text:
54/2016. (XII. 22.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél alkalmazható rendvédelmi egészségkárosodási ellátásról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  §  (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21. § 4., 10., 21. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv,
b) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv,
c) a terrorizmust elhárító szerv,
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
e) a büntetés-végrehajtási szervezet,
f ) az Alkotmányvédelmi Hivatal,
g) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat,
h) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ
hivatásos állományának tagja részére megállapítható egészségkárosodási ellátásra terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
 1. álláshely: szolgálati beosztás vagy nem hivatásos munkakör,
 2. állományilletékes szervezeti egység: a rendvédelmi szervnek azon szervezeti egysége, amelynek állományába
a hivatásos állomány tagja az egészségi alkalmatlanság megállapításakor tartozik,
 3. egészségkárosodási ellátás: a  rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés és a  rendvédelmi
egészségkárosodási járadék,
 4. FÜV Bizottság: az  egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a  szolgálat-,
illetve  keresőképtelenség megállapításáról, valamint az  egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.)
IRM–ÖM–PTNM együttes rendelet (a továbbiakban: ER.) szerinti, az  egészségi alkalmasság felülvizsgálatára
irányuló eljárást végző bizottság,
5. helyi szerv: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény végrehajátásról szóló 154/2015. (VI. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
1. mellékletében meghatározott helyi szerv,
6. hivatásos állomány tagja: a rendvédelmi szerv hivatásos állományának tagja,
 7. humánigazgatási szakszolgálat: a rendvédelmi szervnél az állományilletékes parancsnok vagy a munkáltatói
intézkedés meghozatalára javaslattételi, kezdeményezési vagy kinevezési joggal rendelkező parancsnok vagy
vezető alárendeltségében működő, annak munkáltatói döntéseit előkészítő, nyilvántartó és rendszerező
szervezeti elem, amelynek vezetője felelős az  e  rendeletben szabályozott munkáltatói intézkedéseket
megalapozó eljárások jogszerűségéért, valamint a munkáltatói intézkedések szakszerű előkészítéséért,
8. központi humánigazgatási szakszolgálat: az országos parancsnok, valamint az országos főigazgató irányítása
alatt működő humánigazgatási szakszolgálat, amely a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatok, a  belső
bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv, valamint a  terrorizmust elhárító szerv esetében
a humánigazgatási szakszolgálat részére meghatározott feladatokat is ellátja,
9. rendvédelmi szerv: az 1. § a)–h) pontja szerinti rendvédelmi feladatokat ellátó szerv,
10. területi szerv: az R. 1. mellékletében meghatározott területi szerv.
2. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapítása 3. § (1) Az  ER.-ben foglaltak szerint az  állományilletékes parancsnoknak kézbesített, a  FÜV Bizottságnak az  egészségi
alkalmasság felülvizsgálatára irányuló eljárása során az  egészségi alkalmatlanság kérdésében hozott, „Jelenlegi
beosztására alkalmatlan” vagy „Hivatásos szolgálatra alkalmatlan” megállapítást tartalmazó végrehajtható határozata
(a továbbiakban: FÜV határozat) alapján az  állományilletékes parancsnok haladéktalanul intézkedik arra, hogy
a  humánigazgatási szakszolgálat a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati
jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 82/B. § (1) bekezdése szerinti eljárást megkezdje.
(2) Az  eljárás megindításával egyidejűleg a  humánigazgatási szakszolgálat írásban tájékoztatja a  hivatásos
állomány tagját az  egészségkárosodási ellátás megállapításának menetéről. A  tájékoztatásnak ki kell térnie
az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság szabályaira, a  felajánlott álláshely elfogadásáról történő nyilatkozat
határidejére, a felajánlott álláshely el nem fogadásának és a nyilatkozattétel elmulasztásának jogkövetkezményeire,
valamint a  Hszt. 82/A.  § (6)  bekezdése szerinti, a  felmentésre irányuló kérelem lehetőségére is. E  tájékoztatásban
részletesen ki kell térni az egészségkárosodási ellátás megállapításával történő szolgálati viszony megszűnésének és
a felmentéssel történő szolgálati viszony megszüntetésének jogkövetkezményeire.
(3) Ha a FÜV határozat végrehajthatóvá válásakor a baleset vagy betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggéséről
vagy össze nem függéséről szóló döntés nem áll rendelkezésre, az  állományilletékes parancsnok soron kívül, de
legfeljebb 15 napon belül dönt a minősítésről.
4. § (1) A humánigazgatási szakszolgálat a FÜV határozat végrehajthatóvá válásától számított 10 napon belül megvizsgálja
valamennyi, az állományilletékes szervezeti egységnél betöltetlen álláshely vonatkozásában, hogy azok betöltésére
a hivatásos állomány tagja egészségi állapota alapján alkalmas-e.
(2) Ha a  hivatásos állomány tagja a  rendvédelmi szerv helyi szervének állományába tartozik, az  állományilletékes
parancsnok az eljárás (1) bekezdés szerinti szakaszában megkeresheti az elöljáró parancsnoka által vezetett területi
szervnél működő humánigazgatási szakszolgálatot, hogy a területi szervnél betöltetlen álláshelyek vonatkozásában
vizsgálja meg, hogy a  területi szerv rendelkezik-e a  hivatásos állomány tagjának egészségi állapota alapján
felajánlható üres álláshellyel.
(3) Ha az  állományilletékes szervezeti egység vagy a  (2)  bekezdés alapján megkeresett területi szerv rendelkezik
felajánlható, a  feltételeknek megfelelő álláshellyel, az  (1)  bekezdés szerinti határidő leteltét követően a  6.  §-ban
foglaltak szerint kell eljárni. Ha az  állományilletékes szervezeti egységnél nincs a  feltételeknek megfelelő
álláshely, az  állományilletékes parancsnok soron kívül kezdeményezi a  központi humánigazgatási szakszolgálat
közreműködését a  betöltetlen álláshelyek vizsgálatában. A  humánigazgatási szakszolgálat az  eljárás ezen
szakaszában is köteles vizsgálni, hogy az  állományilletékes szervezeti egységnél időközben megüresedő álláshely
a hivatásos állomány tagjának felajánlható-e.
(4) A központi humánigazgatási szakszolgálat vizsgálatát 10 napon belül lefolytatja, amely során
a) keresést végez a  rendelkezésére álló nyilvántartásokban a  hivatásos állomány tagja egészségi állapotának
megfelelő betöltetlen álláshelyek, és
b) a rendvédelmi szerv más szervezeti egységeinél működő humánigazgatási szakszolgálatokat keres meg
a hivatásos állomány tagja egészségi állapotának megfelelő betöltetlen álláshelyek
azonosítása érdekében.
(5) A  központi humánigazgatási szakszolgálat a  (4)  bekezdés szerinti vizsgálat során elsősorban a  Hszt. 82/B.  §
(2)  bekezdésében meghatározott távolságon belüli szolgálatteljesítési helyekkel rendelkező szervezeti egységek
humánigazgatási szakszolgálatát keresi meg.
(6) Ha a (4) bekezdésben meghatározott határidőn belül a rendvédelmi szervnél felajánlható, a feltételeknek megfelelő
betöltetlen álláshely azonosítására kerül sor, a  (4) bekezdés szerinti határidő leteltét követően a 6. §-ban foglaltak
szerint kell eljárni.
5. § (1) Ha a 4. § (4) bekezdése szerinti vizsgálat 10 napon belül nem vezet eredményre, az állományilletékes parancsnok
a  határidő leteltét követő 5 napon belül dönt arról, hogy mely szolgálati beosztás nem hivatásos munkakörré
történő átminősítése, vagy szükség szerint új álláshely létrehozása útján biztosítja a  hivatásos állomány tagjának
továbbfoglalkoztatását. A  humánigazgatási szakszolgálat a  döntés alapján haladéktalanul köteles intézkedni
az átminősítés vagy az új álláshely létrehozásáról.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti eljárás eredményeként rendszeresített álláshelyek száma együttesen
az  állománytáblázatban rendszeresített álláshelyek 2%-át nem haladja meg, az  állományilletékes parancsnok
saját hatáskörben módosítja az  állománytáblázatot, egyidejűleg tájékoztatja a  belügyminiszter irányítása alatt
álló rendvédelmi feladatokat ellátó szerveknél a  hivatásos szolgálati beosztásokról és a  betöltésükhöz szükséges
követelményekről szóló 30/2015. (VI. 16.) BM rendelet 4. § (1) bekezdése szerinti jóváhagyó személyt.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti eljárás eredményeként rendszeresített álláshelyek száma együttesen
az  állománytáblázatban rendszeresített álláshelyek 2%-át meghaladja, az  állományilletékes parancsnok
haladéktalanul kezdeményezi a  központi humánigazgatási szakszolgálatnál az  állománytáblázat soron kívüli
módosítását. A  központi humánigazgatási szakszolgálat tájékoztatja az  állományilletékes parancsnokot
az állománytáblázat módosítására irányuló eljárás megkezdéséről, ebben az esetben az álláshely felajánlására attól
függetlenül sor kerülhet, hogy az állománytáblázat módosítása még nem került végrehajtásra.
6. § (1) A  humánigazgatási szakszolgálat a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott 10 napos, a  4.  § (4)  bekezdésében
meghatározott 10 napos vagy az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott 5 napos határidő leteltét követő 5 napon
belül a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományát érintő
személyügyi igazgatás rendjéről szóló 31/2015. (VI. 16.) BM rendelet 23.  § (1) és (4)  bekezdésének megfelelő
alkalmazásával személyzeti megbeszélést tart, amelynek keretében sor kerül a  hivatásos állomány tagja részére
a továbbfoglalkoztatása érdekében az új álláshely felajánlására.
(2) A  személyzeti megbeszélés a  hivatásos állomány tagjának egészségi állapotára figyelemmel a  rendvédelmi szerv
hivatali helyiségétől eltérő helyszínen és módon is történhet.
(3) Ha a  hivatásos állomány tagja részére a  rendvédelmi szerv más szervezeti egységénél betölthető álláshely
felajánlására kerül sor, a  személyzeti megbeszélésen a  felajánlott álláshely szerinti szervezeti egység
állományilletékes parancsnoka vagy az általa felhatalmazott szolgálati elöljáró is köteles részt venni.
(4) Ha a hivatásos állomány tagja részére több, az egészségi állapotának megfelelő betöltetlen álláshely is azonosításra
került, a  személyzeti megbeszélésen több – legfeljebb azonban három – álláshelyet kell felajánlani, amelyek
bármelyikének elfogadása a  felajánlott álláshely elfogadásának minősül. Ebben az  esetben a  hivatásos állomány
tagjának az  írásbeli nyilatkozatban egyértelműen meg kell jelölnie, hogy melyik álláshelyet kívánja betölteni. Erre
a figyelmét a személyzeti megbeszélésen fel kell hívni.
7. § (1) A  Hszt. 82/C.  § (1)  bekezdése szerinti kérelmet a  hivatásos állomány tagja az  állományilletékes parancsnoknak
címezve a  humánigazgatási szakszolgálathoz nyújthatja be. A  humánigazgatási szakszolgálat e  kérelem alapján
haladéktalanul intézkedik a Hszt. 82/C. (2) bekezdésében foglaltak végrehajtása érdekében.
(2) A Hszt. 82/C. § (1) bekezdése szerinti kérelem esetén a 4–5. §-ban meghatározott eljárást mindaddig folytatni kell,
ameddig a  rendvédelmi szervet irányító miniszter (a továbbiakban: miniszter) nem dönt a  továbbfoglalkoztatási
kötelezettség alóli mentesítés tárgyában, azzal, hogy a hivatásos állomány tagját csak a miniszter elutasító döntése
esetében, a döntés kézhezvételét követően lehet nyilatkoztatni a felajánlott álláshely elfogadásáról.
(3) Az  egészségi állapota miatt az  ügyei vitelében tartósan akadályozott és ebből kifolyólag nyilatkozattételre nem
képes személy esetében a Hszt. 82/C. § (1) bekezdése szerinti kérelmet helyette és nevében törvényes képviselője is
előterjesztheti.
8. § (1) A  hivatásos állomány tagjának az  egészségi állapotának megfelelő, elsősorban az  adminisztratív feladatok
ellátására létrehozott álláshelyek ajánlhatóak fel. Ezen túl – az egyedi körülmények vizsgálata alapján – az egészségi
állapotnak megfelelő bármely más álláshely felajánlható. A humánigazgatási szakszolgálat a felajánlható álláshelyek
és a  továbbfoglalkoztatás során a  hivatásos állomány tagjának egészségi állapotára figyelemmel indokolt
különleges körülményeket is fokozottan köteles figyelembe venni, illetve biztosítani.
(2) A  rendvédelmi szerv a  rendelkezésre álló iratok alapján, a  FÜV Bizottság munkájában résztvevő orvos vagy
az ER.-ben meghatározott alapellátó orvos közreműködésével
a) vizsgálja a felajánlható álláshelyek keresésekor az álláshely egészségi állapotnak való megfelelőségét, és
b) alakítja ki – a  továbbfoglalkoztatott bevonásával – a  foglalkoztatás feltételeit, így különösen
a  szolgálatteljesítési idő vagy munkaidő rendjét, az  elhelyezés körülményeit, a  rugalmas foglalkoztatás
lehetőségét, a gyógykezeléseken történő részvétel biztosíthatóságát.
(3) Ha az új álláshely betöltésekor az érintett számára a rendvédelmi szerv valamely képzés elvégzését írja elő, annak
költségeit a rendvédelmi szerv biztosítja.
9. § (1) Ha a Hszt. 82/B. § (4) bekezdése szerinti 45 napos határidő alatt megállapításra kerül, hogy
a) a  Hszt. 82/A.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározottakkal ellentétben a  hivatásos állomány tagja saját
jogú nyugellátásra vagy szolgálati járandóságra jogosult,
b) a  Hszt. 82/A.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltétel hiánya a  jogerős minősítő határozat alapján
megállapítható és a személyügyi nyilvántartás adatai, valamint a FÜV határozatban foglaltak alapján a Hszt.
82/A. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek sem állnak fenn, vagy
c) a Hszt. 82/A. § (5) vagy (6) bekezdését kell alkalmazni,
akkor a 4–5. §-ban meghatározott eljárást a humánigazgatási szakszolgálat befejezi.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  állományilletékes parancsnok soron kívül írásban tájékoztatja a  hivatásos
állomány tagját arról, hogy objektív feltétel hiányában – annak megjelölésével és részletes indokolással együtt –
nem tesz előterjesztést az országos parancsnoknak az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapítására.
(3) A hivatásos állomány tagja – ha az abban foglaltakat vitatja – a tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon belül
írásban kérheti az  iratok országos parancsnokhoz történő felterjesztését. A  (2)  bekezdés szerinti tájékoztatásban
a hivatásos állomány tagjának figyelmét e kérelem benyújtásának lehetőségére fel kell hívni. A hivatásos állomány
tagjának ilyen irányú kérelme esetén az  állományilletékes parancsnok 5 munkanapon belül felterjeszti az  iratokat
az országos parancsnoknak, aki azokat megvizsgálja, és 8 napon belül döntést hoz az egészségkárosodási ellátásra
jogosultság megállapítását kizáró objektív okok fennállásáról vagy fenn nem állásáról. Ha nem állapítható meg
az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapítását kizáró objektív okok fennállása, az országos parancsnok
döntését követően az állományilletékes parancsnok az eljárást folytatja.
10. § A  Hszt. 82/A.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott feltétel fennállását, a  Hszt. 82/A.  § (5)  bekezdésében
meghatározott kizáró ok hiányát, valamint a  Hszt. 82/A.  § (3)  bekezdésében meghatározott esetben a  tényleges
szolgálati idő tartamát a humánigazgatási szakszolgálat ellenőrzi a személyügyi nyilvántartásban.
11. § Ha a  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 82/A.  § (6)  bekezdése szerint az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság
megállapítása helyett a  szolgálati viszonyának felmentéssel történő megszüntetését kéri, e  kérelmet
az állományilletékes parancsnoknak címezve a humánigazgatási szakszolgálathoz kell benyújtani. Ebben az esetben
a  9.  § (2)  bekezdése szerinti tájékoztatással egyidejűleg a  humánigazgatási szakszolgálat intézkedik a  hivatásos
állomány tagjának felmentése érdekében.
12. § A  Hszt. 82/D.  § (1)  bekezdése alapján az  állományilletékes parancsnok az  eljárás lefolytatásához szükséges alábbi
iratokat terjeszti fel a központi humánigazgatási szakszolgálatnak:
a) a FÜV Bizottság által folytatott eljárás során beszerzett, a rehabilitációs hatóság által kiállított szakvélemény,
b) a FÜV határozat,
c) a szolgálati kötelmekkel összefüggés tárgyában hozott minősítő határozat,
d) a tényleges szolgálati idő igazolásához szükséges iratok,
e) a  felajánlott álláshely elfogadására vagy visszautasítására vonatkozó nyilatkozat, valamint a  személyzeti
megbeszélésről készült jegyzőkönyv, vagy a miniszteri mentesítéssel kapcsolatos iratok,
f ) a hivatásos állomány tagját az egészségi alkalmatlanság megállapítását közvetlenül megelőző egy hónapra
a szolgálati beosztása alapján megillető távolléti díj összegére vonatkozó adatok,
g) az álláshely elfogadása esetén az új illetményre vonatkozó adatok,
h) ha a  rendvédelmi szerv rendelkezésére áll ilyen irat, a  hivatásos állomány tagjának baleseti járadékra vagy
baleseti táppénzre (a továbbiakban együtt: baleseti ellátás), rokkantsági ellátásra vagy rehabilitációs ellátásra
való jogosultságáról, továbbá az ezen ellátás összegéről szóló tájékoztatás,
i) a döntéshozatalhoz szükséges egyéb személyügyi adatok, és
j) a szolgálati viszony megszüntetéséről szóló állományparancs vagy határozat tervezete.
13. § (1) Az országos parancsnok a Hszt. 82/D. § (3) bekezdése szerinti határozatát az iratok alapján hozza meg, a Hszt. 82/A. §
(1) bekezdésében foglalt feltételek vizsgálatát követően.
(2) Az  országos parancsnok a  felterjesztést követő 5 munkanapon belül intézkedik az  ellátást folyósító szerv
megkeresésére a  baleseti ellátás, a  rokkantsági ellátás vagy a  rehabilitációs ellátás összegéről szóló tájékoztatás
beszerzése érdekében.
14. § (1) Az országos parancsnok a Hszt. 82/D. § (3) bekezdése szerinti határozatban rendelkezik
a) az egészségkárosodási ellátásra jogosultságról vagy annak hiányáról, az egészségkárosodási ellátás típusáról,
b) az egészségkárosodási ellátás mértékéről,
c) az egészségkárosodási ellátásra jogosultság kezdőnapjáról,
d) az egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamáról.
(2) A határozat rendelkező része tartalmazza a Hszt. 267–269. §-a szerinti szolgálati panasz benyújtásának lehetőségéről
történő tájékoztatást, továbbá a  Hszt. 82/I.  § (1)  bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségre
vonatkozó figyelemfelhívást.
(3) Az országos parancsnok az egészségkárosodási ellátásra jogosultságot elutasító döntését indokolni köteles.
15. § A  humánigazgatási szakszolgálat, ha a  feltételek fennállnak, haladéktalanul intézkedik a  Hszt. 82.  § (1)  bekezdés
e) vagy f ) pontja alapján a szolgálati viszony megszűnésének megállapítása érdekében.
3. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság felülvizsgálata és meghosszabbítása
16. § Az  egészségkárosodási ellátásra jogosultságot megállapító határozat közlését követően a  központi
humánigazgatási szakszolgálat gondoskodik a  határidők nyilvántartásáról és figyelemmel kíséréséről annak
érdekében, hogy a  Hszt. 82/E.  § (1)–(3)  bekezdése szerint az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság
meghosszabbítása időben végrehajtható legyen.
17. § (1) Ha a  rehabilitációs hatóság a  baleseti ellátással, a  rokkantsági ellátással vagy a  rehabilitációs ellátással
összefüggésben az  egészségkárosodás felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettséget írt elő az  egészségkárosodási
ellátásra jogosult részére, az egészségkárosodási ellátásra jogosult a Hszt. 82/I. § (1) bekezdésében meghatározott
határidőn belül köteles a  központi humánigazgatási szakszolgálatot a  rehabilitációs hatóság által megállapított
felülvizsgálat időpontját követően annak eredményéről és az  újabb felülvizsgálat időpontjáról tájékoztatni.
A  tájékoztatást a  rehabilitációs hatóság által kiadott szakvélemény vagy komplex minősítés eredményéről készült
bizottsági összefoglaló vélemény – és ha ilyen rendelkezésre áll, a  rehabilitációs hatóság által kiadott hatósági
bizonyítvány vagy hatósági döntés – eredeti példányának bemutatásával és másolatának csatolásával, vagy
az eredeti irat hiteles másolatának rendelkezésre bocsátásával kell megtenni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettséget
a) a  rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítésre jogosult a  rendvédelmi szervnek az  őt
továbbfoglalkoztató szervezeti egységénél működő,
b) a  rendvédelmi egészségkárosodási járadékra jogosult a  rendvédelmi szervnek a  szolgálati viszonya
megszűnését megelőzően őt foglalkoztató szervezeti egységénél működő
humánigazgatási szakszolgálat útján is teljesítheti, amely a  hozzá benyújtott iratokat haladéktalanul köteles
a központi humánigazgatási szakszolgálathoz továbbítani.
18. § (1) A  központi humánigazgatási szakszolgálat az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság lejártát megelőző
120 nappal megküldi a FÜV Bizottságnak az egészségkárosodási ellátásra jogosult egészségkárosodási ellátásának
megállapításával kapcsolatos iratokat, és a  FÜV Bizottság intézkedik a  Hszt. 82/E.  § (3)  bekezdés b)  pontjának
vizsgálatára. A FÜV Bizottság vagy a rendelkezésére álló iratok alapján ad állásfoglalást, vagy további, az egészségi
állapotra vonatkozó iratokat kérhet be az  egészségkárosodási ellátásra jogosulttól, valamint személyes
meghallgatásra is behívhatja őt.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt iratbekérési lehetőség alapján a FÜV Bizottság az egészségkárosodási ellátásra jogosultat
felhívhatja arra, hogy a  rehabilitációs hatóság által az egészségi állapota komplex minősítéséről kiállított hatósági
bizonyítványt – a komplex minősítés eredményéről készült bizottsági összefoglaló véleménnyel együtt – nyújtson
be. A felhívásnak nincs helye akkor, ha az egészségkárosodási ellátásra jogosult a 17. § (1) bekezdése alapján köteles
az  ott megjelölt iratok csatolására. A  felhívást a  FÜV Bizottság az  iratok kézhezvételétől számított 8 napon belül
adhatja ki az egészségkárosodási ellátásra jogosult részére történő 60 napos határidő tűzésével.
(3) A  FÜV Bizottság az  (1)  bekezdés szerinti állásfoglalását és az  iratokat legkésőbb az  egészségkárosodási ellátásra
jogosultság lejártát megelőző 30 nappal megküldi a központi humánigazgatási szakszolgálat részére.
(4) Ha a  FÜV Bizottság állásfoglalása alapján az  egészségi alkalmasság ismételten megállapítható, a  központi
humánigazgatási szakszolgálat megvizsgálja, hogy van-e a  Hszt. 82/J.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti,
az  egészségkárosodási ellátásra jogosult képzettségének és végzettségének felajánlható szolgálati beosztás.
Felajánlható szolgálati beosztás esetén a  központi humánigazgatási szakszolgálat – a  felajánlható szolgálati
beosztás helye szerinti állományilletékes parancsnok bevonásával – intézkedik a  szolgálati beosztás felajánlása
érdekében. Az egészségkárosodási ellátásra jogosult nyilatkozatától függően a hivatásos állományba visszavételre
kerül sor, vagy a központi humánigazgatási szakszolgálat intézkedik az egészségkárosodási ellátás megszüntetése
érdekében.
19. § Az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamát meghosszabbító határozat meghozatalához szükséges
adatokat a központi humánigazgatási szakszolgálat hivatalból bocsátja a FÜV Bizottság rendelkezésére.
20. § Az  országos parancsnok az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamát meghosszabbító határozatában
rendelkezik annak időtartamáról és az  egészségkárosodási ellátás összegéről, továbbá tájékoztatást ad a  Hszt.
267–269. §-a szerinti szolgálati panasz benyújtásának lehetőségéről.
4. Az egészségkárosodási ellátás folyósítása és mértékének számítása
21. § Az  egészségkárosodási ellátást átutalással kell folyósítani az  egészségkárosodási ellátásra jogosult által megjelölt
pénzfizetési számlára, minden hónap 5. napjáig.
22. § (1) Ha az egészségkárosodási ellátás mértékét a Hszt. 82/G. § (4) bekezdése vagy a 82/H. § (4) és (5) bekezdése alapján
módosítani kell, az országos parancsnok határozatot hoz az egészségkárosodási ellátás új mértékéről.
(2) A  határozatot a  továbbfoglakoztatás szerinti illetmény megváltozását vagy a  rendvédelmi illetményalap
megváltozását követő 15 munkanapon belül hivatalból, a baleseti ellátás, a rokkantsági ellátás vagy a rehabilitációs
ellátás megváltozása esetén az egészségkárosodási ellátásra jogosult Hszt. 82/I. § (1) bekezdése szerinti bejelentését
követő 15 munkanapon belül kell meghozni.
(3) Ha a  rendelkezésre álló iratok alapján hiánypótlás szükséges, az  egészségkárosodási ellátásra jogosultat
haladéktalanul, de legkésőbb a  bejelentést követő 10 munkanapon belül fel kell hívni az  iratok csatolására,
kiegészítésére. Ebben az  esetben a  határozat meghozatalára rendelkezésre álló, a  (2)  bekezdés szerinti határidő
a hiánypótlás teljesítésétől kezdődik.
(4) A  humánigazgatási szakszolgálat köteles figyelemmel kísérni a  rendvédelmi egészségkárosodási
keresetkiegészítésre jogosult illetményének esetleges változását, és változás esetén ennek tényéről 3 munkanapon
belül tájékoztatni a  központi humánigazgatási szakszolgálatot, annak érdekében, hogy az  intézkedjen
a rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés mértékének módosítására.
5. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megszűnése 23. § (1) A  központi humánigazgatási szakszolgálat évente legalább egyszer ellenőrzi, hogy a  Hszt. 82/J.  § (1)  bekezdése
szerinti megszűnési okok fennállnak-e.
(2) Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megszűnéséről az országos parancsnok határozatot hoz.
24. § Az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság megszűnése esetén a  központi humánigazgatási szakszolgálat
az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamának leteltét követően haladéktalanul intézkedik
az egészségkárosodási ellátás folyósításának megszüntetésére.
25. § A  Hszt. 82/J.  § (3)  bekezdése szerinti lemondó nyilatkozatot az  egészségkárosodási ellátásra jogosult írásban,
az országos parancsnoknak címezve, a központi humánigazgatási szakszolgálatnak nyújthatja be.
6. Eljárás a Hszt. hatálya alá tartozó vezényelt állomány vonatkozásában
26. § (1) A Hszt. 82/D. § (4) bekezdése szerinti esetben a Hszt. 82/B. § (1) bekezdése szerinti eljárásnak a 4. § (1)–(2) bekezdése
szerinti szakaszát a vezényeltet fogadó rendvédelmi szerv humánigazgatási szakszolgálata – és esetlegesen az általa
bevont területi szerv humánigazgatási szakszolgálata –, valamint az  eredeti rendvédelmi szervnek a  vezénylést
megelőző szolgálati hely szerinti humánigazgatási szakszolgálata párhuzamosan folytatja. Ha ezen eljárás
eredményeként valamely humánigazgatási szakszolgálat felajánlható álláshelyet talál, a személyzeti megbeszélésen
mind az eredeti, mind a vezényeltet fogadó rendvédelmi szerv szerinti állományilletékes parancsnok részt vesz.
(2) A Hszt. 82/D. § (4) bekezdése szerinti esetben a Hszt. 82/B. § (1) bekezdése szerinti eljárásnak a 4. § (4) bekezdése
szerinti szakaszát az  eredeti rendvédelmi szerv központi humánigazgatási szakszolgálata folytatja le, azzal, hogy
ezen szakaszban a vezényeltet fogadó rendvédelmi szerv is jelölhet meg felajánlható üres álláshelyeket.
(3) Az  5.  § (1)  bekezdése szerinti átminősítés vagy új álláshely létrehozása az  eredeti rendvédelmi szerv feladata.
E  rendelkezés nem zárja ki, hogy vezényeltet fogadó rendvédelmi szerv felajánlja, hogy a  vezényeltet fogadó
rendvédelmi szervnél kerüljön sor az átminősítésre vagy új álláshely létrehozására.
(4) A  23.  § (1)  bekezdésében szabályozott eljárásban a  vezényeltet fogadó szerv humánigazgatási szakszolgálata
együttműködik az eredeti rendvédelmi szerv központi humánigazgatási szakszolgálatával.
7. Záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2010. (X. 15.) HM HVKFH közleménye egységes NATO-előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömnél fogva,
az MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság
2010. november 25-i ülésén kialakított javaslata alapján a
következő NATO dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó nyilatkozatot
– Magyarország nem vesz részt;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
tengerészeti erőkkel. A kiadvány tartalma és előírásai nem
indokolják az MH részvételét.
– Magyarország nem vesz részt;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
tengerészeti erőkkel. A kiadvány tartalma és előírásai nem
indokolják az MH részvételét.
– Magyarország nem vesz részt;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
tengerészeti erőkkel. A kiadvány tartalma és előírásai nem
indokolják az MH részvételét.
– Magyarország nem vesz részt;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
tengerészeti erőkkel. A kiadvány tartalma és előírásai nem
indokolják az MH részvételét.
– Magyarország nem vesz részt;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
tengerészeti erőkkel. A kiadvány tartalma és előírásai nem
indokolják az MH részvételét.
– Elfogadás, bevezetés nélkül;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
– Magyarország nem vesz részt;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
tengerészeti erőkkel. A kiadvány tartalma és előírásai nem
indokolják az MH részvételét.
– Magyarország nem vesz részt;
– Megjegyzés: Magyarország nem rendelkezik hadi
tengerészeti erőkkel. A kiadvány tartalma és előírásai nem
indokolják az MH részvételét.
– Elfogadás, fenntartás nélkül;
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2011. márci
us hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 1401 IERH
(EDITION 13) dokumentumot a NATO már kihirdette és
így hatályos, a Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló
56/2009. (HK 15.) HM VTI SZÁT–HM HVKFH együttes
intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal
elrendelem az alkalmazásba vételét az alábbiak szerint:
– Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság – Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Híradó és informatikai főnökség
– Bevezetés időpontja: 2011. március 1.
– Végrehajtás módja: Az APP-7(E) dokumentum ki
– Elfogadás, fenntartás nélkül;
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadás, fenntartás nélkül;
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadás, fenntartás nélkül;
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadás, fenntartással;
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Fenntartás: A 19. b) pontban részletezett passzív immunizálás a Magyar Honvédségben nem kerül bevezetésre, tekintettel arra, hogy az MH védőoltási gyakorlatában a
veszettség elleni postexpozíciós védőoltási protokoll kizárólag az aktív immunizálásra épül.
– Elfogadás, fenntartás nélkül;
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Egyidejűleg, a HKF/121-5/2009/htf. Nyilvántartási számon kiadott, A NATO műveleti jellegű STANAG-ek témafelelős- és témakezelő jegyzékét módosítom, a
STANAG 1401 IERH számú egységesítési egyezmény témafelelősének a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságot, témakezelőjének a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság, Híradó és informatikai
főnökséget jelölöm ki.
Budapest, 2010. december 3. Orosz Zoltán vezérőrnagy s. k.,
a HVK Vezérkar főnök helyettese


text:
1160/2010. (VII. 30.) Korm. határozata a kis- és középvállalkozások részére juttatandó európai uniós források növeléséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy – az Új Széchenyi Terv irányvonalának megfelelő – új pályázati felhívásokat kell
megjelentetni a hazai kis- és középvállalkozások forrásellátásának javítása érdekében a Gazdaságfejlesztési Operatív
Program, valamint a Regionális Operatív Programok keretében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: folyamatos 2. A Kormány elrendeli a hazai kis- és középvállalkozások forrásellátásának javítása érdekében a Gazdaságfejlesztési
Operatív Program, valamint a Közép-magyarországi Operatív Program 2009–2010. évekre vonatkozó akciótervei
módosításának előkészítését az Új Széchenyi Terv irányvonalának megfelelően.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: 2010. augusztus 31. 3. A Kormány elrendeli – a Társadalmi Megújulás Operatív Program végrehajtási rendszerének felülvizsgálatával
egyidejűleg – a Társadalmi Megújulás Operatív Program keretében olyan konstrukciók kialakítására irányuló
javaslatok kidolgozását, amelyek a kis- és középvállalkozások helyzetének javítását és a foglalkoztatást támogatják.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: 2010. december 31. 4. A Kormány elrendeli – a kis- és középvállalkozások versenyképességének javítása érdekében – a pályázati rendszer
egyszerűsítését eredményező javaslatcsomag kidolgozását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: 2010. november 30. 5. A Kormány elrendeli az európai uniós források – kis- és középvállalkozások versenyképességét szolgáló és az
Új Széchenyi Terv irányvonalának megfelelő – átcsoportosítása érdekében szükséges lépések Európai Bizottsággal
történő egyeztetésének előkészítését és e tekintetben a Kormány folyamatos tájékoztatását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
178/2003. (XI. 5.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belga Királyság Kormánya között Budapesten, 2001. május 22-én aláírt légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
(A jóváhagyásról szóló jegyzékváltás 2003. július 8-án megtörtént, a megállapodás 2003. augusztus 1-jén hatályba lépett.)
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Belga
Királyság Kormánya között Budapesten, 2001. május 22-én
aláírt légiközlekedési megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Légiközlekedési megállapodás a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Belga Királyság Kormánya között
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Belga Királyság
Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
a Chicagóban, 1944. december hetedik napján aláírásra
megnyitott, a Nemzetközi Polgári Repülésről szóló Egyezmény részeseiként,
attól az óhajtól vezérelve, hogy az említett Egyezmény
kiegészítéseként légiközlekedési megállapodást kössenek
a területeik közötti és azokon túli légijáratok létrehozása
céljából,
attól az óhajtól vezérelve, hogy a legnagyobb fokú biztonságot és védelmet biztosítsák a nemzetközi légi közlekedésben,
az alábbiakban állapodnak meg: 1. Cikk Fogalommeghatározások Jelen Megállapodás szempontjából, kivéve, ha a szöveg
másként rendelkezik:
a) az ,,Egyezmény’’ kifejezés a Chicagóban, 1944.
december hetedik napján aláírásra megnyitott Nemzetközi
Polgári Repülésről szóló Egyezményt jelenti, beleértve az
Egyezmény 90. Cikke alapján elfogadott valamennyi Függeléket és az Egyezmény 90. és 94. Cikke alapján az Egyezmény vagy a Függelékek bármely módosítását, amennyiben
ezeket Függelékeket és módosításokat mindkét Szerződő
Fél elfogadta vagy ratifikálta,
b) a ,,Megállapodás’’ kifejezés a jelen Megállapodást,
annak Függelékét és a Megállapodás vagy a Függelék bármely módosítását jelenti,
c) a ,,légügyi hatóságok’’ kifejezés a Magyar Köztársaság esetében a Közlekedési és Vízügyi Minisztériumot,
Belgium esetében a Közlekedési és Infrastruktúra Minisztériumot, illetve mindkét esetben az említett hatóságok
jelenlegi feladatainak ellátásával megbízott bármely személyt vagy szervet jelenti,
d) a ,,terület’’, ,,légijáratok’’, ,,nemzetközi légijáratok’’,
,,légiközlekedési vállalat’’ és ,,a nem-kereskedelmi célból
történő leszállás’’ kifejezések az Egyezmény 2. és 96. Cikkében meghatározott jelentéssel bírnak,
e) a ,,kijelölt légiközlekedési vállalat’’ olyan légiközlekedési vállalatot jelent, amelyet a jelen Megállapodás 4. és
5. Cikkével összhangban jelöltek ki és engedélyeztek,
f) a ,,megállapodás szerinti járatok’’ kifejezés a jelen
Megállapodás Függelékében meghatározott útvonalakon
az utasok és áruk, beleértve a postai küldemények, különkülön vagy együttesen történő szállítására üzemeltetett
menetrend szerinti légijáratokat jelenti,
g) a ,,viteldíjak’’ kifejezés az utasok, poggyászok és áruk
szállításáért felszámított díjakat, valamint ezek érvényességének feltételeit jelenti, kizárva azonban a postaküldemények szállításának bevételeit és feltételeit,
h) a ,,típusváltás’’ kifejezés a megállapodás szerinti
járatok valamely légiközlekedési vállalat általi olyan üze
meltetését jelenti, amelynek során az útvonal egyik szakaszát olyan légijárművel repülik, amelynek kapacitása eltér
az útvonal másik szakaszán használt légijármű kapacitásától,
i) a ,,légijármű felszerelései’’, a ,,földi berendezések’’,
a ,,légijármű készletei’’ és a ,,pótalkatrészek’’ kifejezések
az Egyezmény 9. Függelékében meghatározott jelentéssel
bírnak.
2. Cikk Forgalmi jogok nyújtása (1) Mindegyik Szerződő Fél megadja a másik Szerződő
Félnek a következő jogokat a kijelölt légiközlekedési vállalatok nemzetközi légijáratainak üzemeltetéséhez:
a) területének leszállás nélküli átrepülése,
b) területén nem-kereskedelmi célból történő leszállá
sok, és
c) leszállások az adott területen, a Függelékben meg
határozott útvonalakon való üzemelés során, a nemzetközi
forgalomban, utasok, áruk és postai küldemények különkülön történő vagy együttes felvétele és kirakása céljából.
(2) Jelen Cikk (1) bekezdése egyetlen rendelkezése sem
értelmezhető oly módon, mintha az az egyik Szerződő Fél
kijelölt légiközlekedési vállalatának jogot adna arra, hogy
a másik Szerződő Fél területén belül bér vagy díj ellenében
utasokat, árut és postai küldeményeket vegyen fel az adott
Szerződő Fél területén lévő más pontra történő szállítás
céljából.
3. Cikk A járatok üzemeltetésére történő kijelölés (1) Mindegyik Szerződő Félnek joga van a megállapodás
szerinti légijáratok Függelékben meghatározott útvonalakon történő üzemeltetésére egy légiközlekedési vállalatot,
a másik Szerződő Fél diplomáciai jegyzékkel történő értesítése mellett, kijelölni.
(2) Mindegyik Szerződő Félnek joga van, a másik Szerződő Fél diplomáciai jegyzékkel történő értesítése mellett,
bármely légiközlekedési vállalat kijelölését visszavonni és
egy másikat kijelölni.
4. Cikk A járatok üzemeltetésének engedélyezése (1) A jelen Megállapodás 3. Cikke szerinti kijelölésre
vonatkozó értesítés valamely Szerződő Fél általi kézhezvételét követően, a másik Szerződő Fél légügyi hatóságai
törvényeikkel és más jogszabályaikkal összhangban, kése
delem nélkül kiadják a kijelölt légiközlekedési vállalatnak
a megfelelő engedélyeket azon megállapodás szerinti járatok üzemeltetésére, amelyre a légiközlekedési vállalatot
kijelölték.
(2) Az engedélyek kézhezvétele után a légiközlekedési
vállalat bármikor megkezdheti a megállapodás szerinti
járatok teljes vagy részleges üzemeltetését, feltéve, hogy a
légiközlekedési vállalat betartja a jelen Megállapodás
irányadó rendelkezéseit és a viteldíjak a jelen Megállapodás 13. Cikkének előírásaival összhangban kerültek megállapításra.
5. Cikk Az üzemeltetési engedély visszavonása
vagy felfüggesztése
(1) Mindegyik Szerződő Fél légügyi hatóságának joga
van a másik Szerződő Fél által kijelölt légközlekedési vállalat 4. Cikke szerinti engedélyeit visszatartani, valamint
ezen engedélyeket tartósan vagy ideiglenesen visszavonni
vagy felfüggeszteni, illetve ideiglenes vagy állandó feltételekhez kötni:
a) abban az esetben, ha a légiközlekedési vállalat nem
tudja igazolni, hogy képes a hatóságok által a nemzetközi
légijáratok üzemeltetésére az Egyezménnyel összhangban
szokásosan és ésszerűen alkalmazott törvényekben és más
jogszabályokban előírt feltételek teljesítésére;
b) abban az esetben, ha a légiközlekedési vállalat nem
a jelen Megállapodásban előírt feltételekkel összhangban
üzemel;
c) abban az esetben, ha a légiközlekedési vállalat nem
tartja be az adott Szerződő Fél törvényeit és más jogszabályait;
d) abban az esetben, ha nem igazolt, hogy a légiközlekedési vállalat tulajdonának túlnyomó része és tényleges
ellenőrzése a légiközlekedési vállalatot kijelölő Szerződő
Fél vagy annak állampolgárai kezében van.
(2) Hacsak a fentiekben meghatározott jogszabályok és
rendelkezések be nem tartásának megakadályozása céljából azonnali intézkedés megtétele nem szükséges, a jelen
Cikk (1) bekezdésében felsorolt jogok csak a másik Szerződő Fél légügyi hatóságaival, a jelen Megállapodás
17. Cikkével összhangban, folytatott konzultációk után
gyakorolhatók.
6. Cikk Törvények és más jogszabályok alkalmazása (1) Az egyik Szerződő Félnek — a területére belépő,
ott-tartózkodó, illetve a területéről távozó, a nemzetközi
légi forgalomban részt vevő légijárműre vagy ezen légi
jármű üzemelésére és repülésére vonatkozó — törvényeit
és más jogszabályait az adott területre történő belépéskor,
távozáskor és ott-tartózkodáskor a másik Szerződő Fél
kijelölt légiközlekedési vállalatának be kell tartania.
(2) Az egyik Szerződő Félnek a belépésre, vámkezelésre,
tranzitra, bevándorlásra, útlevelekre, vámokra, valutákra,
közegészségügyi előírásaira és a karanténra vonatkozó törvényeit és más jogszabályait az adott Szerződő Fél területén való tranzitban, belépéskor, távozáskor és ott-tartózkodáskor a másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési
vállalatának az általa a nemzetközi légiközlekedésben üzemeltetett légijármű, a személyzet, az utasok, a poggyász, az
áru és a postai küldemények vonatkozásában be kell tartania.
Bármely Szerződő Fél területén a közvetlen tranzitban
áthaladó és a repülőtér erre a célra kijelölt területét el nem
hagyó utasokat, poggyászt és árut csak egyszerűsített ellenőrzésnek vetik alá.
(3) Egyik Szerződő Fél sem biztosít kedvezményeket a
jelen Cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott rendelkezések alkalmazása vagy a felügyelete alá tartozó repülőterek, légi útvonalak, légiforgalmi szolgáltatások és kapcsolódó létesítmények használata során saját légiközlekedési vállalata vagy valamely más légiközlekedési vállalat
számára a másik Szerződő Fél hasonló nemzetközi légijáratot üzemeltető légiközlekedési vállalatával szemben.
7. Cikk Bizonyítványok, jogosítványok és biztonság (1) Az egyik Szerződő Fél által kiadott vagy érvényesített és érvényben levő légialkalmassági bizonyítványokat,
szakszolgálati engedélyeket és jogosítványokat a másik
Szerződő Fél a megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetése céljából érvényesnek ismeri el, feltéve, hogy ezen
bizonyítványok és jogosítványok az Egyezmény szerint
megállapított előírásoknak megfelelően és azokkal összhangban kerültek kiállításra vagy érvényesítésre.
Mindazonáltal mindegyik Szerződő Fél fenntartja magának a jogot arra, hogy a területe feletti átrepülés szempontjából ne ismerje el érvényesnek a másik Szerződő Fél
által saját állampolgárai számára kiadott szakszolgálati
engedélyeket és jogosítványokat.
(2) Amennyiben jelen Cikk (1) bekezdésében hivatkozott bizonyítványokat vagy jogosítványokat az Egyezmény
szerint megállapított előírásoktól eltérő követelmények
szerint adták ki, vagy érvényesítették, és ezt az eltérést a
Nemzetközi Polgári Repülési Szervezethez benyújtották,
a másik Szerződő Fél légügyi hatóságai jelen Megállapodás
17. Cikkének megfelelően konzultációt kérhetnek annak
igazolására, hogy a kérdéses követelmények elfogadhatóak-e számukra.
Amennyiben a repülésbiztonságra vonatkozó kérdésekben nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, ez alapot
szolgáltat a jelen Megállapodás 5. Cikkének alkalmazására.
(3) Bármelyik Szerződő Fél bármikor konzultációt kérhet a másik Szerződő Fél által elfogadott biztonsági előírásokat illetően a személyzettel, légijárművekkel vagy
azok üzemeltetésével kapcsolatos bármilyen kérdésben.
Az ilyen konzultációkat a kérés benyújtásától számított
30 napon belül meg kell tartani.
(4) Ha a konzultációkat követően az egyik Szerződő Fél
úgy találja, hogy a másik Szerződő Fél ténylegesen nem
alkalmazza és nem tartja be bármely ilyen területen azokat
a biztonsági előírásokat, amelyek legalább az Egyezmény
szerint abban az időben megállapított minimális előírásokkal egyenértékűek, az első Szerződő Fél e megállapításairól és a minimális előírások betartásához szükségesnek ítélt intézkedésekről tájékoztatja a másik Szerződő
Felet annak érdekében, hogy a másik Szerződő Fél megtegye a megfelelő helyreigazító intézkedéseket. Ha a másik
Szerződő Fél 15 napon belül vagy egyeztetett hosszabb
időszak alatt nem teszi meg a megfelelő lépéseket, ez alapot szolgáltat a jelen Megállapodás 5. Cikkének (Az üzemeltetési engedély visszavonása vagy felfüggesztése) alkalmazására.
(5) Az Egyezmény 33. Cikkében foglalt kötelezettségek
teljesítése mellett egyetértenek abban, hogy az egyik Szerződő Fél légiközlekedési vállalata vagy vállalatai által vagy
— lízing megállapodás alapján — azok nevében a másik
Szerződő Fél területére vagy területéről üzemeltetett légijárat bármely légijárművét a másik Szerződő Fél területén
való tartózkodás során a másik Szerződő Fél meghatalmazott képviselői jogosultak megvizsgálni a fedélzeten és a
légijármű környezetében mind a légijármű, mind a személyzet dokumentumai érvényességének, illetve a légijármű és felszerelései szemrevételezhető állapotának ellenőrzése céljából (e Cikkben ez az ún. ,,forgalmi előtéri ellenőrzés’’), ha ez nem vezet indokolatlan késéshez.
(6) Ha bármely ilyen forgalmi előtéri vizsgálat vagy vizsgálatok sorozata alapján:
a) súlyos aggály merül fel a tekintetben, hogy egy légijármű vagy egy légijármű üzemeltetése nem felel meg az
Egyezmény szerint az adott időszakban meghatározott minimális előírásoknak, vagy
b) súlyos aggály merül fel a tekintetben, hogy ténylegesen nem alkalmazzák és nem tartják be az Egyezmény
szerint az adott időszakban meghatározott biztonsági előírásokat,
a vizsgálatot lefolytató Szerződő Fél az Egyezmény
33. Cikkének alkalmazásához levonhatja azt a következtetést, hogy azok a követelmények, amelyek szerint kiadták
vagy érvényesítették a légijármű vagy a személyzete számára szóló bizonyítványokat vagy engedélyeket, vagy a légi
jármű üzemeltetésének követelményei nem egyenértékűek az Egyezmény szerint megállapított minimális
előírásokkal, vagy nem haladják meg azokat.
(7) Abban az esetben, ha az egyik Szerződő Fél légiközlekedési vállalata vagy vállalatai által, vagy azok nevében
üzemeltetett légijárművön a fenti (5) bekezdéssel összhangban lévő forgalmi előtéri ellenőrzés lefolytatásának
lehetőségét megtagadja e légiközlekedési vállalat vagy vállalatok képviselője, a másik Szerződő Fél ebből arra következtethet, hogy a fenti (6) bekezdésben meghatározott
típusú súlyos aggály merül fel, és levonja az adott bekezdésben hivatkozott következtetéseket.
(8) Mindegyik Szerződő Fél fenntartja magának a jogot
arra, hogy haladéktalanul felfüggessze vagy módosítsa a
másik Szerződő Fél légiközlekedési vállalatának vagy vállalatainak üzemeltetési engedélyét, ha az első Szerződő Fél
a forgalmi előtéri ellenőrzés vagy ellenőrzés-sorozat eredményeként, a forgalmi előtéri ellenőrzés megtagadása,
konzultáció alapján, vagy egyéb módon megállapítja, hogy
azonnali intézkedés szükséges a légiközlekedési vállalat
biztonságos üzemelése céljából.
(9) Az egyik Szerződő Fél által a fenti (4) vagy (8) bekezdés szerint tett lépéseket meg kell szüntetni, ha az ilyen
intézkedések foganatosításának alapja megszűnt.
8. Cikk A repülés védelme (1) A Szerződő Felek megerősítik azon egymással szembeni elkötelezettségüket, hogy a polgári légiközlekedés
biztonságának jogellenes cselekményektől való megvédése
a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
(2) A Szerződő Felek felkérés esetén minden szükséges
segítséget megadnak egymásnak a légijárművek jogellenes
hatalomba kerítésére irányuló cselekmények megakadályozása és más, az utasok, a személyzet, a repülőterek és a
léginavigációs berendezések, valamint bármely más, a polgári légiközlekedés biztonsága ellen irányuló fenyegetés
megakadályozása érdekében.
(3) A Szerződő Felek összhangban járnak el az 1963.
szeptember 14-én, Tokióban aláírt, A légijárművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló egyezmény, az 1970. december 16-án, Hágában aláírt, A légijárművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló egyezmény, az 1971. szeptember
23-án Montrealban aláírt, A polgári légiközlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló
egyezmény rendelkezéseivel.
(4) A Szerződő Felek egymással fenntartott kapcsolataikban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által
megállapított és a Nemzetközi Polgári Repülésről szóló
Egyezmény Függelékeiben megnevezett, a légiközlekedés
védelmére vonatkozó rendelkezésekkel összhangban járnak el — olyan mértékben, ahogy ezek a rendelkezések a
Szerződő Felekre vonatkoznak —, valamint megkívánják,
hogy a területükön nyilvántartott légijárművek üzemeltetői, illetve azok az üzemeltetők, akiknek fő üzleti telephelye vagy állandó lakóhelye területükön van, valamint a
területükön lévő repülőterek üzemeltetői ezen repülés védelmére vonatkozó előírásoknak megfelelően járjanak el.
(5) Mindegyik Szerződő Fél egyetért azzal, hogy a másik
Szerződő Fél által a repülés védelme érdekében megkövetelt előírásokat a másik Szerződő Fél területére történő
belépéskor megtartják, és megfelelő intézkedéseket tesznek az utasok, a személyzet, a kézipoggyászok, valamint az
áruk beszállást, illetve berakodást megelőzően és annak
során történő átvizsgálása érdekében. Mindegyik Szerződő
Fél jóindulattal bírálja el a másik Szerződő Félnek egy
konkrét fenyegetés leküzdését célzó különleges biztonsági
intézkedések megtételére vonatkozó kérelmeit.
(6) A légijármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve
ennek veszélye fennállása esetén, vagy más, az utasok, a
személyzet, a légijármű, a repülőterek vagy a léginavigációs
berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények
esetén, a Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak
a kommunikáció és más — az ilyen cselekmény vagy ennek
veszélye gyors és biztonságos megszüntetéséhez szükséges
— megfelelő intézkedések megtételével.
(7) Amennyiben az egyik Szerződő Fél eltér a jelen Cikk
repülés védelmére vonatkozó rendelkezéseitől, ezen Szerződő Fél légiközlekedési hatóságaitól azonnali konzultációt kérhetnek a másik Szerződő Fél légiközlekedési hatóságai. Ha harminc (30) napon belül nem sikerül kielégítő
megegyezésre jutni, ez alapot szolgáltat a jelen Megállapodás 5. Cikkének alkalmazására.
9. Cikk Használati díjak (1) Az egyik Szerződő Fél területén a repülőterek és
repülési létesítmények használatáért a másik Szerződő Fél
kijelölt légiközlekedési vállalatának felszámított díjak
nem lehetnek magasabbak, mint az első Szerződő Fél
hasonló nemzetközi légijáratot üzemeltető, nemzeti légiközlekedési vállalatának felszámított díjak.
(2) Mindegyik Szerződő Fél ösztönzi
a) a konzultációkat a díjmegállapító illetékes hatósá
gok és a létesítményeket és szolgáltatásokat használó kijelölt légiközlekedési vállalatok között, ahol célszerű, a légiközlekedési vállalatokat képviselő szervezetek révén;
b) a díjmegállapító illetékes hatóságokat, hogy megfelelő időben adjanak tájékoztatást a használati díjak tervezett módosításairól, hogy lehetőséget biztosítsanak a légiközlekedési vállalatoknak a változtatások végrehajtása
előtti véleménynyilvánításra.
10. Cikk Vámok, illetékek és adók (1) Mindegyik Szerződő Fél mentességet biztosít a behozatali korlátozások, vámok, fogyasztási adók, vizsgálati
díjak és egyéb nemzeti, regionális vagy helyi adók, illetékek
és díjak alól a másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési
vállalatának a nemzetközi légifuvarozásban üzemeltetett
légijárműveire, üzemanyagra, a kenőanyagokra, a műszaki
fogyóeszközökre, pótalkatrészekre, beleértve a hajtóműveket, a légijármű szokásos felszereléseire, a földi berendezésekre, a légijármű készleteire vagy egyéb, kizárólag a
másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata által
a megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetése során
használt légijármű működtetésével vagy kiszolgálásával
kapcsolatban felhasználásra szánt cikkekre, valamint a
nyomtatott jegytömbökre, légi fuvarlevelekre, illetve bármilyen olyan nyomtatott anyagra, amelyen feltüntették
a vállalat logoját és a díjtalanul szétosztásra kerülő tájékoztató anyagokra.
(2) A jelen Cikkben biztosított mentességek vonatkoznak a jelen Cikk (1) bekezdésében meghatározott tételekre függetlenül attól, hogy ezeket a tételeket a mentességeket biztosító Szerződő Fél területén teljesen felhasználják,
elfogyasztják, vagy sem, feltéve azonban, hogy ezeket a
tételeket:
a) az egyik Szerződő Fél területére a másik Szerződő
Fél kijelölt légiközlekedési vállalata viszi, vagy annak
nevében viszik be, de ezeket az adott Szerződő Fél területén nem idegenítik el;
b) az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata légijárművének fedélzetén tartják a másik Szerződő
Fél területére történő belépéskor vagy távozáskor;
c) az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata légijárművének fedélzetére a másik Szerződő Fél területén viszik fel és azokat kizárólag a megállapodás szerinti
légijáratok üzemeltetésére szánják.
(3) A légijármű szokásos felszerelései, a földi berendezések, valamint bármelyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata légijárművének fedélzetén szokásosan tartott anyagok és készletek a másik Szerződő Fél területén
csak az adott terület vámhatóságainak jóváhagyásával rakhatók ki. Ebben az esetben ezek az említett hatóságok
felügyelete alá helyezhetők arra az időre, amíg azokat újból
kiviszik, vagy azokról a vámrendelkezésekkel összhangban
másként rendelkeznek.
(4) A közvetlen tranzitban áthaladó poggyászok és áruk
mentesek a vámok, illetékek és adók alól.
(5) A jelen Cikkben biztosított mentességek abban az
esetben is igénybe vehetők, ha az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata — a jelen Cikkben meghatározott tételek másik Szerződő Fél területén történő
kölcsönadására vagy átrakására — szerződést kötött egy
olyan légiközlekedési vállalattal, amely szintén élvezi a
másik Szerződő Fél által biztosított mentességeket.
11. Cikk Kapacitás (1) Mindegyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata tisztességes és egyenlő lehetőségeket élvez a megállapodás szerinti légijáratok területeik közötti és azokon
túli, a jelen Megállapodás Függelékében meghatározott
útvonalakon történő üzemeltetésére.
(2) A megállapodás szerinti légijáratok üzemeltetése
során mindegyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalatának figyelembe kell vennie a másik Szerződő Fél
kijelölt légiközlekedési vállalatának érdekeit, hogy az utóbbi
légiközlekedési vállalat ugyanazon az útvonalon vagy annak
egy szakaszán üzemeltetett járatát hátrány ne érje.
(3) A Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatai
által üzemeltetett légijáratoknak igazodniuk kell a meghatározott útvonalak szállítási igényeihez és elsődleges céljuk
kell hogy legyen az olyan kapacitás biztosítása, amely
ésszerű terhelési tényező mellett megfelel a légiközlekedési vállalatot kijelölő Szerződő Fél területe és a közbenső
pontokat vagy a forgalom célállomást jelentő országok
területe közötti utas-, áru- és postaküldemény-szállítás
iránt meglévő és ésszerűen előrebecsült igényeinek.
(4) Azon utasok, áruk és postai küldemények szállítása
során, amelyeket a meghatározott útvonalakon, de nem a
légiközlekedési vállalatot kijelölő Szerződő Fél területén
visznek a fedélzetre és raknak ki, azzal az általános elvvel
összhangban járnak el, amely szerint a kapacitásnak igazodnia kell:
a) a légiközlekedési vállalatot kijelölő Szerződő Fél
területéről kiinduló és oda irányuló szállítási igényekhez;
b) azon régió szállítási igényeihez, amelyen a légiközlekedési vállalat keresztül halad, figyelembe véve az adott
régióhoz tartozó államok légiközlekedési vállalatai által
bevezetett más közlekedési szolgáltatásokat;
c) a nagytávolságú légijárat üzemeltetésének követelményeihez. (5) A kijelölt légiközlekedési vállalatoknak javasolt menetrendjeiket valamely megállapodás szerinti légijárat
üzemeltetésének megkezdése előtt legalább harminc
(30) nappal mindkét Szerződő Fél légiközlekedési hatóságaihoz jóváhagyásra kell benyújtaniuk. A menetrendnek
tartalmaznia kell a járat és a használandó légijármű típusát,
a járat gyakoriságát, indulási és érkezési időpontjait. Ezek
a követelmények a menetrendek későbbi változtatására is
vonatkoznak. Egyedi esetekben a határidő az említett hatóságok egyetértésével csökkenthető.
12. Cikk Típusváltás Az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata
légijármű-típust válthat a másik Szerződő Fél területén a
következő feltételek mellett:
a) a légijármű típusának váltását az üzemeltetés gazdaságossága kell hogy indokolja;
b) a légiközlekedési vállalatot kijelölő Szerződő Fél
területétől távolabb lévő útvonal-szakaszon használt légijármű csak a közelebbi szakaszon használt légijárműhöz
kapcsolódva és e szerint menetrendbe állítva üzemeltethető; valamint az első légijármű abból a célból érkezik a
típusváltás helyére, hogy a másik légijármű forgalmát szállításra átvegye, vagy saját forgalmát a másik légijárműnek
szállításra átadja; és a kapacitást elsődlegesen erre a célra
határozzák meg;
c) a légiközlekedési vállalat az utazóközönség számára
nem hirdetheti vagy jelenítheti meg magát úgy, mintha a
légijármű típusának kiváltása helye lenne a járat kiindulási
pontja, kivéve, ha ezt a jelen Megállapodás Függeléke
megengedi;
d) ha a másik Szerződő Fél területére, ahol a típusváltás
történik, egy légijármű lép be, akkor ehhez kapcsolódva
csak egy járat léphet ki az adott területről, hacsak a másik
Szerződő Fél légiközlekedési hatóságai több járat kilépését nem engedélyezik.
13. Cikk Viteldíjak (1) A Szerződő Felek megengedik, hogy a Függelékben
meghatározott egyes útvonalakon alkalmazott viteldíjakat
mindegyik kijelölt légiközlekedési vállalat, ha lehetséges a
légiközlekedési vállalatok közötti konzultációt követően,
maga állapítsa meg.
(2) A megállapodás szerinti légijáratok során a másik
Szerződő Fél területére irányuló vagy onnan kiinduló szállításokért felszámított viteldíjakat ésszerű szinten kell
megállapítani, kellő figyelemmel minden meghatározó tényezőre, beleértve az üzemeltetési költségeket, az ésszerű
profitot, a járat jellemzőit, az igénybevevők érdekeit, valamint ha alkalmasnak tekintik, más légiközlekedési vállalatoknak ugyanazon útvonal egészén vagy egy szakaszán felszámított viteldíjait.
(3) A viteldíjakat be kell nyújtani és azokat a Szerződő
Felek légiközlekedési hatóságainak legalább negyvenöt
(45) nappal a járat tervezett beindítása előtt meg kell
kapniuk; egyedi esetekben a légiközlekedési hatóságok
rövidebb határidőt is elfogadhatnak.
Amennyiben a kézhezvételtől számított harminc
(30) napon belül az egyik Szerződő Fél légiközlekedési
hatóságai nem tájékoztatják a másik Szerződő Fél légiközlekedési hatóságait arról, hogy a hozzájuk benyújtott viteldíjjal nem értenek egyet, a viteldíjat elfogadottnak kell
tekinteni, és az a tervezetben megjelölt időpontban érvényessé válik.
Abban az esetben, ha a légiközlekedési hatóságok a
viteldíjra vonatkozóan rövidebb benyújtási határidőről
állapodnak meg, arról is megegyezhetnek, hogy az egyet
nem értésről szóló értesítés határidejét kevesebb mint harminc (30) napban állapítsák meg.
(4) Ha a jelen Cikk (3) bekezdésével összhangban egyet
nem értésről szóló értesítést adnak ki, a jelen Megállapodás 17. Cikke alapján a Szerződő Felek légiközlekedési
hatóságai konzultációt tartanak, és megkísérelnek a viteldíjról maguk megegyezni.
(5) Ha a légiközlekedési hatóságok nem tudnak megállapodni valamely, a jelen Cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott viteldíjról, vagy a jelen Cikk (4) bekezdése
szerinti valamely viteldíjat nem tudják meghatározni, a
vitát a jelen Megállapodás 18. Cikke rendelkezéseivel összhangban kell rendezni.
(6) Ha valamely Szerződő Fél légiközlekedési hatóságai
egy már megállapított viteldíjjal elégedetlenné válnak,
erről a másik Szerződő Fél légiközlekedési hatóságait
értesítik, és a légiközlekedési vállalatok, amennyiben szükséges, megkísérelnek megegyezésre jutni.
Ha az egyet nem értésről szóló értesítés kézhezvételétől
számított kilencven (90) napon belül új viteldíjat nem
tudnak meghatározni, a jelen Cikk (4) és (5) bekezdésében
leírt eljárást kell alkalmazni.
(7) Ha a viteldíjak a jelen Cikk rendelkezéseivel összhangban megállapításra kerültek, azok addig maradnak
érvényben, amíg a jelen Cikk vagy a jelen Megállapodás
18. Cikke rendelkezéseivel összhangban új viteldíjakat
nem állapítanak meg.
(8) Egyetlen viteldíj sem léphet addig érvénybe, amíg
azzal valamelyik Szerződő Fél nem ért egyet, kivéve ha a
jelen Megállapodás 18. Cikke kerül alkalmazásra.
(9) Mindkét Szerződő Fél légügyi hatóságai törekednek
annak biztosítására, hogy a felszámított és beszedett viteldíjak megegyezzenek az általuk jóváhagyott viteldíjakkal.
14. Cikk A személyzetre vonatkozó követelmények (1) Az egyik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata, viszonosság alapján, képviselőket és a megállapodás
szerinti járatok üzemeltetésével kapcsolatban szükséges
kereskedelmi, üzemeltetési és műszaki személyzetet tarthat alkalmazásban a másik Szerződő Fél területén.
(2) A személyzet iránti igényeket a kijelölt légiközlekedési vállalat, megítélése szerint, bármilyen állampolgárságú saját személyzetével vagy egyéb, a másik Szerződő Fél
területén működő és ott az ilyen szolgáltatások nyújtására
engedéllyel bíró szervezet, vállalat vagy légiközlekedési
vállalat szolgáltatásainak igénybevételével elégítheti ki.
(3) A képviselőkre és a személyekre a másik Szerződő
Fél hatályos törvényei és más jogszabályai vonatkoznak.
Összhangban e törvényekkel és más jogszabályokkal a jelen Cikk (1) bekezdésében meghatározott képviselők és
személyzet részére, viszonosság alapján és rövid időn belül,
mindegyik Szerződő Fél biztosítja a szükséges munkavállalási engedélyeket, vízumokat és egyéb dokumentumokat.
(4) A Szerződő Felek a nemzeti jogszabályaik által biztosított lehetőségeiken belül mentesítik az ideiglenes szolgáltatásokat nyújtó és feladatokat ellátó személyzetet a
munkavállalási engedélyek, vagy vízumok és egyéb dokumentumok beszerzése alól.
15. Cikk Értékesítés és bevételek (1) Mindegyik kijelölt légiközlekedési vállalatnak joga
van a másik Szerződő Fél területén a légiközlekedés értékesítésében közvetlenül vagy belátása szerint ügynökein
keresztül részt venni.
A nemzeti törvényektől és más jogszabályoktól függően
mindegyik légiközlekedési vállalatnak joga van szolgáltatásait értékesíteni, és azokat bármely személy szabadon
megvásárolhatja az adott terület pénznemében vagy más
országok szabadon konvertálható pénznemében.
(2) Mindegyik Szerződő Fél megadja a másik Szerződő
Fél kijelölt légiközlekedési vállalatának a jogot arra, hogy
a kijelölt légiközlekedési vállalat által a területén szerzett,
kiadásokon felüli bevételeit szabadon átutalja. Az átutalásokat a folyó fizetésekre az azon a napon érvényes hivatalos
átváltási árfolyam — vagy ahol nincs hivatalos átváltási
árfolyam, az érvényes devizapiaci árfolyam — alapján kell
végrehajtani, amikor az átutalásra vonatkozó kérést a másik Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalata benyújtja. Az átutalásra semmilyen díjat sem számítanak fel, kivéve az ilyen tranzakciókra a bankok által szokásosan beszedett szolgáltatási díjakat.
(3) A Szerződő Felek a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Belga Királyság Kormánya között a jövedelem- és
vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről
és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról, Budapesten, 1982. július 19-én aláírt egyezmény vonatkozó rendelkezéseivel összhangban járnak el.
16. Cikk Információcsere (1) Mindkét Szerződő Fél légügyi hatóságai, a lehető
legrövidebb időn belül, információt cserélhetnek kijelölt
légiközlekedési vállalatukat a másik Szerződő Fél területére, azon keresztüli és onnan kiinduló járatok üzemeltetésére jogosító engedélyeiről. Ebbe beleértendők a meghatározott útvonalakon üzemeltetett járatokra vonatkozó
jelenlegi bizonyítványok és engedélyek másolatai, a módosítások, a mentességek tanúsítványai és a járatok összetételének engedélyezése.
(2) Mindegyik Szerződő Fél rendelkezik arról, hogy
saját kijelölt légiközlekedési vállalata, lehetőleg minél
előbb, biztosítsa a másik Szerződő Fél légiközlekedési
hatóságának a viteldíjak, menetrendek másolatait, beleértve azok módosításait és más, a megállapodás szerinti
légijáratok üzemeltetésére vonatkozó lényeges információkat, beleértve az egyes meghatározott útvonalakon felkínált kapacitásra vonatkozó olyan információkat, amelyek a másik Szerződő Fél légiközlekedési hatóságai számára szükségesek lehetnek annak igazolására, hogy a jelen
Megállapodás előírásait megfelelően betartják.
(3) Mindegyik Szerződő Fél rendelkezik arról, hogy
saját kijelölt légiközlekedési vállalata biztosítsa a másik
Szerződő Fél légiközlekedési hatóságai számára azokat a
megállapodás szerinti járatok forgalmára vonatkozó
statisztikai adatokat, amelyek a kiinduló pontot és a célállomást is bemutatják.
17. Cikk Konzultációk (1) A Szerződő Felek légiközlekedési hatóságai a szoros
együttműködés szellemében időről időre konzultálnak
egymással a jelen Megállapodás és annak Függeléke rendelkezéseinek végrehajtását és megfelelő betartását érintő
ügyekben.
(2) A konzultációt, az erre vonatkozó kérés kézhezvételétől számított hatvan (60) napon belül kell megkezdeni,
kivéve, ha a Szerződő Felek másként állapodnak meg.
18. Cikk Viták rendezése (1) A Szerződő Felek között a jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő
bármely vitát a Szerződő Felek először tárgyalások útján
kísérlik meg rendezni.
(2) Amennyiben a Szerződő Felek tárgyalások útján
nem tudnak megegyezni, megállapodhatnak arról, hogy a
vitát döntéshozásra valamely személy vagy testület elé utalják, vagy a vitát bármely Szerződő Fél döntéshozatalra
három választott bíróból álló választott bíróság elé terjesztheti.
(3) A választott bíróság a következők szerint áll fel:
Bármely Szerződő Fél, a vita választott bíróság útján
történő rendezésére vonatkozó, diplomáciai úton eljuttatott kérésének másik Szerződő Fél általi kézhezvételétől
számított hatvan (60) napon belül mindegyik Szerződő Fél
megnevez egy választott bírót. A harmadik választott bíró
kijelöléséről e két választott bíró állapodik meg további
hatvan (60) napon belül.
A harmadik választott bírónak egy harmadik állam polgárának kell lennie, aki választott bíróság elnökeként tevékenykedik és meghatározza a választott bíróság ülésének
helyszínét.
Amennyiben valamelyik Szerződő Fél a meghatározott
időtartamon belül nem tud választott bírót megnevezni,
vagy a harmadik választott bírót a meghatározott időtartamon belül nem jelölik ki, bármely Szerződő Fél kérheti a
Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnökét, hogy a szükséges választott bírót vagy bírókat jelölje ki.
(4) A döntőbíróság a jelen Megállapodással összhangban megállapítja bíráskodásának hatáskörét és meghatározza eljárási rendjét.
(5) A Szerződő Felek hatályt adnak a jelen Cikk (2) bekezdése szerint hozott bármely döntésnek vagy ítéletnek.
Ha valamely Szerződő Fél nem ad hatályt a döntésnek,
ez a másik Szerződő Fél számára alapot szolgáltat a jelen
Megállapodás 5. Cikkének alkalmazására.
(6) A választott bíróság költségeit a Szerződő Felek
egyenlő arányban osztják meg.
19. Cikk A Megállapodás módosítása (1) Amennyiben bármely Szerződő Fél kívánatosnak
tartja a jelen Megállapodás valamely rendelkezésének
módosítását, konzultációt kérhet a másik Szerződő Féltől.
Az ilyen konzultációt, amely történhet a légiközlekedési
hatóságok között akár személyes találkozó, akár levelezés
útján, az erre vonatkozó kérés kézhezvételétől számított
hatvan (60) napon belül kell megkezdeni.
(2) Amennyiben egy általános sokoldalú légügyi egyezmény mindkét Szerződő Fél vonatkozásában hatályba lép,
ezen egyezmény rendelkezései válnak irányadóvá. A jelen
Cikk (1) bekezdésével összhangban konzultációt lehet tartani annak meghatározására, hogy a sokoldalú egyezmény
rendelkezései milyen mértékben befolyásolják a jelen
Megállapodást. (3) A konzultációk alapján elfogadott bármely módosítás akkor lép hatályba, ha azt diplomáciai jegyzékváltással
megerősítették.
20. Cikk Felmondás (1) Bármely Szerződő Fél bármikor diplomáciai úton
írásban értesítheti a másik Szerződő Felet azon döntéséről,
hogy a jelen Megállapodást felmondja.
Ezt az értesítést egyidejűleg a Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezethez is el kell juttatni.
(2) A Megállapodás az értesítés másik Szerződő Fél
általi kézhezvételétől számított egy (1) év múlva jár le,
hacsak a felmondásra vonatkozó értesítést ezen időszak
lejárta előtt közös megegyezés alapján vissza nem vonják.
Amennyiben a másik Szerződő Fél nem ismeri el az
értesítés kézhezvételét, úgy kell tekinteni, mintha azt,
az értesítés Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet általi
kézhezvétele után tizennégy (14) nappal kapta volna meg.
21. Cikk Nyilvántartásba vétel A Megállapodást és annak valamennyi módosítását nyilvántartásba kell vetetni a Nemzetközi Polgári Repülési
Szervezetnél.
22. Cikk Hatálybalépés (1) Mindegyik Szerződő Fél diplomáciai úton értesíti a
másik Szerződő Felet arról, hogy a jelen Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges jogi követelményeknek eleget tettek. Jelen Megállapodás a későbbi értesítés keltét
követő hónap első napján lép hatályba.
(2) Jelen Megállapodás, hatálybalépésének napjától felváltja a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Belga
Királyság Kormánya között a polgári légiközlekedésről,
Budapesten, 1957. június 1-jén aláírt egyezményt.
Ennek hiteléül, alulírottak, akiket erre Kormányaik
megfelelően felhatalmaztak, a jelen Megállapodást aláírják.
Készült két példányban, Budapesten, a 2001. év május
hó 22. napján, magyar, francia, holland és angol nyelven,
mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Jelen Megállapodás
eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Belga Királyság
Kormánya nevében Kormánya nevében
Függelék Útvonalak (1) Útvonalak a Magyar Köztársaság esetében:
Kiindulási
pontok Közbenső
pontok Pontok
Belgiumban Túli pontok
Pontok
Magyarországon bármely
pont Pontok
Belgiumban bármely
pont
(2) Útvonalak a Belga Királyság esetében: Kiindulási
pontok
Közbenső
pontok Pontok
Belgiumban Túli pontok Pontok
Belgiumban
bármely
pont Pontok
Magyarországon bármely
pont Mindkét Szerződő Fél kijelölt légiközlekedési vállalatai
a meghatározott útvonalak bármely pontját vagy pontjait
kihagyhatják, vagy azokra valamelyik vagy akár mindegyik
járat során eltérő sorrendben üzemelhetnek, feltéve, hogy
a kiindulási vagy érkezési pont saját országukban van.
Az ötödik forgalmi jog a Szerződő Felek kijelölt légiközlekedési vállalatai által a közbenső vagy túli pontokon
történő gyakorlása a két Szerződő Fél légügyi hatóságai
jóváhagyásának a függvénye.’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
A megállapodásban foglaltakat 2003. augusztus 1-jétől
kell alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
303/2014. (VIII. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–német kapcsolatok elmélyítésében játszott aktív szerepéért
Cornelia Pieper, a Bundestag (FDP) képviselője, a Németországi Szövetségi Köztársaság Külügyminisztériumának volt
államminisztere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata a magyar–német kapcsolatok elmélyítéséért végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Jens Ackermann, a Bundestag (FDP) Német–Magyar Baráti Tagozatának volt elnöke részére,
az Európa Tanács fórumain, Magyarország melletti következetes és elkötelezett kiállásáért
Joachim Hörster, a Bundestag (CDU) képviselője, a Bundestag delegációjának vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. július 23.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2017. (II. 8.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét az  igazságügyi miniszterrel
egyetértésben haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2019. (II. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar és a  dél-koreai felsőoktatási intézmények közötti kapcsolatok kiépítésében betöltött fontos szerepe
elismeréseként
Chang Choong-Sik, a  dél-koreai Dankook Egyetem volt rektora, a  Dankook Alapítvány igazgatóságának elnöke
részére,
a Magyarország és Dél-Korea közötti diplomáciai kapcsolatok kialakításában betöltött fontos szerepe elismeréseként
Park Chul-Un, a  Koreai Köztársaság volt államügyekért felelős első minisztere, volt ifjúsági és sportminisztere
részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. január 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2010. (II. 16.) OKM határozata.  a felügyelete alá tartozó költségvetési szervek besorolásáról A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. § (1)–(2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a Kt. 44. § (4)–(5) bekezdésében, valamint a 44. § (11) bekezdésében foglaltakra –
a felügyeletem alá tartozó költségvetési szervek alapító okiratait a Kt. 16. és 18. §-ai alapján a következők szerint állapítom meg:
I. 1. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Budapesti Corvinus Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Budapesti Corvinus Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
2. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Budapesti Gazdasági Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Budapesti Gazdasági Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
3. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat
alapján kerül kiadásra. 4. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Budapesti Műszaki Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Budapesti Műszaki Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
5. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Debreceni Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Debreceni Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
6. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Dunaújvárosi Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Dunaújvárosi Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
7. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Eötvös Loránd Tudományegyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Eötvös Loránd Tudományegyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 8. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Eszterházy Károly Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Eszterházy Károly Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
9. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Kaposvári Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Kaposvári Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
10. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Kecskeméti Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Kecskeméti Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
11. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 12. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Miskolci Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Miskolci Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
13. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Pannon Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Pannon Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
14. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Pécsi Tudományegyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Pécsi Tudományegyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
15. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Semmelweis Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Semmelweis Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
16. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Széchenyi István Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Széchenyi István Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
17. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Szegedi Tudományegyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Szegedi Tudományegyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
18. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Szent István Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Szent István Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
19. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Szolnoki Főiskola besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Szolnoki Főiskola egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül kiadásra.
20. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Színház- és Filmművészeti Egyetem besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézet,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Színház- és Filmművészeti Egyetem egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. II. 21. § Jelen határozatom az aláírásának napján lép hatályba.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1010/2015. (I. 20.) Korm. határozata a központi költségvetésből finanszírozott kiemelt közúti beruházásokról.
A Kormány egyetért Sopron, Szolnok, Békéscsaba magas szintű útkapcsolatának kiépítésével, valamint Ózd, Debrecen, Győr
és Esztergom közúti kapcsolatrendszerének fejlesztésével, ennek érdekében a  központi költségvetés forrásaira alapozva
megvalósítani tervezi az M85 autóút Csorna–Sopron, országhatár szakaszát, a 405. sz. főút Újhartyán (M5)–Albertirsa és az M4
autópálya Albertirsa–Abony közötti fejlesztéseit, az  M8 és az  M44 gyorsforgalmi út Kecskemét (M5)–Nagykőrös–Békéscsaba
közötti megvalósítását, a  23. és 25. főutak Bátonyterenye–Ózd közötti szakaszainak fejlesztését, 471. főút Hajdú-Bihar megyei
szakaszának fejlesztését, a  813. Győr keleti elkerülő (II.  és III.  ütemű) megvalósítását, valamint a  102. főút megépítésével
Esztergom M1 autópálya irányú kapcsolatának javítását (a továbbiakban: kiemelt beruházások). Ennek megfelelően
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  kiemelt beruházások
megvalósítása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2020. december 31., illetve folyamatos
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  kiemelt beruházások
előkészítési és építési feladatai végrehajtásához szükséges 2015. évben 11 milliárd forint, 2016. évben 13 milliárd
forint, 2017. évben 13 milliárd forint, a  2018. évben 273 milliárd forint, a  2019. évben 350 milliárd forint és
2020. évben 90 milliárd forint biztosításáról a központi költségvetés tervezése során gondoskodjanak.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2008. (VIII. 19.) KüM határozata a sportbeli dopping elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló 99/2007. (V. 8.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 99/2007. (V. 8.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny
2007. május 8-i, 56. számában kihirdetett, a sportbeli dopping elleni nemzetközi egyezmény 37. cikkének 2. bekezdése értelmében „bármely állam vonatkozásában, amely
később kifejezi jóváhagyását, hogy rá nézve kötelező legyen, a jelen Egyezmény annak a hónapnak az első napján
lép hatályba, miután egy hónap eltelt azt követően, hogy
letétbe helyezték az adott állam ratifikációs, megerősítési,
jóváhagyási vagy csatlakozási okmányát”.
Az egyezmény 37. cikkének 2. bekezdése szerinti letétbe helyezésre a Magyar Köztársaság vonatkozásában
2007. augusztus 29-én került sor.
A fentiekre tekintettel és összhangban a 99/2007. (V. 8.)
Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a sportbeli dopping elleni nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló 99/2007. (V. 8.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a
2007. oktbóer 1-jén, azaz kettőezer-hét, október elsején
lépett hatályba.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
1005/2015. (I. 20.) Korm. határozata a 2014. kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány a  Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet 2014. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványából 461 528 ezer forintnak
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a felhasználását engedélyezi és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
291/2015. (VI. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Zumbok Gabriellát
2015. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. június 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2002. (HK 5.) HM határozata költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
Az államháztartásról szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §-ában, ill. a honvédelemről
szóló 1993. évi CX. törvény 41. § (2) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség
költségvetése tervezésének, gazdálkodásának, előirányzat-felhasználásának a sajátosságoknak megfelelő szervezeti és eljárási
rendjére vonatkozó szabályairól szóló 90/1997. (V. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1. 1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2001. június 30-i hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2. 2 3 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Nemzeti Katonai Képviselet.
Rövidített megnevezése: MH NKK 3. 4 A költségvetési szerv székhelye: SHAPE, Mons, Belgium.
Postacíme: 7010 SHAPE, Belgium. 4. 5 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, a
pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai gazdálkodási
feladatait az MH kijelölt önállóan működő költségvetési szerve végzi.
5. 6 7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
6. 8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, dandár jogállású katonai szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 7. 9 A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter; b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
8. 10 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik, feladatkörébe
tartozó katonai szakmai kérdésekben önállóan látja el feladatait. Halasztást nem tűrő, politikai kihatással is bíró
ügyekben a honvédelmi miniszter és a HM védelempolitikai helyettes államtitkára az MH NKK vezetőjének közvetlenül
is utasítást adhat, aki a közvetlen utasításról – annak végrehajtása mellett – tájékoztatja a Honvéd Vezérkar főnökét.
1
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
2
Módosította: 74/2004. (HK 18.) HM határozat 1. pontja
3
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
4
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
5
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
6
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
7
A második mondatot hatályon kívül helyezte: 5/2010. (V. 12. ) HM határozat 25. pontja
8
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
9
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
10
Módosította: 30/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pontja
9. 11 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 10. 12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
11. 13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842191 Katonai diplomáciai tevékenység.
12. 14 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: katonai képviselő; b) a katonai képviselőt a HM Honvéd Vezérkar főnöke és a HM védelempolitikai szakállamtitkár együttes javaslata
alapján – a külügyminiszter előzetes egyetértésével – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
13. 15 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 14. 16 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
15. 17 Az NKK részletes szervezeti felépítését és létszámát az állománytábla tartalmazza, amelyet – a honvédelmi miniszter
előzetes egyetértésével – a Honvéd Vezérkar főnöke hagy jóvá. Részletes szervezeti és működési rendjét a Szervezeti
és Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a nemzeti katonai képviselő az alapító
okirat hatálybalépését követő 60 napon belül készíti el, és azt szolgálati elöljárójához felterjeszti.
16. 18 Ez a határozat aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. május 3-tól. Budapest, 2010. május 3.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
31/2014. (VII. 8.) OGY határozata az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról.
1. Az  Országgyűlés az  Alkotmánybíróságról szóló 2011.  évi CLI.  törvény 7.  §-ára figyelemmel, az  Alkotmánybíróság
tagjainak megválasztásához szükséges jelölés érdekében – az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 14. §
(1) bekezdés b) pontja és 23. §-a alapján – eseti bizottságot (a továbbiakban: bizottság) hoz létre.
2. A bizottság neve: az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság.
 3. A  bizottság feladata: az  Alkotmánybíróság tagjainak jelölése az  Alaptörvény 24.  cikk (8)  bekezdésében
meghatározott testületi létszám biztosítása érdekében.
 4. A bizottság kilenc tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők.
A tagokat az országgyűlési képviselőcsoportok jelölik az alábbiak szerint:
a Fidesz öt,
a KDNP egy,
az MSZP egy,
a Jobbik egy,
az LMP egy
tagot ajánlhat.
5. A bizottság elnökére és egy alelnökére a kormánypárti, másik két alelnökére a mandátumok arányát tekintve a két
legnagyobb ellenzéki képviselőcsoport, a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjeszt elő javaslatot.
6. A  bizottság elnökének, három alelnökének és tagjainak megválasztására a  képviselőcsoportok vezetőinek
javaslata alapján az  Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az  Országgyűlésnek, amelyről az  vita nélkül
határoz. A  bizottság akkor is megalakul, ha valamelyik képviselőcsoport nem vesz részt a  jelölésben. A  bizottság
megalakulása során tagot nem jelölő képviselőcsoport a  bizottság fennállása alatt bármikor jelölhet tagot, akit
az eredeti eljárásnak megfelelően választ meg az Országgyűlés.
7. Az Alkotmánybíróság tagjának jelöltjévé az válik, aki legalább öt bizottsági tag „igen” szavazatát megkapta.
 8. A  bizottság ügyrendjét – e  határozatban foglaltak figyelembevételével – az  egyes házszabályi rendelkezésekről
szóló 10/2014. (II. 24.) OGY határozat vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg.
 9. A bizottság működésének költségeiről az Országgyűlés Hivatalának költségvetésén belül kell gondoskodni.
 10. A bizottság megbízatása a bizottsági tagok megválasztásáról rendelkező országgyűlési határozat hatálybalépésének
napján kezdődik, és a 2014-ben megválasztott Országgyűlés megbízatásának megszűnéséig tart.
 11. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
9/2015. (I. 30.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a földművelésügyi miniszter javaslatára
Gál Pétert a Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárává – 2015. január 28-ai hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök