text:
1788/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1. és 3. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.4.1-15-BK1-2016-00016 azonosító számú, „Óvoda fejlesztése Kiskunmajsán” című,
b) a TOP-3.2.1-15-BO1-2016-00063 azonosító számú, „A Kossuth Lajos Általános Iskola energetikai
korszerűsítése” című,
c) a TOP-3.2.1-15-CS1-2016-00043 azonosító számú, „Zákányszék Önkormányzata épületeinek energetikai
korszerűsítése” című,
d) a TOP-3.2.1-15-FE1-2016-00040 azonosító számú, „Bakonycsernyei Bóbita Óvoda Egységes Óvoda – Bölcsőde
épületének energetikai korszerűsítése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
2. egyetért a  projektek többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1. és 3. prioritásai
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1676/2013. (IX. 30.) Korm. határozata az egyszerűsített honosítási, valamint a magyar állampolgárság megállapítására irányuló kérelmek hatékonyabb külföldi átvétele érdekében a Miniszterelnökség és a Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
az  egyszerűsített honosítási, valamint a  magyar állampolgárság megállapítására irányuló kérelmek hatékonyabb
külföldi átvétele érdekében 518,6 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 12. Diaszpóra
magyarsággal kapcsolatos feladatok jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külügyminisztérium fejezet,
2. Külképviseletek igazgatása cím javára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
333/2014. (IX. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ferencz Szilviát
2014. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. augusztus 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
158/2003. (IX. 12.) KE határozata László Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére László Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet — érdemei elismerése
mellett — felmentem a Magyar Köztársaság szöuli nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2003. április 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
7/2003. (II. 4.) FVM rendelete a ló fertőző arteritise elleni védekezésről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § (1) A ló fertőző arteritise (a továbbiakban: EVA) elleni
védekezést az illetékes megyei (fővárosi) állategészségügyi
és élelmiszer-ellenőrző állomás (a továbbiakban: állomás)
irányítja és felügyeli.
(2) Az EVA elleni védekezésben azon állattartók kötelesek részt venni, akik fedező méneket (a továbbiakban:
mén) és kancákat tartanak.
(3) A védekezéssel kapcsolatos költségek a tulajdonost
terhelik.
2. § (1) A kerületi főállatorvos a ménállományról nyilvántartást vezet, amelynek részletes szabályait külön rendelet
tartalmazza.
(2) A tulajdonos köteles bejelenteni a kerületi főállatorvosnál a ménállományban bekövetkezett valamennyi
változást.
3. § (1) A fedeztetési engedéllyel rendelkező, nem előírásszerűen vakcinázott méneket évente szerológiai vizsgálatnak kell alávetni.
(2) Az EVA-ra irányuló szerológiai vizsgálatot állategészségügyi diagnosztikai intézetben (a továbbiakban: intézet) kell elvégezni 60 nappal a ménnek a fedeztetési
állomásra történő érkezése előtt.
(3) Ha a szerológiai vizsgálat eredménye a vakcinázás
előtt pozitív, spermavizsgálatot kell végezni, és annak
eredménye alapján kell a mént minősíteni. A mintavételt
az illetékes hatósági állatorvos felügyelete mellett állatorvos végzi.
4. § (1) Szeronegatív az a ló, melynek vérsavójában 1:4
arányban vagy annál nagyobb hígításban az EVA vírusa
elleni ellenanyag nem mutatható ki.
(2) Szeropozitív az a ló, amelynek vérsavójában az EVA
vírusa elleni ellenanyag 1:4 arányban vagy annál nagyobb
hígításban megtalálható.
5. § (1) Az EVA vírus továbbadása szempontjából veszélytelen:
a) a szeronegatív mén;
b) vakcinázást megelőzően igazoltan szeronegatív mén,
melyet vakcináztak, és a vakcinázás az oltóanyag használati
utasításának megfelelő rendszerességgel történik;
c) a 180—270 napos mén, melynek 10 napos időközzel
elvégzett két szerológiai vizsgálata negatív eredményű volt;
d) 180 napnál fiatalabb mén. (2) A mének EVA elleni vakcinázását a 9. § (4) bekezdésében leírt módon kell elvégezni.
(3) A szeropozitív, természetes úton fertőződött mén a
7. §-ban meghatározott feltételekkel tenyésztésre használható.
(4) A fedeztetési engedéllyel rendelkező szeronegatív
mént javasolt, a természetes fertőződés következtében szeropozitív mént kötelező EVA elleni inaktivált vakcinával,
annak használati utasításának megfelelően, rendszeresen
immunizálni. A vakcinázás tényét és a ménnek a vakcinázást megelőző szerológiai állapotát a marhalevélben fel
kell tüntetni.
6. § (1) Ha egy kancát természetes módon kívánnak fedeztetni, vagy természetes úton fertőződött, vakcinázott ménnel mesterségesen kívánják megtermékenyíteni, a fedeztetést (termékenyítést) megelőzően legalább 21 nappal meg
kell győződni a szerológiai állapotáról.
(2) Szeronegatív kanca csak szeronegatív vagy vakcinázás következtében szeropozitívvá vált ménnel fedeztethető.
(3) Ha egy szeronegatív kancát olyan szeropozitív ménnel kívánnak fedeztetni, amely természetes úton fertőző
dött és ezért vakcinázták, a kancát a fedeztetést megelőzően legalább 21 nappal vakcinázni kell. A vakcinázást
évente, a tervezett fedeztetést megelőzően legalább
21 nappal meg kell ismételni.
(4) A kancát a vakcina használati utasításában foglaltak
szerint kell vakcinázni.
7. § (1) Szeropozitív kanca szeronegatív ménnel csak mesterséges úton termékenyíthető.
(2) Természetes úton fertőződött, majd vakcinázott,
szeropozitív ménnel fedeztetett kancát társaiktól a fedeztetést követő 24 órában szigorúan el kell különíteni, és a
fedeztetést követően a szállításukra használt járművet alaposan ki kell takarítani, és azt a külön jogszabályok szerint
kell fertőtleníteni.
(3) A kanca esetleges vetélését fertőző eredetűnek kell
tekinteni, a vetélt magzat intézeti vizsgálata kötelező.
(4) A vakcinázás tényét a marhalevélben fel kell tüntetni.
8. § (1) A tenyésztési engedéllyel rendelkező szeropozitív
mént, ha azt továbbra is a tenyésztésben kívánják használni, EVA elleni inaktivált vakcinával immunizálni kell. A
mén szerológiai állapotát, valamint a vakcinázás tényét a
marhalevélben fel kell tüntetni.
(2) A mén tulajdonosa vagy a fedeztetési állomás felelős
vezetője köteles a fedeztetésre jelentkező kanca tulajdonosát a mén immunológiai állapotáról tájékoztatni.
(3) Tenyésztési engedéllyel rendelkező, természetes fertőzés következtében szeropozitív ménnel kizárólag természetes fertőzés következtében szeropozitív vagy vakcinázás
eredményeképpen szeropozitív kancát lehet fedezni.
9. § (1) A 180 napnál idősebb importált ménnek olyan országból vagy olyan régióból kell származnia, ahol az előző
6 hónapban a ló fertőző arteritis-ét nem állapították meg.
(2) A ménből a szállítás előtt 21 napon belül vérmintát
kell venni. A vérminta EVA-ra irányuló vizsgálatának vírusneutralizációs próbával, 1:4-es savóhígításban negatív
eredményre kell vezetnie. Ha az eredmény pozitív, a
(3) vagy a (4) bekezdést kell alkalmazni.
(3) Ha a szerológiai vizsgálat pozitív eredményű volt, az
állatból a szállítás előtti 21 napon belül spermát kell venni,
és azt EVA-ra irányuló vírusizolációs vagy PCR próbával
meg kell vizsgálni. A mén csak akkor importálható, ha a
vizsgálat negatív eredménnyel zárult.
(4) Ha a mént az importálás előtt EVA ellen, hatósági
állatorvosi felügyelet mellett vakcinázták, csak akkor importálható, ha az első vakcinázás az alábbiak szerint történt, valamint az ismételt oltásokat rendszeres időközzel
elvégezték:
a) az első vakcinázás napján vett vérminta vizsgálata
vírusneutralizációs próbával, 1:4-es hígításban negatív
eredménnyel zárult, vagy
b) a vakcinázást hatósági állatorvosi felügyelet mellett,
legfeljebb 15 napos elkülönítés ideje alatt végezték el, és
az elkülönítés alatt vett vérminta vizsgálata vírusneutralizációs próbával, 1:4-es hígításban negatív eredményre vezetett, vagy
c) a vakcinázást az állat 180—270 napos kora között,
hatósági állatorvosi felügyelet mellett történő elkülönítés
ideje alatt végezték el; az elkülönítés alatt, de a vakcinázást
megelőzően, legalább 10 napos időközzel kétszeri vérmintavétel történt, amely savópár vírusneutralizációs próbával
EVA-ra történő vizsgálata változatlan vagy csökkenő ellenanyag-titert mutatott ki.
10. § (1) Friss spermát akkor lehet importálni, ha
a) a donor mént a spermavételt megelőző 30 napon
belül olyan állományban tartották, ahol az EVA klinikai
tünetei ez idő alatt nem jelentkeztek;
b) a mén a spermavétel napján nem mutatta az EVA
klinikai tüneteit;
c) a mént 180 és 360 napos kora között negatív eredménnyel záruló EVA-ra irányuló szerológiai vizsgálatnak
vetették alá, és ezzel egy időben EVA ellen vakcinázták,
s azóta a szabályszerűen ismételt vakcinázások megtörténtek;
d) a mént negatív eredménnyel záruló, EVA-ra irányuló szerológiai vizsgálatnak vetették alá az állományba
érkezése után 14 nap elteltével, és ettől kezdve a spermavétel időpontjáig természetes úton nem fedezett.
(2) A szerológiai vizsgálatot évente el kell végeztetni.
(3) Mélyhűtött spermát akkor lehet importálni, ha
a) a donor mén a spermavétel napján nem mutatta az
EVA klinikai tüneteit;
b) a mént negatív eredménnyel záruló, EVA-ra
irányuló szerológiai vizsgálatnak vetették alá a sperma
— kötelező — 30 napos tárolási ideje alatt, de legkorábban
a spermavételt követő 14. napon;
c) a mént 180 és 360 napos kora között negatív eredménynyel záruló EVA-ra irányuló szerológiai vizsgálatnak vetették
alá, és ezzel egy időben EVA ellen vakcinázták és azóta a
szabályszerűen ismételt vakcinázások megtörténtek;
d) az EVA-ra irányuló szerológiai vizsgálat pozitív
eredményű volt, de a mén spermáját az exportra szánt
sperma vételét megelőző egy éven belül negatív eredménnyel záruló vírusizolációs vagy PCR vizsgálatnak vetették alá, és a mén ettől kezdve a spermavétel időpontjáig
természetes úton nem fedezett.
11. § A védekezés helyzetéről az állomás évente köteles jelentést küldeni a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumnak.
Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, szabályozási
körében az Európai Közösségek következő jogszabályaival
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 90/426/EGK irányelve a lófélék mozgására
és harmadik országból történő behozatalra irányadó állategészségügyi feltételekről;
b) a Bizottság 95/329/EK határozata a 90/426/EGK tanácsi irányelv 15. cikke b) pontjának (ii) alpontjában a
vírusos arteritis-re vonatkozóan megállapított követelmény hatálya alá tartozó hímivarú lófélék kategóriájának
meghatározásáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


text:
118/2016. (XI. 18.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztése alapján –
az Óbudai Egyetemen Szigeti Ádámot – a 2016. november 1-jétől 2019. október 31-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
403/2010. (V. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Fodor Péter, a Nemzeti Munkáspárt képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. április 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy állami vagy önkormányzati segélyt, támogatást, járadékot többszörösen visszaeső büntetett előéletű
polgárok NE kaphassanak?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés célja nem egyeztethető össze a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 70/A. § (1) bekezdésében
foglaltakkal, mely szerint „A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi,
illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül”.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az, hogy „többszörösen visszaeső büntetett előéletű polgárok” ne
kaphassanak önkormányzati lakást, ellentmond az Alkotmány negatív diszkrimináció tilalmát kimondó
szabályozásának.
Tekintettel arra, hogy a kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan jogalkotási kötelezettséget keletkeztetne
az Országgyűlés számára, amely szabályozás ellentétes lenne az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglaltakkal,
ezért a kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel
az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. Az a kérdés, amely félrevezető a választópolgárok számára, az Alkotmánybíróság és az Országos
Választási Bizottság joggyakorlata szerint nem tesz eleget az egyértelműség követelményének.
A testület álláspontja szerint a kezdeményezés, pontatlan fogalomhasználata miatt sem a jogalkotó sem
a választópolgár számára nem egyértelmű. A kezdeményezés által használt „többszörösen visszaeső büntetett
előéletű” fogalom a köznyelv és a hatályos jogszabályok, többek között a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvény által sem ismert, illetve használt kifejezés. Ennek következtében sem a választópolgárok sem a jogalkotó
számára sem lenne egyértelmű az az alanyi kör, akire a bevezetni kívánt szabályozás vonatkozna.
A fent leírtak miatt az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani, továbbá a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, a 70/A. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontján, a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
140/2011. (XII. 27.) HM utasítása az egyes honvédelmi szervezetek éves és havi munkaterveinek elkészítésével összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének c) és f) pontja alapján – az egyes honvédelmi szervezetek munkaterveinek elkészítésével összefüggő feladatokról – az alábbi
utasítást adom ki. 1. Az utasítás hatálya 1. §
Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a továbbiakban: HM szervezetek), valamint a Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre (a továbbiakban: HVKF közvetlen
szervezetek).
2. A munkatervezés célja 2. § (1) A munkatervezés célja Magyarország Nemzeti Biztonsági Stratégiájából, Nemzeti Katonai Stratégiájából, a
jogszabályokból, a közjogi szervezetszabályozó eszközökből, a Kormány munkatervéből, a haderőfejlesztés irányait hosszú és rövid távra meghatározó tervekből az ezen
utasítás hatálya alá tartozó szervezetekre háruló feladatok
és ellenőrzések lebontása a tárgyévre, illetve tárgyhónapra, továbbá a feladatok és ellenőrzések végrehajtásának a
felelős és az együttműködő szervek, szervezetek közötti
összehangolása.
(2) A munkaterv biztosítja a feladatok kidolgozásának
és az előterjesztések elkészítése vagy benyújtása határidejének meghatározását, továbbá a feladatok végrehajtásának számonkérhetőségét.
(3) Az ellenőrzési feladatok vonatkozásában támogatja
az ellenőrzések előkészítését, végrehajtását és az ellenőrzésről készített jelentések határidejének meghatározását.
3. A tervezés szintjei 3. § (1) A HM működése vonatkozásában éves és havi munkaterv készül. A HM-szervek – a titkárságok és a Honvéd
Vezérkar Vezérkari Iroda kivételével – havi munkatervet,
a HM-szervezetek, valamint a HVKF közvetlen szervezetek éves és havi munkatervet készítenek.
(2) A HM éves munkaterve – a HM Szervezeti és Működési Szabályzatának (a továbbiakban: HM SZMSZ) és a
honvédelmi tárca ellenőrzési rendjéről szóló 52/2007.
(HK 11.) HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) figyelembevételével – azokat a feladatokat, ellenőrzéseket tartalmazza, amelyek valamely HM-szerv, HM-szervezet, vagy
a HVKF közvetlen szervezet felelősségi körébe tartoznak,
és a végrehajtásában az 1. §-ban meghatározott szervek,
szervezetek a tárgyévben részt vesznek, vagy olyan jelentőségűek, amelyeket országgyűlési, kormányzati, miniszteri, parlamenti államtitkári, közigazgatási államtitkári,
HVKF-i, helyettes államtitkári döntésre kell előterjeszteni, továbbá, ha a feladatvégzésre más központi közigazgatási szervvel együttműködésben kerül sor.
(3) A HM éves munkatervében a honvédelmi miniszter
által a tárca és a Magyar Honvédség egészére, a közigazgatási államtitkár, a parlamenti államtitkár és a helyettes
államtitkárok által az irányított szerveik, szervezeteik, valamint a HVKF által a közvetlen szervezetei tevékenységére meghatározott, tárgyévre szóló feladatok, ellenőrzések kerülnek konkrét, végrehajtható, számonkérhető részfeladatokra lebontásra.
(4) A HM havi munkaterve – a HM SZMSZ és az Utasítás figyelembevételével – a HM éves munkatervéből származó, illetve időközben új feladatként jelentkező, az
1. §-ban meghatározott szervek, szervezetek azon tárgyhavi feladatait, ellenőrzéseit tartalmazza, amelyek kidolgozásáért, végrehajtásáért a felsorolt szervek, szervezetek felelősek, vagy olyan jelentőségűek, hogy országgyűlési,
kormányzati, miniszteri, parlamenti államtitkári, közigazgatási államtitkári, HVKF-i, helyettes államtitkári döntésre kell előterjeszteni.
(5) Az egyes feladatok és ellenőrzések végrehajtására
kidolgozott részletes, önálló tervekben meghatározott feladatok közül a munkatervek csak azokat tartalmazzák,
amelyek a (2)–(4) bekezdésben leírt feltételeknek megfelelnek.
4. A tervezés elvei 4. § (1) Az éves és havi munkatervek tartalmazzák a feladatokat, azok végrehajtásának felelőseit, az ellenőrzéseket,
azok vezetéséért felelősöket, a feladatokban együttműködőket, valamint az ellenőrzésben közreműködőket, a végrehajtás határidejét, az előterjesztés időpontját, az adott
feladat előkészítésében és végrehajtásában döntésre jogosult vezető, illetve az ellenőrzésről készített jelentés címzettjének megnevezését.
(2) Az éves és havi munkatervek a HM Információ Kapcsolati Rendszerben, illetve a HM SZMSZ-ben rögzített,
rendszeresen ismétlődő és állandó feladatokat nem tartalmazzák. (3) A havi munkatervek tartalmazzák a hatályos jogszabályokban, országgyűlési és kormányhatározatokban, illetve belső szabályozókban megjelent feladatokat, ellenőrzéseket, a felelősöket és a végrehajtás rendjét.
(4) Az éves és havi munkatervek a fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzéseket és a HM igazgatása mint intézmény államháztartási belső ellenőrzéseit nem tartalmazzák.
(5) A havi munkatervek kidolgozásáért felelős szerv,
vagy szervezet vezetője – a szolgálati elöljárójának, vagy
hivatali felettesének történő jelentéssel egyidejűleg – tájékoztatja a HM Tervezési és Koordinációs Főosztályt (a továbbiakban: HM TKF) az elmaradt feladatokról, ellenőrzésekről, az elmaradásának okáról, valamint a határidő
vagy feladat, ellenőrzés módosítására vonatkozó javaslatáról a következő havi munkaterv összeállítására vonatkozó javaslatai megküldésével egyidejűleg.
5. A tervezési időszakok 5. § (1) Az éves munkaterv a tárgyév január 1-jétől a tárgyévet követő év március 31-ig tartalmazza az esedékes feladatokat, ellenőrzéseket. A HM TKF az éves munkatervet
fél év elteltével felülvizsgálja és annak eredményét a munkaterv kiegészítéseként kiadja.
(2) A havi munkaterv a tárgyhó első munkanapjától a
következő hónap ötödik munkanapjáig részletesen tartalmazza az esedékes feladatokat.
6. A tervezési okmányok tartalma 6. § (1) A HM éves munkaterve tartalmazza:
a) a tárgyévi tevékenység vonatkozásában:
aa) a HM tevékenységének fő irányait;
ab) az 1. §-ban megnevezett szervek, szervezetek fel
adatait;
ac) az ellenőrzéseket az Utasítás 14. § (2) bekezdése
alapján;
ad) a fontosabb rendezvényeket;
ae) a HM kormány-előterjesztéseinek éves jegyzékét;
af) az ünnepnapok körüli munkarendet;
ag) a kidolgozásra tervezett tárca szintű rendeleteket, a
közjogi szervezetszabályozó eszközöket és belső szabályozók jegyzékét; b) a tárgyévet követő két év tevékenységének fő irányait.
(2) A HM havi munkaterve tartalmazza:
a) az adott hónap tevékenységének fő irányait;
b) az Országgyűlés, a Kormány adott havi üléseinek ismert időpontjait;
c) a tárgyhónap kiemelt fontosságú kormányzati döntést
igénylő előterjesztések jegyzékét;
d) a 3. § (1) bekezdésében felsorolt szervek és szervezetek feladatait;
e) az ellenőrzéseket;
f) a fontosabb rendezvényeket;
g) a minisztériumi vezetők, valamint a HM-szervek és a
HVKF közvetlen szervezetek vezetői tervezett szabadságát, külföldi szolgálati elfoglaltságát.
(3) A HM-szervek/szervezetek havi munkaterve tartalmazza: a) az adott hónap tevékenységének fő irányait;
b) a HM-szerv/-szervezet feladatai:
ba) megnevezését;
bb) a kidolgozásáért vagy végrehajtásáért felelős(ök)
nevét;
bc) kidolgozásában vagy végrehajtásában együttműkö dőket (belső és külső szervek, szervezetek);
bd) kidolgozásának idejét (tól–ig);
be) előterjesztésének határidejét, címzettjét;
bf) megjegyzés rovatát;
c) az ellenőrzéseket;
d) a rendezvényeket;
e) az állomány elfoglaltságát;
ea) a szolgálati utakat, vezényléseket;
eb) a szabadságokat;
f) az ügyeleti és készenléti szolgálatokat (amennyiben a
szerv, vagy szervezet szolgálat ellátásra kötelezett).
(4) A (3) bekezdés bb) pontja a HM Fegyverzeti és Had
biztosi Hivatalra, valamint a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatalra vonatkozóan a kidolgozásért/végrehajtásért
felelős osztály(ok), a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumra vonatkozóan a szervezet vezetője által meghatározott felelős(ök) megnevezését tartalmazza.
(5) A (3) bekezdés c), d), e) és f) pontjai a szervek, szervezetek sajátos feladatai figyelembevételével kiegészíthetők.
7. A tervek összeállításának és jóváhagyásának rendje 7. §
(1) A HM éves és havi munkatervének összeállításáért a
HM TKF főosztályvezetője a felelős.
(2) Az államháztartási szakfeladatok rendjén alapuló
HM-feladatcsoportok jegyzéke struktúrájának megfelelő
szerkezetben készülő HM éves munkaterv összeállítása,
egyeztetése és jóváhagyása a közigazgatási államtitkár jóváhagyásával évente kiadásra kerülő „Elgondolás” és annak mellékletét képező „Ütemterv” szerint történik. Az
éves munkatervet olyan ütemezéssel kell összeállítani,
hogy az a HVKF egyetértésével, a közigazgatási államtit
kár útján a tárgyév január 15-ig miniszteri jóváhagyásra
felterjesztésre kerüljön.
(3) A HM havi munkaterve összeállításának, egyeztetésének rendje:
a) az 1. §-ban meghatározott szervek, szervezetek vezetői javaslataikat a 3. §-ban meghatározottak szerint legkésőbb a tárgyhónapot megelőző hónap 15-ig a HM TKF-re
küldik meg. Amennyiben a meghatározott határnap munkaszüneti, szabad- vagy ünnepnapra esik, illetve egyéb indokolt esetben az eltérő határidőt a megelőző havi munkaterv tartalmazza;
b) a HM TKF főosztályvezetője a beérkezett javaslatok
alapján összeállított és pontosított munkaterv tervezetét
legkésőbb minden hónap utolsó előtti hetének csütörtökéig megküldi a javaslatot tevő szervek, szervezetek vezetőinek, akik észrevételeiket, javaslataikat a tervezetben meghatározott határidőig teszik meg;
c) az egyeztetéseket követően elkészített munkatervet a
HM TKF főosztályvezetője a HVKF egyetértésével felterjeszti a közigazgatási államtitkár részére jóváhagyásra;
d) a HM TKF főosztályvezetője a jóváhagyott tervet
megküldi a végrehajtásban érintett szervek, szervezetek
vezetőinek úgy, hogy azt a tárgyhónapot megelőző hónap
utolsó munkanapjáig megkapják.
(4) A munkatervhez a javaslatok és észrevételek továbbítása – azok vezetők által jóváhagyott/aláírt lapjának faxon történő egyidejű megküldésével –, valamint a jóváhagyott munkaterv kiadása elektronikus levelező rendszere(ke)n történik.
8. A HM szerveinek, szervezeteinek munkatervei 8. §
A HM-szervezetek és a HVKF közvetlen szervezetei a
HM jóváhagyott éves munkaterve alapján saját szervezetük vonatkozásában éves munkatervet készítenek, amelyet
a közvetlen vagy átruházott hatáskörben irányító parlamenti államtitkár, a közigazgatási államtitkár, a HVKF, a
helyettes államtitkár, illetve a kabinetfőnök a HM éves
munkaterve jóváhagyását követő 30. napig hagy jóvá.
9. § A részletes havi munkaterveket a HM-szerv, -szervezet
vezetője, illetve a katonai szervezet vezetője hagyja jóvá a
tárgyhónap 5. munkanapjáig.
9. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium és a miniszter alárendeltségébe tartozó egyes szervezetek éves és
havi munkaterveinek elkészítésével összefüggő feladatokról szóló 30/2009. (IV. 24.) HM utasítás, valamint az azt
módosító 100/2010. (XI. 26.) HM utasítás.
11. § Ezen utasítás elveivel összhangban a HVKF a katonai
szervezetek éves és havi munkaterveinek tartalmi felépítését, és a tervezéssel összefüggő feladatokat intézkedésben
szabályozza.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1835/2013. (XI. 15.) Korm. határozata az egyes kiemelt sportegyesületek 2013. sportfejlesztési elképzeléseinek támogatásáról, továbbá a 2014–2020. évre vonatkozó sportfejlesztési feladataikkal összefüggő kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. döntött a nagy hagyományokkal rendelkező, sikeres fővárosi sportegyesületek – Budapesti Honvéd Sportegyesület
(BHSE), Budapesti Vasutas Sport Club (BVSC), Ferencvárosi Torna Club (FTC), Magyar Testgyakorlók Köre (MTK),
Újpesti Torna Egylet (UTE) és Vasas Sport Club (Vasas) – sportfejlesztési stratégiái megvalósításának elősegítéséről;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Magyar
Testgyakorlók Köre 2013.  évi sportszakmai többletfeladatainak támogatására 1150,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
a) 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 29. Sportági fejlesztési koncepciók megvalósításával összefüggő
feladatok támogatása, valamint sportszövetségek adósságrendezése jogcímcsoport; valamint
b) 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása
jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. június 30.
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az éves központi költségvetések
tervezése során gondoskodjon a  Magyar Testgyakorlók Köre 2014–2020. közötti sportszakmai többletfeladatai
ellátásához szükséges forrásigények biztosításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos, az éves központi költségvetési tervezés időszakában
4. egyetért azzal, hogy a  Magyar Testgyakorlók Köre által használt sportlétesítmények fejlesztésére a  2013. és
2020.  évek között összesen legfeljebb 4911,8 millió forint keretösszegben kerüljön sor, és felhívja az  emberi
erőforrások miniszterét, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2014–2020.  évi, összesen
legfeljebb 4850,0 millió forint költségvetési forrás ütemezett rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos, az éves központi költségvetési tervezés időszakában
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket – a  Magyar Testgyakorlók
Köre kivételével – a  kiemelt sportegyesületek 2013–2020. közötti sportszakmai többletfeladatai támogatási
igényeinek felmérése, továbbá az  általuk felhalmozott tartozásállomány elemzése érdekében, és készítsen
előterjesztést az adósságkonszolidációról, valamint a támogatási igényekről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. november 27.
 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, valamint a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal
összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy készítsen előterjesztést a  kiemelt
sportegyesületek 2014–2020. közötti sportlétesítmény-fejlesztési koncepcióiról, valamint az azok megvalósításához
szükséges költségvetési támogatásokról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. december 15.
 7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő
kormányzati feladatok ellátásáért felelős kormánybiztost, valamint az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen
előterjesztést egyes állami tulajdonú ingatlanoknak a kiemelt sportegyesületek vagyonkezelésébe történő adásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
261/2015. (V. 27.) KE határozata katonai bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Évát
2015. június 1. napjától határozatlan időtartamra katonai bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelete egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 4. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés h) pontjában,
az 5. § (4) bekezdése tekintetében a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. §
(1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a 1. mellékletben meghatározott
beruházásokkal összefüggő, azok megvalósításához és használatbavételéhez (forgalomba helyezéséhez,
üzemeltetéséhez, működéséhez) közvetlenül szükséges, a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint első
fokú hatóságként jár el, b) első fokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
első fokú szakhatóságként jár el. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el, b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel. (2) A hatóságnak az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben a Ket. 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben egy
alkalommal kell egyeztetnie a szakhatósággal. 3. § A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 3. § (3) és (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából az 1. melléklet
szerinti beruházások kiemelt társadalmi cél érdekében megvalósuló beruházásnak minősülnek.
4. § Az 1. mellékletben meghatározott beruházások esetén az előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez
próbafeltárást csak akkor lehet alkalmazni, ha a beruházó rendelkezésére állnak annak elvégzéséhez szükséges
földrészletek. A földrészletek rendelkezésre állása tekintetében a beruházó nyilatkozata az irányadó.
5. § (1) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható. (2) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével –
hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
(3) Ha a (2) bekezdés szerint hirdetményi közlésnek van helye, és a döntés az ügyfél számára kötelezettséget állapít meg,
vagy alapvető jogát vonja el vagy korlátozza, a hatóság az ismert ügyfelet a döntés szövegéről – hirdetmény
kifüggesztésével egyidejűleg – az ügyfél tekintetében az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
alkalmazható kapcsolattartási forma használatával tájékoztatja. A közlés jogkövetkezményei ilyen esetben is
a hirdetményi úton történő közléshez kapcsolódóan állnak be.
(4) A gyámhatóság az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági ügyekben eljáró hatóság megkeresésére vagy a beruházó
kérelmére az ismeretlen helyen tartózkodó vagy ismert helyen tartózkodó, de visszatérésben gátolt olyan természetes
személy részére, akinek az 1. mellékletben felsorolt valamely projekttel összefüggő közigazgatási hatósági ügy jogát
vagy jogos érdekét érintheti, ügygondnokot rendel ki. Ennek megfelelően a gyámhatóság ügygondnokot rendel ki
annak a természetes személynek, akinek a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban lakcímeként szereplő valamennyi
címre – címenként legfeljebb egy alkalommal – megküldött postai küldeményt a postai szolgáltató
a) „a címzett ismeretlen” vagy b) „a címzett ismeretlen helyre költözött”
megjelöléssel a feladónak visszakézbesítette. 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel – a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő hatósági eljárásokban
a) az e rendelet hatálybalépése előtt már megkezdett eljárási cselekmények hatályát e rendelet nem érinti,
b) a hatóságnak az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabályban meghatározott ügyintézési határidőn belül kell
döntését meghoznia, c) a szakhatóságnak az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabályban meghatározott ügyintézési határidőn belül
kell szakhatósági állásfoglalását az eljárást lefolytató hatósággal közölnie,
d) a hatóság, illetve szakhatóság az ügyintézési határidőt a Ket.-ben meghatározott feltételek fennállása esetén
hosszabbíthatja meg, és e) a hatóságnak és a szakhatóságnak a hiánypótlásra az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabályban foglaltakat
kell alkalmazni. 8. § Hatályát veszti a) az M3 autópálya Nyíregyháza–Vásárosnamény közötti szakasz megvalósításához szükséges egyes közigazgatási
hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 152/2006. (VII. 21.) Korm. rendelet,
b) az egyes útépítési beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű
üggyé nyilvánításáról szóló 77/2008. (IV. 3.) Korm. rendelet,
c) az M4 autópálya/autóút és a 4. számú főút fejlesztéseihez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 91/2008. (IV. 23.) Korm. rendelet,
d) a 306. számú, Miskolc megyei jogú várost északról (az M30 és a 26. számú főút között) elkerülő főút II. ütemével
összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok
kijelöléséről szóló 292/2012. (X. 15.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2007. (II. 14.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Schengen Alap, TEN-T Pályázatok, Átmeneti támogatással megvalósuló programok, illetve egyéb EU-támogatású projektek előkészítésével kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok tervezésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 49. §-a o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvényben (a továbbiakban: Kötv.) a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: GKM) fejezet Schengen Alap,
TEN-T Pályázatok, Átmeneti támogatással megvalósuló
programok, illetve egyéb EU-támogatású projektek előkészítésével kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok tervezésének és felhasználásának eljárásrendjét az alábbiak
szerint szabályozom.
I. rész Általános rendelkezések 1. § (1) Jelen utasítás hatálya a Schengen Alap, TEN-T
Pályázatok, Átmeneti támogatással megvalósuló programok, az EU-támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása, Kockázati céltartalék és Kihelyezett szakértői támogatás fejezeti kezelésű előirányzatokra (a továbbiakban: előirányzatok) terjed ki.
(2) Az előirányzatok kizárólag a Kötv.-ben meghatározott célra használhatók fel.
(3) Az előirányzatok cél szerinti és szabályos felhasználásáért, a szakmai kezelői feladatok – azok végrehajtása
érdekében szükséges intézkedések – ellátásáért az előirányzat szakmai kezelője, működtetője felelős. Az előirányzatok szakmai kezelőjének, működtetőjének a fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló 32/2006. (X. 9.) GKM utasítás a
Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ Közlekedésfejlesztési Integrált Közreműködő Szervezetet (a továbbiakban: KKK KIKSZ) jelölte ki. A szakmai felügyeletet a
Finanszírozási Programok Főosztály (a továbbiakban:
FPF), a felügyeleti jogokat az infrastruktúra szakállamtitkár látja el.
(4) A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó előirányzatok felhasználása során, a közbeszerzési törvény hatálya
alá tartozó beszerzések esetében, a KKK által – a KKK
KIKSZ bevonásával – kidolgozott és a GKM Közbeszerzési Bizottsága egyetértésével kiadott Közbeszerzési Szabályzat rendelkezései szerint kell eljárni.
Az utasítást az érdekeltek közvetlenül megkapták, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium honlapján 2007. március 15-étől olvasható.
(5) Az előirányzatokkal való gazdálkodási feladatok ellátása során az előirányzat szakmai kezelője biztosítja a
költséghatékony és racionális forrásfelhasználást, a célok
és támogatások, valamint a gazdálkodás jogszabályokkal
való összhangját.
(6) Az előirányzatok pénzügyi műveleteinek lebonyolítására a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár)
10032000-01220139-50050000 számú fejezeti feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámlát és
10032000-01220139-50000005 számlaszámú fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlákat vezet.
A Kincstár által felszámított számlavezetéshez kapcsolódó díjak fedezetét az előirányzatok terhére kell biztosítani.
(7) A Kötv. 52. § (4) bekezdése szerint a fejezeti kezelésű előirányzatoknál a 2006. évivel azonos összegű előirányzat maradvány képződését kell elérni.
Az előirányzatok költségvetése tervezésének
folyamata 2. § (1) A következő évre tervezett szakmai feladatokra
az FPF készít javaslatot a KKK KIKSZ közreműködésével
az infrastruktúra szakállamtitkár egyetértésével.
(2) Az előzetes költségvetési igényre vonatkozó javaslatot – a Közbeszerzési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály (a továbbiakban: KTKF) által meghatározott formában – az (1) bekezdés szerinti döntés figyelembevételével, a KKK KIKSZ készíti el. E javaslatot a
FPF előterjesztésére az infrastruktúra szakállamtitkár
egyetértésével, a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár részére kell megküldeni.
(3) A költségvetési törvényjavaslathoz az előirányzatokra vonatkozó számszaki mellékleteket és a szöveges indokolást a KKK KIKSZ készíti el, amit a FPF előterjesztésére az infrastruktúra szakállamtitkár egyetértésével kell a
gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár
részére megküldeni.
(4) A kincstári költségvetés (előzetes, végleges) elkészítése a KKK KIKSZ feladata, amit a FPF terjeszt elő az
egyetértési joggal rendelkező Költségvetési Főosztálynak.
(5) A költségvetési törvény elfogadását követően az
előirányzatok kiadási előirányzatainak tételes felosztására
az KKK KIKSZ tesz javaslatot – az FPF közreműködésével –, melyet az infrastruktúra, valamint a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével a
miniszter hagy jóvá.
(6) Az elemi költségvetés és a költségvetési alapokmány elkészítése a KKK KIKSZ feladata, amit a FPF előterjesztését, valamint a Költségvetési Főosztály ellenőrzését és felülvizsgálatát követően az infrastruktúra szakállamtitkár hagy jóvá.
Az előirányzatok működtetésével kapcsolatos
szabályozások elkészítése 3. § (1) Az előirányzatok működtetésére vonatkozó szabályokra a KKK KIKSZ közreműködésével az FPF és a
KTKF tesz javaslatot. A miniszteri utasítás szakmai tervezetét – az FPF és a KKK KIKSZ közreműködésével – a
KTKF készíti el. Az utasítás megalkotására a továbbiakban a GKM vonatkozó belső szabályai az irányadók.
(2) A KKK KIKSZ az előirányzatok működtetésével
kapcsolatos további előírásokat – a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével kiadott – Működtetési Szabályzatban rögzíti, amelynek tartalmaznia kell a kötelezettségvállalásnak, a kötelezettségvállalás ellenjegyzésének, a teljesítés igazolásának, az érvényesítésnek, az utalványozásnak, az utalvány ellenjegyzésének eljárási rendjét – feladatfinanszírozás körébe vont
előirányzatok esetén, a feladatfinanszírozási engedélyokiratban foglaltak figyelembevételével –, az összeférhetetlenségre, a bizonylatok útjára, irattározásra és a belső ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokat.
(3) A kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra és utalvány ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről a KKK
KIKSZ a 1. melléklet szerinti nyomtatványt köteles kitölteni 2 példányban. Az aláírásminta nyomtatvány 1 példányát a KKK KIKSZ őrzi meg, 1 példányát pedig a Költségvetési Főosztály részére kell megküldeni a tárgyév március 31-éig.
Az előirányzatok felhasználása, kötelezettségvállalás 4. § (1) Az előirányzatok terhére kötelezettség – amenynyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik – csak a jóváhagyott előirányzatok mértékéig vállalható.
(2) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A KKK KIKSZ az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 138/B. §-ára tekintettel, éves
előirányzat-felhasználási tervet készít az utasítás 2. melléklete szerinti formában, amit – az FPF-en keresztül – az
infrastruktúra szakállamtitkár aláírásával legkésőbb február 20-áig a Költségvetési Főosztály részére megküld. Az
előirányzat-felhasználási terv módosításáról a tárgynegyedévet megelőző hónap 10. napjáig kell tájékoztatni a
Költségvetési Főosztályt a fenti eljárás alkalmazásával.
(3) Az előirányzatok várható alakulásáról a KKK
KIKSZ adatot szolgáltat minden hónap 2. munkanapjáig
– az Ámr. 138/C. §-ában meghatározott, az Ámr. 26. melléklete szerinti tartalommal – a Költségvetési Főosztály részére a Pénzügyminisztériumba történő továbbítás céljából.
(4) Az előirányzatok terhére történő kifizetésekhez a támogatás előirányzat-finanszírozási terv alapján teljesítésarányosan vehető igénybe. Az előirányzat-finanszírozási
terv alapul kell szolgáljon a teljesítésarányos finanszírozáshoz (keretnyitáshoz) és a likviditásmenedzseléshez, továbbá összhangban kell lennie a kötelezettségvállalásokkal. Az Ámr. 109/A. §-ában meghatározott, az Ámr 27. sz.
melléklete szerinti előirányzat-finanszírozási tervet a
KKK KIKSZ készíti el, s azt a Kincstár részére történő továbbítás céljából – az elfogadott költségvetési törvény
alapján – először január 5-éig, ezt követően havonta a
tárgyhónapot megelőző hónap 10. napjáig a Költségvetési
Főosztály részére megküldi. A január hónapra vonatkozó
tervet – elfogadott költségvetési törvény hiányában a benyújtott törvényjavaslat alapján – dekádonkénti részletezésben a tárgyévet megelőző év december 18-áig kell a
Költségvetési Főosztály részére megküldeni. Az előirányzat-finanszírozási terv módosítása iránti kérelmet a kiadás
várható teljesítésének időpontját megelőző 15. napjáig
kell a KKK KIKSZ-nek a Költségvetési Főosztály részére
megküldeni. Az előirányzat-finanszírozási terveket a
KKK KIKSZ tájékoztatásul megküldi a FPF részére.
(5) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az előirányzatból finanszírozandó célok
ellátásához szükséges előfeltételek biztosítása érdekében,
a támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel jár.
(6) Előzetes kötelezettségvállalás dokumentuma – az
Ámr. 2. § 68. pontja alapján – a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvényben a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési eljárást megindító feladott hirdetmény, megküldött ajánlati, ajánlattételi felhívás, továbbá a
meghirdetett támogatási konstrukció dokumentumai (pályázati felhívások, kiírások, támogatási programok, egyedi
támogatások), amennyiben nem kerülnek visszavonásra.
(7) A kötelezettségvállalást tartalmazó dokumentumban rögzíteni kell, hogy a kötelezettségvállalás mely évi
előirányzatot, milyen összegben terheli.
(8) A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti
kezelésű előirányzatok terhére – eltérő rendelkezés hiányában – kötelezettségvállalásra jogosult:
a) 50,0 millió forint (ÁFA nélkül) értékhatárig a KKK
KIKSZ vezetője,
b) 100,0 millió forint (ÁFA nélkül) értékhatárig az előirányzat felett felügyeletet gyakorló szakállamtitkár, a
gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár
egyetértésével.
c) felső értékhatár nélkül – a felügyeletet gyakorló szakállamtitkár, a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkár és a kabinetfőnök együttes álláspontjának
ismeretében – a miniszter.
(9) A KKK KIKSZ köteles a kötelezettségvállalások,
valamint a követelések analitikáját a Forrás SQL integrált
gazdálkodási rendszerben vezetni.
Pénzügyi, számviteli feladatok ellátása,
költségvetési beszámolás, ellenőrzés 5. § (1) A KKK KIKSZ felelős
a) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevé
telek kerüljenek kifizetésre és átutalásra, amelyekkel
összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek az előírásoknak és a
szerződésben meghatározottaknak;
b) a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár által jóváhagyott rendszerben –, a jogszabályokban előírt költségvetési beszámolókészítési kötelezettség
teljesítéséhez, a teljesség, pontosság, valódiság érvényesítése érdekében megfelelő belső nyilvántartási és eljárási
rend kialakításáért, a döntések, szerződések, megrendelések nyilvántartásáért;
c) a Költségvetési Főosztállyal együttműködve az előirányzatok eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési teendők elvégzéséért;
d) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves
mérlegjelentés elkészítéséhez szükséges adatszolgáltatásért;
e) a Kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért és egyeztetéséért;
f) a kötelezettségvállalások, illetve azok változásával
összefüggő adatoknak a Kincstár részére történő megküldéséért;
g) az előirányzatok forrásainak terhére történő kifizetések szabályosságáért;
h) a követelések, kötelezettségek, a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott módon történő nyilvántartásáért és archiválásáért;
i) a zárszámadáshoz kapcsolódó feladatok teljesítéséért. (2) Az előirányzatok féléves és éves költségvetési beszámolóit a Költségvetési Főosztály felülvizsgálatát követően – az FPF egyetértésével – az infrastruktúra szakállamtitkár hagyja jóvá.
(3) Az előirányzatokkal kapcsolatos vezetői információs rendszer működtetése, havi kontrolling jelentés készítése – az FPF közreműködésével – a KKK KIKSZ feladata. Az előirányzatok havi kontrolling jelentése és vezetői információs rendszere adattartalmát a KTKF előterjesztésére a gazdasági, informatikai és humánpolitikai
szakállamtitkár határozza meg.
(4) Az előirányzatok kezelésének, működtetésének, valamint az előirányzatok rendeltetésszerű és célszerinti felhasználásának belső ellenőrzését az KKK KIKSZ-nél a
KKK belső ellenőrzési egysége végzi. Az előirányzatok
belső ellenőrzését a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint kell lefolytatni.
(5) A KKK KIKSZ az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal és egyéb a GKM-en kívüli
szerv által végzett ellenőrzésekhez adatszolgáltatást az
FPF és a KTKF véleményének kikérésével, valamint a
GKM Belső Ellenőrzési Főosztály egyetértésével nyújt.
(6) Az előirányzatokkal kapcsolatos számviteli feladatokat a Költségvetési Főosztály látja el, a KKK KIKSZ
adatszolgáltatása alapján.
II. rész A feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználása
6. § (1) A feladatfinanszírozási körbe az alábbi fejezeti
kezelésű előirányzatok tartoznak:
a) Schengen Alap: az előirányzat célja a külső határok
megerősítése a „schengeni követelményeknek" megfelelően. A projekt keretében sor kerülhet a Mohács határkikötő
kiépítésére, Eperjeske állomás korszerűsítésére, így a
schengeni előírások teljesítésére.
b) TEN-T pályázatok előirányzat keretében történik:
– a Székesfehérvár-Boba vasútvonal engedélyezési és
kivitelezési terveinek, valamint ajánlatkérési dokumentációinak elkészítése, továbbá Szajol-Záhony vasútvonal rekonstrukció engedélyezési és kivitelezési terveinek, valamint ajánlatkérési dokumentációinak elkészítése,
– folyami információs szolgáltatások megvalósítása
Európában (IRIS Europe),
– a Duna hajózhatósága tanulmány projekt,
– tanulmány készítése az M43 autópálya II. (Makó–
Nagylak/Csanádpalota) szakaszára, valamint a Duna hajózhatóságának javítására, – M8 Dunavecse–Kecskemét szakasz engedélyezési és
kiviteli tervek elkészítésének
– CONNECT (II és III fázis) e-közlekedés az európai
országok összehangolt közúti közlekedésének fejlesztése.
c) Átmeneti támogatással megvalósuló programok:
– Hajózási Információs Rendszer megvalósítása, célja
a hajózási hatóságok hajózási információs rendszerének
megújítása a belvízi infrastruktúra nyilvántartására, a veszélyes árú szállítását végző hajók mozgásának követésére, a hajók ellenőrzésére és lajstromozására, hajózási
képesítésekre vonatkozóan.
– Integrált vontatási erőforrás tervező- és nyilvántartó
információs rendszer fejlesztése projekt megvalósításának
célja a MÁV átfogó stratégiai reformjának részeként a
MÁV Integrált vontatási erőforrás tervező- és nyilvántartó
információs rendszerének fejlesztése, a nemzetközi tapasztalatok átvétele útján hatékony, informatikai rendszer
kiépítése.
– IT fejlesztés gépjármű-közlekedés légszennyező hatásának számítására projekt megvalósításának célja olyan
szoftverfejlesztés és hazai viszonyokra történő gyakorlati
alkalmazása, amely képes a gépjármű-közlekedés károsanyag-kibocsátásának teljes körű vizsgálatára (pl. autópályák, főútvonalak környezetében, nagyvárosokban, városközpontban), így lehetségessé válik a légszennyezési
szintek szabályozása és a káros hatások határérték alá szorítása.
– Vasúti Információs adatbázis fejlesztése célja a magyarországi vasúti közlekedés teljes vertikumát lefedő, az
egyes vasúti alrendszerekre, vasúti tevékenységet végző
vállalkozásokra, személyekre vonatkozó műszaki paraméterek, a vasúti közlekedés biztonságával összefüggő dokumentumok, okmányok, bizonyítványok, hatósági engedélyek teljes, és országosan egységes nyilvántartási rendszerének kialakítása, melynek felhasználásával Magyarország a vasúti szakterületen eleget tud tenni az Európai
Unió felé fennálló adatszolgáltatási kötelezettségének.
– Egyes fontos mérések visszavezethetőségi láncának
létrehozása projekt megvalósításának célja a „visszavezethetőségi lánc” legfelső láncszemének megteremtése,
egyes mérési szakterületeknek az európai és globális mérésekhez való kapcsolása. A visszavezethetőségi lánc
megteremtésével a kereskedelem műszaki akadályainak
csökkentése.
– A nemzeti szélessávú stratégia monitoring rendszerének felépítése projekt keretében sor kerül a Nemzeti Szélessávú Stratégiában megfogalmazott célkitűzések monitorozásának módszertani megalapozására.
(2) Az (1) bekezdésében felsorolt előirányzatokra vonatkozó közös szabályokat az alábbi (3)–(10) bekezdések
tartalmazzák.
(3) A Költségvetési Főosztály kiértesíti a KKK
KIKSZ-et a tárgyévi költségvetési előirányzatok, a maradvány és az egyéb források összegéről.
(4) A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok
finanszírozása Feladatfinanszírozási Engedélyokirat (a továbbiakban: Engedélyokirat) alapján valósul meg, továbbá az EU támogatásával megvalósuló program esetén a támogatási kérelem befogadásáról szóló, az Európai Bizottság által hivatalosan visszaigazolt dokumentum, melyet az
Európai Bizottság támogatási határozata erősít meg.
(5) A finanszírozás megkezdéséhez szükséges Engedélyokiratot – a Forrás SQL rendszerben – a KKK KIKSZ
készíti el. Az Engedélyokirat aláírója, mint kötelezettségvállaló személy az előirányzatok felügyeletét gyakorló
infrastruktúra szakállamtitkár. Az Engedélyokiratot ellenjegyezni kell. Az ellenjegyzésre jogosult vezető személyt
a KKK KIKSZ jelöli ki az Ámr. 134. § (8), 138. § (1) és
(3) bekezdéseire figyelemmel. Az elkészített Engedélyokiratot a KKK KIKSZ az FPF-en keresztül a Költségvetési
Főosztálynak 4 eredeti példányban megküldi. A Költségvetési Főosztály az ellenőrzést követően az Engedélyokiratot 8 napon belül jóváhagyásra az infrastruktúra szakállamtitkár elé terjeszti jóváhagyásra.
(6) A jóváhagyott és aláírt Engedélyokiratokat a Költségvetési Főosztály küldi meg a Magyar Államkincstárnak
(a továbbiakban: Kincstár). A Kincstár az Engedélyokirat
felülvizsgálja, hogy megfelel-e a költségvetési törvényben
meghatározott céloknak és a rendelkezésre álló előirányzatoknak, illetve a szakmai döntéshozó által szükség sze
rint megállapított egyéb szempontoknak, valamint az okmányok kitöltése teljeskörűen megtörtént-e. Megfelelés
esetén a Kincstár az Engedélyokiratot feladatazonosítóval
látja el. A visszaküldött Engedélyokiratot a Költségvetési
Főosztály továbbítja a KKK KIKSZ-nek, egy eredeti példányt pedig megőriz saját nyilvántartásában. Amennyiben
nem a KKK KIKSZ a feladat megvalósítója, úgy az Engedélyokirat egy másolati példányát a KKK KIKSZ megküldi a megvalósítónak.
(7) A KKK KIKSZ minden részfeladatra külön Engedélyokiratot készít. Több évre ütemezett feladatok esetében a feladatfinanszírozás okmányait évente be kell nyújtani a Kincstárnak, beleértve azt az esetet is, amikor az előirányzat elsődleges elszámolója már nem rendelkezik eredeti előirányzattal.
(8) A jóváhagyott előirányzatok felhasználása a Kincstárhoz bejelentett módon aláírt fizetési megbízások alapján történik a kincstári finanszírozási rendszer előírásai
szerint.
(9) Az (1) bekezdésben felsorolt előirányzatok az Ámr.
7. számú melléklete szerint az összehangolás szabályai alá
tartoznak, így a KKK KIKSZ – az Ámr. szabályai szerint –
köteles a szükséges intézkedéseket megtenni.
III. rész A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó
fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása
7. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó, feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
az alábbiak:
a) Kihelyezett szakértői támogatás: az előirányzat célja
a Közreműködő Szervezet tevékenységi körébe és felelősségi körébe tartozó olyan feladatok ellátását, amelyeket kihelyezett (outsourcing) szakértői szolgáltatással hatékonyabban és költségtakarékosan lehet ellátni.
b) EU támogatású projektek előkészítése és technikai
támogatása előirányzat valamennyi EU támogatás elnyerésének illetve a támogatás folyósításának elősegítését
szolgálja a következő szakmai célok megvalósításával:
műszaki tervek készítése, környezetvédelmi hatástanulmány, költség-haszonelemzés, ajánlatkérési dokumentációk minőségbiztosítása, támogatási kérelmek minőségbiztosítása.
c) A Kockázati céltartalék előirányzat szolgál az EU által előírt visszafizetési kötelezettség (tartalék), késedelmi
kamat, árfolyamveszteség, nem megfelelő teljesítés, peres
eljárás(ok), képviselet, a vis maior, stb. által bekövetkezett, előre nem tervezett fizetési kötelezettségekre.
(2) Az előirányzat nem finanszírozhat olyan feladatokat, amelyek teljes összegére állami vagy közösségi kötelezettségvállalás létezik.
(3) A KKK KIKSZ az előirányzatok terhére elvégzendő
feladatok tételes – a 2. § (5) bekezdése szerinti – felhasználási javaslata elkészítése során figyelembe veszi, hogy a
javaslatok összhangban vannak-e az adott feladathoz kapcsolódó már megvalósítás alatt lévő, illetve már elfogadott, de még el nem kezdett uniós projektek/programok
felhasználásával, illetve elősegítik-e azok megvalósulását.
Amennyiben adott feladatra a javaslattevő nem a minisztérium valamely szervezeti egysége, a KKK KIKSZ kikéri
az érintett szervezeti egység(ek) véleményét a feladat(ok)
elvégzésének indokoltságára, illetve prioritására vonatkozóan.
(4) A KKK KIKSZ intézkedik a tételes feladatok végrehajtása érdekében szükséges teendők ellátásáról (a feladatok végrehajtására kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, a
kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartása, szakmai
irányítás, teljesítésigazolás, az igazolt számla vagy elszámolási bizonylat megküldése a Költségvetési Főosztály
részére).
(5) Az EU támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása előirányzat az Ámr. 7. számú melléklete
szerint az összehangolás szabályai alá tartozik, így a KKK
KIKSZ – az Ámr. szabályai szerint – köteles a szükséges
intézkedéseket megtenni.
IV. rész Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás 2007. február 15-én lép hatályba.
(2) Az utasítás rendelkezéseit a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról
szóló 32/2006. (X. 9.) GKM utasítás alapján a KKK
KIKSZ szakmai kezelésébe, működtetésébe utalt, a GKM
fejezet kizárólag maradvánnyal rendelkező fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználása során is alkalmazni kell.
(3) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a
Kötv., az Áht., a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, az
Ámr., az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, az Európai Uniós előcsatlakozási eszközök és az Átmeneti Támogatás felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási, számviteli és
ellenőrzési rendjéről szóló 119/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet, a Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási és ellenőrzési rendjének kialakításáról
szóló 179/2004. (V. 26.) Korm. rendelet, a költségvetési
szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.)
Korm. rendelet, a transzeurópai közlekedési hálózat projektjeihez juttatott TEN-T támogatás felhasználásáról
szóló 150/2005. (VII. 29.) Korm. rendelet, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése
szerint állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a
regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.)
Korm. rendelet, a kincstári rendszer működésével kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások teljesítésének rendjéről
szóló 36/1999. (XII. 27.) PM rendelet, a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt feladatokkal
kapcsolatos eljárási rendről szóló 32/2006. (X. 9.) GKM
utasítás, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2006.
(MK 94.) GKM utasítás, az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény által előírt egyes feladatoknak a
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezeti kezelésű
előirányzatainál, továbbá a GKM Igazgatás, valamint a
GKM Gazdasági Igazgatóság előirányzatainál történő
végrehajtásáról szóló 5/2004. GKM szabályzat, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői
ellenőrzéséről szóló 8/2005. GKM szabályzat, a Központi
Pénzügyi és Szerződéskötő Egység (KPSZE) közreműködésével megvalósuló PHARE-programok, a SAPARD
program és ISPA program kincstári rendszerben történő
pénzügyi lebonyolítási rendjéről, valamint az előcsatlakozási eszközök fejezeti költségvetési és könyvviteli elszámolási rendjéről szóló 8005/2001. (PK 15.) PM tájékoztató rendelkezéseit, előírásait kell alkalmazni.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1294/2011. (VIII. 24.) Korm. határozata a közfoglalkoztatással kapcsolatos egyes intézkedésekről.
1. A Kormány a közfoglalkoztatás hatékony megvalósítása érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy tájékoztassák a közfoglalkoztatásért
felelős minisztert azokról a tervezett és megvalósuló beruházásokról és fejlesztésekről, valamint azok
munkaerő-igényéről és ütemezéséről, amelyekhez közfoglalkoztatási program kapcsolható. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: a tervezett beruházások és fejlesztések tekintetében folyamatos
a megvalósuló beruházások és fejlesztések esetében a döntést követő 15 napon belül
b) felhívja a közfoglalkoztatásért felelős minisztert, hogy a Társadalmi Felzárkózási és Cigányügyi Tárcaközi Bizottság
közreműködésével a közfoglalkoztatás középtávú koncepcióját készítse el. Felelős: közfoglalkoztatásért felelős miniszter
társadalmi felzárkózásért felelős miniszter foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter Határidő: 2011. október 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a közfoglalkoztatással kapcsolatos egyes intézkedésekre vonatkozóan című 1320/2010. (XII. 31.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1899/2017. (XII. 5.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakban a távhőszolgáltató szektort érintő, energiahatékonyság növelésére és a megújuló energiaforrások alkalmazására irányuló beruházások megvalósításához az NFP Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság számára szükséges források biztosításáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálják meg az  NFP Nemzeti
Fejlesztési Programiroda Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet
felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a 2014–2020 programozási időszakban a Kormány által a nemzeti fejlesztési
miniszter hatáskörébe utalt, a  távhőszolgáltató szektort érintő, energiahatékonyság növelésére és a  megújuló
energiaforrások alkalmazására irányuló beruházások megvalósításáról szóló 158/2016. (VI. 13.) Korm. rendeletben
meghatározott feladatainak végrehajtásához szükséges önerő finanszírozásának lehetőségét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
295/2009. (XII. 21.) Korm. rendelete a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról.
A Kormány a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továb biak ban: Mt.) 144. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – az Országos Érdekegyeztető Tanáccsal folytatott konzultáció alapján, az ott létrejött megállapodásnak
megfelelő tartalommal –, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § (1) A teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított személyi alapbér kötelező legkisebb
összege (minimálbér) a teljes munkaidő teljesítése esetén 2010. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén
73  500 forint, hetibér alkalmazása esetén 16 900 forint, napibér alkalmazása esetén 3380 forint, órabér alkalmazása
esetén 423 forint.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően a legalább középfokú iskolai végzettséget, ille tő leg középfokú
szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a teljes munkaidő
teljesítése esetén 2010. január 1-jétől havibér alkalmazása esetén 89 500 forint, hetibér alkalmazása esetén 20 600
forint, napibér alkalmazása esetén 4120 forint, órabér alkalmazása esetén 515 forint.
(3) Teljesítménybérezésnél a teljesítménykövetelmények százszázalékos és a teljes munkaidő teljesítése esetén a teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi munkabérének (tiszta teljesítménybér, illetve garantált bér és
teljesítménytől függő mozgóbér együttes)
a) (1) bekezdés szerinti kötelező legkisebb összege 2010. január 1-jétől 73 500 forint,
b) (2) bekezdés szerinti garantált bérminimum összege 2010. január 1-jétől 89 500 forint.
(4) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt, ha a teljes munkaidő napi 8 óránál
a) rövidebb [Mt. 117/B. § (2) bekezdés], arányosan növelt mértékben,
b) hosszabb [Mt. 117/B. § (3) bekezdés], arányosan csökkentett mértékben
kell figye lembe venni.
(5) Részmunkaidő esetén
a) az (1)–(3) bekezdésben meghatározott havi, heti és napi bértételt a munkaidő eltérő mértékével arányosan
csökkentve,
b) az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott órabértételt az ott szereplő összeggel, illetve annak (4) bekezdés
szerint arányosan változó összegével
kell figye lembe venni.
3. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első alkalommal a 2010. január hónapra járó munkabérek
megállapításánál kell figye lembe venni.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) munkáltatón a költségvetési szervet,
b) munkavállalón a közalkalmazottat és a közszolgálati jogviszonyban állót,
c) személyi alapbéren közalkalmazottak esetében illetményt, közszolgálati jogviszonyban állók esetében
az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes összegét
is érteni kell.
(3) Hatályát veszti a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló
321/2008. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök