text:
54/2011. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 292/2009. (VI. 23.) OVB határozatát megsemmisíti, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 292/2009. (VI. 23.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amelyen
a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az országgyűlési választásokon az egyéni választókerületekben
a független jelöltet pártok kampányukkal és anyagiakkal ne támogathassák?” Az OVB megállapította, hogy
az aláírásgyűjtő íven feltett kérdés megfelel a népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, ezért hitelesíthető.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2009. évi 85. számában, 2009. június 23-án jelent meg, az OVBh. ellen a választási eljárásról
 szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerinti határidőn belül két kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz. Az első kifogás a népszavazásra feltenni kívánt kérdés egyértelműségét kifogásolta,
a kifogást tevő álláspontja szerint a „kampányukkal és anyagiakkal” fordulat két, egymásból nem következő
jogalkotásra kötelezné az Országgyűlést. Az Alkotmány 61. § (1) bekezdésének sérelmét pedig azáltal okozhatná
a népszavazás, hogy tilalmazottá válna pl. valamely párt vezetőjének olyan beszédet tartani, amelyben valamely
független képviselő támogatására szólítaná fel hallgatóságát. A másik kifogást tévő azért kérte az OVBh. „törlését”,
mert véleménye szerint a feltenni kívánt kérdés az Alkotmány 3. § (2) bekezdését sérti.
Az Alkotmánybíróság a kifogásokat – azok tartalmi azonosságára tekintettel – az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü határozat (ABK 2009, január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány rendelkezései:
„3. § (2) A pártok közreműködnek a népakarat kialakításában és kinyilvánításában.”
„61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás és a szólás szabadságához, továbbá
a közérdekű adatok megismeréséhez, valamint terjesztéséhez.”
2. Az Nsztv. szerint:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
3. A Ve. hivatkozott rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt
megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogások megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjának megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben
jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt
vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítése során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen válaszolni (választópolgári
egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés
b) pontjában foglalt jogkörét – Alkotmányban szabályozottan – korlátozza, mivel az Országgyűlés köteles
az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, akkor
milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004.
(VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB
határozat, ABH 2008, 695, 703.]
„Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven egymás mellett több kérdés oly módon való
szerepeltetése, hogy az ajánlási jogával élni kívánó választópolgár azokra egyenként, külön-külön nem tud
egyértelmű választ adni és egyben a kérdések közül választani, az Alkotmány 2. § (2) bekezdése mellett az Alkotmány
2. § (1) bekezdése alapján, a jogbiztonság érdekében megfogalmazott általános eljárási alapelvekkel is ütközik:
mindenekelőtt a népszavazás tisztaságának megóvása, a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás értékei
sérülhetnek.” [32/2001. (VII. 11.) AB határozat, ABH 2001, 287, 295.]
Az Alkotmánybíróság nem tekintett egyértelműnek olyan kérdéseket, amelyekben „az aláírásgyűjtő íven egy kérdő
mondat szerepel ugyan, de e mondat két vagy több alkérdést tartalmaz. Önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven
szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség
követelményét. Ha azonban a kérdés több olyan alkérdésből áll, amelyek ellentmondanak egymásnak, amelyek
egymáshoz való viszonya nem egyértelmű vagy amelyek nem következnek egymásból, illetve amelyek tartalmilag
egymáshoz nem kapcsolódnak, nemcsak az Nsztv. 13. § (1) bekezdése sérül, hanem csorbul az Alkotmány 2. §
(2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz való jog is. Minthogy a több, egymásnak ellentmondó vagy egymásból nem
következő, illetve tartalmát tekintve egymástól eltérő alkérdést tartalmazó kérdés a szavazólapon is egy kérdésként
jelenik meg, a közvetlen politikai részvétel joga nemcsak az ajánlási joggal összefüggésben, hanem a szavazáskor is
csorbul.” [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 399, 405.]
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a „kampányukkal és anyagiakkal” fordulat együttállása miatt
a választópolgárok nem dönthetnek akként, hogy csak az egyik feltételt támogassák ajánlásukkal. Mivel
a választópolgár csak abban az esetben tudja aláírásával támogatni a kérdés népszavazásra bocsátását, ha mind
a kampánnyal és anyagiakkal való támogatás kizárását kezdeményező kérdés-részre igennel válaszol – amennyiben
élni kíván az Alkotmány 70. § (1) bekezdésében biztosított jogával és részt vesz a népszavazáson – nem tudja választói
akaratát megfelelő módon kinyilvánítani. Ezért a feltenni kívánt kérdés sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdését.
Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az Nsztv. 13. §- ába ütközése miatt az OVB határozatát megsemmisítette,
a kifogásokban foglalt további indokok megalapozottságát nem vizsgálta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2012. (VII. 16.) HM utasítása a Magyar Honvédség önkéntes tartalékos rendszeréhez kapcsolódó tájékoztatási és kapcsolattartási, valamint a munkáltatói kompenzációs rendszer működtetésével összefüggő egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontjára tekintettel az alábbi
utasítást adom ki. 1. Az utasítás hatálya 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire,
valamint az önkéntes tartalékos katonákra terjed ki.
2. A tartalékos rendszerrel kapcsolatos tájékoztatás 2. §
(1) Az önkéntes tartalékos szolgálat iránt érdeklődők és
az önkéntes tartalékos szolgálatra jelentkezők tájékoztatásáért, az érdeklődőkkel, a jelentkezőkkel, valamint a jelentkezők munkáltatóival történő kapcsolattartásért az MH
Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
(a továbbiakban: MH HKNYP) lakóhely szerint illetékes
katonai igazgatási központjai, toborzó és érdekvédelmi
központjai, valamint katonai igazgatási és érdekvédelmi
irodái (a továbbiakban együtt: katonai igazgatási szerv) felelősek.
(2) A HM Sajtóiroda (a továbbiakban: HM SI) biztosítja
az MH HKNYP, valamint a katonai szervezetek által megküldött általános, és a felvételi eljárás menetéről szóló információk alapján a HM hivatalos honlapján (a továbbiakban: a honlap) az önkéntes tartalékos szolgálattal kapcsolatos tájékoztatók naprakészségét.
3. § (1) A HM SI által egységesített formátumú, a katonai
szervezeteket bemutató oldalakon megjelenő információk
frissítéséért az adott katonai szervezet a felelős.
(2) A katonai szervezetek a honlapon szereplő információk frissítését – az esetleges változásukat követő 8 napon
belül – megküldik a HM SI-nek.
(3) Az adatszolgáltatást az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szervezetek első alkalommal az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül teljesítik.
4. § (1) Az MH HKNYP – az önkéntes tartalékost fogadó
katonai szervezetekről szóló – prospektusokkal, ismertetőkkel történő ellátásáról a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) gondoskodik.
A kiadványok elkészítése a katonai szervezetek által szolgáltatott adatok alapján történik.
(2) Az önkéntes tartalékos katona szolgálati viszonyával, jogaival és kötelezettségeivel, járandóságával, a tényleges szolgálattal, kiképzéssel kapcsolatos aktuális információkról, történésekről, lehetőségekről történő személyes tájékoztatás végrehajtásáért – szükség esetén az érintett HM szervek, katonai szervezet együttműködésével –
az MH HKNYP felelős.
3. Adatkezelés, kapcsolattartás 5. § (1) Az önkéntes tartalékossal, annak munkáltatójával,
valamint az állományilletékes katonai szervezetével történő kapcsolattartásért, illetve – az egyéb jogszabályban
rögzített feltételek teljesülése esetén – a munkáltató elismerésére vonatkozó javaslattételért az MH HKNYP felelős.
(2) A kapcsolattartás során az önkéntes tartalékos katona megadott adatainak változására, valamint a kérelmekre
vonatkozó formanyomtatványokat az MH HKNYP a
2. mellékletben található tartalmi követelményeknek megfelelően állítja össze.
(3) A postai úton benyújtott kérelemhez mellékelt eredeti közokiratról vagy teljes bizonyító erejű magánokiratról, illetve a személyes megjelenés esetén a bemutatott igazolásról az MH HKNYP vagy a katonai igazgatási szerv
másolatot készít, és az eredetit a következő személyes
megjelenéskor visszaadja.
(4) Az őrzés-védelmi feladatot ellátó önkéntes védelmi
tartalékos esetén az adatbejelentés közvetlenül az állományilletékes, vagy az őrzött katonai szervezet személyügyi szervénél is történhet, amely ezt követően 5 napon
belül tájékoztatja az MH HKNYP-t.
6. § (1) Az MH HKNYP a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 5. számú mellékletében felsorolt
adatokban bekövetkezett változások bejelentésével kapcsolatos információkat gyűjti, rendszerezi és nyilvántartja,
valamint minden hét utolsó munkanapján megküldi az állományilletékes katonai szervezeteknek a személyügyi
alapnyilvántartás pontosítása céljából.
(2) A békeidőszakban végrehajtandó, előre megtervezett tényleges szolgálatra történő behívás átütemezésére
vonatkozó – akár az önkéntes tartalékostól, akár a munkáltatótól érkező – kérelmet annak benyújtását követő 3 munkanapon belül az MH HKNYP továbbítja a katonai szervezet részére.
(3) Az MH HKNYP az önkéntes tartalékos szolgálati viszonyával, jogaival és kötelezettségeivel, járandóságaival,
a szolgálattal, a kiképzéssel kapcsolatos kérdések feltételét, információkkal kapcsolatos kéréseket nyilvántartja, és
a kérés nyilvántartásba vételét követő 8 napon belül megválaszolja.
(4) A katonai szervezet az MH HKNYP (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatása alapján, annak beérkezésétől számított 8 napon belül pontosítja a személyügyi
alapnyilvántartást.
(5) A tényleges szolgálatát töltő önkéntes tartalékos
– személyügyi alapnyilvántartásban nyilvántartott – adatainak változását az MH HKNYP a nyilvántartásba történő
betekintéssel követi figyelemmel. Azon változó adatokról
és információkról, amelyek a nyilvántartásban nem kerülnek rögzítésre, a katonai szervezet minden hét utolsó munkanapján értesítést küld az MH HKNYP részére. Az MH
HKNYP – a személyiségi jogok figyelembe vételével –
a munkáltatót is érintő adatok változásáról 8 napon belül
értesítést küld a munkáltató részére.
7. § Az MH HKNYP az alábbiakról tájékoztatja a munkáltatót:
a) a munkavállaló behívásának időpontja és tervezett
időtartama,
b) a honvédelmi partnerséghez kapcsolódó információk, c) az önkéntes tartalékos munkáltatójának központi ünnepségre vagy rendezvényre történő meghívása,
d) a munkáltatót érintő, a tartalékos rendszerrel összefüggő jogszabályváltozásokról.
8. § (1) Az önkéntes tartalékos, illetve munkáltatója központi ünnepségre – a HVK SZCSF elismerésben részesülőkre vonatkozó adatszolgáltatása alapján –, vagy rendezvényre történő meghívása az MH HKNYP feladata, az önkéntes tartalékos esetében a katonai szervezet egyidejű tájékoztatásával.
(2) Az önkéntes tartalékos vagy munkáltatója katonai
szervezet által rendezett ünnepségre, vagy rendezvényre
történő meghívása – a katonai szervezet rendezvény előtt
legalább 21 nappal történő adatszolgáltatása alapján – az
MH HKNYP feladata. Az őrzés-védelmi feladatot ellátó
önkéntes védelmi tartalékos esetében a meghívást – az MH
HKNYP tájékoztatása mellett – a katonai szervezet is végrehajthatja.
(3) Az ünnepségre vagy rendezvényre szóló meghívót
úgy kell továbbítani, hogy az legkésőbb a tervezett ünnepség vagy rendezvény előtt 15 nappal a címzetthez megérkezzen és biztosított legyen, hogy a részvételi szándékát a
meghívott legkésőbb 8 nappal a tervezett ünnepség vagy
rendezvény előtt jelezni tudja az MH HKNYP-nek, amely
azt továbbítja a meghívó szervezetnek.
9. § (1) A katonai szervezeteknél tervezett önkéntes tartalékos felkészítések várható időpontjait – a HVK Kiképzési
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKCSF) által
megküldött adatok alapján – az MH HKNYP küldi meg a
HM SI részére a tárgyévet megelőző év utolsó negyedévében.
(2) A HVK KIKCSF bedolgozása tartalmazza a kiképzési évre és az azt követő év első negyedévére tervezett kiképzési feladatokat.
(3) A HM SI gondoskodik a tervezett kiképzésre és behívásokra vonatkozó, jogszabályban előírt adatok honlapon történő megjelenítéséről.
4. Az önkéntes tartalékos rendszerhez kapcsolódó
informatikai alrendszer előkészítésének feladatai
10. § (1) Az önkéntes tartalékos szolgálat iránt érdeklődők általános tájékoztatása, az MH önkéntes tartalékos állományú katonái és munkáltatóik részére történő információk
biztosítása, valamint az MH és az önkéntes tartalékosok,
illetve munkáltatóik kapcsolattartása biztosításának előkészítése, az önkéntes tartalékos és munkáltatói adatainak
nyilvántartása érdekében ki kell alakítani az önkéntes tartalékos rendszerhez kapcsolódó kapcsolattartási és nyilvántartási alrendszert (a továbbiakban: informatikai alrendszer).
(2) A HVK SZCSF és az MH HKNYP – a HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM HPF) és a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatallal (a továbbiakban:
HM KPH) együttműködésével – 2012. július 15-ig meghatározza az informatikai alrendszerrel szemben támasztott
alkalmazói Igényeket.
(3) A HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) 2012.
szeptember 30-ig kidolgozza az informatikai alrendszer
hadműveleti követelményrendszerét.
(4) Az MH Támogató Dandár és a HM KPH 2012. december 14-ig kidolgozza az informatikai alrendszer műszaki követelményrendszerét is tartalmazó részletes elgondolást.
(5) A részletes elgondolásban a fejlesztés idő, valamint
a költségvetés lehetőségeinek figyelembevételével javaslatot kell tenni:
a) az informatikai alrendszer felépítésére,
b) az alkalmazói igények kielégítésének módjára,
c) az alkalmazásba vétel ütemezésére,
d) a megvalósítás és működtetés erőforrásigényére (sze
mélyi, pénzügyi, egyéb),
e) a működtetés egyéb feltételeire.
(6) Az informatikai alrendszer kiépüléséig, amennyiben
a kapcsolattartás elektronikus úton nem lehetséges, az levélben, telefonon, vagy személyes megjelenéssel történik.
5. A munkáltatói megállapodás 11. § (1) A katonai igazgatási szerv a tájékoztatóval, a regisztrációs lap kitöltetésével, valamint az önkéntes tartalékos szerződés megkötéséhez szükséges okmányok listájának átadásával egy időben – amennyiben a jelentkező nyilatkozata szerint van munkáltatója – átadja a jelentkező részére az 1. melléklet szerinti Munkáltatói megállapodást,
és a munkáltató részére készült általános tájékoztatót.
(2) A munkáltató által kitöltött, visszaküldött Munkáltatói megállapodást a katonai igazgatási szerv az érintett
személyi anyaggyűjtőjébe helyezve továbbítja az MH
HKNYP részére.
(3) Amennyiben az önkéntes tartalékossal szerződéskötésre kerül sor, az állományilletékes parancsnok a személyi anyaggyűjtővel megküldött Munkáltatói megállapodást az MH HKNYP által történt adatszolgáltatás alapján a
munkáltatóval megköti, azt 15 napon belül megküldi a
munkáltató részére.
(4) Az állományilletékes katonai szervezet a Munkáltatói megállapodás munkavállalóra vonatkozó tartalmát rögzíti a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR).
(5) A munkáltató személyében bekövetkezett változás
esetén az állományilletékes parancsnok az MH HKNYP-n
keresztül felveszi a kapcsolatot az új munkáltatóval, felkéri a Munkáltatói megállapodás kitöltésére, ezt követően a (3), (4) bekezdésekben és a 12. §-ban leírtak alapján
jár el.
12. § Az önkéntes tartalékossal történő szerződéskötésről,
szerződésbontásról és a munkáltatóval történő megállapodás megkötéséről az érintett katonai szervezet 5 napon belül tájékoztatja a HM KPH-t és az MH HKNYP-t.
6. A kompenzáció folyósítása 13. § (1) A kompenzáció utalásának előfeltételeként az aláírt
Munkáltatói megállapodás, valamint a katonai szervezet
által kitöltött és a HM KPH részére megküldött rendszeresített adatlap alapján a HM KPH rögzíti a munkáltató adatait a HM KGIR FIN rendszer partnertörzsében.
(2) A kompenzáció folyósítása a tényleges katonai szolgálat megkezdését követően havi elszámolásban (utólagos
finanszírozással), a jogosultság alapjául szolgáló hónapot
követő hó 15. napjáig banki átutalással kerül végrehajtásra.
(3) A munkáltatói kompenzáció folyósítását az állományilletékes katonai szervezet hajtja végre.
(4) A kompenzáció mértékének meghatározása érdekében a HM KPH tájékoztatja a katonai szervezeteket a Központi Statisztikai Hivatal által publikált féléves, vagy éves
ágazati, a fizikai és a szellemi foglalkozásúak együttes
adatait tartalmazó átlagkeresetekről.
7. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség önkéntes tartalékos rendszere informatikai alrendszerének létrehozásával kapcsolatos feladatokról szóló 60/2010. (V. 20.) HM
utasítás.
(3) Az utasításban meghatározott formanyomtatványok
adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
15. § Az utasítás hatálybalépését megelőzően szerződött önkéntes tartalékosok munkáltatói részére a Munkáltatói
megállapodást ezen utasítás hatálybalépését követő 8 napon belül küldi meg az MH HKNYP.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
8/2018. (X. 11.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. október 1. napjától 2019. március 31. napjáig
dr. Lengyel Györgyit egészséggazdaságért, Szegeden a központi költségvetésből nyújtott támogatásból megvalósuló
beruházások tudománypolitikai koordinációjáért, valamint a  szegedi Science Park mint az egyetemre alapuló
tudásszolgáltató központ fejlesztésének koordinációjáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a feladatkörébe tartozó jogszabálytervezetek és vezetői
döntések szakmai előkészítéséért és végrehajtásáért, összehangolja az abban közreműködő szervezeti egységek
munkáját, ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét a feladatköre szerint illetékes állami vezetőkkel szoros együttműködésben végzi.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét – a gazdaságstratégiáért és -szabályozásért felelős államtitkár útján – a miniszter
irányítja.
4. § (1) A miniszteri biztos tevékenységéért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.)
3. § (1) bekezdés 6. pontjában meghatározott juttatásokra jogosult.
(2) A miniszteri biztos a Korm. r. 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti juttatás igénybevételére nem jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
17/2008. (VI. 3.) KvVM rendelete a Szénás-hegycsoport Európa diplomás terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény
85. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Környezet- és Természetvédelmi Hivatal
elnökének 9/1978. OKTH számú határozatával védetté nyilvánított, valamint a Budai Tájvédelmi Körzet védettségének
fenntartásáról szóló 125/2007. (XII. 27.) KvVM rendelettel
fenntartott védettségű Budai Tájvédelmi Körzet részét képező, az 1. mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen 1748,82 ha kiterjedésű Szénás-hegycsoport Európa diplomás terület természetvédelmi kezelési
tervét az 5. melléklet szerint állapítom meg.
(2) A Szénás-hegycsoport Európa diplomás terület „A”
kezelési övezetének ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számait és erdőtervi jeleit a 2. melléklet, „B” kezelési övezetének ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számait és erdőtervi
jeleit a 3. melléklet, „C” kezelési övezetének ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számait a 4. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
16/2009. (III. 13.) HM utasítása a honvédelmi szervezetek jogi képviseletének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a honvédelmi szervezetek jogi képviseletének rendjéről a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint
felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség önálló jogi személyiséggel rendelkező katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek).
(2) Jelen utasítás alkalmazásában peres ügyön a polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) XIX. fejezete szerinti fizetési meghagyásos eljárást is érteni kell.
2. § (1) A honvédelmi szervezetek bíróság vagy más hatóság
előtti jogi képviseletének ellátásáról – a (3)–(5) bekezdésekben foglaltak kivételével – a Jogi Szolgálat, valamint a
HM jogi szakállamtitkára vagy a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) főosztályvezetője által megbízott
egyéni ügyvéd vagy ügyvédi iroda gondoskodik. A HM
jogi szakállamtitkára a jogi képviselet ellátásával a HM
JF-et is megbízhatja.
(2) A jogi képviselet ügyvéd, ügyvédi iroda vagy a Jogi
Szolgálat által történő ellátásáról az egyszerű ténybeli és
jogi megítélésű, valamint kisebb tárgyi súlyú és jelentőségű ügyek esetén a HM JF főosztályvezetője, minden más
esetben a HM jogi szakállamtitkára dönt.
(3) A nem polgári védelmi célú területfelhasználási és
telekátalakítási engedélyezési eljárásban, továbbá a kisajátítási, az elhelyezési, az infrastrukturális és lakásügyekben, valamint az ingatlanokkal kapcsolatos ügyekben a
jogi képviselet ellátása a HM Infrastrukturális Ügynökség
feladata.
(4) A HM Állami Egészségügyi Központ (a továbbiakban: HM ÁEK) és az MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) működésével kapcsolatos ügyekben a jogi képviselet a HM
ÁEK, illetve az MH HEK feladata – amennyiben a két
szervezet által kötött együttműködési megállapodás eltérően nem rendelkezik – attól függően, hogy az adott ügy
mely intézmény szervezetébe tartozó szervezeti elem, illetve személy tevékenysége miatt indult.
(5) A jogi képviselet ellátása a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) feladata
azokban az ügyekben, amelyekben a bírósági eljárást megelőző kártérítési, illetve társadalombiztosítási eljárás első
fokon a HM KPÜ hatáskörébe tartozik, illetve amelyek a
társadalombiztosítási szolgáltatások ellenértékének munkáltató általi visszatérítésre kötelezésből erednek.
(6) A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága előtt a
honvédelmi szervezetek jogi képviseletében eljáró jogi
képviselőt a HM jogi szakállamtitkára vagy a HM JF főosztályvezetője jelöli ki.
3. § (1) A HM jogi szakállamtitkára a képviselet ellátására
vonatkozó bármely korábbi döntést, valamennyi honvédelmi szervezet peres ügyében az eljárás bármely szakaszában megváltoztathatja.
(2) A honvédelmi szervezetek képviseletének ellátására
vonatkozó döntések előkészítését, valamint a honvédelmi
szervezeten kívüli jogi képviselők szerződés szerinti teljesítésének ellenőrzését a HM JF látja el.
4. § (1) Azokban az esetekben, amikor a jogi képviselet ellátása kijelölés alapján történik a honvédelmi szervezet,
amelynek bíróság vagy más hatóság előtti jogi képviseletet
igénylő ügye keletkezik, erről haladéktalanul értesíti a HM
JF-et, megteszi a szükséges intézkedéseket a jogi képviselet körében, és egyúttal megküldi
a) a fizetési meghagyást,
b) az idéző végzést,
c) a keresetlevelet és annak mellékleteit, valamint
d) a keresettel támadott munkáltatói intézkedést tartal
mazó okmányokat. (2) A honvédelmi szervezet amennyiben a 2. § (3)–(5)
bekezdés hatálya alá tartozó ügyről kap értesítést, arról a
jogi képviseletet ellátó szervezetet az iratok megküldésével együtt haladéktalanul értesíti.
(3) A HM JF az egyszerű ténybeli és jogi megítélésű,
valamint kisebb tárgyi súlyú és jelentőségű ügyben az értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül kijelöli a jogi képviseletet ellátót. Amennyiben a HM JF megállapítja, hogy a jogi képviselet biztosításával kapcsolatos
döntés a HM jogi szakállamtitkára hatáskörébe tartozik,
részére az értesítést a csatolt iratokkal és a jogi képviselet
ellátására vonatkozó javaslatával együtt az értesítés kézhezvételét követő 3 munkanapon belül felterjeszti.
(4) A HM jogi szakállamtitkára az értesítés kézhezvételét követő 8 napon belül dönt a jogi képviselet ellátásáról,
és erről a HM JF-et értesíti.
5. § (1) A jogi képviseletet ellátó személy a jogi képviselet
körében jogosult a honvédelmi szervezetet teljes jogkörrel
képviselni, ennek keretében önállóan jogosult iratokat aláírni és részletfizetés tárgyában egyezséget kötni, valamint
a 9. § szerint a bíróság előtt egyéb egyezséget kötni.
(2) A jogtanácsosnak a bíróság és más hatóság előtti eljárásához külön meghatalmazásra nincs szüksége, képviseleti jogosultságát jogtanácsosi igazolványával igazolja.
A megbízott ügyvéd, illetve ügyvédi iroda a HM jogi szakállamtitkára írásbeli megbízásával nyer képviseleti jogosultságot.
(3) Az ügyvéd, ügyvédi iroda, a jogi előadó és a jogi
végzettséggel rendelkező, a Jogi Szolgálat állományába
tartozó személy képviseleti jogosultságát azon honvédelmi szervezet vezetője által aláírt, a Pp. 66–73. §-ok szerinti
meghatalmazással igazolja, amelynek peres ügyében eljár.
6. § (1) A jogi képviseletet ellátó személyek, illetve szervezetek a folyamatban lévő ügyekről és az eljárás állásáról
havonta tájékoztatást adnak a HM JF útján a HM jogi szakállamtitkárának.
(2) Az ügydöntő határozat egy másolati példányát soron
kívül, de legfeljebb annak kézhezvételétől számított nyolc
munkanapon belül a HM JF részére kell megküldeni.
7. § (1) Jelen utasítás végrehajtását a HM jogi szakállamtitkára – a HM JF útján – folyamatosan ellenőrzi. A tevékenység átfogó vagy célellenőrzését a HM jogi szakállamtitkára írásban rendeli el.
(2) Az elrendelt ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni, melyet ismertetni kell az ellenőrzött honvédelmi szervezet vezetőjével.
(3) Amennyiben az ellenőrzés során szabálytalanság tapasztalható, a HM jogi szakállamtitkára dönt annak megszüntetéséről és az ezekhez szükséges intézkedésekről, illetve esetleges felelősségre vonás kezdeményezéséről, valamint rendelkezik a jogszerű helyezet visszaállítására.
8. § (1) A jogi képviseletet ellátó személy a jogerős bírósági
határozat egy példányát – ha az pénzügyi kötelezést tartalmaz – a kézhezvételétől számított nyolc munkanapon belül köteles megküldeni a HM KPÜ-nek.
(2) A HM KPÜ-höz teljesítés céljából megküldött határozat jogerejét – amennyiben erre vonatkozóan a határozat
rendelkezést nem tartalmaz – a jogi képviselő a bíróság által kiadott záradékkal igazolja.
(3) A HM KPÜ a teljesítés előtt beszerzi a kifizetéshez
szükséges adatokat, valamint meggyőződik arról, hogy a
jogosult az adott ügyben nem élt-e azonnali beszedési
megbízással a Magyar Államkincstárral szemben.
(4) Ha a jogerős és végrehajtható határozat, illetve végrehajtható okirat a honvédelmi szervezet ellenérdekű felét
teljesítésre kötelezi, a HM KPÜ az eljáró pénzügyi szerv
kijelölésével gondoskodik a követelés – akár végrehajtás
útján történő – érvényesítéséről.
9. § (1) A jogi képviseletet ellátó személyek a perbeli és a peren kívüli egyezség megkötése előtt az egyezség tervezetét és
az ügyhöz kapcsolódó összes iratot – a 2. § (5) bekezdésében
meghatározott ügyek kivételével – soron kívül, közvetlenül kötelesek egy példányban megküldeni pénzügyi fedezet vizsgálata céljából a HM KPÜ-höz, valamint a – 2. §
(3)–(5) bekezdésekben foglalt honvédelmi szervezetek kivételével – véleményezésre felterjeszteni a HM JF-nek.
(2) A HM KPÜ és a HM JF – a részletfizetés engedélyezésében történő egyezségkötés kivételével – az egyezség
tervezetét a kézhezvételtől számított 15 napon belül véleményezik, és erről az egyezségkötésre jogosult honvédelmi szervezetet – az iratok visszaküldésével egyidejűleg –
soron kívül tájékoztatják.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben vélemények beszerzése nélkül egyezség nem köthető. A véleményekben foglalt feltételek az egyezség megkötésére
irányadóak.
10. § (1) A jogi képviseletet ellátó személyek jogosultak a
perbeli és a peren kívüli egyezségkötésük során részletfizetésben történő megállapodás megkötésére.
(2) A havi részlet mértéke 10 ezer Ft/hó összegnél alacsonyabb, illetve a futamidő 5 évnél hosszabb nem lehet.
A kamatkövetelés fizetésének kötelezettségéről lemondani nem lehet.
(3) A megállapodás tervezetét jóváhagyás céljából a
HM JF-hez kell felterjeszteni. A HM JF a jóváhagyás tárgyában a kézhezvételtől számított nyolc munkanapon belül dönt, és döntéséről értesíti a tervezetet felterjesztő szervezetet.
11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium és a
Magyar Honvédség szervezetei jogi képviseletének rendjéről szóló 100/2007. (HK 18.) HM utasítás a hatályát
veszti.
(2) Az utasítás hatálybalépését megelőzően keletkezett
jogviták esetében a jogi képviselet ellátása vonatkozásában esetlegesen felmerülő hatásköri kérdések eldöntésére
a HM JF főosztályvezetője jogosult.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter