text:
56/2014. (XII. 5.) BM rendelete a rendőrségi fogdák rendjéről.
A Rendőrségről szóló 1994.  évi XXXIV.  törvény 101.  § (2)  bekezdés g)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4., 22. és 23.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 5. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben,
a legfőbb ügyész véleményének kikérésével –,
a 16. alcím vonatkozásában a  Rendőrségről szóló 1994.  évi XXXIV.  törvény 101.  § (2)  bekezdés g)  pontjában, valamint
az  egészségügyről szóló 1997.  évi CLIV.  törvény 247.  § (5)  bekezdés a)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4., 22. és 23.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI.  6.) Korm. rendelet 48.  § 3. és 5.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével
egyetértésben, a legfőbb ügyész véleményének kikérésével –
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendeletet
a) a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény szerinti szabadságvesztés büntetés és javítóintézeti
nevelés,
b) a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény szerinti őrizet és előzetes letartóztatás,
c) a büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) szerinti büntetés-végrehajtási őrizet,
d) az  Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012.  évi CLXXX.  törvény szerinti
őrizet, továbbá a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény szerinti őrizet,
e) a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012.  évi
II. törvény szerinti szabálysértési őrizet, büntetésként kiszabott szabálysértési elzárás, valamint
f ) a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény szerinti közbiztonsági őrizet
rendőrségi fogdán történő végrehajtása során kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. fogdán kívüli őrzés: az a szolgálati tevékenység, amelynek során a fogvatartott biztonságos őrzéséről a fogdán
kívül, meghatározott helyen gondoskodnak,
2. fogvatartásért felelős: a Bv. tv. 427. § (8) bekezdésében meghatározott vezetők,
3. fogvatartást végrehajtó szerv: a  rendőrkapitányság, a  megyei vagy fővárosi rendőr-főkapitányság, valamint
a Készenléti Rendőrség,
4. fogvatartott: az 1. § a)–f ) pontjában meghatározott személyi szabadságelvonással érintett személy,
5. kísérés: az  a  szolgálati tevékenység, amelynek során a  fogvatartottat meghatározott szervhez vagy helyre
kísérik, szállítják,
6. rendkívüli esemény: a  fogvatartást érintő természeti vagy ipari katasztrófa, továbbá minden olyan esemény,
tevékenység vagy mulasztás, amely a  fogvatartott, a  fogdaőrség, az  ellenőrző életét, testi épségét,
egészségét, a fogda rendjét, az őrzésbiztonságot sérti vagy súlyosan veszélyezteti, így különösen:
a) a fogvatartott által a fogdában elkövetett bűncselekmény vagy szabálysértés,
b) a fogdaőrség jogszerű eljárásával szembeni ellenszegülés,
c) a fogda rendjének megzavarása,
d) a fogvatartott balesete, fertőző megbetegedése, halála,
e) a fogvatartott öngyilkossági kísérlete vagy szándékos egészségkárosítása,
f ) az étkezés csoportos megtagadása, ételmérgezés.
3. A fogda 3. § (1) A  fogda a  fogvatartottak elhelyezésére, biztonságos őrzésére szolgáló, huzamos emberi tartózkodásra alkalmas
épület vagy épületrész. A zárka a fogdán belül elhelyezkedő, a fogvatartottak elhelyezésére szolgáló olyan helyiség,
amelynek nyílászárói a külön rendelkezésekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelelnek.
(2) A  zárkában elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden fogvatartottra legalább hat köbméter
légtér, és a  férfi fogvatartottak esetén legalább három négyzetméter, a fiatalkorúak, valamint a női fogvatartottak
esetén legalább három és fél négyzetméter mozgástér jusson. A mozgástér meghatározása szempontjából a zárka
alapterületéből az  azt csökkentő berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell
hagyni.
(3) A zárka felszerelési és berendezési tárgyait az 1. melléklet tartalmazza.
 (4) A  fogda egyes helyiségeinek hőmérsékletét, megvilágítását és annak értékeit az  országos településrendezési és
építési követelményekről szóló jogszabályban foglaltak szerint kell biztosítani.
 (5) A fogda szünetmentes áramellátását biztosítani kell.
 (6) Természetes szellőzést kell biztosítani a  fogvatartott befogadására és a  fogdai őrszolgálat elhelyezésére szolgáló
helyiségekben, a  zárkákban, az  orvosi szobában, a  látogatók fogadására szolgáló helyiségekben, a  többcélú
helyiségekben, az élelmezési ellátó helyiségekben.
(7) Természetes szellőzés hiányában mesterséges szellőztetést kell biztosítani a fogda egyéb helyiségeiben.
4. § Az AIDS és más fertőzések veszélyének elhárítása érdekében minden fogdát el kell látni a mechanikai sérülésektől,
valamint újraélesztés esetén a vérrel történő érintkezéstől megvédeni képes védőfelszereléssel.
4. A fogda napirendje 5. § (1) A fogda napirendjét a fogvatartásért felelős határozza meg. A fogda napirendjében kell meghatározni
a) az étkezés,
b) a szabad levegőn tartózkodás,
c) az orvosi vizsgálat,
d) a tisztálkodás,
e) a zárkarendezés és takarítás,
f ) az ébresztő és a takarodó,
g) a látogatás,
h) a telefonbeszélgetés
időpontját.
(2) A takarodó és az ébresztő között legalább 8 óra folyamatos pihenőidőt kell biztosítani.
 (3) Az étkezésre naponta háromszor, reggel és este 30 percet, délben 45 percet kell biztosítani.
 (4) A napirendet a fogvatartott részére anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven a befogadást követően írásban,
haladéktalanul át kell adni. A napirendet a fogvatartott magánál tarthatja.
 (5) A  napirend fogvatartott részére történő átadására a  14.  § (3) és (4)  bekezdésében foglaltakat megfelelően
alkalmazni kell.
 (6) A napirendtől eltérni kizárólag a) befogadás vagy a fogdából történő végleges elbocsátás, javítási, karbantartási munkálatok,
b) a fogdában tartott ellenőrzés, szemle,
c) rendkívüli esemény
miatt lehet.
(7) A zárkán belül ellenőrzést 22.00 órától 06.00 óráig csak különösen indokolt esetben szabad tartani.
6. § (1) A  rendkívüli eseményt a  fogvatartásért felelős köteles soron kívül kivizsgáltatni, és haladéktalanul jelenteni
a büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyésznek.
(2) A  fogvatartásért felelős az  elhunyt fogvatartott temetését, hamvasztását csak a  hatósági boncolás megtörténte
után, a  büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyész hozzájáruló nyilatkozatának birtokában
engedélyezheti.
(3) Rendkívüli esemény idején a  fogda rendjének helyreállításáig a  fogvatartásért felelős szüneteltetheti vagy
korlátozhatja a  fogvatartottak levelezéshez, telefonáláshoz, látogatáshoz és csomag fogadásához való jogainak
gyakorlását.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti intézkedés elrendeléséről a  büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyészt
haladéktalanul értesíteni kell.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti intézkedést kiváltó ok előidézésében vétlen fogvatartott részére az  elmaradt jogainak
gyakorlását utólag lehetővé kell tenni.
5. A fogda ellenőrzése 7. § (1) Általános fogdaellenőrzésre jogosult:
a) a rendészetért felelős miniszter,
b) a rendészetért felelős államtitkár,
c) az alapvető jogok biztosa,
d) a büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó ügyész,
e) az országos rendőrfőkapitány és helyettesei, illetve az országos rendőrfőkapitány által szervezeti és működési
szabályzatban kijelölt személyek,
f ) az illetékes megyei vagy fővárosi rendőrfőkapitány és helyettesei,
g) a  Készenléti Rendőrség által üzemeltett fogda vonatkozásában a  Készenléti Rendőrség parancsnoka és
helyettesei,
h) az illetékes rendőrkapitány és helyettese,
i) a tevékenység-irányító központ ügyeletvezetője és főügyeletese,
j) akit e célból nyílt paranccsal vagy megbízólevéllel láttak el, továbbá,
k) akit erre külön jogszabály felhatalmaz.
(2) Részleges fogdaellenőrzésre jogosult:
a) az őrzésbiztonság tárgyi feltételeinek biztosításáért felelős rendőrségi vezető, valamint megbízottjai,
b) az orvos, a fogvatartottak egészségügyi ellátásának szabályai szerint,
c) a Rendvédelmi Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálat,
d) a rendőrség munkavédelmi főfelügyelője.
6. A fogdai őrszolgálat 8. § Fogdaőri szolgálatot az láthat el, aki
a) a fogdaőri szolgálatra egészségileg és fizikailag alkalmas,
b) alapvizsgát tett a  fogvatartásra és az  őrzésre vonatkozó hatályos rendelkezésekből, valamint az  elsősegély
nyújtási alapismeretekből,
c) nem áll büntetőeljárás hatálya alatt,
d) fogdaszolgálati fegyelemsértés miatt nem áll fegyelmi eljárás hatálya alatt.
9. § A  fogdaőrök kötelesek a  zárkában elhelyezett fogvatartottak viselkedését folyamatosan figyelemmel kísérni, azt
legalább 20 percenként, előzetes figyelmeztetés nélkül a betekintő sávon keresztül szemrevételezéssel ellenőrizni.
Gyakrabban – szükség esetén folyamatosan – kötelesek ellenőrizni azokat a  fogvatartottakat, akik rendkívüli
eseményt eredményező cselekményt követtek el, vagy akikről viselkedésük alapján a  rendkívüli eseményt
eredményező cselekmény elkövetése alaposan feltehető.
7. A fogvatartottak kísérése és fogdán kívüli őrzése
10. § (1) A fogvatartott fogdán kívüli kísérését és őrzését
a) bűnügyi őrizetes, előzetesen letartóztatott, valamint nyomozási cselekmény elvégzése érdekében kiadott
elítélt és javítóintézeti nevelés alatt álló fiatalkorú esetén a  fogvatartottal kapcsolatos eljárást folytató
nyomozó hatóság,
b) szabálysértési őrizetes, közbiztonsági őrizetes, valamint a  büntetés-végrehajtási őrizetbe vett elítélt esetén
a fogvatartásért felelős által kijelölt rendőri szerv,
c) bíróság vagy ügyészség által elrendelt fogvatartás esetén a fogvatartást végrehajtó szerv
hajtja végre.
(2) A  fogvatartottnak a  fogdából történő kiadása, valamint a  fogdába történő visszafogadása előtt a  fogvatartott
ruházatát át kell vizsgálni.
11. § A  kísérésre a  rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet (a  továbbiakban: R.), vagy
a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja által történő kísérés esetében az  elfogott, előállított,
őrizetbe vett és fogva tartott személyek őrzésének, kísérésének részletes eljárási szabályairól szóló 11/2009. (IV. 29.)
PM rendelet rendelkezéseit alkalmazni kell.
12. § (1) A  fogdán kívüli őrzés során a  bilincs használatára a  Rendőrségről szóló 1994.  évi XXXIV.  törvény, vagy a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja által történő őrzés esetében a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló
2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.) rendelkezéseit alkalmazni kell.
(2) A fogdán kívüli őrzés során a bilincselés módjára az R., vagy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja
által történő őrzés esetében a NAV tv. rendelkezéseit alkalmazni kell.
8. A fogvatartottak befogadása és elbocsátása 13. § (1) A  fogvatartott befogadásához a  fogvatartásért felelős rendelvényt állít ki, amely tartalmazza a  45.  § (1)  bekezdés
a)–c)  pontjában meghatározott adatokat. Rendelvényt akkor is ki kell állítani és a  befogadáskor ellátandó
feladatokat akkor is végre kell hajtani, ha a fogvatartott fogdai elhelyezése korábban más jogcímen alapult.
(2) Befogadáskor a  fogvatartott ruházatát és csomagját támadásra vagy önveszély okozására alkalmas tárgy elvétele
céljából át kell vizsgálni. A ruházat átvizsgálását a fogvatartottal ellentétes nemű személy nem végezheti. A ruházat
átvizsgálásakor a  fogvatartottal ellentétes nemű személy nem lehet jelen, kivéve, ha az  átvizsgálás technikai
eszközzel történik.
(3) A  Magyar Honvédség, a  rendvédelmi szervek, az  Országgyűlési Őrség és a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos
állományú, illetve nyugállományba helyezett, továbbá a rendvédelmi szervek különleges foglalkoztatási állományú
tagjait egyenruhában, valamint a  rendvédelmi szervek állományába tartozó vagy közfeladatot ellátó személyeket
formaruhában a fogdába befogadni tilos.
(4) Befogadáskor a fogvatartottnál lévő tárgyakról jegyzőkönyvet kell készíteni. A letétként kezelt pénzt egy összegben,
a  külföldi fizetőeszközöket címletenként és sorszám szerint, a  többi – letétként kezelt – tárgyat megnevezésük,
számuk és jellegzetességük feltüntetésével kell jegyzőkönyvbe foglalni. Külön kell felsorolni azokat a  tárgyakat,
amelyeket a fogvatartott magánál kíván tartani.
(5) A fogvatartott birtokában nem tartható és szobahőmérsékleten nem tárolható élelmiszereket a befogadáskor meg
kell semmisíteni, amelyről külön jegyzőkönyvet kell felvenni.
(6) A jegyzőkönyveket a fogvatartottal is alá kell íratni, és egy példányát részére át kell adni.
 (7) A letétként kezelt tárgyak letételkori, valamint megfelelő állapotban történő megőrzéséről a fogvatartást végrehajtó
szerv gondoskodik. A  fogvatartott a  birtokában tartható személyes tárgyait a  zárkában az  erre kijelölt helyen
tarthatja.
14. § (1) A szabálysértési és közbiztonsági őrizetest a befogadásakor írásban, az általa értett nyelven egyszerűen, közérthető
módon kell tájékoztatni
a) az anyanyelvhasználat jogáról,
b) az egészségügyi ellátáshoz való jogáról,
c) a kapcsolattartás formáiról,
d) a  rendőrségi fogdában betartandó magatartási szabályokról, a  fegyelmi felelősségről és a  fegyelmi eljárás
rendjéről,
e) a biztonsági intézkedésekről,
f ) a kártérítési felelősség rendjéről.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jogokról szóló írásbeli tájékoztatót a  szabálysértési és közbiztonsági őrizetes
magánál tarthatja.
(3) A tájékoztatás megtörténtét és annak tudomásul vételét írásban kell rögzíteni. Ha a szabálysértési és közbiztonsági
őrizetes írni, olvasni nem tud, a tájékoztatást szóban – két tanú jelenlétében – kell elvégezni, és annak megtörténtét
írásban kell rögzíteni.
(4) Ha a tájékoztatás időpontjában az írásbeli tájékoztató a szabálysértési és közbiztonsági őrizetes által értett nyelven
nem áll rendelkezésre, a tájékoztató lefordítása és átadása érdekében haladéktalanul intézkedni kell.
15. § (1) A  fogvatartott a  fogdában csak akkor helyezhető el, ha az  előzetes orvosi vizsgálat során az  orvos írásban állást
foglalt arról, hogy a  fogvatartott az  egészségi állapotára figyelemmel a  fogdában elhelyezhető. Amennyiben
az elkülönítése indokolt, az orvos arról is írásban foglal állást.
(2) A  fogvatartott csak akkor fogadható be, ha az  orvosi vizsgálat során írásban rögzítették a  fogvatartotton lévő
külsérelmi nyomokat, valamint az  azok keletkezési körülményeire vonatkozó, vagy a  külsérelmi nyomok hiányát
megállapító orvosi véleményt.
(3) Ha a fogvatartott a hatóság tagja általi bántalmazását panaszolja, orvosi látleletet is kell készíttetni. A fogvatartást
végrehajtó szerv az  orvosi látlelet és vélemény alapján a  bántalmazásról szóló panaszt jegyzőkönyvben rögzíti,
amelyet a  fogvatartásért felelős a  látlelettel együtt a  büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeletét ellátó
ügyésznek megküld.
(4) A  fogvatartottra vonatkozó egészségügyi dokumentációval kapcsolatos iratbetekintésre és másolat kiadására
az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvény rendelkezéseit
kell alkalmazni.
16. § (1) A  fogvatartott részére az  orvos által rendelt gyógyszert a  fogda területén zárható gyógyszerszekrényben
gyógyszercsoportonként elkülönítve a fogdaőrség kezeli.
(2) A  fogvatartott részére az  orvos által előírt, egészségügyi szakképzettséggel rendelkező személy által kiadagolt
napi gyógyszermennyiséget személyre szóló gyógyszerdobozban kiadagolva a  gyógyszer beadása időpontjáig
biztonságos helyen kell tárolni.
(3) A  fogvatartottnak az  orvos által előírt mennyiségű gyógyszer kiosztásáról a  fogdaőrség gondoskodik. E  feladat
egészségügyi személyzet útján is biztosítható. A gyógyszer bevételét a fogdaőrség ellenőrzi.
17. § A  fogvatartott fogdán történő elhelyezése során a  Bv. tv.-nek az  egyes fogvatartások végrehajtására előírt
elkülönítési szabályait alkalmazni kell. Az őrizet végrehajtása során ezen túlmenően el kell különíteni:
a) a bűnügyi, a szabálysértési és a közbiztonsági őrizeteseket egymástól,
b) a bűnügyi, a szabálysértési és a közbiztonsági őrizetest a büntetés-végrehajtási őrizetbe vett vagy a fogdán
elhelyezett elítélttől, a fogdán elhelyezett javítóintézeti nevelés alatt álló fiatalkorútól, a szabálysértési elzárás
büntetést töltő személytől, továbbá az előzetesen letartóztatottól.
18. § A  zárkában csak a  befogadóképességnek megfelelő számú fogvatartottat lehet elhelyezni. Ha nincs elég férőhely
vagy nincs lehetőség a kötelező elkülönítésre, a fogvatartottat más fogdában kell elhelyezni.
19. § (1) A  fogvatartott fogdából történő végleges elbocsátásakor a  letéti tárgyakat a  fogvatartott részére vissza kell adni,
kivéve az igazoltan felhasznált pénzösszeget. Nem kell visszaadni a letéti tárgyakat, ha a fogvatartottat más fogdára
vagy büntetés-végrehajtási intézetbe szállítják. Ebben az  esetben a  fogvatartott letéti tárgyainak a  fogvatartottal
együtt történő átszállításáról gondoskodni kell.
(2) A  visszaadott letéti tárgyakról, valamint, amennyiben a  letéti tárgyakban nem igazolt hiány mutatkozik, azok
megrongálódtak vagy megsemmisültek, jegyzőkönyvet kell felvenni.
(3) A  fogvatartott fogdából történő végleges elbocsátásakor a  fogvatartottat el kell látni szabadulási igazolással,
valamint vissza kell venni tőle valamennyi, a személyi felszerelés részeként kiadott, meglévő eszközt és tárgyat.
9. A fogvatartott jogosultságai és kötelezettségei 20. § (1) A  fogvatartott jogosult a  megfelelő elhelyezésre, a  folyamatos melegvíz-ellátásra, naponta zuhanyozásra, illetve
azon fogvatartott részére, akinek fogvatartása az  egy hónapot eléri, havonta egy alkalommal saját költségén
a  fogvatartást végrehajtó szerv által biztosított fodrász igénybevételére. A  fogvatartott a  szabad levegőn való
tartózkodásra naponta 1 óra időtartamban ellenőrzés mellett jogosult.
(2) Vallás gyakorlását a  fogvatartott, valamint az  egyházi személy, a  vallási tevékenységet végző szervezet vallásos
szertartást hivatásszerűen végző tagja, az  egyházi jogi személy vagy a  vallási tevékenységet végző szervezet által
megbízott más személy kezdeményezheti.
(3) A fiatalkorú fogvatartott jogainak gyakorlása során a Bv. tv. 203. §-ában nevesített korlátozásokat a fogdán történő
elhelyezés ideje alatt is alkalmazni kell.
21. § A fogvatartott köteles:
a) a fogda rendjét megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni,
b) a birtokában nem tartható tárgyak elvételét tűrni,
c) a birtokában hagyott személyes tárgyak zárkában történő ellenőrzését tűrni.
10. Kérelem, panasz elbírálása, jogorvoslati jog érvényesítése 22. § A fogvatartott a fogvatartással kapcsolatban – a kérelem vagy bejelentés tárgyának megjelölése nélkül – személyes
meghallgatást kérhet a fogda parancsnokától, illetve hozzá írásban is közvetlenül fordulhat.
23. § A jogorvoslati jog érvényesítésével kapcsolatos iratokat a címzettnek haladéktalanul továbbítani kell.
11. Látogatás 24. § (1) Látogató fogadására a  fogvatartást elrendelő vagy a  fogvatartást végrehajtó szerv épületében, előzetesen
egyeztetett időpontban kerülhet sor. A látogató tervezett fogadásáról a fogvatartásért felelős szervet értesíteni kell.
(2) A látogató a látogatás során nem tarthat magánál
a) számítástechnikai és mobilkommunikációs eszközt,
b) kép- és hangrögzítő eszközt,
c) az emberi élet kioltására, illetve testi sérülés okozására alkalmas tárgyat.
(3) A (2) bekezdés szerinti korlátozásra a látogató figyelmét a látogatás megkezdése előtt fel kell hívni, és figyelmeztetni
kell, hogy a korlátozás betartása a látogató ruházatának és csomagjának átvizsgálásával ellenőrizhető.
(4) A  látogatás nem engedélyezhető, ha a  látogató az  erre szolgáló technikai eszköz nélkül is megállapíthatóan
ittas vagy bódult állapotban érkezik, vagy korlátozás alá eső, illetve a  fogvatartás alapjául szolgáló eljárás
eredményességét, a fogvatartás biztonságát veszélyeztető tárgyat tart magánál, és azt felhívásra nem adja át.
(5) A látogatást be kell fejezni, ha a fogvatartott vagy a látogató jogszabályt sértő vagy a fogvatartás rendjébe ütköző
magatartást tanúsít, illetve az  ellenőrzés melletti látogatás ideje alatt olyan információt vagy tárgyat ad át, amely
a fogvatartás alapjául szolgáló eljárás eredményességét, vagy a fogvatartás biztonságát veszélyezteti.
(6) A fogvatartott nem kötelezhető látogató fogadására.
 (7) A  védő számára a  fogdában fogva tartott védencével történő érintkezése során lehetőséget kell biztosítani
a kizárólag hangrögzítő eszköz bevitelére, valamint a védelem ellátása körében az általa készített hangfelvételnek
a fogdából ellenőrzés nélkül történő kivitelére.
12. Levelezés 25. § (1) A  fogvatartott által írt, illetve a  részére érkezett levelet legkésőbb a  levélnek a  fogdaőrség részére történő
átadásától, illetve a  levél érkezésétől számított második munkanapon kell továbbítani, illetve a  fogvatartottnak
átadni.
(2) A  fogvatartott részére érkezett levelet az  (1)  bekezdésben megjelölt határidőn belül a  fogvatartott részére
továbbítani kell akkor is, ha
a) más fogdába, javítóintézetbe vagy büntetés-végrehajtási intézetbe szállították;
b) időközben a fogdából történő végleges elbocsátására került sor, és tartózkodási helye ismert.
(3) A fogvatartott részére érkezett levelet az átvétel elismerése nélkül – „a címzett ismeretlen” jelzéssel – vissza kell adni
a  kézbesítőnek, ha időközben a  fogvatartott fogdából történő végleges elbocsátására került sor, és tartózkodási
helye ismeretlen.
26. § (1) A levelezés biztonsági ellenőrzésének célja – figyelemmel a Bv. tv. 174. § (3) bekezdésében meghatározott célokra –
különösen a szökés, a bizonyítási eszközök megváltoztatásának vagy megsemmisítésének megakadályozása, újabb
bűncselekmény, szabálysértés elkövetésének a megelőzése, valamint a fogda rendjének a fenntartása.
(2) A biztonsági ellenőrzésről a fogvatartottat tájékoztatni kell.
(3) A levelet a biztonsági ellenőrzés érdekében a fogvatartottal szemben eljárást folytató szervnek kell megküldeni.
 (4) A biztonsági ellenőrzés a levél felbontásával is elvégezhető, illetve technikai, vegyi eszköz és különlegesen kiképzett
kutya is igénybe vehető.
 (5) A  levél továbbításának vagy kézbesítésének a  megtagadását a  fogvatartottal közölni kell, a  levelet – kivéve, ha
fegyelmi, büntető- vagy szabálysértési eljárás indítása szükséges – a  feladónak vissza kell küldeni vagy adni.
A  fogvatartottat a  levélnek az  (1)  bekezdés alapján nem kifogásolható részéről jegyzőkönyv egyidejű felvétele
mellett, szóban tájékoztatni kell.
13. Telefonbeszélgetés 27. § (1) A  telefonbeszélgetés csak a  fogvatartást végrehajtó szerv által biztosított, a  beszélgetés ellenőrzését technikailag
lehetővé tevő készüléken, a  fogvatartott költségén, a  fogda napirendjében meghatározott időben, ellenőrzés
mellett történhet. Az ellenőrzés tényéről a fogvatartottat tájékoztatni kell.
(2) A távbeszélő használatának ellenőrzésére a 26. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
14. Csomag 28. § (1) A  csomag fogadására egy naptári héten belül legfeljebb két alkalommal, egy munkanapon és egy munkaszüneti
vagy pihenőnapon kerülhet sor.
(2) A csomagban a fogvatartott részére csak az alábbiak továbbíthatók:
a) olyan, a  fogvatartott birtokában tartható, az  1.  mellékletben meghatározott élelmiszer, amelynek
csomagolása személyi sérülés okozására nem alkalmas,
b) az 1. mellékletben felsorolt ruházati cikkek és tárgyak.
(3) A csomag tömege az 5 kg-ot nem haladhatja meg.
 (4) A  csomag tartalmát – a  csomag átadójának, postai küldemény esetén címzettjének jelenlétében felnyitva  –
ellenőrizni kell. A  (2)  bekezdésben nem szereplő élelmiszereket, tárgyakat, cikkeket tartalmazó vagy
a  (3)  bekezdésben meghatározottnál nagyobb tömegű csomag továbbítását meg kell tagadni, azt a  csomagot
hozó személynek vissza kell adni, illetve a  feladó részére – a  postai díjak címzett általi megfizetését jelentő
többletszolgáltatással feladott csomagként – vissza kell küldeni.
(5) A nem postai úton érkező csomag átvételére, illetve átadására munkanapon a fogvatartást végrehajtó szerv hivatali
idejében, munkaszüneti és pihenőnapon a  fogvatartást végrehajtó szerv vezetője által meghatározott időben
kerülhet sor.
15. A fogvatartottak személyi szükségleteinek biztosítása 29. § (1) A  fogvatartott részére – amennyiben saját ruházata egészségi vagy biztonsági okból nem megfelelő, továbbá
a  13.  § (3)  bekezdésében foglalt tilalom érvényesítése érdekében – a  fogvatartást végrehajtó szerv a  fogvatartás
időtartamára az időjárásnak megfelelő ruházatot biztosít.
(2) Biztosítani kell, hogy a  fogvatartott alsóruházatát és lehetőség szerint felsőruházatát a  fogdában kitisztíthassa.
A nem saját ruházat tisztítási költségei a fogvatartást végrehajtó szervet terhelik.
30. § (1) Az  egy naptári hónapban a  fogvatartott személyi szükségleteinek kielégítését szolgáló vásárlásra fordítható
összeg nem haladhatja meg a tárgyévet megelőző év első napján érvényes minimálbér egyharmadának megfelelő
összeget.
(2) A  fogvatartott az  (1)  bekezdésben meghatározott összegen felül csak különösen indokolt esetben és a  fogda
parancsnokának engedélyével vásárolhat.
(3) Amennyiben a  vásárlást – a  fogvatartott írásos kérelme alapján – a  fogvatartást végrehajtó szerv képviselője
végzi, a  vásárlást igazoló, a  fogvatartott által aláírt számlát letétként kell kezelni. A  fogvatartást végrehajtó szerv
képviselője a vásárlást a befogadást követően, továbbá hetente egy, a  fogvatartást végrehajtó szerv vezetője által
meghatározott napon végzi.
31. § A fogvatartott jogosult az 1. mellékletben felsorolt tárgyakat magánál tartani. E tárgyak mennyiségét a fogvatartást
végrehajtó szerv vezetője határozza meg. Ha e  tárgyakkal rendkívüli eseményt eredményező cselekményt követ
el vagy kísérel meg, és a  tárgyak tárgyi bizonyítékként történő lefoglalása nem szükséges, e  tárgyakat a  további
fogvatartás során letétként kell kezelni, azokat használatra kiadni kizárólag felügyelet mellett lehet.
32. § (1) A  fogvatartást végrehajtó szerv a  fogvatartott részére személyi felszerelésként műanyag kiskanalat, műanyag
ivópoharat, párnát, ágyneműhuzatot, lepedőt, takarót és matracot biztosít.
(2) Amennyiben a fogvatartott azzal nem rendelkezik, számára – kérelmére – két törölközőt, hálóruhát, 1 pár papucsot,
pótruházatot, mosdószappant, egészségügyi papírt, vattát vagy tampont, fogkefét, fogkrémet, a  férfiaknak
félpengés borotvát és borotvahabot vagy borotvakrémet kell biztosítani.
(3) A fogvatartást végrehajtó szerv gondoskodik a személyi felszerelésként kiadott ágyneműhuzat, lepedő, hálóruha és
törölközők hetenkénti cseréjéről.
33. § (1) A fogvatartott megfelelő élelmezéséről és a közegészségügyi feltételek biztosításáról a fogvatartást végrehajtó szerv
gondoskodik.
(2) A fogvatartottak részére, amennyiben azt igénylik, vallásuk előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani, melynek
energiaértéke naponta legalább 2595 kcal, fiatalkorúak esetében naponta legalább 3565 kcal. Naponta egy
esetben főétkezésként meleg ételt, orvosi javaslatra diétás élelmezést, terhes nő részére a  terhesség 20. hetétől
naponta 0,5 liter tejet – illetve, ha egészségügyi szempontból indokolt, azt helyettesítő élelmiszert – kell biztosítani.
A fogvatartott vallásának megfelelő étkezésről a fogvatartott kérelmére a fogvatartottak élelmezésére központilag
meghatározott élelmezési norma keretei között és a fogvatartást végrehajtó szerv lehetőségein belül a fogvatartást
végrehajtó szerv vezetője gondoskodik.
(3) Ha a  fogvatartottak részére konzerv készételt adnak, azt felnyitás előtt kell felmelegíteni, majd műanyag tányérra
helyezve kiosztani. A fogvatartottnak étkezésre műanyag evőeszköz adható.
(4) Hideg élelem csomagról kell gondoskodni, ha a  fogvatartottat étkezési időben olyan helyre kísérik, ahol meleg
étel nem biztosítható. Hideg élelemként kizárólag szobahőmérsékleten is tárolható élelmiszer adható, amelyet
a közegészségügyi-járványügyi előírásoknak megfelelően kell csomagolni.
(5) A fogvatartottak étkezése a zárkákban történik. Az étel kiosztásáról, a csomagban küldött vagy vásárolt élelmiszerek
átadásáról a  fogdaőri szolgálat gondoskodik. E  feladatokat az  a  fogdaőr láthatja el, aki rendelkezik a  munkaköri,
szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.)
NM rendelet 4. § (5) bekezdése szerinti egészségügyi könyvvel és élelmiszer-higiéniai minimumvizsgával. E feladat
egészségügyi könyvvel és élelmiszer-higiéniai minimumvizsgával rendelkező közalkalmazott útján is ellátható.
16. A fogvatartottak egészségügyi ellátása 34. § (1) A fogvatartottak orvosi ellátását a fogvatartásért felelős:
a) elsősorban a rendőrség orvosi szolgálata, ennek hiányában
b) – szerződés alapján – az állami, önkormányzati egészségügyi szolgálat
útján biztosítja.
(2) Az orvos munkanapokon a fogdában kialakított egészségügyi helyiségben a szükséges ideig rendelést tart.
 (3) Az orvos:
a) felírja a  fogvatartott egészségi állapota miatt feltétlenül szükséges gyógyszert, melynek beszerzését
a  fogvatartásért felelős biztosítja, engedélyezi a  fogvatartott által állandóan szedett, saját költségén
beszerzett gyógyszer, vitamin felhasználását,
b) orvosi látleletet vesz fel, ha a  fogvatartotton külsérelmi nyomot észlel vagy a  fogvatartott bántalmazást
panaszol,
c) az orvosi látleletben nyilatkozik a sérülés valószínű okáról, rögzíti továbbá azt is, hogy a fogvatartott a sérülés
okát miben jelölte meg,
d) rögzíti a kábítószer-fogyasztásra, egyéb szenvedélybetegségekre, illetve az attól való függőségre utaló külső
jeleket, tüneteket.
(4) Az  orvos intézkedik a  fertőző betegség, tetvesség, rühesség kezelésére, a  járványveszély megelőzésére, továbbá
– ha a más jogszabályban meghatározott sürgős szükség körébe tartozó vagy életet veszélyeztető állapot, betegség
áll fenn, valamint, ha indokoltnak tartja – a  fogvatartott fekvő- vagy járóbeteg ellátást biztosító egészségügyi
intézménybe történő szállítására.
(5) Az orvos a fogvatartott nőt terhessége vagy annak gyanúja esetén a lehető legrövidebb időn belül nőgyógyászati
szakrendelésre utalja, illetve szükség esetén gondoskodik a terhesgondozásról.
(6) Amennyiben az  ellátáshoz szükséges, az  orvos a  fogvatartott egészségi állapotával kapcsolatos, a  fogvatartást
megelőző időszakban keletkezett, a fogvatartottra vonatkozó egészségügyi dokumentációt beszerzi.
35. § (1) Amennyiben a  szükséges orvosi, szakorvosi ellátás a  fogdában nem biztosítható, az  emiatt szükségessé váló
szállítás, kísérés és őrzés költségei a fogvatartásért felelőst terhelik.
(2) Ha a fogvatartott kórházi kezelése válik szükségessé, őrzéséről a fogvatartást végrehajtó szerv gondoskodik.
 (3) A  fogvatartott szándékos egészségkárosítása, illetve az  étkezés megtagadása miatt szükségessé váló orvosi
ellátással összefüggő szállítási, őrzési költségek a  fogvatartottat terhelik. Ha a  fogvatartottnak nincs letéti pénze,
a költségeket a fogvatartásért felelős megelőlegezi.
(4) A  fogvatartott egyéb egészségügyi szolgáltatásra és baleseti ellátásra a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól
szóló 1997.  évi LXXXIII.  törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet rendelkezései alapján
jogosult.
36. § (1) Ha az  előzetesen letartóztatotton az  orvos kóros elmeállapotra utaló tüneteket észlel, az  igazságügyi elmeorvosszakértői vizsgálat elrendelése céljából soron kívül, írásban értesíti a  fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató
szerv vezetőjét.
(2) Ha az előzetesen letartóztatott elmeállapotának megfigyelését a bíróság elrendelte, a fogvatartást végrehajtó szerv
az előzetesen letartóztatottat haladéktalanul az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetbe szállítja.
37. § (1) Az  orvos köteles a  fogvatartásért felelőshöz fordulni, ha az  élelmezési ellátás hiányosságai, a  fogda és
a  fogvatartottak higiéniája és tisztasága, az  elhelyezési ellátás, a  berendezés, felszerelés, világítás, szellőzés
elégtelensége, a  fogvatartottak ruházatának és ágyneműinek minősége és szennyezettsége miatt azt indokoltnak
tartja.
(2) A  fogvatartásért felelős köteles intézkedni a  hiányosságok megszüntetésére. Egyet nem értés esetén az  orvos
a jelentését a fogvatartásért felelős által vezetett szerv felettes szervének egészségügyi szolgálatához felterjeszti.
17. A fegyelmi eljárás 38. § Fegyelmi vétséget követ el és fenyítéssel sújtható az az előzetesen letartóztatott, elítélt, vagy szabálysértési elzárás
büntetését töltő személy (a  továbbiakban együtt: eljárás alá vont személy), aki jogszabályban meghatározott
kötelezettségét vétkesen megszegi, más fogvatartottat kötelességszegésre hív fel, vagy jogaik gyakorlását,
kötelezettségeik teljesítését akadályozza.
39. § (1) A fegyelmi jogkört a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv vezetője gyakorolja.
 (2) A  fegyelmi eljárás elrendelését a  cselekmény észlelését, vagy a  tudomásszerzést követő 8 napon belül írásban
kell kezdeményezni, abban megjelölve a  fogvatartott azonosítására vonatkozó adatokat, a  fegyelmi vétség
alapjául szolgáló cselekmény elkövetésének a helyét és idejét, a cselekmény rövid leírását, az esetleges bizonyítási
eszközöket.
(3) A fegyelmi eljárást – az anyanyelv használata jogának biztosítása mellett – a fegyelmi vétségnek a fegyelmi jogkör
gyakorlója tudomására jutásától számított 5 napon belül kell lefolytatni. Ennek során a határozat meghozatala előtt
az eljárás alá vont személyt meg kell hallgatni, amelyről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(4) Az eljárás alá vont személy a fegyelmi eljárás során a jogi képviseletére ügyvédet hatalmazhat meg.
 (5) A  fegyelmi eljárás során a  fenyítésekre a  Bv. tv. rendelkezéseit kell alkalmazni. Fenyítést csak határozatban lehet
kiszabni.
 (6) Az eljárás alá vont személy által elkövetett egy eljárás során elbírált fegyelmi vétségek miatt – ha törvény másként
nem rendelkezik – egy fenyítést lehet kiszabni. 40. § (1) A fegyelmi eljárásban hozott határozatot – a  jogorvoslati jogról szóló tájékoztatással – ki kell hirdetni. A határozat
egy példányát a fogvatartottnak kézbesíteni kell.
(2) Az eljárás alá vont személy a fenyítést kiszabó határozat ellen – a magánelzárás kiszabásának kivételével – panasszal
élhet.
(3) A panasz elbírálására jogosult:
a) a rendőrkapitány, ha a megtámadott határozatot a rendőrkapitányság szervezeti elemének vezetője hozta,
b) a  rendőrfőkapitány, ha a  megtámadott határozatot a  rendőr-főkapitányság szervezeti elemének vezetője
hozta,
c) a  Készenléti Rendőrség parancsnoka, ha a  megtámadott határozatot a  Készenléti Rendőrség Nemzeti
Nyomozó Iroda vezetője hozta.
(4) A  panaszt a  határozat kihirdetésekor kell bejelenteni, amelyet a  fegyelmi jogkör gyakorlója az  iratokkal együtt
3 munkanapon belül felterjeszt a panasz elbírálására jogosultnak.
(5) A panasz elbírálására jogosult a panaszt a kézhezvételétől számított 5 napon belül elbírálja, amelynek során
a) a panaszt – mint alaptalant – elutasítja,
b) enyhébb fenyítést szab ki,
c) a fegyelmi eljárást megszünteti, vagy
d) a fenyítést kiszabó határozatot hatályon kívül helyezi és új eljárás lefolytatását rendeli el.
41. § (1) A  fegyelmi jogkör gyakorlója a  fegyelmi eljárás lefolytatásától eltekinthet, ha a  fogvatartás időtartama rövidebb
a  fegyelmi eljárás lefolytatására rendelkezésre álló időtartamnál, vagy a  kiszabható fenyítés célja a  fogvatartás
rövidsége miatt nem érvényesülhet.
(2) A  fegyelmi eljárás elrendelésétől el kell tekinteni, ha az  eljárás alá vont személyt a  fogdából már véglegesen
elbocsátották.
42. § A fegyelmi eljárás mellőzésekor az el nem bírált fegyelmi vétséget rögzítő iratot a továbbiakban az eljárás alá vont
személy irataként kell kezelni.
18. A jutalmazás 43. § (1) A fogvatartott jutalmazására a fogda parancsnoka tesz javaslatot a fogvatartásért felelős felé.
 (2) A jutalmazásáról a fogvatartásért felelős határozatban dönt a javaslat megtételétől számított 3 munkanapon belül.
A határozatot ki kell hirdetni, és egy példányát az eljárás alá vont személynek kézbesíteni kell.
 (3) A jutalmat kiszabó határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye.
19. A fogvatartással kapcsolatos ügyiratok nyilvántartása 44. § A  rendelvényt, valamint a  fogvatartott jogainak korlátozására vonatkozó, továbbá a  45.  §-ban felsorolt adatokat
tartalmazó iratokat a fogdában kell tartani.
45. § (1) A befogadást követően, fogvatartottanként elkülönítve nyilván kell tartani:
a) a fogvatartottak személyi adatait,
b) a fogvatartás alapjául szolgáló határozatot, megjelölve a fogvatartást elrendelő szervet,
c) a fogvatartás kezdő és befejező időpontját, év, hónap, nap, óra és perc megjelöléssel,
d) a fogvatartott védőjének nevét, irodai címét és telefonszámait,
e) fiatalkorú fogvatartott esetében – a  d)  pontban meghatározott adatok mellett – a  törvényes képviselő,
gondozó nevét és címét, továbbá, ha a  fiatalkorú törvényes képviseletét gyermekvédelmi gyám vagy eseti
gyám látja el, a  gyermekvédelmi gyám, eseti gyám nevét és munkáltatója nevét, székhelyét, munkáltató
hiányában az eseti gyám székhelyét,
f ) a befogadáskor készült, valamint a fogvatartás alatt keletkezett orvosi véleményeket,
g) a  fogvatartott fenyítésével, jogai korlátozásának elrendelésével, jutalmazásával, kártérítési ügyeivel
kapcsolatos iratokat,
h) a fogvatartottat érintő, a fogdára történt előállítása alatt bekövetkezett rendkívüli eseményre utalást,
i) a fogvatartott letéti jegyzékét,
j) a fogvatartott fogdán kívüli tartózkodásával, valamint a fogvatartott látogatásával kapcsolatos adatokat,
k) a  fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselőjének írásos feljegyzését a  fogvatartott által
megjelölt hozzátartozó értesítésének időpontjáról és módjáról, illetve az értesítés elmaradásának okáról,
l) a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselőjének, illetve a rendelkezési jog gyakorlójának
nevét, munkahelyi telefonszámát.
 (2) A munkavégzés időpontjairól és tartamáról, valamint a szakmai és a munkavédelmi oktatásról a fogvatartott által is
aláírt nyilvántartást kell vezetni. 20. Záró rendelkezések 46. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
47. § A 14. § a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
48. § Hatályát veszti a rendőrségi fogdák rendjéről szóló 19/1995. (XII. 13.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
32/2008. (HK 7.) HM KF intézkedése a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény 2008. gazdálkodásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (3) bekezdése alapján,
a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény gazdálkodásának általános szabályairól szóló 33/2007. (HK 8.) HM
utasítás (a továbbiakban: Utasítás) 7. § (1) bekezdésének
rendelkezése szerint, a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény (a továbbiakban: minisztérium) 2008. évi gazdálkodásáról – az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény, az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.), a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló
226/2004. (VII. 27.) Korm. rendelet, valamint a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálko
dásának rendjéről szóló 102/2007. (HK. 18.) HM utasítás
vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel – az alábbi
adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatában meghatározott HM szervekre (a továbbiakban: HM szervek), a HM
Infrastrukturális Ügynökségre (a továbbiakban: HM IÜ), a
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségre (a továbbiakban: HM KPÜ), az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra, valamint a Magyar Honvédség Támogató Dandárra
(a továbbiakban: MH TD).
2. Az intézkedést az Utasításban foglaltakkal együtt kell
alkalmazni.
Kötelezettségvállalás ellenjegyzése 3. A kötelezettségvállalás ellenjegyzése a HM KPÜ különböző szintű szervezeti elemeinek feladata. Az ellenjegyzést a HM Igazgatás I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban: OGTPER) útján kell kezdeményezni az 1. számú melléklet szerinti formanyomtatványon.
Kötelezettségvállalás 4. Kötelezettségvállalás összeghatártól függetlenül csak
írásban, előzetes pénzügyi ellenjegyzést követően, a rendelkezésre álló szabad előirányzat-keret terhére történhet.
5. Gazdasági eseményenként kötelezettségvállalásra jogosult: a) a kabinetfőnök és az államtitkár nettó 10 millió forintot meghaladóan;
b) szakállamtitkárok, HM Honvéd Vezérkar Főnöke a
rendelkezésükre bocsátott saját, illetve az irányításuk alá
tartozó HM szervek részére jóváhagyott előirányzatok terhére nettó 10 millió forintig terjedően;
c) a minisztérium előirányzat keretei felett rendelkező
HM szervek és a HM Infrastrukturális Ügynökség Anyagi
Koordinációs Osztály (a továbbiakban: HM IÜ AKO) vezetője, illetve a HM Miniszteri Kabinet Személyügyi Osztály vezetője nettó 2 millió forintig terjedően a részükre
jóváhagyott előirányzatok terhére.
6. A kötelezettségvállalási dokumentumok egy példányát, különösen a jóváhagyott feladat megvalósítása érdekében kötött szerződést, a megállapodást, a visszaigazolt
megrendelést, az előzetes kötelezettségvállalást (közbeszerzési eljárás közzétett ajánlati, ajánlattételi, részvételi
felhívása, a pályázat kiírása) tartalmazó iratokat az
OGTPER tartja nyilván.
7. A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan olyan
analitikus nyilvántartást kell vezetni, amelyből megállapítható az évenkénti kötelezettségvállalás összege, továbbá biztosítja az Ámr. vonatkozó rendelkezésében meghatározott minimum adatokat.
8. Az Utasítás 12. § (4) bekezdése alapján a HM Személyügyi Osztály által a minisztérium személyi állománya
vonatkozásában elkészített járandósági (illetmények, költségtérítések stb.) határozattervezeteket minden esetben
előzetesen a határozat pénzügyi szabályszerűségének,
összegszerűségének ellenőrzése céljából az OGTPER vezetőjével egyeztetni kell.
Szakmai igazolás 9. A megbízási szerződések esetében a szerződésben
rögzített feladatok végrehajtásának szakmai igazolása a
2. számú melléklet szerinti teljesítésigazolási formanyomtatványon történik. A feladat végrehajtását a szerződésben
felhatalmazott személy igazolja.
10. A dologi, valamint a pénzügyi dologi kiadások teljesítésének szakmai igazolása az érvényben lévő HM Fejezet Egységes Számviteli Politikában meghatározott formátumú „Utalványrendelet” nyomtatványon történik. A teljesítések igazolása az 5. pontban meghatározott kötelezettségvállalók, illetve az általuk kijelölt felelősök kötelezettsége.
Érvényesítés 11. Az érvényesítés az OGTPER vezetőjének feladata,
amelyet az Utasítás 14. §-a alapján hajt végre.
Utalványozás és ellenjegyzése 12. A kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének vagy elszámolásának elrendelésére (utalványozás) az
5. pontban foglalt nettó értékhatárokhoz rendelt hatáskörökben kerülhet sor.
13. Utalványozni az eredeti okmányra rávezetett vagy
külön – az érvényben lévő HM fejezet egységes számviteli
politikájában meghatározott formátumú – írásbeli rendelkezéssel (Utalványrendelet) lehet.
14. Az utalványozás ellenjegyzése az OGTPER vezetőjének feladata, melynek során melynek során ellenőriznie
kell a gazdálkodási szabályoknak való megfelelést, pénzügyi fedezet vizsgálatát, valamint az érvényesítés megtörténtét.
Összeférhetetlenség 15. Ugyanazon gazdasági eseményre vonatkozóan a kötelezettségvállaló és az ellenjegyző, illetve az utalványozó
és az ellenjegyző nem lehetnek azonos személyek. Az érvényesítő nem lehet azonos a kötelezettségvállalásra, az
utalványozásra, illetve a szakmai igazolásra jogosult személlyel.
A beszerzések egyedi nyilvántartása 16. A HM szerveknél a beszerzések nyilvántartásának,
kezelhetőségének és áttekinthetőségének érdekében a nettó 500 ezer forintot meghaladó értékű beszerzések esetében beszerzésenként külön gyűjtőívet kell vezetni. A gyűjtőívet a szerződés teljesítésétől számított öt évig meg kell
őrizni. A gyűjtőívben nyilván kell tartani a beszerzések
előkészítésével, lefolytatásával és teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot.
17. A beszerzéssel kapcsolatos levelezést a gyűjtőívben
kell nyilvántartani akkor is, ha azzal nem azonos ügyintéző kerül megbízásra.
18. A gyűjtőívet az előirányzat felett rendelkező szerv
vezetője által kijelölt személy vezeti.
19. A költségvetési előirányzatok lekötésének folyamatos ismerete érdekében a szerződéseket és a módosításokat
az előirányzat nyilvántartásokban az érintett előirányzat
lekötéseként – a szerződés nyilvántartási számának feltüntetésével – időrendben folyamatosan, áttekinthető módon
kell vezetni.
A pályázati úton odaítélt támogatások
nyilvántartása 20. A pályázati úton odaítélt támogatások nyilvántartásának, kezelhetőségének és áttekinthetőségének érdekében a támogatások odaítélésére vonatkozó pályázatonként
külön gyűjtőívet kell vezetni. A gyűjtőívben nyilván kell
tartani
a) a pályázati kiírás dokumentumait,
b) a pályázat-értékelő bizottság megalakításával kap
csolatos dokumentumokat,
c) a beérkezett pályázati munkákat,
d) a pályázatok elbírálásával kapcsolatos dokumentu
mokat,
e) a nyertes pályázóval kapcsolatos ügyiratokat,
f) a pályázók kiértesítésének dokumentumait,
g) a nyertes pályázókkal kötött támogatási szerződések
másolatait,
h) a pályázattal kapcsolatos egyéb levelezést,
i) a beérkezett szakmai-pénzügyi beszámolókat,
j) a szakmai-pénzügyi beszámolók befogadása vagy el
utasítása tárgyában készült ügyiratokat. Bizonylati út 21. A kötelezettségvállalás ellenjegyzését követően kerül sor a kötelezettségvállalásra, a megrendelés ezután
hajtható végre.
22. A beérkező számlákat az ügyviteli kezelést követően az előirányzat-kerettel rendelkező HM szervek ügyintézői veszik át feldolgozásra.
23. A feldolgozás során az ügyintézők a számlákat felvezetik a „Költségvetési előirányzatok és felhasználások
nyilvántartásába”.
24. Az előirányzat nyilvántartások egyeztetését a könyvelési adatokkal negyedévente végre kell hajtani. Az ellenőrzések során észlelt esetleges eltéréseket a javítási szabályok alkalmazásával kell módosítani. Az ellenőrzés tényét a nyilvántartásokon fel kell tüntetni és a megállapításokat a Belső Ellenőrzési Naplóba rögzíteni kell. Az ellenőrzés koordinálásáért az OGTPER vezető pénzügyi referens a felelős.
25. A beérkezett eredeti számla beszerzést végző szervezet vezetője által hitelesített másolatát, illetve a szállítólevelet 2 munkanapon belül a HM elhelyezése szerinti objektum üzemeltető osztályhoz meg kell küldeni a bevételezés végrehajtása céljából. Az MH TD a pénzügyi teljesítés
előtt a számla másolata, illetve a szállítólevél alapján
bevételezi a beszerzett eszközöket és anyagokat. Az
ESZKÖZ-utalványt további 5 munkanapon belül az
MH TD megküldi az illetékes objektum üzemeltető osztályhoz, aki továbbítja a számlát kifizető OGTPER-re,
ahol az az eredeti számla mellé csatolásra kerül.
26. Az MH TD hatáskörét meghaladó egyedi beszerzések bevételezéseit és analitikus nyilvántartásait az MH
TD, illetve az anyagnemfelelős ellátó központ végzi. A bevételezéshez szükséges információk, dokumentumok nyilvántartó szervezethez történő eljuttatásáért, az Utasítás
19. §-a szerinti követelmények érvényesítéséért a HM IÜ
AKO felelős. Az ellátó központ az anyagokat és eszközöket 5 munkanapon belül az MH TD részére utalványozza
ki. Az MH TD bevételezi a beszerzett eszközöket és anyagokat, majd az ESZKÖZ-utalványt további 5 munkanapon
belül az megküldi az illetékes objektum üzemeltető
osztályhoz, aki továbbítja a számlát kifizető OGTPER-re,
ahol az az eredeti számla mellé csatolásra kerül.
27. Az érvényesített számla utalványozása és annak ellenjegyzése a belső szabályzóknak megfelelően, rendszeresített utalványrendeleten kerül végrehajtásra legalább a
pénzügyi teljesítési határidőt megelőző három munkanappal. A számlát annak kiegyenlítése érdekében az OGTPER
rögzíti a HM KGIR rendszerben.
Az anyagfelelős 28. A HM szerv vezetője az adott HM szerv, illetve
szükséges esetben annak részei vonatkozásában anyagfe
lelőst jelöl ki. Az anyagfelelős kijelölése írásban történhet.
Az utasítás hatályba lépésekor anyagfelelősi feladatokat
ellátó személyek megbízatását ez nem érinti, ugyanakkor
ezen személyek írásban történő kijelölésről, szükséges
esetben az anyagfelelős aláírás mintájának HM IÜ AKO,
illetve az illetékes MH TD objektum üzemeltető osztály
részére történő megküldéséről – a 3. számú melléklet alapján – 2008. április 15-ig gondoskodni kell.
29. Az anyagfelelősök aktuális jegyzékének vezetéséért
a HM IÜ AKO a felelős.
30. A HM-I objektumban az anyagfelelős személyében
bekövetkezett változás esetén az új anyagfelelős a feladatainak megkezdése előtt a VIR-portál kezeléséhez szükséges felhasználói nevet és jogosultságot kér. Az új anyagfelelős feladatainak megkezdése előtt rendelkezzen a VIR
anyagellátó rendszer kezeléséhez szükséges felhasználói
névvel és jogosultsággal.
31. A HM szerveknél az anyagfelelős váltása esetén teljes körű leltárt kell készíteni, és az átadásról készült átadás-átvételi jegyzőkönyv egy példányát a HM szerv vezetőjének jóváhagyásával meg kell küldeni az objektum
üzemeltető osztály vezetőjének. Ezzel egy időben az új
anyagfelelős megküldi aláírásmintáját az objektum üzemeltető osztály és a HM IÜ AKO részére.
32. Anyagfelelősnek csak a szervezet HM szerv állományába tartozó, vagy a HM szervhez tartósan vezényelt, lehetőség szerint adminisztratív/ügykezelői beosztást betöltő személy jelölhető ki.
Az anyag- és eszközigénylés informatikai támogatása
a HM-I objektumban
33. A HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály, HM IÜ AKO és az MH TD 2008. április 1-jével bevezeti az anyag- és eszközigénylés informatikai támogatása
érdekében a Magyar Honvédség zárt célú hálózatán működtetett portál alapú MH Vezetési Információs Rendszer
(a továbbiakban: MH VIR) alrendszereként a HM-I objektumban a HM anyagigénylését és ellátását támogató informatikai rendszert (a továbbiakban: VIR Anyagellátó
Rendszer).
34. A rendszer célja, hogy támogassa a HM-I objektumban az anyagellátás logisztikai folyamatát, az ellátásra
utalt szervek szakanyagainak, folyamatok mentén történő
tervezését, igénylését, leadását valamint leltározását.
35. A rendszer üzemeltetője az MH Támogató Dandár,
amely biztosítja a rendszer működését, rendelkezésre állását. Az üzemeltető szervezet vezetője szervezete állományából jelöli ki a rendszer alkalmazásgazdáját. Az alkalmazásgazda az a felhasználó, aki a rendszerben adminisztrátori jogosultságokkal rendelkezik és végrehajtja a rendszerhez elkészített „Üzemeltetői kézikönyvben” meghatá
rozott rendszeradminisztrátori valamint üzemeltetési feladatokat. 36. A VIR anyagellátó rendszer kezelésére jogosult személyek felkészítésének megszervezéséért a HM IÜ AKO a
felelős.
37. A rendszer felhasználóinak rendelkezniük kell az
MH VIR portál eléréséhez szükséges felhasználói névvel
és jelszóval. A hozzáférési jogosultságok igényléséért az
ellátásra utalt szervezet vezetője, a jogosultságok biztosításáért az MH Híradó és Informatikai Rendszer Főközpont
parancsnoka a felelős.
38. Az ellátandó feladatok alapján a rendszerben felhasználói szerepkörök kerültek kialakításra a megfelelő
hozzáférési jogosultságokkal. A szervezetek részére a
szükséges jogosultságokat (anyagfelelős, jóváhagyó, ellátó) igényeljék a HM IÜ AKO vezetőjétől, aki felel a jogosultságok beállításáért és annak naprakészen tartásáért.
39. A rendszer bevezetése a 2007. évi „Általános és teljes körű vagyonfelmérő leltár” alapján, a MH TD 1. Objektum Üzemeltető Osztály által kiadott alegység szintű
eszközlisták feldolgozásával kezdődik. A HM szervek
anyagfelelősei az eszközlistáknak megfelelően, minden
eszközt személyhez kötve 2008. április 15-ig rögzítik az
adatbázisban.
40. Az anyagigénylés és anyag leadás új rendszerének
bevezetése után, a HM-I. objektumban a papír alapú
anyagigénylés 2008. április 30-val megszűnik.
Az anyagigénylés rendje 41. A HM szervek a feladataik ellátásához szükséges
anyagokat, eszközöket a HM szerv vezetője által jóváhagyott szolgálati jegyen, illetve – a HM-I objektumban – a
bevezetésre kerülő VIR Anyagellátó Rendszert használva,
a HM IÜ AKO-n keresztül igénylik.
42. A HM IÜ AKO a beérkezett igényt egybeveti a HM
szervek éves igényével, illetve az éves szükségleti tervekkel, majd a szolgálati jegyet, illetve a VIR anyagellátó
rendszeren érkező igényeket az illetékes ellátó szervezethez (objektum üzemeltető osztályhoz) továbbítja.
43. Amennyiben az ellátást biztosító szervezet nem az
MH TD, úgy első lépésben bevételezés céljából az igényelt anyag az MH TD részére kerül átadásra.
44. Az ellátó szervezet a „belső mozgásbizonylat” elkészítése után értesíti a HM szerv érintett anyagfelelősét,
majd kiadja részére az igényelt anyagot. A biztosított szakanyagot az objektum szerint illetékes üzemeltető osztálytól a HM szerv anyagfelelőse vételezheti fel. A kielégítetlen igényekről az ellátó szervezet a HM IÜ AKO útján, illetve a VIR Anyagellátó Rendszeren keresztül tájékoztatja
a HM szervet, és egyidejűleg kezdeményezi a beszerzést.
45. A HM IÜ AKO a beérkezett igényeket nyilvántartja.
A kielégítetlen igények törlése, visszavonása az igényt indító szervezet jogosultsága.
46. A HM szerv részére kiadott eszközök és anyagok
személyhez kötése, analitikus nyilvántartása és az elszámoltatás a HM szerv érintett anyagfelelősének feladata.
47. Az MH TD a HM szervek részére kiadott anyagi
készleteket HM szervenként külön-külön alegységkódon
tartja nyilván. Amennyiben a HM szervek ellátás szempontjából elkülönülő részekre oszthatók (raktárak, több
objektumban települő HM szervek), egy HM szervhez
több alegységkód is rendelhető.
48. A HM szervektől leszámoló (elszámoló) személy
anyag elszámoltatását a HM Személyügyi Osztály által
biztosított, 4. számú melléklet szerinti „Anyag elszámolási
lap”-on kell végrehajtani. A HM szervektől távozó személyek anyagi elszámoltatásáért a szervezet vezetője felelősséggel tartozik.
49. Az anyagfelelősök negyedévente, (első alkalommal:
2008. július 1–15.) a részükre kiadott anyagok és eszközök
tekintetében, adategyeztetést végeznek az illetékes objektum üzemeltető osztállyal. Az esetleges eltérések okait illetékes objektum üzemeltető osztály és a HM szerv vezetője kivizsgálja, és annak eredményétől függően intézkedik.
50. A gazdálkodási évre a központi ellátó szervek által
biztosított szakanyagok a várható igényeknek megfelelő
szükségleti terv elkészítésével és az ellátó szerveknek való
benyújtásával kerülnek biztosításra. A beszerzési terv
összeállításáért, a HM szervek igényeinek összegyűjtéséért, a normák, normatívák figyelembevételével az ellátó
szervek a felelősek.
51. A HM szervek 2009. évi igényeinek összegyűjtését
2008. július 31-ig a HM IÜ AKO végzi, amelyet összesítve
2008. augusztus 15-ig megküld az illetékes ellátó szervek
részére.
A költségvetési gazdálkodás rendje 52. A HM, mint intézmény költségvetési alapokmányának összeállítását a HM szervek szükséges bevonásával,
az Ámr. 21. számú mellékletében meghatározott tartalommal, jóváhagyott elemi költségvetés kézhezvételét követő
10 munkanapon belül OGTPER két példányban készíti, és
részemre aláírásra felterjeszti. A költségvetési alapokmány a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) útján a honvédelmi miniszter
részére kerül jóváhagyás céljából felterjesztésre.
53. Az előirányzatok tervezését, felhasználását és a beszámolást az OGTPER végzi a költségvetési előirányzattal
(kerettel) rendelkező HM szervek, valamint a HM IÜ
AKO által nyújtott adatszolgáltatások alapján.
54. A HM szerveknél előirányzatok követésére, az
OGTPER-rel való kapcsolattartásra a HM szerv vezetője
ügyintézőt jelöl ki.
55. Az előirányzat-nyilvántartást, a jóváírások, módosítások felvezetését a HM-I. OGTPER vezeti, a lekötéseket,
felhasználásokat a HM szervek vezetői által kijelölt ügyintézők rögzítik. A szükséges adatszolgáltatást OGTPER az
ügyintézővel egyeztetetten biztosítja.
56. Az OGTPER minden negyedév 5. munkanapjáig a
kijelölt ügyintézők útján tájékoztatja a HM szervek vezetőit az előirányzatokban bekövetkezett változásokról a további kötelezettségvállalások jogszerűségének megalapozása érdekében.
57. A HM szervek azon eszközök vonatkozásában,
amelyek az ellátási-utaltsági rend keretében biztosításra
kerülnek, előirányzatot nem tervezhetnek.
58. A költségvetési gazdálkodás keretében az előirányzat-gazdálkodásért az OGTPER vezetője a felelős.
59. Az OGTPER a költségvetési előirányzatok felhasználásának tervezéséről és az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatás rendjéről szóló 56/2007. (HK 12.) HM utasítás
előírásainak megfelelően, a HM szervek szükség szerinti
bevonásával éves előirányzat-felhasználási tervet készít,
és annak módosításait minden hónap 4-ig megküldi a HM
KPÜ részére.
A házi pénztár működésének szabályai 60. A minisztérium házi pénztárát az OGTPER működteti.
61. A házi pénztár nyitvatartási ideje: hétfő – péntek
9.00–11.00 óráig.
62. A készpénz kezelési feltételeinek biztosításáért az
elhelyezés szerint illetékes objektum üzemeltető osztály, a
pénzkezelési szabályok betartásáért az OGTPER vezetője
a felelős.
63. A házi pénztárban őrizhető készpénzkészlet felső
határa: 5 millió Ft.
64. A készpénzellátást az OGTPER biztosítja. A készpénzellátmány felvételéért – az ellátó pénztárba bejelentett
aláírók ellenjegyzésével – az OGTPER vezetője a felelős.
65. A vásárlási előlegek felvételét, a készpénzzel történő vásárlást a HM szerv vezetője, illetve a HM IÜ AKO
osztályvezetője, illetőleg távollétük esetén az általuk kijelölt személy engedélyezi. A maximálisan felvehető készpénzelőleg összege 100 ezer forint. A készpénzelőleggel
történő elszámolás az előleget felvevő kötelezettsége. Az
előlegekkel történő elszámolás határideje kapcsán a kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló
438/2007. (HK 1/2008.) HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés 80. pontjában foglaltakat kell figyelembe venni.
Beszámolás 66. Az OGTPER vezető a részemre negyedévente beszámol az intézményi gazdálkodás végrehajtásának helyzetéről, a költségvetési előirányzat keretek teljesítéséről.
67. Az OGTPER vezető a HM Kockázatkezelési Bizottság ülésein félévente beszámol a szakterületét érintő
FEUVE tevékenységről.
68. Az intézményi gazdálkodásról történő beszámoló
elkészítését a hatályos számviteli jogszabályok, valamint a
tárgyévi beszámoló jelentések összeállítását szabályozó
intézkedések alapján az OGTPER végzi.
Ellenőrzés 69. Az OGTPER pénztárában a HM KPÜ vezérigazgatója által kijelölt személy félévente kibővített pénztárellenőrzést végez.
70. Az OGTPER vezetője havonta két alkalommal
pénztárellenőrzést hajt végre.
71. A költségvetési pénzgazdálkodás területén az
OGTPER vezetője folyamatosan és tételesen ellenőrzi az
előirányzatok felhasználásának idő- és feladatarányos teljesítését, a nyilvántartások naprakészségét, az analitikus
nyilvántartások és a főkönyvi könyvelés adatainak egyezőségét.
Záró rendelkezések 72. Ez az intézkedés 2008. március 31-én lép hatályba,
és 2009. március 31-én hatályát veszti.
73. A HM szervek a kötelezettségvállalásra, készpénzfelvétel engedélyezésére, készpénzfelvételére jogosult
személyek nevét, aláírás mintáit a 3. számú melléklet szerinti formában az intézkedés közzétételét követő 30 napon
belül megküldik az OGTPER vezetőjének.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
48/2017. (II. 8.) KE határozata határozott időre szóló rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Dr. Fülöp Zsoltot 2017. január 15. napjától 2018. december 31. napjáig terjedő időtartamra kinevezem rendkívüli
követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2017. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1546/2012. (XII. 4.) Korm. határozata a MÁV Zrt. forrásbevonásához egyedi állami készfizető kezességvállalásra történő felhatalmazásról.
A Kormány 1. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Állam nevében, az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 92. § (1) bekezdése, valamint a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 41. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján 100%-os mértékű egyedi állami készfizető
kezességet vállaljon a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MÁV Zrt.)
legfeljebb 25 700,0 millió forint összegű, legfeljebb ötéves lejáratú, egyes korábbi működési hitelei lejárata miatt
szükséges forgóeszköz-pótlási célú forrásbevonása tőke- és járulékainak visszafizetéséhez,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján engedélyezze, hogy
a MÁV Zrt. folyamatban lévő, 2012. június 12-én közzétett, hitel felvételére irányuló közbeszerzési eljárása, illetve
kötvénykibocsátásra irányuló pályázata során válassza ki a forrásbevonás nyújtóját,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 3. az Államadósság Kezelő Központ Zrt. részvételét
a) a hitel felvételére irányuló közbeszerzési eljárás során az állam által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség
beváltásának eljárási rendjéről szóló 110/2006. (V. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 7. § (1) bekezdés
a) pontja szerint, b) a kötvénykibocsátásra irányuló pályázat során a R. 7. § (1) bekezdés b) pont 2. alpontja szerint
határozza meg. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1047/2018. (II. 20.) Korm. határozata a Görgei 200 Emlékkiállítás megrendezésének támogatásáról.
A Kormány egyetért a  Görgei 200 Emlékkiállítás megrendezésének szükségességével, ennek érdekében felhívja
a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a) a 2018.  évben 100 840 000 forint központi költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára;
b) a 2019.  évben 25 000 000 forint központi költségvetési forrás rendelkezésre állásáról a  2019.  évi központi
költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében a felmerülés ütemében
a b) pont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1265/2018. (VI. 11.) Korm. határozata az Erdőtelek község külterületén fekvő földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja az  Erdőtelek község külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 0336/8 helyrajzi számú földrészletet, valamint az  ezen földrészletből telekalakítási eljárások végleges
befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
357/2010. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.), a Nép Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot:
Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvény ben tiltsa meg a hitelszerződések bármely fél által történő utólagos módosítását?”
Az Országos Választási Bizottság 374/2009. (IX. 3) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 37/2010. (III. 31.) AB számú határozatával az Országos
Választási Bizottság 374/2009. (IX. 3.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. §-ában foglalt
egyértelműség követelményének. A kérdés alapján ugyanis a jogalkotó nem tudja egyértelműen megítélni, hogy
milyen szerződésekre nézve kell kimondania az utólagos módosítás tilalmát, ugyanis nem állapítható meg, hogy csak
a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továb biak ban: Ptk.) 522. §-ában szabályozott
bankhitelszerződésekre, vagy a bankok, ille tő leg más hitelezők által nyújtott kölcsönszerződésekre is vonatkozik-e
a népszavazási kezdeményezés.
A kérdés alapján a választópolgárok sem tudják egyértelműen eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak
szavazataikkal, ugyanis a választópolgárok számára sem állapítható meg egyértelműen, milyen szerződésekre
vonatkozik a módosítási tilalom, valamint az sem, hogy a „bármely fél” miként értelmezendő. Nem egyértelmű
továbbá az sem, hogy a kérdés támogatásával csak az egyoldalú módosítás tilalmát, vagy a közös megegyezéssel való
szerződésmódosítás törvényi tilalmát is támogatják-e. Nem egyértelmű a kérdés alapján az sem, hogy a kérdésben
megfogalmazott tilalom csak az adósok számára terhes szerződésmódosítást zárja ki, vagy a számukra kedvező
módosítást is. A választópolgárok így az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kell, hogy
döntsenek a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről. A kérdés alapján ugyanis nem ítélhető meg, hogy
a szerződésmódosítás tilalmának törvényi szabályozása esetén ki fogja viselni a hosszúlejáratú hitelek futamideje alatt
bekövetkezett pénzpiaci változások terheit.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a Ptk. 522. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1953/2015. (XII. 16.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
1  731  972 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a  Magyarország 2015.  évi
központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 26. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím, 1. Tőkeemelések jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1025/2012. (II. 14.) Korm. határozata az európai területi társulásokkal, valamint az ágazati stratégiák határon átnyúló vonatkozásaival kapcsolatos feladatokról.
A Kormány a magyar részvétellel működő európai területi társulások határon átnyúló fejlesztéseket megvalósító szerepének
hatékonyságának elősegítése és az Európai Unióban a kiemelt jelentőségű regionalizációs folyamatok hazai fejlesztése érdekében
a következőket rendeli el: 1. A Kormány felhívja az érintett ágazatokért felelős minisztereket, hogy a közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszterrel
egyeztetve határozzák meg ágazati politikájukat a határon átnyúló hatású fejlesztések tekintetében, mérjék fel azok
jogi és adminisztratív akadályait. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetpolitikáért felelős miniszter nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter külügyminiszter Határidő: 2012. március 12.
2. A határon átnyúló fejlesztések és az európai területi társulások működésének elősegítése érdekében jelentést kell
készíteni a Kormány részére az 1. pontban foglalt ágazati politikák összehangolásáról, az európai területi társulások és
a területi közigazgatás szereplőinek lehetséges feladatairól, melynek előkészítésébe és megvalósításába be kell vonni
az érintett kormányzati szervek, továbbá a szakmai, civil szervezetek képviselőit.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetpolitikáért felelős miniszter Határidő: 2012. április 30. 3. A Kormány felhívja a közigazgatás-fejlesztésért felelős minisztert, hogy az érintett civil és gazdálkodó szervezetekkel
való együttműködésben mérje fel az alakuló és létrejött európai területi társulások fejlesztései során felmerülő jogi
és adminisztratív akadályokat, és azok lebontására – az érintett miniszterekkel együttműködésben – tegye meg a
szükséges intézkedéseket. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: folyamatos
4. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy az 1. pont szerinti feladatokkal összefüggésben az általuk vezetett
minisztériumban jelöljenek ki tárcakoordinátort, és erről tájékoztassák a közigazgatás-fejlesztésért felelős minisztert.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter nemzeti erőforrás miniszter vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter
külügyminiszter nemzetpolitikáért felelős miniszter Határidő: 2012. március 12.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1051/2007. (VII. 3.) Korm. határozata az Európai Unió Megújított Fenntartható Fejlődési Stratégiájának (EU FFS) végrehajtásáról készített jelentésről.
A Magyar Köztársaság hosszú távú fenntartható fejlődésének megalapozása, az átfogó célkitűzések meghatározása, a társadalmi-gazdasági igények, a környezeti adottságok, a vonatkozó európai uniós és nemzetközi programok, illetve kötelezettségek figyelembevétele alapján a
Kormány az Európai Unió Megújított Fenntartható Fejlődési Stratégiájának (EU FFS) végrehajtásáról szóló jelentést elfogadta, és elrendeli annak az Európai Bizottsághoz
történő megküldését.
Felelős: a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök