text:
9/2016. (X. 17.) OBH utasítása az európai jogi szaktanácsadói hálózatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a bíróságok szervezetéről
és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva az európai
jogi szaktanácsadói hálózat tagjainak megbízásáról, a megbízás megszűnéséről, a tagok jogairól és kötelezettségeiről a következő
normatív utasítást adom ki:
1. A szabályzat célja 1. § A normatív utasítás (a továbbiakban: szabályzat) célja, hogy az európai jogi szaktanácsadói hálózat (a továbbiakban:
szaktanácsadói hálózat) hatékonyan elősegítse az  európai uniós jog megfelelő alkalmazását a  magyar
igazságszolgáltatási rendszerben, a bírák a szaktanácsadó kollégáik speciális ismereteire támaszkodva alkalmazzák
az uniós joganyagot, megismerjék az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatát
a tagállamok közötti igazságügyi együttműködés és koordináció megerősítése és fokozása érdekében.
2. A szabályzat hatálya 2. § A  szabályzat hatálya a  Kúriára, az  ítélőtáblára és a  törvényszékre (a továbbiakban: bíróság), továbbá az  Országos
Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
3. A szaktanácsadói hálózat 3. § (1) A szaktanácsadói hálózat a bírák központi, szakmai önigazgatással rendelkező szerveződése.
 (2) A  hálózat tagjai a  regionalitás elvén alapulva a  szabályzat szerint meghatározott illetékességi területen, valamint
a Kúrián működnek.
 (3) A szaktanácsadói hálózat tagja:
a) az európai jogi szaktanácsadó (a továbbiakban: szaktanácsadó);
b) a szaktanácsadók koordinátora (a továbbiakban: koordinátor);
c) a koordinátor négy helyettese (a továbbiakban: koordinátor-helyettes).
(4) A szaktanácsadói hálózat tagjai megbízatásukat pályázat útján nyerik el.
 (5) A koordinátor és a koordinátor-helyettes egyúttal szaktanácsadói megbízatást nem kaphat.
4. A szaktanácsadó jogállása és megbízása 4. § (1) A szaktanácsadó a Kúriára vagy a szabályzat szerint meghatározott területre kiterjedő illetékességgel kap megbízást.
 (2) A Kúria szaktanácsadóját a Kúria elnöke a 8. §-ban foglalt módon bízza meg.
 (3) A szaktanácsadót – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az OBH elnöke pályázat útján bízza meg.
 (4) A (2) bekezdésen túl a szaktanácsadói helyek számát a Fővárosi Törvényszék és az ítélőtáblák, valamint a közigazgatási
és munkaügyi regionális kollégiumok illetékességi területei szerint, ügyszakonként a  létszámkeret alsó és felső
határának megjelölésével az 1. melléklet tartalmazza.
(5) Az  adott illetékességi területhez tartozó törvényszékek hatáskörére, illetékességére, bírói létszámára, valamint
az európai joggal kapcsolatos munkájára figyelemmel az OBH elnöke az 1. mellékletben meghatározott létszámkeret
felső határán túli további szaktanácsadói helyek engedélyezésére, szaktanácsadói pályázat kiírására jogosult. E jogkör
az OBH elnökét abban az esetben is megilleti, ha adott szaktanácsadói tevékenység a 9. § (1) bekezdés g) pontja
alapján folytatható.
(6) Az OBH elnöke a szaktanácsadói helyeket az 1. mellékletben meghatározott illetékességi területek, illetve az egyes
ügyszakok között határozott időre átcsoportosíthatja.
5. § (1) Szaktanácsadói feladattal bízható meg az a bíró, aki:
a) az európai jog területén magas szintű elméleti és gyakorlati ismeretekkel és
b) az Európai Unió hivatalos nyelveinek valamelyikéből (kivéve a magyar nyelv) legalább középfokú, államilag
elismert komplex (korábban C típusú) nyelvvizsgával és megfelelő nyelvtudással
rendelkezik.
(2) Nem bízható meg szaktanácsadói feladattal az a bíró:
a) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
b) akinek a koordinátor vagy valamelyik koordinátor-helyettese a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti
hozzátartozója. 6. § (1) A szaktanácsadói pályázatot – a 4. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel – az OBH elnöke írja ki és teszi közzé a Bírósági
Közlönyben, a bíróságok honlapján, valamint a bíróságok központi intranetes honlapján. A pályázatot 30 napra kell
közzétenni. A pályázatban meg kell határozni a pályázattal érintett illetékességi területet, illetve az ügyszak szerinti
szakterületet.
(2) A  pályázathoz a  3.  melléklet szerinti szakmai önéletrajzot, a  nyelvismeretet, valamint amennyiben azzal a  pályázó
rendelkezik, a szakjogászi és egyéb szakirányú végzettséget, tudományos fokozatot igazoló dokumentumokat kell
csatolni. A pályázónak nyilatkoznia kell arról, hogy az 5. § (2) bekezdésben foglalt kizáró ok vele szemben nem áll fenn.
A pályázatot a bíróságok igazgatásáról rendelkező szabályzatról szóló 6/2015. (XI. 30.) OBH utasítás (a továbbiakban:
igazgatási szabályzat) 202.  § k)  pontja szerinti szolgálati út betartásával a  munkáltatói jogkört gyakorló bírósági
elnökön keresztül, OBH-ba beosztott bíró esetében a szervezeti egység vezetőjén keresztül kell az OBH elnökéhez
benyújtani. A  pályázat továbbítását megelőzően a  bíróság elnöke és az  adott ügyszak kollégiumvezetője vagy
a regionális kollégium vezetője véleményt nyilvánít arról, hogy a pályázatot támogatja-e. A pályázati kiírás pályázati
határidőként a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnökhöz, OBH-ba beosztott bíró esetében az OBH elnökéhez
benyújtás napját tartalmazza. A munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök 5 napon belül továbbítja a pályázatot
az OBH elnökéhez.
(3) Szaktanácsadóként elsősorban a pályázattal érintett illetékességi területen dolgozó bírákat kell megbízni.
7. § (1) A  pályázatot a  koordinátor, az  ügyszaknak megfelelő koordinátor-helyettes, valamint az  Országos Bírói Tanács
(a továbbiakban: OBT) kijelölt tagja értékeli, szükség szerint a pályázót meghallgatja.
(2) A pályázatot a pályázati határidő lejártától számított 30 napon belül kell értékelni. A koordinátor az értékelést követő
8 napon belül tesz indokolással ellátott javaslatot az OBH elnöke számára. Az OBH elnöke a javaslat megérkezésétől
számított 10 napon belül dönt.
(3) Az  elbírálás eredményét az  OBH elnöke 8 napon belül közli a  pályázóval írásban, a  munkáltatói jogokat gyakorló
bíróság elnökének, valamint a koordinátornak egyidejű értesítése mellett.
(4) A szaktanácsadói megbízás időtartama három év. A megbízás a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 29. § (2) bekezdése alapján központi igazgatási feladatok végrehajtására szól.
5. A Kúriai szaktanácsadók megbízásának eltérő szabályai 8. § (1) A Kúria szaktanácsadóit az alábbi eltérésekkel kell megbízni:
a) a szaktanácsadót a Kúria elnöke bízza meg a Kúria bírái közül, és döntéséről tájékoztatja az OBH elnökét;
b) a pályázatot a Kúria elnöke írja ki;
c) a pályázatot a Kúria elnökéhez kell benyújtani;
d) a pályázatot a Kúria elnöke bírálja el az adott ügyszak kollégiumvezetője előzetes véleményének bekérését
követően.
 (2) A Kúriai szaktanácsadói esetében az OBH elnökének e szabályzat szerinti feladatkörében a Kúria elnöke jár el.
6. A szaktanácsadói megbízás megszűnése 9. § (1) A szaktanácsadói megbízás megszűnik:
a) a bírói szolgálati jogviszony megszűnésével;
b) a határozott idejű megbízás lejártával;
c) a megbízásról történő lemondással;
d) a megbízás visszavonásával;
e) ha az 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti összeférhetetlenség merül fel;
f ) ha a szaktanácsadó fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
g) ha a szaktanácsadónak a szaktanácsadói helyek szempontjából más illetékességi terület alá tartozó bíróságra
való áthelyezésére kerül sor, és az új szolgálati helye szerinti illetékességi területen nincs az adott ügyszakban
üres szaktanácsadói hely, kivéve ha az  OBH elnöke az  érintett szaktanácsadó kérelmére – a  koordinátor
véleménye alapján – élni kíván a 4. § (5) bekezdésben írt, az 1. mellékletben szereplő létszámkeret felső határán
túli szaktanácsadói hely engedélyezésének és a szaktanácsadó e helyre történő áthelyezésének jogával, vagy
az  OBH elnöke az  érintett szaktanácsadó kérelmére – a  koordinátor véleménye alapján – engedélyezi
a szaktanácsadó eredeti illetékességi területen történő feladatellátását;
h) a szaktanácsadó koordinátori vagy koordinátor-helyettesi megbízásával.
 (2) A szaktanácsadó – a megszűnési ok felmerülését követően – haladéktalanul köteles bejelenteni a megbízási jogkör
gyakorlójának, ha vele szemben az (1) bekezdés c)–h) pontjában meghatározott megszűnési ok áll fenn.
 (3) A  szaktanácsadói megbízás megszűnéséről a  megbízási jogkör gyakorlója az  (1)  bekezdés c)–h)  pontjában
meghatározott esetekben határozatot hoz.
 (4) A megbízó a szaktanácsadó megbízását visszavonhatja [(1) bekezdés d) pont], ha:
a) a  szaktanácsadó megbízásának ellátásában 3 hónapot meghaladóan akadályoztatva van, különösen
az  OBH-ba, a  Kúriára, az  Igazságügyi Minisztériumba történő beosztás, külföldi tanulmányok, külföldi
csereprogramban vagy ösztöndíjprogramban való részvétel miatt;
b) a szaktanácsadó a koordinátor írásbeli felhívására, a kézhezvételtől számított 10 napon belül nem, vagy nem
megfelelően tesz eleget a jelen szabályzatban meghatározott kötelezettségének;
c) a szaktanácsadó a 11. § (3) bekezdés szerinti felkérést kellő indok nélkül nem fogadja el.
 (5) A szaktanácsadó 3 hónapon túli akadályoztatásáról a tudomásszerzést követően haladéktalanul írásban tájékoztatja
a koordinátort, egyben indokolt kérelmet terjeszthet elő a megbízás visszavonásának mellőzése mellett a megbízás
szünetelése vagy a megbízás folytatása iránt.
(6) A  megbízás visszavonására vagy visszavonásának mellőzésére a  koordinátor tesz javaslatot a  megbízó számára
a (4) bekezdésben felsoroltakról való tudomásszerzését követő 15 napon belül.
10. § (1) A megbízás visszavonásáról vagy visszavonásának mellőzéséről az OBH elnöke dönt.
 (2) A szaktanácsadói feladatokban akadályoztatás kiküszöbölésére az érintett szaktanácsadó kérelmére és a koordinátor
javaslatára az OBH elnöke meghatározott időtartamra engedélyezheti a szaktanácsadó kizárólag elektronikus úton
történő feladatellátását.
(3) A szaktanácsadói megbízás szünetelése esetén az OBH elnöke a koordinátor javaslatának beszerzése után – legfeljebb
a helyettesítésre okot adó körülmény megszűnéséig terjedő időtartamra – a feladatellátást másik szaktanácsadó vagy
– hozzájárulása esetén – más, a  feladat ellátására alkalmas bíró kijelölésével biztosítja. A szaktanácsadói megbízás
szünetelése legfeljebb 6 hónapig tart, amely időtartamot követően a szaktanácsadó feladatait ellátja, vagy az OBH
elnöke a  koordinátor kezdeményezésére a  szaktanácsadói megbízást a  9.  § (1)  bekezdés d)  pontja alapján
visszavonhatja.
(4) A szaktanácsadó feladatellátására a (3) bekezdés alapján kijelölt és szaktanácsadói megbízással nem rendelkező bíró
a  feladat ellátásának idejére a  12.  § (1)–(3)  bekezdés szerinti pótlékban, valamint tárgyalási nap kedvezményben
részesül.
(5) A megbízás megszűnésének időpontja:
a) a 9. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt esetben a szolgálati jogviszony megszűnésének, illetve a határozott
idejű megbízás lejártának napja;
b) a 9. § (1) bekezdés c) pontja esetében a lemondástól számított 60. nap;
c) a 9. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben a megbízás visszavonásának napja;
d) a 9. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetben az összeférhetetlenségi ok felmerülésének napja;
e) a 9. § (1) bekezdés f ) pontjában foglalt esetben a fegyelmi büntetés jogerőre emelkedésének napja;
f ) a 9. § (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben a szaktanácsadó áthelyezésének napja;
g) a 9. § (1) bekezdés h) pontja szerinti esetben a koordinátori vagy koordinátor-helyettesi megbízás napja.
(6) Amennyiben a  szaktanácsadó megbízása megszűnik, a  helyére – az  1.  mellékletben rögzített létszámkeretre
figyelemmel – a koordinátor véleményének bekérése után az OBH elnöke dönt új pályázat kiírásáról.
7. Az európai jogi szaktanácsadó feladatai 11. § (1) A  szaktanácsadó tevékenységét a  bírói feladatainak ellátása mellett végzi. A  szaktanácsadói feladatainak ellátása
az ítélkezési tevékenységét nem hátráltathatja.
(2) A szaktanácsadó az alábbi alapvető feladatokat látja el:
a) jogi tanácsadást nyújt az  európai jog alkalmazásának elméleti és gyakorlati kérdéseiben, az  elsődleges és
másodlagos jog szabályainak hatályához kapcsolódó, továbbá az  előzetes döntéshozatali eljárást érintő
bármely kérdésben;
b) tevékenyen közreműködik az Európai Unió jogi struktúrájának, működésének, jogi aktusainak, az Európai Unió
Tanácsa jogi eljárásainak, az  Európai Unió Bírósága és az  Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek és
joggyakorlatának megismertetésében;
c) az európai e-igazságszolgáltatási eszközök alkalmazásával, valamint a nyomtatványok kitöltéséhez szükséges
ismeretek átadásával kapcsolatban segíti a bírák és igazságügyi alkalmazottak munkáját;
d) részt vesz az éves szaktanácsadói konzultációkon és a kötelező képzéseken;
e) az OBH elnöke, a koordinátor vagy a munkáltatói jogokat gyakorló bíróság elnöke kérésére a szaktanácsadó
köteles tájékoztatást adni az  európai jog bíróságokat, igazságszolgáltatást, valamint a  fontosabb anyagi és
eljárási jogszabályokat érintő változásáról, továbbá az európai jog alkalmazása során ismétlődően felmerülő
joggyakorlati kérdésekről;
f ) ellátja mindazokat az európai jogi tárgyú feladatokat, melyekkel a megbízó megbízza.
 (3) A szaktanácsadó felkérés alapján az alábbi feladatokat látja el:
a) közreműködik a bírák és az igazságügyi alkalmazottak európai jogi tárgyú központi oktatásában, előadóként,
tananyagkészítőként részt vesz a  Magyar Igazságügyi Akadémia (a továbbiakban: MIA) európai joggal
kapcsolatos képzéseiben;
b) helyi és regionális oktatási rendezvényeken európai jogi témakörökben előadásokat tart;
c) közreműködik a  bírósági fogalmazók részére szervezett európai jogi témájú tanulókörök és beszámolók
megtartásában, valamint a jogi szakvizsgára való felkészítésükben;
d) részt vesz az unió jogalkotási folyamatát, az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának
fontosabb és magyar igazságszolgáltatást érintő döntéseit bemutató tájékoztató anyagok elkészítésében és
aktualizálásában;
e) részt vesz az európai jogot érintő jogszabályok, jogharmonizációs előterjesztések véleményezésében.
 (4) A (3) bekezdésben meghatározott feladatok ellátásáért a szaktanácsadó külön díjazásban nem részesül.
8. A szaktanácsadót megillető kedvezmények és juttatások 12. § (1) A szaktanácsadó feladatai ellátása során az Európai Unió hivatalos nyelveit használja. A szaktanácsadó és a közvetlenül
a  koordinátor mellé beosztott bírósági titkár az  Európai Unió hivatalos nyelveinek állami nyelvvizsgával (C típusú,
legalább középfokú) igazolt ismeretéért a  Bjt. 180.  § (1)  bekezdés a)–b) és (2)  bekezdés a)–b)  pontja szerinti
idegennyelv-ismereti pótlékra, valamint az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi
LXVIII. törvény 107. § (3) bekezdés a)–b) és (4) bekezdés a)–b) pontja szerinti idegennyelv-tudási pótlékra jogosult.
(2) A szaktanácsadó feladatai ellátásának időtartamára a Bjt. 181. § (1) bekezdése szerinti kiegészítő pótlékra jogosult,
amelynek mértéke a Bjt. 181. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel az illetményalap 10 százaléka.
(3) A szaktanácsadót feladatai ellátásának időtartamára évi 4 tárgyalási nap kedvezmény illeti meg. Ha a feladatellátás
nem az egész naptári évet érinti, a tárgyalási nap kedvezmény arányos része jár.
(4) Az OBH által meghirdetett külföldi tanulmányi ösztöndíjra, külföldi tanulmányútra és konferenciára, valamint a MIA-n
szervezett idegen nyelvű és európai jogi tárgyú képzésre történő jelentkezés elbírálása során a  szaktanácsadói
megbízásnak jelentősége van.
9. Az európai jogi szaktanácsadó felügyelete, beszámolási kötelezettsége
és a szaktanácsadói hálózat nyilvánossága
13. § (1) A  szaktanácsadó tevékenységének szakmai felügyeletét a  koordinátor és az  ügyszaknak megfelelő koordinátorhelyettes látja el.
(2) A  szaktanácsadói hálózat szaktanácsadó tagja tevékenységével összefüggő kérelmét, javaslatát, észrevételét
az  ügyszak szerinti koordinátor-helyettes útján és a  koordinátor közreműködésével juttatja el a  címzetthez.
A koordinátor a kérelmet, javaslatot, észrevételt véleményével ellátva továbbítja.
(3) A  szaktanácsadó negyedévente, legkésőbb az  adott negyedévet követő hónap 15., a  negyedik negyedévben
a  tárgyévet követő év január 5. napjáig köteles beszámolni a  koordinátornak és a  munkáltatói jogokat gyakorló
bíróság elnökének az adott negyedévben végzett szaktanácsadói munkájáról a 2. mellékletben foglalt tartalommal.
A  beszámolóhoz csatolni kell a  2.  melléklet 4., 6., 8., 9., 15. és 18. sorszáma alatti tevékenységeket alátámasztó
dokumentumokat.
(4) A szaktanácsadó a beszámolót a koordinátor számára az ügyszak szerint érintett koordinátor-helyettesen keresztül,
a  munkáltatói jogokat gyakorló bírósági elnök számára pedig az  igazgatási szabályzat 202.  § k)  pontja szerinti
szolgálati út betartásával, elektronikus úton juttatja el.
14. § (1) A  szaktanácsadói hálózat működéséről szóló éves koordinátori beszámolónak a  bíróságok központi intranetes
honlapján történő közzétételéről az OBH elnökének jóváhagyását követően a koordinátor gondoskodik.
(2) A  szaktanácsadó – az  igazgatási szabályzat 202.  § k)  pontja szerinti szolgálati út betartásával – a  beszámolót, úti
beszámolót és egyéb szakmai anyagokat a  koordinátorhoz elektronikus úton juttatja el, amelyeket a  koordinátor
haladéktalanul továbbít az OBH elnöke által kijelölt szervezeti egységhez.
(3) A tudásmegosztásról az OBH elnöke által kijelölt szervezeti egység gondoskodik.
 (4) A bíróságok központi intranetes honlapján közzé kell tenni a koordinátor és helyettesei, valamint a szaktanácsadók
nevét és elérhetőségét.
 (5) A  koordinátor gondoskodik a  központi bírósági intranet szaktanácsadói hálózattal kapcsolatos adatainak
naprakészségéről, haladéktalanul kezdeményezi a megváltozott adatok módosítását. 10. Az európai jogi szaktanácsadók koordinátora
15. § (1) A koordinátort az OBH elnöke bízza meg pályázat útján. A megbízás időtartama három év.
 (2) Koordinátori feladattal bízható meg az a határozatlan időre kinevezett bíró, aki megfelel az 5. § (1) bekezdésében
foglalt feltételeknek. Jelentősége van, ha a pályázó szaktanácsadói tapasztalattal rendelkezik.
 (3) A pályázatot az OBH elnöke, a Kúria elnöke, a Kúria kollégiumvezetői vagy helyetteseik, továbbá az OBT kijelölt tagja
értékelik, valamint meghallgatják a pályázót.
 (4) A pályázatot a pályázati határidő lejártától számított 45 napon belül kell elbírálni.
 (5) Az elbírálás eredményét 8 napon belül a pályázóval írásban kell közölni, a pályázó felett munkáltatói jogokat gyakorló
bíróság elnökének egyidejű értesítése mellett. 16. § (1) A koordinátor megbízatása megszűnik a 9. § (1) bekezdés a)–f ) pontja szerinti esetekben. Az OBH elnöke a koordinátor
megbízását különösen a  tárgyévi koordinátori beszámoló megismerését követően, a  koordinátori munkavégzés
értékelése nyomán vonhatja vissza.
(2) Amennyiben a koordinátor megbízása megszűnik, a helyére a folyamatosság biztosítása érdekében 30 napon belül
új pályázatot kell kiírni.
(3) A pályázat elbírálásáig a koordinátor feladatait az előre meghatározott helyettesítési rend szerint eljáró koordinátorhelyettes látja el.
17. § (1) A koordinátor feladata a szaktanácsadók tevékenységének irányítása és szervezése, a szaktanácsadók találkozóinak,
képzéseinek levezetése, továbbá a  szaktanácsadói hálózat képviselete, a  szaktanácsadói hálózat intranetes oldala
tartalmi szerkesztésének koordinálása és felügyelete.
(2) A  koordinátor meghatározza a  szaktanácsadói hálózat munkarendjét, ebben a  kapcsolattartás és a  feladatellátás
módját.
(3) A koordinátor a szaktanácsadói hálózat munkarendjét és éves munkatervét megküldi az OBH és a Kúria elnökének,
valamint közzéteszi a bíróságok központi intranetes honlapján.
(4) A koordinátor haladéktalanul bejelenti a megbízónak, ha valamelyik szaktanácsadó vagy koordinátor-helyettes nem
tesz eleget kötelezettségeinek, feladatai ellátásában akadályoztatva van, vagy vele szemben megszűnési ok áll fenn.
18. § (1) A koordinátor a szaktanácsadói hálózat éves működéséről írásbeli beszámolót nyújt be az OBH elnökéhez a tárgyévet
követő év február 20. napjáig.
(2) Az írásbeli beszámoló a tárgyévre vonatkozóan tartalmazza:
a) a szaktanácsadói hálózat tagjainak megjelölését;
b) a szaktanácsadói hálózat tagjai részére szervezett, a szaktanácsadók által elnyert külföldi tanulmányutak és
a részvételükkel lezajlott külföldi konferenciák rövid bemutatását;
c) a szaktanácsadók közreműködését a központilag szervezett bírósági képzéseken;
d) a szaktanácsadók közreműködését a regionális képzéseken, rendezvényeken és a hozzájuk tartozó bíróságokon
folyó ítélkezési tevékenység segítésében és
e) utalást arra, ha valamely szaktanácsadó nem tett eleget beszámolási kötelezettségének vagy egyébként
akadályoztatva van megbízásának ellátásában.
 (3) A  koordinátor a  beszámolóval együtt megküldi a  koordinátor-helyettesek és a  szaktanácsadók éves hálózati
tevékenységének értékelését.
 (4) A koordinátor a Bjt. 181. § (1) bekezdése szerinti kiegészítő pótlékra jogosult, amelynek mértéke az  illetményalap
30 százaléka.
 (5) A koordinátorra egyebekben a szaktanácsadókra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
11. Az európai jogi szaktanácsadók koordinátor-helyettesei 19. § (1) A koordinátor munkáját – a polgári-gazdasági, büntető-, közigazgatási, valamint munkajogi ügyszaknak megfelelően –
koordinátor-helyettes segíti.
(2) A koordinátor-helyettesek megbízására és a megbízás megszűnésére a 15. és 16. § rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a pályázat értékelésében a koordinátor is közreműködik.
(3) A  koordinátort a  koordinátor-helyettesek az  általa meghatározott rendben helyettesítik. A  helyettesítés rendjét
a koordinátor megküldi az OBH elnökének, aki azt közzéteszi a bíróságok központi intranetes honlapján. A koordinátor
a  helyettesítési rend megváltoztatása esetén haladéktalanul, a  törvénykezési szünetben történő helyettesítés
rendjéről a törvénykezési szünet kezdetét megelőzően tájékoztatja az OBH elnökét.
(4) A  koordinátor-helyettes a  Bjt. 181.  § (1)  bekezdése szerinti kiegészítő pótlékra jogosult, amelynek mértéke
az alapilletmény 20 százaléka.
(5) A koordinátor-helyettes a koordinátor által meghatározott módon segíti a 17. § (1)–(2) bekezdésben szereplő feladatok
ellátását, ügyszak szerint közreműködik a szaktanácsadók beszámolóinak feldolgozásában. A koordinátor-helyettes
a tárgyévet követő év január 20. napjáig az ügyszak munkájáról – a 18. § (2) bekezdés szerinti szempontok alapján –
összefoglalót készít a koordinátornak.
(6) A koordinátor-helyettesre egyebekben a koordinátorra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
12. A szaktanácsadói hálózat működtetésével kapcsolatos költségek viselése
20. § (1) A szaktanácsadói hálózat tagjait megillető, a munkáltató bíróságnál nem tervezett kiegészítő és idegennyelv-ismereti
pótlék fedezetét a bíróság kérésére a jogosultság alapját igazoló kinevezési okiratok megküldésével az OBH a fejezeti
kezelésű előirányzatok terhére átadja.
(2) A  koordinátori ülésre, a  szaktanácsadói konzultációra és a  szaktanácsadók részére szervezett képzésre történő
utazással kapcsolatos költség a  szaktanácsadói hálózat tagjának szolgálati helye szerinti bíróságot, minden más
költség az OBH-t terheli.
13. Átmeneti és záró rendelkezések 21. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló szabályzatról szóló 7/2013. (VII. 22.) OBH utasítás.
22. § (1) Az  utasítás hatálybalépése az  európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló szabályzatról szóló 7/2013. (VII. 22.)
OBH utasítás alapján fennálló szaktanácsadói, koordinátori és koordinátor-helyettesi megbízásokat nem érinti.
(2) Az utasítás hatálybalépésének időpontjában megbízással rendelkező szaktanácsadó a határozott idejű szaktanácsadói
megbízásának  lejártát követő  időszakra nyújthat be ugyanarra az  illetékességi területre újabb szaktanácsadói
pályázatot.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
22/2017. (VII. 18.) MvM rendelete a kihelyező szerv által támasztott szakmai követelményekről és azok teljesítéséről.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 3. és 4. alcím tekintetében a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (3a) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 5a.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya:
a) a  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére (a továbbiakban: EU ÁK) kihelyezésre kerülő
kormánytisztviselőre és kormányzati ügykezelőre,
b) a  2.  § (1)–(2)  bekezdése kivételével a  bármely külképviseletre részben vagy egészben európai uniós
feladatokat magában foglaló munkakörök ellátására kihelyezésre kerülő, a  külpolitikáért felelős miniszter
által vezetett minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőre és kormányzati
ügykezelőre, aki számára a  tartós külszolgálathoz kapcsolódó felkészítésről szóló kormányrendelet
az e rendelet szerinti európai uniós szakmai vizsga teljesítését előírta [az a) és b) pont alattiak a továbbiakban
együtt: kihelyezésre váró kormánytisztviselő]
terjed ki. 2. Az EU ÁK-ra történő kihelyezés szakmai vizsgakövetelményei
2. § (1) Az EU ÁK-ra való kihelyezés feltétele
a) az európai uniós szakmai vizsga (a továbbiakban: EU-s szakmai vizsga) legalább megfelelt eredménnyel való
letétele,
b) a  külpolitikáért felelős miniszter által rendeletben szabályozott – a  külképviseletekről és a  tartós
külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Külszoltv.) 14. § (2) bekezdés b) pontja szerinti –
külügyi szakmai vizsga legalább megfelelt eredménnyel való letétele,
c) a gazdasági főigazgató, a gazdasági felelős, valamint a gazdasági ügyintéző munkakörbe történő kihelyezés
esetében – az  a) és a  b)  pontban foglaltakon túl – a  tartós külszolgálathoz kapcsolódó felkészítésről szóló
kormányrendelet szerinti külképviseleti gazdálkodási ismeretek vizsga letétele,
d) a betöltésre kerülő munkakörtől függően – az a) és a b) pontban foglaltakon túl – a  tartós külszolgálathoz
kapcsolódó felkészítésről szóló kormányrendelet szerinti titkos ügyiratkezelői vagy rejtjelezői vizsga letétele.
(2) Nem kell eleget tenni az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti szakmai vizsgakövetelményeknek, ha a  kihelyezésre
váró kormánytisztviselő e  kötelezettségeknek korábbi tartós külszolgálata okán vagy más okból korábban már
eleget tett.
(3) Az  EU-s szakmai vizsga letétele alól mentesül – a  4.  § (4)  bekezdésében foglalt kivétellel – az  a  kihelyezésre váró
kormánytisztviselő, aki az  EU ÁK-n legalább két évig külszolgálatot teljesített, továbbá az, akinek a  kihelyezését
az Országgyűlés Európai ügyek bizottsága a meghallgatását követően jóváhagyja.
(4) A (2) bekezdés rendelkezéseit az európai uniós szakmai vizsga tekintetében az 1. § b) pontja szerinti személyekre is
alkalmazni kell.
3. Az EU-s szakmai vizsga célja, tartalma 3. § Az EU-s szakmai vizsga célja, hogy a kihelyezésre váró kormánytisztviselő az általános és szakmaspecifikus európai
uniós feladatok ellátásához nélkülözhetetlen ismereteket elsajátítsa, és a megszerzett tudásról számot adjon.
4. § (1) Az EU-s szakmai vizsga tantárgyai:
a) A Miniszterelnökség és a kormányzat igazgatása,
b) Európai uniós intézmények, döntéshozatal, koordináció,
c) Coreper II. ismeretek: bel- és igazságügy, gazdaságpolitika, kereskedelempolitika és külkapcsolatok,
d) Coreper I. ismeretek: ágazati politikák.
(2) A diplomata munkakörbe kihelyezésre váró kormánytisztviselő az  (1) bekezdés szerinti valamennyi vizsgatárgyból
vizsgát tesz (a továbbiakban: komplex vizsga).
(3) Az adminisztratív és technikai munkakörbe kihelyezésre váró kormánytisztviselő az (1) bekezdés a) és b) pontjában
szereplő tárgyakból vizsgázik (a továbbiakban: részleges vizsga).
(4) A  diplomata munkakörbe való átsoroláshoz újabb EU-s szakmai vizsga letétele szükséges. Ennek keretében
az érintett kihelyezésre váró kormánytisztviselő az (1) bekezdés c)–d) pontja szerinti vizsgatantárgyakból álló vizsga
letételére köteles.
5. § A tananyagokat évente egy alkalommal, legkésőbb október 31-ig felül kell vizsgálni. A  vizsgaanyag a  vizsgát
megelőző egy hónapon belül nem változtatható meg.
4. Az EU-s szakmai vizsgáztatást végző vizsgabizottság, az EU-s szakmai vizsgára való felhívás,
felkészülés és vizsga
6. § (1) Az  EU-s szakmai vizsgát vizsgabizottság előtt kell letenni. A  vizsgabizottság az  elnökből és a  tagokból áll.
A  vizsgabizottság elnöke az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
európai uniós ügyekért felelős politikai vezetője (a továbbiakban: EU ÁT), akit az  európai uniós ügyekért felelős
szakmai vezető helyettesíthet. A  vizsgabizottság tagjai az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter
által vezetett minisztérium egyes vizsgatárgyakért felelős szervezeti egységeinek vezetői által kijelölt egy-egy
vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselői.
(2) Az (1) bekezdés szerinti személyeken kívül az EU-s szakmai vizsgán részt vesz az európai uniós ügyek koordinációjáért
felelős miniszter által vezetett minisztériumon belül az  EU ÁK személyügyi feladatait ellátó szervezeti egység
(a továbbiakban: ÁVF) kijelölt munkatársa, aki ellátja a vizsgával kapcsolatos titkári feladatokat.
(3) A vizsgabizottság elnöke és tagja nem lehet a vizsgázó Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozója.
 (4) Az  1.  § b)  pontja szerinti vizsgázó esetében meghívott bizottsági tagként részt vehet a  külpolitikáért felelős
miniszter által kijelölt vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő.
 (5) Szakdiplomataként kihelyezésre kerülő vizsgázó esetében meghívott vizsgabizottsági tagként részt vehet
a Külszoltv. 11. § (4) bekezdése szerinti szakminiszter által kijelölt, vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő.
7. § A vizsgázókat az ÁVF az EU-s szakmai vizsga időpontját megelőzően – lehetőség szerint legalább egy hónappal –
írásban értesíti. Az  írásbeli értesítés tartalmazza a  vizsga időpontját, helyszínét, a  vonatkozó szabályokat, a  vizsga
menetét, a tananyagok elérhetőségét és a konzultációs lehetőséget.
8. § (1) Az  EU-s szakmai vizsgára való felkészülés önállóan történik, az  elektronikusan rendelkezésre bocsátott tananyag
alapján. Igény esetén az egyes vizsgatárgyakért felelős szervezeti egységek konzultációt biztosítanak.
(2) A  konzultáción való részvétel idejére a  munkáltatói jogkör gyakorlója a  vizsgázót mentesíti a  munkavégzési
kötelezettség alól.
9. § (1) A vizsgázó a vizsgát legfeljebb két alkalommal elhalaszthatja. A halasztási kérelmet legkésőbb a vizsgát megelőző
munkanapon 12.00 óráig kell írásban megküldeni az ÁVF részére.
(2) Ha a vizsgázó a vizsgán nem jelenik meg, és a vizsga halasztását az (1) bekezdés szerint előzetesen nem kérelmezte,
a hiányzását igazoló okiratot a vizsganapot követő három munkanapon belül köteles megküldeni az ÁVF-nek.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelem, illetve a  (2)  bekezdés szerinti igazolás hiányában a  vizsgát sikertelennek kell
tekintetni.
(4) Ha a  vizsgázó az  (1) és a  (2)  bekezdés szerint az  EU-s szakmai vizsgát két alkalommal elhalasztotta, harmadik
alkalommal köteles azt teljesíteni. Ha a vizsgázó harmadik alkalommal sem jelenik meg, a vizsgát sikertelennek kell
tekinteni.
10. § (1) A  vizsgázó köteles a  vizsgáról szóló értesítésben megjelölt időpontban a  vizsga helyszínén megjelenni. Ha
a  vizsgázó az  értesítésben megjelölt időponthoz képest 15 perc eltelte után jelenik meg a  vizsga helyszínén, és
a késést előzetesen nem jelzi, a vizsgát nem teheti le, a vizsga sikertelennek minősül.
(2) A  vizsga megkezdése előtt a  vizsgázó érvényes személyazonosság igazolására alkalmas okmány felmutatásával
a vizsga helyszínén igazolja személyazonosságát. Ha a vizsgázó személyazonosságát nem tudja igazolni, nem vehet
részt a  vizsgán, és a  vizsgáját halasztottnak kell tekinteni. Ha a  vizsgázó a  halasztási lehetőségeit már kimerítette,
vagy arra a 13. § (2) bekezdése alapján nincs lehetősége, a vizsgát sikertelennek kell tekinteni.
11. § (1) Az EU-s szakmai vizsga szóbeli vizsga.
 (2) A vizsgázó vizsgatárgyanként egy-egy tételt húz, amelyeket írásban dolgoz ki, majd szóban fejt ki.
 (3) A  vizsgán segédeszköz használata nem megengedett. Segédeszköz használata a  vizsga felfüggesztését és „nem
megfelelt” eredményt von maga után. 12. § (1) A  vizsgabizottság tagjai a  vizsgázók teljesítményét vizsgatárgyanként értékelik. Az  egyes vizsgatárgyakból elért
eredmény lehet
a) kiválóan megfelelt (5 pont),
b) jól megfelelt (4 pont),
c) megfelelt (3 pont) vagy
d) nem felelt meg.
(2) A  vizsga eredményét a  vizsgatárgyak minősítésének számtani átlaga határozza meg a  kerekítés általános
szabályainak figyelembevételével.
(3) A  (2)  bekezdésétől eltérően sikertelen a  vizsga, ha a  vizsgázó valamely vizsgatárgyból az  (1)  bekezdés d)  pontja
szerinti eredményt éri el.
(4) A vizsgabizottság a vizsga letételének napján közli az eredményt a vizsgázókkal.
13. § (1) Sikertelen vizsga – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – egy alkalommal ismételhető.
 (2) Sikertelen vizsga esetén az  ÁVF ismételt vizsgára hívja fel a  vizsgázót úgy, hogy a  felhívást legalább a  vizsga
időpontját megelőzően öt munkanappal közölni kell. A  sikertelen vizsgát követően kitűzött vizsga elhalasztására
nincs lehetőség.
(3) Az  EU ÁT – az  (5)  bekezdésben meghatározott kivétellel – méltányosságból további egy vizsgalehetőséget
engedélyezhet.
(4) Az ismételt EU vizsgát valamennyi, a vizsgázó számára a 4. § szerinti előírt vizsgatárgyból le kell tenni, ha
a) a vizsgázó halasztott,
b) a vizsga a 9. § (3) és (4) bekezdése vagy a 10. § alapján sikertelennek minősül, vagy
c) a vizsgázó a vizsgán legalább két vizsgatárgyból nem felelt meg.
Egyéb esetben csak azt a  vizsgatárgyat kell megismételni, amelyikből a  vizsgázó a  12.  § (1)  bekezdés d)  pontja
szerinti eredményt érte el.
(5) A 9. § (3) és (4) bekezdése és a 10. § szerinti sikertelen vizsgát követő sikertelen ismételt vizsga esetén a (3) bekezdés
szerinti méltányosság nem alkalmazható.
(6) Két – vagy a  (3)  bekezdésben meghatározott esetben három – sikertelen vizsga esetén a  vizsgázó az  utolsó
sikertelen vizsga időpontjától számított egy évig nem tehet EU-s vizsgát, nem nyújthat be pályázatot külszolgálatra,
továbbá a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény által előírt eseteket kivéve nem vehet részt az  európai uniós
ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által támogatott képzésben.
14. § (1) A vizsgabizottság titkára valamennyi vizsgázó EU-s szakmai vizsgájáról az 1. melléklet szerinti jegyzőkönyvet készít,
amit a vizsgabizottság elnöke és tagjai írnak alá.
(2) Az  ÁVF a  sikeres vizsgáról a  helyszínen kiállítja a  2.  melléklet szerinti tanúsítványt, amelynek eredeti példányát
a  vizsgázó kapja meg. A  tanúsítvány másolata és a  jegyzőkönyv eredeti példánya a  vizsgázó személyi anyagába
kerül.
5. Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
 (2) A  külpolitikáért felelős miniszter külügyi szakmai vizsgáról szóló rendeletének hatálybalépéséig az  EU ÁK-ra
diplomataként kihelyezésre kerülő személyek külügyi szakmai vizsgájának letételére a  külpolitikáért felelős
miniszter e rendelet kiadásakor hatályos, vonatkozó utasítása szerint kerül sor.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1876/2013. (XI. 28.) Korm. határozata az Új Széchenyi Terv egészségre nevelő és szemléletformáló életmódprogramok fejlesztését célzó TÁMOP-6.1.2/13/1-2 kódszámú pályázataival összefüggő többletkapacitások előzetes befogadásáról.
A Kormány – az  egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 11.  § (1)  bekezdése
alapján – az  Új Széchenyi Terv egészségre nevelő és szemléletformáló életmódprogramok fejlesztését célzó
csoportos dohányzás leszokás-támogató szolgáltatások fejlesztését célzó pályázatok kapcsán az  1.  mellékletben
meghatározott többletkapacitások előzetes befogadását jóváhagyja, azzal, hogy az  előzetesen befogadott
többletkapacitások finanszírozási igénye nem haladhatja meg a  Kormány által a  2014–2017. évekre jóváhagyott
költségvetési keretszámokat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2018. (XII. 19.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Mernyei Ákos Pétert a 2018. december 15. napjától
2020. december 14. napjáig terjedő időre a  kormányzati ágazati politikák és a  kormányzati közpolitika
összehangolásával kapcsolatos feladatok ellátására miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében figyelemmel kíséri az egyes szakpolitikai területeken
történő jog- és stratégiaalkotást, valamint elősegíti az ágazati politikák és a kormányzati közpolitika összhangjának
biztosítását, ennek keretében
a) nyomon követi a  kormányzati döntéshozatali fórumokra benyújtani tervezett jog- és stratégiaalkotási
javaslatokat,
b) véleményezi azoknak az  egymással, valamint a  kormányzati közpolitikai irányokkal és tervekkel való
összhangját,
c) kapcsolatot tart egyes ágazati és ágazatközi szereplőkkel és érdekképviseletekkel a stratégiai tervezés kellő
biztosítása érdekében,
d) figyelemmel kíséri más európai uniós tagállamok ágazati és közpolitikai stratégiaalkotását és e  stratégiák
megvalósulását, a más államokban azonosított jó gyakorlatoknak a hazai köz- és szakpolitikai tervezés során
történő lehetőség szerinti alkalmazása érdekében.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter a parlamenti és stratégiai államtitkár útján
irányítja.
4. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztos tevékenységéért díjazásban nem részesül.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában egyfős titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
408/2015. (X. 5.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Thai Chun rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Kambodzsai Királyság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2015. szeptember 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2018. CIX. törvény a Magyarország és a Kínai Népköztársaság között a Fudan Egyetem magyarországi felsőoktatási tevékenységének támogatásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország és a Kínai Népköztársaság között a Fudan Egyetem
magyarországi felsőoktatási tevékenységének támogatásáról szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG ÉS A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT A FUDAN EGYETEM
MAGYARORSZÁGI FELSŐOKTATÁSI TEVÉKENYSÉGÉNEK TÁMOGATÁSÁRÓL
Magyarország és a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban „Felek”) a két állam közötti felsőoktatási együttműködés
ösztönzése és elősegítése érdekében, felismerve mindazon előnyöket, amelyekre kölcsönösen szert tehetnek,
oktatási kapcsolataik fejlesztése érdekében a következőkről állapodnak meg:
1. Cikk
A Fudan Egyetem magyarországi oktatási tevékenységének támogatása
A Felek biztosítják a  Fudan Egyetem magyarországi oktatási tevékenységének támogatását a  kölcsönös
érdeklődésre számot tartó területeken, különösen a  gazdaságtudományok, társadalomtudomány és informatika
képzési területeken.
A Felek kijelentik, hogy a  Fudan Egyetem a  Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló akkreditációja keretében
adja ki a  felsőoktatási fokozatot adó okleveleket a  Fudan Egyetem magyarországi képzéseiben részt vevő
hallgatóinak.
A Felek az  oktatási együttműködéssel kapcsolatos kérdések támogatása érdekében vállalják egy szakmai
kapcsolattartó pont kijelölését.
2. Cikk
A Fudan Egyetem jogi státusza
A Felek megállapítják, hogy a Fudan Egyetem a Kínai Népköztársaságban államilag elismert, Shanghai tartományi
jogú városban székhellyel rendelkező felsőoktatási intézmény.
A Felek megállapítják továbbá, hogy a  Fudan Egyetem által jelen megállapodás alapján Magyarország területén
folytatni kívánt képzés a  Kínai Népköztársaság által államilag elismert felsőoktatási fokozatot adó képzésnek,
a  képzésre tekintettel kiállított oklevél a  Kínai Népköztársaság által államilag elismert felsőoktatási fokozatot adó
oklevélnek felel meg.
A Felek megállapítják és kijelentik, hogy a  Fudan Egyetem a  Magyarországon történő működéshez a  származási
ország jogrendszere szerint szükséges jogi felhatalmazással rendelkezik.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-i ülésnapján fogadta el.
3. cikk
A jelen Megállapodás végrehajtásáért felelős szervek
A jelen Megállapodásban (továbbiakban: „Megállapodás”) foglaltak végrehajtásáért felelős szervek:
a. Magyarország nevében az Innovációs és Technológiai Minisztérium,
b. a Kínai Népköztársaság nevében a Fudan Egyetem.
4. cikk
A Felek által alkalmazott jogszabályok és rendelkezések
A Felek a  jelen Megállapodást és az  abból fakadó intézkedéseket saját nemzeti jogszabályaik és rendelkezéseik
alapján teljesítik és értelmezik.
Magyarország mindent megtesz annak érdekében, hogy a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
eljárásokat 2019. február végéig lefolytassa.
5. cikk
A Megállapodás érvényessége
Jelen Megállapodás az  azt követő harmincadik (30.) napon lép hatályba, hogy a  Felek kölcsönösen kézhez vették
a szükséges belső jogi eljárások lefolytatásáról szóló, diplomáciai úton megküldött írásos értesítést.
Jelen Megállapodás a Felek kölcsönös írásbeli megegyezésével módosítható. A Megállapodás mindaddig érvényben
marad, ameddig valamely fél a másikat írásban értesíti felmondási szándékáról. Ebben az esetben a Megállapodás
az értesítés napját követő első naptári év harmincadik (30.) napjától veszti hatályát.
Készült 2018. november 12. napján 2 (kettő) eredeti példányban magyar, kínai és angol nyelven, mindhárom szöveg
egyformán hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 5. cikk első bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  innovációért és technológiáért felelős miniszter
gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke