text:
12/2018. (V. 4.) ORFK utasítása a Rendőrség Védőoltási Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  §  (1)  bekezdés b)  pontjában, a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek közegészségügyi-járványügyi
és egészségfejlesztési feladatainak ellátásáról, valamint a védőoltás elrendelésének rendjéről szóló 1/2014. (I. 10.) BM rendelet 15. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvényben, a rendvédelmi feladatokat
ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 102.  § (4)  bekezdésében,
a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi
tevékenysége ellátásának szabályairól szóló 70/2011. (XII. 30.) BM rendeletben, valamint a  fertőző betegségek és a  járványok
megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló 18/1998. (VI. 3.) NM rendeletben foglaltakra figyelemmel
kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
és a Rendőrség személyi állományára terjed ki, a külszolgálat esetén szükséges védőoltások kivételével.
II. FEJEZET
A VÉDŐOLTÁS BEADÁSÁNAK FELTÉTELEI 2. Védőoltás beadását orvos (a továbbiakban: oltó orvos) végzi, kivételes esetben, így különösen, ha az  egy időben
oltandó személyek nagy száma indokolja, orvosi felügyelet mellett végezheti egészségügyi szakdolgozó is.
A védőoltást egyszer használatos tűvel és fecskendővel, a 3. pontban meghatározottak kivételével orvosi rendelőben
kell beadni.
3. Megbetegedési veszély elhárítása érdekében kötelező védőoltások alkalmazásánál a  Rendőrség rendvédelmi
tisztiorvosa engedélyével orvosi rendelőn kívül is végezhető védőoltás, amennyiben az  oltásra kijelölt helyen
rendelkezésre áll a  beteg fektetésére alkalmas bútorzat, az  oltó orvos vagy egészségügyi szakdolgozó számára
a kézmosási, illetve fertőtlenítési lehetőség, valamint az oltandó bőrfelület fertőtlenítési lehetősége, az oltóanyagok
tárolásához szükséges hűtőszekrény és a  veszélyes hulladék kezeléséhez szükséges tárgyi feltétel. A  Rendőrség
rendvédelmi tisztiorvosa engedélye alapján az oltás végrehajthatóságáról az oltó orvos dönt.
III. FEJEZET
VÉDŐOLTÁSI NYILVÁNTARTÁSOK, IGAZOLÁSOK 4. A védőoltások nyilvántartásáért, pontos, naprakész dokumentációjáért az egészségügyi szolgálat a felelős.
 5. A védőoltások során fokozott figyelmet kell fordítani az  oltási dokumentáció pontos vezetésére. Az  oltás
megtörténtekor az oltás megnevezésének, dátumának, az oltóanyag nevének, gyártási számának rögzítése mellett
az egészségügyi dokumentációban fel kell tüntetni a beadás módját és anatómiai helyét, jelölve, hogy a jobb vagy
a bal végtagba történt az oltás. A dokumentációt az oltó orvos aláírásával és pecsétlenyomatával ellátja.
6. A védőoltások végrehajtását az egyéni egészségügyi dokumentációban (egészségügyi törzskönyv) és a Rendőrség
egészségügyi szolgálatainál rendszeresített – egészségügyi célú – számítógépes adatbázisban együttesen kell
nyilvántartani.
7. Az oltásokat a „Védőoltási könyv 14 éven felüli személyek részére” (C.3352-1 r.sz.) című személyi oltási könyvbe is be
kell jegyezni.
8. A személyi állomány tagja oltási könyvét köteles az  oltások alkalmával az  oltást végző részére átadni. Az  oltási
dokumentációt a személyi állomány tagja köteles megőrizni, és azt újbóli védőoltás, illetőleg szűrő vagy ellenőrző
vizsgálat alkalmával az orvosnak vagy az ellenőrzésre jogosult személynek bemutatni.
9. Az elveszett, megrongálódott oltási könyvet az  oltási nyilvántartás adatai alapján az  oltó orvos pótolja. A  más
oltóhelyen végzett oltásokra vonatkozó igazolásokat a személyi állomány tagja köteles beszerezni.
IV. FEJEZET
AZ OLTÁSSAL KAPCSOLATOS NEM KÍVÁNATOS ESEMÉNYEK JELENTÉSÉNEK RENDJE
10. A védőoltásokkal kapcsolatban előforduló fokozott oltási reakciót, szövődményt, balesetet az  oltó, illetve észlelő
orvos haladéktalanul köteles telefonon és 2 napon belül írásban jelenteni
a) a Rendőrség közegészségügyi főfelügyelőjének, valamint
b) az illetékes járási hivatal népegészségügyi osztályának és egyidejűleg
c) az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézetnek.
V. FEJEZET
A VÉDŐLTÁSOKKAL KAPCSOLATOS JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK
1. Védőoltásokkal kapcsolatos feladatok áthelyezés, átrendelés és ideiglenes átrendelés esetén
11. Áthelyezés, átrendelés esetén a küldő szerv egészségügyi szolgálatának vezetője köteles a fogadó szerv egészségügyi
szolgálata vezetőjének az  érintett személy egészségügyi dokumentációját – amely tartalmazza a  beadott
védőoltásokat – soron kívül megküldeni. A személyi állomány tagjának áthelyezéséről, átrendeléséről és az ideiglenes
átrendeléséről a  fogadó rendőri szerv humánigazgatási szakszolgálata tájékoztatja a  fogadó rendőri szerv
egészségügyi szolgálatának vezetőjét, aki a  tájékoztatás alapján gondoskodik a  védőoltásokkal kapcsolatban
az  egészségügyi szolgálatra háruló, az  irányadó jogszabályokban és az  utasításban meghatározott feladatok
ellátásáról.
2. A kötelező védőoltásokkal kapcsolatos jogok és kötelezettségek
12. A személyi állomány védőoltásra kötelezett tagja köteles a  védőoltás, továbbá – ha a  védőoltást megelőzően
szűrővizsgálat vagy azt követően a  védőoltás eredményének ellenőrzése szükséges – szűrő, illetőleg ellenőrző
vizsgálat céljából, a meghatározott helyen és időben megjelenni, és magát az oltásnak, illetve a vizsgálatnak alávetni.
13. Az országos rendőrfőkapitány által kötelezően elrendelt védőoltás alóli mentesítést – egészségi okokra hivatkozva –
a személyi állomány tagja a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek közegészségügyi-járványügyi
és egészségfejlesztési feladatainak ellátásáról, valamint a  védőoltás elrendelésének rendjéről szóló 1/2014. (I. 10.)
BM  rendelet 16.  § (3)  bekezdése alapján, az  országos rendőrfőkapitányhoz benyújtott szolgálati panasszal
kérvényezheti. A  szolgálati panaszt, valamint az  országos rendőrfőkapitány határozatban meghozott döntését
az adott személy szolgálati jogviszonya megszűnéséig a személyi anyagban meg kell őrizni.
14. Ha a  védőoltásra kötelezett bármilyen okból a  védőoltás helyén a  megjelölt időben nem tud megjelenni,
ezt  a  körülményt köteles előzetesen a  védőoltást végző egészségügyi szolgálat felé jelenteni, és új időpontot
egyeztetni.
15. Ha az érintett személy védőoltása korábban máshol már megtörtént, vagy ha a védőoltás alól végleges mentességet
kapott, köteles azt jelenteni, és hitelt érdemlően igazolni.
16. A védőoltásokon való megjelenés biztosításáért a közvetlen szolgálati elöljáró a felelős.
3. A munkáltatói jogkör gyakorlója által kötelezően felajánlott védőoltásokkal kapcsolatos jogok
és kötelezettségek
17. Amennyiben a személyi állomány 1. mellékletben meghatározott beosztást, munkakört betöltő, illetve ott megjelölt
szolgálati feladatok ellátására kötelezett tagja részére az  ott meghatározott védőoltás nem került kötelezően
elrendelésre, a  munkáltatói jogkör gyakorlója a  szolgálati beosztáshoz, munkakörhöz, illetve szolgálati feladathoz
kötötten felajánlja számára e védőoltást.
18. Az 1. mellékletben meghatározott beosztást, munkakört betöltő, illetve ott megjelölt szolgálati feladatok ellátására
kötelezett személy a  2.  mellékletben szereplő minta szerint megfogalmazott nyilatkozatban, az  alapellátó orvos
szóbeli és írásbeli tájékoztatását követően a szolgálati beosztáshoz, illetve szolgálati feladathoz javasolt védőoltásról
saját felelősségére lemondhat.
4. A munkáltatói jogkör gyakorlója által felajánlott védőoltásokkal kapcsolatos jogok és kötelezettségek
19. Az 1.  mellékletben nem nevesített szolgálati beosztás, illetve munkakör vagy szolgálati feladatok esetében,
a munkaköri kockázatok, a közegészségügyi-járványügyi felügyelő, valamint a munkavédelmi szakember javaslatának
figyelembevételével az alapellátó orvos javaslatot tehet a munkáltatói jogkör gyakorlója részére az 1. mellékletben
meghatározott védőoltások beadására. A  javaslat alapján a  munkáltatói jogkör gyakorlója dönt a  védőoltás
felajánlásáról.
20. A munkaköri kockázatok, a közegészségügyi-járványügyi felügyelő, valamint a munkavédelmi szakember javaslatának
figyelembevételével az alapellátó orvos javaslatot tehet a munkáltatói jogkör gyakorlója részére a személyi állomány
számára – ideértve az 1. mellékletben nevesített szolgálati beosztást, illetve munkakört vagy szolgálati feladatokat
ellátó állományt is – az 1. mellékletben nem szereplő védőoltások beadására. A javaslat alapján a munkáltatói jogkör
gyakorlója dönt a védőoltás felajánlásáról.
VI. FEJEZET
AZ EGÉSZSÉGÜGYI SZOLGÁLATOK VÉDŐOLTÁSOKKAL KAPCSOLATOS FELADATAI
21. Az egészségügyi asszisztens
a) gondoskodik a védőoltás beadásához szükséges segédanyagokról;
b) minden év szeptember 15-ig – az érintett humánigazgatási szakszolgálat bevonásával és az egészségvédelmi
megbízottakkal, valamint közegészségügyi-járványügyi felügyelővel együttműködve – felméri az  ellátási
körébe tartozó személyi állomány következő tárgyévre vonatkozó, az 1. mellékletben meghatározottak szerinti
oltási igényeit, különös figyelemmel a rendőri szerv tervezett létszámváltozásaira;
c) dokumentálja az oltások megtörténtét, valamint gondoskodik az oltottak nyilvántartásáról;
d) gondoskodik a biztosított oltóanyag előírásoknak megfelelő tárolásáról, valamint elszámol az oltóanyaggal.
22. Az oltó orvos
a) a védőoltás megkezdése előtt írásban és szóban részletesen tájékoztatja az oltandó személyt vagy személyeket
az oltás jelentőségéről és céljáról, az oltással elkerülhető megbetegedésről, beadásának, illetve elmaradásának
kockázatairól;
b) egyedileg elbírálja az oltás végrehajthatóságát;
c) a 10. pontban meghatározottak mellett gondoskodik az oltásról készült jelentések elkészítéséről.
23. A rendőri szerv egészségügyi szolgálatának vezetője, amennyiben nem orvos végzettségű, akkor az alapellátó orvos
a) ellenőrzi az egészségügyi asszisztens 21. pontban, valamint az oltó orvos 22. pontban felsorolt feladatainak
szakszerű végrehajtását; b) a 21.  pont b)  alpontja alapján elvégzett védőoltás-igényfelmérés eredményét szakmailag értékeli, szükség
esetén módosítja, és a véglegesített védőoltási igényt a rendőri szerv gazdasági ellátásáért felelős szervezeti
egység vagy elem vezetője részére – a  következő évi költségvetésben történő szerepeltetés céljából –
a tárgyévet megelőző év szeptember 30-ig továbbítja;
c) a 25. pont c) alpontja alapján, az egészségvédelmi megbízottak által összesített és megküldött – előre nem
tervezett, a rendőri szerv költségvetésében nem szereplő – védőoltási igények szakmai indokoltságáról soron
kívül dönt, ezt követően a jóváhagyott vagy módosított védőoltási igényt továbbítja a rendőri szerv gazdasági
ellátásáért felelős szervezeti egység vagy elem vezetője részére, melynek megtörténtéről egyidejűleg értesíti
az igénylő rendőri szerv vezetőjét;
d) a személyi állomány védőoltásokkal kapcsolatos, valamint a  védőoltással megelőzhető fertőző
megbetegedésekkel összefüggő tájékoztatása céljából az érintett rendőri szervek vezetőivel együttműködve,
az újonnan érkező állomány vonatkozásában szükség esetén soron kívül is gondoskodik az egészségvédelmi
oktatások megszervezéséről, amelyről oktatási naplót vezet;
e) intézkedik a védőoltásokkal kapcsolatban észlelt hiányosságok megszüntetéséről;
f ) a védőoltás igénylésről szóló, a  21.  pont c)  alpontjában meghatározott dokumentumok másolatát
a  keltezésüktől számított 5 évig megőrzi, és az  ellenőrzésre jogosult személy részére – kérése esetén –
bemutatja.
24. A 23.  pont d)  alpontja szerinti oktatási napló tartalmazza a  résztvevők aláírását. Az  egészségvédelmi oktatások
tematikáját az  oktatási naplókhoz mellékelni vagy az  arra való hivatkozást az  oktatási naplókban szerepeltetni
szükséges. Az  oktatási naplókat az  egészségügyi szolgálat 5 évig megőrzi, és egészségügyi szakirányú ellenőrzés
során bemutatja.
25. Az egészségvédelmi megbízott, ilyen személy hiányában az  érintett szervezeti egység vezetője által megbízott
személy
a) közreműködik a 21. pont b) alpontjában megjelölt feladatok végrehajtásában;
b) a személyi állománynak az oltó orvos általi részletes tájékoztatását követően gondoskodik a 2. mellékletben
szereplő nyilatkozat kitöltetéséről, a  kitöltött nyilatkozatokat eljuttatja a  rendőri szerv egészségügyi
szolgálatához;
c) negyedévente, rendkívüli esetben soron kívül az egészségügyi szolgálattal egyeztetve összesíti az előre nem
tervezett, a rendőri szerv költségvetésben nem szereplő védőoltási igényeket és a szolgálati út betartásával
szolgálati jegyen – jóváhagyás céljából – megküldi a rendőri szerv egészségügyi szolgálatának.
26. A Rendőrség rendvédelmi tisztiorvosa
a) javaslatot tesz a központilag beszerzett oltóanyagok megfelelő szétosztására;
b) az országos rendőrfőkapitány részére javaslatot tesz a  járványügyi érdekből kötelezően elrendelendő
védőoltásokra és az oltandók körére;
c) ellenőrizteti az oltások végrehajtását, vizsgáltatja az oltási nyilvántartásokat;
d) kivizsgáltatja a fokozott oltási reakcióval, szövődménnyel járó eseteket és az oltási baleseteket.
27. A Rendőrség közegészségügyi főfelügyelője
a) gondoskodik az utasításban foglaltak szakszerű végrehajtásáról;
b) ellenőrzi az oltások végrehajtását, vizsgálja az oltási nyilvántartásokat;
c) kivizsgálja a fokozott oltási reakcióval, szövődménnyel járó eseteket és az oltási baleseteket;
d) ellenőrzi a  rendőri szervek személyi állománya vonatkozásában elkészített biológiai kockázatértékelését,
szükség esetén javaslatot tesz annak módosítására;
e) szervezi és koordinálja a  közegészségügyi-járványügyi felügyelők szolgálati beosztáshoz, illetve szolgálati
feladatokhoz kapcsolódó kötelező védőoltások ellenőrzésével összefüggő feladatokat. VII. FEJEZET
AZ OLTÓANYAGOK BESZERZÉSE, TÁROLÁSA ÉS FELHASZNÁLÁSA
28. A védőoltások anyagi fedezetét a  költségvetési szervek a  saját költségvetésük terhére biztosítják. A  rendőri szerv
gazdasági ellátásáért felelős szervezeti egység vagy elem a rendőri szerv adott tárgyévre vonatkozóan jóváhagyott
költségvetése alapján, az  egészségügyi szolgálattal előzetesen egyeztetett éves ütemezésnek megfelelően
gondoskodik az oltóanyag beszerzésére.
29. A rendőri szerv gazdasági ellátásáért felelős szervezeti egysége vagy eleme indokolt esetben javaslatot tesz
a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes részére az oltóanyag központi költségvetésből történő beszerzésére.
30. Megbetegedési veszély (járványügyi érdekből) elhárítása céljából adható oltóanyagok beszerzésének lehetséges
és javasolt helyei:
a) Országos Epidemiológiai Központ (a továbbiakban: OEK) Nemzetközi Utazás-egészségügyi és Oltóközpont;
b) Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, kormányhivatalok, járási hivatalok népegészségügyi szervei;
c) oltóanyaggal rendelkező gyógyszertár;
d) oltóanyag forgalmazására jogosult intézmények.
31. Az immunbiológiai készítményeket az alkalmazási előiratban foglaltak szerint kell tárolni.
 32. Az oltóanyagokat +2 °C és +8 °C közötti hőmérsékleten (hőmérővel ellátott hűtőszekrényben) kell tárolni. A fertőző
betegségek és a járványok megelőzése érdekében szükséges járványügyi intézkedésekről szóló 18/1998. (VI. 3.) NM
rendelet alapján minden vakcinát tároló alapellátó orvosi rendelő köteles a  hűtőláncot biztosítani, a  szállítási
és  a  tárolási hőmérséklet-monitorozásról gondoskodni. A  folyékony állapotban letöltött, alumínium-hidroxid vagy
alumínium-foszfát-tartalmú vakcinákat lefagyasztani tilos. A hűtőlánc megszakadásakor annak okát ki kell vizsgálni,
és a vizsgálat eredményéről jegyzőkönyvet kell felvenni.
33. Az oltóanyag tárolására használt hűtőszekrényben az oltóanyagokon és a hűtést igénylő gyógyszerkészítményeken
kívül más nem tárolható.
34. Hűtőlánc-megszakadás esetén az érintett oltóanyagokat elkülönítve, megjelölve, továbbra is hűtve szükséges tárolni.
További felhasználásuk az OEK által kiadott szakvélemény alapján történik.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 35. Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
 36. Hatályát veszti a Rendőrség Védőoltási Szabályzatáról szóló 47/2007. (OT. 30.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1156/2012. (V. 16.) Korm. határozata az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának, valamint meghiúsult maradványának felhasználásáról, a 2012. létszámcsökkentések egyszeri kiadásainak biztosításáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében a) a létszámleépítések egyszeri kiadásainak biztosításra 7 650 366 ezer forint kötelezettségvállalással nem terhelt
maradvány visszahagyását engedélyezi az 1. melléklet szerint. A visszahagyott maradványból az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal b) az a) pontban foglaltakon túl a kötelezettségvállalással nem terhelt maradványból a 3. mellékletben
részletezettek szerinti visszahagyást engedélyezi azzal, hogy a visszahagyott maradványból 21 611 868 ezer
forint további intézkedésig nem használható fel, arra kötelezettséget vállalni nem lehet;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. az Ávr. 153. § (1) bekezdése szerint a meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt
előirányzat-maradványból a Nyugdíjbiztosítási Alapnál 100 191 ezer forint visszahagyását engedélyezi.
A Nyugdíjbiztosítási Alapnál a visszahagyott maradványból az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a 4. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
393/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–lengyel társadalmi kapcsolatok megerősítése érdekében végzett állhatatos tevékenysége elismeréseként
Aleksandra Banasiak, a Poznańi 1956. június Alapítvány elnöke részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
45/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Jári Ferenc
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság dublini
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. május 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
77/2011. (HK 18.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetője kinevezéséről.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 23. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről
szóló 90/2010. (III. 26.) kormányrendelet 5. §-ában a biztonsági vezető személyével szemben támasztott követelményeknek történő megfelelésre és a KIM Nemzeti Biztonsági Felügyelet elnökének IV-NBF/1/2-381/2011. ikt.
számú ügyiratba foglalt egyetértésére – 2011. december
15-i hatállyal
kinevezem a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezetőjévé Vass Sándor (Budapest, 1962. április 08.) mk. ezredest,
a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség megbízott csoportfőnökét.
A honvédelmi miniszternek, mint a minősített adatot
kezelő szerv vezetőjének átruházott hatáskörében eljárva
látja el a személyi-, fizikai-, adminisztratív- és elektronikus biztonságra vonatkozó szabályok alkalmazásának
felügyeletét a Honvédelmi Minisztériumban.
Feladatkörében eljárva jogosult, az MH Támogató Dandár állományába tartozó, a HM adminisztratív támogatását
végző segítők, a rendszeradminisztrátorok és az ügyviteli
szakállomány felhasználói engedélyeinek kiadására.
Részletes feladatait a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény, valamint az annak végrehajtásáról szóló kormányrendeletek tartalmazzák.
2011. december 15-i hatállyal a 6/2011. (HK 3.) HM határozat hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
399/2014. (X. 21.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4. §-a
alapján – a  honvédelmi miniszter javaslatára – dr. Béres János dandártábornokot 2014. október 23-ai hatállyal
vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2014. október 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2016. (III. 23.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Bucsek Gábor rendőr dandártábornokot 2016. március 15-ei hatállyal
rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2016. március 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
32/2003. (V. 20.) GKM rendelete a vasúti járművezetők képzéséről, hatósági vizsgáztatásáról és szakképesítéséről.
A vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény 17. §-a
(4) bekezdésének e) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a felnőttképzésről szóló 2001. évi
CI. törvényre és a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 171/2002. (VIII. 9.) Korm. rendelet 6. §-a (2) bekezdésének j) pontjában foglaltakra is —
a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya
a) a közforgalmú és a saját használatú vasúti járművek
vezetőinek,
b) a bányavasúti járművek vezetőinek (a továbbiakban
együtt: járművezetők)
képzésében résztvevő jelöltekre, az oktatókra, a vizsgáztatókra, valamint a tanfolyamot és vizsgát szervezőkre terjed ki.
 (2) Ahol a rendelet vasúti járművet említ, azon — a
vontatott járművek kivételével — a külön jogszabályban1
meghatározott járművet kell érteni. A vasúti járművezetők képzése
2. § (1) A járművezetők képzése tanfolyamokon történik.
A tanfolyamok megnevezését és témaköreit az 1. számú
melléklet tartalmazza.
 (2) Tanfolyamot szervezhet az a külön jogszabályok2
alapján nyilvántartásba vett természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság (a továbbiakban: tanfolyamszervező), aki vagy
amely a Központi Közlekedési Felügyelethez (a továbbiakban: KKF) benyújtott kérelem alapján engedélyt kapott. Az engedély visszavonásig érvényes.
1 A vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény 15. § f) pont.
2 A felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény 8—9. § és a felnőtt
képzést folytató intézmények nyilvántartásba vételének részletes szabályairól szóló 48/2001. (XII. 29.) OM rendelet.
(3) Az engedély nem tagadható meg attól a tanfolyamszervezőtől, aki vagy amely hitelt érdemlően igazolja, hogy
a) az általa szervezett tanfolyam oktatói a 11. §-ban
előírt személyi feltételeknek megfelelnek, és
b) a 2. számú mellékletben meghatározott tárgyi feltételeket biztosítani tudja.
(4) Az engedélyt vissza kell vonni attól a tanfolyamszervezőtől,
a) aki vagy amely a tanfolyami képzésre vonatkozó előírásokat súlyosan vagy ismételten megsértette, és ezt a
Közlekedési Főfelügyelet (a továbbiakban: KFF) jogerős
határozatával megállapította,
b) aki vagy amely a (3) bekezdésben előírt feltételeket
nem teljesíti, vagy
c) akit vagy amelyet külön jogszabály3 alapján az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpont a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásából felfüggesztett
vagy törölt.
(5) A tanfolyamok tantárgyait — a villamos meghajtású
közúti vasúti járművezető képzés vonatkozásában a Belügyminisztériummal, a bányavasúti dízel- és villamos mozdonyvezető képzés vonatkozásában a Magyar Bányászati
Hivatallal egyetértésben — a KFF a vasúti járművezetők
képzésére, hatósági vizsgáztatására és szakképesítésére vonatkozó szabályzatban (a továbbiakban: Szabályzat) határozza meg, és a Közlekedési Értesítőben teszi közzé.
(6) A tanfolyamok tananyagát, tantervét, a tantárgyak
óraszámát, valamint a tanfolyamon felhasználható tankönyveket a KFF hagyja jóvá.
(7) A tanfolyam költsége a tanfolyamszervezőt vagy
megbízóját terheli.
3. § (1) A tanfolyamra az a személy vehető fel, aki
a) megfelel a külön jogszabályokban4 meghatározott
egészségügyi és pályaalkalmassági feltételeknek;
b) a tanfolyamot követő vizsga időpontjáig betölti a
20. életévét, saját használatú és bányavasúti jármű vezetője
esetén — ha közforgalmú vasúti tevékenységet nem végez —
a 18. életévét;
c) legalább általános iskolai végzettséggel (alapfokú iskolai végzettség), továbbá
ca) az országos közforgalmú vasúti dízel és villamos
járművezetői képzés esetén legalább középiskolai érettségivel,
3 A felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásba vételének
részletes szabályairól szóló 48/2001. (XII. 29.) OM rendelet 9—10. §.
4 A vasúti dolgozók munkaköri alkalmasságának orvosi vizsgálatáról
és véleményezéséről szóló 14/1985. (XI. 30.) KM rendelet, a közúti járművezetők egészségi alkalmasságának megállapításáról szóló 13/1992.
(VI. 26.) NM rendelet, a közúti járművezetők pályaalkalmassági vizsgálatáról szóló 11/1988. (XII. 20.) KM—BM együttes rendelet.
cb) az országos közforgalmú gőzmozdonyvezetői,
teher-vágánygépkocsi vezetői és saját géperejű vasúti
munkagép-vezetői képzés esetén szakirányú szakmai
képesítéssel,
cc) a földalatti (metró) vasúti járművezetői képzés esetén legalább középiskolai végzettséggel vagy szakirányú
szakmai képesítéssel
rendelkezik. (2) Nem magyar állampolgár a tanfolyamra — egyéb
feltételek fennállása esetén is — csak abban az esetben
vehető fel, ha beszél, ír és olvas magyarul.
4. § (1) A tanfolyam elméleti és gyakorlati részből áll.
 (2) A járművezető-jelöltet (a továbbiakban: jelölt)
— kérelmére — a KKF egyedi elbírálás alapján mentesítheti egyes elméleti tantárgyak hallgatása alól. A felmentés
alapjául szolgáló elméleti tantárgyak és szakképesítések
körét a Szabályzat határozza meg.
 (3) Mentesül a tanfolyam valamennyi elméleti tantárgyának hallgatása alól a szakirányú képesítéssel rendelkező, a vasútüzemnél felügyeleti munkakörben foglalkoztatott felső- vagy középfokú műszaki végzettségű, valamint
vezető beosztású dolgozó.
Vasúti járművezetők hatósági vizsgáztatása 5. § (1) A vizsga elméleti és gyakorlati részből áll.
(2) A hatósági vizsgáztatás rendjét a KFF a Szabályzatban határozza meg. A vasúti járművezetői hatósági vizsga
(a továbbiakban: vizsga) tárgyait a 3. számú melléklet tartalmazza.
(3) A jelöltek vizsgáztatását a KFF főigazgatója által
kijelölt, legalább két vizsgabiztosból álló vizsgáztató
bizottság végzi. A vizsgabiztosokat a KFF főigazgatója
nevezi ki.
 (4) A bányavasúti dízel- és villamos mozdonyvezetői
vizsga esetén az egyik vizsgabiztost — a Magyar Bányászati
Hivatal javaslata alapján — a KFF főigazgatója jelöli ki.
6. § (1) Vizsgát a jelölt abban az esetben tehet, ha
a) a tanfolyam szervezője a tanfolyam sikeres elvégzé
sét igazolja,
b) a jelölt a vizsga időpontjában is megfelel a 3. § (1) be
kezdés a) pontjában megjelölt egészségügyi és pályaalkalmassági feltételeknek.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltételnek a
jelölt abban az esetben is megfelel, ha a 4. § (2) bekezdése
alapján mentesül a tanfolyam valamely elméleti tárgyának
hallgatása alól.
7. § (1) A vizsgáztató bizottság a jelölt vizsgáztatását felfüggeszti, és a jelöltet a vizsgától legalább egyévi, legfeljebb
kétévi időtartamra eltiltja, ha a jelölt
a) a személyi adatait illetően a vizsgáztató bizottságot
megtévesztette, vagy azt megkísérelte,
b) a vizsgáztató bizottság döntését előny adásával vagy
ígéretével befolyásolni törekedett.
 (2) A vizsgáztató bizottság a jelölt vizsgáztatását felfüggeszti, és a jelöltet a vizsgától legalább három, legfeljebb
hat hónapi időtartamra eltiltja, ha a jelölt
a) a vizsgán szeszes italtól vagy más, kábító hatású
anyagtól (szertől) befolyásolt állapotban jelent meg,
b) a vizsgán meg nem engedett segédeszközt használt,
vagy annak használatát megkísérelte,
c) a vizsga rendjét súlyosan megzavarta.
 (3) Sikertelen vizsga esetén a következők szerint kell
eljárni:
a) aki az elméleti vizsgán egy tárgyból nem felelt meg,
javítóvizsgát tehet; kettő vagy több tárgyból tett sikertelen
vizsga esetén az egész elméleti vizsgát meg kell ismételni,
b) vezetési gyakorlat tárgyból tett sikertelen vizsga esetén az egész gyakorlati vizsgát meg kell ismételni,
c) amennyiben a jelölt a javító- vagy a megismételt
vizsgán nem felelt meg, vagy e vizsgákról távolmaradt,
további vizsgára ismételt tanfolyam sikeres elvégzése után
bocsátható,
d) a jelölt javítóvizsgát vagy megismételt vizsgát a sikertelen vizsga napjától számított tizenöt nap elteltével, de
legfeljebb hat hónapon belül tehet.
(4) Sikertelen vizsgának kell tekinteni azt is, ha a jelölt
az elméleti vagy gyakorlati vizsgáról távol marad.
8. § (1) A KFF a sikeres vizsgát tett személyek részére — a
(2) bekezdésben foglalt kivétellel — vasúti járművezetői
igazolványt ad ki.
 (2) A villamos meghajtású közúti vasúti járművezetői
vizsgát tett személyek részére — a KFF által kiadott vizsgaigazolás alapján — a külön jogszabályban5 meghatározott közlekedési igazgatási hatóság (a továbbiakban: közlekedési igazgatási hatóság) vezetői engedélyt ad ki.
5 A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet.
(3) A külföldön szerzett országos közforgalmú és saját
használatú vasúti járművezetői képesítés honosításáról
— az érdekelt kérelmére — a KFF dönt. A honosítást az
kérheti, aki beszél, ír és olvas magyarul.
(4) A honosítás iránti kérelem elbírálásához csatolni
kell a magyar nyelvre lefordított, hitelesített járművezetői
vizsgabizonyítványt, állami iskolai bizonyítványt, ha van, a
szakképzettséget igazoló bizonyítványt és a gyakorlati időt
igazoló okmányt.
9. § (1) Az érdekelt kérelmére a KFF
a) a betelt, az elveszett, a megrongálódott, a név
változás folytán vagy egyéb okból használhatatlanná vált
vasúti járművezetői igazolvány helyett új igazolványt állít ki,
b) közúti vasúti járművezetői okmány pótlása esetén
vizsgaigazolást ad, amelynek alapján a közlekedési igazgatási hatóság vezetői engedélyt ad ki.
 (2) Az e rendeletben meghatározott vizsgák és egyéb
eljárások díját, továbbá a befizetés rendjét külön jogszabály6 állapítja meg.
10. § (1) A KFF a vasúti járművezetői igazolványt hatósági
megkeresésre — az eljárás jogerős befejezéséig — bevonja.
 (2) A bevont vasúti járművezetői igazolványt a KFF a
jogerős hatósági vagy bírósági határozat alapján visszavonja, vagy visszaadja a járművezetőnek.
 (3) Ha a vasúti járművezetői igazolvány visszavonása egy
évnél hosszabb időre történt, új vasúti járművezetői igazolvány csak sikeres vizsga letétele után állítható ki.
Az oktatóra és a vizsgabiztosra vonatkozó rendelkezések 11. §
(1) A tanfolyamokon az elméleti és gyakorlati tantárgyakat az a képző szervnél névjegyzékbe felvett személy oktathatja, aki az alábbi képesítések valamelyikével rendelkezik:
a) vasúti szakoktatói képesítés,
b) szakirányú mérnök-tanári, műszaki-tanári, oktatói
képesítés,
c) felsőfokú szakirányú iskolai végzettség,
d) a tantárgynak megfelelő felsőfokú szakirányú szak
tanfolyami végzettség és legalább három év szakmai
gyakorlat,
6 A vasúti járművezetők és mozdonykazán-fűtők, valamint egyes gépkezelők vizsgadíjairól szóló 36/1998. (XII. 23.) KHVM rendelet.
e) középfokú iskolai végzettség és szakirányú szakképesítés, valamint legalább öt év szakmai gyakorlat.
 (2) A járművezetés-gyakorlat oktatója az a személy
lehet, aki megfelel az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, vagy szakirányú szakmunkás képesítése van és
az adott jármű vezetésére jogosító érvényes vasúti járművezetői igazolvánnyal vagy vezetői engedéllyel rendelkezik,
valamint legalább három év járművezetői gyakorlata van.
12. § (1) A járművezetői tanfolyamokon szakoktatóként
az alkalmazható, aki vasúti szakoktatói vizsgát tett.
 (2) A szakoktatók képzése szakoktatói tanfolyamon történik.
 (3) Szakoktatói tanfolyamot szervezhet az a külön jogszabályok 7 alapján nyilvántartásba vett tanfolyamszervező,
aki vagy amely a Központi Közlekedési Felügyelethez
(a továbbiakban: KKF) benyújtott kérelem alapján engedélyt kapott. Az engedély visszavonásig érvényes.
(4) Az engedély nem tagadható meg attól a tanfolyamszervezőtől, aki vagy amely hitelt érdemlően igazolja, hogy
a) az általa szervezett szakoktatói tanfolyam oktatói az
(5) bekezdésben előírt személyi feltételeknek megfelelnek, és
b) a 2. számú mellékletben meghatározott tárgyi feltételeket biztosítani tudja.
 (5) A szakoktatói tanfolyamokon az elméleti és gyakorlati tantárgyakat az a képző szervnél névjegyzékbe felvett
személy oktathatja, aki az alábbi képesítések valamelyikével rendelkezik:
a) a szakiránynak megfelelő vasúti szakoktatói képesítés, b) felsőfokú szakirányú iskolai végzettség és vasúti járművezetői képesítés, továbbá az adott jármű vezetésére
érvényes vasúti járművezetői engedély.
 (6) A járművezetést gyakorlati szakos vasúti szakoktató
oktathatja.
 (7) Az engedélyt vissza kell vonni attól, aki
a) a szakoktatói tanfolyami képzésre vonatkozó előírásokat súlyosan vagy ismételten megsértette, és ezt a KFF
jogerős határozatával megállapította,
b) a (4) bekezdésben előírt feltételeket nem teljesíti,
vagy
c) külön jogszabály8 alapján az Országos Közoktatási
Értékelési és Vizsgaközpont a felnőttképzést folytató
intézmények nyilvántartásából felfüggesztett vagy törölt.
7 A felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény 8—9. § és a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásba vételének részletes szabályairól szóló 48/2001. (XII. 29.) OM rendelet.
8 A felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásba vételének
részletes szabályairól szóló 48/2001. (XII. 29.) OM rendelet 9—10. §.
(8) A szakoktatói tanfolyamok tananyagát, tanterveit, a
tantárgyak óraszámát, valamint a tanfolyamon felhasználható tankönyveket a KFF hagyja jóvá.
 (9) Szakoktatói tanfolyamra az a személy jelentkezhet,
aki a következő feltételeknek megfelel:
a) Elméleti szakoktatói szakra jelentkezés esetén rendelkezik: aa) szakirányú forgalmi tiszti képesítéssel vagy szakirányú főiskolai vagy egyetemi végzettséggel,
ab) legalább hároméves szakmai gyakorlattal,
ac) érvényes helyi közforgalmú vasúti járművezetői
igazolvánnyal,
ad) erkölcsi bizonyítvánnyal.
b) Gyakorlati szakoktatói szakra jelentkezés esetén
rendelkezik:
ba) szakirányú forgalmi tiszti képesítéssel, hároméves helyi közforgalmú vasúti járművezetői gyakorlattal és
erkölcsi bizonyítvánnyal, vagy
bb) középiskolai végzettséggel, érvényes helyi közforgalmú vasúti járművezetői igazolvánnyal, legalább ötéves
helyi közforgalmú vasúti járművezetői gyakorlattal és
erkölcsi bizonyítvánnyal.
 (10) Vasúti szakoktatói vizsgára az bocsátható, aki a szakoktatói tanfolyamot elvégezte, vagy az alól mentesítették.
 (11) Azt a szakoktató jelöltet, aki a tantárgynak megfelelő szakképesítéssel rendelkezik — kérelmére — a KKF
egyedi elbírálás alapján mentesítheti egyes elméleti tárgyak hallgatása alól. A felmentés alapjául szolgáló tantárgyak és szakképesítések körét a Szabályzat határozza meg.
 (12) A szakoktatói tanfolyamon oktatandó tárgyakat a
4. számú melléklet, a szakoktatói vizsga tárgyait az 5. számú
melléklet tartalmazza.
13. § (1) A szakoktatókat a KFF főigazgatója által kijelölt
bizottság vizsgáztatja.
 (2) Műszaki vizsgabiztosnak olyan személy nevezhető
ki, aki szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel és a megfelelő jármű vezetésére jogosító járművezetői igazolvánnyal rendelkezik.
 (3) Forgalmi vizsgabiztosnak olyan személy nevezhető
ki, aki felsőfokú forgalmi szakképesítéssel és a megfelelő
jármű vezetésére jogosító járművezetői igazolvánnyal rendelkezik, vagy legalább tíz év forgalmi szakmai gyakorlata van.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet 2003. június 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a vasúti járművezető szakemberek
képzéséről és vizsgáztatásáról szóló 12/1984. (VI. 27.) KM
rendelet és a módosításáról szóló 5/1986. (IX. 24.) KM
rendelet, rendelkezéseiket azonban az e rendelet hatálybalépését megelőzően indított, a hatálybalépés időpontjában
folyamatban levő képzésre alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott képesítési okmányok érvényességét a rendelet nem érinti.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1235/2011. (VII. 7.) Korm. határozata a Mérnöktovábbképzés Fejlesztése Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 6.2. pontja alapján a következők szerint
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Mérnöktovábbképzés Fejlesztése Alapítvány
(a továbbiakban: Alapítvány) megszüntetését, arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak meg valósítása,
feladatának további ellátása kizárólagos állami tulajdonban álló közhasznú nonprofit gazdasági társaság által
hatékonyabban meg valósítható.
2. A Kormány
a) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány társalapítóival egyeztetve, az állami alapító nevében
kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál az Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását,
továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek
érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány feladatait – ideértve az Alapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási
Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság lássa el, és felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy
a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket;
d) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy az Alapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön az Alapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány az Alapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – az Alapítvány vagyona értéke
erejéig –, valamint a megszűnő Alapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Bay Zoltán Alkalmazott
Kutatási Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot kéri fel. A Kormány egyetért azzal, hogy az Alapítvány
hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat is – az állami alapító nevében
a nemzeti erőforrás miniszter a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
támogatására fordítja, amely vagyont a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági nyilvántartásból való törlést követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági nyilvántartásból való törlést követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2010. (I. 8.) NFGM rendelete az aeroszol termékek és aeroszol csomagolások forgalmazásának követelményeiről.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 56. §-ában foglalt felhatalmazás alapján, a nemzeti fejlesztési és gazdasági
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § A rendelet hatálya az 50 ml és ennél nagyobb, de az alábbi értékeknél nem nagyobb névleges térfogatú aeroszol
termékek gyártására és forgalmazására terjed ki a) fém palack esetében 1000 ml,
b) nem szilánkvédett üveg és szilánkokra törő vagy repedő műanyag palack esetében 150 ml,
c) műanyaggal bevont vagy más módon tartósan szilánkvédett üveg palack és nem szilánkokra törő vagy repedő
műanyag palack esetében 220 ml. 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) aeroszol termék: a palack, a szelep, a kupak, a hajtógáz és a töltet együtteséből álló olyan termék, amely
aa) palackja fémből, üvegből vagy műanyagból készül, ab) egyszer használható,
ac) cseppfolyósított, sűrített vagy nyomás alatt oldott hajtógázt tartalmaz,
ad) folyékony, paszta, por alakú vagy gáz halmazállapotú anyaggal töltött vagy ilyen töltet nélküli, és
ae) olyan adagoló szerkezettel (szeleppel) rendelkezik, amely lehetővé teszi a tartalom kijuttatását akár úgy,
hogy szilárd vagy folyékony részecskék vannak a gázban diszpergálva, akár habként, pasztaként, porként
vagy folyékony állapotban; b) aeroszol csomagolás: a palack, a szelep, a kupak és a hajtógáz együtteséből álló csomagolás;
c) nyomás: a palackban uralkodó belső túlnyomás bar-ban kifejezve;
d) deformációs vizsgálati nyomás: az a nyomás, amelynek a palack 25 másodpercig úgy áll ellen, hogy semmilyen
tömítetlenséget nem mutat, fém palack esetében pedig az 1. melléklet 1. pontjában meg nem engedett
alakváltozás, műanyag palack esetében semmilyen torzulás nem következik be;
e) roncsolási vizsgálati nyomás: az a legkisebb nyomás, amely a palackot megrepeszti vagy eltöri;
f) névleges térfogat: a nyitott palack térfogata ml-ben, a palackszáj pereméig mérve;
g) névleges töltőtérfogat: a szeleppel, szeleptányérral és felvezető csővel szerelt palack össztérfogata ml-ben;
h) a folyékony fázis térfogata: a nem gáz fázisú rész térfogata az aeroszol termékben, ml-ben;
i) nyomásállósági vizsgálat: hidraulikus úton, 20�5 °C-on végzett deformációs és roncsoló vizsgálat.
3. § (1) Az aeroszol csomagolás nyomásállóságával és nyomásával kapcsolatos követelményeket a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A szilánkvédett üveg palack bevonatának műanyagból vagy más olyan anyagból kell készülnie, amely törés esetén
védelmet nyújt a szétrepülő üvegrészecskékkel szemben. A palack bevonatát úgy kell megtervezni, hogy megfeleljen
az 1. melléklet 3. pontja szerinti vizsgálat követelményeinek.
(3) Arra a műanyag palackra, amely szilánkokra törhet vagy repedhet, a nem szilánkvédett üveg palackra vonatkozó
előírásokat kell alkalmazni. (4) Arra a műanyag palackra, amely nem törik vagy reped szilánkokra, a szilánkvédett üveg palackra vonatkozó előírásokat
kell alkalmazni. 4. § (1) Az aeroszol terméken jól láthatóan, egyértelműen és maradandóan fel kell tüntetni a következő adatokat:
a) a töltet gyártási tételét azonosító kódot; b) nettó tartalom mennyiségét tömegben és térfogatban megadva;
c) a termék tartalmától függetlenül az „A készülékben túlnyomás uralkodik. Felnyitni, ütögetni, felszúrni, 50 °C feletti
hőmérsékletnek, napfénynek, sugárzó hő hatásának kitenni, vagy tűzbe dobni még üres állapotban is tilos!”
feliratot; valamint d) a gyártó nevét, címét vagy védjegyét.
(2) Ha az aeroszol termék tűzveszélyes tartalmú, a tűzveszélyességet jelző szimbólum mellett olvashatóan és
maradandóan fel kell tüntetni a veszélyes anyagokkal és a veszélyes készítményekkel kapcsolatos egyes eljárások,
illetve tevékenységek részletes szabályairól szóló rendeletben meghatározott R és S mondatokon túl a tűzveszélyes
komponenseket (töltet, keverék, hajtógáz) is. (3) Ha az aeroszol termék a 3. melléklet 2–4. pontjaiban meghatározott kritériumok szerint a „tűzveszélyes” vagy
a „fokozottan tűzveszélyes” besorolást kapta, az aeroszol terméken fel kell tüntetni a következő figyelmeztető
feliratokat: a) az S2 (Gyermekek kezébe nem kerülhet) és az S16 (Gyújtóforrástól távol tartandó – Tilos a dohányzás) biztonsági
feliratokat; b) a „Tilos nyílt lángba vagy izzó anyagra permetezni” feliratot;
c) a láng szimbólumot; és d) a „tűzveszélyes” vagy „fokozottan tűzveszélyes” feliratot az aeroszol termék besorolásától függően.
(4) Az aeroszol termék töltetétől függetlenül fel kell hívni a figyelmet a termék használatához kapcsolódó sajátos
veszélyekkel összefüggő működtetési óvintézkedések szükségességére. Az óvintézkedések szükségességét
az aeroszol csomagoláson, továbbá, ha a termékhez használati és kezelési útmutatót csatolnak, abban is, jelezni kell.
(5) Ha az (1)–(4) bekezdésben meghatározott valamennyi adat nem fér el az aeroszol terméken, legfeljebb 150 ml
névleges térfogatú aeroszol termékek esetében megengedett ezen adatok a csomagoláshoz elválaszthatatlanul
rögzített címkén történő feltüntetése. (6) Ha az aeroszol termék megfelel a 4. mellékletben szereplő térfogat értéksoroknak, a nettó tartalom mennyiségét
tömegben nem kötelező feltüntetni. 5. § Ha az aeroszol termék tűzveszélyes összetevőket tartalmaz a rendelet értelmében, de a rendeletben meghatározott
kritériumok szerint nem minősül „tűzveszélyesnek” vagy „fokozottan tűzveszélyesnek”, az aeroszol termékben lévő
tűzveszélyes anyag mennyiségét az alábbi szövegezéssel olvasható és eltávolíthatatlan formában fel kell tüntetni
a termék címkéjén (azzal, hogy az „x” helyett a tűzveszélyes összetevők arányát kell szerepeltetni): „A töltet tömegének
x%-a tűzveszélyes.” 6. § (1) Az aeroszol terméken fel kell tüntetni a „3” (fordított epszilon) jelet, amely tanúsítja, hogy az aeroszol termék megfelel
a rendelet előírásainak. (2) Az aeroszol termék e rendelet előírásainak való megfelelőségét a vizsgálati eredményeket tartalmazó
dokumentumokkal kell igazolni. 7. § (1) Az 1. melléklet 6. b)–c) pontjában meghatározott vizsgálatok esetében a tesztelési módszert a Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatalról szóló 260/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 11. § (3) bekezdés c) pontja alapján a Magyar
Kereskedelmi és Engedélyezési Hivatalnak jóvá kell hagynia. (2) A jóváhagyás iránti kérelmet az aeroszol termék forgalomba hozataláért felelős személy terjeszti elő. A kérelem mellé
csatolni kell a tesztelési módszert ismertető műszaki dokumentációt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti hatóság jóváhagyó határozatát, a tesztelési módszert ismertető műszaki dokumentációt,
valamint szükség esetén az ellenőrzési jelentéseket az aeroszol termék forgalomba hozataláért felelős személy köteles
megőrizni, s a piacfelügyeleti hatóságnak kérésére rendelkezésre bocsátani.
(4) A tesztelési módszert ismertető műszaki dokumentációnak – legalább hiteles másolatban – az Európai Unió
valamelyik hivatalos nyelvén rendelkezésre kell állnia. 8. § (1) Az aeroszol termék szelepének biztosítania kell, hogy szivárgásmentesen zárjon a raktározás, a szállítás és a használat
átlagos feltételei esetén. (2) A védőkupaknak vagy más megoldásnak védelmet kell nyújtania az akaratlan működtetés ellen, és védenie kell
a szelepet sérülés vagy károsodás ellen is. (3) A töltet hatására az aeroszol csomagolás mechanikai szilárdsága nem csökkenhet, még meghosszabbított idejű
tárolás során sem. A töltet anyaga a palack anyagával nem léphet kémiai kölcsönhatásba.
9. § (1) A palackon a forgalomba hozatalt megelőzően a következő vizsgálatokat és mintavételt kell az 1. mellékletben
meghatározottak szerint elvégezni: a) deformációs vizsgálat, b) roncsolási vizsgálat,
c) mintavétel homogén tételből. (2) Az aeroszol terméken a forgalomba hozatalt megelőzően a következő vizsgálatok valamelyikét kell az 1. mellékletben
meghatározottak szerint elvégeznie: a) forró vizes (vízfürdős) vizsgálat,
b) végső vizsgálat hevítéssel, vagy c) hevítés nélküli végső vizsgálat.
(3) Az aeroszol terméken a forgalomba hozatalt megelőzően tűzveszélyességi vizsgálatot kell az 5. mellékletben
meghatározottak szerint végezni. (4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti vizsgálatokat a gyártó köteles lefolytatni.
(5) Az aeroszol termék forgalomba hozataláért felelős személy köteles veszélyelemzést végezni az általa forgalmazott
aeroszol termékek veszélyeinek azonosítására. A veszélyelemzésnek ki kell térnie a rendeltetésszerű vagy ésszerűen
előrelátható használat során az aeroszol termékből kibocsátott permet belélegzéséből fakadó kockázatokra,
figyelembe véve a cseppméretet és a cseppméret-eloszlást a töltet fizikai és kémiai tulajdonságaival összefüggésben.
Az aeroszol terméket forgalomba hozó személy az elemzést figyelembe véve tervezi meg, állítja elő és vizsgálja meg
az aeroszol terméket, valamint szükség esetén írja meg a különleges használati előírásokat.
10. § (1) Ez a rendelet 2010. április 29-én lép hatályba.
(2) E rendeletet a hatálybalépését követően gyártott aeroszol termékekre és csomagolásokra kell alkalmazni.
(3) Hatályát veszti a termékek aeroszol csomagolásának műszaki követelményeiről szóló 52/2000. (XII. 27.) GM rendelet.
(4) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 75/324/EGK irányelve (1975. május 20.) az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok
közelítéséről, b) a Bizottság 94/1/EK irányelve (1994. január 6.) az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok
közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelv kiigazításáról, c) a Bizottság 2008/47/EK irányelve (2008. április 8.) az aeroszoladagolókra vonatkozó tagállami jogszabályok
közelítéséről szóló 75/324/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
1500/2018. (X. 12.) Korm. határozata a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság használatában álló ingatlanok vasútüzemhez nem szükséges területeinek felméréséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MÁV  Zrt.) használatában álló, az  állam tulajdonában álló vagy kerülő, jelenleg vasútüzemhez szükséges besorolású ingatlanok
vasútüzemhez nem szükséges területeinek felmérése céljából 5 000 000 000 forint forrás biztosítása szükséges a MÁV Zrt. javára,
melynek érdekében
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1. Az  NVTNM tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek és kiadások alcímet a  9. Az  NVTNM tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó társaságok támogatása jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 4. A vagyongazdálkodás
egyéb kiadásai alcím, 6. Európai Uniós pályázatokhoz forrás biztosítása jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XXII. Miniszterelnöki Kormányiroda fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Az  NVTNM tulajdonosi
joggyakorlásával kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 9. Az  NVTNM tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
társaságok támogatása jogcímcsoport javára 450 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet
szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter kezdeményezésére
gondoskodjon a további 4 550 000 000 forint forrás biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
48/2013. (VIII. 21.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek tekintetében a dohányzás, a dohányzóhelyek kijelölésének és a dohánytermékek forgalmazásának részletes szabályairól.
A nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi
XLII.  törvény 8.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § d), e), n) és q)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a fegyveres szervekre és
b) a  fegyveres szervek állományának a  hivatásos állományú, kormányzati szolgálati, közszolgálati,
közalkalmazotti jogviszonyban és munkaviszonyban álló tagjaira
terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában fegyveres szerv:
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv,
b) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv,
c) a terrorizmust elhárító szerv,
d) a büntetés-végrehajtási szervezet,
e) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
f ) az Alkotmányvédelmi Hivatal, valamint
g) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat.
3. § A rendeletben előírt tilalom és korlátozás nem érinti a  jogszabályban meghatározott érdekből és célból elrendelt
dohányzási és a nyílt láng használatára vonatkozó tilalmat és korlátozást.
4. § (1) Tilos a dohányzás
a) a  fegyveres szervek használatában lévő zárt légterű objektumban és területen – a  (2)  bekezdésben foglalt
kivétellel –,
b) a fegyveres szervek által használt közúti gépjárművek utasterében, továbbá vízi és légi járműveken.
(2) Dohányozni – a  nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes
szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvényben foglalt kivételektől eltekintve – csak a fegyveres szervek elhelyezésére
szolgáló épületek, használatukban álló létesítmények nyílt légterű udvarán, az 5. § szerint kijelölt dohányzóhelyen
szabad.
5. § (1) A  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény szerinti szervezeti egység
vezetője vagy az  objektumparancsnok – az  Alkotmányvédelmi Hivatal tekintetében az  országos parancsnok
– a  dohányzóhelyeket a  helyi sajátosságokra tekintettel, a  közegészségügyi-járványügyi, a  munkavédelmi és
tűzvédelmi előírások betartásával jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy gondoskodik
a) a dohánytermékek előállításáról, forgalomba hozataláról és ellenőrzéséről, a kombinált figyelmeztetésekről,
valamint az  egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól szóló 39/2013. (II. 14.) Korm.
rendelet 11.  §-ában, 20.  § (2)  bekezdésében, valamint 7.  mellékletében foglaltak figyelembevételével
a  dohányzási tilalomra vonatkozó – a  kijelölt dohányzóhelyeket is feltüntető – tájékoztató tábláknak
a fegyveres szerv használatában lévő objektum területén jól látható helyeken történő elhelyezéséről,
b) a kijelölt dohányzóhelyek tájékoztató táblával történő megjelöléséről.
 (3) A  dohányzóhely területe nagyságának megállapításánál figyelemmel kell lenni az  azt igénybe vevők számára,
figyelembe véve az objektumban tartózkodó fogvatartottakat és a  fegyveres szerv állományába nem tartozó más
személyeket is.
(4) A  dohányzóhelyet az  udvaron úgy kell kijelölni, hogy az  az épület ablakához és bejáratához képest merőlegesen
mérve legalább 5 m távolságban legyen.
6. § Új létesítmény (objektum) építése, illetve épület felújítása, korszerűsítése, átalakítása esetén a  dohányzóhely
kijelölésére a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól
szóló 1999. évi XLII. törvényben, valamint az  e  rendeletben meghatározott előírásokat már a  tervezés során
figyelembe kell venni.
7. § (1) A  fegyveres szervek használatában lévő objektum területén – a  büntetés-végrehajtási intézetek területén történő
kiskereskedelmi értékesítés kivételével – dohányterméket forgalmazni tilos.
(2) Büntetés-végrehajtási egészségügyi intézetben és büntetés-végrehajtási intézet egészségügyi osztályán
dohánytermék nem árusítható.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
9. § Hatályát veszti
a) a  belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek működési területén a  dohányzás és
a dohánytermékek forgalmazásának szabályairól szóló 36/1999. (X. 22.) BM rendelet,
b) a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának szabályairól a büntetés
végrehajtási szervezetnél című 17/1999. (XI. 18.) IM rendelet, valamint
c) a dohányzásról, a dohányzóhelyek kijelöléséről és a dohánytermékek forgalmazásáról szóló 7/1999. (XI. 10.)
TNM rendelet 1. §-ában az „a Nemzetbiztonsági Hivatal,” szövegrész, az „és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat”
szövegrész, valamint az „együtt” szövegrész.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1088/2017. (II. 13.) Korm. határozata a „Békéscsaba (kiz.) – Lőkösháza (oh.) vasúti vonalszakasz meglévő vágány felújítása és új 2. vágány építése” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány 1. egyetért a „Békéscsaba (kiz.) – Lőkösháza (oh.) vasúti vonalszakasz meglévő vágány felújítása és új 2. vágány építése”
című projektjavaslattal (a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projektjavaslatnak az Európai Hálózatinanszírozási
Eszköz 2016. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a projektjavaslattal összefüggésben Magyarország központi
költségvetését terhelő kiadásokról egyeztessen a nemzetgazdasági miniszterrel, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az Európai Bizottság 2. pont szerinti benyújtást követő első visszajelzésének kézhezvételét
követően azonnal 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a Kormány részére a szükségessé vált
feladatokról, illetve a projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az Európai
Bizottság a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2003. (IV. 25.) KE határozata közigazgatási államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 26. §-a alapján, a miniszterelnök javaslatára
Jambrik Mihályt, az Informatikai és Hírközlési Minisztérium közigazgatási államtitkárává
— 2003. április 14-i hatállyal — kinevezem. Budapest, 2003. április 22.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
463/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Hajdu Emesét
a 2015. november 15. napjától 2018. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2015. (IV. 17.) MvM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és a lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások fejlesztésére 2015-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. arculati elemek: a kedvezményezettnek a támogatással megvalósított beruházáson és eszközein feltüntetett,
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december
15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet VI.  melléklet 3.  pont 3.1.  alpontja szerinti „Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap: a  vidéki területekbe beruházó Európa” szlogen, az  Európai Unió zászlaja, valamint
a Darányi Ignác Terv logó és az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program logója;
2. egyéb szolgáltatás: a 4. pontban foglaltakon kívül a szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló 1993. évi
III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 57. § (1) bekezdésében meghatározott szociális alapszolgáltatások, továbbá
bűnmegelőzési célú, valamint egyéb közösségi célú szolgáltatások;
3. ellátási körzet: az Szt. 60. § (3) bekezdése szerint meghatározott terület;
4. falu- és tanyagondnoki szolgáltatás: a  személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai
feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SZCSM rendelet (a továbbiakban: SZCSM rendelet)
39. §-ában meghatározott szolgáltatások összessége;
5. irányító hatóság: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1698/2005/EK
tanácsi rendelet) 74. cikke alapján felállított, a vidékfejlesztési program irányításért felelős szerv;
6. kistérségi közlekedési szolgáltatás fejlesztése: az  1. és a  2.  melléklet szerinti földrajzi területen, egy adott
településen vagy együttműködő települések, illetve tanyás térségek területén közlekedési szolgáltatás
fejlesztése gépjármű beszerzés megvalósításával;
7. nonprofit szervezet: az  egyesületként, az  alapítványként, a  közalapítványként, gazdasági társaságként
– amennyiben az  létesítő okirata szerint nonprofit tevékenységet lát el – vagy szociális szövetkezetként
– amennyiben az  közhasznú tevékenységet lát el – nyilvántartásba vett és működő szervezet, kivéve
a biztosító egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet;
8. ügyfél:
a) az  1. vagy a  2.  melléklet szerinti települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat,
önkormányzati társulás, amelynek a fejlesztéssel érintett település a tagja, továbbá
b) az  1.  melléklet szerinti településen székhellyel, vagy – ha a  nonprofit szervezetnek telephelye
is van  – székhellyel és telephellyel rendelkező nonprofit szervezet, vagy a  2.  melléklet szerinti
településen székhellyel rendelkező nonprofit szervezet, valamint
c) az 1. vagy a 2. melléklet szerinti településen működő egyházi jogi személy,
 amely falu és tanyagondnoki vagy egyéb szolgáltatást valósít meg.
(2) E  rendeletben nem szabályozott fogalmakat a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a  továbbiakban: Törvény) és az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.
(3) E  rendelet vonatkozásában nem alkalmazandóak a  Vhr. 7.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, 7.  § (2)  bekezdésében,
12.  § (4)  bekezdésében, 15.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, 16/B.  § (2)  bekezdésében, 17.  § (2)–(4)  bekezdésében,
24. §-ában, 25. § (2) bekezdésében, 27. § (1) bekezdés b) és g)–i) pontjában, 28/C. § a) pontjában, 29. § (1) bekezdés
a) és b) pontjában, 29. § (2)–(14) bekezdésében, a 33. § (4) bekezdésében valamint a 35. § (5) bekezdésében foglalt
rendelkezések.
(4) A  Vhr. 23.  § (1)  bekezdés b)  pontjától eltérően az  üzemeltetési kötelezettség a  kifizetési határozat jogerőre
emelkedésétől számított öt évig áll fenn.
2. A támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe:
a) kistérségi közlekedési szolgáltatás fejlesztésére falu- és tanyagondnoki szolgáltatás ellátásához kapcsolódóan
(a továbbiakban: 1. célterület)
aa) új gépjármű beszerzésére már működő szolgáltatás kapcsán;
ab) a  biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő – a  3.  mellékletben meghatározott – gépjármű
típusokra vonatkozó műszaki paraméterekkel rendelkező kiegészítő eszközök, berendezések
beszerzésére;
ac) arculati elemek elhelyezésére;
b) kistérségi közlekedési szolgáltatás fejlesztésére egyéb szolgáltatás ellátásához kapcsolódóan
(a továbbiakban: 2. célterület)
ba) új gépjármű beszerzésére már működő szolgáltatás kapcsán;
bb) a  biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő – a  3.  mellékletben meghatározott – gépjármű
típusokra vonatkozó kiegészítő eszközök, berendezések beszerzésére;
bc) arculati elemek elhelyezésére;
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pont ab)–ac)  alpontjában meghatározottak beszerzése kizárólag az  (1)  bekezdés a)  pont
aa) alpontjában meghatározott gépjármű beszerzéssel együtt kérelmezhető.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pont bb)–bc)  alpontjában meghatározottak beszerzése kizárólag az  (1)  bekezdés b)  pont
ba) pontjában meghatározott gépjármű beszerzéssel együtt kérelmezhető.
(4) Támogatás kizárólag a  biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő eszközök, berendezések és műszaki
paraméterekről szóló 3. mellékletben meghatározott műszaki paramétereknek megfelelő gépjárművekre nyújtható.
3. § (1) Támogatás kizárólag az 1. mellékletben szereplő településen vagy a 2. mellékletben szereplő település külterületén
megvalósuló falu- és tanyagondnoki, valamint egyéb szolgáltatáshoz vehető igénybe.
(2) A  támogatási határozattal jóváhagyott műveletet legkésőbb 2015. szeptember 21-ig meg kell valósítani. Kifizetési
kérelem legkésőbb 2015. október 5-ig nyújtható be.
4. § (1) Nem vehet igénybe támogatást az  az ügyfél, akinek az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
(a továbbiakban: EMVA) nyújtott támogatással e rendelet szerint megjelölt szolgáltatáshoz kapcsolódóan korábban
beszerzett gépjárművek vonatkozásában, e rendelet szerinti támogatási kérelme benyújtásának időpontjában még
üzemeltetési kötelezettsége áll fenn, vagy az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a  vidéki
gazdaság és lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások fejlesztésére 2013-tól igénybe vehető támogatások
részletes feltételeiről szóló 103/2013. (XI. 8.) VM rendelet [a továbbiakban: 103/2013. (XI. 8.) VM rendelet] alapján
az 1-es vagy 2-es célterület vonatkozásában az utolsó kifizetési kérelmét még nem nyújtotta be.
(2) Amennyiben az  ügyfél több ellátási körzet működtetéséről gondoskodik, akkor az  (1)  bekezdéstől eltérően csak
azon ellátási körzet fejlesztésére nem vehet igénybe támogatást az  1. célterület keretében, ahol az  EMVA-ból
nyújtott támogatással beszerzett gépjárművek vonatkozásában a támogatási kérelme benyújtásának időpontjában
még üzemeltetési kötelezettsége áll fenn, vagy a  103/2013. (XI. 8.) VM rendelet alapján az  1-es célterület
vonatkozásában az utolsó kifizetési kérelmét még nem nyújtotta be.
(3) Polgárőr szervezet abban az  esetben nyújthat be támogatási kérelmet, amennyiben a  támogatási kérelem
benyújtásakor az Országos Polgárőr Szövetség tagja.
(4) E  rendelet keretében a  LEADER Helyi Akciócsoport címmel rendelkező egyesület nem jogosult támogatás
igénybevételére.
(5) Költségvetési szervek esetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján a támogatás
számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
(6) Támogatási kérelem akkor is benyújtható, és támogatás akkor is nyújtható, ha az  MVH az  ügyfél vonatkozásában
a  Vhr. 2012. december 31-én hatályos 35.  § (1)  bekezdése alapján a  támogatási határozatot visszavonó és
a  támogatáshoz való jogosultság megszűnését megállapító határozatot hozott, és e  határozat jogerőre
emelkedésétől számított 3 év az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásakor még nem telt el.
3. A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 5. § A 2015. évben rendelkezésre álló forrás legalább 15 milliárd forint.
6. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében foglalt tevékenységekhez kapcsolódóan a  támogatás mértéke az  összes elszámolható
kiadás 100 százaléka.
(2) Egy támogatási kérelem keretében a  támogatás alapját képező elszámolható nettó kiadások összege az  alábbi
gépjármű-kategóriák esetében:
a) terepjáró személygépjármű esetében legfeljebb 5 000 000 forint;
b) mikro- és kisbusz esetében kevesebb, mint 8 000 000 forint.
7. § (1) Elszámolható kiadásnak minősül:
a) a gépjármű beszerzési értéke;
b) a beszerzett gépjármű átalakításának, akadály-mentesítésének költsége;
c) a biztonságos közlekedés feltételeit megteremtő kiegészítő eszközök költsége;
d) beszerzett gépjármű forgalomba helyezési költsége;
e) a gépjármű forgalomba helyezéséhez kapcsolódóan megfizetett regisztrációs adó;
f ) az arculati elemekhez kapcsolódó költségek legfeljebb 80 000 forintig.
(2) A gépjármű beszerzéséhez kapcsolódóan felmerülő illeték nem támogatható.
4. Kötelezettségek 8. § (1) Az ügyfél a támogatási kérelemben nyilatkozatban vállalja, hogy
a) e  rendelet alapján beszerzendő gépjárműre – legkésőbb a  kifizetési kérelem benyújtásáig – CASCO
biztosítást köt, és azt az üzemeltetési kötelezettségének időszaka alatt fenntartja;
b) e  rendelet alapján beszerzett gépjárművel a  falu és tanyagondnoki szolgáltatást és az  egyéb szolgáltatást
ingyenesen látja el.
 (2) A  falu és tanyagondnoki szolgáltatásnak és az  egyéb szolgáltatásnak az  SZCSM rendelet 5/A.  §-ának megfelelő
szakmai programon kell alapulnia. 5. A támogatási és kifizetési kérelem benyújtásának feltételei
9. § (1) Az ügyfél e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve a műveletet saját felelősségére megkezdheti.
 (2) Az  ügyfél támogatási kérelméhez kizárólag olyan árajánlat fogadható el, amelyet e  rendelet hatálybalépését
követően állítottak ki és tartalmazza
a) az ajánlatkérő nevét, címét, az ajánlattevő nevét, címét és adószámát,
b) a kiadási tétel műszaki adatait a gépjárműre vonatkozóan a 3. melléklet szerinti részletezettséggel,
c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát, bruttó összegét, és a gépjárműre vonatkozó árajánlat esetén
a regisztrációs adó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét – amennyiben forinttól eltérő –,
f ) az ajánlattevő aláírását, és
g) az árajánlat kiállításának dátumát.
(3) Amennyiben az  árajánlat a  (2)  bekezdésben meghatározott tartalmi követelményeknek nem felel meg,
az elszámolni kívánt árajánlatos tételek vonatkozásában az ügyfél támogatásra nem jogosult.
(4) A  támogatási határozattal jóváhagyott árajánlatos tétel helyett más árajánlatos tétel beszerzésére akkor van
lehetőség, ha az  árajánlatos tételek funkciójukat tekintve egymással helyettesíthetőek, és az  új árajánlatos
tétel ugyanazt a  célt szolgálja a  műveleten belül, mint a  lecserélni kívánt tétel. A  támogatás az  árajánlatos tétel
módosításának jóváhagyását követően sem haladhatja meg a  lecserélni kívánt árajánlatos tétel vonatkozásában
a támogatási határozatban jóváhagyott összeget.
(5) Az  árajánlatos tételek módosulása esetén a  kifizetési kérelemhez csatolni kell legalább két darab, egymástól
független árajánlatadótól származó, a  (2)  bekezdésnek megfelelő, a  teljesítéskor érvényes, műszakilag azonos
tartalmú árajánlatot, és az ügyfélnek meg kell indokolnia, hogy a két árajánlat közül melyiket választja.
(6) A  gépjárműtípus módosítására az  ügyfélnek a  kifizetési kérelem benyújtásakor van lehetősége. Kizárólag
a  támogatási határozatban szereplő gépjármű-kategória szerinti paraméterekkel azonos vagy magasabb műszaki
paraméterekkel rendelkező gépjárműtípus beszerzése támogatható a kifizetési kérelem elbírálása során.
6. A támogatási kérelem benyújtása 10. § (1) Egy ügyfél a támogatási kérelem benyújtási időszakban egy célterületre kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat
be, kivéve, ha a  támogatási kérelme tárgyában hozott jogerős elutasító döntéssel rendelkezik, vagy a  korábban
benyújtott támogatási kérelmét legkésőbb az újabb támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg visszavonja.
(2) Egy támogatási kérelemben kizárólag egy célterület szerepelhet.
 (3) Egy ügyfél az  1.  § (1)  bekezdés 2. és 4.  pontjaiban meghatározott szolgáltatások ellátásához a  (4)  bekezdésben
foglalt kivétellel egy gépjármű beszerzésére vehet igénybe támogatást.
 (4) Amennyiben egy ügyfél több ellátási körzetben látja el a  falu- és tanyagondnoki szolgáltatást akkor
– a  (3)  bekezdéstől eltérően – ellátási körzetenként egy gépjármű beszerzésére vehet igénybe támogatást az
1. célterület keretében.
(5) Településenként legfeljebb három gépjárműbeszerzés támogatható.
 (6) A  támogatási kérelmet az  ügyfél ügyfélkapun keresztül köteles benyújtani a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH) 2015. május 4-én 08:00 órától forráskimerülésig, de legkésőbb 2015. május 13-án
18:00 óráig. A  támogatási kérelemhez csatolandó mellékleteket elektronikus úton, szkennelés útján előállított
olvasható formában kell csatolni a kérelemhez.
(7) A  (6)  bekezdésben meghatározott forráskimerülés esetén az  irányító hatóság (a  továbbiakban: IH) vezetője
közleményt tesz közzé, amelyben a támogatási kérelem benyújtási időszakot felfüggeszti. Amennyiben a kérelmek
elbírálása során, a rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy a rendelkezésre álló forrást a támogatási
igények nem merítik ki, az  IH vezetője a forráskimerülésről szóló közleményét visszavonja, azzal, hogy a benyújtás
ebben az  esetben is forráskimerülésig, de legkésőbb 2015. május 13-án 18:00-óráig tart. Ez  esetben a  benyújtás
sorrendjének számítása nem kezdődik elölről, hanem az újonnan megnyíló időszakban beérkezett kérelmek, a 2015.
május 4. 08:00 órát követően a  benyújtási időszak felfüggesztéséig beérkezett kérelmek elbírálása után kerülnek
értékelésre.
(8) A támogatási kérelem tartalmazza:
a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA levonási jogosultságra vonatkozó adatokat,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat,
e) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről,
f ) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatokat,
g) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatokat.
11. § A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) helyi önkormányzat, illetve önkormányzati társulás ügyfél esetén a  2015. évben benyújtható támogatási
kérelmekre vonatkozóan az  érintett önkormányzat vagy önkormányzatok képviselő-testületének
a  szolgáltatásfejlesztés szükségességéről szóló határozatát tartalmazó jegyzőkönyvét vagy a  határozatát;
valamint feladatátadás esetén a  2015. évben benyújtható támogatási kérelmekre vonatkozóan az  érintett
önkormányzat vagy önkormányzatok képviselő-testületének arról szóló határozatát tartalmazó
jegyzőkönyvet vagy a  határozatot, hogy a  szolgáltatást más szervezettel kötött feladat ellátási szerződés
keretében kívánja működtetni;
b) nonprofit szervezet ügyfél esetén az  egységes szerkezetű létesítő okiratot, amely tartalmazza a  fejleszteni
kívánt tevékenységet;
c) egyházi jogi személy ügyfél esetében a  bevett egyház, egyházi jogi személy nyilvántartásba vett adatait
igazoló kivonatot, vagy nyilvántartásba nem vett belső egyházi jogi személy esetében az  egyházi jogi
személyiséget igazoló egyházi igazolást, amelyet a bevett egyház egészének, illetve legfőbb szervének, vagy
az adott belső egyházi jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének az egyházakkal való kapcsolattartás
koordinációjáért felelős miniszternél bejelentett képviselője vagy a bevett egyház belső szabályai szerint erre
feljogosított tisztségviselő állít ki;
d) a 8. § (2) bekezdés szerinti szakmai programot, amely tartalmazza a 4. mellékletben meghatározott pontozási
szempontokalapját képező adatokat;
e) az 1. célterület keretében a falu- és tanyagondnoki szolgáltatás jogerős működési engedélyét;
f ) a  7.  § (1)  bekezdés d)–f )  pontjai kivételével legalább két azonos műszaki tartalommal rendelkező, a  9.  §
(2)  bekezdésének megfelelő árajánlatot, valamint az  ezek közül elfogadni kívánt árajánlat választásának
indoklását.
12. § (1) Az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtására szolgáló elektronikus felületre történő első belépést követő ötödik
nap végéig szerkesztheti és nyújthatja be támogatási kérelmét. Ha az ügyfél ezen időkorlátot túllépi, a megkezdett
támogatási kérelem tovább nem szerkeszthető és nem nyújtható be. Az  öt nap leteltét követően új támogatási
kérelem szerkeszthető és nyújtható be a  belépést követő ötödik nap végéig. Amennyiben a  támogatási kérelem
benyújtási időszak lezárásra kerül, akkor a  kérelem legkésőbb az  IH által kiadott közleményben meghatározott
időpontig szerkeszthető és nyújtható be. A  támogatási kérelem benyújtását követően hiánypótlásnak és
a  támogatási kérelem módosításának nincs helye. Amennyiben az  ügyfél bármely, a  támogatási kérelemhez
jogszabály alapján csatolandó dokumentumot a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nem vagy
hiányosan nyújt be, a támogatási kérelme érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(2) A támogatási kérelem MVH általi elektronikus fogadásának tényét a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszerben
(a  továbbiakban: KR) az  ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig
az ideiglenesen fenntartott értesítési tárhelyére kapott KR dokumentum igazolja. Az MVH elektronikus úton értesíti
az ügyfelet a beérkezett támogatási kérelem adatairól.
7. A meghatalmazásra vonatkozó szabályok 13. § (1) A  támogatási kérelem, valamint a  kifizetési kérelem meghatalmazott általi benyújtásának, illetve a  benyújtást
követő elektronikus kapcsolattartásnak feltétele a  meghatalmazott MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben való nyilvántartásba vétele és az eljárására vonatkozó meghatalmazás MVH-hoz
történő benyújtása.
(2) A  meghatalmazottat az  eljárásra az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed, továbbá
e) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) Ha az ügyfél a támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem benyújtására, illetve az elektronikus kapcsolattartásra
meghatalmazottat vesz igénybe, a  meghatalmazásnak a  10.  § (6)  bekezdése, valamint a  15.  § szerinti eljárási
cselekmények elektronikus úton történő ügyintézésére ki kell terjednie.
(4) A  meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után postai úton vagy személyesen is be kell
nyújtani az MVH-hoz. A postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazást legkésőbb a meghatalmazásban
szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően öt nappal kell benyújtani bármely megyei MVH kirendeltségre,
amely meghatalmazást az MVH – a képviseleti jogosultság ellenőrzését követően – nyilvántartásba veszi.
(5) A  meghatalmazó által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazás a  (4)  bekezdésben foglaltaktól
eltérően a meghatalmazás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik az MVH-val szemben.
(6) Ha a  meghatalmazás MVH-val szembeni hatályosulását követően a  képviseleti jogosultság tartalmában
vagy a  képviseleti jogosultság terjedelmét nem érintő bejelentett adatokban változás következik be, azt
a  meghatalmazott – a  KR útján történt azonosítás után – az  MVH honlapján közvetlenül elérhető elektronikus
űrlapon, valamint papíralapon is, annak benyújtásakor meglévő valamennyi jogosultságára kiterjedően köteles
bejelenteni.
(7) A  meghatalmazott – a  képviseleti jogosultságának (2)  bekezdés szerinti igazolását követően – saját ügyfélkapuját
használja a  meghatalmazó ügyfél támogatási kérelmének, valamint kifizetési kérelmének benyújtására, illetve
a benyújtást követő elektronikus kapcsolattartásra.
(8) Ha a  meghatalmazott mellett az  ügyfél is rendelkezik ügyfélkapus hozzáféréssel, akkor a  meghatalmazott által
ügyfélkapun beadott meghatalmazást a  meghatalmazó elektronikusan jóváhagyhatja. A  meghatalmazó által
jóváhagyott elektronikus meghatalmazást papír alapon nem kell eljuttatni az MVH részére, az a meghatalmazó általi
jóváhagyás elektronikus beérkezésének időpontjában válik hatályossá az MVH-val szemben.
(9) Több személy részére adott meghatalmazás esetében az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el.
(10) Ha az  ügyfélnek több meghatalmazottja van, az  MVH az  iratokat az  ügyfél által kijelölt képviselőnek kézbesíti,
kijelölés hiányában az  irat – az  ügyfél egyidejű értesítésével – az  MVH által kijelölt meghatalmazott részére kerül
kézbesítésre.
(11) A  meghatalmazott útján történő támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem benyújtását követően,
az  előterjesztett dokumentum benyújtásának tényét dokumentálni kell. A  dokumentálás módja a  benyújtott
és az  elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása,
a  kinyomtatott dokumentumok adatokat lezáró utolsó oldalának az  ügyfél és a  meghatalmazott általi aláírása,
valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt összesítő kimutatásban is elismerheti,
hogy a  feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri, és azzal egyetért. A  kinyomtatott dokumentum vagy
összesítő kimutatás egy példányát a meghatalmazott, másik példányát az ügyfél köteles megőrizni, és azt az MVH
felhívására a meghatalmazott vagy az ügyfél köteles bemutatni.
(12) A  meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelem az  erre a  célra rendszeresített elektronikus vagy papír alapú
nyomtatványon nyújtható be az MVH-hoz.
(13) A meghatalmazott saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott, a meghatalmazás megszüntetésére irányuló kérelmet
az  elektronikus benyújtást követő öt napon belül postai úton vagy személyesen is el kell juttatni az  MVH-hoz.
A  postai úton vagy személyesen történő benyújtás hiányában a  meghatalmazás megszüntetése az  MVH irányába
nem hatályos.
8. A támogatási kérelem elbírálása 14. § (1) A támogatási kérelmet az MVH a (2) bekezdésben foglaltakat is figyelembe véve bírálja el, és a támogatási döntést
a Törvény 32.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint meghatározott – a  2.  § szerinti célterületenként külön – benyújtási
sorrend alapján hozza meg.
(2) A támogatási kérelmek értékelése a 4. mellékletben meghatározott pontozási szempontok szerint történik.
 (3) Ugyanazon településről érkező több támogatási kérelem elbírálása benyújtási sorrendben történik. Az  elsőként
benyújtott támogatási kérelmet követően benyújtott támogatási kérelmek elbírálása mindaddig felfüggesztésre
kerül, míg a támogatási keret lehetővé nem teszi a  további kérelmek elbírálását, vagy a sorrendben azt megelőző
támogatási kérelem elutasításra nem kerül.
(4) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha:
a) az ügyfél nem csatolja hiánytalanul a 11. §-ban meghatározott dokumentumokat,
b) az  ügyfél támogatási kérelmével elért pontszám nem éri el a  4.  melléklet szerint meghatározott maximum
pontszám legalább 50%-át, vagy
c) a támogatási kérelem meghaladja a 10. § (5) bekezdésben foglalt korlátot.
9. A kifizetési kérelem benyújtása 15. § (1) Kifizetési kérelmet a  helyt adó vagy részben helyt adó, jogerős támogatási határozat alapján legkésőbb 2015.
október 5-ig lehet benyújtani az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon,
ügyfélkapun keresztül. A kérelemhez benyújtandó dokumentumokat szkennelt formában kell csatolni a kérelemhez.
(2) Az  ügyfél a  jóváhagyó támogatási határozat alapján egy kifizetési kérelmet nyújthat be a  kifizetési kérelem
benyújtására nyitva álló időszakon belül.
(3) A kifizetési kérelemhez csatolni kell:
a) a  feladatellátási szerződést, amennyiben a  falu- és tanyagondnoki szolgáltatást nonprofit szervezet vagy
egyházi jogi személy látja el;
b) a gépjárműre vonatkozó adásvételi szerződést;
c) a  gépjárműre vonatkozó 8.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott CASCO biztosítási kötvényt, vagy
a biztosító által kiállított igazolást a CASCO biztosítás megkötéséről;
d) a gépjármű forgalmi engedélyének másolatát;
e) jóváhagyott kiadási tétel módosulása esetén a 9. § (5) bekezdés szerinti két darab árajánlatot.
10. Az elektronikus kapcsolattartás további szabályai 16. § (1) Az  ügyfél az  MVH részére teljesítendő, e  rendeletben meghatározott intézkedésben való részvétele
megalapozottságának vizsgálatához, megállapításához szükséges bejelentési, adatszolgáltatási, valamint
nyilatkozattételre vonatkozó kötelezettségét kizárólag elektronikus úton, az  ügyfélkapun keresztül köteles
teljesíteni.
(2) Az MVH az adott eljárási cselekményhez kapcsolódó döntéseit postai úton közli az ügyféllel.
 (3) Az  MVH az  (1)  bekezdésben meghatározott eljárási cselekmények elektronikus ügyintézése céljából a  KR-en
keresztül hozzáférhető informatikai rendszert működtet.
 (4) Az  elektronikus úton benyújtott dokumentumok MVH általi fogadásának tényét a  KR-ben az  ügyfél értesítési
tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig az  értesítési tárhelyre automatikusan kapott
KR dokumentum igazolja.
11. Jogkövetkezmények 17. § (1) Amennyiben az ügyfél a műveletet a 3. § (2) bekezdésében foglalt megvalósítási határidőig nem valósítja meg, vagy
a kifizetési kérelmet határidőben nem nyújtja be, abban az esetben az MVH
a) amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy a kérelmet határozattal,
b) elkésetten benyújtott kifizetési kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, végzéssel
elutasítja, és külön határozatban a  támogatási határozatát visszavonja, ezzel egyidejűleg megállapítja, hogy
az ügyfél támogatáshoz való jogosultsága az intézkedésben való jogosulatlan részvétel miatt megszűnik.
(2) Amennyiben az  ellenőrzés során kiderül, hogy az  ügyfél az  üzemeltetési kötelezettségének, vagy a  8.  § (1) és
(2)  bekezdésnek nem tesz eleget, akkor az  igénybe vett támogatási összeget a  jogosulatlanul igénybe vett
támogatásra vonatkozó szabályok szerint kell visszafizetni.
(3) A  megvalósuló beruházás esetén amennyiben az  ügyfél a  9.  § (1)  bekezdésében foglaltakat megszegi, és
a támogatási kérelem alapján indult eljárás során kerül megállapításra, hogy a művelet e rendelet hatályba lépését
megelőzően megkezdődött, akkor az  a  támogatási kérelem érintett tételeinek elutasítását vonja maga után.
Amennyiben ez a kifizetési kérelem alapján indult eljárás során kerül megállapításra, úgy az érintett tétel elutasításra
kerül.
12. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 52.  cikk b)  pont i.  alpontjának, valamint 56.  cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
20. § (1) Az  Európai Halászati Alap társfinanszírozásában megvalósuló Halászati Operatív Program 2. prioritási tengelye
szerinti beruházási támogatások feltételeiről szóló 50/2011. (VI. 6.) VM rendelet [a továbbiakban: 50/2011. (VI. 6.)
VM rendeletet] 10. § (6) bekezdés b) pontja a következő bc) alponttal egészül ki:
(Kifizetési kérelmeket
2015-ben)
„bc) július 15. és július 31.”
(között lehet benyújtani.)
(2) Az 50/2011. (VI. 6.) VM rendelet
a) 10. § (7) bekezdésében a „2015. június 15-ét” szövegrész helyébe a „2015. július 31-ét” szöveg,
b) 18. § (1) bekezdésében a „2015. június 15-ig” szövegrész helyébe a „2015. július 31-ig” szöveg
lép.
21. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  innovatív technológiák bemutató-üzemi tájékoztató
programokkal való megismertetéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 69/2013. (VII. 29.)
VM rendelet [a továbbiakban: 69/2013. (VII. 29.) VM rendelet] 3.  § (3)  bekezdés a)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Bemutató Üzem címre jogosult)
„a) e rendelet hatálybalépését megelőző gazdasági évben legalább 3 Európai Méretegység nagyságú gazdasággal
rendelkező őstermelő, családi gazdaság, egyéni vállalkozó, egyéni cég, szövetkezet, társas vállalkozás, termelői
csoport, termelői és értékesítési szövetkezet, beszerzési és értékesítési szövetkezet, szociális szövetkezet,”
(2) A 69/2013. (VII. 29.) VM rendelet a következő 17. §-sal egészül ki:
„17.  § Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a  vidéki gazdaság és a  lakosság számára
nyújtott alapszolgáltatások fejlesztésére 2015-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 21/2015.
(IV. 17.) MvM rendelettel [a továbbiakban: 21/2015. (IV. 17.) MvM rendelet] megállapított 3. § (3) bekezdés a) pontját,
9.  § (7) és (8)  bekezdését   a 21/2015. (IV. 17.) MvM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban,
valamint jogorvoslati eljárásokban is  alkalmazni kell.”
(3) A 69/2013. (VII. 29.) VM rendelet
a) 9. § (7) bekezdésében a „2015. március 31.” szövegrész helyébe a „2015. május 31.” szöveg,
b) 9. § (8) bekezdésében a „2015. március 31.” szövegrész helyébe a „2015. május 31.” szöveg,
c) 9. § (9) bekezdésében a „május 31.” szövegrész helyébe a „június 30.” szöveg
lép.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
352/2008. (HK 18.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetésére.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységrőt és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 7182
(1. kiadás) okmány nemzeti bevezetéséről az alábbiak szerint
intézkedem: A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnökhelyettes 33/2008. (HK 16.) HM HVKFH számú közleményében hatályba léptetett STANAG 7182 (EDITION 1)
DEPLOYED OPERATIONS – LIFE SAFETY RISK
ASSESSMENT AND MANAGEMENT címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt jelen intézkedésemmel bevezetem.
A STANAG rendelkezéséit 2008. december 1-jétől kell
alkalmazni.
Az intézkedés hatálya kiterjed az MH ÖHP szerveire és
az alárendeltségébe tartozó szervezetekre.
Jelen intézkedésem az aláírás napján lép hatályba. Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
2/2006. (VI. 26.) ÖTM rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok kiegészítő támogatásának igénylési, folyósítási és elszámolási rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 5. számú mellékletének 24. pontjában kapott felhatalmazás alapján a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok kiegészítő támogatásának igénylésére, folyósítására és elszámolására vonatkozóan a következőket rendelem el.
1. § E támogatás szolgál a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény módosításáról szóló 2005. évi
CLXXIX. törvény 22. §-ával megállapított szolgálatteljesítési időcsökkentés támogatására.
A rendelet szövege a Magyar Közlöny 2006. június 22-én megjelent
75. számában fellelhető.
A rendelet szövege a Magyar Közlöny 2006. június 26-án megjelent
76. számában fellelhető.
2. § (1) A támogatást a készenléti szolgálattal rendelkező hivatásos önkormányzati tűzoltóságot fenntartó helyi önkormányzatok igényelhetik a készenléti jellegű beosztásban
dolgozók részére 2006. év első félévére ténylegesen kifizetett túlórák arányában.
(2) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 84. §-ának figyelembevételével a
munkáltatói jogkör gyakorlására jogosult tűzoltóparancsnok köteles a Hszt. 84. §-ának (4) bekezdése szerint megállapított referenciaidőszakra szóló szolgálati időkeretet
előre meghatározni és arról az érintetteket tájékoztatni. Az
(1) bekezdésben meghatározott túlóraként azon szolgálatteljesítési időmennyiség vehető figyelembe, amely a referenciaidőn belül teljesítendő 52 órás szolgálati időkeret
mértékét meghaladja, és nem lehet több a szolgálatteljesítési idő csökkentéséből keletkező túlszolgálat mértékénél.
(3) E rendelet értelmében csak az az időmennyiség minősül túlszolgálatnak, ami a hatályos jogszabályoknak
megfelelően a rendszeresített létszámnak a készenléti szerekre kötelezően történő beosztása mellett keletkezik.
A referenciaidőszakban a betöltetlen létszámhely miatt
keletkezett túlszolgálat e támogatás terhére nem számolható el.
(4) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás.
3. § (1) A támogatási igényeket a helyi önkormányzatok
e rendelet 2. melléklete szerinti igénylési adatlapon 2006.
július 13-ig megküldik a Magyar Államkincstár területileg
illetékes Igazgatóságához (a továbbiakban: Igazgatóság).
(2) Az (1) bekezdés szerinti igénylési adatlap kitöltésének alapjául az e rendelet 1. mellékletét képező adatlap
szolgál, amelyet – kitöltve – a hivatásos önkormányzati
tűzoltóságot fenntartó önkormányzat köteles megőrizni, és
ellenőrzés esetén az arra jogosult szervnek bemutatni.
(3) Az Igazgatóság öt munkanapon belül megvizsgálja
az igénylés szabályszerűségét és – hiányosság észlelése
esetén – az igénylő önkormányzatot hiánypótlásra szólítja
fel. Hiánypótlásra a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított nyolc napon belül van lehetőség.
(4) Az Igazgatóság a beérkezett adatokat megyénként,
településsoros bontásban – e rendelet 3. melléklete szerinti
adatlapon, elektronikus formában is – 2006. augusztus
4-ig megküldi az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium részére.
(5) Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium az Igazgatóságtól kapott adatok alapján, a 2. §
(1)–(2) bekezdése szerint számított túlórák arányában el
készíti a rendelkezésre álló támogatási összeg felosztását,
és az augusztus havi nettó finanszírozás keretében rendelkezik a támogatások helyi önkormányzatok részére történő utalásáról.
4. § (1) A támogatás felhasználását a külön jogszabályban
erre feljogosított szervek ellenőrzik.
(2) A jogtalanul igénybe vett támogatást az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. §-ának
(2) bekezdésében meghatározott kamattal növelt összegben vissza kell fizetni a központi költségvetésbe.
(3) Az önkormányzat a támogatás felhasználásáról
tárgyév december 31-ei fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
255/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gyermán-Kőszegi
Zsuzsanna Karolinát a 2018. május 15. napjától 2021. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök