1,6%-a.
(4) A köztisztviselő – törvényben meghatározott módon – írásban kérheti a munkáltatói hozzájárulás(ok) teljes összege,
vagy egy része teljesítésének szüneteltetését. Amennyiben a nyilatkozatban a választott munkáltatói hozzájárulás(ok)
összege alacsonyabb a (3) bekezdés szerinti várható éves összeg(ek)nél, vagy a köztisztviselő az adott típusú pénztár
tagja, de a nyilatkozatban munkáltatói hozzájárulást nem kér, azt szüneteltetési kérelemnek kell tekinteni.
(5) Amennyiben a nyilatkozat tétele a tárgyév december 5-e után történik, munkáltatói hozzájárulás nem választható.
(6) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév december 5-e után történik, a munkáltatói hozzájárulások összegét a
felhasználás és a korábbi nyilatkozat alapján várható december havi munkáltatói hozzájárulás együttes összegében
kell figyelembe venni. (7) A tárgyhó 15-ig – december hónapban 5-ig – tett, módosított nyilatkozat esetén a munkáltatói hozzájárulás
választását, módosítását a tárgyhónapra is figyelembe kell venni.
14. § Az internethasználat biztosítása, költségeinek átvállalása a munkáltató vagy a köztisztviselő nevére szóló tárgyévi
számla ellenében történhet. 15. § (1) Amennyiben a nyilatkozat tétele a tárgyév október 15-e után történik, lakáscélú munkáltatói támogatás nem
választható. (2) Amennyiben a nyilatkozat módosítása a tárgyév október 15-e után történik, a lakáscélú munkáltatói támogatás
összege nem növelhető. (3) A lakáscélú munkáltatói támogatásra vonatkozó igénylést a külön rendszeresített formanyomtatvány alkalmazásával,
a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatás-támogatási egységéhez kell benyújtani. Az igénylésen a köztisztviselőt
ellátó pénzügyi és számviteli szervnek igazolnia kell, hogy az igényelt lakáscélú munkáltatói támogatás összege a
nyilatkozat szerinti összeggel megegyezik. (4) A lakáscélú munkáltatói támogatásra való jogosultság megállapítása során a területi lakásgazdálkodási szerv
lakhatás-támogatási egysége az Szja. törvény adóterhet nem viselő járandóságra vonatkozó szabályainak történő
megfelelést vizsgálja. (5) Az okirati hiányosság miatt érdemben el nem bírálható igénylést benyújtó köztisztviselőt a területi lakásgazdálkodási
szerv lakhatás-támogatási egysége a beérkezést követő 30 napon belül hiánypótlásra hívja fel. A hiánypótlásra nyitva
álló határidő legfeljebb 3 hónap lehet. Amennyiben a hiánypótlásra nyitva álló határidő eredménytelenül telt el, az
igénylést el kell utasítani. (6) A lakáscélú munkáltatói támogatásra megfelelően alkalmazni kell a Honvédelmi Minisztérium által nyújtott lakhatási
támogatásokról szóló HM rendelet vissza nem térítendő juttatásra vonatkozó 183. § (1) bekezdését, 184. §-át, valamint
206. §-át. 16. § A munkáltató által kötött csoportos élet- és balesetbiztosítástól függetlenül a köztisztviselő által saját nevére kötött
kockázati életbiztosítás, baleset-biztosítás díjának átvállalása a köztisztviselő nevére szóló tárgyévi számla ellenében
történhet. Eljárási szabályok 17. § (1) A pénzbeni juttatások folyósításának szabályairól szóló 39/2008. (HK 9.) HM utasításban foglaltakat a cafeteriajuttatás
kifizetése során is alkalmazni kell. (2) Az iskolakezdési utalvány biztosítására és a kapcsolódó feladatokra a hivatásos és szerződéses katonák, a honvédségi
közalkalmazottak egyes pénzbeli szociális juttatásairól szóló 11/2009. (VII. 10.) HM rendelet 15. § (1)–(3) bekezdésében
foglalt szabályokat kell alkalmazni. (3) A köztisztviselő részére a felhasznált cafeteriajuttatás összegéről havonta a változás-visszaigazoláson juttatásonként
összesített elszámolást kell adni. (4) Az üdülési csekket, melegétkezési utalványt, művelődési utalványt a honvédelmi szervezet személyügyi szerve által
készített jegyzék alapján kell átadni. A jegyzék tartalmazza a köztisztviselő nevét, az utalvány fajtáját, címletenkénti
darabszámát, sorszámát, összértékét, az átvevő aláírását, valamint a jegyzéket készítő nevét és a jogosultságot igazoló
munkáltatói jogkört gyakorló vezető jóváhagyását. (5) Az üdülési csekk, melegétkezési utalvány, művelődési utalvány szigorú számadású nyomtatvány. A jogosultak által
aláírt jegyzéket a szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt megőrizni.
(6) Az R. 7. §-a és 8. § (3) bekezdése szerinti adatszolgáltatás összeállítása a pénzügyi és számviteli feladatok
központosított végrehajtására kijelölt honvédelmi szervezet feladata. (7) Az üdülési csekk, melegétkezési utalvány, művelődési utalvány beszerzéséhez szükséges előirányzat tervezése, az
utalványok megrendelése, tárolása, nyilvántartása a pénzügyi és számviteli szerv feladata.
(8) Az igényelt lakáscélú munkáltatói támogatás folyósításához szükséges pénzügyi fedezetet a jogosultság
megállapítása után, a cafeteriajuttatás költségvetési előirányzata terhére történő átcsoportosítással, soron kívül kell
biztosítani. (9) A folyósított lakáscélú munkáltatói támogatás összegéről a területi lakásgazdálkodási szerv lakhatás-támogatási
egysége adatszolgáltatást teljesít a köztisztviselőt ellátó pénzügyi és számviteli szervnek.
Záró rendelkezések 18. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
19. § (1) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a köztisztviselők, a munkavállalók és az ösztöndíjas hallgatók egyes
pénzbeli szociális juttatásairól szóló 55/2009. (VII. 10.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 4. § (3) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép: „(3) A köztisztviselő részére a nevelési segélyt az R. közalkalmazottakra vonatkozó szabályainak alkalmazásával kell
megállapítani és folyósítani.” (2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg az Ut. a következő 4. § (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A köztisztviselő részére iskolakezdési támogatás a köztisztviselők cafeteriajuttatásáról szóló HM utasítás alapján
állapítható meg. Ha a köztisztviselő tartós külszolgálaton tartózkodik és ezért cafeteriajuttatásra nem jogosult, az
iskolakezdési támogatást az R. közalkalmazottakra vonatkozó szabályainak alkalmazásával kell megállapítani és
folyósítani.” 20. § (1) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg
a) az Ut. mellékletében az „A hivatásos és szerződéses katonák, a honvédségi közalkalmazottak egyes pénzbeli
szociális juttatásairól szóló HM rendelet 5. § (2) bekezdése szerinti adatok nyilvántartásához hozzájárulok.”
szöveg, illetve b) az egyes pénzbeli szociális juttatások igénylésének, megállapításának és elszámolásának szabályairól szóló
54/2009. (VII. 10.) HM utasítás 11. §-a hatályát veszti.
(2) Az utasítás 19. §-a és a 20. § (1) bekezdése 2010. január 31-én a hatályát veszti. E bekezdés 2010. február 1-jén a hatályát
veszti. Budapest, 2010. január 5. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
12/2013. (III. 14.) KIM utasítása a közszolgálati tisztviselők továbbképzésének minőségirányítási szabályzatáról.
A közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdés g) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki: 1. A közszolgálati tisztviselők továbbképzésére vonatkozó minőségirányítás szabályzatát a mellékletben foglaltak szerint
határozom meg. 2. A közszolgálati tisztviselők továbbképzésére vonatkozó minőségirányítási szabályzatot legalább évente egyszer felül
kell vizsgálni. 3. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
383/2014. (HK 11.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3346 AMLI ED 7. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 3346 AMLI (7. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezetei személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 41/2014. (HK 8.) HVKFH szakutasításában hatályba léptetett STANAG 3346 AMLI
(EDITION 7) – MARKING AND LIGHTING OF
AIRFIELD OBSTRUCTIONS címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2014.
november 1-jétől kell alkalmazni.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
172/2015. (VII. 2.) Korm. rendelete az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségek teljesítésében részt vevő intézmények feladatés hatásköréről, valamint a kapcsolódó eljárásrendről.
A Kormány az  Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat
kihirdetéséről szóló 2015.  évi XCIII.  törvény 5.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A RENDELET HATÁLYA 1. § E  rendelet hatálya az  EU saját forrásainak beszedésében, kiszámításában, költségvetési tervezésében, pénzügyi
lebonyolításában és ellenőrzésében részt vevő fejezet felügyeletét ellátó szervekre, valamint a  felügyeletük alá
tartozó költségvetési szervekre terjed ki.
1. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. A- és B-számla: a  609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 6.  cikke szerint összeállított dokumentum;
a dokumentum egységesített formáját a Közösségek saját forrásainak rendszere keretében a tagállamok által
a  Bizottsághoz eljuttatandó egyes információk továbbítására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló,
1997. március 20-i 97/245/EK, Euratom bizottsági határozat írja elő;
2. áfa-alapú hozzájárulás: a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés b) pontja értelmében
a  tagállam harmonizált áfa-alapjára vetített, minden tagállamra egységesen alkalmazott egységkulccsal
képzett összeg;
3. brit korrekció: a  2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat 4–5.  cikke értelmében a  tagállamok által
finanszírozott brit korrekció összege, amelynek alapjául szolgáló, a  költségvetési egyensúlytalanságok
elkerülését célzó korrekciós mechanizmus részét képezi a saját források rendszerének;
4. együttműködési megállapodás: az egyes saját forrás típusokkal összefüggő feladatok összehangolt teljesítése
érdekében egymástól független szervek között kötött két- vagy többoldalú megállapodás;
5. EU saját forrásai: a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat 2. cikke értelmében a tradicionális saját források,
az áfa-alapú hozzájárulás és a GNI-alapú hozzájárulás;
6. GNI-alapú hozzájárulás: a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés c) pontja értelmében
a tagállami bruttó nemzeti jövedelemre vetített egységkulccsal képzett összeg;
7. harmonizált áfa-alap: a  hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes
rendszeréről szóló, 1989. május 29-i 1553/89/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott, minden
tagállamra egységesen alkalmazott módszer alapján kiszámított áfa-alap;
8. tradicionális saját források: a  2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat 2.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja szerinti,
az  Európai Unió által a  tagsággal nem rendelkező országokkal folytatott kereskedelemre megállapított
vámok, egyéb vámok (a  továbbiakban együtt: vámok), valamint a  cukorágazat piacának közös szervezése
keretein belül nyújtott hozzájárulások (a továbbiakban: cukorágazati hozzájárulások).
II. FEJEZET
INTÉZMÉNYRENDSZER 2. Az EU saját forrásokat koordináló intézmény
3. § (1) Az  EU saját forrásokkal összefüggő koordinációs feladatok teljesítéséért az  államháztartásért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) a felelős.
(2) A  miniszter az  (1)  bekezdésben hivatkozott feladatok ellátása mellett gondoskodik az  áfa-alapú hozzájárulás,
a  GNI-alapú hozzájárulás és a  brit korrekció összegének a  10.  §-ban meghatározott számlára történő utalásáról
a 609/2014/EU, Euratom rendelet 10. cikkével összhangban.
3. A tradicionális saját források intézményei 4. § (1) A tradicionális saját forrásokhoz kapcsolódó, vámokkal összefüggő, e rendeletben meghatározott feladatok ellátása
tekintetében a miniszter és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) a felelős.
(2) A  tradicionális saját forrásokhoz kapcsolódó, cukorágazati hozzájárulásokkal összefüggő, e  rendeletben
meghatározott feladatok ellátása tekintetében a  miniszter és a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) a felelős.
5. § (1) A NAV feladata
a) a  vámok megállapítása, kivetése és beszedése a  vonatkozó európai uniós jogi aktusokkal és hazai
jogszabályokkal összhangban,
b) az A- és B-számlák összeállítása,
c) az  A-számlán feltüntetett vámbevétel összegének a  10.  §-ban meghatározott számlára történő utalása
a 609/2014/EU, Euratom rendelet 10. cikkével összhangban.
 (2) Az MVH feladata
a) a  cukorágazati hozzájárulások megállapítása, kivetése és beszedése a  vonatkozó európai uniós jogi
aktusokkal és hazai jogszabályokkal összhangban,
b) az A- és B-számlák összeállítása,
c) az A-számlán feltüntetett cukorágazati hozzájárulások pénzügyi teljesítésével összefüggő feladatok ellátása
a 609/2014/EU, Euratom rendelet 10. cikkével összhangban. 4. Az áfa-alapú hozzájárulás intézményei
6. § Az  áfa-alapú hozzájárulás meghatározásának alapjául szolgáló harmonizált áfa-alap kiszámításával összefüggő
feladatok ellátásért a miniszter, a NAV, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) és a Központi Statisztikai
Hivatal (a továbbiakban: KSH) a felelős.
7. § (1) A miniszter feladata a harmonizált áfa-alap éves tervezése, a tényleges harmonizált áfa-alap kiszámítása és az erről
szóló jelentés összeállítása.
(2) A tényleges harmonizált áfa-alap kiszámításában a KSH feladata
a) a súlyozott átlagos áfa-kulcs kiszámítása,
b) a korrekciós tételek kiszámításához adatok szolgáltatása a miniszter számára és
c) a kompenzációs tételek kiszámításához adatok szolgáltatása a miniszter számára.
(3) A tényleges harmonizált áfa-alap kiszámításában a NAV feladata adatok szolgáltatása a miniszter számára
a) az áfa-bevételekről,
b) a korrekciós tételek kiszámításához és
c) a kompenzációs tételek kiszámításához.
(4) A  tényleges harmonizált áfa-alap kiszámításában a  Kincstár feladata az  áfa pénzforgalmi bevételekről adatok
szolgáltatása a miniszter számára.
5. A GNI-alapú hozzájárulás intézményei 8. § (1) A  GNI-alapú hozzájárulás meghatározásának alapjául szolgáló GNI-alap számításával összefüggő feladatok
ellátásáért a miniszter és a KSH felelős.
(2) A GNI-alap vonatkozásában
a) az előrejelzésért a miniszter,
b) a tényleges GNI-alap kiszámításáért a KSH
a felelős.
6. A brit korrekció finanszírozásának intézménye 9. § A brit korrekció finanszírozásában való részvételi kötelezettség összegének kiszámításával és nyomon követésével
összefüggő feladatok ellátásért a miniszter a felelős.
III. FEJEZET
PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁS 10. § (1) Az  EU saját források pénzügyi teljesítése a  Magyar Nemzeti Banknál vezetett „Európai Bizottság–Saját források”
elnevezésű forintszámlára történik.
(2) Az  (1)  bekezdésben említett számla számlakivonatait a  Magyar Nemzeti Bank a  miniszter részére
− a számlatulajdonos felhatalmazása esetén − havonta megküldi.
11. § Az  EU saját források pénzügyi teljesítésére vonatkozó részletes eljárásrendet a  miniszter, a  NAV és az  MVH belső
szabályzatában rögzíti.
12. § A 609/2014/EU, Euratom rendelet 12. cikkében meghatározott késedelmi kamat megfizetése az adott EU saját forrás
tekintetében az e rendeletben meghatározott pénzügyi teljesítésért felelős intézményt terheli.
IV. FEJEZET
AZ EU SAJÁT FORRÁSOK NYILVÁNTARTÁSI, ADATSZOLGÁLTATÁSI ÉS BESZÁMOLÁSI RENDJE
13. § (1) Az  áfa-alapú hozzájárulás, a  GNI-alapú hozzájárulás és a  brit korrekció elszámolása tekintetében a  miniszter,
a  tradicionális saját források tekintetében a  NAV és az  MVH analitikus nyilvántartást vezet, amely nem része
az  e  szervezetek működésével kapcsolatos könyvvezetésnek, és nem része a  számvitelről szóló törvény előírása
szerinti könyvvezetésnek.
(2) Az (1) bekezdésben hivatkozott szervezetek az analitikus nyilvántartásaik tartalmát kötelesek úgy kialakítani, hogy
annak alapján az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet által előírt adatszolgáltatásnak megfeleljenek.
(3) Az  (1)  bekezdésben hivatkozott szervezetek analitikus nyilvántartásai − azon adat kivételével, amelyet jogszabály
más nyilvántartás részeként közhitelesnek minősít − közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősülnek.
14. § A  miniszter, a  NAV és az  MVH felelős a  pénzügyi folyamatokat rögzítő nyilvántartási rendszerben lévő, saját
felelősségébe tartozó pénzügyi adatok folyamatos frissítéséért, naprakészen tartásáért, valamint a rendszerbe bevitt
adatok teljes körűségéért és bizonylatokkal történő alátámasztottságáért.
V. FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 15. § (1) Az EU saját forrásokkal összefüggő feladatok részletes meghatározása és végrehajtása érdekében az egyes EU saját
források szerint a miniszter az MVH-val és a KSH-val együttműködési megállapodást köt.
(2) Az együttműködési megállapodásnak tartalmaznia kell az adott feladatot ellátó szervezet, illetve szervezeti egység
megnevezését, a rá vonatkozó feladat pontos leírását és a feladat teljesítésének határidejét.
(3) Az együttműködési megállapodásokat az együttműködő felek szükség esetén felülvizsgálják.
 (4) Az e rendeletben rögzített feladatok és az együttműködési megállapodásokban meghatározott részletes feladatok
végrehajtásához szükséges finanszírozási forrásokat az  1.  §-ban meghatározott, a  fejezetek felügyeletét ellátó
szervek kötelesek biztosítani.
(5) A  KSH-nak az  e  rendeletben meghatározott feladatai ellátásához szükséges adminisztratív adatokat a  statisztikai
szolgálat szervei rendelkezésére bocsátják.
VI. FEJEZET
ELLENŐRZÉS 16. § (1) A  II. Fejezetben felsorolt költségvetési szervek vezetői kötelesek az  EU saját források ellenőrzése tekintetében
a  608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet, valamint a  költségvetési szervek ellenőrzésére vonatkozó jogszabályok
rendelkezéseit megfelelően alkalmazni és végrehajtani.
(2) A  II. Fejezetben felsorolt költségvetési szervek kötelesek az  ellenőrzés érdekében az  Európai Számvevőszéket,
valamint az Európai Bizottság hatáskörrel rendelkező szerveit, képviselőit az ellenőrzési munkájukban a helyszínen
is, a  megfelelő dokumentumok, számlák, nyilvántartások, egyéb igazoló okmányok, bizonylatok rendelkezésre
bocsátásával segíteni.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. § (1) Ez a rendelet a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat hatálybalépésének napján lép hatályba.
 (2) E  rendelet hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően
a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
18. § Ez a rendelet
a) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat;
b) az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i
608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet;
c) a  tradicionális, a  héa- és a  GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról,
valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló, 2014. május 26-i 609/2014/EU, Euratom
tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 19. § Hatályát veszti az Európai Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségek teljesítésében részt vevő intézmények
feladat- és hatásköréről, valamint a kapcsolódó eljárásrendről szóló 101/2008. (IV. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
242/2009. (X. 29.) Korm. rendelete a lakóingatlanok adójának bevallásához felhasználható becsült forgalmi érték közléséről.
Annak érdekében, hogy az adózók hatékony segítséget kapjanak az egyes nagy értékű vagyontárgyakat terhelő adóról szóló
2009. évi LXXVIII. törvényben szabályozott lakóingatlanok adója bevallásához a Kormány a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
szóló 1949. évi XX. törvény (Alkotmány) 35. §-ának (2) bekezdésében foglalt eredeti jogalkotó hatáskörében és az Alkotmány 35. §-a
(1) bekezdésének a) és b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja.
1. § (1) Az állami adóhatóság az egyes nagy értékű vagyontárgyakat terhelő adóról szóló 2009. évi LXXVIII. törvényben
(a továbbiakban: Nért.) szabályozott adóköteles lakóingatlan forgalmi értékének megállapításához a lakóingatlan
tulajdonosa vagy a lakóingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja (a továbbiakban: kérelmező) számára
a (3) bekezdésben rögzített adatok és a forgalmiérték-adatbázisában lévő forgalmiérték-adatok mint összehasonlító
értékadatok ismeretében, azok összevetésével közli a lakóingatlan becsült forgalmi értékét.
(2) A kérelmező a (3) bekezdés szerinti adatokat – döntésétől függően – a Központi Elektronikus Szolgáltató rendszeren
vagy – az elektronikus közszolgáltatásokról szóló törvény szerinti azonosítás igénybevétele nélkül – az állami
adóhatóság honlapján elérhető on-line adatlap kitöltésével közli az állami adóhatósággal, egyúttal nyilatkozik arról,
hogy hozzájárul a közölt adatok nyilvántartásához, kezeléséhez. Az állami adóhatóság – ha az adatlap a (3) bekezdés
szerinti adatokat és az adatkezeléshez való hozzájáruló nyilatkozatot maradéktalanul tartalmazza – az (1) bekezdés
szerint becsült forgalmi értéket a kérelmező részére elektronikus levélként az elektronikus levélcímére küldi meg.
(3) Az (1) bekezdésben említett adatok a következők:
a) a lakóingatlan címe (irányítószám, település, közterület neve, házszám vagy helyrajzi szám),
b) a kérelmező neve, (cégneve) adóazonosító száma, elektronikus levélcíme, az adatkérés jogcíme (tulajdonos,
vagyoni értékű jog jogosítottja), c) a lakóingatlan hasznos alapterülete, és a lakáshoz, üdülőhöz tartozó telek vagy telekhányad területe,
d) a lakóingatlan Nért-ben meghatározott ingatlanfajták (egylakásos lakóépületben lévő lakás, több lakásos
lakóépületben vagy egyéb épületben lévő lakás, üdülő) szerinti besorolása,
e) a lakóingatlan, illetve – többlakásos lakóépületben lévő lakóingatlan esetén – a lakóingatlant tartalmazó épület
(a továbbiakban: lakóépület) kora, f) a lakóingatlan, illetve a lakóépület felújításának ténye és időpontja,
g) a lakóingatlan, illetve lakóépület falazata, az alkalmazott építési technológia,
h) a lakóingatlanhoz, illetve lakóépülethez tartozó telek közművesítettsége,
i) a lakóingatlanhoz, illetve a lakóépülethez tartozó telek határa előtti út burkolata,
j) a lakóingatlan komfortfokozata, k) a lakóingatlanban lévő lakószobák száma,
l) a lakóingatlanhoz, illetve lakóépülethez tartozó gépjárműtárolók hasznos alapterülete,
m) a lakóingatlanban vagy a lakóingatlanhoz tartozó telken lévő úszómedence űrtartalma,
n) lakóépületben lévő lakóingatlan esetén a lakószobák tájolása,
o) lakóépületben lévő lakóingatlan esetén, a lakóingatlan lakóépületen belüli megközelíthetősége (a lakóingatlan
elhelyezkedése, felvonó léte). 2. § Az állami adóhatóság az e rendelet szerinti szolgáltatást, az adatkérő személyére és az ingatlanról közölt adatokra
kiterjedően – a 4. §-ban foglaltak végrehajtása céljából – naplózza, és a közlést követő 6. év végéig megőrzi.
3. § Az e rendelet szerinti szolgáltatás díjmentes.
4. § Ha az adózó az általa megjelölt, az 1. § (3) bekezdése szerinti felsorolás minden elemére kiterjedő, valós – és az adóév
január 1-jén is fennálló – adatok alapján e rendelet szerint, a bevallás benyújtását megelőző hat hónapon belül
a becsült értéket jelöli meg forgalmi értékként a Nért. szerinti adóbevallásban, vagy adóbevallást erre tekintettel nem
nyújt be, és az adóhatóság az ellenőrzés során a becsült forgalmi értéknél magasabb valós forgalmi értéket állapít meg,
e körülményt úgy kell értékelni, hogy az adózó az adott helyzetben a tőle elvárható körültekintéssel járt el, ezért az
adóhatóság az adóbírság kiszabását, illetve a késedelmi pótlék felszámítását hivatalból mellőzi.
5. § E rendelet 2009. november 15-én lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1179/2013. (IV. 5.) Korm. határozata a Kormányablakok felállításáról és az ehhez szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról szóló 1300/2011. (IX. 1.) Korm. határozat 3. pontjának hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti a  Kormányablakok felállításáról és az  ehhez szükséges pénzügyi fedezet biztosításáról szóló
1300/2011. (IX. 1.) Korm. határozat 3. pontja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
414/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására
tekintettel dr. Dóczi Mártát 2018. október 9-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2006. (XII. 28.) MeHVM–GKM együttes rendelete a Kohéziós Alap közreműködő szervezet kijelöléséről.
Az Európai Unió strukturális alapjaiból és Kohéziós
Alapjából származó támogatások hazai felhasználásáért
felelős intézményekről szóló 1/2004. (I. 5.) Korm. rendelet
33. §-a (3) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeljük el:
1. § A Kohéziós Alap bevonásával finanszírozott közlekedési projektek megvalósításához szükséges valamennyi
intézkedés tekintetében közreműködő szervezetként az
Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóságot jelöljük ki.
2. § (1) Ez a rendelet a 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Kohéziós Alap közreműködő szervezet kijelöléséről szóló 3/2004. (IV. 21.) TNM–GKM együttes rendelet.
Gál J. Zoltán s. k., Dr. Kóka János s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatal gazdasági és közlekedési miniszter


text:
73/2018. (IV. 20.) Korm. rendelete a helyi közszolgáltatás információs rendszerről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 10. § tekintetében az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
105.  § (1)  bekezdés a) és e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. alapinfrastruktúra: a helyi közszolgáltatás információs rendszer működését biztosító adatközponti és hálózati
informatikai infrastruktúra, különösen a fizikai szerverek, hálózati eszközök és a virtualizációs platform;
2. alkalmazásüzemeltetés: a helyi közszolgáltatás információs rendszer alkalmazásoldali működtetése, ide nem
értve a  helyi közszolgáltatás információs rendszer működéséhez szükséges – nem informatikai jellegű  –
szakmai alkalmazástámogatói feladatokat (például az  önkormányzati felhasználók napi szintű támogatása,
önkormányzati és ágazati oldalról érkező fejlesztési igények meghatározása);
3. helyi közszolgáltatás: törvényben meghatározott helyi közügy, valamint helyben biztosítható közfeladat;
4. helyi közszolgáltatás információs rendszer: a  települési önkormányzatok által biztosított helyi
közszolgáltatások tervezésének, valamint az  operatív feladatellátás szervezésének és fejlesztésének
támogatását szolgáló elektronikus információs és vezetői döntéstámogató rendszer;
5. központi szolgáltató: a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: NISZ Zrt.) és az  IdomSoft Informatikai Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: IdomSoft Zrt.).
2. A helyi közszolgáltatás információs rendszer működtetése és üzemeltetése
2. § (1) A  helyi közszolgáltatás információs rendszert (a  továbbiakban: IKIR) a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) működteti.
(2) Az IKIR elemei:
a) adattárház,
b) szakmai modulok,
c) karbantartó, adatátviteli és támogató funkciók.
(3) Az IKIR a  felhasználói adatigényeket strukturált adattárolást biztosító, az  1.  mellékletben meghatározott
forrásrendszerekből (a  továbbiakban: forrásrendszerek) átvett adatokra épülő adattárházi funkció segítségével
szolgálja ki.
(4) Az IKIR szakmai moduljai:
a) elemzési modul,
b) feladatellátás-tervezési és -elemzési modul,
c) elégedettségmérési modul.
(5) Az IKIR működéséhez szükséges – nem informatikai jellegű – szakmai alkalmazástámogatói feladatokat a miniszter
által irányított minisztérium hivatali szervezetében működő IKIR Kompetencia Központ (a  továbbiakban: Központ)
látja el. A Központ feladata különösen
a) a felhasználási feltételek kialakítása,
b) a rendszerhasználathoz szükséges regisztráció menedzselése, támogatása,
c) az ügyfélszolgálati feladatok ellátása,
d) a központi forrásrendszerekből származó adatok biztosításával és a  rendszer belső adatösszhangjával
kapcsolatos feladatok ellátása,
e) az alkalmazástámogatás,
f ) a működés ellenőrzése és a fejlesztési irányok meghatározása,
g) az incidenskezelés, hibaelhárítás koordinációja.
3. § (1) Az IKIR alapinfrastruktúra üzemeltetője és továbbfejlesztője a NISZ Zrt.
 (2) Az  IKIR alkalmazásüzemeltetésének és az  alkalmazás továbbfejlesztésének feladatait – a  2.  § (5)  bekezdés
a)–g) pontja szerinti szakmai alkalmazástámogatói feladatok kivételével – az IdomSoft Zrt. látja el.
 (3) Az IKIR működési környezetét a Kormányzati Adatközpontban kell biztosítani.
 (4) A  központi szolgáltatók által ellátott feladatokra vonatkozóan az  e-közigazgatásért felelős miniszter
a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
4. §-a alapján központi szolgáltatási megállapodást köt, a központi szolgáltatók által ellátott feladatok finanszírozása
e  megállapodás keretein belül történik. Az  egyes szolgáltatási szintek részletes tartalmát a  központi szolgáltatási
megállapodás határozza meg.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti közszolgáltatási szerződés megkötéséhez szükséges források rendelkezésre állásáról
–  a  közszolgáltatási szerződések finanszírozását biztosító fejezeti kezelésű előirányzat javára történő
átcsoportosításáról – a miniszter gondoskodik.
3. Csatlakozási feltételek 4. § (1) Az IKIR szolgáltatásait
a) a települési önkormányzatok,
b) a helyi önkormányzatok és a  helyi közszolgáltatások központi szakmai tervezését, koordinációját,
a  feladatellátás szakmai irányítását és felügyeletét, szabályozását és finanszírozását végző központi
államigazgatási szerv (a továbbiakban: központi szerv)
regisztrált felhasználói vehetik igénybe.
 (2) Az  (1) bekezdésben megjelölteken kívüli szervezet részére az  IKIR szolgáltatásainak igénybevételére a miniszterrel
kötött szerződés alapján van lehetőség.
 (3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti szervek vezetői az IKIR-hez való csatlakozást a miniszternél önkéntes regisztráció útján
kezdeményezhetik. A  regisztráció az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól
szóló 2015.  évi CCXXII.  törvény 35.  § (1)  bekezdés a) vagy b)  pontja szerinti kormányzati azonosítási szolgáltatás
igénybevételével történik.
(4) A csatlakozás feltétele a miniszter által meghatározott adatkezelési tájékoztató és felhasználási feltételek elfogadása.
 (5) A  regisztráció és az  IKIR szolgáltatásainak igénybevétele a  települési önkormányzatok és a  központi szerv részére
térítésmentes. 4. IKIR adattárház 5. § (1) Az IKIR forrásadatai:
a) a forrásrendszerek részéről átadott,
b) az IKIR felhasználói által rögzített,
c) az elégedettségmérési modulban anonim módon megadott,
d) a  Helyi versenyképesség-fejlesztési kutatási programban (KÖFOP-2.3.3-VEKOP-16-2016-00001) keletkezett
elégedettségmérési
adatok. (2) Az  IKIR működtetésének biztosításához a  forrásrendszerek az  1.  mellékletben meghatározott közérdekű vagy
közérdekből nyilvános adatokat rendszeresen szolgáltatják.
(3) A  miniszter és a  forrásrendszer működtetéséért felelős más miniszter vagy központi szerv vezetője határozatlan
idejű megállapodásban rendezik különösen az alábbiakat:
a) az átadott adatok leírása, jellemzése (adattartalom felsorolása, az  egyes adatmezők leírása, a  kötött
értékkészlettel bíró adatkörök értékkészletének listázása és ismertetése),
b) az átadott adatok formátumának specifikálása,
c) az adatátadások rendszeressége, időzítése,
d) a korábbi évek adatainak visszamenőleges átadhatósága, e  múltbeli adatok esetleges strukturális
átvezetéseinek specifikálása,
e) az átadás technológiája (adathordozó, állomány le-, illetve feltöltések, online nézetek meghívása, illetve
mindezek technikai paraméterei),
f ) normál üzemviteli, tesztelési, hibakezelési kapcsolattartók megadása,
g) az átadott adatok láthatóságának esetleges speciális feltételei.
5. Adatkezelés 6. § (1) A forrásrendszerekből átadott adatok tartalmáért a forrásrendszer adatkezelője felel.
 (2) Az  IKIR-t úgy kell kialakítani, hogy a  feladatellátás-tervezési és -elemzési modulban és az  elégedettségmérési
modulban rögzített adatokhoz csak az  adatgazda települési önkormányzat férhet hozzá, azokat más települési
önkormányzat kizárólag az adatgazda települési önkormányzat engedélyével ismerheti meg.
(3) Az  IKIR adattárházban lévő adat közérdekű adat megismerése iránti igény alapján történő megismerését
forrásrendszerekből származó adat esetén a  forrásrendszer adatkezelője, a  feladatellátás-tervezési és -elemzési
modulban és az  elégedettségmérési modulban rögzített adat esetén az  adatgazda települési önkormányzat
biztosítja.
6. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–6. § és a 8–9. § 2018. április 25. napján lép hatályba.
8. § (1) A  3.  § a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A  3.  § tervezetének a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
9. § A központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
3. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
10. § Az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az  ügyfél úgy kíván az  általános célú elektronikus kéreleműrlap szolgáltatás (a  továbbiakban: e-Papír
szolgáltatás) útján kérelmet, iratot, egyéb beadványt (a továbbiakban együtt: beadvány) benyújtani, hogy
a) az adott beadvány esetében jogszabály alapján az elektronikus kapcsolattartásra nincs lehetőség,
b) az elektronikus benyújtásra jogszabály további formai követelményeket állapít meg, vagy
c) az ügyre vonatkozóan az elektronikus ügyintézést biztosító szerv a 115. vagy a 116. § szerinti szolgáltatás szerinti
elektronikus űrlapot rendszeresít,
– ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a  beadványt be nem nyújtottnak kell tekinteni, és az  elektronikus
ügyintézést biztosító szerv erről, valamint az irat benyújtásának lehetséges módjairól az ügyfelet a kapcsolattartásra
szolgáló elérhetőségén a beadvány előterjesztésétől számított nyolc napon belül tájékoztatja.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (II. 1.) MK rendelete a kormányzati kommunikációs beszerzések során alkalmazható informatikai rendszerrel szemben támasztott követelményekről.
A Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről
szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet 15.  § (6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 19/B.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
– a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 5.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya:
a) a Nemzeti Kommunikációs Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal),
b) a  Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított
közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 1. § a) és
c) pontjában meghatározott érintett szervezetekre és szállítókra, valamint
c) a  Korm. rendelet 4/A.  § (2)  bekezdése szerinti akkreditált informatikai rendszerre (a továbbiakban:
informatikai rendszer)
terjed ki. 2. § A  Hivatal elnöke állapítja meg az  informatikai rendszerrel szemben támasztott, e  rendeletben meghatározott
követelményeken belüli részletes műszaki paramétereket, továbbá a  követelményeknek, valamint a  műszaki
paramétereknek való megfelelést (akkreditáció).
2. Az informatikai rendszerrel szembeni műszaki követelmények 3. § Az informatikai rendszernek műszakilag a következő követelményeknek kell megfelelnie:
a) az informatikai rendszer vékony klienses reszponzív – azaz hordozható és asztali eszközökön is használható –
webes felületet biztosít a felhasználók számára,
b) az informatikai rendszer biztonságos kapcsolaton keresztül kommunikál,
c) az  informatikai rendszer jogosultságkezeléssel rendelkezik, amely biztosítja, hogy csak az  illetékes
felhasználók férhessenek hozzá az adatokhoz,
d) az  informatikai rendszer lehetőséget biztosít a  meglévő informatikai rendszerekkel való szabványos
interfészen keresztül megvalósított interoperabilitásra,
e) az  informatikai rendszerre vonatkozóan felhasználói, fejlesztői és üzemeltetési dokumentáció áll
rendelkezésre. 4. § Az  informatikai rendszert támogató informatikai infrastruktúrát a  következő követelményeknek megfelelően kell
kialakítani:
a) naptári évenként legalább tízezer beszerzési eljárás adatainak tárolására és folyamatainak kezelésére
alkalmas,
b) az  informatikai rendszeren keresztül továbbított (küldött és fogadott) adatok archiválására és tárolására
a 2. §-ban meghatározott paraméterek szerint alkalmas,
c) az informatikai rendszerhez való hozzáférés teljes körű naplózása biztosított,
d) az  informatikai rendszerről rendszeres biztonsági mentés készül, amely alapján visszaállítható egy korábbi
állapot,
e) az informatikai rendszer 99,9%-os rendelkezésre állást nyújt munkanapokon a 6 és 20 óra közötti időszakban.
3. Felhasználói szerepkörökkel és felhasználói jogosultsági szintekkel kapcsolatos követelmények
5. § Az  informatikai rendszernek elkülönítetten kell kezelnie a  Hivatal, az  érintett szervezet és a  szállító szerepköreit.
Az  egyes szerepkörökön belül elkülönítetten kell kezelni az  engedélyező, az  adminisztrátor és a  felhasználói
jogosultsági szinteket.
6. § A Hivatal rendelkezik felhasználói, engedélyező és adminisztrátor jogosultságokkal. Az érintett szervezet és a szállító
felhasználói szerepkörrel rendelkezik.
4. Visszamenőleg is nyomon követendő rendszerparaméterek 7. § A nyomon követendő rendszerparaméterek:
a) a bejelentkezett felhasználók számának időbeli változása szerepkör és jogosultsági szint szerint,
b) a beszerzési eljárások állapota,
c) az informatikai rendszer terheltsége,
d) átlagos válaszidők.
5. Funkcionális követelmények 8. § Az informatikai rendszernek alkalmasnak kell lennie
a) a  beszerzések teljesülésével kapcsolatos adatok valós idejű nyomon követése érdekében a  tervek,
megrendelések, vásárlási adatok, teljesítési igazolások és számlák feltöltésére,
b) az informatikai rendszerből származtatható adatokból, információkból nyert kimutatások készítésére,
c) dokumentált interfész kapcsolat biztosítására más állami közbeszerzési informatikai rendszerhez.
6. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke