text:
45/2014. (VII. 18.) HM utasítása a Magyarország és az Amerikai Egyesült Államok közötti védelmi együttműködési programokkal kapcsolatos eljárásrendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti, a gazdasági, technikai és egyéb
kapcsolódó segítségnyújtásról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 178/1995. (XII. 29.) Korm. rendeletre a következő utasítást
adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. § (1) Az utasítás alkalmazásában:
a) eljárásrend: a programok tervezését és végrehajtását szabályzó dokumentum, amely rendelkezik a
végrehajtandó feladatokról, a kapcsolódó döntések előkészítésének és jóváhagyásának rendjéről, az érintett
szervezetek felelősségéről, a nyomon követés módszeréről és a sikeres végrehajtáshoz elengedhetetlen
további körülményekről;
b) igénytámasztó: az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek egy adott programra vonatkozó igényeinek
kialakításáért felelős szervezet vezetője;
c) programok: a magyar-amerikai védelmi együttműködés keretei között az amerikai kormányzat részéről
biztosított támogatások felhasználásának formái, amelyek célja az együttműködő államok haderői közötti
interoperabilitás erősítése, a kedvezményezett államok koalíciós műveletekben való részvételének támogatása;
d) programfelelős: a programok végrehajtására kijelölt szervezet vezetője.
 (2) A magyar-amerikai védelmi együttműködési programok és felelős szervezetek listáját a HM védelempolitikáért és
védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VPVT HÁT) adja ki a Honvéd Vezérkar főnök
helyettese (a továbbiakban: HVKFH) és a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban:
HM VG HÁT) egyetértésével. A listát a HM VPVT HÁT az utasítás hatálybalépését követően 15 napon belül adja ki.
(3) A magyar-amerikai védelmi együttműködési programok és felelős szervezetek listáját a HM Védelmi Tervezési
Főosztály (a továbbiakban: HM VTF) az érintett szervezetek bevonásával állítja össze és szükség szerint pontosítja.
A listát a HM VTF a HM VPVT HÁT részére jóváhagyásra a HM VG HÁT és a HVKFH útján terjeszti fel.
2. A magyar-amerikai védelmi együttműködés szervezeti keretei 3. § (1) A magyar-amerikai védelmi együttműködés feladatainak szakmai irányítását a HM VPVT HÁT a HM VG HÁT-tal és a
HVKFH-val együttműködésben végzi.
(2) A magyar-amerikai védelmi együttműködés feladatainak szakmai irányítása és koordinációja érdekében
Magyar-amerikai Védelmi Együttműködést Irányító Felső Szintű Munkacsoport (a továbbiakban: Felső Szintű
Munkacsoport) működik, melynek elnöki teendőit a HM VPVT HÁT látja el. A Felső Szintű Munkacsoport tagjai:
a HM VG HÁT és a HM HVKFH. A Felső Szintű Munkacsoport üléseit a HM VPVT HÁT hívja össze.
(3) A Felső Szintű Munkacsoport feladatai:
a) a Védelmi Együttműködési Munkacsoport tevékenységének irányítása, áttekintése, értékelése;
b) a magyar-amerikai védelmi együttműködési lehetőségek stratégiai szintű vizsgálata, javaslattétel annak
irányaira és a szükséges felsőbb szintű döntések előkészítése;
c) az együttműködésre vonatkozó iránymutatás megvitatása és kiadás előtti véglegesítése;
d) az együttműködés helyzetéről szóló éves jelentés áttekintése a honvédelmi miniszter részére történő
felterjesztés előtt és e) a HM és az együttműködésben érintett amerikai szervezetek – különösen az Amerikai Egyesült Államok
Nagykövetsége – vezetői közötti információcsere, egyeztetés és koordináció biztosítása.
(4) A Felső Szintű Munkacsoport évente legalább háromszor ülésezik, melyből legalább egy ülésre az Amerikai Egyesült
Államok Nagykövetségének képviselői és az amerikai véderőattasé meghívást kap.
(5) A Felső Szintű Munkacsoport titkári feladatait a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály (a továbbiakban: HM NEF)
vezetője látja el.
(6) A Felső Szintű Munkacsoport első ülését az utasítás hatálybalépésétől számított egy hónapon belül megtartja.
4. § (1) A programok operatív végrehajtásának egyeztető testülete a Védelmi Együttműködési Munkacsoport (a továbbiakban:
Munkacsoport), melynek társelnökei a HM VTF főosztályvezetője és a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK HTCSF) csoportfőnöke. A társelnökök akadályoztatásuk esetén helyettesítésükről gondoskodnak.
(2) A Munkacsoport állandó tagjai:
a) a 2. § (2) bekezdés szerinti magyar-amerikai védelmi együttműködési programok és felelős szervezetek listáján
szereplő programfelelősök által a program állandó ügyintézésére kijelölt, állásfoglalásra és nyilatkozattételre
jogosult témafelelősök; továbbá
b) a HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF),
c) a HM VTF,
d) a HM NEF,
e) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
f ) a HVK HTCSF és
g) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH)
képviselői.
(3) A Munkacsoport állandó meghívottjai az amerikai Védelmi Együttműködési Iroda képviselői. A Munkacsoport
munkájába eseti jelleggel bármely katonai szervezet képviselője bevonható.
(4) A Munkacsoport tagjait a saját szakterületükön tapasztalattal, valamint tárgyalóképes angol nyelvtudással
rendelkező, lehetőleg a magyar-amerikai védelmi együttműködési programokat ismerő szakértőkből kell kiválasztani.
A Munkacsoport tagjai lehetőség szerint állandóak, akadályoztatásuk esetén helyettesítésükről szervezeti vezetőjük
gondoskodik.
(5) A HM védelmi tervezési főosztályvezető felelős a programok végrehajtásának tárca szintű koordinációjáért,
a  támogatások felhasználására kiadott védelempolitikai és védelmi tervezési iránymutatás érvényesítéséért
a programok végrehajtásának nyomon követésért.
(6) A HVK HTCSF csoportfőnöke a kiadott védelempolitikai és védelmi tervezési iránymutatások alapján felelős a
kapcsolódó katonai képességfejlesztési tevékenység koordinálásáért, ezen belül a katonai képességigények
összehangolásáért, priorizálásáért és kielégítéséért, a támogatási projektek képességfejlesztési tervekbe integrálásáért
és azok végrehajtásának ellenőrzéséért a HVK és az MH katonai szervezetei tekintetében.
(7) A Munkacsoport titkári teendőit a HM NEF kijelölt képviselője látja el.
 (8) A Munkacsoport feladatai:
a) a programokban érintett szervezetek egymás közötti, valamint az amerikai féllel folytatott egyeztetések
lehetőségének biztosítása;
b) a folyamatban lévő programok végrehajtása helyzetének áttekintése;
c) az együttműködési lehetőségek figyelemmel kísérése, javaslattétel az együttműködés jövőbeli irányaira és
d) a programok harmonizációja a tárca képesség- és haderő-fejlesztési terveivel.
(9) A Munkacsoport igény szerint, de kéthavonta legalább egy alkalommal ülésezik. Az ülésekre meghívást kapnak az
amerikai fél érintett szervezeteinek – különösen a Védelmi Együttműködési Iroda – képviselői. Az üléseken a Védelmi
Együttműködési Iroda vezetőjét tiszteletbeli társelnöki szerepre kérik fel. A Munkacsoport munkanyelve angol, az
ülésekről magyar és angol nyelvű feljegyzés készül. Az amerikai részvétellel folyó üléseket a magyar társelnökök
döntése alapján a magyar tagok részvételével tartott előkészítő ülés előzheti meg.
3. Iránymutatás, tervezés és végrehajtás, jelentések rendje 5. § (1) A HM VPVT HÁT iránymutatást ad ki a kétoldalú védelmi együttműködésre, melynek kidolgozása a HM VTF feladata
együttműködésben az érintett szervezetekkel. Az iránymutatás kiadás előtti véglegesítése az amerikai féllel folytatott
konzultációt követően történik.
(2) Új programokra vonatkozóan a HM VPVT HÁT eseti iránymutatásokat ad ki az amerikai fél részéről érkező ajánlatok
feldolgozásához, amelyekben meghatározza a feldolgozás szempontjait, a programok felelőseit, a döntéshozatalra
jogosult elöljárót, a határidőket és egyéb, az új program indításához szükséges részleteket. Az eseti iránymutatások
kidolgozása és a kidolgozás koordinációja a HM VTF feladata.
(3) A programokon belüli feladatok tervezése és végrehajtása a programfelelősök feladata és felelőssége. A programfelelős
szervezetek kidolgozzák az eljárásrendet, mely részletesen szabályozza az egyes programok tervezési és végrehajtási
feladatait és rendjét. Az eljárásrendet a HVKFH és a HM VG HÁT egyetértésével a HM VPVT HÁT hagyja jóvá. A programok
és felelős szervezetek listájának a 2. § (2) bekezdés szerinti kiadását követő 30 napon belül a programfelelősök
felterjesztik jóváhagyásra a programok tervezésének és végrehajtásának eljárásrendjét.
(4) A programokat az MH fejlesztésére és fenntartására vonatkozó tervek alapján kell kialakítani, végrehajtásuk során
biztosítani kell a programok és az MH fejlesztésére és fenntartására vonatkozó tervek közötti összhangot, érvényre
kell juttatni a tárca humán stratégiájának célkitűzéseit, az életciklus szemléletet és figyelembe kell venni a képességek
mindenoldalú biztosítottságát.
6. § (1) A programok végrehajtásának nyomon követését, szükség szerinti vezetői intézkedések megtételét eseti és rendszeres
jelentések összeállítása és felterjesztése szolgálja.
(2) A Munkacsoport üléseiről, a programok végrehajtásának helyzetéről a Munkacsoport titkára feljegyzést készít.
A  magyar társelnökök által egyeztetett feljegyzést a munkacsoport titkára az ülést követő öt munkanapon belül
a HM VG HÁT és HVKFH útján felterjeszti a HM VPVT HÁT részére.
(3) A HM helyettes államtitkári és annál magasabb besorolású vezetői állománya eseti jelentést kérhet az egyes
programok végrehajtása helyzetének áttekintése érdekében. Az eseti jelentéseket a programfelelősök dolgozzák ki,
a jelentéseket szolgálati úton terjesztik fel az azt elrendelő vezető részére a HM VG HÁT, a HM VPVT HÁT és a HVKFH
egyidejű tájékoztatásával.
(4) A HM VPVT HÁT minden év március 31-ig jelentést terjeszt fel a honvédelmi miniszter részére a magyar-amerikai
védelmi együttműködés helyzetéről a HM VG HÁT és HVKFH útján. A jelentés a Felső Szintű Munkacsoport
tevékenységére is kitér. Az éves jelentést a programfelelősök bedolgozásai alapján a HM VTF állítja össze.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti jelentéseket a jelentések összeállítói feldolgozásra a HM Kontrolling Főosztály részére is
megküldik.
7. § (1) A magyar-amerikai védelmi együttműködés folyamatában a programfelelősök feladatai:
a) a programok tervezésére és végrehajtására vonatkozó eljárásrend kidolgozása és rendszeres karbantartása
a szakterületen érintett szervezetekkel együttműködésben, valamint az eljárásrend és módosításainak
felterjesztése jóváhagyásra az 5. § (3) bekezdésének megfelelően;
b) a felelősségi körükbe tartozó programok aktuális feladatai tervezésének irányítása és koordinációja,
a programok végrehajtása, a végrehajtás helyzetének nyomon követése, a végrehajtás koordinálása;
c) a programok tervezésében és végrehajtásában érintett szervezetek bevonása a programokhoz kapcsolódó
tevékenységekbe, a tevékenységek koordinálása;
d) a Munkacsoport üléseiről a HM NEF által előzetesen összeállított jelentés tervezetének véleményezése és
e) bedolgozás összeállítása a felelősségi körükbe tartozó programok végrehajtásának helyzetéről és megküldése
a HM VTF részére a magyar-amerikai együttműködésről készülő éves jelentés kidolgozásához minden év
február 28-ig.
(2) Az igénytámasztók feladatai:
a) a szakterületi hatás- és felelősségi körükkel egyezően, a programokban rejlő lehetőségek hatékony kihasználása
érdekében a programokban támasztható igények lehető legszélesebb körű felmérése és összeállítása a
tárgyban illetékes más szakmai szervezetekkel történő egyeztetés keretében;
b) az amerikai fél részére átadandó igény indokolásának elkészítése, ami tartalmazza az igénytámasztás célját,
az igények kapcsolódását a képesség és egyéb fejlesztési programokhoz, műveleti szerepvállaláshoz;
c) az indokolással alátámasztott és fontossági sorrendbe állított igények megküldése a programfelelősök részére;
d) együttműködés és kapcsolattartás a programfelelősökkel a programok megalapozott tervezése és hatékony
végrehajtása érdekében és
e) forrásigény esetén a fedezet rendelkezésre állásának igazolása.
4. Kapcsolattartás rendje 8. § (1) A magyar-amerikai védelmi együttműködés terén a központi kapcsolattartás felelőse a HM NEF.
 (2) Az anyagi vagy egyéb együttműködési vonatkozású elkötelezettséget jelentő dokumentumokat a HM NEF továbbítja
az amerikai partner részére. A dokumentumok kiadmányozására vonatkozó jogosultságot, a formai és tartalmi
követelményeket a programokra vonatkozó eljárásrend tartalmazza.
(3) A Munkacsoport társelnökei rendszeres munkakapcsolatot tartanak a Védelmi Együttműködési Iroda vezetőjével vagy
képviselőjével. A megbeszélésekről a HM NEF képviselője – szükség esetén a programfelelős közreműködésével –
feljegyzést készít, melyet megküld a Felső Szintű Munkacsoport tagjainak, valamint az érintett HM és MH
szervezeteknek.
(4) A programfelelős, illetve a programokban érintett szervezetek az amerikai féllel hatás- és feladatkörükkel
egyezően operatív, ügyintézői szinten kapcsolatot tartanak. A témával összefüggő új információról, jelentős
változás bekövetkezéséről és az ezzel együtt járó kapcsolatfelvételről, annak időpontjáról, tárgyáról, eredményéről
a HM NEF-et tájékoztatni kell. Több felelős szervezet részvételével megtartott, illetve több felelős szervezetet érintő
megbeszélésről a programfelelős feljegyzést készít, amelyet öt munkanapon belül megküld a magyar társelnököknek,
a HM NEF-nek, valamint az érintett HM és MH szervezeteknek.
(5) Az amerikai féltől közvetlenül érkező programjavaslatokra és felajánlásokra vonatkozó információt védelempolitikai
és védelmi tervezési iránymutatás kérése céljából a programfelelős a HM VPVT HÁT részére terjeszti fel a HVKFH és
a HM VGHÁT egyidejű tájékoztatásával.
(6) Az amerikai fél rendszeres és eseti jellegű értékelő látogatásai a HM NEF útján, a HM VTF, a HVK HTCSF és az érintett
szervezetek bevonásával valósulnak meg. A látogatásokról a HM NEF feljegyzést terjeszt fel a HM VPVT HÁT részére,
a HM VG HÁT és a HVKFH egyidejű tájékoztatásával.
5. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás előírásait a hatálybalépésekor folyamatban lévő programok tekintetében is alkalmazni kell a hatálybalépés
napját követően végrehajtandó feladatok vonatkozásában.
 (3) Hatályát veszti az Amerikai Egyesült Államok Kormánya által biztosított külföldi katonai támogatási keret (FMF-keret)
felhasználásának eljárási rendjéről szóló 39/2009. (V. 27.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1685/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Kémiai Biztonságot Koordináló Tanács szervezetéről és működésének részletes szabályairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továbbiakban:
Kbtv.) 25–26. §-ában foglalt feladatok ellátására javaslattevő, véleményező és tanácsadó testületként Kémiai
Biztonságot Koordináló Tanácsot (a továbbiakban: Tanács) hoz létre.
2. A Tanács a kémiai biztonságot érintő kérdésekben a Kbtv.-ben meghatározott javaslattevő és véleményező
feladatokat látja el. 3. A Tanács működése nem érinti a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvényben szabályozott szakmai
érdekegyeztetést, valamint az egyes szervezetek részére külön jogszabályokban biztosított egyetértési, illetve
véleményezési jogot. 4. A kémiai biztonsággal összefüggő tevékenységet végző, Magyarországon nyilvántartásba vett
a) környezetvédelmi, b) munkavállalói érdekképviseleti, c) a vegyipari termékek gyártása, illetve forgalmazása területén működő, valamint
d) a kémiai biztonsággal is összefüggő tudományos célú, feladatkörű
civil szervezetek az a)–b) pont esetében összesen 1-1, a c)–d) pont esetében összesen legfeljebb 2-2 főt delegálnak,
az általuk meghatározott szabályok szerint. 5. A 4. pont szerinti delegálásra azok a civil szervezetek jogosultak, amelyek ezt a szándékukat az egészségügyért felelős
miniszternek bejelentik, és a delegálásra a Kbtv., illetve a 4. pont alapján való jogosultságukat feladatkörük, működési
céljuk igazolására alkalmas létesítő okirat (alapszabály, alapító okirat) vagy annak hiteles másolata becsatolásával
dokumentálják. 6. Az 5. pont szerint bejelentkező szervezetek névsorát és az abban bekövetkezett változásokat az egészségügyért
felelős miniszter az általa vezetett minisztérium hivatalos lapjában, valamint honlapján a bejelentkezéstől számított
30 napon belül közzéteszi. 7. A civil szervezetek által delegált személyek képviseleti joga megszűnik:
a) a 9. pont szerinti megbízólevél kiadásától számított két év elteltével;
b) a delegáló szervezetek többségének a visszahívást kimondó döntésével;
c) a delegált személy halálával; d) a delegált személy lemondásával.
8. A Tanács megalakulása után az 5. pont szerint bejelentkezett szervezetek delegálási jogukat első ízben a civil
szervezetek által delegált személy (személyek) képviseleti jogának 7. pont szerinti megszűnését követően,
a megüresedő helyre történő delegálás során gyakorolhatják. 9. A delegált személyek bizottsági tagságukat a delegáló szervezetek által kiadott, hiteles megbízólevéllel igazolják.
10. A Tanács 15 főből áll, tagjai: a) az egészségügyért felelős miniszter által delegált 1 fő,
b) a környezetvédelemért felelős miniszter által delegált 2 fő,
c) a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter által delegált 1 fő,
d) a rendészetért felelős miniszter által delegált 1 fő,
e) a honvédelemért felelős miniszter által delegált 1 fő,
f) az államháztartásért felelős miniszter által delegált 1 fő,
g) az országos tisztifőorvos által delegált 2 fő,
h) a civil szervezetek által delegált 6 fő.
11. A Tanács tagjai e minőségükben végzett tevékenységükért juttatásban nem részesülnek.
12. A Tanács elnöke (a továbbiakban: elnök) az egészségügyért felelős miniszter, elnökhelyettese a környezetvédelemért
felelős miniszter vagy az általuk a Tanácsba tagként kijelölt személyek.
13. A Tanács egyes ülései között felmerülő, a Tanács szervezetét, illetve általános működését közvetlenül nem befolyásoló
halaszthatatlan ügyekben – a Tanács feladatkörében – az elnök vagy – akadályoztatása esetén – az elnökhelyettes
jár el, akik intézkedéseikről a Tanács következő ülésén kötelesek beszámolni.
14. A Tanács egyes feladatainak előkészítésére tagjaiból albizottságot hozhat létre. Egy albizottság létszáma legalább
három fő. 15. A Tanács egyes javaslatainak, álláspontjának kialakításában – az elnök felkérése alapján – tagsággal nem rendelkező
személy vagy szerv is részt vehet. Az elnök – a Tanács bármely tagjának a javaslatára – a Tanács munkájában való
állandó részvételre is felkérhet bármely személyt vagy szervet, akinek (amelynek) a részvétele feladatköre, ismeretei
vagy egyéb szempont figyelembevételével indokolt. 16. A Tanács féléves munkaprogram alapján látja el feladatait, de a Tanács a munkaprogram időtartamát ennél hosszabb,
de egy évet meg nem haladó időszakban is meghatározhatja. A munkaprogram tartalmazza mindazokat a kérdéseket,
amelyeket a Tanács tárgyalni kíván, illetve az elnök, vagy a Tanácsban tagként részt vevő vagy képviselettel rendelkező
miniszter, illetve a Tanácsba tagként általa kijelölt személy megtárgyalásra javasol.
17. A munkaprogramot az elnök állítja össze és a Tanács fogadja el.
18. A Tanács szükség szerint, de legalább három havonta ülésezik. A Tanács üléseinek összehívásáról az elnök
gondoskodik. 19. Az elnök köteles összehívni a Tanács ülését, ha az összehívást a téma megjelölésével a Kormány tagja, a Tanács
tagjainak több mint egyharmada vagy bármely albizottság kéri.
20. A Tanács ülésére a tagokat a napirend és az esetleges előkészítő iratok megküldésével az ülés előtt legalább 5 nappal,
írásban meg kell hívni. 21. A Tanács tagjai kötelesek a Tanács, valamint – tagságuk szerint – a 14. pont szerinti albizottság ülésein személyesen
részt venni, illetve akadályoztatásuk esetén azt a Tanács elnökének bejelenteni. Az elnököt – akadályoztatása esetén –
az elnökhelyettes helyettesíti. Az elnök helyettesítése esetében – a helyettesítés keretei között – az elnök jogai és
kötelezettségei az elnökhelyettest illetik meg, illetve terhelik. 22. A Tanács, valamint az albizottság ülésein – a felkérés keretei között – a 15. pont szerinti személy, illetve szerv
képviselője is részt vehet tanácskozási joggal. 23. A Tanács egyes üléseinek napirendjét az elnök állítja össze. Az ülések napirendjén szerepelnie kell
a) a munkaprogramban meghatározott napirendi pontoknak, b) azon napirendi pontoknak, melyeknek a tárgyalását a Tanács előző ülésén elfogadta,
c) a 25. pont szerinti, határidőben benyújtott előterjesztéseknek, illetve tájékoztatóknak, valamint a tagok többsége
által előzetesen írásban kezdeményezett napirendi javaslatoknak, d) az előző ülés jegyzőkönyve jóváhagyásának.
24. Az egyes ülések írásban megjelölt napirendje a Tanács határozata alapján az ülésen bővíthető. Bármely tag által
a Tanács ülésének napirendjére felvenni javasolt témák napirendre vételéről a Tanács határoz.
25. A Tanács ülésére annak bármely tagja, illetve miniszter, országos hatáskörű szerv vezetője – a Tanács
munkaprogramjában nem szereplő kérdésben – előterjesztést, tájékoztatót nyújthat be.
26. Az előterjesztések és tájékoztatók elkészítését úgy kell ütemezni, hogy azok a Tanács munkaprogramjában
meghatározott ülésen előterjeszthetők legyenek. Az előterjesztéseket és tájékoztatókat az ülés tervezett időpontja
előtt legalább 15 nappal, elektronikus formában – további egy példányt az előterjesztő eredeti aláírásával ellátva –
meg kell küldeni a Tanács titkárságának. Ezzel egyidejűleg kell javaslatot tenni a napirend megvitatásában érdekelt
olyan szervek vagy személyek meghívására, akik nem tagjai a Tanácsnak.
27. Az állásfoglalás-tervezetet nem tartalmazó tájékoztatók a Tanács ülései közötti időszakban is benyújthatók a Tanács
elnökéhez, amelyeket az elnök megküld a Tanács tagjainak.
28. A Tanács határozatképességéhez a tagok több mint felének jelenléte szükséges.
29. A Tanács a feladatkörébe tartozó ügyekben állást foglal.
30. A Tanács e határozat eltérő rendelkezése hiányában állásfoglalásait, határozatait a jelen lévő tagok egyszerű
többségével hozza, szavazategyenlőség esetében az elnök szavazata dönt.
31. A Tanács határozatai, állásfoglalásai nyilvánosak, azokat az egészségügyért felelős miniszter által vezetett
minisztérium honlapján közzé kell tenni. 32. A Tanács ülésein elhangzottakról rövid, összefoglaló jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyv az elhangzott
hozzászólások és az elnök összefoglalójának lényegét, továbbá az elnök által megfogalmazott határozatokat szó
szerint tartalmazza. A jegyzőkönyvet az elnök és a 35. pont szerinti titkárság vezetője hitelesíti, és minden ülést
követően – amennyiben az adott ülésen nem az egészségügyi miniszter volt a Tanács elnöke – haladéktalanul
megküldi az egészségügyi miniszternek. 33. Okmányszerűen meg kell őrizni:
a) az egyes napirendi pontok előterjesztését és az ülésről készített jegyzőkönyvet,
b) a határozatok és az állásfoglalások teljes szövegének eredeti aláírásokkal ellátott példányát.
34. A Tanács a működésének részletes szabályait a Kbtv., valamint e határozat előírásainak figyelembevételével
az ügyrendjében határozza meg. Az ügyrend elfogadásához valamennyi tag 2/3-ának egyetértő szavazata szükséges.
35. A Tanács munkáját az Országos Kémiai Biztonsági Intézetben (a továbbiakban: OKBI) működő titkárság segíti
(a továbbiakban: Titkárság). 36. A Titkárság vezetője az OKBI főigazgatója vagy az általa kijelölt személy.
37. A Titkárság vezetője tanácskozási joggal vesz részt a Tanács ülésein.
38. A Titkárság vezetője gondoskodik a) a Tanács üléseinek előkészítéséről,
b) a Tanács ülésein a jegyzőkönyv-vezetésről, c) a Tanács állásfoglalásai megfelelő érvényesítésének elősegítéséről,
d) az állásfoglalások megfelelő nyilvánosságának biztosításáról, e) a Tanács működéséhez szükséges információk beszerzéséről, rendelkezésre bocsátásáról,
f) a Tanács működési költségvetésének előkészítéséről. 39. Ez a határozat 2013. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1760/2014. (XII. 15.) Korm. határozata a fejezeti tartalék terhére történő átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 7.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1477,8 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet, 2. Állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások  cím, 5. Fejezeti tartalék alcím terhére, a  2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím,
3. Egyéb vagyonkezelési kiadások jogcímcsoport előirányzatának javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2004. (II. 12.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz és jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Alkotmány
2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiságból folyó
jogbiztonságot, valamint az Alkotmány 13. § (1) bekezdését sértő mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenes
helyzet keletkezett annak következtében, hogy az Országgyűlés a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvényben
nem teljeskörűen állapította meg a bányatelek területén
fekvő ingatlanok tulajdonosai tulajdonhoz való jogának
védelmét szolgáló, a tulajdonkorlátozás arányosságát biztosító garanciális rendelkezéseket.
Az Alkotmánybíróság felhívja az Országgyűlést, hogy
szabályozási feladatának 2004. december 15-ig tegyen eleget.
2. Az Alkotmánybíróság a bányászatról szóló 1993. évi
XLVIII. törvény 26. § (3) és (5) bekezdései, 38. §
(1)—(5) bekezdései, valamint a 39. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére
irányuló alkotmányjogi panaszt és indítványokat elutasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Alkotmánybírósághoz öt olyan indítvány érkezett,
amely a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény
(a továbbiakban: Bt.) egyes rendelkezései alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdemé
nyezte. Az Alkotmánybíróság az indítványokat — tartalmi
azonosságuk miatt — egyesítette és egy eljárásban
bírálta el.
Egy indítványozó a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei
Bíróság előtt közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt
indított perében a 11.P.20.756/2001/12. számú bírósági ítéletet 2001. szeptember 13-án vette át és az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 48. § (2) bekezdésében meghatározott 60 napon
belül, 2001. október 25-én nyújtotta be az Alkotmánybírósághoz alkotmányjogi panaszát. Az alkotmányjogi panaszában az Alkotmány 9. § (1) bekezdésének és a 13. §-ának
sérelmére hivatkozással kérte a Bt. 26. § (3) és (5) bekezdése megsemmisítését, mert álláspontja szerint e rendelkezések a tulajdonjoggal való rendelkezést korlátozó bányatelek, mint az ingatlant terhelő jog bejegyzéséhez nem
fűznek az ingatlantulajdonos javára kártalanítás érvényesítését szolgáló jogot. Négy indítványozó — jogszabályi
rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványaikban — az Alkotmány 13. §-ára
való hivatkozással kérte az Alkotmánybíróságtól a Bt. 26. §
(3) és (5) bekezdései, a 38. § (2)—(5) bekezdései, valamint
a 39. § (1) bekezdése megsemmisítését. A kifogásolt törvényi rendelkezések a bányászati tevékenység során az ingatlan igénybevételével járó tevékenységek kereteit jelentik;
az ingatlan tulajdonosának tűrési kötelezettségét, a bányatelek ingatlan-nyilvántartási bejegyzését, a bányavállalkozó használati jogát, a bányaszolgalmat, valamint a bányakárok rendezését szabályozzák.
Az indítványozók álláspontja szerint a támadott törvényi rendelkezések súlyosan sértik az Alkotmánynak a
tulajdon védelmére vonatkozó rendelkezéseit azáltal, hogy
indokolatlanul tág teret engednek a tulajdonosi jogosultságok korlátozásának, a ,,bányavállalkozónak olyan jogokat biztosítanak, amelyek csak a tulajdonost illetik meg’’,
illetve a termőföldet terhelő jogként bejegyzett bányatelek
alapításához a kötelezett javára nem állapít meg a törvény
kártalanítási jogot, holott a bányászatra jogosult javára
megállapított jog nyilvánvalóan korlátozza a tulajdonnal
való rendelkezést, a termőföld használatát és hasznosítását.
Az egyik indítványozó sérelmezi azt is, hogy bizonyos
esetekben az ingatlantulajdonos tudomása nélkül sor kerülhet bányatelek alapítására, tehát a bányakapitányság
sem az eljárás megindításáról nem tájékoztatja az ingatlantulajdonost, sem az eljárás során a tárgyalásról nem értesíti. E gyakorlat alapja az indítványozó által szám szerint meg
nem hivatkozott, a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII.
törvény végrehajtásáról szóló 203/1998. (XII. 19.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 12. §-a. Vagyoni jogokat
sértőnek tartja továbbá az egyik indítványozó a bányatelek
ingatlan-nyilvántartásbeli feltüntetését.
Egy másik indítványozó kérte továbbá, hogy az Alkotmánybíróság a tulajdoni szabályokkal összhangban álló
törvényi szabályozás hiányában állapítsa meg a mulasztás
ban megnyilvánuló alkotmányellenességet és a jogalkotót
kötelezze ennek megszüntetésére.
Az indítványozók szerint a Bt., illetve a Vhr. — közvetve — támadott rendelkezései az ingatlan tulajdonosa
tulajdonjogának aránytalan korlátozását jelentik, és álláspontjuk szerint ezért alkotmányellenesek. Az Alkotmánybíróság az eljárás során megkereste az indítványokkal kapcsolatos álláspontja megismerése végett a gazdasági
minisztert és a Magyar Bányászati Hivatal elnökét.
II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései: ,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’
,,8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.’’
,,9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság,
amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.’’
,,13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
(2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.’’
2. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) indítvánnyal érintett rendelkezése:
,,108. § (1) Az ingatlan tulajdonosa tűrni köteles, hogy
az erre külön jogszabályban feljogosított szervek — a szakfeladataik ellátásához szükséges mértékben — az ingatlant
időlegesen használják, arra használati jogot szerezzenek,
vagy a tulajdonjogát egyébként korlátozzák. Ebben az esetben az ingatlan tulajdonosát az akadályoztatás (korlátozás) mértékének megfelelő kártalanítás illeti meg.
(2) Ha a használat vagy egyéb korlátozás az ingatlan
rendeltetésszerű használatát megszünteti vagy jelentős
mértékben akadályozza, a tulajdonos az ingatlan megvásárlását, illetőleg kisajátítását kérheti.
(3) A tulajdonjog gyakorlásával kapcsolatos termelési,
építésügyi, egészségügyi, vízügyi és egyéb előírásokat külön
jogszabályok tartalmazzák.’’
,,171. § (1) Ingatlanra közérdekből a külön jogszabályban feljogosított szervek javára — államigazgatási szerv
határozatával — szolgalmat vagy más használati jogot lehet alapítani. A használati jog alapításáért kártalanítás jár.
(2) A használati jog alapításának eseteit, továbbá a kártalanítás szabályait külön jogszabály állapítja meg.’’
3. A Bt. indítványokkal érintett rendelkezései:
,,26. § (3) A bányatelket a bányavállalkozó kérelmére
— az érdekelt szakhatóságok hozzájárulása alapján —
a bányafelügyelet határozatban állapítja meg. Az eljárás
során az érdekelteknek nyilatkozni kell a tájrendezési terv
alapjául szolgáló újrahasznosítási célról is. A bányatelek
megállapításáról a bányafelügyelet az érdekelteket értesíti
és megkeresi az illetékes földhivatalt, a bányateleknek az
ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése végett. Nem
kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetni a kőolaj,
földgáz (beleértve a széndioxid gázt is) kitermelésére megállapított bányatelket. A bányatelek megállapítása nem
minősül a területigénybevétel megkezdésének.’’
,,26. § (5) A bányatelek megállapítása és az ingatlannyilvántartásba történt bejegyzése nem változtatja meg a
bányatelekkel lefedett felszíni ingatlanok tulajdonjogát,
rendeltetését és használatát.’’
,,38. § (1) Az ingatlan tulajdonosa (kezelője, használója)
köteles tűrni, hogy a bányavállalkozó vagy a földtani kutatásra jogosult szervezet az ingatlanon, annak rendeltetészszerű használatát nem akadályozó módon megfigyeléseket,
méréseket végezzen, jeleket helyezzen el, illetve az ingatlan felszíne alatt vagy felett vezetéket létesítsen.
A bányavállalkozó, valamint a földtani kutatásra jogosult
szervezet e tevékenységével okozott károkat a bányakárokra vonatkozó szabályok szerint köteles megtéríteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységnek kell tekinteni a vezetékeknek és tartozékainak esetenkénti ellenőrzését, a fenntartásával és javításával kapcsolatos munkák
elvégzését, valamint a szeizmikus robbantást és felvételezést is.
(3) Az ingatlan rendeltetésszerű használatát akadályozó
bányászati létesítmények, szállítóvezetékek, a kutatási
műveletekhez szükséges berendezések elhelyezése céljára
— megállapodás hiányában — a bányavállalkozó az ingatlan használatára az építés, kutatás végzéséhez, annak befejezéséig szolgalom alapítását igényelheti. Az okozott kárt
a bányakárokra vonatkozó szabályok szerint kell megtéríteni. Az ingatlan rendeltetésszerű használatát akadályozó
bányászati létesítmények és szállítóvezetékek üzemeltetése — beleértve az üzemelés megszüntetésével járó tevékenységet is — időtartamára a bányavállalkozó kártalanítás ellenében szolgalmi jog alapítását igényelheti.
A szolgalom alapján a bányavállalkozó jogosult a tevékenység végzéséhez szükséges mértékben az ingatlan
igénybevételére, különösen ellenőrzés, javítás, karbantartás, kapacitás-fenntartás és -bővítés, az üzemelés, a biztonság fenntartása, az üzemzavar megelőzése és elhárítása
érdekében szükséges intézkedések végrehajtására.
Az ingatlan igénybevétele során esetenként okozott kárt
a bányakárokra vonatkozó szabályok szerint kell megtéríteni. A szolgalom szerinti korlátozással megegyezően kell
az ingatlanban keletkezett hátrányt kiegyenlíteni. A szolgalom alapításáról, továbbá a kártalanítás módjáról és
mértékéről a bányavállalkozónak az ingatlan tulajdonosá
val (kezelőjével, használójával) ajánlat megküldésével kell
az egyezség létrehozását megkísérelnie. Megegyezés hiányában a szolgalom alapítását és az annak fejében járó
kártalanítást a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője állapítja meg. A megyei, fővárosi közigazgatási hivatal
vezetőjének határozata ellen államigazgatási úton fellebbezésnek helye nincs. A szolgalom alapítását, annak jogalapját és mértékét elrendelő határozat kézhezvételét követő 30 napon belül a kártalanítást sérelmező fél annak
megváltoztatását kérheti a bíróságtól. A megállapodáson
és a hatósági határozaton alapuló jog a Ptk. 108. § és
171. §-ában, valamint az ingatlan-nyilvántartásról szóló
1997. évi CXLI. törvény 16. §-ának f) pontjában foglalt
rendelkezések alkalmazása során azonos megítélés alá
esik.
(4) Ha az elhelyezni tervezett bányászati létesítmények
az ingatlan rendeltetésszerű használatát megszüntetik vagy
jelentős mértékben akadályozzák, továbbá, ha a bányavállalkozónak a bányászati tevékenységhez az ingatlanra tartósan szüksége van, az ingatlan megvásárlását, illetve a
kezelő jog megszerzését kezdeményezheti, ennek eredménytelensége esetén a kisajátítását kérheti. Ez a jog az
ingatlan tulajdonosát (kezelőjét) is megilleti, ha megítélése szerint az elhelyezett bányászati létesítmény az ingatlan
rendeltetésszerű használatát megszüntette vagy súlyosan
akadályozza. Az ingatlan tulajdonosa (kezelője) igényét, a
létesítmény elhelyezésétől számított 1 éven belül terjesztheti elő.
(5) A koncessziós szerződésben vállalt, vagy engedélyezés esetén szükségessé váló kisajátítással kapcsolatban felmerült kiadásokat (kártalanítás, eljárási költségek stb.) a
bányavállalkozó köteles viselni. A kiadások összegét a bányavállalkozó köteles a kisajátítási eljárás lefolytatásával
megbízott szervezetnek megelőlegezni. A bányavállalkozót a kisajátított ingatlanon — a bányászati jogosultsága
időtartama alatt — megilletik az ingatlan birtoklására és
ingyenes használatára vonatkozó jogok.’’
,,39. § (1) A bányatelek határai közt fekvő ingatlant
telekalakítás céljára megosztani, vagy azon építkezni az
illetékes építésügyi hatóságnak, a bányavállalkozó hozzájárulásával adott engedélyével és az engedélyben megszabott feltételek megtartásával szabad.’’
4. A Vhr. indítványokkal érintett rendelkezései: ,,11. § (6) A bányatelek megállapítási kérelemhez mellékelni kell
a) a bányatelek műszaki leírását; b) bányatelekkel, illetve bányatelken végzett műveletek hatásával érintett ingatlanok, felszíni és felszín alatti
létesítmények, vízfolyások vagy állóvizek meghatározását;
c) a b) pont szerinti ingatlanok tulajdonosainak (kezelőinek) név- és címjegyzékét és az érintett ingatlanok tulajdoni lapjainak 3 hónapnál nem régebbi hiteles másolatát;
d) a fő bányaveszélyek szempontjából való minősítésre
vonatkozó javaslatot;
e) a bányatelek térképét;
f) szilárdásvány bányászata esetében a tájrendezési elő
tervet, amelyben közölni kell az érdekelt hatóságok által
előzetesen jóváhagyott újrahasznosítási célt.’’
,,11. § (9) Nem kell a (6) bekezdés c) pontjában foglalt
adatokat a bányatelek megállapítása iránti kérelemhez
mellékelni a kőolaj és földgáz kinyerésére, a föld alatti
gáztárolásra, továbbá a geotermikus energia kinyerésére
szolgáló bányatelek megállapításához.’’
,,12. § (1) A bányatelek megállapítása végett a bányakapitányság a kérelmező, az érdekelt szakhatóságok, a már
meglévő bányatelek jogosultjának, az MGSZ területi hivatala és a települési önkormányzat képviselő-testülete képviselőjének, valamint — a 11. § (9) bekezdésében foglalt
kivételekkel — az ingatlantulajdonosok bevonásával tárgyalást tart. A bányakapitányság a bányatelek megállapítása felől az érdekelt szakhatóságok előírásainak, valamint
az MGSZ szakvéleményének figyelembevételével határozatot hoz, és ebben meghatározza a bányászattal járó
veszélyeztetés elhárításához vagy csökkentéséhez szükséges műszaki intézkedéseket és feltételeket, szilárdásványbányászat esetében az érdekelt hatóságok által előzetesen
jóváhagyott újrahasznosítási célt, továbbá a tájrendezési
előterv alapján meghatározható követelményeket.’’
III. Az indítványok részben megalapozottak.
1. Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint:
,,A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való
jogot.’’ Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a
tulajdonjog alapjog, amely azonban nem korlátozhatatlan
[21/1990. (X. 4.) AB határozat ABH 1990, 73., 7/1991.
(II. 28.) AB határozat ABH 1991, 22., 16/1991. (IV. 20.) AB
határozat ABH 1991, 58., 28/1991. (VI. 3.) AB határozat
ABH 1991, 88., 4/1993. (II. 12.) AB határozat IV. 2. d) pont
ABH 1993, 71., 64/1993. (XII. 22.) AB határozat ABH
1993, 373.]. Korábbi döntéseiben rámutatott az Alkotmánybíróság arra: ,,A tulajdon közjogi megterhelése az
alapjogvédelem területén vagy a közhatalmi beavatkozás
alkotmányellenességének kimondásához és így az alapul
fekvő jogszabály megsemmisítéséhez vezet, vagy a teherviselés alkotmányosságának elismeréséhez, és legfeljebb az
állaggarancia értékgaranciával való helyettesítéséhez.
Ez utóbbinak az Alkotmányban kifejezetten szabályozott
szélső esete a 13. § (2) bekezdésben szabályozott kisajátítás, de az értékgarancia belépésének más esetei is lehetségesek’’ [64/1993. (XII. 22.) AB határozat, ABH 1993, 373,
379.].
A bányászati tevékenység a közérdeket hivatott szolgálni, közelebbről a lakosság energiával és bizonyos építőanyagokkal való ellátását. A közérdek még a legliberáli
sabb tulajdonfelfogás szerint is lehetővé teszi a tulajdonjog
korlátozását; az Alkotmány 8. § (2) bekezdése is — a fentiek szerint — eleve teret enged az alapjogok, és így a
tulajdonjog törvényi korlátozásának, amely azonban az
alapvető jog lényeges tartalmára nem vonatkozhat. A tulajdon korlátozásához ugyanakkor a közérdek önmagában
nem elégséges feltétel, ahogy azt az Alkotmánybíróság a
64/1993. (XII. 22.) AB határozatban kifejtette: ,,Az alapjogi tulajdonvédelem sajátosságai miatt az állami beavatkozás alkotmányossága megítélésének súlypontja, az alkotmánybírósági értékelés voltaképpeni tere a cél és az
eszköz, a közérdek és a tulajdonkorlátozás arányosságának
megítélése lett. Az alapjog-korlátozás szükségessége, illetve elkerülhetetlensége vizsgálatánál itt eleve figyelembe
kell venni, hogy az Alkotmány 13. § (2) bekezdése a kisajátításhoz csupán a ’közérdeket’ kívánja meg, azaz, ha az
értékgarancia érvényesül, ennél szigorúbb ’szükségesség’
nem alkotmányos követelmény.’’ A korlátozás közérdekűségének vizsgálatával kapcsolatosan az Alkotmánybíróság megfogalmazta azt is, hogy ,,a törvénnyel érvényesített ’közérdek’ alkotmánybírósági vizsgálata ezért nem a
törvényhozó választásának feltétlen szükségességére irányul, hanem . . . arra kell szorítkoznia, indokolt-e a közérdekre hivatkozás, illetve, hogy a ’közérdekű’ megoldás nem
sért-e önmagában is valamely más alkotmányos jogot (például a hátrányos megkülönböztetés tilalmát).’’ [ABH 1993,
373, 381—382.]
Ez a korlátozás tehát nem csorbíthatja az érintett alapjog lényegi tartalmát, és nem sérthet más alkotmányos
jogot.
2. Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése alapján Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben
részesül. ,,Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése vonatkozásában kiemelendőnek tartja az Alkotmánybíróság, hogy az a
köztulajdon és a magántulajdon egyenjogúságáról és
egyenlő védelméről szól. Ez a tulajdoni formák egyenjogúságát és egyenlő védelmét, vagyis azt jelenti, hogy a magánszemély magántulajdona vagy a magánvállalkozó magántulajdona a köztulajdonnal egyenrangú és egyenlő védelemben részesül.’’ [73/1992. (XII. 28.) AB határozat, ABH
1992, 306, 307.] A Bt. támadott rendelkezései és az indítványozók által hivatkozott alkotmányi rendelkezés között
alkotmányossági összefüggés nem állapítható meg, ezért az
Alkotmánybíróság az erre vonatkozó indítványokat e részében elutasította.
3. A bányatelek sajátos jellegű intézmény: esetenként
igen nagy kiterjedésű is lehet, akár több ezer ingatlant is
érinthet a területe, pl. föld alatti gáztárolás esetén. Ebben
az esetben tényleges kitermelési tevékenységet (fúrás, kútképzés stb.) a bányatelken belül csak néhány ingatlanon
végeznek. Az egyes, bányatelken végezhető tevékenységek
is sokfélék, előfordul, hogy csak kis töredékét érintik egy
ingatlannak, más esetekben viszont nagy kiterjedésűek.
A bányatelekké nyilvánításra azért van szükség, hogy a
bányavállalkozó tevékenységét tisztázott körülmények
között tudja végezni, vagyis ki legyenek jelölve a tevékenysége végzésének földrajzi határai. A tevékenység azonban
az előbbiekben leírtak szerint általában semmiben nem
befolyásolja a felszíni állapotokat. Éppen ezért a Bt.
— indítványokkal támadott — 26. § (5) bekezdése szerint:
,,A bányatelek alakítása és az ingatlan-nyilvántartásba történt bejegyzése nem változtatja meg a bányatelekkel lefedett felszíni ingatlanok tulajdonjogát, rendeltetését és
használatát.’’ Tehát a fennálló állapotok nem változnak, a
tulajdonos folytathatja az ingatlanán addig végzett tevékenységét. Ugyanakkor kétségtelen tény, hogy az ingatlannyilvántartásba is bejegyzésre kerülő bányatelek-minősítés
esetenként megnehezítheti, vagy akár lehetetlenné is teheti az ingatlan feletti rendelkezést (elidegenítését, megterhelését); ez azonban nem szükségszerű következmény,
hiszen értéknövelő hatás is jelentkezhet. Az egyik indítványozó szerint ma már maga az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés is sérti a tulajdonhoz való jogot, nézete szerint ott
nem lenne szabad feltüntetni, elegendő lenne annak a
bányakapitányság nyilvántartásaiba való bejegyzése is.
Az ilyen eljárás azonban az ingatlan-nyilvántartás elveivel
lenne ellentétes, az mind a nyilvánosság, mind a közhitelesség elvét sértené. A tulajdonjog alkotmányos sérelme
önmagában a bányatelekké minősítés ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésének ténye miatt nem állapítható
meg. Kétségtelen, hogy a 39. § szerint a bányatelekké
minősítés többek között azzal jár, hogy az ingatlantulajdonos bizonyos új építési tevékenységet az ingatlanán
a továbbiakban csak az illetékes bányakapitányság engedélyével és a bányavállalkozó hozzájárulásával kezdhet meg.
Ez azonban nem jelenti az ilyen tevékenység teljes tilalmát.
Amikor pedig a bányavállalkozó építési tilalom elrendelését kéri, akkor köteles kártalanítást fizetni az érintett
ingatlanok tulajdonosainak. Az értékgarancia ebben az
esetben tehát megvalósul.
4. A bányászati tevékenység azonban többfajta tűrési
kötelezettséget is előír a bányatelek területén fekvő ingatlanok tulajdonosai számára.
A) A ,,Felszíni ingatlantulajdon korlátozása’’ cím alatt
a 38. § a megfigyeléseket, méréseket, jelek elhelyezését és
kutatásokat, valamint az ingatlan felszíne alatt vagy felett
vezetékek elhelyezését szabályozza. A Bt. — a Ptk. 108. §-a
és 171. §-a alapján — azonban ellentételezi is az ilyen
jellegű közérdekű korlátozásokat, hiszen minden esetben,
amikor az ingatlan rendeltetésszerű használata valamilyen
mértékben akadályozott, vagy a bányászati tevékenység
károkat okoz, kártalanítási kötelezettség terheli a bányatelek jogosultját. Ilyen kötelezettséget ír elő a 38. § (1) bekezdés utolsó mondata, amely szerint a rendeltetésszerű
használatot nem akadályozó módon végzett megfigyelések,
mérések, illetve jelek elhelyezése és vezetékek létesítése
során okozott károkat a bányakárokra vonatkozó szabályok szerint kell megtéríteni. Továbbá védi a tulajdonos
érdekeit a 38. § (3) bekezdése is, amelynél fogva az ingatlan
rendeltetésszerű használatát akadályozó korlátozások
(bányászati létesítmények, szállítóvezetékek, kutatási
műveletekhez szükséges berendezések elhelyezése) esetén
— megállapodás hiányában — a bányavállalkozó kártalanítás ellenében szolgalom alapítását igényelheti. Az ingatlan igénybevétele során esetenként okozott kárt a bányakárokra vonatkozó szabályok szerint kell megtéríteni.
A szolgalom szerinti korlátozással megegyezően kell az
ingatlanban keletkezett hátrányt kiegyenlíteni. A szolgalom alapításáról, továbbá a kártalanítás módjáról és mértékéről a bányavállalkozónak az ingatlan tulajdonosával
(kezelőjével, használójával) ajánlat megküldésével kell az
egyezség létrehozását megkísérelnie. Megegyezés hiányában a szolgalom alapítását és az annak fejében járó kártalanítást a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője
állapítja meg. A megyei, fővárosi közigazgatási hivatal
vezetőjének határozata ellen államigazgatási úton fellebbezésnek helye nincs. A szolgalom alapítását, annak jogalapját és mértékét elrendelő határozat kézhezvételét követő 30 napon belül a kártalanítást sérelmező fél annak
megváltoztatását kérheti a bíróságtól. Még nagyobb korlátozások esetében, tehát ha az elhelyezni tervezett bányászati létesítmények az ingatlan rendeltetésszerű használatát megszüntetik vagy jelentős mértékben akadályozzák,
továbbá, ha a bányavállalkozónak a bányászati tevékenységhez az ingatlanra tartósan szüksége van, az ingatlan
megvásárlását, illetve a kezelő jog megszerzését kezdeményezheti. Ennek eredménytelensége esetén a kisajátítását
kérheti nemcsak a bányavállalkozó, hanem az ingatlan
tulajdonosa is, ha megítélése szerint az elhelyezett bányászati létesítmény az ingatlan rendeltetésszerű használatát
megszüntette, vagy súlyosan akadályozza. A tulajdonos a
létesítmény elhelyezésétől számított egy éven belül kérheti
az ingatlan megvásárlását vagy kisajátítását, ez kellő idő
arra, hogy megalapozottan tudjon efelől dönteni. Az értékgarancia tehát ezekben az esetekben is megvan. A Bt.
37. §-a pedig a bányavállalkozó által okozott bányakárok
megtérítési kötelezettségét írja elő, továbbá a bányászati
tevékenységgel okozott egyéb károk megtérítésére a Ptk.
rendelkezései az irányadók, és a Bt. 37. § (6) bekezdése
alapján az esedékessé vált, de az előírt határidőn belül nem
teljesített kártalanítási követelés, továbbá a már kifizetett
kártalanítást meghaladó többletkártalanítási igény a bányavállalkozó ellen indított polgári peres eljárás keretében
érvényesíthetők.
B) A bányatelek-alakítási eljárással kapcsolatban a
Bt. 26. § (3) bekezdése az eljárás fő vonalait határozza
meg. Eszerint a bányatelket a bányavállalkozó kérelmére
— az érdekelt szakhatóságok hozzájárulása alapján — a
bányafelügyelet határozatban állapítja meg. Az eljárás során az érdekelteknek nyilatkozni kell a tájrendezési terv
alapjául szolgáló újrahasznosítási célról is. A bányatelek
megállapításáról a bányafelügyelet az érdekelteket értesíti
és megkeresi az illetékes földhivatalt, a bányateleknek az
ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése végett. Nem
kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetni a kőolaj,
földgáz (beleértve a széndioxid gázt is) kitermelésére megállapított bányatelket. A bányatelek megállapítása nem
minősül a terület-igénybevétel megkezdésének. A részletes eljárási szabályokat a Vhr. 11—12. §-ai tartalmazzák.
Ezek alapján az illetékes bányakapitányság eljárása során
köteles tárgyalást tartani, amelyre az ingatlantulajdonos(oka)t is meg kell idézni. Ugyanakkor — ahogy arra az
egyik indítványozó rá is mutatott — bizonyos esetekben az
utóbbi kötelezettség nem terheli a bányakapitányságot.
Ezeket az eseteket a Vhr. 11. § (9) bekezdése — pontosabban annak az egyébként hibás visszautalása — tartalmazza:
nem kell a bányatelekkel, illetve bányatelken végzett műveletek hatásával érintett ingatlanok, felszíni és felszín
alatti létesítmények, vízfolyások vagy állóvizek ingatlantulajdonosainak (kezelőinek) név- és címjegyzékét és az érintett ingatlanok tulajdoni lapjainak 3 hónapnál nem régebbi
hiteles másolatát a bányatelek megállapítása iránti kérelemhez mellékelni a kőolaj és földgáz kinyerésére, a föld
alatti gáztárolásra, továbbá a geotermikus energia kinyerésére szolgáló bányatelek megállapításához. Ilyenkor tehát
az ingatlantulajdonos tudta nélkül születhet határozat a
bányatelek alakításáról, hiszen a Bt. nem írja elő az ügyfeleknek az eljárás megindításáról való tájékoztatását. A
hivatkozott beavatkozások a felszínen nem jelennek meg,
másrészt tekintettel a bányatelek olykor igen nagy, akár
több ezer ingatlant is érintő kiterjedésére, a tárgyalás megtartása lehetetlen lenne.
Fentiek alapján a Bt. támadott rendelkezései — a Ptk.
idézett rendelkezésével együtt vizsgálva — nem vezetnek a
tulajdonjog olyan mérvű, ellentételezés nélküli korlátozására, amely alkotmányellenes lenne, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt és a jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára
irányuló indítványoknak a Bt. 26. § (3) és (5) bekezdései,
38. § (1)—(5) bekezdései, valamint a 39. § (1) bekezdésének megsemmisítésére irányuló részeit elutasítja.
5. Az Abtv. 49. § (1) bekezdése szerint a mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására
akkor kerülhet sor, ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta és ezzel alkotmányellenességet idézett elő. ,,E törvényi
rendelkezés alkalmazása során a két feltételnek — a mulasztásnak és az ennek folytán előidézett alkotmányellenes
helyzetnek — együttesen kell fennállnia.’’ [1395/E/1996.
AB határozat, ABH 1998, 667, 669.]
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a jogalkotó szerv jogalkotási kötelezettségének konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget tenni, ha az
alkotmányellenes helyzet — a jogi szabályozás iránti
igény — annak nyomán állott elő, hogy az állam jogszabályi
úton avatkozott bizonyos életviszonyokba, és ezáltal az
állampolgárok egy csoportját megfosztotta alkotmányos
jogai érvényesítésének lehetőségétől. [22/1990. (X. 16.) AB
határozat, ABH 1990, 83, 86.] Az Alkotmánybíróság
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapít meg akkor is, ha alapjog érvényesüléséhez szükséges
jogszabályi garanciák hiányoznak. [37/1992. (VI. 10.) AB
határozat, ABH 1992, 227, 232.]
Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló
alkotmánysértést nemcsak akkor állapít meg, ha az adott
tárgykörre vonatkozóan semmilyen szabály nincs [35/1992.
(VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 204, 205.], hanem akkor
is, ha az adott szabályozási koncepción belül az Alkotmányból levezethető tartalmú jogszabályi rendelkezés
hiányzik. [22/1995. (III. 31.) AB határozat, ABH 1995, 108,
113., 29/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 122, 128.]
A szabályozás tartalmának hiányos voltából eredő alkotmánysértő mulasztás megállapítása esetében is a mulasztás
vagy a kifejezett jogszabályi felhatalmazáson nyugvó, vagy
ennek hiányában, a feltétlen jogszabályi rendezést igénylő
jogalkotói kötelezettség elmulasztásán alapul. [4/1999.
(III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 52, 57.]
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint mulasztásban
megnyilvánuló alkotmányellenesség akkor is megállapítható, ha a jogalkotó nem megfelelő tartalommal szabályozott és ezáltal alkotmányellenes helyzet állt elő. [15/1998.
(V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 132, 138—139.]
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint — mivel a
bányatelekké történő minősítés hosszabb ideig függő helyzetet teremt az ingatlantulajdonos tulajdonosi jogainak
gyakorlásában (az ingatlan-nyilvántartásban a tulajdoni
lapra bejegyzik, esetlegesen építési korlátozás vagy tilalom
elrendelése stb.) — a bányatelekre vonatkozó hatályos
előírások nem megfelelően, nem differenciáltan állapítják
meg az érintett ingatlanra vonatkozó szabályokat.
A Bt. 26. § (5) bekezdése szerint a bányatelek megállapítása és az ingatlan-nyilvántartásba történt bejegyzése nem
változtatja meg a bányatelekkel lefedett felszíni ingatlanok
tulajdonjogát, rendeltetését és használatát. E törvényi rendelkezés a gyakorlatban a tulajdonjogra vonatkozóan teljeskörűen érvényesül az összes bányatelek vonatkozásában, s a rendeltetésre és a használatra vonatkozóan ugyancsak érvényesül azoknál a bányatelkeknél, amelyeknél a
bányászati tevékenység a felszín alatt folyik. Azonban más
korlátozást jelent a bányatelekké minősítése azoknak az
ingatlanoknak, amelyeken később felszíni műveléssel lehet
az ásványokat kitermelni. Az ilyen ingatlanok esetében a
bányatelekké nyilvánítás azzal a hatással jár, hogy az ingatlant ki fogják sajátítani, ha a bányaművelést megkezdik.
Mivel a jogi szabályozás — a koncesszió, a vezetékjog és a
használati jog létesítésének kivételével [Bt. 15. §, 38/C. §
(5) bekezdése és 38/D. § (5) bekezdése] — semmiféle határidőt nem állapít meg, hogy milyen határidőn belül kell
a bányatelekké nyilvánítás után megkezdeni a bányaművelést, az ilyen bányatelekké nyilvánítás tartósan forgalomképtelenné teheti az ingatlant, hiszen az ingatlan új rendeltetésében érdekeltsége csak a bányavállalkozónak van.
A felszíni bányászati tevékenység (kő-, sóder-, lignitkitermelés stb.) esetében a bányatelekkel lefedett felszíni ingatlanok rendeltetése és használata megváltozik. A kialakult
gyakorlat szerint a bányatelek bejegyzése az érintett területen azonnali pozitív vagy negatív irányú értékeltolódást
idéz elő. Különösen érzékelhető ez, ha figyelembe vesszük
a bányavállalkozónak a Bt. 39. §-ában a telekalapítással és
az építési tilalom elrendelésével kapcsolatos jogait. A Vhr.
12. § (1) bekezdése alapján a bányatelek megállapítása
ügyében tartott tárgyaláson az ingatlantulajdonost meg
kell hallgatni, de jogszabályi kötelezettség nincs arra nézve,
hogy véleményét a határozathozatalnál figyelembe kell-e
venni. Így az ingatlantulajdonos polgári jogi érdekei csak a
későbbiekben kérelmére és megelőlegezett költségére érvényesíthetők. Ezekben az esetekben, amíg a kisajátításra
nem kerül sor, a bányatelekké nyilvánítás a bányászati
tevékenység megkezdésére vonatkozó határidő hiánya
miatt — a koncesszió, a vezetékjog és a használati jog
kivételével — valóban aránytalan terhet jelent és jogbizonytalanságot eredményez a tulajdonos számára. Megint más hatással bír az idegen ingatlanok tulajdoni viszonyaira a bányatelekké nyilvánítás azokban az esetekben,
amikor a bányászati tevékenység semmiféle tulajdont korlátozó beavatkozást nem igényel. (Például a kőolaj- és
földgázmező feletti azon ingatlanok, amelyeket csak azért
nyilvánítottak bányatelekké, mert a kitermelendő mező
felett helyezkednek el, de a kitermelés tőlük jelentős távolságra — esetenként több kilométerrel odébb — folyik.)
Ezekben az esetekben pedig aránytalan terhet jelentenek
a tulajdonosok számára azok a bányatelekhez fűződő tulajdont korlátozó jogosítványok (az építkezéshez, telekalakításhoz a bányavállalkozó hozzájárulása kell), amelyek a
bányavállalkozót megilletik. Vannak olyan bányatelekké
nyilvánított ingatlanok is, amelyek esetében a bányaművelés mélyművelést jelent és csak az ingatlantulajdon részleges korlátozását igényli (szolgalmi jog alapítása, építési
tilalom elrendelése stb.) Mindezekre tekintettel a jogalkotói mulasztás abban áll, hogy a határidők megállapításának
hiányában a Bt. nem teremti meg teljeskörűen a tulajdonvédelem garanciáit. Nem szabályozza továbbá a bányatelek
kijelölésének anyagi jogi szabályait, és nem differenciál a
bányászati tevékenységek szerint a bányatelki minősítéshez kapcsolódó korlátozások tekintetében. A korlátozó
jogosítványok egy része tekintetében (méghozzá a leggyakrabban előforduló jogosítványok esetén) nem szabályozza
pontosan, hogy mely esetekben, milyen feltételek mellett
élhet a bányavállalkozó a bányatelek határai között fekvő
ingatlan tulajdonjogát korlátozó jogosítványaival (mely
feltételek esetén tagadhatja meg az építéshez, telekalakításhoz való hozzájárulását, mikor kérheti építési tilalom
elrendelését). A bányavállalkozó hozzájárulása az építési
és telekalakítási tevékenységekhez egyébként is problematikus. A bányavállalkozónak nem érdeke, hogy az építési
tilalom elrendelését kérje, mert akkor a Bt. 39. § (2) bekezdése alapján kártalanítási kötelezettsége van. Sokkal egyszerűbb, ha az építkezéshez nem járul hozzá, mivel ott a Bt.
nem mondja ki a kártalanítási kötelezettséget. Ezzel a
szabályozással (se feltételek, se kártalanítás) vissza lehet
élni. Ha a bányatelekké nyilvánítás magában hordozza a
jövőbeni kisajátítás vagy más erőteljes közjogi korlátozás
szükségességét, akkor garanciális szabályokra van szükség
ahhoz, hogy a bányatelekké minősítés ne jelentsen egy
örök időkig szóló függő helyzetet. Az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az állam jogszabályi úton avatkozott
polgári jogi életviszonyokba a bányatelek megállapítására
vonatkozó szabályok megalkotásakor, és a bányatelkek
eltérő rendeltetésének, használati módjának megfelelő tulajdonosi érdekérvényesítés nem differenciált szabályozásával az állampolgárok egy csoportját megfosztotta alkotmányos jogai érvényesítésének lehetőségétől. Ennek következtében mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenes helyzet jött létre, mert a törvényalkotó a Bt.-ben a
bányatelek megállapítása során — a bányatelek rendeltetésének és használatának megfelelően — az érintett ingatlantulajdonosok részére a differenciálatlan szabályozás
miatt a tulajdonhoz való jog garanciáit az egyes tulajdoni
korlátozásokkal szemben teljeskörűen nem biztosította
(az eljárásra vonatkozó érdemi nyilatkozattétel, felszíni
bányászati tevékenységre alapított bányatelek esetén azonnali kártérítési kötelezettség az építési korlátozás vagy
tilalom elrendelésének kezdeményezésénél stb.). Ezért az
Alkotmánybíróság felhívta az Országgyűlést, hogy szabályozási feladatának 2004. december 15-ig tegyen eleget.
A határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele
az Abtv. 41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1053/2003. (VI. 13.) Korm. határozata Deák Ferenc születése 200. évfordulójának megünnepléséről.
A Kormány egyetért azzal, hogy 2003. folyamán méltóképpen meg kell emlékezni a modern polgári állam és
társadalom megteremtésében kulcsszerepet játszó Deák
Ferenc születésének (1803. október 17.) 200. évfordulójáról. A megemlékezés-sorozat kapcsolódik a Kossuth
Lajos születésének 200. évfordulóján lezajlott emlékünnepségekhez, s egyben előkészítője a magyar reformkor
és a polgári átalakulás kiemelkedő más alakjainak születési
évfordulóiról megemlékező eseménysorozatnak.
A megemlékezés-sorozat előkészítése érdekében a
Kormány a következő határozatot hozza:
1. A Kormány létrehozza a Deák Emlékbizottságot, és
felkéri
elnökének:
 Kosáry Domokos akadémikust, tagjának:
 Bócz Endre igazságügy-miniszteri főtanácsadót,
 Gerő András történészt,
 Görgey Gábor írót,
 Hiller Istvánt, a nemzeti kulturális örökség miniszterét,
 Katona Tamás történészt,
 Kovács Kálmán informatikai és hírközlési minisztert,
 Ráday Mihály művészettörténészt,
 Romsics Ignác történészt,
 Szabó István filmrendezőt,
 Szász Zoltán történészt.
Az Emlékbizottság titkárságának feladatait a Nemzeti
Kulturális Örökség Minisztériuma Nemzeti Évfordulók
Titkársága látja el.
2. Az érintett miniszterek dolgozzanak ki közös intézkedési tervet annak érdekében, hogy Deák Ferenc munkásságának legkiemelkedőbb fejezetei és értékei, azok máig
érvényes mondanivalója hazai rendezvények által felidéződjön.
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
igazságügy-miniszter
belügyminiszter
külügyminiszter
honvédelmi miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
oktatási miniszter
pénzügyminiszter
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. A nemzeti kulturális örökség minisztere nyújtson
támogatást az évfordulóhoz kapcsolódó helyszínek műemléki helyreállításához, támogassa azokat az intézményeket
(levéltárak, múzeumok, könyvtárak, kutatóintézetek),
szervezeteket (folyóiratok, könyvkiadók), továbbá azokat
a társadalmi, különösen a helyi vagy regionális kezdeményezéseket, amelyek színvonalas rendezvényekkel, kiadványokkal, kiállításokkal, hagyományőrző mozgalmakkal
vagy értékes kulturális alkotásokkal járulnak hozzá a
200. évforduló megünnepléséhez.
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
Határidő: folyamatos 4. A nemzeti kulturális örökség minisztere és a külügyminiszter tegyenek lépéseket nemzetközi rendezvények
szervezésére mindazokban az országokban, amelyekhez
Deák ténykedése kapcsolódott (a szomszédos országok
közül Ausztria, Szlovákia, Románia, Horvátország,
Szerbia és Montenegro, Ukrajna, Szlovénia, valamint
Németország, Lengyelország, Csehország), továbbá a külföldi érdeklődő közvélemény tájékoztatására, különös
tekintettel a határokon túl élő magyarságra.
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
külügyminiszter Határidő: folyamatos
5. A programok megvalósításának költségvetési fedezetét az érintett fejezetek 2003. évi költségvetéséből kell
biztosítani.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
50/2007. (VII. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Piliscsaba
Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a
„Szállás” terület szabályozási tervéről szóló 11/1999.
(IX. 30.) Öt. r. számú rendelete hatályon kívül helyezéséről szóló 38/2004. (XII. 18.) ÖKT. számú rendelete alkotmányellenes, ezért azt a jelen határozat közzétételének
napjával megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Piliscsaba
Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a
változtatási tilalomról szóló 39/2004. (XII. 18.) ÖKT. számú rendelete alkotmányellenes, ezért azt a jelen határozat
közzétételének napjával megsemmisíti.
3. Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Alkotmány
13. § (1) bekezdésébe foglalt tulajdonhoz való jogot sértő,
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenes helyzet
jött létre, mivel a változtatási tilalomról szóló 39/2004.
(XII. 18.) ÖKT. számú rendelet hatálya alá állt ingatlanok
tulajdonosai nem tudják egyes, az ingatlantulajdonhoz
kapcsolódó építési jogaikat gyakorolni, ezért az Alkotmánybíróság felhívja Piliscsaba Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületét, hogy jogalkotói kötelezettségének 2007. október 1. napjáig tegyen eleget.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Az indokolás szövege a Magyar Közlöny 2007. július 10-én megjelent
92. számában fellelhető.
Közlemények A pénzügyminiszter
közleménye az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben levő
települési önkormányzatok 2007. évi I. ütemű
támogatásáról A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény 6. számú mellékletének 1. pontja alapján 2007. évben, az I. ütemben az 1. számú melléklet
szerinti önhibájukon kívül hátrányos helyzetben levő települési önkormányzatok együttesen 16 088 748 ezer forint támogatásban részesülnek.
A 2. számú melléklet szerinti települési önkormányzatok támogatási igényének elismerésére a törvény szerint
nincs lehetőség.
A támogatások átutalása – az előlegek elszámolását figyelembe véve – 2007. július hónaptól kezdődően, a nettó
finanszírozás keretében történik.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1114/2016. (III. 8.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Kossuth- és Széchenyi-díjak fedezetére 57,2 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
2. Célelőirányzatok alcím, 1. Állami kitüntetések jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója
Határidő: 2016. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1564/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata az Orosz Ortodox Egyház Magyar Egyházmegyéje (Moszkvai Patriarchátus) részére állami támogatás nyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Tokaj belterület 272/2 helyrajzi számon elhelyezkedő Szent Miklós Templom (a továbbiakban:
Ingatlan) adásvétel útján az  Orosz Ortodox Egyház Magyar Egyházmegyéje (Moszkvai Patriarchátus)
(a továbbiakban: Magyar Ortodox Egyházmegye) tulajdonába kerüljön, ezért támogatást nyújt az Ingatlan adásvétel
útján történő megszerzése céljára, a  Magyar Ortodox Egyházmegye kedvezményezett részére, a  2.  pontban
meghatározott összegben;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az  1.  pontban meghatározott cél megvalósításához szükséges legfeljebb 313,8 millió forint forrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a Magyar Ortodox Egyházmegye kedvezményezett szervezettel a  támogatási jogviszony létrehozása
érdekében – azzal, hogy annak érvényessége feltételeként rögzíteni szükséges, hogy a  Magyar Ortodox
Egyházmegye vállalja a szükséges intézkedések megtételét az Ingatlan tulajdonának adásvétel útján történő
megszerzése érdekében –, valamint
b) a költségvetési támogatás egy összegben történő kifizetése érdekében a  Magyar Ortodox Egyházmegye
kedvezményezett részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont esetében az áralkut követően azonnal
a b) alpont esetében a támogatási jogviszony létrehozását követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2017. (X. 27.) MNB rendelete a „Reformáció” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a reformáció meghirdetésének 500. évfordulója alkalmából – „Reformáció” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. október 30. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján egy középkori templom bejárati homlokzatának ábrázolása látható, nyitott
templomkapuval, fölötte ablaknyílással. Az  ablaknyílásban egy galamb, a  kapuban egy pontból kiinduló
5 sugárvonal látható, amely a  Szentlélek és annak szétáramlása szimbóluma. Az  emlékérme alsó szélén,
félköriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat és – attól ponttal elválasztva – a „2000” értékjelzés, valamint a „FORINT”
felirat olvasható. Az ábrázolás mellett, fent, bal oldalon a „BP.” verdejel, jobb oldalon a „2017” verési évszám olvasható.
A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló
mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján egy középkori templom ablaknyílásának ábrázolása látható, a  párkányon egy szalagra
helyezett nyitott könyvvel, fölötte kitárt szárnyú galambbal. A nyitott könyv bal lapján egy „Α” betű, jobb lapján egy
„Ω” betű ábrázolása látható. A szalag jobb oldali részén, egymás alatti két sorban, az emlékérme széléhez rendezve
a „REFORMÁCIÓ” és az „500 ÉVE” felirat olvasható. Csíkszentmihályi Róbert tervezőművész mesterjegye a szalag bal
oldali részén látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2017. október 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1299/2013. (V. 30.) Korm. határozata a Magyar Testgyakorlók Köre új szakosztályainak létrehozásához és meglévő szakosztályainak fejlesztéséhez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyar Testgyakorlók Köre új szakosztályainak létrehozásához és meglévő szakosztályainak fejlesztéséhez
85,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az  olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint
egyéb, a  sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai
felkészülés szakmai támogatása jogcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
428/2017. (XII. 19.) Korm. rendelete a Gül Baba Türbéje Örökségvédő Alapítvány feladatainak meghatározásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A külpolitikáért felelős miniszter a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
88. § (2) bekezdés b) és j) pontjában, valamint 89. § (2) bekezdés m) pontjában meghatározott feladatait a Gül Baba
Türbéje Örökségvédő Alapítvány közreműködésével látja el.
2. § A külpolitikáért felelős miniszter az 1. §-ban meghatározott feladatok tekintetében a Gül Baba Türbéje Örökségvédő
Alapítvánnyal feladat finanszírozását szolgáló támogatási szerződést köt, a  Gül Baba Türbéje Örökségvédő
Alapítvány közhasznúvá válását követően közszolgáltatási szerződést köt.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2014. (XI. 25.) BM rendelete a Vásárhelyi-terv keretében megvalósuló Beregi árapasztó tározó és a Lónyai árapasztó fióktározó területével érintett földrészletek jegyzékéről.
A Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az  érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló program
(a  Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény 24.  § (2)  bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
21.  § 29.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § A Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az  érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló
program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény
keretében létesülő Beregi árapasztó tározó és a  Lónyai árapasztó fióktározó területével érintett földrészletek
jegyzékét településenkénti bontásban és helyrajzi szám szerinti felsorolásban az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
19/2017. (VI. 21.) NFM rendelete a postai piac szereplőinek a hírközlési hatóság részére történő adatszolgáltatási kötelezettségéről és az adatkezelés szabályairól szóló 12/2004. (IV. 22.) IHM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 15a.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a  postai piac szereplőinek a  hírközlési hatóság részére történő adatszolgáltatási kötelezettségéről
és az adatkezelés szabályairól szóló 12/2004. (IV. 22.) IHM rendelet.
2. § Ez a rendelet 2017. augusztus 15-én lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
48/2006. (VIII. 1.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az
oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Magyar Táncművészeti Főiskolán ifj. Nagy Zoltán főiskolai tanárt – 2006. augusztus 1-jétől 2009. július 31-ig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
296/2015. (VII. 13.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/11083/2015. számú előterjesztésére – Kaluderovic Vera (születési neve: Savic Vera;
születési hely, idő: Kevevára [Jugoszlávia], 1951. június 19.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
352/2013. (HK 1/2014.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség 2014. (2015–2016.) év kiképzési feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
10. § (1) e), valamint 11. § (1) 12. bekezdések alapján – figyelemmel a külföldi szolgálat ellátására tervezett szemé
lyi állomány felkészítéséről szóló 12/2004. (HK 4.) HM
utasításra, a hivatásos és szerződéses állományú katonák
általános katonai és egyes szakmai ismereteinek bővítéséhez szükséges továbbképzésekről szóló 38/2010. (III. 31.)
HM utasításra, a Magyar Honvédségnél folytatott képzés,
kiképzés felső- és középszintű irányításának, valamint a
kiképzés tervezésének és végrehajtásának rendjéről szóló
62/2009. (HK 6.) HM HVKF intézkedésre, illetve a Magyar Honvédség katonai szervezetei parancsnokainak és
törzseinek hadműveleti, harcászati felkészítésének,
kiképzésének rendjéről szóló 63/2009. (HK 6.) HM HVKF
intézkedésre az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a továbbiakban:
HM szervezetek), valamint a Honvéd Vezérkar főnök
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a továbbiakban: HVKF közvetlen
szervezetek) terjed ki.
2. Miniszteri irányelvek 2. A Miniszteri Irányelvek alapján az Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) 2014. (2015–2016.) évi kiképzési feladatai:
a) A haza katonai védelme és a nemzetközi szerződésekből eredő feladatok eredményes teljesítéséhez szükséges gyakorlatok és kiképzési rendezvények végrehajtása.
b) A fenyegetettség mértékétől függően önállóan, vagy
szövetségi keretek között az ország függetlenségének,
szuverenitásának és területi integritásának védelméhez
– honi területen – szükséges katonai képességek kialakítását biztosító gyakorlatok és kiképzési rendezvények
végrehajtása.
c) Honi területen a kollektív védelmet, bármely NATO
tagország megsegítése esetén pedig a többnemzeti összhaderőnemi műveletekben (a Szövetség földrajzi határain
belül vagy annak közvetlen közelében) történő eredményes részvételt biztosító gyakorlatok és kiképzési
rendezvények végrehajtása.
d) A külpolitikai törekvésekhez igazodva – akár az ország határaitól jelentősen távoli – nemzetközi
válságkezelő műveletekben történő eredményes részvétel
hez szükséges katonai képességek kialakítását biztosító
gyakorlatok és kiképzési rendezvények végrehajtása.
e) Az Alaptörvény 45. cikk (3) bekezdés szerint a katasztrófák megelőzésében, következményeinek elhárításában és felszámolásában való eredményes katonai tevékenységhez, továbbá az Alaptörvény 50. cikk (1) bekezdés
szerint a szükségállapoti feladatok eredményes teljesítéséhez szükséges képességek kialakítását biztosító gyakorlatok és kiképzési rendezvények végrehajtása.
f) Az önkéntes tartalékos (a továbbiakban: ÖT) állomány
megfelelő kiképzését biztosító gyakorlatok és kiképzési
rendezvények tervezése, szervezése és végrehajtása.
3. A kiképzés prioritásai 3. A fentiek értelmében a 2014–2016. évek közötti tervezési időszakban a kiképzés prioritásai:
a) Az ország fegyveres védelmével kapcsolatos feladatok végrehajtásának begyakorlása, a fegyveres készenléti,
készültségi és légi kutató-mentő szolgálatot ellátó, a katasztrófa elhárítási feladatokra való felkészítés.
b) A NATO és EU részére felajánlott, a NATO műveleti
alárendeltségű fegyveres légvédelmi készenléti szolgálatot ellátó, valamint a nemzetközi biztonság erősítését szolgáló hozzájárulások keretein belül a különböző műveleti
feladatokra kijelölt állomány (kötelék) kiképzése.
c) Az NRF-15 és NRF-16 készenléti szolgálatba felajánlott magyar erők felkészítése.
d) A NATO által tervezett Kapcsolt Erők Kezdeményezésből (Connected Forces Initiatives – CFI), a V4, a
TISZA, a Román-Magyar Békefenntartó Zászlóalj, a
CEDC, az MLF, és a DECI nemzetközi együttműködésekből fakadó, a MH-ra vonatkozó feladatok tervezése, szervezése és végrehajtása. A két- és többoldalú nemzetközi
megállapodások alapján kialakított kötelékek kiképzése.
e) A NATO CFI keretében megvalósításra kerülő
„TRIDENT JUNCTURE 2015” gyakorlatra történő felkészüléshez szükséges kiképzési rendezvények tervezése és
végrehajtása.
f) A 2016-ban esedékes V4 EU BG készenléti szolgálat
felkészítésével és kiképzésével kapcsolatos rendezvények
előkészítése. Az EU BG validálási és a NATO TRJE15
gyakorlat harmonizálásával kapcsolatos feladatok ellátása.
g) Az MH meglévő katonai képességeinek szinten tartását, fejlesztését biztosító kiképzés végrehajtása.
4. A kiképzés prioritásainak keretein belül az intézkedés
hatálya alá tartozó HM és HVK közvetlen szervezetek:
a) Bevezetik az MH kiképzése új rendszerének kidolgozott elemeit napi kiképzési feladatokba.
b) Végrehajtják a Baltic Air Policing feladatra történő
felkészülést és a felkészültség ellenőrzését.
c) Megtervezik, megszervezik és végrehajtják a NATO
Kapcsolt Erők Kezdeményezése keretében magvalósításra
kerülő kiképzési rendezvényeket.
d) Megtervezik, megszervezik és végrehajtják a V4 országokkal történő együttműködésből fakadó közös kiképzési rendezvényeket és éves gyakorlatokat, elsődleges prioritással az elnöki szerepkör, 2014 I. félévi időszakára vonatkozóan.
e) Tovább fejlesztik a harckocsizó, a tüzér és a páncéltörő képességeket, tesztelik a kidolgozott szakkiképzési
programok alkalmazhatóságát.
f) Erősítik az erők megóvási képességét, különös tekintettel az egyre fejlettebb páncéltörő és nem hagyományos
módon előállított és alkalmazott robbanóeszközök, illetve
az öngyilkos merénylők elleni aktív és passzív védelemre
vonatkozóan.
g) További bővítik, nemzetközi jellegét erősítik a nem
hagyományos módon előállított és alkalmazott robbanóeszközök elleni tevékenységre irányuló kiképzés hazai feltételeit.
h) Végrehajtják a Gripen Training Needs Analysis megállapodásban foglaltakat.
i) Tervezik és szervezik a légiszállítási képesség modernizációjából fakadó kiképzési feladatokat.
j) Szinten tartják a helikopter képességet, ezen belül a
repülőkiképzés folytatására a rendelkezésre álló helikopterek figyelembevételével, szinten tartják az elméleti felkészültséget, integrálják a beazonosított tapasztalatokat
kiképzésbe.
k) Tervezik és végrehajtják a helikopter képesség hosszú
távú biztosításával kapcsolatos kiképzési feladatokat.
l) Előkészítik és végrehajtják a helikopter szimulátor
2014 évben Szolnok helyőrségben történő telepítését.
m) Részt vesznek a TACEVAL program szakmai felügyeletében, az éves programterv összeállításában, véglegesítésében.
n) Tervezik és végrehajtják az 5A0109 jelű képességcsomagban szereplő, a NATO új Légi Vezetési Irányítási
Rendszerének (Air Command and Control System -
ACCS) hadműveleti szintű vezetési elemének kialakításával
összefüggő kiképzéseket.
o) Megtervezik és végrehajtják a Link-16 harcászati
adatkapcsolat kiépítésének függvényében a szakállomány
tanfolyamrendszerű képzését.
p) Megtervezik és végrehajtják az 5A0044 radar-képességcsomagban szereplő nagy hatótávolságú felderítő háromdimenziós (RAT-31DL típusú) lokátor instruktor képzését.
q) Végrehajtják az ÖT állomány kiképzését, ezen belül
az általános katonai és szakkiképzést végrehajtott állomány beosztásra történő felkészítését és a tartalékos kötelékek kiképzését.
r) Folytatják az egyes katona műveleti képességének és
túlélőképességének fejlesztését, illetve szinten tartják az
egyéni és kötelékkiképzés színvonalát.
s) Végrehajtják az állomány (kiemelten a Honvédelmi
Katasztrófavédelmi Rendszerbe – a továbbiakban: HKR –
kijelölt egyének és kötelékek) katasztrófavédelmi
feladatokra történő kiképzését.
t) Előkészítik és végrehajtják a két- és többoldalú nemzetközi szerződések alapján a megtervezésre kerülő gyakorlatokat.
u) Az MH logisztikai támogatási rendszer különleges
jogrend időszaki feladatainak, az új szervezeti rendnek
megfelelően működtetésével kapcsolatos logisztikai törzsfelkészítésekre, törzsgyakorlásokra, a logisztikai alegységek harcrendi elemei feladatainak begyakorlására, a szakalegységek összekovácsolására;
v) Az MH Műveleti Vezetési Rendszer (a továbbiakban: MH MVR) működtetésével kapcsolatos törzsfelkészítések, törzsgyakorlások végrehajtására.
w) A katonai szervezetek alaprendeltetésből fakadó feladataikra történő szakfelkészítésére.
4. A kiképzés irányelvei 5. Az intézkedés hatálya alá tartozó Honvéd Vezérkar (a
továbbiakban: HVK) szervek és MH szervezetek kiképzési feladataikat az alábbiak alapján tervezik, szervezik és
hajtják végre:
a) A honvédség Alaptörvényből adódó feladatain belül,
kiemelt figyelmet kell fordítani az ország fegyveres védelmével kapcsolatos feladatok önállóan vagy szövetséges
keretek közötti megtervezéséhez, megszervezéséhez, előkészítéséhez, vezetéséhez, irányításához és végrehajtásához szükséges képességek fenntartására, a feladatok begyakorlására.
b) A különböző műveleti feladatokra és a készenléti
szolgálatokba kijelölt állomány esetében biztosítani kell a
szervezetszerű alegységek képességmoduljaiból feladat-orientáltan összeállított kötelékek (alkalmi harci kötelékek, harccsoportok) együttes, összhaderőnemi, összfegyvernemi kiképzésére.
c) A rendelkezésre álló erőforrások gazdaságos felhasználása érdekében a hazai gyakorlatok és kiképzési rendezvények során törekedni kell azok térben és időben összehangolt, együttes, összevont, költségtakarékos végrehajtására.
d) A kiképzési feladatok végrehajtása során kiemelt figyelmet kell fordítani az MH által bevezetett NATO egységesítési egyezmények (STANAG-ek) előírásainak és a
vonatkozó szövetségi, európai uniós és nemzeti doktrinális dokumentumokban rögzített alapelvek, valamint a
több-nemzeti katonai tevékenységek alapjául szolgáló kiképzési követelmények érvényre juttatására.
e) Az ÖT állomány kiképzése során az MH Önkéntes
Tartalékos Rendszer (a továbbiakban: MH ÖTR) továbbfejlesztésére vonatkozó részletes elgondolásban meghatározott irányelvek a mérvadóak.
f) Kiemelt figyelmet kell fordítani a tapasztalat-feldolgozó rendszerből átvett „bevált tapasztalatok” hasznosítására a kiképzés során.
g) Az érintett szervezetek parancsnokai figyelmet kell,
hogy fordítsanak a nemzetközi válságkezelésre kijelölt, illetve a szövetségi feladatok végrehajtására felajánlott, valamint a NATO Gyors-telepítésű Hadtest (NATO Rapid
Deployable Corps – NRDC ITA – Olaszország) kötelékében alkalmazásra tervezett erők, továbbá a különleges műveleti erők kiképzésére.
h) Kiemelt figyelmet kell fordítani az alegység parancsnoki és a kiképzői állomány általános katonai ismereteinek, jártasságainak, készségeinek megszilárdítására. Oktató-módszertani foglalkozások keretén belül egységesíteni kell a foglalkozások előkészítésére és végrehajtására
vonatkozó követelményeket.
i) Hangsúlyt kell fektetni a kiképzés tervezéséhez, szervezéséhez, végrehajtásához, ellenőrzéséhez, értékeléséhez
és eredményeinek nyilvántartásához, jelentéséhez szükséges egységes okmányrendszer tartalmi és formai követelményeinek összeállítására és bevezetésére.
j) Végre kell hajtani a napi kiképzési feladatok végrehajtása során a kiképzés új rendszere egyes elemei bevezetése időszakában kidolgozott kiképzési okmányokkal, dokumentumokkal kapcsolatos tapasztalatok gyűjtését.
k) Kiemelt figyelmet kell fordítani a kiképzési feladatok
biztonságos végrehajtásához szükséges feltételek biztosítására. (A balesetek megelőzése érdekében elemzik és
megállapítják a kiképzési feladatokkal járó kockázatokat,
értékelik azok hatását, intézkednek azok megelőzésére és
kezelésére.)
l) A kiképzési feladatok végrehajtása során a parancsnokok követeljék meg a munka-, tűzvédelmi-, környezetvédelmi- és biztonsági rendszabályok maradéktalan betartását.
5. A kiképzés követelményei 6. A parancsnokok és törzsek 2014. évi kiképzésének fő
témaköre: az ország fegyveres védelmének megtervezése
és megszervezése a NATO reagáló erőinek bevonásával,
az átfogó megközelítés módszerével, különleges jogrend
időszakában, kiemelten a Különleges Erők alkalmazására.
7. A 2014. évtől évente tíz alkalommal, két egymást követő kiképzési napban a parancsnokok és törzsek állománya részére általános katonai kiképzés kerüljön levezetésre. A kiképzések tervezése úgy történjen, hogy az éves teljesítményértékelés részeként meghatározott lőkiképzésre
és katonai testnevelésre (6 km-es menetgyakorlatra) az állomány célirányosan felkészülhessen. A központilag tervezett, szervezett és levezetett foglalkozásokon túl a vezetőknek és parancsnokoknak saját döntéseik alapján kell
megtervezni az általános katonai kiképzés egyéb tárgyköreinek (alaki, katonai testnevelés, C-IED, vv, mű., hír., eü.,
CIMIC/PSYOPS, katonai tereptan, törzsszolgálat stb.) feldolgozását. 8. Az Egységes Lövészeti Szakutasításban (Nyt. szám:
4/312) rögzítettek szerint, gépkarabéllyal és pisztollyal az
1. számú fegyvernemi és békeműveleti lőgyakorlatot, valamint a 6 km-es menetgyakorlatot a HM és HM szervek
katona állománya, a HVKF közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervek és szervezetek, valamint egység szintű törzsek katonái félévente legalább egyszer végrehajtják.
9. A parancsnokok és törzsek felkészítése és kiképzése
keretében végrehajtásra kerülő 6 km-es menetgyakorlat
normaidejét a menetvonal alapján az állományilletékes parancsnok határozza meg.
10. A HM és HM szervek és szervezetek katona állománya, a HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint egység szintű törzsek 2014. évi általános katonai kiképzése során legalább egy-egy alkalommal a nem
hagyományos módon előállított és alkalmazott robbanóeszközök elleni tevékenységre irányuló kiképzést, valamint járőr típusú menetgyakorlatot végrehajtják.
11. Az MH sportbajnokságait mezei futás, katonai háromtusa, lövészet és járőr sportágakban rendezik meg.
A bajnokságok idejét, helyét és a rendező katonai szervezetek megnevezését a HVK kiképzési csoportfőnök szakutasításban szabályozza.
12. A missziós feladatot végrehajtó alegységek és szervezetek helyőrségükben hátrahagyott, missziós feladatokba be nem vont személyi állományából ideiglenes alegységeket kell létrehozni. Az ideiglenes alegységek összekovácsoltsági szintjét a katonai szervezet parancsnoka szabályozza.
13. Az MH alaprendeltetéséből, nemzetközi és szövetségesi kötelezettségeiből, valamint fejlesztési terveiből
adódó feladatokra történő kiképzés végrehajtása mellett,
2014-2015. év fő feladata a kiképzés új rendszere egyes
elemeinek tesztelése, bevezetése.
14. Az egységes 12 kiképzési hét időtartamú alapkiképzés az MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA)
bázisán kerül végrehajtásra.
15. Az összfegyvernemi gyakorlatok részeként a logisztikai törzsek és alegységek sajátítsák el a megváltozott
központi ellátási felelősségből adódó logisztikai támogatási feladatok tervezésének, szervezésének és irányításának szakmai tevékenységét. A logisztikai törzsek eljárásrendjének kialakítása képezzen alapot a 2015. évi MH Logisztikai Rendszergyakorlat végrehajtásához.
16. Az anyagi erőforrások korlátozottsága miatt kiemelt
figyelmet kell fordítani mind a parancsnokok és törzsek,
mind az alegységek (kezelőszemélyzetek, egyes katonák)
kiképzése során az MH korszerű számítógépes és lézeres
kiképzési szimulációs rendszerei (MARS/ MARCUS/
KRONOSZ/ BAGLYAS/ TGYVK/ MILES), multimédiás
oktatóprogramja (SAVARIA), kezelői (VEZ-91, SUAV,
helikopter és repülőgép) szimulátorai, illetve korszerű
(MALK) és hagyományos kiképzés-technikai eszközei
széleskörű alkalmazására.
17. A szűkös erőforrásokra tekintettel külön figyelmet
kell fordítani a központi és a helyőrségi kiképzési objektumok és sportlétesítmények, lő- és gyakorlóterek állagmegóvására, üzembiztos működtetésére és szakszerű karbantartására.
6. A 2014. évi kiképzés fő célkitűzései 18. A 2014. kiképzési év végéig:
a) Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei begya
korolják az ország fegyveres védelmének megtervezését
és megszervezését a NATO reagáló erőinek bevonásával,
az átfogó megközelítés módszerével, különleges jogrend
időszakában, kiemelten a Különleges Erők alkalmazására.
b) Az MH BHD begyakorolja az ország fegyveres védelmének időszakában a stratégiai szintű vezetési elemek
telepítését, áttelepítését, az összeköttetés kiépítését és működtetését a saját és a beérkező NATO erők között különleges jogrend időszakában.
c) Az MH VDK, az MH GEOSZ begyakorolja be a különleges jogrend időszaki feladatait az ország fegyveres
védelmének időszakára vonatkozóan.
d) Az MH Ludovika Zászlóalj, az NKE HHK-val
együttműködve begyakorolja a rövidített időtartamú honvédtisztképzésre történő áttérést.
e) Az MH EK begyakorolja az egészségügyi támogatási
rendszer megtervezését, megszervezését, telepítését és
üzemeltetését az ország fegyveres védelmének időszakában, a NATO reagáló erőivel együttműködve, különleges
jogrend időszakában.
f) A HM és HM szervek feldolgozzák az „ALAPOS
BÁZIS – 2013” gyakorlat során szerzett tapasztalatokat. A
beazonosított tapasztalatok alapján pontosítják az MH
MVR-ét.
g) A HM és HM szervek katona állománya, a HVKF
közvetlen alárendeltségbe tartozó katonai szervezetek
szinten tartják az általános katonai ismereteke, valamint a
fizikai állóképességet.
h) A Magyar Honvédség állományából kijelölt erők felkészültek a „TRIDENT JUNCTURE 2015” gyakorlaton
történő részvételre.
i) Kiképzési feltételek megteremtése az NRF 16 kötelékébe kijelölt magyar erők részére.
j) A MH által a szövetség részére felajánlott erők NATO
által végrehajtott ellenőrzéseinek harckész (Combart Ready) minősítésű végrehajtása (SOFEVAL, STARTASSESS,
CRC CAPEVAL / CAPINSP, NATO RV).
k) A misszióba kijelölt állomány (egyéni, kötelék) eredményes felkészítése a műveleti területen végrehajtandó
feladatokra.
7. Záró rendelkezések 19. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
20. A HVK kiképzési csoportfőnök a 2014.
(2015–2016.) évre vonatkozó kiképzés alapadatait szakutasításban szabályozza.
21. A HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai
szervezetek parancsnokai 2014. március 31-ig kidolgozzák saját szervezeteik és alárendeltjeik feladatait meghatározó kiképzési intézkedéseiket és azok egy példányát tájékoztatásul megküldik a HVK KIKCSF részére.
22. Hatályát veszti a Magyar Honvédség 2013.
(2014–2015.) évi kiképzési és felkészítési feladatairól
szóló 84/2013. (HK 3.) HVKF intézkedés.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
107/2010. (XI. 30.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Ausztrália, Dél-Afrika, India, Kanada, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, valamint Új-Zéland Kormányai között a Brit Nemzetközösség fegyveres erői tagjainak a Magyar Köztársaság területén található hadisírjainak gondozásáról szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és Ausztrália, Dél-Afrika, India, Kanada, Nagy-Britannia és Észak-Írország
Egyesült Királysága, valamint Új-Zéland Kormányai között a Brit Nemzetközösség fegyveres erői tagjainak a Magyar
Köztársaság területén található hadisírjainak gondozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: szerződés)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a honvédelmi minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a honvédelmi minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés végleges
szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1112/2018. (III. 19.) Korm. határozata a hatvani sport- és rendezvénycsarnok beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért Hatvan Város Önkormányzata sportfejlesztési koncepciója keretében egy 1000 férőhelyes sport- és
rendezvénycsarnok (a továbbiakban: Beruházás) megvalósításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott Beruházás megvalósítása érdekében
gondoskodjon 1 369 472 000 forint forrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
133/2018. (X. 30.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszter javaslatára
Szepesi Balázst – 2018. november 1-jei hatállyal –
az Innovációs és Technológiai Minisztérium helyettes államtitkárává kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
275/2011. (XI. 10.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontjában biztosított jogkörömben, az 1956-os Emlékérem és Emléklap alapításáról szóló
1991. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
Csizmadia Zoltánnak, Czirok Istvánnak, Deák Jánosnak, Földi Jánosnénak,
Kele Lajosnak, Kisunyomi Ferencnek, Kiss Bélának, Krizsán Jánosnak,
Mayer Ferenc Sándornak, Palkó Lászlónak, Palotai Gábornak, dr. Rozsos Istvánnak,
Szabó Györgynek, Végh Józsefnek az 1956-os Emlékérmet; Bányay Irénnek,
Bicskei Gábor Károlynénak, Birkés Kelemennének, Czakó Lászlónak, Cserháti Károlynak,
Csetényi Jánosnak, Csók Sándornak, Csonka Józsefnek, Domnanovich Tamás Ábelnek,
Egressy Andrásnak, Ekrem Kemál Györgynének, Falvi Elemérnek, Fejes Frigyesnek,
Feleki Dénesnek, Gellért Mogyorósi Máriának, Gordos Péternének, Kiszely Gábornak,
dr. Kolozsy Sándornak, Kőhegyi Istvánnak, Magyar Jánosnak, Matula Sándornak,
Lánczi Lajosnak, Máté Ferencnének, Mécs Jánosnak, Mészáros Antalnak,
Pálházi Ernő Józsefnének, Péter Mátyásnak, Pribék Istvánnak, dr. Rózsahegyi Lászlónak,
Somogyi Sándornak, Szentmihályi Szabó Péternek, Szécsi Lőrincnek, Tantalics Bélának,
Tóth Istvánnak, Uhrweiss Benedeknek, Varga Lászlónak az 1956-os Emléklapot;
Bella Gyulának az 1956-os Emlékérmet, posztumusz adományozom. Budapest, 2011. október 6.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök