text:
157/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaviszonyban járó rendes szabadság legalacsonyabb mértéke továbbra se legyen
kevesebb húsz napnál?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
A kérdés egyértelműségének vizsgálatakor az Országos Választási Bizottságnak határozata meghozatala során
figyelemmel kell lennie arra is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – a hatályban lévő
jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
[51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007.
(XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.] A kérdés egyértelműsége annak tükrében dönthető el, hogy az a hatályos
jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (továbbiakban: Mt.) 130. § (1) bekezdése értelmében
a munkavállalót minden munkaviszonyban töltött naptári évben rendes szabadság illeti meg, amely alap- és
pótszabadságból áll. Az Mt. 131. § (1) bekezdése szerint az alapszabadság mértéke húsz munkanap. Az Mt. 12. §
(1) bekezdése értelmében napon – ha munkaviszonyra vonatkozó szabály eltérően nem rendelkezik – naptári napot
kell érteni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel azt a téves
látszatot kelti, mintha a hatályos szabályozás alapján a munkaviszonyban járó rendes szabadság legalacsonyabb
mértéke húsz nap lenne, a húsz munkanap helyett. Továbbá nem egyértelmű azért sem, mert az alapszabadság
helyett a rendes szabadság mértékét kívánja szabályozni. Így sem a jogalkotó, sem a választópolgárok számára nem
lenne egyértelmű, hogy egy eredményes népszavazás milyen tartalmú jogszabály megalkotására kötelezné az
Országgyűlést.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, Mt. 12. § (1) bekezdésén, 130. § (1) bekezdésén,
131. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
96/2012. (XII. 18.) OGY határozata Balatonvilágos község megyeváltási kezdeményezéséről.
1. Az Országgyűlés a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 93. § (4) bekezdése alapján Balatonvilágos
Község Önkormányzatának Képviselő-testülete kezdeményezésére Balatonvilágos községet jelenlegi területével
Veszprém megyéből Somogy megyéhez csatolja. 2. Ez a határozat – a 3. pontban foglalt kivétellel – 2013. január 1-jével lép hatályba.
3. Ez a határozat az országgyűlési képviselők választását érintően a következő országgyűlési képviselői általános
választás kitűzésének napján, az önkormányzati választást érintően a következő önkormányzati általános választás
kitűzésének napján lép hatályba. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1742/2014. (XII. 15.) Korm. határozata az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való kormányzati részvétel összehangolásáról és az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottságról.
I. A kormányzati részvétel általános szabályai 1. Az Európai Unió intézményeinek döntéshozatali eljárásaiban a  magyar kormányzati részvétel
összehangolásának szabályaira – figyelemmel a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014.  (VI. 6.) Korm. rendeletben foglaltakra, valamint a Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.)
Korm. határozat 90. pontjára – az e határozatban foglaltak az irányadók.
2. A közös kül- és biztonságpolitikai, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai kérdésekre vonatkozóan
e határozat rendelkezéseit az e határozat szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
3. A tárgyalási álláspont kialakításának és az  európai uniós tagságból fakadó feladatok előkészítésének,
végrehajtása koordinálásának és ellenőrzésének, illetve az ezekkel kapcsolatos döntéseknek a fórumai:
a) az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság szakértői csoportjai (a továbbiakban: szakértői csoport),
b) az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: EKTB),
c) a közigazgatási államtitkári értekezlet,
d) a Miniszterelnökséget vezető miniszter által vezetett, európai uniós ügyekkel összefüggő tárcaközi
értekezlet,
e) a Miniszterelnökséget vezető miniszter,
f ) a Kormány.
4. Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó Képviselete (a továbbiakban: Állandó Képviselet), mint
a Külgazdasági és Külügyminisztérium szervezeti egysége, amelyet szakmailag a Miniszterelnökséget vezető
miniszter irányít, a  tárgyalási álláspont kialakításában és képviseletében a  rá vonatkozó szabályok szerint
az e határozatban foglaltakra figyelemmel vesz részt.
II. Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság 5. Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság általános feladata az  európai uniós ügyek kormányzati
koordinációja, valamint az  európai uniós tagságból fakadó feladatok szakmai előkészítésének,
végrehajtásának koordinálása és ellenőrzése, továbbá a képviselendő tárgyalási álláspontok előkészítése és
összehangolása.
6. Az EKTB feladatai különösen:
a) az Európai Unió intézményeinek beterjesztett új uniós tervezetekre vonatkozó induló tárgyalási
álláspont-javaslat (a továbbiakban: alapmandátum) meghatározása,
b) a tanácsi munkacsoport napirendjén szereplő módosult tartalmú vagy vitás uniós tervezetekkel
kapcsolatos tárgyalási álláspont-javaslatok meghatározása,
c) az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok (úgy mint az  alapszerződések által létrehozott,
illetve közvetlenül a  miniszteri tanácsokat előkészítő bizottságok, valamint a  kormányzat részéről
állandó delegált taggal működő bizottságok), valamint a  Tanács működéséhez nem kapcsolódó
bizottságok (úgy mint az  uniós jogi aktusok végrehajtási szabályainak elfogadására létrehozott,
a  tagállamok részvételével működő bizottságok, valamint egyéb kormányzati részvétellel működő
bizottságok) üléseinek napirendjén szereplő uniós tervezetekkel kapcsolatos tárgyalási álláspontjavaslatok meghatározása,
d) a Tanács üléseit előkészítő Állandó Képviselők Bizottsága (a  továbbiakban: COREPER) napirendjén
vitás kérdésként szereplő uniós tervezetekkel kapcsolatos tárgyalási álláspont-javaslatok
meghatározása,
e) az Európai Unió intézményeinek napirendjén szereplő uniós tervezetekkel kapcsolatos tárgyalási
álláspont-javaslatok meghatározása,
f ) az Országgyűlés által folytatott egyeztetési eljárásban benyújtandó tárgyalási álláspont-javaslatok
meghatározása,
g) a tagállami kötelezettségekkel összefüggő feladatok végrehajtásának ellenőrzése, a  tagállami
kötelezettségek végrehajtásával összefüggő uniós eljárásokban képviselendő álláspont-javaslatok
meghatározása,
h) döntési javaslat az  Európai Unió Bírósága és az  EFTA Bíróság előtti eljárásokkal kapcsolatban
az eljárás megindításáról, a beavatkozásról, valamint Magyarország részéről az írásbeli észrevételek
megtételéről és az eljárások során benyújtandó beadványok jóváhagyásáról,
i) az uniós intézmények által társadalmi vitára, konzultációra bocsátott tervezetekkel kapcsolatos
kormányzati álláspont összehangolása és előkészítése,
j) a kormány elé terjesztést megelőzően az európai uniós politikával kapcsolatos, az uniós tagságból
fakadó feladatokkal összefüggő kormány-előterjesztések tervezeteinek előzetes megtárgyalása,
k) az európai uniós döntéshozatali eljárásokban felmerülő magyar érdekek beazonosítása, folyamatos
figyelemmel kísérése és javaslattétel azok hatékony képviseletére,
l) az első helyi felelősség kérdésének megállapítása abban az  esetben, ha az  adott ügy több
minisztérium hatáskörébe is tartozik, illetve ha a  szakértői csoportban megjelenő feladat nem
a szakértői csoport vezetéséért felelős minisztérium vagy központi államigazgatási szerv felelősségi
körébe tartozik, és e tekintetben nem sikerült előzetesen megállapodni,
m) az Európai Unió intézményeinek döntéshozatali eljárásaiban azoknak az ügyeknek felelőssel történő
megjelölése, amelyekre vonatkozóan kommunikációs tervet kell készíteni,
n) a szakértői csoport javaslata alapján döntés szakértői alcsoport létrehozásáról.
 7. A politikai, gazdasági, költségvetési vagy társadalmi jelentőségénél fogva az  uniós döntéshozatali
eljárásokban magyar érdekek szempontjából kiemelkedő jelentőségű vagy a Kormány általános integrációs
politikája szempontjából meghatározó fontosságú kérdésekben, valamint az  EKTB vitás kérdéseiben
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter és az érintett miniszter együttes előterjesztésére – a Kormány dönt.
8. Az EKTB elnöke a  Miniszterelnökség illetékes államtitkára, helyettese – egyben az  EKTB titkára –
a Miniszterelnökség feladatkör szerint illetékes helyettes államtitkára.
9. Az EKTB tagjai a  Miniszterelnökség és a  minisztériumok – a  szervezeti és működési szabályzat szerint
az  európai uniós tagsággal összefüggő kérdésekben feladat- és hatáskörrel rendelkező – helyettes
államtitkárai. Az  EKTB-n tanácskozási joggal állandó meghívott a  szakértői munkacsoport működtetéséért
felelős egyéb központi államigazgatási szerv vezető beosztású kormánytisztviselője (az EKTB tagjai és állandó
meghívottja a  továbbiakban együtt: EKTB képviselő). Az  EKTB képviselőit eseti jelleggel más állami vezető
vagy felhatalmazással rendelkező vezető beosztású kormánytisztviselő helyettesítheti.
10. Elsődleges feladat- és hatáskörébe tartozó területeket érintő napirendi pontok esetében az  EKTB ülésének
meghívottja az adott tárgykörért felelős szakértői csoportban tagsággal rendelkező központi államigazgatási
szerv vezetője, valamint a Magyar Nemzeti Bank alelnöke. Az EKTB ülésére az EKTB elnöke más személyt is
meghívhat.
11. Az EKTB képviselő képviseli a  minisztériumot, illetve központi államigazgatási szervet az  EKTB-ben,
gondoskodik az  EKTB munkájában a  minisztérium, illetve a  központi államigazgatási szerv európai
integrációs feladatainak egységes képviseletéről, összehangolja és felügyeli a  miniszter, illetve központi
államigazgatási szerv vezetője első helyi felelősségével működő szakértői csoportok munkáját.
12. Az Európai Unió Tanácsának (a  továbbiakban: Tanács) különböző formációi előkészítésének felelősségi
rendjét a határozat 1. melléklete határozza meg.
13. Az EKTB ülését az  elnök, távolléte vagy akadályoztatása esetén az  EKTB titkára vezeti. Az  elnök és a  titkár
egyidejű távolléte vagy akadályoztatása esetén az  EKTB ülését a  Miniszterelnökség vezető beosztású
kormánytisztviselője vezetheti.
14. Az EKTB heti rendszerességgel ülésezik, indokolt esetben rendkívüli ülést tart. Az  EKTB ülését elnöke hívja
össze. Rendkívüli ülés összehívását indokolt esetben az  EKTB bármely tagja kezdeményezheti az  EKTB
elnökénél.
15. Az EKTB döntési javaslatait a  Miniszterelnökséget vezető miniszter a  Kormány ügyrendje szerint
–  az  előterjesztés véleményezésére vonatkozó szabályok mellőzésével – benyújtja a  Kormány részére.
Kiemelt kormányzati érdekből a Miniszterelnökséget vezető miniszter az EKTB döntési javaslatait a következő
kormányülésre közvetlenül benyújthatja. Rendkívüli sürgősség esetében az EKTB napirendjén szereplő vitás
európai integrációs kérdésekben a  Kormány egyidejű írásbeli tájékoztatása mellett a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter – a  feladat- és hatáskör szerint felelősséggel rendelkező miniszter véleményének
figyelembevételével – önállóan dönthet.
16. Amennyiben az uniós döntéshozatali eljárás rendje és a tárgyalási álláspont kialakítása azt más módon nem
teszi lehetővé, az  EKTB a  tárgyalási álláspont-javaslatot írásos (elektronikus) eljárásban fogadja el. Az  írásos
eljárásban egyeztetett tárgyalási álláspont-tervezeteket az EKTB következő ülésén bemutatja.
17. Az EKTB ülésének napirendjét – az  EKTB tagjai javaslatainak figyelembevételével – az  EKTB elnöke
határozza meg, igazodva az  uniós döntéshozatali eljárás rendjéhez, valamint az  Európai Tanács, a  Tanács,
a COREPER, az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok, illetve az egyéb bizottságok és munkacsoportok
munkatervéhez, az európai uniós tagsággal kapcsolatos aktuális kérdésekhez.
18. Az EKTB működésével kapcsolatos adminisztratív és előkészítő feladatokat a  Miniszterelnökségen működő
titkárság látja el.
19. Az EKTB üléseiről emlékeztető készül. A  Kormány ügyrendje szerint előterjesztés formájában elkészített
emlékeztetőt a Miniszterelnökséget vezető miniszter az EKTB ülését követően a Kormány részére benyújtja.
Az  emlékeztetőt a  Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztés formájában határozati javaslattal
nyújtja be abban az esetben, ha az EKTB-n tárgyalt ügy külön határozatba foglalást vagy intézkedést igényel,
vagy a Kormány számára fenntartott egyéb döntést igénylő kérdést vet fel, illetve – az érintett miniszterrel
egyeztetve – ha az egyébként indokolt.
20. Az EKTB működésének részletes szabályait a  Miniszterelnökséget vezető miniszter utasításban jóváhagyott
ügyrendben állapítja meg.
Az ügyrendet az EKTB előzetesen megtárgyalja és jóváhagyja.
III. A szakértői csoport 21. A Kormány európai uniós politikája, valamint az európai uniós tagságból fakadó feladatok előkészítésére és
az uniós döntéshozatali eljárások során képviselendő tárgyalási álláspontok kialakítására, az uniós politikák
alakulásának nyomon követésére és a  szükséges kormányzati intézkedések koordinálására szakértői
csoportok működnek.
22. A szakértői csoport vezetője a  tárgykör szerint feladat- és hatáskör szerint első helyen felelős miniszter
vagy központi államigazgatási szerv vezetője által kijelölt állami vezető. A  miniszter kivételesen indokolt
esetben amennyiben az  adott szakterülettel a  minisztériumban állami vezető közvetlenül nem foglalkozik
– az EKTB egyidejű tájékoztatásával – a  szakértői munkacsoport vezetésére vezető beosztású, vagy vezetői
beosztással nem rendelkező kormánytisztviselőt is kijelölhet. Amennyiben a szakértői csoport több miniszter
feladat- és hatáskörét érinti és vezetését illetően vita alakul ki, a  szakértői csoportot vezető minisztériumot
a Miniszterelnökséget vezető miniszter jelöli ki.
23. A szakértői csoport tagjai a  szakértői csoport feladatkörében feladat- és hatáskör szerint más érintett
minisztérium, illetve központi államigazgatási szerv képviselője, valamint – minden esetben  –
a  Miniszterelnökség, az  Igazságügyi Minisztérium és a  Nemzetgazdasági Minisztérium kijelölt
kormánytisztviselője, továbbá az  Állandó Képviselet kijelölt diplomatája. A  szakértői csoport vezetője
engedélyezheti más érintett minisztérium, illetve központi államigazgatási, vagy rendvédelmi szerv
képviselőinek részvételét a szakértői csoport munkájában.
24. A szakértői csoport vezetőjének feladata:
a) a szakértői csoport munkájának irányítása és összehangolása,
b) a tárgyalási álláspontra vonatkozó javaslat előkészítése, egyeztetése és képviselete,
c) a tanácsi munkacsoportokban részt vevő szakértői csoporttag kijelölése,
d) a 6.  pont c)  alpontjával összhangban – amennyiben szakértői csoport szinten biztosítható –
az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok ülésein részt vevő szakértői csoporttag kijelölése.
25. A szakértői csoport köteles a feladatkörét érintő hazai és uniós jogalkotási menetrendet – különös tekintettel
a  Kormány törvényalkotási programjára, munkatervére, valamint az  Európai Bizottság és a  soros uniós
elnökség munkaprogramjára – nyomon követni és azok összehangolása érdekében a minisztériumnál, illetve
központi államigazgatási szervnél a szükséges intézkedéseket megtenni, illetve kezdeményezni.
26. Amennyiben az  Európai Bizottság a  magyar érdekek szempontjából kiemelkedő jelentőségű javaslatot
tervez elfogadni, a  szakértői csoport az  EKTB tag útján az  EKTB számára javaslatot tesz a  magyar érdekek
képviseletének módjára.
27. A szakértői csoport az uniós döntéshozatali eljárás napirendjén szereplő kérdések megvitatása céljából ülést
tart vagy írásbeli egyeztetést folytat. A szakértői csoport ülését a szakértői csoport vezetője hívja össze vagy
kezdeményezi az írásos egyeztetést. Ezt a szakértői csoport bármely tagja kezdeményezheti.
28. A szakértői csoport tagjai között szakmai kérdésekben a  feladatmegosztás a  kormányzati feladat- és
hatáskörmegosztás általános rendjéhez igazodik.
29. Szakértői alcsoport létrehozásáról bármely minisztérium kezdeményezésére az EKTB dönt.
30. A szakértői csoportok felsorolását, azok vezetésének felelősségi rendjét e határozat 2. melléklete tartalmazza.
31. A szakértői csoport működésére vonatkozó részletes szabályokat az EKTB ügyrendje tartalmazza.
IV. A tárgyalási álláspont kialakítása 32. A szakértői csoport minden, a feladatkörébe tartozó, az uniós döntéshozatali eljárásban napirenden szereplő
kérdéssel kapcsolatban írásbeli tárgyalási álláspontot készít. A  tárgyalási álláspontokat minden esetben
egyeztetni kell a szakértői csoport tagjaival és – amennyiben ez indokolt – más érintett szakértői csoporttal.
33. A 32. pont végrehajtása keretében tárgyalási álláspontot kell készíteni minden napirendi ponthoz
a) a tanácsi munkacsoporti ülésekre,
b) az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok, valamint a Tanács működéséhez nem kapcsolódó
bizottságok üléseire,
c) a COREPER ülésekre,
d) a Tanács üléseire, valamint
e) az Országgyűlés részére, amennyiben az  Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény
(a továbbiakban: Törvény) szerinti egyeztetés szükséges.
34. A szakértői csoport feladata, hogy – a  tárgykör szerint felelős EKTB képviselő jóváhagyásával – az  Európai
Unió intézményeinek beterjesztett új uniós tervezetre vonatkozóan a tervezet tanácsi munkacsoportban való
érdemi tárgyalásának megkezdéséig alapmandátumot terjesszen az  EKTB elé. Az  alapmandátum készítési
kötelezettség vonatkozik a Tanács működéséhez nem kapcsolódó bizottságoknak beterjesztett tervezetekre
is. Az  alapmandátum-javaslat EKTB általi elfogadásáig a  magyar képviselő csak vizsgálati fenntartás
bejelentésére és értelmező kérdések felvetésére jogosult. Az  alapmandátumra a  tárgyalási álláspontra
vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
35. Az illetékes szakértői munkacsoport az  alapmandátum összeállítása előtt szükség szerint lefolytatja
a  társadalmi-gazdasági érdekképviseletekkel való előzetes konzultációt, amelynek eredményeit
az alapmandátum rögzíti.
36. Az uniós döntéshozatalban képviselendő tárgyalási álláspontot a  szakértői csoport vezetője egyeztetés
céljából, határidő megjelölésével a szakértői csoport tagjainak megküldi. A határidőt úgy kell megállapítani,
hogy az észrevételezésre megfelelő idő álljon rendelkezésre.
37. A tárgyalási álláspontnak tartalmaznia kell
a) az uniós tervezet rövid leírását és a  tárgyalások menetének összefoglalását, beleértve annak soros
uniós elnökségi tervezését,
b) az uniós tervezettel kapcsolatos magyar érdekek beazonosítását, vagy annak hiányát, illetve
– utóbbi esetben – esetleges kereszttámogatások lehetőségét,
c) az ismert és a  magyar érdekek érvényesítése szempontjából irányadónak tekinthető tagállami
álláspontokat,
d) az uniós tervezet kapcsolódását a magyar szakpolitikákhoz, valamint a tervezetből következő hazai
jogalkotási, intézményfejlesztési feladatok rövid bemutatását,
e) az uniós tervezet elfogadása esetén várható gazdasági, költségvetési és társadalmi hatást és
–  ha  az  a  tervezet tartalmát tekintve lényeges – a  környezeti, egészségügyi és egyéb hatást
bemutató hatástanulmányt,
f ) kiemelt hatástanulmány szükségességét, valamint javaslatot az  elkészítésével kapcsolatos
kérdésekre,
g) az adott ülés célját és fentiek alapján a tárgyalások során érvényesíteni kívánt célokat és érdekeket,
h) a tervezetre, illetve – szükség szerint – annak egyes rendelkezéseire vonatkozó álláspontot és
fentiekre figyelemmel annak rövid indokolását. 38. Legkésőbb a COREPER ülésre készített tárgyalási álláspontban – amennyiben a COREPER az uniós tervezetet
elfogadás céljával tárgyalja – ki kell térni az uniós tervezet magyar nyelvű szövegének elfogadhatóságára, és
szükség szerint csatolni kell a magyar szövegre vonatkozó addig el nem fogadott módosítási javaslatokat.
39. A szakértői csoport vezetője gondoskodik arról, hogy az uniós tervezet szövegét a tanácsi munkacsoportbeli
egyeztetések alatt a szakértői csoport véleményezze. Amennyiben szükséges, a szakértői csoport véleményét
a  szakértői csoport vezetője a  Miniszterelnökség európai uniós ügyekért felelős államtitkára egyidejű
tájékoztatása mellett küldi meg az uniós intézménynek.
40. Az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok ülésén képviselendő tárgyalási álláspont kialakítása
érdekében a  szakértői csoport egyeztetést folytat. Az  egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok
napirendjéről a  szakértői csoport vezetője a  Miniszterelnökség európai uniós ügyekért felelős államtitkárát
előzetesen tájékoztatja. Az  egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok ülésén képviselendő tárgyalási
álláspont-javaslatot a  szakértői csoporti egyeztetési rendnek megfelelően az  adott bizottság munkájában
a  miniszter által kijelölt vezető tisztviselők bevonásával, e  határozatban foglaltak szerint kell előkészíteni.
A  tárgyalási álláspont-javaslatot a  Miniszterelnökség európai uniós ügyekért felelős államtitkárának
egyeztetésre minden esetben meg kell küldeni. Az  illetékes minisztérium EKTB tagja a  tárgyalási álláspontjavaslatról, illetve annak képviseletéről az EKTB soros ülésén beszámol.
41. A közös kül- és biztonságpolitikai, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai kérdésekben a tárgyalási
álláspontot – a  Kormány fenntartott hatáskörének sérelme nélkül – a  külgazdasági és külügyminiszter
az  érintett miniszterekkel egyeztetve javasolja és képviseli. A  külgazdasági és külügyminiszter képviselője
az EKTB-t előzetesen tájékoztatja a tárgyalási álláspont-javaslatról.
42. Az EKTB ülésére minden esetben be kell nyújtani a tárgyalási álláspont-javaslatot, ha
a) alapmandátumra vonatkozik,
b) a tanácsi munkacsoportban, az egyéb döntés-előkészítő bizottságban és egyéb munkacsoportban
képviselendő tárgyalási álláspont tekintetében az  érdemben módosult, vagy vitás tervezet, illetve
a szakértői csoportban véleményeltérés fennmaradása esetén,
c) a kérdés a  COREPER vagy a  Tanács soron következő ülésének napirendjén szerepel, kivéve, ha
a tárgya előrehaladási jelentés elfogadása,
d) az álláspont-javaslat meghatározása a szakértői csoport vezetője szerint olyan kiemelt jelentőségű
kérdést érint, amelyben a Kormány külön határozatba foglalt döntése vagy intézkedése szükséges,
e) az álláspont a Törvény szerinti egyeztetés részét képezi.
43. Az EKTB elnöke vagy az  Állandó Képviselet vezetője – különösen indokolt esetben – a  Miniszterelnökség
és az  érintett minisztérium egyidejű tájékoztatása és soron kívüli egyeztetés kezdeményezése mellett
a tárgyalási álláspont végrehajtását (képviseletét) felfüggesztheti.
V. A tárgyalási álláspont képviselete 44. Az Európai Unió intézményeitől érkező dokumentumokat a  Miniszterelnökség közvetlenül küldi meg
az  érintett minisztériumnak, illetve központi államigazgatási szervnek. Amennyiben az  Európai Unió
intézményei a  dokumentumokat az  Állandó Képviseletnek küldik meg, úgy az  a) a  szakmai irányítás
gyakorlásához szükséges minősített és nem minősítet iratokat a Miniszterelnökségnek, b) az egyes szaktárcák
első helyi feladat- és hatáskörébe tartozó területek esetében a  minősített és nem minősített iratokat
a szaktárcának és másolatban a Miniszterelnökségnek továbbítja. Magyarország EU Központi Nyilvántartója
feladatait továbbra is a Külgazdasági és Külügyminisztérium látja el.
45. Amennyiben az  Európai Unió intézményeitől az  uniós tagsággal, különösen az  uniós tagságból fakadó
kötelezettségekkel összefüggő bármilyen dokumentum, megkeresés érkezik közvetlenül valamelyik
minisztériumhoz, vagy központi államigazgatási szervhez, azt a minisztérium, illetve központi államigazgatási
szerv tájékoztatásul, vagy illetékességből továbbítja a  Miniszterelnökségnek. A  Tanács ülésén a  Kormányt,
az elfogadott tárgyalási álláspontban foglaltaknak megfelelően az e határozat 1. mellékletben meghatározott
felelősségi rend szerint felelős miniszter, illetve jogosult államtitkár képviselheti.
46. A Tanács ülésén a  Kormányt, a  miniszter vagy államtitkár távolléte vagy akadályoztatása esetén az  Állandó
Képviselet vezetője (a továbbiakban: Állandó Képviselő), illetve az Állandó Képviselet vezetőjének helyettese
(a továbbiakban: Helyettes Állandó Képviselő) képviselheti.
47. A COREPER ülésén a  Kormányt, az  elfogadott tárgyalási álláspontban foglaltaknak megfelelően az  Állandó
Képviselő, illetve a Helyettes Állandó Képviselő képviseli. Az Állandó Képviselőt, valamint a Helyettes Állandó
Képviselőt akadályoztatása esetén az  általuk az  Állandó Képviselet diplomatái közül kijelölt diplomata
helyettesíti.
48. Egyéb döntés-előkészítő bizottságban a  feladat- és hatáskör szerint illetékes miniszter által kijelölt
kormánytisztviselő, a  tanácsi munkacsoportban és az egyéb bizottságban a szakértői csoport vezetője által
kijelölt szakértői csoporttag képviseli a tárgyalási álláspontot.
49. Egyéb döntés-előkészítő bizottság és a  tanácsi munkacsoport munkájában főszabály szerint az  első
helyen felelős minisztérium, vagy központi államigazgatási szerv kijelölt szakértői csoporttagja vesz részt.
Amennyiben ez  nem lehetséges, a  szakértői csoport vezetője a  Miniszterelnökség egyidejű tájékoztatása
mellett kijelölheti más minisztérium, vagy központi államigazgatási szerv szakértői csoporttagját, illetve
az Állandó Képviselet diplomatáját. Erről a szakértői csoport többi tagját tájékoztatja.
50. A Tanács működéséhez nem kapcsolódó bizottságok ülésein az  uniós jogi aktus végrehajtásáért első
helyen felelős minisztérium szakértői csoport tagja vesz részt. Ettől csak kivételesen és indokolt esetben,
a Miniszterelnökség egyidejű tájékoztatása mellett lehet eltérni.
51. A Kormány képviselője az egyeztetett és jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletére a Kormány nevében
nyilatkozat megtételére jogosult. A  határozat rendelkezései alapján jóváhagyott kormányzati állásponttól
eltérni
a) tanácsi munkacsoportban vagy más, e  határozat hatálya alá tartozó bizottságban nem lehet;
amennyiben ennek szükségessége felmerül, úgy vizsgálati fenntartást kell bejelenteni,
b) a COREPER ülésén az  érdemi rész tekintetében az  érintett EKTB taggal és az  EKTB elnökével való
egyeztetés mellett lehet,
c) a Tanács ülésén az  EKTB elnökével, illetve – amennyiben kiemelt kérdésről van szó –
a Miniszterelnökséget vezető miniszterrel való egyeztetés mellett lehet.
 Amennyiben a  kormányzati álláspontot érdemben befolyásoló körülmény merült fel a  munkacsoportban,
bizottságban, a  COREPER vagy a  Tanács ülésén, az  EKTB képviselő az  EKTB következő ülésén erről
tájékoztatást ad.
52. A részt vevő szakértői csoporttag a döntés-előkészítő bizottság, a munkacsoport és az egyéb bizottság ülését
követő két munkanapon belül írásbeli jelentésben köteles tájékoztatni az ülésen elhangzottakról a szakértői
csoport vezetőjét, tagjait és az érintett EKTB képviselőt.
53. A közös kül- és biztonságpolitikai, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai kérdésekben a tárgyalási
álláspontot a  Külgazdasági és Külügyminisztérium, közös kül-, biztonság- és védelempolitikai kérdésekben
illetékes helyettes államtitkára küldi meg az  Állandó Képviselet és a  Miniszterelnökség részére, és
gondoskodik azok nyilvántartásáról.
54. Az Európai Tanács ülésén történő részvétel előkészítése, beleértve a  szükséges egyeztetések és tárgyalási
álláspontok kialakítása a miniszterelnök által meghatározott felelősségi rend szerint történik.
VI. Az Országgyűlés és a Kormány, valamint az Európai Parlament magyarországi képviselői
és a Kormány európai uniós ügyekben történő együttműködéséből adódó kormányzati feladatok
55. A Törvényben meghatározott kormányzati feladatok összehangolását a Miniszterelnökséget vezető miniszter
látja el.
56. A Magyarország szempontjából kiemelt jelentőségű uniós tervezeteket megjelölő, az Országgyűlésnek szóló
értesítést a Miniszterelnökséget vezető miniszter az érintett miniszterekkel együttműködve készíti elő.
57. Amennyiben az Országgyűlés illetékes bizottsága álláspont-javaslatot kér a Kormánytól, az illetékes szakértői
csoport – e  határozat rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával – a  Törvényben foglaltaknak megfelelő
tartalommal alakítja ki az  országgyűlési álláspont-javaslatot, amelyet – a  felelős EKTB tag útján – az  EKTB
elé terjeszt. Az  országgyűlési tárgyalási álláspont előkészítésének rendjére e  határozat rendelkezéseit
megfelelően kell alkalmazni.
58. Amennyiben az Országgyűlés az adott álláspont-javaslattal kapcsolatban egyeztetési eljárást kezdeményez,
ennek lefolytatásáról és az  ezzel kapcsolatos minden egyéb feladatról a  tárgykör szerint első helyi felelős
miniszter a Miniszterelnökséget vezető miniszter egyidejű tájékoztatása mellett gondoskodik.
59. Az EKTB képviselők az Országgyűlés részéről érkezett megkeresésekről, illetve az Országgyűlés részére adott
tájékoztatásokról folyamatosan beszámolnak az EKTB részére.
60. Az Európai Parlament magyarországi képviselőivel kapcsolatos feladatok összehangolását
a Miniszterelnökséget vezető miniszter látja el.
VII. Záró rendelkezés 61. Ez a  határozat a  közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg az  Európai Unió döntéshozatali
tevékenységében való kormányzati részvétel összehangolásáról és az  Európai Koordinációs Tárcaközi
Bizottságról szóló 1169/2010. (VIII. 18.) Korm. határozat a hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
118/2014. (IV. 3.) Korm. rendelete a gáz csatlakozóvezetékek és a felhasználói berendezések műszaki-biztonsági felülvizsgálatával kapcsolatos bejelentések ügyében eljáró hatóság kijelöléséről.
A Kormány a  földgázellátásról szóló 2008.  évi XL.  törvény 132/B.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  gáz csatlakozóvezetékek és felhasználói berendezések műszaki-biztonsági felülvizsgálatával
kapcsolatos bejelentések ügyében eljáró hatóságként az  ingatlan fekvése szerint illetékes katasztrófavédelmi
kirendeltséget jelöli ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2014. (III. 12.) KE határozata rektori megbízás alóli felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(6) és (8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – az Óbudai Egyetemen dr. Rudas Imre
egyetemi tanárt a felső korhatár betöltésére tekintettel rektori megbízása alól 2014. április 25-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2014. február 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1699/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Holokauszt túlélők részére a Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. XVIII. törvény 27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló 1997. X. törvény alapján folyósított életjáradék összegének megemeléséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a Holokauszt túlélői részére a Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény
27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló 1997. évi X. törvény alapján folyósított életjáradék összege
50% mértékben megemelésre kerüljön. 2. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy kölcsönösen
együttműködve tegyék meg a szükséges intézkedéseket az 1. pont szerinti cél megvalósítását fedező forrás
megteremtése és a jelen határozatban foglaltak végrehajtása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
3. A Kormány egyetért azzal, hogy a Holokauszt túlélői részére a Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény
27. Cikke 2. pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló 1997. évi X. törvény alapján folyósított életjáradék összege
a 2014. évben további, a 2012. évben folyósított életjáradék összeg 50%-ának megfelelő mértékben megemelésre
kerüljön. 4. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy kölcsönösen
együttműködve tegyék meg a szükséges intézkedéseket az 3. pont szerinti cél megvalósítását fedező forrás
megteremtése és a jelen határozatban foglaltak végrehajtása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. május 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követőn napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1754/2017. (X. 27.) Korm. határozata az Apátfalva–Mezőhegyesi öntözőrendszer tervezett fejlesztésének tervezési feladatairól.
A Kormány kiemelt állami feladatnak tekinti az  öntözéses gazdálkodás elterjesztésének, észszerű fejlesztésének,
a  vízkészletek védelmének és hasznosításának ügyét, amelynek érdekében felhívja a  belügyminisztert, hogy
a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel és a  földművelésügyi miniszterrel együttműködve hajtsa végre
az  Apátfalva–Mezőhegyesi öntözőrendszer fejlesztéséhez kapcsolódó mintaprojekt kivitelezést megalapozó
tervezési feladatait.
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1257/2019. (V. 3.) Korm. határozata a Szári Romhányi György Nyelvoktató Német Nemzetiségi Általános Iskola felújításához szükséges forrás biztosításáról, valamint egyes települési önkormányzatok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Székesfehérvári Tankerületi Központ által fenntartott Szári Romhányi György Nyelvoktató Német
Nemzetiségi Általános Iskola felújításával;
 2. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az  1.  pont szerinti célra 100 000 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 1. Rendkívüli
kormányzati intézkedések jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
18. Klebelsberg Központ cím javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
3. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet címrendjének a
a) 32. Szár Község Önkormányzata feladatainak támogatása és
b) 33. Szank Község Önkormányzata feladatainak támogatása
címmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 4. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a  2.  melléklet szerinti célokra 157 400 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések jogcímcsoport terhére,
a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
a) 32. Szár Község Önkormányzata feladatainak támogatása és
b) 33. Szank Község Önkormányzata feladatainak támogatása
cím javára, a 3. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 5. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. melléklet szerinti célokra, a 4. pont szerinti költségvetési forrás terhére,
az érintett települési önkormányzatok részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó – vissza nem
térítendő egyedi költségvetési támogatást nyújtson, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes
feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján;
6. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  4.  pont szerinti egyedi költségvetési támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően támogatási előlegként folyósítsa az érintett önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2018. (X. 15.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának 2019. ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadandó természetbeni ellátásról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(1)  bekezdés 3.  pont c)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018.
(V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés 2., 8., 19. és 20. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 10. § és az 1. melléklet tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 3. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés 20. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A 2019. évi ruházati utánpótlási ellátmány terhére az e rendeletben meghatározottak szerint – a 6. §-ban foglaltak
kivételével – természetbeni ellátást kell kiadni
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hivatásos állománya,
b) a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állománya,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv hivatásos állománya,
d) a Terrorelhárítási Központhoz vezényelt hivatásos állomány
részére.
2. § (1) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyen- vagy vegyes ruhás alapellátási normába
sorolt, tiszthelyettesi vagy zászlósi rendfokozati állománycsoportba tartozó állományának természetbeni ellátása
– a (3) bekezdésben, valamint a 6. §-ban foglaltak kivételével – a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, fehér 1 db,
b) Teniszing, sötétkék 2 db,
c) 12M e. r. szolgálati félcipő 1 pár.
(2) Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyen- vagy vegyes ruhás alapellátási normába sorolt,
tiszti vagy főtiszti rendfokozati állománycsoportba tartozó állományának, valamint a  polgári ruhás alapellátási
normába sorolt állományának természetbeni ellátása – a (3) bekezdésben, valamint a 6. §-ban foglaltak kivételével –
a következő cikkből áll:
a) Teniszing, sötétkék 2 db.
(3) A  Készenléti Rendőrség egyen- vagy vegyes ruhás alapellátási normába sorolt, tiszthelyettesi vagy zászlósi
rendfokozati állománycsoportba tartozó állományának természetbeni ellátása – a  6.  §-ban foglaltak kivételével –
a következő cikkekből áll:
a) KR köznapi teniszing, sötétkék 1 db,
b) KR ünnepi teniszing, fehér 1 db,
c) 10M e. r. gyakorló nadrág 1 db,
d) 12M e. r. gyakorló nadrág, nyári 1 db,
e) Gyakorló póló, sötétkék 3 db,
f ) Karjelvény 2 db,
g) Hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, sötétkék 1 db,
h) Hímzett névkitűző 1 db.
3. § (1) A büntetés-végrehajtási szervezet egyen- vagy vegyes ruhás alapellátási normába sorolt tiszthelyettesi vagy zászlósi
rendfokozati állománycsoportba tartozó állományának természetbeni ellátása – a  6.  §-ban foglaltak kivételével –
a következő cikkekből áll:
a) 10M e. r. gyakorló zubbony, könnyített, felirattal 1 db,
b) 10M e. r. gyakorló nadrág, könnyített 2 db,
c) Pólóing, világoskék 3 db,
d) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék 1 db,
e) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, világoskék 1 db,
f ) Karjelvény 2 db,
g) 12M azonosító szám 2 db,
h) Hímzett azonosító szám, lila 2 db,
i) Hímzett váll-lap, lila 2 pár,
j) Hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, lila 2 db,
k) Bőrkesztyű, fekete 1 pár.
(2) A  büntetés-végrehajtási szervezet egyen- vagy vegyes ruhás alapellátási normába sorolt tiszti vagy főtiszti
rendfokozati állománycsoportba tartozó állományának természetbeni ellátása – a  6.  §-ban foglaltak kivételével –
a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék 1 db,
b) Karjelvény 2 db,
c) 12M azonosító szám 2 db,
d) Hímzett azonosító szám, lila 2 db,
e) Hímzett váll-lap, lila 2 pár,
f ) Hímzett tépőzáras rendfokozati jelzés, lila 2 db.
4. § (1) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv egyen- vagy vegyes ruhás alapellátási normába sorolt állományának
természetbeni ellátása – a (2) és (3) bekezdésben, valamint a 6. §-ban foglaltak kivételével – a következő cikkekből
áll:
a) 12M e. r. szolgálati nyári pantalló 1 db,
b) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, rövid ujjú, világoskék 2 db,
c) 12M e. r. szolgálati ing/blúz, hosszú ujjú, világoskék 2 db,
d) Karjelvény 2 db.
(2) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv tűzoltási, műszaki mentési tevékenységet végző, beavatkozó állományának
természetbeni ellátása – a 6. §-ban foglaltak kivételével – a következő cikkekből áll:
a) Gyakorló póló, sötétkék 2 db,
b) 10M e. r. gyakorló dzseki, felirattal 1 db,
c) Derékszíj, fekete (gyakorló hevederöv) 1 db,
d) Hímzett névkitűző 2 db,
e) Karjelvény 2 db.
(3) A  hivatásos katasztrófavédelmi szerv Központi Főügyeletén, valamint a  megyei és fővárosi főügyeleteken és
műveletirányító ügyeleteken váltásos munkarendben szolgálatot teljesítő állomány természetbeni ellátása
– a 6. §-ban foglaltak kivételével – a következő cikkekből áll:
a) 12M e. r. gyakorló nadrág, nyári 1 db,
b) 12M e. r. gyakorló zubbony, nyári 1 db,
c) Gyakorló póló, sötétkék 2 db,
d) 12M e. r. szolgálati félcipő, nyári 1 pár,
e) Derékszíj, fekete (gyakorló hevederöv) 1 db,
f ) Hímzett névkitűző 2 db,
g) Karjelvény 1 db.
5. § (1) A  Terrorelhárítási Központ Műveleti Igazgatóságán szolgálatot teljesítő tiszthelyettesi vagy zászlósi rendfokozati
állománycsoportba tartozó állomány természetbeni ellátása – a  6.  §-ban foglaltak kivételével – a  következő
cikkekből áll:
a) Hosszú ujjú téli aláöltözet felső/TEK 1 db,
b) Téli aláöltözet alsó/TEK 1 db.
(2) A  Terrorelhárítási Központ Személyvédelmi Igazgatóság VI. Főosztályán szolgálatot teljesítő tiszthelyettesi vagy
zászlósi rendfokozati állománycsoportba tartozó állomány természetbeni ellátása – a 6. §-ban foglaltak kivételével –
a következő cikkekből áll:
a) 5.11-es nadrág Stryke Pants 1 db,
b) Póló, galléros fehér, silver tan/TEK 1 db.
(3) A  Terrorelhárítási Központ Személyvédelmi Igazgatóságán szolgálatot teljesítő, a  (2)  bekezdésbe nem tartozó,
tiszthelyettesi vagy zászlósi rendfokozati állománycsoportba tartozó állomány természetbeni ellátása – a  6.  §-ban
foglaltak kivételével – a következő cikkekből áll:
a) Thermo aláöltözet alsó/TEK 1 db,
b) Thermo aláöltözet felső/TEK 1 db.
(4) A  Terrorelhárítási Központ Ügyeleti és Objektumvédelmi Igazgatóság Objektumvédelmi Főosztályán, valamint
Támogató Osztályán szolgálatot teljesítő tiszthelyettesi vagy zászlósi rendfokozati állománycsoportba tartozó
állomány természetbeni ellátása – a 6. §-ban foglaltak kivételével – a következő cikkből áll:
a) 3in1 fekete parka kabát/TEK 1 db.
6. § Nem részesül természetbeni ellátásban
 1. a tábornoki alapellátási normába sorolt állomány,
 2. a polgári ruhás alapellátási normába sorolt állomány, a 2. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel,
 3. a szenior állomány,
 4. a Készenléti Rendőrség Köztársasági Elnöki Őrség Objektumvédelmi Osztályának, a  Készenléti Rendőrség
Zenekarának, valamint a  Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága Bevetési Főosztály
III. Lovas és Kutyás Szolgálati Osztály Lovas Alosztályának hivatásos állománya,
5. a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ Bűnügyi Ellátó Igazgatóság hivatásos állománya,
 6. a Terrorelhárítási Központnál szolgálatot teljesítő tiszti vagy főtiszti rendfokozati állománycsoportba tartozó
hivatásos állomány,
 7. az Alkotmányvédelmi Hivatal hivatásos állománya,
 8. a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állománya,
 9. a Nemzeti Védelmi Szolgálatnál szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
10. a Nemzeti Szakértői és Kutató Központ hivatásos állománya,
11. a minisztériumokba vezényelt hivatásos állomány,
12. a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 62. § (1) bekezdése szerint más szervhez vezényelt hivatásos állomány,
valamint a Hszt. 67. §-a szerint az ügyészi szervezethez vezényelt hivatásos állomány,
13. a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnál szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
14. a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalhoz vezényelt hivatásos állomány,
15. a Nemzeti Közszolgálati Egyetemhez vezényelt hivatásos állomány, kivéve
a) a  Büntetés-végrehajtási Tanszéken szolgálatot teljesítő tanári, a  büntetés-végrehajtási szakirányon
tanulmányokat folytató hallgatói állomány,
b) a Katasztrófavédelmi Intézethez vezényelt hivatásos állomány,
16. a rendészeti szakgimnáziumhoz vezényelt hivatásos állomány,
17. a tárgyévben 6 hónapot meghaladóan külszolgálaton szolgálatot teljesítő hivatásos állomány,
18. az, aki a tárgyévben megkezdi – legalább 6 hónap időtartamra tervezett – illetmény nélküli szabadságát,
19. a Hszt. 77. § (1) bekezdés b) vagy e)–k) pontja szerinti rendelkezési állományban lévő állomány,
20. az, aki szülési szabadságon van, továbbá a várandós nő, ha a várandósságát orvos igazolta,
21. az, aki felmentési idejét tölti,
22. az, akinek hivatásos szolgálati jogviszonya a nyugdíjazásra tekintettel 2019. december 31-ig megszűnik.
7. § A 2–5.  § szerinti természetbeni ellátás, valamint az  esetleges túlellátás fedezetére együttesen – annak együttes
összegének mértékéig – a  jóváírt 2019. évi ruházati utánpótlási ellátmány összegének legfeljebb 80%-a tartható
vissza.
8. § (1) A természetbeni ellátás cikkösszetételének méretbesorolásához szükséges méretfelvételt és az igények összesítését
az állományilletékes parancsnok köteles megszervezni.
(2) A megadott méretek pontosságáért az igényjogosult a felelős.
 (3) A gyártáshoz szükséges személyre szóló és összesített méretek közléséért az állományilletékes parancsnok a felelős.
 (4) A  késedelmes vagy hiányos megrendelés miatti ellátási késedelem felelőssége az  igénylő szervezeti egység
állományilletékes parancsnokát terheli.
 (5) A hivatásos állomány természetbeni ellátásban érintett tagját legkésőbb az ellátás időpontjáig írásban tájékoztatni
kell az egyenruházati cikkek áráról. 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 11. § 2019. január 1-jén lép hatályba.
10. § A belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és
öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti, kényszerítőeszközés világítástechnikai felszereléséről szóló 14/2016. (V. 10.) BM rendelet 2. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
11. § Hatályát veszti a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának 2018. évi ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadandó természetbeni ellátásról szóló 28/2017.
(XI. 6.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1611/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetet a  19. A  helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz
kapcsolódó kiegészítő támogatása címmel egészíti ki,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz nyújtható költségvetési támogatás forrásának
biztosítása céljából 2000 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 19. A  helyi önkormányzatok szociális célú
tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatása cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2004. XXXIII. törvény az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításról.
Az Országgyűlés — figyelemmel a menetrend szerinti
autóbusz-közlekedésnek a mindennapi életvitelhez elengedhetetlen utazási igények kielégítésében betöltött szerepére — a személyszállítási közszolgáltatások hatékonyságának növelése és színvonalának javítása, valamint a közpénzek ésszerű és átlátható módon történő felhasználása
érdekében, az Európai Unió közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó előírásaival összhangban a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A törvény alkalmazási köre
1. § (1) Ezt a törvényt kell — a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel — alkalmazni az autóbusszal, közforgalmú közlekedés keretében végzett menetrend szerinti belföldi és nemzetközi személyszállításra, valamint a nem
szerződésen alapuló különcélú menetrend szerinti személyszállításra.
(2) A törvény hatálya nem terjed ki az idegenforgalmi
szolgáltatás részeként végzett személyszállításra, függetlenül annak menetrend szerinti jellegétől.
A törvényt az Országgyűlés a 2004. április 26-i ülésnapján fogadta el.
(3) A közforgalmú kötöttpályás közlekedést műszaki
okból helyettesítő autóbuszjárattal végzett személyszállításra a törvénynek a III. fejezetben szereplő rendelkezéseit
abban az esetben kell alkalmazni, ha a járat üzemeltetése
meghaladja a két hónapot.
Értelmező rendelkezések 2. § E törvény alkalmazásában
a) menetrend: a járat útvonalának kezdő és végpontját,
a megállóhelyeket, mindezekre vonatkozóan az indulási és
érkezési időpontokat, vagy a járat napi első és utolsó indulási időpontját és a köztes járatgyakoriság ismertetését
tartalmazó szolgáltatási előírás,
b) menetrend szerinti személyszállítás: a menetrend alapján végzett, az utazási feltételek megtartásával bárki által
igénybe vehető közszolgáltatás,
c) helyi személyszállítás: a település közigazgatási határán belül — helyi díjszabás alapján — végzett menetrend
szerinti személyszállítás, ideértve a település közigazgatási
határon kívül eső vasútállomására (vasúti megállóhelyére), komp- vagy révátkelőhelyére közbeeső megállóhely
érintése nélkül történő személyszállítást is,
d) helyközi (távolsági) személyszállítás: a települések
között belföldön végzett menetrend szerinti személyszállítás, ideértve az annak részeként egyes települések közigazgatási határán belül — helyközi (távolsági) díjszabás alapján — végzett személyszállítást is,
e) különcélú menetrend szerinti személyszállítás: az utazás célja alapján meghatározott utaskör menetrend alapján végzett szállítása más utasok kizárásával, az utazást
szervező személyétől függetlenül.
II. Fejezet BELFÖLDI MENETREND SZERINTI
SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS Ellátási felelősség, közigazgatási feladatok
3. § (1) Helyi közlekedésben a települési (fővárosi) önkormányzat, helyközi (távolsági) közlekedésben az állam
feladata a közforgalmú közlekedés részeként a lehető legmagasabb színvonalú menetrend szerinti autóbusz-közlekedés biztosítása az utazási igények és a rendelkezésre álló
pénzügyi lehetőségek figyelembevételével.
(2) Az állam — külön törvény alapján — a helyi személyszállítás ellátásához az érintett önkormányzatoknak kiegészítő normatív támogatást, a helyközi (távolsági) személyszállítás ellátásához pedig kizárólag e célra felhasználható,
elkülönített forrást biztosít a központi költségvetésből, és
valamennyi szolgáltatónak ellentételezi az általa nyújtott
utazási kedvezmények miatti bevételkiesést.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt önkormányzati feladat
ellátásáról az önkormányzat képviselő-testülete (a továbbiakban: önkormányzat), állami feladat ellátásáról a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
gondoskodik.
(4) Az önkormányzatok vagy társulásaik és a miniszter
a) helyi személyszállítás helyközi (távolsági) járattal
történő lebonyolítására,
b) helyi járattal közigazgatási határon kívül végzett személyszállításra,
c) helyközi (távolsági) járat közös üzemeltetésére írásban megállapodhatnak.
(5) A (4) bekezdés szerinti megállapodásban a közszolgáltatás valamennyi feltételét — kiemelten a menetrendre,
annak módosítására, a díjrendszerre és a szolgáltató esetleges veszteségeinek ellentételezésére vonatkozó rendelkezéseket — meg kell határozni. A szolgáltató megállapodás szerinti megbízására helyi járat esetén az önkormányzat, helyközi (távolsági) járat esetén a miniszter jogosult.
4. § (1) Az önkormányzat, illetve a miniszter (a továbbiakban együtt: ellátásért felelős) feladatkörébe tartozik:
a) a közszolgáltatási feladatok és az azokkal összefüggő
követelmények meghatározása adott területre (területrészre, hálózatra, vonalcsoportra, vonalra vagy járatra) és
a szolgáltatóval szemben;
b) a közszolgáltatási feladatok ellátására leginkább
megfelelő, a legszínvonalasabb és a köz számára legkevésbé költséges szolgáltatást kínáló, legalkalmasabb szolgáltató kiválasztása és megbízása, a szolgáltató tevékenységének folyamatos figyelemmel kísérése és ellenőrzése;
c) társadalmilag indokolt utazási igények kielégítését
szolgáló, de üzleti alapon jövedelmezően nem biztosítható
szolgáltatás esetén a szolgáltató közszolgáltatási feladatra
kötelezése és az abból származó veszteségeinek kiegyenlítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatok ellátása során
az ellátásért felelősök kötelesek egymással is együttműködve biztosítani, hogy a helyi és helyközi (távolsági)
autóbusz-közlekedés együttesen, továbbá a közforgalmú
kötöttpályás és vízi közlekedéssel integrált közlekedési
rendszert alkosson az egyes közlekedési módok közötti
ésszerű munkamegosztással és a közpénzek lehető legtakarékosabb felhasználásával.
5. § A közszolgáltatási feladatokat és a kapcsolódó követelményeket a következő szempontok figyelembevételével kell meghatározni:
a) a lakosság életviteléhez tartozó intézményrendszer
elérhetősége, eljutási lehetőségek a centrumokba (településközpontokba), vonzásközpontokba a lakosság utalási
igényeinek megfelelően,
b) a településfejlesztési és területfejlesztési igények,
c) a szolgáltatások minőségével szemben támasztott el
várások (pl. eljutási sebesség, gyakoriság, pontosság, megbízhatóság, zsúfoltság, utasbiztonság, tisztaság),
d) a mozgásukban korlátozott személyek utalási lehetőségei, e) a szolgáltatások közötti összhang és a szolgáltatók
közötti együttműködés a menetrend, az átszállási lehetőségek, a jegyrendszer és az utastájékoztatás tekintetében,
f) a járművek és szolgáltatási infrastruktúra színvonala,
azok használata, környezeti hatások,
g) a személyzettel szembeni elvárások, foglalkoztatási
feltételek, h) a szolgáltatások ráfordításigénye.
Szolgáltató kiválasztása 6. § (1) Belföldi menetrend szerinti személyszállítással
— a közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő
autóbuszjáratokkal végzett (15. §) és a kabotázs (16. §)
személyszállítás kivételével — a szolgáltató kizárólag közszolgáltatási szerződés keretében bízható meg. Közszolgáltatási szerződés a verseny tisztaságát és átláthatóságát bárki számára biztosító nyilvános pályázati eljárás nyertesével
köthető. Külföldi székhelyű szolgáltató a pályázaton abban
az esetben vehet részt, ha országában is biztosított a menetrend szerinti autóbusz-közlekedésben a nemzeti elbánás a külföldiek számára. Az ellátásért felelős a pályázaton
való részvételből kizárhatja azt a szolgáltatót, amely a pályázat tárgyát képező szolgáltatási területen kizárólagos
joggal rendelkezik a menetrend szerinti személyszállításra.
(2) A pályázati felhívást az ellátásért felelősnek legalább
2 országos napilapban, továbbá a miniszternek a közlekedésért felelős minisztérium hivatalos lapjában, az önkormányzatnak a Belügyminisztérium hivatalos lapjában és a
helyi napilapban is közzé kell tennie a pályázat benyújtási
határidejét legalább 60 nappal megelőzően. A felhívásban
tájékoztatást kell adni a pályázaton való részvétel és a
pályázati kiírás beszerzési lehetőségének feltételeiről, az
ajánlattétel határidejéről, az elbírálás módjáról és szempontjairól, az eredményhirdetés és a szerződéskötés legkésőbbi időpontjáról, a szolgáltatás megkezdésének határnapjáról, valamint a szerződés időtartamáról.
(3) A pályázati kiírásnak a felhívásban szereplő információkon túl tartalmaznia kell:
a) az ellátandó közszolgáltatási tevékenységet és a minimális közszolgáltatási követelményeket,
b) a tevékenység végzésének jogszabályban meghatározott és egyéb feltételeit,
c) a tevékenység végzésével együtt járó szolgáltatói jogosultságokat és kötelezettségeket,
d) a szolgáltató tevékenységét érintő más szolgáltató
jogosultságairól való tájékoztatást,
e) a szolgáltató birtokába vagy használatába kerülő létesítmények, eszközök meghatározását, azok működtetésének és használatának feltételeit,
f) az ellátásért felelős szolgáltatóval szembeni jogosultságait és kötelezettségeit,
g) tájékoztatást a korábbi szolgáltató által nyújtott
szolgáltatásokról, annak teljesítményeiről és az általa
alkalmazott díj- és jegyrendszerről,
h) az alvállalkozó közreműködésére vonatkozó feltételeket, i) a közszolgáltatási szerződés módosításának, felmondásának feltételeit,
j) minden olyan további feltételt, amelyet az ellátásért
felelős a közszolgáltatási szerződésben érvényesíteni
kíván.
(4) A pályázati kiírásban szereplő feltételeket és a pályázat elbírálásának szempontjait az 5. §-ban foglaltak alapján kell meghatározni. A feltételek körében az ellátásért
felelős a szolgáltató kötelezettségeként előírhatja a letelepedést, a korábbi szolgáltató munkavállalóinak, illetőleg
azok meghatározott körének meghatározott feltételekkel
történő átvételét, továbbá alvállalkozó meghatározott
mértékű bevonását a közszolgáltatásba, az alvállalkozó
személyének megjelölése nélkül.
(5) A pályázók többváltozatú ajánlat tételére is felkérhetők. Hálózatra, hálózatrészre vagy vonalcsoportra vonatkozó pályázat esetén, az ellátásért felelős az érvényes
pályázatok alapján — a pályázati kiírásban meghatározott
módon — előminősítéssel élhet és annak eredményétől
függően tárgyalást kezdeményezhet az alkalmasnak minősített pályázókkal benyújtott ajánlatuk részleteiről. A pályázat nyertesének csak az összességében legelőnyösebb
ajánlatot tevő pályázó nyilvánítható.
(6) A pályázatok elbírálásáról az ellátásért felelősnek a
beérkezett pályázatok adatait összegző és a döntés részletes indoklását ismertető emlékeztetőt kell készítenie a
pályázat eredményének kihirdetéséig. Az emlékeztetőnek
tartalmaznia kell a kiválasztott szolgáltató alkalmasságát
igazoló tényeket, a megfelelő színvonalú szolgáltatás nyújtásának garanciáit és amennyiben van ilyen — a szolgáltatót a közszolgáltatási kötelezettség ellátása fejében megillető veszteség-kiegyenlítés mértékét. Az ellátásért felelősnek az emlékeztetőt a pályázattal összefüggő valamennyi
dokumentummal együtt a közszolgáltatási szerződés megkötésétől számított 10 évig meg kell őriznie. Az emlékeztetőben foglaltakra mint közérdekű adatokra külön jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni.
7. § (1) Pályázat kiírásának mellőzésével, nyilvános
ajánlatkérésen alapuló eljárás keretében bízható meg a
szolgáltató, ha az ellátásért felelős által igényelt közszolgáltatás egyetlen járatra vagy vonalra korlátozódik és a
szolgáltató pénzügyi ellentételezésre — ide nem értve a
fogyasztói árkiegészítést — nem válik jogosulttá. Az aján
latkérésen alapuló eljárásra egyebekben a 6. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) Nem alkalmazható az (1) bekezdés szerinti eljárás a
hálózat, illetőleg a közszolgáltatási feladatok részekre
bontásával a pályázati eljárás megkerülése céljából.
8. § (1) Az ellátásért felelős pályázat nélkül, közvetlenül
bízhat meg szolgáltatót a szolgáltató által kezdeményezett,
korábban nem biztosított közszolgáltatásra, ha az valós
utazási igények ésszerű kielégítését szolgálja és nem jár
együtt más szolgáltató közszolgáltatási szerződésben rögzített jogainak sérelmével vagy működőképességének veszélyeztetésével. E szolgáltatásért a szolgáltató veszteségkiegyenlítést nem kaphat. A közszolgáltatási szerződés lejártát követően a közvetlen megbízás jogintézménye nem
alkalmazható.
(2) Az ellátásért felelős közvetlenül bízza meg közszolgáltatással az általa kiválasztott és a feladatot vállaló szolgáltatót, ha
a) a pályázati vagy ajánlatkérésen alapuló eljárás megfelelő pályázat, illetve ajánlat hiányában eredménytelenül
zárult,
b) a szolgáltatás megkezdése a pályázati vagy ajánlatkérésen alapuló eljárás keretében kiválasztott szolgáltatóval
ellehetetlenült,
c) a korábbi szolgáltatóval megkötött közszolgáltatási
szerződés azonnali vagy idő előtti felmondásának van
helye,
d) egyéb okból veszélybe kerül a közszolgáltatás folyamatossága.
(3) A (2) bekezdésben említett esetekben a megbízás
közszolgáltatási szerződés megkötésével vagy annak közös
megegyezésen alapuló módosításával új eljárás lebonyolításához elegendő időtartamra, de legfeljebb 1 évre szólhat.
(4) A közvetlen megbízásra vonatkozó döntésről a 6. §
(6) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával emlékeztetőt kell készíteni.
Közszolgáltatási szerződés 9. § (1) A közszolgáltatási szerződés határozott időtartamra, de legfeljebb a tevékenység megkezdésének napjától számított 8 évre köthető meg, meghosszabbítás lehetősége nélkül. A szerződés aláírására az önkormányzat nevében a polgármester, a Magyar Állam nevében a miniszter
jogosult. Pénzügyi ellentételezésre vonatkozó kötelezettséget tartalmazó szerződést a miniszter a pénzügyminiszter
előzetes egyetértésével írhat alá.
(2) A szerződésnek — a Tanács, a vasúti, közúti és
belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről
szóló, az 1893/91/EGK tanácsi rendelettel módosított
1191/69/EGK rendeletére (a továbbiakban: tanácsi rendelet) is figyelemmel — tartalmaznia kell:
a) a szolgáltató közszolgáltatási feladatait, esetleges
közszolgáltatási kötelezettségeit és minden egyéb közszolgáltatási követelményt, a kiegészítő szolgáltatásokat,
b) a közszolgáltatási feladatok ellátását biztosító személyi, tárgyi és pénzügyi feltételek részleteit, az alvállalkozó bevonására vonatkozó kikötéseket, a folyamatos szolgáltatás garanciális eszközeit,
c) a vagyoni eszközök tulajdonviszonyait, a szolgáltató
birtokába adott vagy más módon rendelkezésére bocsátott
eszközök használatára, karbantartására és visszaszolgáltatására vonatkozó szabályokat,
d) a személyszállítási feltételekre, az alkalmazható díjés jegyrendszerre vonatkozó előírásokat, a díjak megállapítására és megváltoztatására vonatkozó szabályokat,
e) a közszolgáltatási tevékenységgel összefüggő szolgáltatói jogokat és kötelezettségeket, kiemelten a kizárólagos jogokra vonatkozó feltételeket,
f) az ellátásért felelős szolgáltatóval szembeni jogait és
kötelezettségeit, ideértve az adatszolgáltatásra és az ellenőrzésre vonatkozó szabályokat,
g) a közszolgáltatási feladatok, illetve a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásáért járó ellentételezés módját és
mértékét, teljesítésének szabályait,
h) a szerződés módosításának, kiegészítésének feltételeit, figyelemmel az előre nem látható eseményekre is,
i) a szerződéses kötelezettségek megszegése esetére vonatkozó szankciókat, jogkövetkezményeket, a szerződés
felmondásának feltételeit, az esetleges jogviták rendezésének módját,
j) a közszolgáltatás megkezdésének időpontját és a
szerződés érvényességi időtartamát.
(3) A szerződésben szabályozni kell a szolgáltatónak a
szerződés teljesítésével kapcsolatos — legalább évenkénti —
adatszolgáltatási kötelezettségét, amely lehetővé teszi az ellátásért felelős számára a szolgáltató közszolgáltatási tevékenységének, a közszolgáltatási követelmények teljesítésének megítélését. A szolgáltató — az üzleti titokra vonatkozó
előírások betartásával — tájékoztatni tartozik az ellátásért
felelőst, ha más közszolgáltatási szerződés alapján is végez
szolgáltatást vagy más nemzetközi, különcélú menetrend szerinti, különjárati — személyszállítást is ellát.
(4) A szerződésben a szolgáltató kötelezhető a szolgáltatási területét érintő utazási igények alakulásának folyamatos figyelemmel kísérésére és a menetrend módosításának kezdeményezésére szolgáltatásainak az igények változásához való igazítása érdekében.
(5) A menetrend a közszolgáltatási szerződés elválaszthatatlan részét képezi, módosítását szerződésmódosításként kell kezelni. A menetrend közzétételére — amennyiben a szerződés erre vonatkozóan külön nem rendelkezik — a szolgáltató köteles menetrendkönyvben vagy
hirdetményben a hatálybalépést megelőzően legalább 15
nappal, feltüntetve a menetrend érvényességi idejét, a szol
gáltató megnevezését, a vonalak, járatok megjelölését, az
útirányra és a megállóhelyekre, a járatok időbeli közlekedtetésére, az átszállási lehetőségekre, csatlakozásokra vonatkozó információkat és helyközi (távolsági) járat esetén
a díjszabási kilométer-távolságot is. A menetrendben feltüntetett járatokkal utazni kívánókkal szemben a szolgáltatót — külön jogszabály előírásai szerint — szerződéskötési kötelezettség terheli.
(6) Amennyiben a közszolgáltatási szerződés a szolgáltatónak kizárólagos jogot biztosít valamely területen, a beleegyezése nélkül csak a 10. § (5) bekezdésében foglaltak alapján, valamint abban az esetben korlátozható, ha arról a szerződés kifejezetten rendelkezik. A szerződés csak az abban
foglalt esetekben és feltételekkel mondható fel. A szerződésben rögzített közszolgáltatási tevékenység gyakorlásának joga más személyre — kivételesen indokolt esetben — az ellátásért felelős hozzájárulásával ruházható át.
Közszolgáltatási kötelezettség, veszteség-kiegyenlítés 10. § (1) A szolgáltató nem kötelezhető számára gazdasági hátránnyal járó és ezért általa vállalni nem kívánt
közszolgáltatásra. Amennyiben a szolgáltató valamely feladatot a továbbiakban nem szándékozik végezni, valós
veszteségeinek bemutatásával az ellátásért felelőstől kérheti a közszolgáltatási feladat alóli felmentését.
(2) Pályázat alapján kiválasztott, adott területen (területrészen, hálózaton, vonalcsoporton vagy vonalon) kizárólagos joggal bíró szolgáltató az (1) bekezdésben foglalt
joggal abban az esetben élhet, ha számszerűen alátámasztva igazolja az utazási igények és egyéb körülmények szerződés megkötését követő jelentős változását.
(3) Az ellátásért felelős közszolgáltatási kötelezettséget
abban az esetben tarthat fenn vagy rendelhet el, ha
a) az adott közszolgáltatás biztosítását a köz érdeke
megköveteli, és
b) a közszolgáltatás gazdaságos ellátása más módon
nem biztosítható, továbbá
c) a szolgáltatónak kiegyenlíti a közszolgáltatási kötelezettségből eredő valós veszteségét.
(4) A közszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó döntést megelőzően az ellátásért felelős köteles megvizsgálni
a közszolgáltatási feladat más közlekedési eszközzel, más
szolgáltatóval vagy más üzemeltetési feltételekkel történő
ellátásának lehetőségét, és az összességében legkedvezőbb
megoldást választani. A döntésig, de legfeljebb egy évig a
szolgáltatónak a közszolgáltatást változatlan feltételekkel
biztosítania kell.
(5) Amennyiben a (4) bekezdés alapján az ellátásért
felelős más szolgáltatót bíz meg, a felmentését kérő szolgáltató adott feladattal összefüggő kizárólagos jogát közszolgáltatási szerződésének módosításával meg kell szüntetni.
11. § (1) Veszteség-kiegyenlítés esetén a közszolgáltatási kötelezettségből származó gazdasági hátrány számszerűsítésére, a szolgáltatót megillető pénzügyi ellentételezés
mértékére és módjára a tanácsi rendelet előírásai vonatkoznak.
(2) Nem kell az (1) bekezdésben említett tanácsi rendeletet alkalmazni az önkormányzat feladatkörébe tartozó
személyszállítási közszolgáltatásra — ideértve a helyi járattal közigazgatási határon kívül végzett személyszállítást
is —, amennyiben
a) az önkormányzat és a szolgáltató között megkötött
közszolgáltatási szerződés egyértelműen rögzíti a szolgáltató közszolgáltatási feladatait, és
b) a szolgáltatót megillető veszteség-kiegyenlítés számításának rendje előzetesen megszabott, objektív és átlátható módon meghatározott feltételekre épül, valamint
c) a veszteség-kiegyenlítés mértéke nem haladja meg a
szolgáltató közszolgáltatási feladatok teljesítésével együtt
járó költségeinek és egy méltányos nyereségnek a díjbevétellel, fogyasztói árkiegészítéssel és egyéb kapcsolódó bevételekkel nem fedezett összegét, továbbá
d) a veszteség-kiegyenlítés számításánál figyelembe
vett költségek — amennyiben a szolgáltató nem pályázat
útján került kiválasztásra — nem a szolgáltató tényleges
költségein alapulnak, hanem azonos jellegű és színvonalú
közszolgáltatási feladatokat ellátó, hatékonyan működő
szolgáltatók átlagköltségeire épülnek.
(3) Pénzügyi ellentételezéssel járó közszolgáltatási szerződés vagy meghatározott közszolgáltatási kötelezettség
esetén a szolgáltató köteles belső számvitelében elkülönített nyilvántartást vezetni az adott közszolgáltatási szerződéshez, illetőleg közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó eszközökről és forrásokról, bevételekről és ráfordításokról a külön jogszabály alapján meghatározott számviteli politikában rögzített, az átcsoportosítás lehetőségét kizáró elszámolási rendnek megfelelően.
(4) A nyilvántartást úgy kell vezetni, hogy a (3) bekezdés
szerinti egyes tételek érintett tevékenységhez való hozzárendelésének módszere egyértelmű legyen. A szolgáltatónak az elkülönített elszámolást a közszolgáltatási szerződés lejártát követő 5 évig meg kell őriznie.
III. Fejezet ENGEDÉLYKÖTELES MENETREND SZERINTI
SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS Közös szabályok
12. § (1) A szolgáltató
a) menetrend szerinti nemzetközi személyszállítást,
b) különcélú menetrend szerinti személyszállítást,
amennyiben az nem a szállítás megrendelője és a szolgáltató között megkötött szerződés alapján történik,
c) közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő
autóbuszjárattal történő személyszállítást,
d) menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti
kabotázs személyszállítást
járati engedéllyel végezhet.
(2) Járati engedély a szolgáltató kérelmére, az abban
foglalt időtartamra, de legfeljebb 5 évre adható ki. Az engedély kérelemre megújítható.
Menetrend szerinti nemzetközi személyszállítás 13. § (1) A Magyarország és az Európai Unió valamely
tagállama közötti menetrend szerinti személyszállításra jogosító járati engedély kiadására a Tanács, az autóbusszal
végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól
szóló, a 11/98/EK rendelettel módosított 684/92/EGK rendeletében foglalt előírásokat kell alkalmazni. Az engedélyt
— amennyiben az arra irányuló kérelmet Magyarországon
nyújtották be — a Központi Közlekedési Felügyelet
(a továbbiakban: KKF) adja ki.
(2) Nem tagállamba irányuló menetrend szerinti személyszállítás esetén a járati engedélyt a KKF a kétoldalú nemzetközi szerződésekben foglaltaknak megfelelően adja ki.
Különcélú menetrend szerinti személyszállítás 14. § (1) Belföldi különcélú menetrend szerinti járatra
szóló engedély kiadására helyi személyszállítás esetén a
települési (fővárosi) önkormányzat jegyzője, helyközi (távolsági) személyszállítás esetén a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jogosult. A járati engedély abban az esetben adható ki, ha a járat üzemeltetése
nem jár más szolgáltató közszolgáltatási szerződésben foglalt jogainak sérelmével, továbbá működőképességének
veszélyeztetésével.
(2) A Magyarország és az Európai Unió valamely tagállama közötti különcélú menetrend szerinti személyszállításra jogosító járati engedély kiadására a 13. § (1) bekezdésében foglaltak vonatkoznak. Amennyiben nemzetközi
szerződés eltérően nem rendelkezik, nem az Európai Unió
tagállamába irányuló különcélú menetrend szerinti személyszállítás nem végezhető.
Közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő
autóbuszjáratok 15. § (1) A közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő autóbuszjárat üzemeltetésére szóló járati engedélyt helyi közforgalmú vasúti személyszállítás helyettesítése esetén a települési (fővárosi) önkormányzat jegyzője,
országos közforgalmú személyszállítás helyettesítése esetén a miniszter adja ki. Az engedély kiadása műszaki indok
esetén nem tagadható meg, azonban a szolgáltatás csak
olyan — a menetrendi időpontokra és a megállóhelyek
igénybevételére vonatkozó — feltételekkel engedélyezhető, amelyek más szolgáltató közszolgáltatási szerződésben
rögzített jogait nem sértik és működőképességét nem veszélyeztetik.
(2) Országos közforgalmú vasúti személyszállítást helyettesítő autóbuszjáratra, amennyiben annak engedélyezését — külön törvény alapján — a vállalkozó vasút, illetve
a vasúti társaság saját gazdasági érdekeire tekintettel kéri,
járati engedély csak az érintett települések önkormányzatával történt előzetes egyeztetés alapján, az (1) bekezdésben foglalt feltételekkel adható ki.
Kabotázs 16. § (1) Az Európai Unió tagállamában bejegyzett szolgáltató — ide nem értve a Magyarországon székhellyel
(lakóhellyel) rendelkező szolgáltatót — belföldi menetrend szerinti személyszállítást a Tanács valamely tagállamban nem honos fuvarozók számára a belföldi közúti személyszállítási szolgáltatás feltételeinek megállapításáról
szóló 12/98/EK rendeletében foglalt feltétekkel, a miniszter által kiadott járati engedéllyel végezhet. Az engedély
kiadására a 8. § (1) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni a 12. § (2) bekezdésében szereplő eltéréssel.
(2) Nem az Európai Unió tagállamában bejegyzett szolgáltató — amennyiben nemzetközi szerződés eltérően nem
rendelkezik — belföldi menetrend szerinti személyszállítást nem végezhet.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés, átmeneti rendelkezések 17. § (1) Ez a törvény a Magyar Köztársaságnak az
Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének
napján lép hatályba.
(2) A törvény hatálybalépését megelőzően kiírt koncessziós pályázat nyertese, illetőleg a koncessziós társaság,
valamint az — az állam vagy önkormányzat többségi részesedésével menetrend szerinti személyszállítás céljára alapított — a gazdálkodó szervezet, illetve költségvetési, önkormányzati intézmény, amely a törvény hatálybalépésekor szerződés alapján végez menetrend szerinti személyszállítást, a (koncessziós) szerződés érvényességi időtartamán belül az abban foglalt tevékenységet változatlan feltételekkel folytathatja.
(3) A (2) bekezdésben nem említett, a törvény hatálybalépésekor menetrend szerinti személyszállítást végző gazdálkodó szervezet, illetve költségvetési, önkormányzati intézmény az e törvény II. fejezetében szabályozott tevékenységet közszolgáltatási szerződés nélkül legfeljebb 2004.
december 31-éig végezheti.
(4) A 3. § (4) bekezdésében szereplő, a törvény hatálybalépésekor végzett tevékenység az ellátásért felelősök közötti megállapodás megkötéséig, de legfeljebb 2004. december 31-éig változatlan feltételekkel végezhető.
(5) Az ellátásért felelős az adott működési területen a
törvény hatálybalépésekor közszolgáltatást nyújtó szolgáltatót pályázati, illetőleg ajánlatkérésen alapuló eljárás lefolytatása nélkül is megbízhatja, feltéve hogy e szolgáltatóval a közszolgáltatási szerződést legkésőbb 2004. december
31-éig az e törvényben foglalt feltételekkel megköti.
(6) E törvény hatálybalépését megelőzően kiadott járati
engedélyek a bennük foglalt feltételekkel érvényesek.
(7) E törvény hatálybalépésekor üzemeltetett közforgalmú kötöttpályás közlekedést helyettesítő autóbuszjárat
engedély nélkül 2004. december 31-éig közlekedhet.
Hatályukat vesztő, módosuló rendelkezések 18. § (1) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
9/A. §-a, valamint az azt módosító, a vízügyi és egyes közlekedési törvények, törvényerejű rendeletek módosítása a
koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvénnyel összefüggésben tárgyú 1992. évi XXXIX. törvény 8. §-a és a közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény módosításáról rendelkező 1996. évi X. törvény 1. §-a,
b) a közúti személyszállítási szerződésekről szóló
20/1981. (VI. 19.) MT rendelet 4. §-a és 5. §-ának (2) bekezdése, valamint az azt módosító, egyes jogszabályok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló
88/1990. (IV. 30.) MT rendelet 1. számú mellékleletének
10. b) pontja,
c) a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti
járművek üzemben tartásáról szóló 89/1988. (XII. 20.) MT
rendelet 18. §-ának (1) bekezdése és 21. §-a (2) bekezdésének a) pontja, valamint a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról szóló
89/1988. (XII. 20.) MT rendelet módosításáról szóló
20/1991. (I. 29.) Korm. rendelet 6. §-ának a 21. § (2) bekezdésének szövegét megállapító része, továbbá az egyes, a
közlekedési hatósági hatáskörökkel összefüggő kormányrendeletek módosításáról szóló 206/1999. (MI. 26.) Korm.
rendelet 3. §-ának (6) bekezdése,
d) a személyszállítási menetrendekről szóló 7/1985.
(VII. 11.) KM rendelet, valamint az azt módosító egyes
miniszteri rendeletek módosításáról szóló 15/1990.
(IV. 30.) KöHÉM rendelet 10. §-a.
(2) A koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény 1. §-a
(1) bekezdésének m) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,m) a menetrend alapján trolibusszal végzett közforgalmú — közúti személyszállítás,’’
(3) A fogyasztói árkiegészítésről szóló 2003. évi
LXXXVII. törvény 4. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
,,a) külön törvény alapján végzett menetrend szerinti
közforgalmú vasúti vagy közúti személyszállítási szolgál
tatást,’’
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
331/2017. (VIII. 25.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Hagymási András nemzetbiztonsági ezredest 2017. augusztus 20-ai
hatállyal nemzetbiztonsági dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök