text:
3/2015. (VI. 25.) NVI utasítása a Nemzeti Választási Iroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 58. § (3) bekezdésében, továbbá a 14. § tekintetében a nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 69.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva – a  14.  §
tekintetében a  nemzetbiztonsági ellenőrzésre hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter
egyetértésével –, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára, a következő utasítást
adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. A Nemzeti Választási Iroda jogállása és alapadatai
1. § (1) A Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: Iroda) alapadatai:
a) elnevezésének rövidítése: NVI,
b) idegen nyelvű elnevezései:
c) alapító okirat kelte, száma: 2013. május 24., XXII-VF/625/2013.,
d) székhelye: 1054 Budapest V. kerület, Alkotmány utca 3.,
e) levelezési címe: 1397 Budapest, Pf. 547,
f ) bélyegzője Magyarország címerét, valamint a Nemzeti Választási Iroda feliratot tartalmazza,
g) az alaptevékenységet meghatározó jogszabály: a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény
(a továbbiakban: Ve.),
h) adóigazgatási azonosító száma: 15815563-1-41,
i) alaptevékenységei:
ia) alaptevékenység államháztartási szakágazati rend szerinti besorolása:
 841101 Államhatalmi szervek tevékenysége,
ib) alaptevékenység szakfeladat rend szerinti besorolása:
 999000 Technikai szakfeladat,
j) államháztartási azonosítója: ÁHT-I: 341717,
k) törzskönyvi azonosítója: 815567,
l) statisztikai számjele: 15815563-8411-311-01,
m) honlapjának címe: http://www.valasztas.hu/.
(2) Az Iroda vállalkozási tevékenységet nem folytat. 2. Az Iroda szervezete
2. § Önálló szervezeti egységek:
a) elnök,
b) elnökhelyettesek,
c) Elnöki Titkárság,
d) Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárság,
e) belső ellenőr,
f ) Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya,
g) Nemzeti Választási Bizottság Titkársága,
h) Jogi és Ügyviteli Főosztály,
i) Szervezési Főosztály,
j) Gazdálkodási Főosztály,
k) Humánpolitikai Főosztály,
l) Üzemeltetés.
3. § Az önálló szervezeti egységek belső tagozódása:
a) Jogi és Ügyviteli Főosztály:
aa) Jogi Osztály,
ab) Regisztrációs és Elbírálási Osztály,
b) Szervezési Főosztály:
ba) Logisztikai Osztály,
bb) Oktatási Osztály.
4. § (1) A Ve. 62.  § (1)  bekezdése alapján az  Iroda elnökének (a továbbiakban: elnök) munkáját és feladatainak ellátását
a közvetlen irányítása alatt álló három elnökhelyettes segíti a következő feladatmegosztás szerint:
a) általános helyettesítés,
b) gazdasági feladatok ellátása,
c) választásokkal összefüggő informatikai feladatok ellátása.
(2) Az elnökhelyettesi tisztség betöltetlensége esetén az  elnökhelyettes feladatait – ha ezen utasítás másképp nem
rendelkezik – az elnök, illetve az általa kijelölt vezető állású vagy az Elnöki Titkárság állományába tartozó köztisztviselő
látja el.
5. § A szervezeti ábrát az 1. melléklet tartalmazza. Az egyes önálló szervezeti egységek működésének részletes szabályait
az ügyrendek tartalmazzák.
II. Fejezet
Az Iroda vezetői és munkatársai 3. Az elnök
6. § (1) Az elnök mint az Iroda vezetője a jogszabályoknak és a szakmai követelményeknek megfelelően
a) képviseli az Irodát,
b) az Iroda nevében kötelezettséget vállal,
c) felelős az Iroda jogszerű és hatékony működéséért,
d) közvetlenül irányítja a belső ellenőr, valamint az Elnöki Titkárság, a Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok
Főosztálya és a Nemzeti Választási Bizottság Titkársága vezetőjének tevékenységét,
e) biztosítja a szervezeti egységek összehangolt tevékenységét,
f ) ellátja a fejezetet irányító szerv és a költségvetési szerv vezetőjének hatáskörébe utalt feladatokat,
g) hatáskörében eljárva gyakorolja a kiadmányozási jogot,
h) biztosítja a szervezeti egységek feladatellátásának feltételeit,
i) jóváhagyja az önálló szervezeti egységek ügyrendjeit, valamint a munkaköri leírásokat,
j) gondoskodik a jogszabályban előírt, illetve az Iroda működéséhez szükséges normatív utasítások kiadásáról,
k) gondoskodik a belső kontrollrendszer részét képező belső ellenőrzés kialakításáról és működtetéséről,
l) a költségvetési szerv vezetőjeként gondoskodik a belső pénzügyi ellenőrzés kialakításáról és működtetéséről,
m) felel az  adatvédelemmel, a  közérdekű adatok nyilvánosságával kapcsolatos és az  elektronikus
információszabadságból eredő feladatok ellátásáért,
n) gyakorolja a munkáltatói jogokat a jogszabályban, valamint normatív utasításban meghatározottak szerint,
o) szignálja és iktattatja az Irodába érkező iratokat.
(2) Az elnököt távolléte, tartós akadályoztatása, illetve az elnöki tisztség betöltetlensége esetén az általános elnökhelyettes
helyettesíti.
(3) Az elnök a részére, illetve az Irodának címzett feladat- és hatásköröket az ezen utasításban, illetve az önálló szervezeti
egységek ügyrendjeiben, továbbá egyedi intézkedésében megjelölt, kiadmányozási joggal felruházott vezető útján is
gyakorolhatja.
(4) Az elnök és az általános elnökhelyettes munkáját és feladatai ellátását az Elnöki Titkárság segíti.
4. Az általános elnökhelyettes 7. § (1) Az általános elnökhelyettes
a) közvetlenül irányítja a Jogi és Ügyviteli Főosztály, valamint a Szervezési Főosztály vezetőjének tevékenységét,
b) helyettesíti az elnököt a 6. § (2) bekezdése szerinti esetekben,
c) az általa kijelölt szervezeti egység útján kezdeményezi, előkészíti és koordinálja, illetve véleményezi az Iroda
feladat- és hatáskörét érintő jogszabályalkotásra vonatkozó javaslatokat,
d) az általa kijelölt szervezeti egység útján, ezen utasításban meghatározottak szerint elkészíti, illetve véleményezi
a normatív utasítások tervezetét,
e) a Jogi és Ügyviteli Főosztály útján vagy eseti döntése szerint közvetlenül ellenjegyzi az  Iroda által kötött
szerződéseket,
f ) ellátja az Iroda iratkezelésének felügyeletét,
g) elkészítteti az  irányítása alá tartozó önálló szervezeti egységek ügyrendjeit, munkatársainak munkaköri
leírásait, és jóváhagyásra előterjeszti azokat az elnök részére,
h) gyakorolja – az ezen utasításban foglaltak szerint – a kiadmányozási jogot,
i) kezdeményezi a munkavégzés személyi és tárgyi feltételei biztosításához szükséges intézkedések megtételét,
j) intézkedést kezdeményez az  elnöknél az  irányítása alá tartozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörét,
illetve működését érintő kérdésekben, javaslatot tesz a szervezeti egységek munkatársait érintő munkáltatói
intézkedésekre,
k) ellátja a normatív utasításban meghatározott, illetve az elnök által rábízott egyéb feladatokat.
 (2) Az általános elnökhelyettesi tisztség betöltetlensége esetén az általános elnökhelyettes feladatait az elnök, illetve
–  az  elnök rendelkezése szerint – jogi, igazgatási feladatait az  Elnöki Titkárság elnök által kijelölt köztisztviselője,
egyéb feladatait a gazdasági elnökhelyettes látja el.
(3) Az általános elnökhelyettest akadályoztatása vagy tartós távolléte esetén
a) az elnök, illetve
b) az elnök rendelkezése szerint az általános elnökhelyettes – ennek hiányában az elnök – által erre kijelölt vezető
állású vagy az Elnöki Titkárság állományába tartozó köztisztviselő helyettesíti.
 (4) Az általános elnökhelyettes – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – közvetlen utasítást adhat az Iroda szervezeti
egységeinek vezetői és az Iroda munkatársai részére.
 (5) Az általános elnökhelyettes az Iroda biztonsági vezetője.
5. A gazdasági elnökhelyettes 8. § (1) A gazdasági elnökhelyettes
a) közvetlenül irányítja a  Gazdálkodási Főosztály, a  Humánpolitikai Főosztály és az  Üzemeltetés vezetőjének
tevékenységét,
b) helyettesíti az elnököt az elnök és az általános elnökhelyettes egyidejű akadályoztatása vagy tartós távolléte
esetén,
c) az általa kijelölt szervezeti egység útján, ezen utasításban meghatározottak szerint elkészíti a  normatív
utasítások tervezeteit,
d) elkészítteti az  irányítása alá tartozó önálló szervezeti egységek ügyrendjeit, munkatársainak munkaköri
leírásait, és jóváhagyásra előterjeszti azokat az elnök részére,
e) gyakorolja – az ezen utasításban foglaltak szerint – a kiadmányozási jogot,
f ) kezdeményezi a munkavégzés személyi és tárgyi feltételei biztosításához szükséges intézkedések megtételét,
g) intézkedést kezdeményez az elnöknél az irányítása alatt álló szervezeti egységek feladat- és hatáskörét, illetve
működését érintő kérdésekben, javaslatot tesz a  szervezeti egységek munkatársait érintő munkáltatói
intézkedésekre,
h) ellátja a normatív utasításban meghatározott, illetve az elnök által rábízott egyéb feladatokat.
 (2) A gazdasági elnökhelyettesi tisztség betöltetlensége esetén a  gazdasági elnökhelyettes feladatait az  elnök, illetve
az elnök által kijelölt köztisztviselő látja el.
 (3) A gazdasági elnökhelyettest akadályoztatása vagy tartós távolléte esetén
a) az elnök, illetve
b) az elnök rendelkezése szerint, az  Iroda gazdasági elnökhelyettese – ennek hiányában az  elnök – által erre
kijelölt vezető állású köztisztviselő helyettesíti.
 (4) A gazdasági elnökhelyettes munkáját és feladatai ellátását a Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárság segíti.
6. A szervezeti egységek vezetői 9. § (1) A főosztály vezetőjét, illetve – amennyiben a  feladatellátás indokolja – a  főosztályvezető-helyettest az  elnök
a főosztályvezető irányítására jogosult elnökhelyettes véleményének kikérését követően nevezi ki, illetve menti fel.
(2) A főosztályvezető-helyettes és a főosztályhoz tartozó osztályvezető tevékenységét a főosztályvezető irányítja.
 (3) A főosztályvezető
a) a jogszabályoknak és a  szakmai követelményeknek megfelelően – az  elnöktől, általános elnökhelyettestől,
illetve az  irányítást gyakorló elnökhelyettestől kapott utasítás és iránymutatás alapján – vezeti, szervezi és
ellenőrzi a főosztály munkáját, és felelős a főosztály feladatainak ellátásáért,
b) dönt a főosztály feladat- és hatáskörébe utalt ügyekben,
c) elkészíti a főosztály ügyrendjét, valamint a munkaköri leírásokat,
d) gyakorolja – az ezen utasításban foglaltak szerint – a kiadmányozási jogot,
e) kezdeményezi a munkavégzés személyi és tárgyi feltételei biztosításához szükséges intézkedések megtételét.
(4) A (3) bekezdés rendelkezéseit – a d) pont kivételével – a nem főosztályvezető által vezetett önálló szervezeti egységek
vezetőire is megfelelően alkalmazni kell.
10. § A főosztályvezető-helyettes
a) a  főosztály ügyrendjében meghatározottak, valamint a  főosztályvezető utasítása szerint helyettesíti
a főosztályvezetőt,
b) az általa vezetett osztály tekintetében ellátja az osztályvezetői feladatokat.
11. § Az osztályvezető az  önálló szervezeti egység ügyrendje, valamint az  önálló szervezeti egység vezetője utasítása
szerint irányítja a vezetése alatt álló osztály munkáját. Az osztályvezető felel az osztály feladatainak teljesítéséért.
7. Az Iroda munkatársai 12. § (1) Az Iroda munkatársainak foglalkoztatási jogviszonyára a köztisztviselők tekintetében a közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény, a munkavállalók tekintetében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A munkatársat akadályoztatása esetén a munkaköri leírásban meghatározott munkakört betöltő személy helyettesíti.
 (3) Az Iroda munkatársa feladatait az Iroda érdekeit szem előtt tartva, az Alaptörvény, a hatályos jogszabályok és normatív
utasítások által meghatározott módon, pártatlanul, a munkaköri leírásában rögzítettek szerint, a felettesétől kapott
utasítások, útmutatások alapján, valamint a szolgálati út és a határidők betartásával köteles végrehajtani; feladatát
közvetlen felettes vezetője irányítása alatt látja el, ha nem a  közvetlen felettes vezető ad utasítást az  Iroda
munkatársának, köteles erről a közvetlen felettes vezetőt haladéktalanul tájékoztatni.
(4) A szolgálati utat az Iroda minden munkatársa köteles betartani, a külső szervekkel és belső szervezeti egységekkel
való kapcsolattartás, tárgyalás, a  hivatalosan tudomásra jutott információk kezelése, a  szignálás és kiadmányozás
során.
(5) Az Iroda munkatársa
a) gondoskodik az  Iroda feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek érdemi döntésre való előkészítéséről, valamint
a döntéseknek a vezető utasítása szerinti végrehajtásáról,
b) jogosult megismerni a személyére vonatkozó, az Iroda által nyilvántartott adatokat, dokumentumokat,
c) köteles – jogszabályban meghatározott kivétellel – megőrizni az Iroda működésével kapcsolatban tudomására
jutott információkat, minősített adatot csak a törvény által szabályozott módon kezelhet,
d) munkaköri leírásában rögzített módon köteles helyettesíteni munkatársát,
e) köteles kerülni minden olyan tevékenységet, amely az Iroda hátrányos megítéléséhez vezethet, vagy egyéb
módon az Iroda érdekeit kedvezőtlenül érintheti,
f ) felelős a  hivatali vagyon védelméért, a  rendelkezésére bocsátott pénzügyi, valamint egyéb eszközök
rendeltetésszerű kezeléséért, megőrzéséért és felhasználásáért,
g) a közszolgálati szabályzat előírásai szerint – a fennálló jogviszony keretei között – anyagi felelősséggel tartozik,
h) jogosult szakmai kérdésekben kezdeményezésre, javaslattételre, véleménynyilvánításra,
i) jogosult a munkahelyével, munkafolyamatokkal kapcsolatosan a munkavégzés feltételeinek javítására irányuló
javaslattételre, véleménynyilvánításra,
j) jogosult az Iroda tárgyévben érvényes döntései szerint járó juttatásokra, szolgáltatásokra,
k) köteles a szakmai tudását és ismereteit a munkakörhöz szükséges követelményekhez igazodó szinten tartani.
13. § Az Iroda valamennyi munkatársa vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett.
14. § Az Iroda minden foglalkoztatási jogviszonya nemzetbiztonsági ellenőrzés alá esik.
15. § Az adományozható szakmai tanácsadói, illetve szakmai főtanácsadói címek száma az  Iroda felsőfokú iskolai
végzettségű köztisztviselői létszámának legfeljebb 20%-a.
III. Fejezet
Az Iroda önálló szervezeti egységeinek feladatai
8. Az Elnöki Titkárság 16. § (1) Az Elnöki Titkárság ellátja az elnök és az általános elnökhelyettes mellett a titkársági teendőket, amelynek körében
a) fogadja az elnök és az általános elnökhelyettes tevékenységi körébe tartozó telefonokat,
b) kezeli az elnök és az általános elnökhelyettes bejövő és kimenő levelezését,
c) kezeli az elnök és az általános elnökhelyettes programtervét (naptárát),
d) koordinálja az  elnök és az  általános elnökhelyettes programjait, ennek során összesíti az  elnök,
az elnökhelyettesek, valamint a főosztályok programokkal kapcsolatos javaslatait,
e) fogadja és egyezteti a beérkező felkéréseket, meghívásokat; részt vesz a bejövő belföldi programjavaslatok és
felkérések szűrésében, döntésre történő előkészítésében, háttéranyagok elkészítésében és egyeztetésében,
a  felkérésekre adandó válaszlevelek előkészítésében, közreműködik az  elnök és az  általános elnökhelyettes
nyilatkozatainak, leveleinek előkészítésében,
f ) felügyeli a  megfelelő iratminták alkalmazását, hibás iratminta esetén az  érintett szervezeti egység részére
javításra visszaküldi az iratot,
g) felügyeli az  elnöki kiadmányozásra kerülő iratok vonatkozásában a  hivatali út betartását, ennek hiányában
intézkedik a megfelelő szervezeti egységhez történő továbbításról,
h) az elnök és az általános elnökhelyettes kiadmányozását követően gondoskodik az irat dátummal és pecséttel
történő ellátásáról,
i) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és az  általános elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
(2) Az Elnöki Titkárság munkatársai szükség szerint ellátják az adott választáshoz kapcsolódóan az elnök által esetenként
meghatározott referensi feladatokat.
(3) Az Elnöki Titkárság vezetője osztályvezető jogállású köztisztviselő.
9. A Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárság 17. § (1) A Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárság
a) ellátja a közbeszerzések lebonyolításával kapcsolatos feladatokat,
b) megválaszolja az Iroda vagy a gazdasági elnökhelyettes részére érkezett, a Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárság
feladatköréhez kapcsolódó leveleket,
c) fogadja a gazdasági elnökhelyettes tevékenységi körébe tartozó telefonokat,
d) kezeli a gazdasági elnökhelyettes bejövő és kimenő levelezését,
e) kezeli a gazdasági elnökhelyettes programtervét (naptárát),
f ) koordinálja a  gazdasági elnökhelyettes programjait, ennek során összesíti a  főosztályok programokkal
kapcsolatos javaslatait,
g) fogadja és egyezteti a beérkező felkéréseket, meghívásokat, részt vesz a bejövő belföldi programjavaslatok és
felkérések szűrésében, döntésre történő előkészítésében, háttéranyagok elkészítésében és egyeztetésében,
a felkérésekre adandó válaszlevelek előkészítésében,
h) a gazdasági elnökhelyettes kiadmányozását követően gondoskodik az  irat dátummal és pecséttel történő
ellátásáról,
i) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és a  gazdasági elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
(2) A Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárság munkatársai szükség szerint ellátják az  adott választáshoz kapcsolódóan
az elnök által esetenként meghatározott referensi feladatokat.
(3) A Gazdasági Elnökhelyettesi Titkárságot mint osztály jogállású szervezetet a gazdasági elnökhelyettes vezeti.
10. A belső ellenőr 18. § (1) A függetlenített belső ellenőr közvetlenül az elnök irányítása alatt áll.
 (2) A függetlenített belső ellenőr
a) kidolgozza, és az elnök részére jóváhagyásra előterjeszti az  Iroda stratégiai és éves belső ellenőrzési tervét,
amelyet a jóváhagyást követően végrehajt,
b) az elnök utasítása alapján soron kívüli ellenőrzést végez,
c) kidolgozza és gondozza a költségvetési belső ellenőrzési kézikönyvet,
d) értékeli az ellenőrzés tapasztalatait, és javaslatot tesz az elnöknek a feltárt hiányosságok kiküszöbölésére.
(3) A belső ellenőr részletes feladatait és hatáskörét a belső ellenőrzési kézikönyv állapítja meg.
11. A Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya 19. § (1) A Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya
a) ellátja a sajtóval és médiaszolgáltatókkal való kapcsolattartással összefüggő feladatokat, amelynek körében
aa) szervezi és lebonyolítja az interjúkat, nyilvános szerepléseket,
ab) gondoskodik – az  érintett szervezeti egységek bevonásával – a  sajtó és a médiaszolgáltatók
tájékoztatásáról,
ac) gondoskodik – az érintett szervezeti egységek bevonásával – az Iroda tevékenységét érintő újságírói
megkeresésekre vonatkozó válaszlevelek elkészítéséről,
b) kidolgozza és végrehajtja az Iroda kommunikációs stratégiáját,
c) koordinálja a sajtóanyagokat, előkészíti a sajtóeseményeket, sajtófigyelést, sajtóelemzést végez,
d) ellátja a választások hivatalos honlapja (a továbbiakban: honlap) szakmai tartalmának folyamatos aktualizálását,
amelynek körében
da) folyamatosan közzéteszi a  Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) határozatait,
közleményeit és iránymutatásait, valamint a Kúriának és az Alkotmánybíróságnak az NVB határozatait
érintő döntéseit,
db) folyamatosan közzéteszi az  Iroda működésével, valamint a  választási eseményekkel kapcsolatos
jogszabályban előírt adatokat és egyéb információkat, ideértve a közérdekű adatoknak a honlapon
történő közzétételét,
dc) kapcsolatot tart a honlap szerkesztőségi rendszerét biztosító üzemeltetővel,
e) ellátja az Iroda tájékoztatási feladatainak tervezését,
f ) ellátja az Irodát érintő nemzetközi kapcsolatokkal összefüggő feladatokat, amelynek körében
fa) ellátja a delegációk fogadásával kapcsolatos szervezési feladatokat,
fb) ellátja a nemzetközi megfigyelőkkel kapcsolatos feladatokat,
fc) szervezi az Iroda munkatársainak utaztatását,
g) közreműködik a nemzetközi kutatásokban,
h) nemzetközi viszonylatban nyomon követi az  alkalmazott választástechnikai eszközök változásait, azokról
tájékoztatót készít,
i) szükség esetén elkészíti az  Iroda részére érkezett idegen nyelvű levelek, anyagok fordítását, kivonatolását,
megszervezi a tolmácsolást,
j) közreműködik az elnök országgyűlési beszámolóinak előkészítésében,
k) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és az  általános elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
 (2) A Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztályának munkatársai szükség szerint ellátják az adott választáshoz
kapcsolódóan az elnök által esetenként meghatározott referensi feladatokat.
 (3) A Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya vezetője főosztályvezető jogállású köztisztviselő.
12. A Nemzeti Választási Bizottság Titkársága 20. § (1) A Nemzeti Választási Bizottság Titkársága (a továbbiakban: NVB Titkárság)
a) ellátja az NVB üléseinek lebonyolításával kapcsolatos szervezési és jogi feladatokat, amelynek körében
aa) ellátja az NVB, illetve annak tagjai részére érkezett beadványokkal kapcsolatos iratkezelési feladatokat,
ab) az NVB elnöke által jóváhagyott meghívó megküldésével írásban tájékoztatja az NVB tagjait az NVB
soron következő ülésének időpontjáról, helyszínéről és tervezett napirendi pontjairól,
ac) gondoskodik az NVB ülése technikai feltételeinek biztosításáról,
ad) döntésre előkészíti az NVB és annak elnöke feladat- és hatáskörébe tartozó beadványokat,
ae) kiadmányozásra előkészíti az  NVB által meghozott határozatok, kiadott iránymutatások és
megkeresések válaszainak tervezetét,
af ) gondoskodik az  NVB jogszabályban meghatározott döntései és közleményei Magyar Közlönyben
való megjelentetéséről,
ag) gondoskodik az NVB határozatainak a Ve.-ben meghatározottak szerint való közléséről,
ah) a Ve.-ben és az  NVB ügyrendjében meghatározott tartalmi követelményeknek megfelelő
jegyzőkönyvet készít az NVB üléséről,
ai) a Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztályával együttműködve gondoskodik az  NVB
soron következő üléséről szóló tájékoztatónak, a határozatoknak, iránymutatásoknak, közleményeknek
és az ülésről készült jegyzőkönyveknek a honlapon való közzétételéről,
aj) gondoskodik az  NVB döntése ellen benyújtott jogorvoslati kérelemnek a  hatáskörrel rendelkező
szervhez való továbbításáról,
b) gondoskodik a  jelölteknek és jelölő szervezeteknek az  általános és időközi választásokkal kapcsolatos
tájékoztatásáról,
c) ellátja a jelölő szervezetek és a listák bejelentésével kapcsolatos adminisztratív feladatokat, amelynek körében
ca) a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában ellenőrzi a bejelentett szervezet létezését és adatainak
hitelességét,
cb) a központi névjegyzékben ellenőrzi a listán szereplő jelöltek adatait,
d) fogadja az ajánlóív iránti igényeket, és kiadja az ajánlóíveket,
e) koordinálja az ajánlások ellenőrzését,
f ) átvezeti az  NVB által nyilvántartásba vett jelölő szervezetek, listák és jelöltek adatait az  elektronikus
nyilvántartáson,
g) adatszolgáltatást teljesít a szavazóköri névjegyzékből a jelölő szervezetek, illetve a jelöltek számára,
h) fogadja a névjegyzéki adatok megsemmisítéséről kiállított jegyzőkönyveket, mulasztás esetén megkereséssel
él a jelölő szervezetek, illetve a jelöltek felé,
i) teljesíti a Magyar Államkincstár felé a választási kampánytevékenységek állami támogatásának folyósításához,
valamint elszámolásához és ellenőrzéséhez szükséges adatszolgáltatást,
j) a Szervezési Főosztállyal együttműködve gondoskodik a képviselők megbízólevelének átadásával kapcsolatos
adminisztratív és szervezési feladatok ellátásában,
k) az országos népszavazási kezdeményezésekkel összefüggésben ellátja az Iroda feladat- és hatáskörébe tartozó
feladatokat, amelynek körében
ka) gondoskodik a benyújtott kezdeményezéseknek a honlapon való közzétételéről,
kb) ellenőrzi a népszavazást szervező egyesület létezését és adatai hitelességét a civil szervezetek bírósági
nyilvántartásában,
kc) ellenőrzi a  magánszemély szervező- és a  támogató választópolgárok választójogát a  központi
névjegyzékben,
kd) döntésre előkészíti az  elnök feladat- és hatáskörébe tartozó, a  kezdeményezés előzetes vizsgálata
alapján meghozott határozatát,
ke) koordinálja a  népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés érdekében gyűjtött
aláírások ellenőrzését,
kf ) teljesíti a névjegyzékből igényelt adatszolgáltatást,
l) koordinálja az európai polgári kezdeményezés támogatói nyilatkozatainak ellenőrzését,
m) előkészíti az NVB elnökének országgyűlési beszámolóját,
n) közreműködik az  Iroda által kiadásra kerülő kiadványok, tájékoztató és szakmai anyagok, tananyagok
elkészítésében,
o) ellátja a normatív utasításban meghatározott, illetve az NVB elnöke, az elnök és az általános elnökhelyettes
által rábízott egyéb feladatokat.
(2) Az NVB Titkárság munkatársai szükség szerint ellátják az adott választáshoz kapcsolódóan az elnök által esetenként
meghatározott referensi feladatokat.
(3) Az NVB Titkárság vezetője főosztályvezető jogállású köztisztviselő.
13. A Jogi és Ügyviteli Főosztály 21. § (1) A Jogi és Ügyviteli Főosztály
a) előkészíti az elnök országgyűlési beszámolóit,
b) elkészíti és koordinálja, illetve véleményezi a normatív utasítások tervezeteit,
c) gondoskodik a normatív utasítások Magyar Közlönyben való megjelentetéséről,
d) gondoskodik a  normatív utasítások papíralapú, aláírt példányainak kezeléséről, valamint elektronikus
nyilvántartásának vezetéséről,
e) közreműködik az  Iroda által kiadásra kerülő kiadványok, tájékoztató és szakmai anyagok, tananyagok
elkészítésében,
f ) ellátja az Iroda szerződéstervezeteinek jogi véleményezését,
g) véleményezi az  Iroda által indított közbeszerzések ajánlattételi dokumentációjának részét képező
szerződéstervezeteket,
h) ellátja az Iroda által kötött szerződések jogi ellenjegyzését a 7. § (1) bekezdés e) pontjára figyelemmel,
i) az Iroda iratkezelési szabályzatában meghatározottak szerint ellátja az Iroda iktatásával és ügyiratkezelésével
kapcsolatos feladatokat, amelynek körében
ia) bontja és érkezteti az iratokat,
ib) kézbesíti és postázza az iratokat,
ic) elvégzi az irattározást,
id) ellátja az Iroda levéltári anyagainak kezelésével kapcsolatos feladatokat,
j) a Regisztrációs és Elbírálási Osztály útján vezeti a központi névjegyzéket,
k) a Regisztrációs és Elbírálási Osztály útján ellátja a  helyi választási irodák központi névjegyzék vezetésével
kapcsolatos feladatainak szakmai felügyeletét,
l) a Regisztrációs és Elbírálási Osztály útján elbírálja a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok
névjegyzékbe vételi kérelmét, és közli a döntéseket,
m) a Regisztrációs és Elbírálási Osztály útján előkészíti a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok
névjegyzékbe vételével kapcsolatos jogorvoslati döntéseket,
n) a Regisztrációs és Elbírálási Osztály útján vezeti a  választójoggal nem rendelkező polgárok nyilvántartását,
és teljesíti az adatszolgáltatásokat,
o) a Regisztrációs és Elbírálási Osztály útján elvégzi az  ajánlás- és aláírás-ellenőrzéshez, a  levélben szavazás
szavazási iratainak ellenőrzéséhez, a szavazatok megszámlálásához kapcsolódó feladatokat,
p) szakmailag támogatja a  területi, az  országgyűlési egyéni választókerületi és helyi választási irodák jogi
tevékenységét; szakmailag együttműködik a választásban közreműködő szervekkel,
q) működteti a választási információs szolgálatot,
r) jogi szempontból felügyeli a honlap tartalmát,
s) figyelemmel kíséri az  Iroda feladat- és hatáskörét érintő tartalmú, társadalmi egyeztetésre bocsátott
jogszabálytervezeteket, az  Országgyűléshez benyújtott, illetve tárgyalás alatt álló törvényjavaslatokat,
az azokhoz benyújtott módosító javaslatokat, és szükség szerint intézkedést kezdeményez,
t) vezeti az  Iroda szervezeti egységei részére rendelkezésre bocsátott bélyegzők (körbélyegzők, fejléces
bélyegzők) nyilvántartását,
u) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és az  általános elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
(2) A Jogi és Ügyviteli Főosztály munkatársai szükség szerint ellátják az adott választáshoz kapcsolódóan az elnök által
esetenként meghatározott referensi feladatokat.
(3) A Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője közreműködik az  Iroda iratkezelésének felügyeletével összefüggő feladatok
ellátásában.
(4) A Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője közreműködik az Iroda biztonsági vezetője feladatainak ellátásában.
 (5) A Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője főosztályvezető jogállású köztisztviselő.
14. A Szervezési Főosztály 22. § (1) A Szervezési Főosztály
a) felügyeli és ellenőrzi a  választások, népszavazások lebonyolításához szükséges választástechnikai kapacitás
rendelkezésre állását,
b) ellátja a nyomdai feladatok tervezését és előkészítését, amelynek körében
ba) közreműködik a  választások során használt nyomtatványok és választástechnikai kellékek
megtervezésében,
bb) meghatározza a nyomtatványok és kellékek mennyiségi igényét,
bc) közreműködik az Iroda által kiadásra kerülő kiadványok, tájékoztató és szakmai anyagok, tananyagok
elkészítésében,
bd) szerkeszti a kiadványokat, és megtervezi azok egységes megjelenését,
be) megtervezi az expediálási feladatokat,
bf ) ütemezi a nyomdai gyártást,
bg) összeállítja a nyomdai közbeszerzéshez szükséges műszaki dokumentációt,
bh) összeállítja a megrendeléseket,
c) szakmailag irányítja a  választáslogisztikai alkalmazás működését, ennek keretében kapcsolatot tart
a választáslogisztikai alkalmazás üzemeltetőivel, a helyi és területi választási szervekkel,
d) megszervezi és szakmailag ellenőrzi a  választások, népszavazások előkészítéséhez és lebonyolításához
szükséges, központilag előállított választástechnikai anyagok és nyomtatványok gyártását és expediálását,
e) kiadványtárat és dokumentumtárat működtet,
f ) gondoskodik a választásokhoz, népszavazásokhoz szükséges választástechnikai anyagok és nyomtatványok
folyamatos karbantartásáról,
g) szakmailag irányítja a  Választás Ügyviteli Rendszer működését, a  Választás Ügyviteli Rendszer online
működtetésével folyamatos kapcsolatot tart a helyi és területi választási szervekkel, szükség esetén adatokat
gyűjt, és azokból elemzéseket készít, adatot szolgáltat,
h) előkészíti és megszervezi az Iroda, valamint a területi és helyi választási irodák vezetőinek országos értekezleteit,
i) ellátja a választási szervek szakmai képzésével, az oktatóanyagok előállításával kapcsolatos feladatokat,
j) megszervezi az Iroda által rendezett konferenciákat,
k) gondoskodik háttéranyagok, kiadványok, tájékoztató anyagok sajtóeseményekre, hazai és nemzetközi szakmai
konferenciákra, egyéb rendezvényekre történő előállításáról,
l) felügyeli és ellenőrzi a  választások, népszavazások lebonyolításához szükséges oktatások, továbbképzések
teljesítését,
m) működteti a választási távoktatási rendszert,
n) irányítja a körzetesítéssel kapcsolatos igazgatási feladatokat,
o) ellátja a  választási iroda vezetőjével szembeni kizárási ok miatt indult eljárással kapcsolatos igazgatási
feladatokat,
p) irányítja a külképviseleti szavazás igazgatási feladatait, koordinálja a külképviseleti választási irodák munkáját,
gondoskodik a szavazási kellékek külképviseleti választási irodákhoz történő eljuttatásáról,
q) a külképviseleti szavazás ideje alatt folyamatos ügyeletet tart,
r) ellátja az átjelentkezők, a külképviseleten szavazók borítékjainak feldolgozásához kapcsolódó feladatokat,
s) az NVB Titkársággal együttműködve gondoskodik a  képviselők megbízólevelének átadásával kapcsolatos
adminisztratív és szervezési feladatok ellátásában,
t) megszervezi a  választási jegyzőkönyveknek az  Irodához történő szállítását; átveszi, illetve szükség szerint
ellenőrzi azokat, valamint gondoskodik a Magyar Nemzeti Levéltár részére történő átadásukról,
u) elvégzi a  képviselői nyilvántartás vezetésével kapcsolatos központi feladatokat, felügyeli a  nyilvántartás
vezetésével összefüggő feladatok elvégzését, v) közreműködik az elnök országgyűlési beszámolóinak előkészítésében,
w) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és az  általános elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
 (2) A Szervezési Főosztály munkatársai szükség szerint ellátják az  adott választáshoz kapcsolódóan az  elnök által
esetenként meghatározott referensi feladatokat.
 (3) A Szervezési Főosztály vezetője főosztályvezető jogállású köztisztviselő.
15. A Gazdálkodási Főosztály 23. § (1) Az Iroda gazdasági szervezete a Gazdálkodási Főosztály.
 (2) A Gazdálkodási Főosztály
a) ellátja az  Iroda költségvetésének tervezésével, pénzügyi lebonyolításával és nyilvántartásával kapcsolatos
pénzügyi és számviteli feladatokat,
b) ellátja a  választások pénzügyi feladatainak tervezésével, lebonyolításával kapcsolatos feladatokat, így
különösen
ba) megtervezi és összeállítja az  általános és időközi választások lebonyolításához kapcsolódó
költségvetést,
bb) kidolgozza és felülvizsgálja a normatívarendszert,
bc) meghatározza a pénzügyi lebonyolítás támogatását szolgáló szakmai szempontokat,
bd) gondoskodik a pénzügyi informatikai rendszer kialakításáról,
be) előkészíti a lebonyolítással kapcsolatos megállapodásokat,
bf ) megtervezi és lebonyolítja a pénzeszközátadásokat,
bg) gondoskodik az elszámolások összegyűjtéséről,
bh) ellátja a pénzügyi ellenőrzési feladatokat,
bi) összeállítja a választásokhoz kapcsolódó pénzügyi beszámolókat,
c) biztosítja az  Állami Számvevőszék által kezdeményezett, valamint a  belső ellenőrzéshez teljesítendő
információ- és adatszolgáltatást,
d) ellátja a  foglalkoztatottak lakáscélú támogatásához kapcsolódó kölcsönök számlakezelésével összefüggő
feladatokat,
e) javaslatot készít a következő évi központi költségvetésről szóló törvény tervezetének összeállításához,
f ) javaslatot készít az  Irodának a  központi költségvetésről szóló törvényben jóváhagyott kiemelt előirányzatai
jogcímek és felhasználók közötti felosztására, engedélyeztetésére, ezt követően az  elemi költségvetés
összeállítására,
g) működteti az  Iroda számláit és a  házipénztárt, a  bankkártyák ügyintézésével kapcsolatos, valamint
a pénzkezelési, gazdálkodási, pénzügyi és számviteli adatszolgáltatási feladatok ellátásával és a kapcsolódó
analitikus nyilvántartásokkal együtt,
h) ellátja a  fejezeti kezelésű előirányzatok gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat, pénzügyi szempontból
véleményezi a szerződéstervezeteket, valamint a támogatási szerződések beszámolóit,
i) koordinálja az  Iroda kiadási előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodását a  Humánpolitikai Főosztály, illetve
a szakmai felhasználók közreműködésével,
j) ellátja az Iroda foglalkoztatottjai járandóságaihoz kapcsolódóan
ja) a központosított illetmény-számfejtési eljárási rendből eredő intézményi jelentőfelelősi feladatokat,
valamint teljesíti a kapcsolódó adatszolgáltatásokat,
jb) a béren kívüli juttatási rendszerbe (cafetéria-rendszer) bevont juttatási elemek beszerzését,
értéktárolási feladatait és azok pénzügyi teljesítését,
k) nyilvántartja az  Iroda költségvetésének támogatási és kiadási, valamint bevételi előirányzatai alakulását,
feladata az  évközi országgyűlési, fejezeti és intézményi hatáskörben végrehajtott előirányzat-módosítások
analitikus vezetése, könyvekben történő átvezetése, ezzel összefüggésben az  Iroda költségvetését érintő
megállapodások előkészítése, jóváhagyásra történő előterjesztése,
l) elkészíti az  Iroda havi időközi költségvetési jelentéseit, negyedéves mérlegjelentéseit, éves költségvetési
beszámolóját, adategyeztetéseket folytat a  Magyar Államkincstárral, jóváhagyásra előterjeszti az  éves
költségvetési beszámolót és a zárszámadáshoz tartozó mellékleteket, amelyekhez szöveges indokolást készít,
m) vezeti az Iroda kezelésében lévő vagyontárgyak nyilvántartását,
n) közreműködik az elnök országgyűlési beszámolóinak előkészítésében,
o) közreműködik az  Iroda által kiadásra kerülő kiadványok, tájékoztató és szakmai anyagok, tananyagok
elkészítésében,
p) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és a  gazdasági elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
(3) A Gazdálkodási Főosztály munkatársai szükség szerint ellátják az  adott választáshoz kapcsolódóan az  elnök által
esetenként meghatározott referensi feladatokat.
(4) A Gazdálkodási Főosztály vezetője az Iroda gazdasági vezetője, főosztályvezető jogállású köztisztviselő. A gazdasági
vezető közvetlenül vezeti és ellenőrzi a gazdasági szervezetet, felelős azon feladatok megfelelő ellátásáért, amelyeket
a vonatkozó jogszabályok az önállóan gazdálkodó költségvetési szerv gazdasági szervezete részére előírnak.
16. A Humánpolitikai Főosztály 24. § (1) A Humánpolitikai Főosztály
a) ellátja a közszolgálati jogviszony, munkaviszony és egyéb foglalkoztatásra irányuló jogviszony – jogszabályban
rögzített és munkáltatói döntésen alapuló – létesítésére és megszüntetésére vonatkozó személyügyi
intézkedések előkészítését és végrehajtását,
b) ellátja a fegyelmi, kártérítési és kegyeleti döntések előkészítésével és végrehajtásával összefüggő feladatokat,
c) ellátja a  foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggő munkaügyi nyilvántartások elkülönített kezelését,
elektronikus és papíralapú vezetését, személyi anyagok kezelését,
d) gondoskodik a  foglalkoztatottak személyügyi adatainak számítógépes feldolgozásáról és a  jogszabályban
előírt adatszolgáltatás elvégzéséről a Közszolgálati Nyilvántartás és más jogosult adatgyűjtők részére,
e) elvégzi a  statisztikai adatszolgáltatásokat, a  munkaügyi feladatokhoz kapcsolódó igazgatási és ügyviteli
feladatokat,
f ) ellátja a létszámgazdálkodással összefüggő feladatokat,
g) ellátja a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggő feladatokat,
h) elvégzi a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvényben a  vagyonnyilatkozatok őrzésével
összefüggésben meghatározott feladatokat,
i) ellátja a  foglalkoztatottak összeférhetetlenségi helyzetének vizsgálatával kapcsolatos feladatokat, továbbá
előkészíti és végrehajtja a tárgybeli nyilatkozatokkal kapcsolatos munkáltatói döntéseket és intézkedéseket,
j) ellátja a foglalkoztatottak képzésével, továbbképzésével, közigazgatási alap- és szakvizsgájának szervezésével,
tanulmányi szerződéseivel kapcsolatos feladatokat; elkészíti a ciklusos és éves képzési tervet,
k) elvégzi a közszolgálati jogviszonyban állók minősítésével, teljesítményértékelésével, a teljesítményjutalmazás
végrehajtásával kapcsolatos teendőket; működteti a  jogszabályon vagy belső szabályzaton alapuló
javadalmazási rendszert,
l) elkészíti az esélyegyenlőségi tervet, nyomon követi annak megvalósulását, arról évente összefoglalót készít,
m) ellátja a  béren kívüli juttatási rendszer (cafetéria-rendszer) vezetésével, karbantartásával és a  munkatársak
nyilatkoztatásával kapcsolatos feladatokat,
n) figyelemmel kíséri a foglalkoztatottak szociális helyzetét, ellátja a belső szabályzatokban foglalt jóléti, szociális
és egészségügyi juttatásokkal kapcsolatos feladatokat,
o) felügyeli a  foglalkoztatottak egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságával, foglalkozás-egészségügyi
helyzetével kapcsolatos tevékenységet; gondoskodik a munkatársak előzetes és időszakos munka-egészségügyi
alkalmassági vizsgálatáról,
p) biztosítja a foglalkoztatottak munka- és tűzvédelmi oktatásával kapcsolatos kötelezettségek teljesülését,
q) ellátja az álláshelyek betöltésével kapcsolatos toborzási, kiválasztási feladatokat, így különösen a pályázatok
kiírásával, közzétételével, a kiválasztási eljárás teljes körű lebonyolításával kapcsolatos előkészítő, koordináló
és végrehajtási feladatokat,
r) ellátja az állami kitüntetésekkel és az elismerések adományozásával kapcsolatos előkészítő feladatokat,
s) kialakítja az  Iroda és felsőoktatási intézmények közötti együttműködésekkel, szakmai gyakorlatokkal
összefüggő megállapodásokat,
t) az elnök által meghatározott esetekben rendezvényszervezési feladatokat lát el,
u) kapcsolatot tart az érdek-képviseleti szervezetekkel,
v) közreműködik az elnök országgyűlési beszámolóinak előkészítésében,
w) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és a  gazdasági elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
(2) A Humánpolitikai Főosztály munkatársai szükség szerint ellátják az adott választáshoz kapcsolódóan az elnök által
esetenként meghatározott referensi feladatokat.
(3) A Humánpolitikai Főosztály vezetője főosztályvezető jogállású köztisztviselő.
17. Az Üzemeltetés 25. § (1) Az Üzemeltetés ellátja az Iroda üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat. E feladatkörében
a) gondoskodik az épület üzemeltetésével kapcsolatos feladatok ellátásáról, így különösen
aa) gondoskodik a takarításról,
ab) ellátja az anyag- és eszközbeszerzési feladatokat,
ac) karbantartási feladatokat végez,
ad) ellátja az őrzés-védelemmel, biztonsági beléptetéssel, portaszolgálattal, épületőrzéssel kapcsolatos
feladatokat,
ae) gondoskodik a vagyonbiztosítási szerződések előkészítéséről, b) ellátja a gépjármű-üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokat, így különösen
ba) elvégzi a szervizeléssel, mosatással, gépjármű-felszereléssel kapcsolatos feladatokat,
bb) gondoskodik a biztosítási szerződések előkészítéséről,
c) elvégzi az eseti szállítási, eszközmozgatási, kézbesítési feladatokat,
d) közreműködik az Iroda kezelésében lévő vagyontárgyak nyilvántartásában, leltározásában,
e) gondoskodik az Iroda munkatársaira vonatkozó személyi felelősségbiztosítási szerződések előkészítéséről,
f ) közreműködik az Iroda biztonsági vezetője feladatainak ellátásában,
g) végrehajtja a helyi informatikai készenléti, beüzemelési feladatokat,
h) ellátja a  normatív utasításban meghatározott, illetve az  elnök és a  gazdasági elnökhelyettes által rábízott
egyéb feladatokat.
 (2) Az Üzemeltetés vezetője osztályvezető jogállású köztisztviselő.
IV. Fejezet
Az Iroda működése 18. Az Iroda tájékoztatási és döntés-előkészítési fórumai
26. § Az elnök rendszeresen értekezletet tart, amelyet ő hív össze és vezet. Az  elnöki értekezleten az  elnökön kívül
az elnökhelyettesek, a  főosztályvezetők vagy helyetteseik vesznek részt, továbbá azok, akiket az elnök esetenként
meghív. Az  elnöki értekezlet feladata az  Iroda és elnöke programjairól, döntéseiről, illetve az  Iroda feladataival és
működésével kapcsolatos egyéb kérdésekről való kölcsönös tájékoztatás, továbbá az aktuális feladatok meghatározása
és koordinálása. Az elnöki értekezlet eseti jelleggel szükség szerint is összehívható.
27. § Az elnökhelyettesek rendszeresen vezetői értekezletet tartanak, amelyen az  irányításuk alá tartozó szervezeti
egységek vezetői vesznek részt. Az elnökhelyettesi értekezleten a résztvevők az elnökhelyettes irányításával áttekintik
az Iroda operatív feladatainak ellátását. Az elnökhelyettesi értekezlet eseti jelleggel szükség szerint is összehívható.
28. § Az elnök egy vagy több önálló szervezeti egység feladatkörét érintő, illetve egyetlen szervezeti egység meghatározott
feladatkörébe sem besorolható eseti vagy tartós feladat elvégzésére munkacsoportot hozhat létre. A munkacsoport
célja a meghatározott feladat komplex megközelítésű, a szakterületek kiemelt együttműködésén alapuló hatékony
megoldása, illetve az ehhez szükséges javaslatok felvázolása, kidolgozása. A munkacsoport tagjait a helyettesítésükre
egyébként jogosult személy helyettesítheti. Munkacsoport létrehozására az elnökhelyettesek tehetnek javaslatot.
19. Kiadmányozás 29. § (1) A kiadmányozási jog az ügy elintézése során tett közbenső intézkedésre, érdemi döntésre, valamint az Irodán kívüli
szervnek vagy személynek címzett irat kiadására ad felhatalmazást. A  kiadmányozási jog fentieken túl magában
foglalja az  ügyirat irattárba helyezésnek jogát is. A  kiadmányozott irat tartalmáért és alakiságáért a  kiadmányozó
felelős.
(2) A kiadmányozási jog gyakorlása az (1) bekezdés szerinti irat aláírását, illetve az ügyirat irattárba helyezési engedélyének
aláírását foglalja magában.
(3) A helyettesítést ellátó személyt e  minőségében megilleti a  kiadmányozási jog gyakorlása, amelynek során
a kiadmányon a kiadmányozó neve melletti „h” betűvel utal a helyettesítés tényére.
(4) Pénzügyi kötelezettségvállalással járó irat vonatkozásában a  kiadmányozási jog tartalmáról az  Iroda gazdálkodási
szabályzata ezen utasítástól eltérően rendelkezhet.
(5) Kiadmánynak az (1) bekezdés szerinti, kiadmányozott, hiteles formában továbbított irat minősül.
 (6) Az Iroda által kiadmányozott hiteles iratnak a  kiadmányozó által saját kezűleg aláírt irat minősül, amelyen
a kiadmányozó hivatalos bélyegzőlenyomata is szerepel. 30. § (1) A kiadmányozási jog jogosultja az Iroda hatáskörébe tartozó ügyekben az elnök.
 (2) Az elnök kiadmányozási jogosultságát ezen utasításban meghatározott esetekben – átruházott hatáskörben – az ott
meghatározott személy gyakorolja. Az átruházott kiadmányozási jog tovább nem delegálható.
 (3) Az elnök eseti döntéssel ezen alcímben foglalt kiadmányozási rendtől eltérhet.
31. § A kiadmányozásra kerülő irat tervezetét, valamint a  döntést előkészítő feljegyzést az  azt előkészítő ügyintéző és
a kiadmányozóig valamennyi felettes vezető kézjegyével látja el.
32. § (1) Az elnök kiadmányozza
a) az Iroda alapító okiratát,
b) a normatív utasításokat, a 44. § szerinti utasításokat, körleveleket, intézkedéseket,
c) az országgyűlési beszámolókat,
d) az Iroda belső ellenőrzésével kapcsolatos intézkedéseket és terveket,
e) az Iroda nevében történő kötelezettségvállalásokat, illetve az  ilyen tárgyú szerződéseket a  szerződések
előkészítésével kapcsolatos eljárásrendről szóló szabályzatban meghatározottak szerint,
f ) a munkáltatói jogkörében hozott, át nem ruházott döntéseket, intézkedéseket,
g) a közjogi méltóságoknak, az  országgyűlési képviselőcsoportoknak, az  országgyűlési képviselőknek,
az  országgyűlési bizottságoknak, a  helyettes államtitkárok kivételével az  állami vezetőknek címzett
kiadmányokat,
h) a központi államigazgatási szervek vezetőinek címzett kiadmányokat,
i) az igazságszolgáltatás felső vezetőinek címzett kiadmányokat,
j) a polgármestereknek, a főpolgármesternek, a megyei közgyűlések elnökeinek címzett kiadmányokat,
k) a pártok, szakszervezetek és egyéb egyesületek vezetőinek címzett kiadmányokat,
l) mindazokat az ügyeket, amelyekben a kiadmányozás jogát nem ruházta át.
(2) Az elnök által kiadmányozott levél mintáját ezen utasítás 2. melléklete tartalmazza.
33. § Az általános elnökhelyettes kiadmányozza
a) távolléte vagy akadályoztatása esetén az elnök kiadmányozási jogkörébe tartozó iratokat,
b) az Iroda biztonsági vezetőjeként az e feladatkörben keletkező iratokat,
c) a központi államigazgatási szervek helyettes vezetőinek, valamint a  helyettes államtitkároknak címzett
kiadmányokat a 34. § (1) bekezdés g) pontjában foglaltak kivételével,
d) az Iroda tevékenységével vagy az  Iroda munkatársának munkaköri mulasztásával kapcsolatosan beérkezett
panaszokra, bejelentésekre adandó válaszokat,
e) az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vonatkozásában szakmai kérdésekben adott tájékoztatást,
jogértelmezési kérdésben adott állásfoglalást, valamint az ezen szervezeti egységek irányításával kapcsolatos
külső és belső levelezést a 32. § (1) bekezdés b) pontjára figyelemmel,
f ) az elnök által átruházott munkáltatói jogkörben hozott döntéseket, intézkedéseket,
g) az elnök akadályoztatása esetén vagy az elnök előzetes megbízásából a sajtó részére adott tájékoztatást,
h) az elnök egyedi rendelkezése szerinti, személyes válaszadást igénylő ügyekben kimenő iratokat.
34. § A gazdasági elnökhelyettes kiadmányozza
a) a munkáltatói igazolásokat,
b) a MÁV 50%-os kedvezményének igénybevételére jogosító utazási utalványokat,
c) az orvosi alkalmassági vizsgálatra szóló beutalókat,
d) az adó- és TB ügyintézéshez kapcsolódó nyomtatványokat, igazolásokat,
e) a pénzügyi területet érintő, intézményi és számla törzsadat bejelentéséhez kapcsolódó adatszolgáltatásokat,
f ) az elnök és az  általános elnökhelyettes egyidejű távolléte vagy tartós akadályoztatása esetén az  elnök
kiadmányozási jogkörébe tartozó iratokat,
g) a központi államigazgatási szervek helyettes vezetőinek, valamint a  helyettes államtitkároknak címzett,
a gazdasági elnökhelyettes feladatkörét érintő kiadmányokat,
h) az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vonatkozásában szakmai kérdésekben adott tájékoztatást,
jogértelmezési kérdésben adott állásfoglalást, valamint az  e  szervezeti egységek irányításával kapcsolatos
külső és belső levelezést a 32. § (1) bekezdés b) pontjára figyelemmel,
i) az elnök által átruházott munkáltatói jogkörben hozott döntéseket, intézkedéseket,
j) az elnök egyedi rendelkezése szerinti, személyes válaszadást igénylő ügyekben kimenő iratokat.
35. § A főosztályvezető kiadmányozza
a) a központi államigazgatási szervek főosztályvezetőinek és főosztályvezetői szint alatti vezetőiknek címzett
kiadmányokat,
b) a főosztály belső működésével kapcsolatos iratokat,
c) az elnök által átruházott munkáltatói jogkörben hozott döntéseket, intézkedéseket,
d) az ügyiratok irattárba, határidő-nyilvántartásba helyezéséről szóló rendelkezéseket a közvetlen vezetése alatt
álló munkatársak tekintetében,
e) a főosztály állományából kilépő munkatárs munkakörének átadás-átvételéről szóló iratokat.
36. § Az NVB Titkárság főosztályvezetője kiadmányozza
a) a népszavazási ügyek kivételével a főosztály feladatkörébe tartozó, a Kúriának címzett bírósági felülvizsgálat
iránti kérelmet felterjesztő levelet,
b) a népszavazási ügyekben keletkező felszólító levelet a  be nem nyújtott aláírásgyűjtő íveknek az  NVB-hez
történő benyújtás érdekében,
c) a népszavazási ügyekben keletkező bírósági megkereséseket,
d) a jelölő szervezet bejelentése ügyében a fővárosi, illetve megyei törvényszéknek címzett megkereséseket.
37. § A Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya főosztályvezetője kiadmányozza
a) a sajtótájékoztatók előkészítésével, lebonyolításával kapcsolatos külső és belső címzetteknek szóló leveleket,
b) az elnök előzetes jóváhagyásával a  tömegkommunikációval kapcsolatos iratokat, közleményeket, sajtónak
adott tájékoztatókat. 38. § A Szervezési Főosztály főosztályvezetője kiadmányozza
a) az időközi önkormányzati választásokkal kapcsolatban keletkezett,
b) a helyi népszavazással és népi kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben keletkezett,
c) a képviselők választójogának megszűnésével kapcsolatos,
d) a mentelmi ügyekben a  jelölt nyilvántartásba vételéről szóló, a  bíróságnak, az  ügyészségnek, illetve
a rendőrségnek címzett
kiadmányokat. 39. § A Regisztrációs és Elbírálási Osztály vezetője kiadmányozza a  magyarországi lakcímmel nem rendelkező
választópolgárok névjegyzékbe vételi eljárása során az elbírálásig keletkezett, döntést vagy határozathozatalt nem
igénylő kiadmányokat.
40. § (1) Ezen alcím rendelkezéseit a döntést nem igénylő, rövid úton megválaszolható, technikai jellegű megkeresések, illetve
az  ilyen jellegű megkeresésekre vonatkozó válaszok tekintetében azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy azokat
a főosztályvezető vagy az általa kijelölt munkatárs jogosult kiadmányozni.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti elektronikus úton megküldött megkeresésekre, illetve válaszlevelekre a  29.  § (3), (5) és
(6) bekezdésben meghatározott formai követelményeket nem kell alkalmazni.
20. Az Iroda működésével kapcsolatos egyes rendelkezések 41. § (1) Az Iroda szervezeti egységei, munkatársai feladatkörük ellátása során az  Iroda egységes működésének biztosítása
érdekében együttműködnek.
(2) Az önálló szervezeti egységek közötti együttműködés kialakításáért az önálló szervezeti egységek vezetői felelősek.
A  feladatkörükbe tartozó, de más önálló szervezeti egység feladatkörét is érintő ügyekben az  önálló szervezeti
egységek kötelesek egymást tájékoztatni és a tervezett intézkedéseiket előzetesen egyeztetni.
42. § (1) Az Iroda feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek intézése a  vonatkozó jogszabályok és a  felettes vezető által előírt
határidőben történik.
(2) Az ügyintézési határidő a  választásra és népszavazásra vonatkozó jogszabályok hatálya alá tartozó ügyekre
vonatkozóan az irányadó anyagi és eljárási szabályokban meghatározott határidő.
(3) Jogszabályban előírt ügyintézési határidő hiányában az  ügyek intézésére az  elnök, elnökhelyettes vagy az  önálló
szervezeti egység vezetője által a szignálás során megállapított egyedi ügyintézési határidő az irányadó.
(4) A jogszabályban előírt határidők számításának kezdő napja az Irodába történő érkeztetés, ennek hiányában az első
iktatás napja, befejező napja pedig a címzett részére történő regisztrált továbbítás napja.
(5) Az ügyintéző az  ügyirat átvételét követően a  feladatai végrehajtását úgy köteles ütemezni, hogy az  arra jogosult
kiadmányozása a jogszabályban előírt határidő lejárta előtt megtörténhessen.
(6) Ha az ügyintéző késedelembe esik, a késedelem okáról és az ügyintézés várható időpontjáról – a szervezeti egység
vezetője útján, ennek hiányában közvetlenül – tájékoztatja az önálló szervezeti egység vezetőjét.
(7) Ha a késedelem jogszabályban előírt határidőt érint, akkor az érintett önálló szervezeti egység vezetője tájékoztatja
az irányító elnökhelyettest, ennek hiányában az elnököt, aki a továbbiakra nézve döntést hoz, amelyről az ügyben
érintetteket (ügyfeleket) haladéktalanul tájékoztatni kell.
(8) Ha a  késedelem a  szignálás során megállapított egyedi ügyintézési határidőt érinti, az  erről szóló tájékoztatást
követően a szignálás során az ügyintézési határidőt megállapító vezető a továbbiakra nézve döntést hoz.
43. § (1) A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja szerinti normatív utasítás kiadását, illetve
annak módosítását bármely szervezeti egység vezetője – az  őt irányító elnökhelyettes útján – kezdeményezheti
az elnöknél.
(2) A normatív utasítás tervezetét (a továbbiakban: tervezet) az elnök által kijelölt szervezeti egység készíti el. Ha a tervezet
érinti az  Iroda költségvetését, az  elkészítésért felelős szervezeti egység vezetője köteles a  Gazdálkodási Főosztály
vezetőjével előzetesen egyeztetni.
(3) Az elkészítésért felelős szervezeti egység vezetője a  tervezetet véleményezés céljából elektronikus úton
– a jogszabályoknak való megfelelés és a jogalkotással szemben támasztott követelmények érvényesítése érdekében –
megküldi az általános elnökhelyettes részére.
(4) Az elkészített és a (3) bekezdés szerint egyeztetett tervezetet
a) az elkészítésért felelős szervezeti egységnek a tervezetet készítő ügyintézője és vezetője,
b) a Jogi és Ügyviteli Főosztály vezetője és az általános elnökhelyettes, továbbá
c) – a (2) bekezdés szerinti egyeztetési kötelezettség esetén – a Gazdálkodási Főosztály főosztályvezetője
kézjegyével látja el, majd az elkészítésért felelős szervezeti egység vezetője az irányító elnökhelyettes útján előterjeszti
aláírásra az elnök észére. Az elnökhelyettes – egyetértése esetén – kézjegyével látja el a tervezetet.
(5) A (2)–(4) bekezdésben meghatározott eljárási rendtől az elnök egyedi utasítással eltérhet.
44. § (1) Az Iroda vezetésével, valamint a  választási irodák szakmai irányításával összefüggésben, illetve a  választások
lebonyolításában részt vevő egyéb szervek választási feladatai végrehajtása körében normatív utasítást nem igénylő
kérdésekről az elnök utasításban, körlevélben vagy intézkedésben (a továbbiakban együtt: utasítás) rendelkezhet.
(2) Az utasítás tervezetének elkészítésére a 43. § (2)–(5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
45. § Az Iroda fejezet bankszámlái felett
a) az elnök és
b) az elnök által írásban feljogosított munkatársak egyike
jogosult együttesen rendelkezni.
21. Az Iroda belső és külső ellenőrzése 46. § Az Iroda költségvetési gazdálkodásának belső ellenőrzése a  vezetői ellenőrzés, a  munkafolyamatba épített
ellenőrzések és a  függetlenített költségvetési belső ellenőrzés rendszerében valósul meg. A  költségvetési belső
ellenőrzés célja, hogy annak révén az  Iroda mint költségvetési szerv gazdálkodása mindenben megfeleljen
a szabályozásnak, és a gazdálkodás hatékony, ésszerű és takarékos legyen.
47. § Az Iroda ellenőrzésére jogosult külső szervezet képviselőjének megbízólevelét az elnök veszi át. A vizsgált szervezeti
egység minden munkatársa köteles az ellenőrzést végző szervezet, illetőleg a képviseletében eljáró személy részére
a szükséges tájékoztatást megadni, jogosultság esetén a dokumentációs anyagokba történő betekintést engedélyezni
és az ellenőrzés végzéséhez a megfelelő feltételeket biztosítani. Az ellenőrzés lezárását követően a vizsgált szervezeti
egység vezetője köteles érdemi intézkedéseket foganatosítani a feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében.
22. Az Iroda iratkezelési szervezete 48. § (1) Az Iroda iratkezelési feladatainak végrehajtásáért, az ezzel összefüggő alkalmazott informatikai eszközök és eljárások,
valamint az  irattári terv és iratkezelési előírások összhangjáért, az  iratok szakszerű és biztonságos megőrzésére
alkalmas irattár kialakításáért és működtetéséért, továbbá az  iratkezeléshez szükséges egyéb tárgyi, technikai és
személyi feltételek biztosításáért, felügyeletéért az elnök felelős.
(2) Az Iroda iratkezelését az  Iroda iratkezelési szabályzatában meghatározottak szerint, a  szervezeti tagozódásnak,
valamint az iratforgalomnak megfelelően vegyes iratkezelési rendben látja el.
(3) Az egyes szervezeti egységeknél az  iratkezelési feladatokat az  Iroda iratkezelési szabályzatában kijelölt ügyviteli
munkatárs, osztályadminisztrátor vagy ügyintéző munkatárs látja el. E  szabály alkalmazása alól kivételt az  elnök
engedélyezhet.
23. A sajtó tájékoztatásával kapcsolatos eljárás 49. § (1) Az Iroda feladat- és hatáskörébe tartozó interjút – az elnök eltérő döntése hiányában – a Kommunikációs és Nemzetközi
Kapcsolatok Főosztálya szervezésében lehet adni.
(2) Az Iroda nevében az elnök, illetve az általa kijelölt személy nyilatkozik.
 (3) Az elnök által kijelölt személy az általa adott nyilatkozatról szóban vagy írásban haladéktalanul tájékoztatja az elnököt,
valamint a Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztályának főosztályvezetőjét.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 50. § (1) Ezen utasítás végrehajtására az önálló szervezeti egységek vezetői elkészítik az önálló szervezeti egységek ügyrendjeit.
 (2) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (3) Hatályát veszti a  Nemzeti Választási Irodának az  egyes nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszonyairól szóló
1/2013. (XII. 21.) NVI utasítás. Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1227/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a Liget Budapest projekt megvalósításával összefüggő egyes kérdésekről.
1. A Kormány
1.1. megerősíti – az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesről és a  megvalósítás előkészítéséhez szükséges
intézkedésekről szóló 1031/2013. (I. 30.) Korm. határozatban, valamint az  új nemzeti közgyűjteményi
épületegyüttesre vonatkozó koncepció második ütemeként a Városliget átfogó hasznosítási koncepciójáról
szóló 1397/2013. (VII. 2.) Korm. határozatban foglalt tartalmi elemekkel összhangban – a  Városliget és
környezete megújítására vonatkozó kormányzati célkitűzéseket, és kiemelt fejlesztési célnak tekinti a  Liget
Budapest projekt (a továbbiakban: Projekt) 2018. március 15-ig történő megvalósítását;
1.2. egyetért azzal, hogy a  Projekt keretében a  Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum épülete eredeti
állapotának megfelelően kerüljön helyreállításra, és felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy
gondoskodjon a beruházás ennek megfelelő szakmai előkésztéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
1.3. egyetért azzal, hogy a  Projektet a  2014–2020 közötti európai uniós tervezési és programozási időszakra
vonatkozó operatív programok tervezése és végrehajtása keretében kiemelten kell kezelni;
1.4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az operatív programok tervezéséért felelős érintett miniszterek
bevonásával – a  2014–2020 között Magyarország számára elérhető uniós források felhasználása
keretrendszerének kialakítása során – a költségek uniós támogatásból történő finanszírozási lehetőségének
vizsgálata alapján – vegye figyelembe a Projekt megvalósításához szükséges költségigényt.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 az operatív programok tervezéséért felelős érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2009. (VI. 26.) ME határozata főiskolai rektorok megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt jogkörömben – az
oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval egyetér
tésben tett – előterjesztésére az Eszterházy Károly Főiskolán dr. Hauser Zoltán főiskolai tanárt – a 2009. augusztus 1-jétől 2013. július 31-éig
terjedő időtartamra –, a Pécsi Püspöki Hittudományi Főiskolán dr. Cziglányi
Zsolt főiskolai tanárt – a 2009. július 1-jétől 2013. június
30-áig terjedő időtartamra –,
a Pünkösdi Teológiai Főiskolán Paul Gracza főiskolai
tanárt – a 2009. augusztus 1-jétől 2013. július 31-éig terje
dő időtartamra –, a Rendőrtiszti Főiskolán dr. Sárkány István egyetemi
tanárt – a 2009. augusztus 1-jétől 2013. július 31-éig terje
dő időtartamra –, a Zsigmond Király Főiskolán dr. Bayer József egyetemi
tanárt – a 2009. július 1-jétől 2014. július 31-éig terjedő
időtartamra – a rektori teendők ellátásával megbízom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1844/2014. (XII. 29.) Korm. határozata a 2016. Fédération Internationale pour le Droit Européen kongresszus megrendezéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány támogatja a  2016. évi Fédération Internationale pour le Droit Européen kongresszus budapesti
megrendezését, és felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  igazságügyi miniszter bevonásával tegye
meg a  szükséges intézkedéseket a  kongresszus lebonyolításához 2015. évben szükséges 15,0 millió forint és
a  2016.  évben szükséges további 85,0 millió forint Pázmány Péter Katolikus Egyetem részére történő biztosítása
érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: a 2015. évi forrásbiztosításra: 2015. március 31.
 a 2016. évi forrásbiztosításra: a 2016. évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1257/2015. (IV. 23.) Korm. határozata az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziójában („MINUSCA”) történő további magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány az Alaptörvény 47. cikk (1) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva
 1. Magyarország nemzetközi béke és biztonsághoz, valamint az  ENSZ békefenntartó műveleteihez történő látható
és aktív hozzájárulása érdekében, az  ENSZ Biztonsági Tanácsának döntése alapján engedélyezi, hogy az  ENSZ
Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziója (MINUSCA) tevékenységében
a  Magyar Honvédség állományából legfeljebb 2 fő (váltási időszakban legfeljebb 4 fő) törzstiszt a  művelet
mandátumában meghatározott ideig részt vegyen;
2. visszavonja az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziójában („MINUSCA”)
történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló 1538/2014. (IX. 24.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2011. (III. 21.) PSZÁF rendelete a kockázati tőkealap-kezelő és a kockázati tőkealap adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A kockázati tőkealap és a kockázati tőkealap-kezelő a rendszeres felügyeleti ellenőrzés érdekében az e rendeletben
foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
(a továbbiakban: Felügyelet) részére. (2) A rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget a számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások alapján, az 1. mellékletben meghatározott táblák jelentésével kell teljesíteni, a 2. mellékletben
szereplő kitöltési útmutató figyelembevételével. 2. § (1) A kockázati tőkealap-kezelő a rendszeres adatszolgáltatást – a 3. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével –
a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással
ellátva, a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Program rendszerén (a továbbiakban: adatfogadó rendszer) keresztül
teljesíti. (2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az adatszolgáltatás megfelel
a 2. melléklet II. címében foglaltaknak. (3) A kockázati tőkealap-kezelő biztosítja, hogy a (4) bekezdésben meghatározott őrzési időtartam alatt mindenkor,
ellenőrizhető módon rendelkezésre álljanak a rendszeres adatszolgáltatás alapjául szolgáló adatok, a rendszeres
adatszolgáltatást alátámasztó iratok és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információk.
(4) Az iratokat és a számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres
adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell megőrizni.
3. § (1) A kockázati tőkealap-kezelő a következő rendszeres adatszolgáltatást teljesíti:
a) Negyedéves jelentés (az 1. melléklet szerinti 60A, 60B, 60C, 60D, 60H, 60I, 60J, 60K, ALAPVDN jelű tábla)
a befektetési és kölcsönnyújtási szabályok betartásáról, a vásárolt és értékesített tőkebefektetésekről,
a hozamfizetésről és a felügyeleti díj változó részéről, amelyet a tárgynegyedévet követő hónap 15. napjáig kell
teljesíteni. b) Éves jelentés (az 1. melléklet szerinti 60EE, 60EF, 60ER, AKAD, KTAKOCK1, KTAKOCK2, KTAKOCK3 jelű tábla)
a felügyeleti alapdíjról és a törzsadatokról, amelyek közül
ba) az 1. melléklet szerinti 60EE, 60EF, 60ER jelű táblát nem auditált adatokkal a tárgyévet követő év január
31. napjáig, bb) az 1. melléklet szerinti AKAD jelű táblát tárgyév január 31. napjáig,
bc) az 1. melléklet szerinti 60EE, 60EF, 60ER jelű táblát a könyvvizsgálói záradékkal ellátott éves beszámoló
alapján a közgyűlés által történt elfogadás követő 15 napon belül, de legkésőbb június 15-ig,
bd) az 1. melléklet szerinti KTAKOCK1, KTAKOCK2, KTAKOCK3 jelű táblát a június 30-i állapotot tükröző
adatokkal a második negyedévre vonatkozó negyedéves jelentéssel egyidejűleg kell teljesíteni.
c) A kockázati tőkealap-kezelő törzsadatainak változásáról szóló jelentés (1. melléklet szerinti KTAKOCK1,
KTAKOCK2, KTAKOCK3 jelű tábla), amelyet a változást követő 15. napig kell teljesíteni.
(2) A kockázati tőkealap-kezelő az éves beszámoló elfogadását követő 15. napig, de legkésőbb május 31-ig megküldi
a Felügyeletnek az általa kezelt kockázati tőkealap éves beszámolóját a könyvvizsgálói záradékkal vagy a záradék
megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt.
(3) Ha a kockázati tőkealap-kezelő önellenőrzési vagy belső ellenőrzési tevékenysége során megállapítja, hogy a már
teljesített rendszeres adatszolgáltatás módosítása szükséges, akkor a módosítást visszamenőleg attól az időszaktól
kezdve kell végrehajtani, amelyben az adat módosításra szorul. A módosított rendszeres adatszolgáltatást a hiba
feltárását követő 15. napig kell teljesíteni. 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a kockázati tőkealap-kezelő és a kockázati tőkealap adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló 48/2008.
(XII. 31.) PM rendelet (a továbbiakban: R.). (3) A 2010. évre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettséget az R. alapján kell teljesíteni.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
113/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 27-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„„egyetért-e ön azzal, hogy az  egyenlő elbírálás elve alapján minden olyan hivatalos személy ellen (bírók, ügyészek,
kormány- és köztisztviselők, országgyűlési képviselők, ovB tagokj,stb.) az  elévülési időn belül indítandó büntetőeljárás
során, akik hivatalos személyként írásbeli felhívás ellenére megtagadták, a  jogvesztő határidő után, nem jogutód
szervezetként alakult, a  bírósági nyilvántartásba történő bejegyzés elmaradása miatt jogilag soha-semmikor létre nem
jött, a  mai napig jogellenesen működő ügyvédi kamara tisztségviselői ellen a  Be 171.§.(2)  bekezdése alapján büntető
feljelentést tegyenek és ezzel a  hivatali visszaélés bűntettén túl más bűncselekmények törvényi tényállását is megvalósították, szakmai és emberi alkalmatlanság miatt azonnali hatállyal felmentésre kerüljenek, továbbá a  teljes vagyonuk
elkobzása érdekében minden ingó és ingatlan vagyonukra bűnügyi zárlat kerüljön elrendelésre.”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikk (2)  bekezdése szerint országos népszavazás
tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) 6. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a bíróságnak, az ügyésznek és a nyomozó hatóságnak kötelessége,
hogy a  büntetőeljárásról szóló törvényben megállapított feltételek esetén a  büntetőeljárást megindítsa, illetőleg
az eljárást lefolytassa. Előzőek alapján egyértelműen megállapítható, hogy a népszavazásra feltett kérdésben foglalt
büntetőeljárás megindítására az Országgyűlés nem rendelkezik döntési jogosultsággal, vagyis a kérdés nem tartozik
az  Országgyűlés feladat- és hatáskörébe. Az  Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés
az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdése értelmében országos népszavazás tárgya nem lehet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. Az Országos Választási Bizottság
álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés rendkívüli hosszúsága és bonyolult megfogalmazása miatt
a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezésben használt fogalmazás többszörösen
összetett és olyan szövevényes, amely kizárja, hogy az akár a választópolgárok akár a jogalkotó számára egyértelműen
értelmezhető legyen. Nem derül kis a kérdésből továbbá az sem, hogy ki a címzettje a kezdeményezésnek, továbbá
a kezdeményezés számos kérdést vet fel, több részkérdés tartalmaz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezés azért sem egyértelmű, mivel
kezdeményezés több kérdést tartalmaz, ugyanis egyszerre a  „bírók, ügyészek, kormány- és köztisztviselők,
országgyűlési képviselők, OVB tagokj,stb.”vonatkozásában kellene a  választópolgároknak véleményt nyilvánítani.
A felsorolás egyes elemei tekintetében viszont nincs lehetőségük a választópolgároknak külön-külön döntést hozniuk
a kezdeményezésekről.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik
az  Országgyűlés feladat és hatáskörébe, továbbá a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (2)  bekezdésén, Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § a) és c)  pontján, 13.  § (1)  bekezdésén,
a  Be. 6.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1384/2019. (VI. 26.) Korm. határozata az országos szúnyoggyérítési program kiterjesztéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. a  2019. évben kialakult csípőszúnyog-ártalom elleni hatékony védekezés érdekében a  központi költségvetésből
a védekezés fokozására többletforrást biztosít;
 2. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, az  országos szúnyoggyérítési program kiterjesztése érdekében 825 400 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
1. Rendkívüli kormányzati intézkedések jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
12. BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság cím javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. december 31.
3. egyetért azzal, hogy a  szúnyoggyérítési program ütemtervének összeállítása során szükséges figyelembe venni
a  turisztikai szempontokat, különösen a turisták által nagy számban látogatott területeket és a nagy érdeklődésre
számot tartó turisztikai rendezvényeket.
Felelős: belügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
226/2013. (V. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Rakita Zsuzsannát 2013. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2008. (II. 21.) OGY határozata a csádi és közép-afrikai köztársaságbeli EU katonai műveletekben történő magyar közreműködésről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a csádi és közép-afrikai köztársaságbeli EU katonai műveletekben történő magyar közreműködésről szóló beszámolót elfogadja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
65/2003. (VII. 2.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjának megbízatása megszűnéséről.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról
szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. §-ának (4) bekezdése
alapján megállapítom, hogy
dr. Lovas Rezsőnek az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága
tagjának e megbízatása — saját kérésére — megszűnt.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2008. (III. 27.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az öntözés, a melioráció és a területi vízgazdálkodás mezőgazdasági üzemi és közösségi létesítményeinek fejlesztéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja hozzájárulni a mezőgazdasági vízgazdálkodás területén a környezetkímélő, víz és energiatakarékos öntözési, a talaj védelmét, vízmegtartó képességét
javító meliorációs, és a felszíni és felszín alatti vizek jó állapotát, a belvízvédelmet és vízkárelhárítást szolgáló mezőgazdasági üzemi és közösségi beruházások megvalósításához.
Fogalmak 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) fizikai blokk: a Mezőgazdasági Parcella Azonosító
Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet
(a továbbiakban: MePAR rendelet) 1. § a) pontja szerinti
lehatárolt földfelszín;
b) mezőgazdasági parcella: a MePAR rendelet
1. §-ának e) pontja szerinti földterület;
c) Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot: az
egyszerűsített terület alapú támogatások és a vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot”, illetve a „Helyes Gazdálkodási Gyakorlat” feltételrendszerének meghatározásáról szóló 4/2004. (I. 13.) FVM rendelet 1. számú melléklete szerinti előírások összessége;
d) vízgazdálkodási társulat: a vízgazdálkodásról szóló
1995. év LVII. törvény 34. §-ában meghatározott társulat;
e) melioráció: minden olyan tartós és lényeges hatású
beavatkozás, amely a földhasználat igényeivel összhang
ban és a környezet- és természetvédelem követelményeinek megfelelően kedvezően módosítja a termőhelyi adottságokat;
f) vízilétesítmény: a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi
LVII. törvény 1. számú mellékletének 26. pontjában meghatározott létesítmény;
g) mezőgazdasági célú víz: minden mezőgazdasági
hasznosítású víz;
h) ügyfél: az a vízgazdálkodási társulat, önkormányzat,
mezőgazdasági termelő, TÉSZ, termelői csoport, akinek/amelynek a tulajdonában, használatában, kezelésében
külterületi vízilétesítmény és infrastruktúra van;
i) közösségi beruházás: több termelő érdekét szolgáló
beruházás;
j) közösségi létesítmény: több termelő érdekeit szolgáló
létesítmény;
k) talajvédelmi terv: a termőföld védelméről szóló
2007. évi CXXIX. törvény szerint;
l) mezőgazdasági termelő: az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól
szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban:
Vhr.) 3. § 12. pontjában meghatározott termelő, valamint a
termelők által saját öntözési szolgáltatási igényeik kielégítésére létrehozott gazdasági társaság.
A támogatott célterületek, a támogatás jellege 3. §
E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az alábbi célterületeken történő, az 1. számú
mellékletben meghatározott tevékenységek megvalósításához:
a) vízkárelhárításra, belvízrendezésre, a vízrendezés
közösségi beruházásaira, ennek keretében a külterületi
vízkárok megelőzésére, csökkentésére, valamint a közcélú
művek (közösségi létesítmények) belterületi szakaszaira,
ha azok a külterületi beruházással összefüggésben valósulnak meg és hatással vannak a külterületi vízkárok megelőzésére, csökkentésére; továbbá a mezőgazdasági termelés
biztonsága érdekében, a vizek és vizes élőhelyek jó ökológiai állapotának elérését és megőrzését figyelembe véve,
mezőgazdasági célú vizek és vízi-létesítmények létrehozására, fejlesztésére, felújítására, különös tekintettel a vízhiány kezelésére;
b) az öntözés mezőgazdasági üzemi és közösségi létesítményeinek fejlesztésére, ennek keretében:
ba) üzemen belüli, építéssel együttjáró, környezetkímélő, víz- és energiatakarékos öntözőtelepek létrehozására, illetve felújítására; a termőföld öntözéséhez, a vízszállítást, a vízszétosztást és a vízkormányzást biztosító új vízi
berendezések és létesítmények létrehozására, meglévők
felújítására; az üzemen belüli öntözés-fejlesztési beruházásoknál az öntözendő területen megvalósított beruházás
és az azon kívül létesített vízkivételi mű, a nyomóvezeték,
a szivattyútelep, és a víztározó korszerűsítése, építése is az
elszámolható költségek közé tartozik,
bb) öntözés-fejlesztés közösségi beruházásaira az öntözőtelepen kívül; közösségi öntözés-fejlesztés céljait
szolgáló, öntözővíz-szolgáltató mű/művek létrehozására,
felújítására; a termőföld víz- és energiatakarékos öntözéséhez, a szállítást, a szétosztást és a kormányzást biztosító
új vízi berendezések és létesítmények létrehozására, meglévők felújítására;
c) a melioráció mezőgazdasági üzemi és közösségi létesítményeinek fejlesztésére, ennek keretében:
ca) az üzemen belüli meliorációs beruházásokra; a mezőgazdasági területek víz- és szélerózió elleni védelmére,
a területrendezést, a talaj vízháztartásának javítását célzó
meliorációs és talajvédelmi beavatkozások elvégzésére,
létesítmények építésére, és felújítására,
cb) a melioráció közösségi létesítményeinek fejlesztésére; több termelő összefogásával alakult gazdasági társaság által megvalósítandó, művenként több gazdálkodó területét érintő, és több gazdálkodó meliorációs céljait szolgáló vízháztartást szabályozó, valamint területrendezést
szolgáló, meliorációs és talajvédelmi létesítmények építésére, felújítására.
A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) A 3. § a) pontjában meghatározott célterületre irányuló tevékenységhez támogatást vehet igénybe
a) külterületi vizek felett tulajdonosi, használati vagy
üzemeltetési jogot gyakorló települési önkormányzat,
b) külterületi vizek tulajdonjogával rendelkező települési önkormányzat, c) vízgazdálkodási társulat.
(2) Támogatás a 3. § a) pontban meghatározott célterület kivételével nem vehető igénybe olyan beruházásra,
amely erdőterületen valósul meg.
(3) A 3. § ba) és ca) pontjaiban meghatározott célterületre irányuló tevékenységhez támogatást vehet igénybe
a) a mezőgazdasági termelő, ha
aa) a mezőgazdasági üzemének mérete meghaladja a
4 európai méretegységet (EUME), és
ab) a gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztá
lyozási rendszeréről szóló TEÁOR’ 08 szerinti 01.1–01.5
tevékenységet végez;
b) termelői csoport;
c) TÉSZ. (4) A 3. § bb) pontjában meghatározott célterületre irányuló tevékenységhez támogatást vehet igénybe:
a) a mezőgazdasági termelő, ha
aa) a mezőgazdasági üzemének mérete meghaladja a
4 európai méretegységet (EUME), és ab) a gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszeréről szóló TEÁOR’ 08 szerinti 01.1–01.5
tevékenységet végez;
b) a nonprofit gazdasági társaság [az 1. számú melléklet B) II) 2.2 célterületen belül a 10. pont szerint];
c) a vízgazdálkodási társulat [az 1. számú melléklet
B) II) 2.2 célterületen belül a 10. pont szerint].
(5) A 3. § cb) pontjában meghatározott célterületre irányuló tevékenységhez támogatást vehet igénybe:
a) a nonprofit gazdasági társaság [az 1. számú melléklet C) II) 3.2 célterület];
b) termelői csoport [az 1. számú melléklet C) II)
3.2 célterület];
c) TÉSZ [az 1. számú melléklet C) II) 3.2 célterület]
(6) A termelői csoport és a nonprofit gazdasági társaság
ügyfél esetén tagjai a beruházással érintett földrészletek
tulajdonjogával vagy legalább 5 évre írásban megkötött
haszonbérleti szerződés alapján a haszonbérleti jogával
rendelkezzenek.
(7) A (3) és (4) bekezdés aa) pontjában meghatározott
feltétel nem vonatkozik az induló vállalkozásra. Ha az
ügyfél induló vállalkozás, akkor a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozatban vállalja, hogy legkésőbb a beruházás befejezését követő első teljes naptári
évben megfelel a (3) és a (4) bekezdés aa) pontjában meghatározott feltételeknek.
(8) A támogatás irányultsága: a) a 3. § a) pontjában meghatározott célterületre irányuló tevékenység akkor támogatható, ha a beruházás a
1. számú melléklet A) 1. célterület alcímben felsoroltak
megvalósítására, vagy korszerűsítésére irányul;
b) a 3. § b) pontjában meghatározott célterületre irányuló tevékenység akkor támogatható, ha a beruházás a
1. számú melléklet B) 2. célterület alcímben felsoroltak
megvalósítására, vagy korszerűsítésére irányul;
c) a 3. § c) pontjában meghatározott célterületre irányuló tevékenység akkor támogatható, ha a beruházás a 1. számú melléklet C) 3. célterület alcímben felsoroltak megvalósítására, vagy korszerűsítésére irányul.
(9) Ha az ügyfél vízgazdálkodási társulat, akkor a beruházás megvalósításának helyére a Vhr. 23. §-ának (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feltétel teljesítése
szempontjából a vízgazdálkodási társulat tagjának tulajdonában vagy használatában lévő földrészlet is figyelembe
vehető, a tulajdonosok vagy földhasználók hozzájárulásával.
(10) A nonprofit gazdasági társaságra a cégjegyzékbe
történő bejegyzésig a gazdasági társaságokról szóló 2006.
évi IV. törvény 15–16. §-ának rendelkezései (előtársaság)
az irányadók.
(11) Előtársaság esetén a cégjegyzékbe történő bejegyzés hiteles másolatát-a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban MVH) értesítésére – a kérelem
befogadásáig kell benyújtani az MVH-hoz.
Kötelezettségek 5. § (1) A 3. § b)–c) pontjaiban meghatározott célterületre
irányuló tevékenység esetén az ügyfél köteles a beruházással érintett terület határainak azonosíthatóságáról az üzemeltetési kötelezettség időszaka alatt gondoskodni.
(2) A 3. §-ban meghatározott célterületekre irányuló tevékenységek esetén az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától számított öt év.
Az ügyfél köteles a 3. § b)–c) pontjaiban meghatározott
célterületen a tevékenységet a külön jogszabály szerinti
hatósági engedélyben foglaltak szerint végrehajtani.
(3) Az ügyfél vagy az ügyfél alkalmazásában álló és általa kijelölt személy köteles az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében, e célterület tárgyában szervezett kötelező képzésen részt venni az utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt.
A támogatás mértéke 6. § (1) E rendelet alapján igényelhető támogatás összege támogatási kérelem benyújtási időszakonként:
a) a 3. § a) pontjában meghatározott célterületekre irányuló tevékenységhez kapcsolódóan legalább 3000 eurónak megfelelő forint, de legfeljebb 735 000 eurónak megfelelő forint;
b) a 3. § ba) pontjában meghatározott célterületekre irányuló tevékenységhez kapcsolódóan legalább 3000 eurónak
megfelelő forint, de legfeljebb 735 000 eurónak megfelelő
forint, az alábbi kitétellel:
ba) szántóföldi zöldségtermesztés esetében legfeljebb
4000 eurónak megfelelő forint/ha,
bb) hajtatásos termesztés és ültetvény esetében legfeljebb 8000 eurónak megfelelő forint/ha,
bc) szántóföldi lineár és körforgó berendezések telepítése esetében legfeljebb 6000 eurónak megfelelő forint/ha,
bd) konzolos esőztető berendezések telepítése esetében
legfeljebb 2000 eurónak megfelelő forint/ha;
c) a 3. § bb) pontjában meghatározott célterületekre irányuló tevékenységhez kapcsolódóan legalább 3000 eurónak megfelelő forint, de legfeljebb 735 000 eurónak megfelelő forint;
d) a 3. § c) pontjában meghatározott célterületekre irányuló tevékenységhez kapcsolódóan legalább 3000 eurónak megfelelő forint, de legfeljebb 735 000 eurónak megfelelő forint.
(2) E rendelet alapján igényelhető támogatás mértéke:
a) a 3. § a) pontjában meghatározott célterületekre irá
nyuló művelet esetén az elszámolható kiadások 70%-a;
b) a 3. § ba) pontjában meghatározott célterületekre
irányuló tevékenység esetén a beruházás összes elszámolható kiadásának
ba) 40%-a,
bb) 50%-a, ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő,
vagy a beruházás kedvezőtlen adottságú vagy NATURA
2000 területen valósul meg,
bc) 60%-a, ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő,
és a beruházás KAT-területen vagy NATURA 2000 területen valósul meg;
c) a 3. § bb) pontjában meghatározott célterületekre irányuló tevékenység esetén az elszámolható kiadások
70%-a;
d) a 3. § ca) pontjában meghatározott célterületekre irányuló tevékenység esetén a beruházás összes elszámolható
kiadásának
da) 40%-a,
db) 50%-a, ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő,
vagy a beruházás kedvezőtlen adottságú vagy NATURA
2000 területen valósul meg,
dc) 60%-a, ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő,
és a beruházás KAT-területen vagy NATURA 2000 területen valósul meg;
e) a 3. § cb) pontjában meghatározott célterületekre irányuló tevékenység esetén az elszámolható kiadások
70%-a.
(3) A 3. §-ban meghatározott tevékenységekhez kapcsolódó támogatások nettó elszámolható kiadásai nem haladhatják meg a 1. számú mellékletben részletezett támogatható tevékenységek elszámolható kiadásait.
(4) E rendelet alkalmazásában elszámolható kiadás a
fejlesztéssel kapcsolatban felmerült, a Vhr. 31. §-ban meghatározottak szerinti egyéb elszámolható kiadás.
(5) E rendelet alkalmazásában az egyes elszámolható
kiadások nem haladhatják meg a Gépkatalógus és az építésügyi normagyűjteményben (ÉNGY) szereplő referenciaárakat.
A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A támogatási kérelmet a 2008. évben március 28-tól
május 2-ig, 2009-től évente szeptember 1-jétől október
1-jéig lehet benyújtani az MVH-hoz.
a) A 3. § ba) és bb) pontjában meghatározott célterület
esetén a támogatási kérelem benyújtására 2008. október 1.
és november 1. között külön lehetőség biztosított.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a 15 millió
forint vagy azt meghaladó támogatási igényű kérelem esetén a jogcímre vonatkozó Irányító Hatósági közleményben
meghatározott tartalommal az üzleti tervet.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell az alábbi
okiratok hiteles másolatát:
a) a 3. § a) pontjában meghatározott célterület esetén,
új vízilétesítmény létrehozása vagy a meglévő vízilétesítményre kiadott jogerős üzemeltetési engedélyben meghatározott paraméterek megváltoztatása esetében a jogerős
létesítési vízjogi engedélyt, meglévő vízilétesítményre kiadott jogerős üzemelési engedélyben meghatározott paraméterekre történő felújítás, rekonstrukció esetében a jogerős üzemelési vízjogi engedélyt;
b) a 3. § b)–c) pontjában meghatározott célterületen
megvalósuló tevékenység esetén a talajvédelmi tervet, ennek hiányában az eljáró hatóság nyilatkozatát, mely szerint talajvédelmi szempontból nincs kizáró ok a beruházás
megvalósítását illetően, majd az első kifizetési kérelem
benyújtásával egyidőben a talajvédelmi terv hiteles másolatát;
c) előtervet vagy engedélyezési tervet vagy kiviteli
tervet.
(4) A 3. § ba) és bb) alpontokban megjelölt célterületekre kérelmet benyújtó ügyfél esetében a támogatási kérelemhez csatolni kell a jogerős létesítési vízjogi engedély
hiteles másolatát, ennek hiányában az eljáró hatóság támogató nyilatkozatát a vízkészletek rendelkezésre állását illetően, majd az első kifizetési kérelem benyújtásával
egyidőben a jogerős létesítési vízjogi engedély hiteles másolatát.
(5) A 3. § c) alpontban megjelölt célterületre – vízilétesítmények esetén – a kérelmet benyújtó ügyfél esetében a
támogatási kérelemhez csatolni kell a jogerős létesítési
vízjogi engedély hiteles másolatát, ennek hiányában az eljáró hatóság támogató nyilatkozatát a felesleges vizek befogadását illetően, majd az első kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg a jogerős létesítési vízjogi engedély
hiteles másolatát.
(6) E jogcím tekintetében, egy ügyfél egy támogatási
kérelem benyújtási időszakban egy támogatási kérelmet
nyújthat be.
(7) Azonos fizikai területre egy célterületen belül nem
nyújtható be újabb támogatási kérelem 2007–2013 között.
Ez alól kivétel a 3. § a) célterület, azzal a feltétellel, hogy a
korábban elvégzett fejlesztéstől/felújítástól eltérő beruházást kíván megvalósítani.
A támogatási kérelem elbírálása 8. § (1) A támogatási kérelmet az MVH, e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, és a 3. számú mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett
értékeléssel, valamint a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló
2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdésének c) pontja
szerinti rangsor állításával döntést hoz.
(2) E jogcím tekintetében célterületenként, több megvalósítási hely esetén a 3. számú mellékletben szereplő pontozás alapján akkor adható pont, ha mindegyik megvalósítási hely megfelel a pontozási kritériumban leírtaknak.
Kifizetési kérelem 9. § A kifizetési kérelmet
a) a 2008. évben november 1–30.,
b) a 2009. évtől kezdődően évente
ba) július 1–31.,
bb) november 1–30.
közötti időszakokban lehet benyújtani az MVH-hoz. (2) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell:
a) a 3. § a)–b) pontjaiban meghatározott célterületen
megvalósuló tevékenység esetén a jogerős üzemeltetési
vízjogi engedély hiteles másolatát;
b) az 5. § (3) bekezdése szerinti képzésen való részvételről szóló igazolást.
Jogkövetkezmények 10. § (1) Ha az ügyfél a 4. § (7) bekezdésében foglalt nyilatkozata ellenére a beruházás befejezését követő első teljes
naptári évben nem felel meg a 4. § (3) és (4) bekezdés
aa) pontjában foglalt feltételnek, akkor köteles a már felvett támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni, és az
ügyfél támogatáshoz való joga megszűnik.
(2) Ha az ügyfél az 5. § (1) bekezdésben, illetve az 5. §
(2) bekezdésének a) pontjában foglalt kötelezettségét
megszegi, akkor köteles a már felvett támogatási összeget
a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni, és az ügyfél támogatáshoz
való joga megszűnik.
(3) Ha az ügyfél a 5. § (3) bekezdésében meghatározott
képzési kötelezettségének nem tesz eleget, a támogatási
összeget 20%-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a támogatási határozat kézhezvételét követő 30. nap és az utolsó kifizetési kérelem benyújtására megjelölt időszak első napját
megelőző 30. nap között nem volt képzés.
(4) Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt munkavállalói létszámnál kevesebbet foglalkoztat az
üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt, úgy köteles
– hiányzó foglalkoztatottanként évente – a kifizetett támogatási összegének 2%-át, de legalább 750 000 forintot a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
12. § A rendelet alkalmazásában talajvédelmi tervnek kell tekinteni a talajtani szakvélemyény készítésének részletes
szabályairól szóló 29/2006. (IV. 10.) FVM rendelet alapján elkészült talajtani szakvéleményt.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 13. §
Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. és 30. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1852/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a hazai forrásból megvalósuló közbeszerzések központi ellenőrzéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4a)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  Miniszterelnökség a  hazai forrás felhasználásával kapcsolatos közbeszerzési és jogi szakértői
tanácsadáshoz kapcsolódó szerződés megkötésére irányuló közbeszerzési eljárást megindítsa és az ötmilliárd forint
mértéket meghaladó értékű, többéves fizetési kötelezettséggel járó szerződést a  lefolytatott közbeszerzési eljárás
eredményeként megkösse azzal, hogy a kötelezettségvállalás összege a 2016–2020. években nem haladhatja meg
a 6,35 milliárd forintot,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy évente a  nemzetgazdasági miniszter részére készítsen
felmérést az  1.  pontban meghatározott céllal összefüggésben a  2017-es költségvetési év kivételével a  következő
évben jelentkező kiadások várható alakulásáról, amely éves felmérést félévente felülvizsgálni szükséges,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az éves felmérés tekintetében a 2018–2020. évek esetében az adott költségvetési év
keretszámainak tervezésekor és az adott költségvetési évet megelőző év október 30-ig,
az első féléves felülvizsgálat a január 1-jétől május 31-ig terjedő időszak tényleges ellenőrzési
darabszámai és június 1-jétől december 31-ig várható ellenőrzési volumen figyelembevételével
minden adott költségvetési év június 10-ig
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott cél elérése érdekében
a  2017–2020-as költségvetési években mindösszesen 6,35 milliárd forint többletforrás biztosításáról – amelyből
2017. évben 1,8 milliárd forint forrást szükséges biztosítani –, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség
cím javára azzal, hogy az  érintett költségvetési év félévenkénti jelentése ismeretében a  tényleges ellenőrzési
darabszám és a  várható volumen előrejelzése alapján gondoskodjon az  esetlegesen felmerülő szükséges
többletforrás biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. év esetében 2017. január 15., a 2018–2020. évek esetében a költségvetés tervezése
során, az első féléves felülvizsgálat alapján július 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök