text:
55/2004. (III. 31.) Korm. rendelete a doppingellenes tevékenység szabályairól.
A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. §
(1) bekezdésének a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a versenyzőkre, a versenyszerű sportban részt vevő
sportszervezetekre, sportszövetségekre, sportköztestületekre, valamint a versenyző felkészítésében, illetve irányításában közreműködő sportszakemberekre;
b) az országos sportági szakszövetségek, az országos
sportági szövetségek és a fogyatékosok országos szövetségei (a továbbiakban együtt: szövetség) versenyrendszerében szervezett versenyekre.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a nemzetközi sportági szakszövetségek versenyrendszerében szervezett versenyekre.
2. § Értelmező rendelkezések A rendelet alkalmazásában
a) célzott vizsgálat: a versenyzők vizsgálatra történő ki
választásának az a formája, amikor meghatározott időpontban meghatározott versenyzők vagy versenyzők csoportja nem véletlenszerűen kerül vizsgálat céljából kiválasztásra;
b) dopping: a doppinglista szerinti hatóanyagot tartalmazó teljesítményfokozó — vagy annak elfedését, illetve
gyorsabb kiürítését elősegítő — szer, készítmény vagy élettani vegyület, továbbá az 1. számú melléket szerinti módszer;
c) doppingellenes tevékenység: az az ellenőrző, felvilágosító és nevelő tevékenység, amelynek célja, hogy a versenyző sportteljesítménye fokozása érdekében doppingot ne
használjon fel;
d) nemzeti doppingellenes szervezet: a doppingellenőrzési folyamat bármely részének kezdeményezésére, végrehajtására vagy kikényszerítésére vonatkozó szabályok elfogadásáért és végrehajtásáért felelős Nemzeti Doppingellenes
Koordinációs Testület (a továbbiakban: Testület), továbbá a szövetségek és azon sportrendezvények szervezői,
amelyek doppingellenőrzést végeznek a sportrendezvényen;
e) nemzetközi doppingellenes szervezet: a Nemzetközi
Doppingellenes Ügynökség (WADA), az Európa Tanács
Doppingellenes Megfigyelő Csoportja, a Nemzetközi
Olimpiai Bizottság, a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság, a
nemzetközi sportági szakszövetségek és azon nemzetközi
sportrendezvények szervezői, amelyek doppingellenőrzést
végeznek a sportrendezvényen;
f) doppingellenőrzés: a vizsgálat-eloszlási tervezést, a
mintavételt és -kezelést, a laboratóriumi elemzést, az előzetes felülvizsgálati eljárást, a doppingeljárást és a jogorvoslatot magába foglaló eljárás;
g) doppinglista: tiltott szereket és tiltott módszereket
meghatározó jegyzék, amelyet az 1. számú melléklet tartalmaz;
h) doppingolás: a rendeletben meghatározott — egy
vagy több — doppingvétség megvalósítása;
i) használat: tiltott szer fogyasztása, injekció útján történő beadása vagy bármely módon történő felhasználása,
illetve tiltott módszer alkalmazása;
j) marker: olyan jelzőanyagok csoportja, amelyek tiltott
szerek, módszerek használatára utalnak;
k) manipuláció: a doppingellenőrzés bármely szakaszának meg nem engedett cél érdekében vagy meg nem engedett módon végrehajtott módosítása, befolyásolása, az
ellenőrzés során természetes folyamat meggátolása céljával végzett meg nem engedett beavatkozás, valamint az
eredmény megváltoztatása;
l) minta: bármely doppingellenes ellenőrzési céllal
gyűjtött biológiai anyag;
m) nemzetközi követelmény: a WADA által elfogadott
nemzetközi előírás, amelynek célja a doppingellenes tevékenység (programok) egyes szakmai és működési területeinek részeiért felelős doppingellenes szervezetek közötti
harmonizáció biztosítása. A nemzetközi követelményeket
a szövetség doppingszabályzata tartalmazza;
n) nyilvántartott vizsgálati csoport: a doppingellenes
szervezetek által külön meghatározott versenyzői csoport,
akik a doppingellenes szervezet vizsgálat-eloszlási terve
alapján versenyen és versenyen kívül történő vizsgálatokra
kötelesek;
o) pozitív vizsgálati eredmény: laboratóriumból vagy
más akkreditált vizsgálati intézményből származó jelentés,
amely a mintában tiltott szer vagy annak metabolitját,
markerét (beleértve endogén anyagok emelkedett szintjét), illetve tiltott módszer használatát mutatja ki;
p) származék: bármely biológiai átalakulási folyamat
során képződött anyag;
q) vizsgálat: a doppingellenőrzési folyamat része, beleértve a vizsgálat-eloszlási tervezést, a mintavételt és -kezelést és a minták laboratóriumba történő szállítását.
A Nemzeti Doppingellenes Koordinációs Testület 3. § (1) A hazai doppingellenes tevékenység összehangolását a Testület látja el.
(2) A Testület tagjai:
a) a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium (a továb
biakban: minisztérium);
b) a Magyar Olimpiai Bizottság, a Magyar Paralimpiai
Bizottság, a Nemzeti Sportszövetség, a Fogyatékosok
Nemzeti Sportszövetsége, a Sportegyesületek Országos
Szövetsége;
c) az Országos Sportegészségügyi Intézet 1-1 képviselője. (3) A Testület feladatai:
a) kidolgozza az általános, továbbá a sportágakra egy
ségesen előírt felvilágosítási, nyilvántartási, ellenőrzési és
szankcionálási elveket;
b) ajánlásokat tesz a részletes szövetségi szabályok
megalkotására és azoknak az egységes hazai és nemzetközi
szakmai elvekkel való összehangolására;
c) jóváhagyja a doppingellenes tevékenység programját, amely alapján gondoskodik:
ca) a sportszervezetektől független mintavételi csoport
irányításáról és működtetéséről,
cb) a doppingellenőrzések összehangolásáról,
cc) a megelőzésre irányuló felvilágosító, információs,
nevelő-oktató és kutató tevékenység szervezéséről,
cd) figyelemmel kíséri a szankcionálás nemzetközi el
vekkel való összhangját; d) dönt a gyógyászati célú mentesség iránti kérelmekről;
e) figyelemmel kíséri a nemzetközi doppingellenes
szervezetek tevékenységét, és részt vesz munkájukban;
f) ellátja a doppingellenes tevékenységével összefüggő
és az alapszabályában meghatározott egyéb feladatokat.
(4) A Testület elnöke a minisztérium által delegált tag.
A titkársági feladatokat a minisztérium látja el. A Testület
tagjai díjazásban nem részesülnek. A Tanács működésének
költségeit a minisztérium éves költségvetésében tervezni
kell.
(5) A Testület szükség szerint, de legalább negyedévente
ülésezik, szervezetére, működésére vonatkozó részletes
szabályokat a Testület maga állapítja meg.
A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter, valamint
a szövetség doppingellenes feladatai
4. § A gyermek-, ifjúsági és sportminiszter (a továbbiakban:
miniszter) feladatkörében ellátja a tiltott teljesítményfokozó szerek használatára vonatkozó hazai és nemzetközi
rendelkezések betartásához szükséges feladatokat, amely
során gondoskodik:
a) a doppingellenes tevékenységhez szükséges költségvetési források biztosításáról;
b) a nemzetközi kapcsolattartásról;
c) a doppingellenes tevékenységgel kapcsolatos nyil
vántartások vezetéséről. 5. § (1) A szövetség érvényesíti a doppingtilalmat, amely
során:
a) doppingszabályzatban rendelkezik a versenyzők és a
sportszakemberek doppingellenes tevékenységgel összefüggő feladatait, kötelezettségeit tartalmazó szabályokról
és a feladatok végrehajtásához szükséges költségek biztosításáról;
b) nyilvántartja és a Testület rendelkezésére bocsátja az
ellenőrzés végrehajtásához szükséges adatokat;
c) a doppingellenes tevékenység programja alapján elkészíti a sportág doppingellenőrzési tervét.
(2) A doppingszabályzat a rendelet, valamint a sportág
nemzetközi szakszövetségének doppingellenes szabályaival összhangban tartalmazza:
a) a versenyzők ellenőrzésével, tájékoztatásával és felvilágosításával kapcsolatos sportági előírásokat;
b) az alkalmazható büntetéseket, azok időtartamát,
mértékét, valamint a büntetések kiszabásának eljárási
rendjét.
6. § (1) Doppingvétséget követ el a versenyző, ha
a) a testéből származó mintában jelen van a dopping
listán szereplő tiltott szer, annak származéka vagy markerje;
b) a doppinglistán szereplő tiltott szert vagy tiltott
módszert használ, vagy a használatot megkísérli;
c) a mintaszolgáltatási kötelezettséget megtagadja,
vagy a mintaszolgáltatás — azt követően, hogy a versenyző
erről írásban értesítést kapott — a versenyző önhibájából
elmarad, továbbá, ha a mintavétel rendjét nem tartja be,
vagy a mintavételt egyéb módon akadályozza;
d) a versenyen kívüli rendelkezésre állásra, ezen belül a
tartózkodási helyére vonatkozó információk biztosítására
és a doppingellenőrzésen való részvételre vonatkozó, a
doppingellenes szervezet szabályzatában meghatározott
tájékoztatási követelményeket megszegi;
e) a doppingellenőrzést manipulálja, vagy azt megkísérli;
f) a versenyen kívüli doppingellenőrzés esetén tiltott
szert birtokol, vagy azzal rendelkezik, illetve tiltott módszert alkalmaz, kivéve, ha igazolja, hogy a 13. § (2)—(4) bekezdései szerinti gyógyászati célú mentességet élvez.
(2) Doppingvétséget követ el a sportszakember, ha
a) a versenyen kívüli doppingellenőrzés esetén a ver
senyzővel összefüggésben tiltott szert birtokol, vagy azzal
rendelkezik, kivéve, ha igazolni tudja, hogy az a versenyző
engedélyezett gyógyászati célú mentességére figyelemmel
történik;
b) a tiltott szert a versenyzőnek beadja vagy a tiltott
módszert a versenyzővel összefüggésben alkalmazza, a tiltott szert a versenyző részére értékesíti, átadja, tiltott szer
vagy módszer felhasználását, alkalmazását egyéb módon
lehetővé teszi, illetve ezeket megkísérli;
c) a tiltott szer előállításához, megszerzéséhez, tiltott
módszer alkalmazásához segítséget nyújt, abban közreműködik, illetve ezeket megkísérli;
d) a doppingellenőrzést manipulálja vagy azt megkísérli;
e) tudomására jut, hogy a versenyző doppingol, illetve
valaki a versenyzőnek a doppingoláshoz segítséget nyújt,
és ezt nem jelenti be a doppingellenes szervezetnek.
A doppingellenőrzésre vonatkozó általános rendelkezések 7. § (1) A doppingellenőrzés (a továbbiakban: ellenőrzés)
lehet előre bejelentett vagy bejelentés nélküli, és kiterjed
minden — amatőr vagy hivatásos versenyengedéllyel rendelkező — versenyzőre.
(2) Ellenőrzés tartható a versenyrendszerben szervezett
versenyen és versenyen kívüli időszakban.
(3) Az ellenőrzés elrendelésére a Testület jogosult,
továbbá azt a szövetség és a sportrendezvény szervezője is
megrendelheti.
8. § (1) Az ellenőrzést akkor is el kell végezni, ha a versenyző
a versenytől visszalép, továbbá ha a verseny előtt vagy a
versenyen megsérül.
(2) Az ellenőrzést a versenyző emberi méltósághoz
fűződő jogainak tiszteletben tartásával kell elvégezni.
9. § (1) Az ellenőrzéshez és a mintavételhez szükséges elkülönített helyiséget — be nem jelentett ellenőrzés esetén
is — a verseny szervezője köteles biztosítani. Minden más
— ellenőrzéssel kapcsolatos — személyi és tárgyi feltételek
biztosítása az ellenőrzést elrendelő feladata.
(2) A feltételek meglétét a versenybíróság a verseny előtt
ellenőrzi. Ha a verseny a személyi vagy tárgyi feltételek
hiánya miatt nem tartható meg, az ebből eredő többletköltségeket a mulasztó fél viseli.
(3) Ha az ellenőrzés versenyen kívüli időszakban történik, akkor az elkülönített helyiség biztosítása a sportszervezet kötelezettsége.
(4) Az ellenőrzés költségeit az ellenőrzést elrendelő
vagy az azt megrendelő — a 7. § (3) bekezdésében meghatározott — szervezet viseli.
A vizsgálat-eloszlási terv 10. § (1) Az ellenőrzéseket végző doppingellenes szervezetnek az adott sportág nemzetközi szövetsége által meghatározott módon vizsgálat-eloszlási tervet kell készítenie.
(2) A vizsgálat-eloszlási terv tartalmazza:
a) a versenynaptárban szereplő versenyeken és a verse
nyen kívül elvégzendő ellenőrzések összehangolt tervezését és végrehajtását azzal, hogy a tervezés során előnyben
kell részesíteni az előre be nem jelentett ellenőrzéseket;
b) az ellenőrzésre kiválasztott versenyekkel, illetve versenyen kívüli ellenőrzésekkel kapcsolatban azt, hogy ezek
közül melyeket jelentik be előre;
c) az adott sportág versenyzőiből álló nyilvántartott
vizsgálati csoportot.
(3) A sportágak közötti vizsgálat-eloszlási tervet a Testület készíti el.
A mintavétel és -kezelés szabályai 11. § (1) Az ellenőrzésből származó minták elemzése
— a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel — csak a
doppinglistán szereplő tiltott szerek és tiltott módszerek
kimutatására irányulhat.
(2) A Testület által meghatározott olyan szerek (anyagok) elemzése is elvégezhető a versenyzőtől levett mintából, amelyek nem szerepelnek a doppinglistán, de azok
visszaélésszerű felhasználása észlelhető a sportban. Az így
ellenőrzött szerek (anyagok) kimutatása a mintából nem
alapoz meg doppingvétséget.
(3) A versenyző előzetes írásbeli beleegyezése nélkül az
ellenőrzés során levett minta kutatási tevékenység céljára
nem használható fel.
(4) Az ellenőrzés vizelet-mintavétellel történik. Ha az
adott sportág nemzetközi szövetsége azt elfogadta, vérvétel útján is lehet mintát venni ellenőrzés céljából.
(5) A mintavétel és -kezelés részletes szabályait a 2. számú melléklet tartalmazza.
Az előzetes felülvizsgálati eljárás 12. § (1) A mintavételt és -kezelést követően az előzetes felülvizsgálati eljárás lefolytatása a szövetség feladata.
(2) Az előzetes felülvizsgálati eljárásra vonatkozó eljárási rendet a szövetség — a rendelet és a sportág nemzetközi doppingellenes szervezetének vonatkozó szabályzatára figyelemmel — doppingellenes szabályzatában határozza meg.
13. § (1) Ha a doppingellenőrzésre levett — 2. számú melléklet szerinti — ,,A’’ jelű minta vizsgálatának eredménye
pozitív, az előzetes felülvizsgálati eljárás keretében meg
kell vizsgálni, hogy
a) a versenyző nem rendelkezik-e a (2)—(4) bekezdés
szerinti gyógyászati célú mentességgel;
b) történt-e nyilvánvaló eltérés a nemzetközi tesztkövetelményektől. (2) Ha az előzetes felülvizsgálati eljárás eredményeként
megállapításra kerül, hogy a versenyző gyógyászati célú
mentességgel rendelkezik, vagy nyilvánvalóan eltértek a
nemzetközi tesztkövetelményektől, a pozitív eredménnyel
járó hátrányos következmények nem alkalmazhatók.
(3) Az a versenyző, aki orvosilag dokumentálható módon olyan krónikus betegségben szenved, amely indokolja
a doppinglistán szereplő valamely tiltott szer vagy tiltott
módszer használatát, gyógyászati célú mentességért folyamodhat a Testülethez.
(4) A Testület a gyógyászati célú mentességre vonatkozó
kérelmet annak kézhezvételétől számított 30 napon belül
megvizsgálja és határozattal dönt a mentesség megadásáról vagy a kérelem elutasításáról, amelyről a WADA-t
tájékoztatni kell.
14. § Ha az előzetes felülvizsgálati eljárás nem tár fel gyógyászati célú mentességet, vagy olyan nyilvánvaló eltérést a
nemzetközi tesztkövetelményektől, amelyek az ,,A’’ jelű
minta pozitív eredményét érvénytelenné tennék, a szövetségnek a 2. számú mellékletben és a szabályzatában meghatározott módon haladéktalanul tájékoztatnia kell a versenyzőt arról, hogy
a) pozitív vizsgálati eredmény született;
b) melyik doppingellenes szabályt sértette meg;
c) a versenyzőnek jogában áll kérni a ,,B’’ jelű mintája
analízisét;
d) a c) pont szerinti kérelem hiányát úgy kell tekinteni,
hogy a versenyző lemondott a ,,B’’ jelű minta vizsgálatának
jogáról;
e) a versenyzőnek, illetve az általa választott külső szakértőnek joga van jelen lenni a ,,B’’ jelű minta kinyitásánál
és vizsgálatánál;
f) a versenyzőnek jogában áll kérni az ,,A’’ és ,,B’’ jelű
mintája vizsgálati dokumentációját.
A doppingeljárás 15. § (1) Ha a doppingellenőrzés eredménye pozitív, vagy a
versenyző a 6. § (1) bekezdés b)—f) pontjaiban meghatározott magatartást tanúsít, illetve a doppingolás tényét
elismerte, vele szemben a szövetség doppingeljárást folytat le.
(2) Ha a sportszakember a 6. § (2) bekezdésében meghatározott magatartást tanúsít, vele szemben a szövetség
doppingeljárást folytat le.
(3) A doppingeljárást első fokon annak a szövetségnek
a doppingbizottsága folytatja le, amelynek sportágában
a) a versenyző a sporttevékenységét folytatja;
b) a sportszakember a szakmai tevékenységét gyakorolja.
A doppingbizottság önállóan vagy — a külön jogszabály
szerinti — sportfegyelmi bizottság keretei között működik. (4) A doppingeljárást másodfokon a (3) bekezdésben
meghatározott szövetség dopping fellebbviteli bizottsága
folytatja le. A dopping fellebbviteli bizottság önállóan vagy
— a külön jogszabály szerinti — fellebbviteli szerv keretei
között működik.
(5) Az első fokon eljáró doppingbizottság határozatával
meghozott büntetés ellen benyújtott fellebbezésnek halasztó hatálya nincs, de a másodfokon eljáró dopping fellebbviteli bizottság elnöke a büntetés végrehajtását indokolt esetben, kérelemre felfüggesztheti.
(6) Doppingeljárás a doppingvétség elkövetésétől számított nyolc éven belül indítható. Külföldön elkövetett
doppingvétség esetén a határidőt az eljárás alá vont versenyző vagy sportszakember belföldre történő visszaérkezésétől kell számítani.
(7) Az előzetes felülvizsgálati eljárás és a doppingeljárás
részletes szabályaira — a rendeletben foglalt eltérésekkel — a sportfegyelmi felelősségről szóló kormányrendelet
rendelkezései az irányadók.
16. § (1) A versenyen történő doppingvizsgálat eredményeként a doppingellenes szervezet által megállapított doppingvétség doppingeljárás lefolytatása nélkül az adott versenyen elért eredmények megsemmisítését vonja maga
után, továbbá amennyiben a versenyző a sporteredmény
eléréséért díjazást vagy egyéb juttatást, elismerés kapott,
azokat köteles visszaszolgáltatni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak alkalmazása
akkor is kötelező, ha a versenyző bizonyítja, hogy a doppingvétség elkövetése tekintetében még gondatlanság sem
terheli.
(3) Ha meghatározott versennyel kapcsolatban a doppingellenes szervezet csapatsportban több mint egy csapattagot értesít doppingvétség gyanújáról, akkor a csapat valamennyi tagját célzott vizsgálatnak vetik alá.
(4) Ha a célzott vizsgálat eredményeként megállapításra
kerül, hogy a csapat tagjai közül legalább két versenyző
doppingvétséget követett el, a doppingellenes szervezet
— doppingeljárás lefolytatása nélkül — a csapatnak a versenyen elért eredményét megsemmisíti.
(5) Ha selejtező rendszerű versenyek alkalmával a két
versenyszám között nincs lehetőség a laboratóriumi mintavétel és -kezelés elvégzésére, a doppingolás ténye nem
befolyásolja az adott csapat által elért végeredményt.
(6) Azokban a sportágakban, amelyekben a versenyző
eredményének alakításában állat is részt vesz, az állattól
— a nemzetközi követelményekkel összhangban — levett
és az illetékes doppingellenes szervezet által meghatározott doppinglistán szereplő tiltott szert tartalmazó pozitív
eredményű minta esetén a versenyzővel szemben az
(1)—(5) bekezdésekben meghatározottakat alkalmazni
kell.
A büntetések 17. § (1) A szövetség az 1. számú melléklet szerinti doppinglista, valamint a doppingolás körülményeinek figye
lembevételével — a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel — a versenyzőre az alábbi büntetéseket szabhatja ki:
a) a 6. § (1) bekezdésének a), b), c), e) és f) pontjaiban
meghatározott doppingvétségek elkövetése esetén versenyrendszerben szervezett versenyen való részvételtől
aa) első alkalommal két év időtartamú,
ab) második alkalommal végleges
eltiltást;
b) a 6. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott
doppingvétség elkövetése esetén versenyrendszerben szervezett versenyen való részvételtől
ba) első alkalommal három hónaptól két évig,
bb) második és további alkalommal két évtől négy évig
tartó eltiltást; (2) Az 1. számú melléklet IV. pontja szerinti speciális
szereknek a versenyző szervezetében való jelenléte esetén
— amennyiben a versenyző bizonyítja, hogy azokat nem a
teljesítménye fokozása érdekében alkalmazta — a büntetés:
a) első esetben szóbeli figyelmeztetés, írásbeli megrovás vagy versenyrendszerben szervezett versenyen való
részvételtől legfeljebb egy év időtartamú eltiltás;
b) második alkalommal két év időtartamú eltiltás;
c) harmadik vétség esetén végleges eltiltás.
(3) A versenyzőre az eltiltás büntetés mellett:
a) az ideiglenes vagy végleges átigazolásból legfeljebb
két év időtartamú kizárás büntetés,
b) a sportszövetség által adott kedvezmények legfeljebb
egy év időtartamra történő megvonása,
c) legfeljebb a hivatásos sportoló sporttevékenységből
származó előző évi nettó átlagjövedelmének hat havi
összegét meg nem haladó pénzbüntetés
szabható ki. 18. § (1) A szövetség a sportszakemberre az alábbi büntetéseket szabhatja ki:
a) a 6. § (2) bekezdésének a) és d) pontjaiban meghatározott doppingvétségek elkövetése esetén a sportszakmai tevékenységben történő részvételtől
aa) első alkalommal két év időtartamú,
ab) második alkalommal végleges
eltiltást;
b) a 6. § (2) bekezdésének b) és c) pontjaiban meghatá
rozott doppingvétségek elkövetése esetén — a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel — a sportszakmai tevékenységben történő részvételtől
ba) első alkalommal négy év időtartamú,
bb) második alkalommal végleges
eltiltást; c) a 6. § (2) bekezdésének e) pontjában meghatározott
doppingvétség elkövetése esetén a sportszakmai tevékenységben történő részvételtől
ca) első alkalommal három hónaptól két évig,
cb) második és további alkalommal két évtől négy évig
terjedő eltiltást. (2) Ha a sportszakember a 6. § (2) bekezdésének b) és
c) pontjaiban meghatározott doppingvétséget kiskorú versenyző sérelmére követi el, a sportszakmai tevékenységben
történő részvételtől végleg el kell tiltani.
(3) Ha a sportszakember a doppingvétséget a 17. §
(2) bekezdésében meghatározottakkal összefüggésben követi el, a büntetés:
a) első esetben szóbeli figyelmeztetés, írásbeli megrovás vagy legfeljebb a sportszakmai tevékenységben való
részvételtől egy évre történő eltiltás;
b) második alkalommal két év eltiltás; c) harmadik alkalommal végleges eltiltás.
(4) A sportszakemberre az eltiltás büntetés mellett
a) a sportszövetség által adott kedvezmények legfel
jebb egy év időtartamra történő megvonása,
b) legfeljebb a sportszakember szakmai tevékenységé
ből származó előző évi nettó átlagjövedelmének hat havi
összegét meg nem haladó pénzbüntetés
szabható ki. (5) Amatőr sportolóra vagy ingyenes megbízási szerződés alapján tevékenykedő sportszakemberre pénzbüntetés
nem szabható ki.
(6) A versenyzőre, sportszakemberre kiszabott pénzbüntetést a szövetségnél kell befizetni. A szövetség a pénzbüntetést köteles sportágában a doppingellenes tevékenységre fordítani.
19. § (1) Ha a versenyző a doppingeljárás során bizonyítja,
hogy még gondatlanság sem terheli a 6. § (1) bekezdésének
a) vagy b) pontja szerinti doppingvétség elkövetésében,
vele szemben az egyébként meghatározott eltiltás büntetés
nem alkalmazható.
(2) Ha a versenyző a doppingeljárás során bizonyítja,
hogy nem terheli szándékosság a 6. § (1) bekezdésének a),
b) vagy c) pontja szerinti doppingvétség elkövetésében,
vele szemben az egyébként alkalmazandó eltiltás csökkenthető, de nem lehet kevesebb az eltiltás időtartamának
felénél.
(3) Ha az eltiltás időtartama végleges, akkor a (2) bekezdés szerint csökkentett időtartam nem lehet kevesebb
nyolc évnél.
(4) A sportszakember által elkövetett 6. § (2) bekezdésének b) vagy c) pontja szerinti doppingvétség tekintetében a (2)—(3) bekezdésében meghatározottakat megfelelően alkalmazni kell.
(5) Ha a versenyző vagy a sportszakember a doppingeljárás során érdemben közreműködik más versenyző, csapat
vagy sportszakember doppingvétségének a felderítésében,
vagy az általuk elkövetett doppingvétség bizonyításában,
velük szemben az egyébként alkalmazandó eltiltás tekintetében a (2)—(3) bekezdésben meghatározottakat megfelelően alkalmazni kell.
20. § (1) Az eltiltás hatálya alatt álló személy a doppingellenes szervezet által szervezett doppingellenes felvilágosító
és rehabilitációs programokon kívül semmilyen formában
nem vehet részt versenyrendszerben szervezett versenyen,
kivéve nézőként.
(2) Az a személy, akivel szemben négy évnél hosszabb
időtartamú eltiltás került kiszabásra, a négy év elteltét
követően — azon sportágon kívül, amelyben a doppingvétséget elkövette — részt vehet alacsonyabb osztályban szervezett versenyeken, feltéve, ha az adott sportág versenyszabályzatában meghatározottak szerint az alacsonyabb osztályból nem kvalifikálhatja magát országos vagy nemzetközi versenyre.
(3) A versenyző az eltiltás hatálya alatt sportszakemberként, a sportszakember pedig versenyzőként nem tevékenykedhet.
(4) Az eltiltás hatálya alatt a versenyző köteles a tartózkodási helyéről, illetve annak megváltozásáról a doppingellenes szervezetet tájékoztatni, és versenyen kívüli vizsgálatok céljából részére rendelkezésre állni.
21. § (1) A rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit csak a hatálybalépését
követően megindított doppingeljárások tekintetében lehet
alkalmazni.
(2) A Testület alakuló ülését a miniszter — a rendelet
hatálybalépését követő 30 napon belül — hívja össze.
(3) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a doppingellenes tevékenység szabályairól szóló
99/2001. (VI. 20.) Korm. rendelet.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1084/2007. (XI. 9.) Korm. határozata Életmentő Emlékérem adományozásáról.
A Kormány életmentés közben tanúsított hősies magatartásuk elismeréseként
Ludovics Attila tatai, Laczkó Levente ercsi, Heirich Róbert és
Jégl Tibor mohácsi, dr. Molnár Csilla kozármislenyi, Novák Nikolett pécsi,
Ács Richárd barcsi, Kiss Gábor nyá. tű. főtörzsőrmester somogyhatvani,
Velner József tabi, Gerencsér Ferenc, Gyarmati János, Makó Sándor és
Thülli György budapesti, Herczeg Gábor gyömrői, Kollár Győző inárcsi,
Tóth István és Tóth Tamás balassagyarmati, Márton Attila dobri,
Mándi József csengeri, Kerekes Gyula fehérgyarmati, Benedek Dávid szentesi,
Tóth Katalin Anita mindszenti lakos részére az ÉLETMENTŐ EMLÉKÉREM
kitüntető jelvényt adományozza. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2011. (IV. 7.) MNB rendelete a „Tóth Árpád” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Tóth Árpád születésének 125. évfordulója alkalmából – „Tóth Árpád” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2011. április 12.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG”, alsó köriratban az „5000” értékjelzés és
a „FORINT” felirat olvasható. Az alsó és a felső köriratot az emlékérme bal szélén a vízszintesen elhelyezett „BP.”
verdejel, az emlékérme jobb szélén a szintén vízszintesen elhelyezett „2011” verési évszám választja el.
A középmezőben – kissé gyűrt papírra vetett kéziratrészletként ábrázolva – négy vízszintes sorban Tóth Árpád
Az árnyból szőtt lélek című verséből a következő idézet olvasható: „Áldott az árnyak” „test nélküli teste,” „Titkos
kelméjük” „lelkemmel rokon”. Az idézet alatt, középen Tóth Árpád aláírása látható. Az emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Tóth Árpád portréja látható. Az emlékérme szélén, a portrétól jobbra a
„TÓTH ÁRPÁD” körirat olvasható. A portrétól jobbra, egymás alatti vízszintes sorokban az „1886 -” és az „1928” felirat
olvasható, a portrétól balra Csikai Márta tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 6000 darab készíthető, amelyből 4000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2011. április 12-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1368/2016. (VII. 13.) Korm. határozata egyes, a GINOP-2.2.1-15 azonosító jelű („Versenyképességi és kiválósági együttműködések” című) pályázati felhívás első körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, a  GINOP-2.2.1-15 azonosító jelű, „Versenyképességi és kiválósági
együttműködések” című pályázati felhívás első körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektek) támogatásához,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes