text:
470/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete a bizalmi felügyelet által vezetett nyilvántartások tartalmáról és a bizalmi szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos bejelentésekről.
A Kormány az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015.  évi CCXXII.  törvény 105.  §
(1) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Hatály 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: bizalmi felügyelet), és
b) a  belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i
910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: eIDAS Rendelet) 3.  cikk 16.  pontja
szerinti szolgáltatást nyújtó Magyarországon letelepedett bizalmi szolgáltatókra (a  továbbiakban:
szolgáltató).
2. Szolgáltató és szolgáltatás bejelentése 2. § (1) A  szolgáltató az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015.  évi
CCXXII. törvény (a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) 80. § (1) és (2) bekezdése szerinti bejelentést a bizalmi felügyelet
által a honlapján közzétett űrlapon teszi meg. A bejelentésnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a szolgáltató nevét, lakcímét, szervezet esetén székhelyét,
b) a folytatni kívánt bizalmi szolgáltatás (a továbbiakban: szolgáltatás) megjelölését,
c) a szolgáltatás nyújtásának helyét és a szolgáltatás megkezdésének időpontját, valamint
d) ha a szolgáltató létrejötte cég- vagy egyéb közhiteles nyilvántartásban való bejegyzéshez kötött, a vonatkozó
nyilvántartás megnevezését és a szolgáltató nyilvántartási számát vagy egyéb, az adott nyilvántartás szerinti
azonosítóját.
(2) A bejelentéshez csatolni kell a következő iratokat és dokumentumokat:
a) a szolgáltatási szabályzatot,
b) a szolgáltatási rendet,
c) a  szolgáltatási szerződés kapcsán a  minden ügyfélnél alkalmazni kívánt általános szerződési feltételeket
(üzletszabályzatot),
d) a fogyasztók részére elérhetővé tett szolgáltatási kivonatot,
e) minősített bizalmi szolgáltató esetén a  szolgáltató vagy alkalmazottja szakképzettségét igazoló okirat
hiteles másolatát, vagy ha az adott szakképzettség valamely állami szerv jogszabály alapján rendszeresített
nyilvántartásában is szerepel, a  szakképzettség megnevezését és az  azt igazoló okirat számát, valamint
a szolgáltató vagy alkalmazottja szakmai tapasztalatát igazoló részletes szakmai önéletrajzát,
f ) a  felelősségbiztosítást, valamint a  minősített bizalmi szolgáltató esetén a  szolgáltatásokra és ezek
szolgáltatóira vonatkozó részletes követelményekről szóló jogszabályban meghatározott egyéb pénzügyi
követelmények teljesítését igazoló iratokat,
g) minősített bizalmi szolgáltató esetén az 1. melléklet, nem minősített bizalmi szolgáltató esetén a 2. melléklet
szerinti nyilatkozatot,
h) minősített bizalmi szolgáltató esetén a  minősített bizalmi szolgáltatóval szemben az  eIDAS Rendeletben
vagy a végrehajtására kiadott uniós jogi aktusban és jogszabályban meghatározott követelményeknek való
megfelelőséget igazoló, az  eIDAS Rendelet 20.  cikk (1)  bekezdése szerinti, független megfelelőségértékelő
szerv (a továbbiakban: megfelelőségértékelő szerv) által kiadott megfelelőségértékelési jelentést,
i) a bizalmi listán való közzétételhez, illetve a bizalmi lista összeállításához szükséges adatlapot, valamint
j) a bizalmi munkakörök elhatárolását alátámasztó dokumentumokat.
3. A szolgáltató változásbejelentési kötelezettsége és a szolgáltatás megszüntetésére irányuló
bejelentés
3. § (1) A  szolgáltató – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – köteles a  bizalmi felügyelet által közzétett űrlapon,
változásbejelentési eljárás keretében bejelenteni a 2. § (1) bekezdése szerinti bejelentő űrlapon szereplő adatokat
érintő változást.
(2) A változásbejelentéshez csatolni kell
a) minősített bizalmi szolgáltatók esetén az  E-ügyintézési tv. 95.  § (2)  bekezdése szerinti éves helyszíni
ellenőrzést megelőzően benyújtandó megfelelőségértékelési jelentést és az  adott éves változásokról szóló
összefoglalót,
b) az  adatváltozást alátámasztó azon iratokat, amelyeket a  2.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentéskor is köteles
csatolni, valamint
c) a 2. § (1) bekezdés a) vagy c) pontjában foglalt adatok változását, ha a szolgáltató személye egyébként nem
változott és abban jogutódlás sem történt.
(3) A szolgáltató változásbejelentési eljárás nélkül jelenti be
a) a  2.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti valamely irat módosítását akkor is, ha az  egyébként
változásbejelentési kötelezettség alá eső adatot nem érint,
b) a  2.  § (2)  bekezdés f )  pontja szerinti pénzügyi követelményeket igazoló adatban vagy a  követelmények
teljesítését alátámasztó iratokban bekövetkező változást.
 (4) Ha az (1) bekezdés szerinti változásbejelentés vagy a (3) bekezdés szerinti bejelentés a 2. § (2) bekezdés a)–d) pontja
szerinti valamely irat módosítását is tartalmazza, a  szolgáltató a  módosított irathoz köteles annak a  változásokkal
egységes szerkezetbe foglalt változatát is csatolni.
4. § (1) A szolgáltató szolgáltatás nyújtásának megszüntetésére irányuló bejelentése tartalmazza
a) a szolgáltatás megszüntetése időpontját,
b) az  E-ügyintézési tv. 88. és 89.  §-a szerinti átvevő bizalmi szolgáltató megnevezését, valamint az  ott
meghatározott követelmények teljesítéséről szóló megállapodást, és
c) a  szolgáltatás nyújtását megszüntető szolgáltató megőrzési kötelezettségének eleget tevő minősített
archiválási szolgáltató megnevezését, ha a  bizalmi szolgáltató megőrzési kötelezettségének minősített
archiválási szolgáltató igénybevételével tesz eleget.
(2) A  szolgáltatás nyújtását megszüntető szolgáltató köteles a  nyilvántartások átvétele és működtetése kapcsán
felmerülő költségeket a nyilvántartást átvevő kijelölt szolgáltatónak megtéríteni.
4. A minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközök
megfelelőségét tanúsító kijelölt szervezet által tanúsított eszközök bejelentése
5. § (1) Az E-ügyintézési tv. 94. § (1) bekezdés b) pontja szerinti, minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus
bélyegzőt létrehozó eszközök megfelelőségét tanúsító, az  E-ügyintézési tv. 94.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint
bejelentett kijelölt szervezet (a  továbbiakban: kijelölt tanúsító szerv) bejelenti a  bizalmi felügyeletnek az  általa
kiállított tanúsítványba foglalt minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó
eszközt mint biztonságos minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközt
(a továbbiakban: eszköz).
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza
a) a tanúsítványban foglalt eszköz gyártójának megnevezését,
b) az eszköz sorozatának vagy típusának megnevezését, azonosítóját,
c) a tanúsítvány kiadásának keltét,
d) kijelölt tanúsító szerv megnevezését,
e) a tanúsítványt és az azt alátámasztó jelentést,
f ) ha a tanúsítvány vagy a jelentés nem magyar nyelvű, azok hiteles magyar nyelvű fordítását, valamint
g) a tanúsítvány érvényességének kezdetét és lejártának napját.
(3) A  kijelölt tanúsító szerv az  (1)  bekezdés szerint bejelentett tanúsítást érintő valamennyi lényeges döntésről
–  így különösen a  tanúsítás felfüggesztéséről, visszavonásáról a  tanúsítási jelentésben foglalt megállapítások
változásáról – három munkanapon belül köteles a bizalmi felügyeletet értesíteni.
(4) Ha a bizalmi felügyelet ellenőrzése során észleli, hogy a minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus
bélyegzőt létrehozó eszköz nem felel meg a biztonságos minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus
bélyegzőt létrehozó eszközzel szemben támasztott követelményeknek, erről értesíti a  kijelölt tanúsító szervet,
szükség esetén annak kijelölő hatóságát.
(5) Ha a  kijelölt tanúsító szerv bejelentésében a  bizalmi felügyeletet arról értesíti, hogy a  tanúsítványt visszavonta,
felfüggesztette, vagy a  tanúsítási jelentésben foglalt megállapításokat megváltoztatta, vagy a  bizalmi felügyelet
ennek megtörténtéről más módon tudomást szerez, a  bizalmi felügyelet a  biztonságos minősített elektronikus
aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó eszközök nyilvántartásából ezt jelzi vagy törli, és a  törlés
tényét és időpontját feltünteti.
5. A bejelentés tartalma és a bejelentő ellenőrzése, a hatósági nyilvántartás vezetése
6. § A bizalmi felügyelet a  2.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti bejelentés és a  benyújtott iratok alapján haladéktalanul
ellenőrzi, hogy a  szolgáltató megfelel-e a  szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos követelményeknek. Ha a  bizalmi
felügyelet megállapítja, hogy a  szolgáltató a  követelményeknek nem vagy nem teljes körűen felel meg,
a  szolgáltatás nyújtására való jogosultság megfelelő igazolásáig megtiltja a  szolgáltató számára a  szolgáltatás
nyújtását.
7. § Ha a  bizalmi felügyelet ellenőrzése során a  szolgáltató működésében változást tapasztal vagy az  más módon
a tudomására jut, a szolgáltatót felhívja a változással összefüggő iratok benyújtására.
8. § A bizalmi felügyelet a szolgáltatónak megtiltja a szolgáltatás nyújtását és a szolgáltatót a nyilvántartásból törli, ha
az E-ügyintézési tv. 95. §-ában meghatározott intézkedései nem vezettek eredményre, és
a) a szolgáltatás nyújtásának feltétele már nem áll fenn, vagy
b) az  eIDAS Rendeletben, annak uniós végrehajtási aktusaiban, az  E-ügyintézési tv.-ben, valamint
az  E-ügyintézési tv. végrehajtására kiadott jogszabályokban foglalt követelmények teljesítése más módon
nem biztosítható.
9. § A bizalmi felügyelet olyan nyilvántartási rendszert alakít ki, amely biztosítja a  nyilvántartások 10.  § szerinti
közzétételét és folyamatos elérhetőségét a bizalmi felügyelet honlapján.
10. § A bizalmi felügyelet által vezetett nyilvántartásokban szereplő adatok közül nyilvános a 2. § (1) bekezdése szerinti
adat, valamint a  2.  § (2)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott iratok, továbbá az  adattartalom érvényességi
ideje.
11. § A bizalmi felügyelet az eIDAS Rendelet 21. cikk (2) bekezdés második albekezdése szerinti esetben a bizalmi listán
haladéktalanul feltünteti a minősített bizalmi szolgáltatót és az általa nyújtott minősített bizalmi szolgáltatást.
12. § A bizalmi felügyelet a  4.  § (1)  bekezdése szerint tett bejelentés alapján vezeti a  szolgáltatóknak a  szolgáltatás
megszűnésével kapcsolatos nyilvántartását, amely a  szolgáltatását megszüntető, illetve a  nyilvántartásait átvevő
szolgáltatónak az E-ügyintézési tv.-ben meghatározott adatait tartalmazza.
13. § (1) A bizalmi felügyelet az E-ügyintézési tv. 94. § (1) bekezdés c) pontja alapján az eIDAS Rendelet 30. cikk (1) bekezdése
szerinti célból nyilvántartásba veszi a minősített elektronikus aláírást és minősített elektronikus bélyegzőt létrehozó
eszköz megfelelőségének tanúsítására a  megfelelőséget tanúsító szervek tevékenységéről szóló törvény és
végrehajtási rendeletei szerint arra jogosult szerveket.
(2) A tanúsító szerv az  (1) bekezdés szerinti tevékenységet jogszabályban meghatározott kijelölés alapján, a kijelölési
okirat tartalmának megfelelően jogosult végezni.
(3) A  bizalmi felügyelet ellenőrzi, hogy a  kijelölt tanúsító szerv a  kijelölési feltételeknek megfelel-e. E  célból
a  kijelölt tanúsító szerv köteles lehetővé tenni, hogy a  bizalmi felügyelet képviselői a  kijelölt tanúsító szerv
helyiségeibe, területére beléphessenek, a  kijelöléssel kapcsolatos tevékenységet érintő iratokat, jegyzőkönyveket,
tanúsítványokat megtekinthessék, és a szükséges ellenőrzéseket elvégezhessék.
(4) Ha a  bizalmi felügyelet az  ellenőrzése során észleli, hogy a  kijelölt tanúsító szerv nem felel meg a  vele szemben
támasztott követelményeknek, erről értesíti a kijelölt tanúsító szerv kijelölő hatóságát.
6. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
15. § Ez a rendelet a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi
szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. július 23-i 910/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1139/2013. (III. 21.) Korm. határozata Magyarország Nemzeti Kiberbiztonsági Stratégiájáról.
1. A Kormány elfogadja az 1. mellékletben foglalt Magyarország Nemzeti Kiberbiztonsági Stratégiáját.
2. A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy tegye meg a Nemzeti Kiberbiztonsági
Koordinációs Tanács kialakításához szükséges intézkedéseket. Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterek
bevonásával Határidő: 2013. június 30. 3. A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt a Magyarország Nemzeti Kiberbiztonsági Stratégiájában
meghatározott feladatok ellátását szolgáló munka- és intézkedési terv elkészítésére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterek
bevonásával Határidő: 2013. június 30. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1233/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0010 azonosító számú („Struktúraváltoztatás a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház Rendelőintézetben” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  TIOP-2.2.4-09/1-2010-0010 azonosító számú, „Struktúraváltoztatás a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei
Hetényi Géza Kórház Rendelőintézetben” című projekt kiegészítő kivitelezési munkálatainak elvégzése tárgyú
közbeszerzési eljárásának (a  továbbiakban: közbeszerzési eljárás) megindításához a  2007–2013 programozási
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
310/2016. (X. 13.) Korm. rendelete a Visonta Projekt Kft. Visonta község területén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
az 5. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
az 5. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Visonta község közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 0158/25 és 0158/5 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezekből
a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő búzafeldolgozó üzem, valamint az  ahhoz kapcsolódó infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – a  környezet
védelmének általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes vizsgálati eljárás kivételével, vagy ha jogszabály
ennél rövidebb határidőt nem állapít meg – tizenöt nap.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály ennél rövidebb határidőt nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 45. § (2) és (3) bekezdése szerinti esetben
az  eljáró hatóságnak, illetve az  érintett szakhatóságnak egy alkalommal kell egyeztetnie a  szakhatósággal, azzal,
hogy az egyeztetésre és az állásfoglalás kiadására legfeljebb tizenkét nap áll rendelkezésre.
4. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a Ket. 44. §
(8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  Ket. 37.  § (3)  bekezdése szerinti hiánypótlás,
valamint a  Ket. 51.  § (1)  bekezdése szerinti nyilatkozattétel iránt az  eljáró hatóság egy alkalommal a  kérelem
beérkezésétől számított legfeljebb öt napon belül bocsáthat ki hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre felhívó
végzést.
(4) A  gyámhatóság az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben eljáró hatóság megkeresésére vagy a  beruházó
kérelmére az  ismeretlen helyen tartózkodó vagy ismert helyen tartózkodó, de visszatérésben gátolt olyan
természetes személy részére, akinek az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggő közigazgatási hatósági
ügy jogát vagy jogos érdekét érintheti, ügygondnokot rendel ki. Ennek megfelelően a gyámhatóság ügygondnokot
rendel ki annak a természetes személynek, akinek a személyi adat- és lakcímnyilvántartásban lakcímeként szereplő
valamennyi címre – címenként legfeljebb egy alkalommal – megküldött postai küldeményt a postai szolgáltató
a) „a címzett ismeretlen” vagy
b) „elköltözött”
megjelöléssel a feladónak visszakézbesítette.
(5) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a Ket. 38/B. §-a nem alkalmazható.
5. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
8. § Hatályát veszti az  MT-WHEAT Búzafeldolgozó Kft. Visontán megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok
kijelöléséről szóló 383/2013. (XI. 4.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1732/2015. (X. 8.) Korm. határozata a Külső Határok Alap likviditási hiányának kezeléséről.
A Kormány
 1. a Külső Határok Alapból megvalósuló európai uniós projektek finanszírozásához szükséges források biztosítása
érdekében a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
17.  §-ában biztosított jogkörében eljárva, a  Kvtv. 4.  melléklet 3.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet
XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. Szolidaritási programok alcím, 4. Külső
Határok Alap jogcímcsoport támogatási előirányzatának 1000,0 millió forint összeggel történő túllépését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a  belügyminisztert az  Európai Bizottság általi átutalást követően az  európai uniós támogatások bevételi
elszámolására, a megnyitott előirányzat-felhasználási keret visszarendezésére a beérkező uniós források megfelelő
előirányzaton, továbbá arra, hogy az  1.  pont szerinti előirányzat túllépés összegét ütemezetten, a  kifizetésekhez
igazodva használja fel.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
164/2015. (IV. 9.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/5091-1/2015. számú előterjesztésére – Ajdanov Szasa (más átírással: Ajdanov Sasa,
születési hely, idő: Óbecse [Jugoszlávia], 1974. február 8.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
59/2008. (IX. 5.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 57. §-ában foglalt jogkörömben az önkormányzati miniszter javaslatára
Török Ottót az Önkormányzati Minisztérium szakállamtitkárává
– 2008. szeptember 2-ai hatállyal –
kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
2016. XCI. törvény A Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról.
„Ország, melly fekvésére, éghajlatára, termékére és nemzeti lelkére nézve jó lovakat nevelni, Magyar Országnál különb nincs és hogy
csak magunkon áll ezen tárgyat olly virágzásba hozni és valaha olly gyümölcsözésre vinni: hogy a  Világ minden vásárait lovainkkal
elboríthassuk és hogy a Magyar Ló mindenütt igazságos és megérdemelt elsőséget nyerjen...”
(Széchenyi István: Lovakrul, 1828.)
Magyarország Alaptörvénye nemzeti hitvallásunk részeként vállalja a  magyar kultúra és a  Kárpát-medencei természet adta
és ember alkotta értékek ápolását és óvását, egyben az  állam alapvető kötelességeként határozza meg a  honos növény- és
állatfajainknak, mint nemzetünk e közös örökségeinek védelmét.
„Végezés, melyet a  most szerencsésen országló felséges Király és császár, II. József, hogy Magyarországban és az  ahhoz tartozó
tartományokban…, a jobb fajtából eredett és magasabb méretű lovaknak száma jövendő időkre nézve is minden kitalálható móddal
gyarapítatthassék, tetszett ő Felségének kegyesen elvégezni, hogy Magyarországban tulajdon császári, királyi ménes, mely mintegy
magvető helye legyen a jelesebb természetű és tartósabb erejű lovaknak, minden időhalasztás nélkül felállítassék, arra rendelvén amaz
Mezőhegyes nevű alkalmatos pusztát.”
(II. József végezése, 1784. december 20.)
A mezőhegyesi ménesbirtokra a magyar önkép és identitás évezredes elemét jelentő lovaskultúra szerves és alapvető részeként
tekinthetünk. Amikor II. József 1784. december 20-án döntést hozott a  ménesbirtok megalapításáról, a  magyar lótenyésztés
hagyományait egyesítette az  ország fejlesztése iránti elkötelezettséggel, folytatva a  Bél Mátyás vagy Tessedik Sámuel nevével
fémjelezhető, a korszerű mezőgazdaság megteremtése érdekében hozott erőfeszítések sorát.
Mezőhegyes neve az elmúlt több mint kétszázharminc év során összeforrt a kultúraápolás, a szakmai tudás és az egész országra
szétsugárzó építőmunka ethoszával, miközben maga is nemzeti hagyományunk részéve vált.
A mezőhegyesi értékek e sokszínű tárházának megőrzése, és az ott felhalmozott szaktudás megfelelő hasznosulása érdekében
az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. A Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság jogállása 1. § (1) A  Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság (a továbbiakban: Ménesbirtok) egyszemélyes, zártkörűen működő
részvénytársaság.
(2) A Ménesbirtok állami mintagazdaság, amely feladatait, mint állami közfeladatokat látja el.
 (3) A Ménesbirtok részvényeinek száz százaléka az állam tulajdonában van. A részvények elidegenítése, megterhelése,
biztosítékul adása semmis.
 (4) A Ménesbirtok székhelye Mezőhegyes.
 (5) A Ménesbirtokra, az általa végzett tevékenységre, a Ménesbirtok vagyonára
a) a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseit,
b) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény,
c) a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény,
d) a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény,
e) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény, valamint
f ) a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Kisajátítási törvény)
előírásait az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
2. A Ménesbirtok feladatai 2. § (1) A Ménesbirtok feladata az alábbiak világszínvonalú ellátása:
a) a Mezőhegyesen kialakult, védett őshonos magyar lófajták tenyésztése, genetikai értékének megőrzése, és
a magyar sportlófajta tenyésztése, genetikai értékének teljesítményalapú növelése,
b) a) pont szerinti lófajták, vagyis a gidrán, a furioso-north star, a nóniusz, valamint a magyar sportló és ügető
fajták állami tulajdonban lévő ménesének kialakítása és fenntartása,
c) a hagyományosan Mezőhegyesen tenyésztett gazdasági haszonállatfajták tenyésztése,
d) az állattenyésztéshez szükséges takarmány-előállítás és legelőgazdálkodás,
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
e) növénytermesztési, vetőmag-termelési, mező-, erdőgazdasági, vadgazdálkodási kertészeti, és ehhez
kapcsolódó oktatási, turisztikai és lovassport-tevékenység,
f ) az a)–e) pontokban foglalt ágazatok a Ménesbirtok hagyományaira épülő összehangolt fejlesztése,
g) a Mezőhegyesen hagyományos – különösen az  állat- és lótenyésztéshez kapcsolódó –, valamint a  modern
igényeknek megfelelő elméleti és gyakorlati mezőgazdasági szakképzés, oktatás, továbbképzés, és
felnőttképzés,
h) az agrárképzést nyújtó köznevelési, szakképző, valamint felsőoktatási intézményekkel való együttműködés és
gyakorlati képzőhely biztosítása,
i) a gazdasági erejéhez igazodó foglalkoztatási helyzet javításával Mezőhegyes és térsége népességmegtartó
erejének növelése.
(2) A Ménesbirtok az (1) bekezdés a), b), d) pontjában meghatározott, lótenyésztéssel összefüggő feladatai keretében
a  tenyésztés eredményének hazai és nemzetközi összehasonlítása érdekében az  általa tenyésztett és tartott
egyedekkel teljesítményvizsgálatokon, tenyészszemléken, és sporteseményeken vesz részt, illetve szervezi azokat,
valamint nyitott és fedett lovas pályákat üzemeltet.
(3) A Ménesbirtok az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladata keretében különösen szarvasmarha-, sertés- és
juhtenyésztést végez.
(4) A  Ménesbirtok az  (1)  bekezdés e) és h)  pontjában meghatározott feladata ellátása keretében gondoskodik
kertészetek és vetőmag termesztési körzetek kialakításáról, a  kertészeti és vetőmagtermesztési tevékenység
fejlesztéséről, valamint az ezzel kapcsolatos oktatás szervezéséről.
(5) A  Ménesbirtok (4)  bekezdésben meghatározott tevékenysége – a  természetes és tájazonos környezet kialakítása
és fenntartása érdekében – különösen a  parkgondozás, erdőápolás és -fenntartás, szántóföldi és kertészeti
vetőmagvak, szőlő-, gyümölcs-, és dísznövény-, zöldség- és erdészeti szaporítóanyagok előállítására és megóvására
irányul.
3. A Ménesbirtok regionális szerepe 3. § A Ménesbirtok a 2. § (1) bekezdés g) és h) pontja szerinti feladatai ellátása során az oktatási, képzési lehetőségekhez
történő hozzáférést a határon túli magyar közösségek számára is biztosítja.
4. A Ménesbirtok által vagyonkezelt állami vagyon, a Ménesbirtok gazdálkodása
4. § (1) A Ménesbirtok által vagyonkezelt állami vagyon
a) az állam által ingyenesen a Ménesbirtok vagyonkezelésébe adott, állami tulajdonú földrészletekből,
b) az a) pont szerinti földrészleteken található épített örökségből,
c) a Mezőhegyesi Állami Ménes által jelen törvény hatálybalépése előtt vagyonkezelt
ca) az a) és b) pont alá nem tartozó ingó és ingatlan vagyonelemekből, valamint
cb) vagyoni értékű jogokból
áll.
 (2) A Ménesbirtok vagyonkezelői joga kiterjed a Ménesbirtok vagyonkezelésében lévő, 1. mellékletben meghatározott
földrészletekre és egyéb ingatlanokra, valamint a  földrészletekből a  telekalakítási eljárás jogerős befejezését
követően kialakított földrészletekre is.
(3) A  Ménesbirtok az  (1)  bekezdésben meghatározottakon túl további állami vagyont vagyonkezelési szerződés vagy
törvényi kijelölés alapján vagyonkezelhet, a (2) bekezdésben meghatározott földrészleteket bővítheti.
(4) A Ménesbirtok gondoskodik a  területén található épített örökség megóvásáról, az épített örökség 2. §-ban foglalt
feladatok végrehajtásához szükséges hasznosításáról.
(5) A Ménesbirtok tevékenységéhez illeszkedő jövedelmezőségi elvárásokat az éves üzleti tervben kell meghatározni.
5. A Ménesbirtok szervei 5. § (1) A Ménesbirtok szervei a tulajdonosi jogok gyakorlója, az igazgatóság és a felügyelőbizottság.
 (2) A tulajdonosi jogok gyakorlója a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
6. A tulajdonosi jogok gyakorlója 6. § (1) A  Ménesbirtokban az  államot mint egyedüli tulajdonost a  tulajdonosi jogok gyakorlója képviseli, aki
a Ptk. 3:109. § (4) bekezdése alapján az állam, mint egyedüli tag nevében gyakorolja a legfőbb szerv hatásköreit.
(2) A Ménesbirtok gazdálkodásának célszerűségét, jövedelmezőségét és szakszerűségét a tulajdonosi jogok gyakorlója
vizsgálja.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak nem érintik az állami ellenőrzés szerveinek jogszabályban meghatározott hatáskörét.
 (4) A  Ménesbirtok előző évi tevékenységéről a  tulajdonosi jogok gyakorlója legkésőbb május 31-ig beszámol
a Kormánynak. A Kormány a beszámoló alapján áttekinti a Ménesbirtok pénzügyi, jövedelmi és vagyoni helyzetét,
szakmai feladatainak végrehajtását.
7. § (1) Vezető állású személy megválasztását, illetve kinevezését a  Ménesbirtok a  megválasztástól vagy kinevezéstől
számított 2 munkanapon belül a tulajdonosi jogok gyakorlójának bejelenti.
(2) Ha a  tulajdonosi jogok gyakorlója úgy ítéli meg, hogy a  megválasztott, illetve kinevezett személy nem felel meg
az  e  törvényben meghatározott feltételeknek, 10 munkanapon belül visszahívja a  megválasztott, illetve felmenti
a kinevezett személyt.
7. Az igazgatóság 8. § (1) Az igazgatóság a Ménesbirtok ügyvezető szerve.
 (2) Az igazgatóság 5–9 tagból áll. Az igazgatóság tagjait a tulajdonosi jogok gyakorlója – ötéves időtartamra – nevezi ki
és hívja vissza. Az igazgatóság élén az elnök áll. Az igazgatóság elnökét maga választja tagjai közül.
8. A felügyelőbizottság 9. § (1) A felügyelőbizottság a Ménesbirtok ellenőrző szerve.
 (2) A felügyelőbizottság elnökét és tagjait a tulajdonosi jogok gyakorlója jelöli ki és hívja vissza.
9. A könyvvizsgáló 10. § A Ménesbirtok állandó könyvvizsgálóját a tulajdonosi jogok gyakorlója jelöli ki, határozott időtartamra.
10. A Ménesbirtok alkalmazottai 11. § (1) A  Ménesbirtok munkaviszonyt vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt csak büntetlen előéletű,
cselekvőképes személlyel létesíthet, aki feladatainak ellátásához szükséges ismeretekkel rendelkezik és megfelel
az összeférhetetlenségi szabályoknak.
(2) Az alkalmazottakra vonatkozó részletes szabályokat a Ménesbirtok szervezeti-működési szabályzata tartalmazza.
 (3) A Ménesbirtok alkalmazottai kötelesek a feladatuk ellátása során tudomásukra jutott üzleti titkot megőrizni.
 (4) A  Ménesbirtok feladatkörét érintő ügyben az  üzleti titok megtartásának kötelezettsége alól a  Ménesbirtok
alkalmazottai részére a felmentést az igazgatóság elnöke adhatja meg.
11. Záró rendelkezések 12. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. § (1) Az  1.  mellékletben meghatározott földrészletek közül az  állam tulajdonában álló földrészletek e  törvény
hatálybalépésével, e  törvény erejénél fogva, mint közfeladat ellátásához szükséges ingatlanok ingyenesen
a Ménesbirtok vagyonkezelésébe kerülnek 2017. január 1-jén.
(2) Az  (1) bekezdésben meghatározott földrészletekre vonatkozó vagyonkezelői jogot a Ménesbirtok kérelme alapján
– vagyonkezelési szerződés megkötését követően haladéktalanul – az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni.
(3) Az  (1)  bekezdésben hivatkozott földrészletek vonatkozásában megkötött földhasználati szerződések
2016.  december 31-én megszűnnek azzal, hogy az  ettől számított 90 napon belül a  Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet a használóval a földhasználati szerződésben foglaltak szerint elszámol.
(4) Ha az  (1)  bekezdés szerinti valamely földrészlet a  „Földet a  gazdáknak!” Program során árverésre került, akkor
a földrészlet vonatkozásában az adásvételi szerződés megkötésétől az állam eláll.
(5) Az  1.  mellékletben meghatározott ingatlanok közül a  nem állami tulajdonban álló ingatlanok, mint közfeladat
ellátásához szükséges ingatlanok tulajdonjogát az állam javára meg kell szerezni. Ha az ingatlanok állami tulajdonba
kerülése szerződés alapján nem biztosítható, az ingatlanokat az állam számára ki kell sajátítani.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott ingatlanok az  állami tulajdonba kerüléssel egyidejűleg a  nemzeti vagyonról
szóló 2011. évi CXCVI. törvény 11. § (7) bekezdése alapján ingyenesen a Ménesbirtok vagyonkezelésébe kerülnek.
Az  (5)  bekezdés szerint állami tulajdonba került ingatlanok vonatkozásában az  e  bekezdés szerint kijelölt
vagyonkezelővel haladéktalanul vagyonkezelési szerződést kell kötni.
(7) Az  (5)  bekezdésben meghatározott ingatlanokra vonatkozó vagyonkezelői jogot – állami tulajdonba kerülésüket
és a  (6)  bekezdés szerinti vagyonkezelési szerződések megkötését követően – a  Ménesbirtok kérelme alapján
az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni.
(8) Kártalanítás illeti
a) az  e  törvény hatálybalépését követően hatályba lépő földhasználati szerződéssel rendelkező jogosultat
150.000 forint/hektár mértékben,
b) az (5) bekezdés szerinti kisajátítással érintett földrészlet jogosultját a Kisajátítási törvény szabályai szerint,
c) a  „Földet a  gazdáknak!” Program során földárverésen az  (1)  bekezdés szerinti érintett földrészletek
vonatkozásában nyertes licitálót az árverésen történő részvétel, valamint a kapcsolódóan felmerült költségek
vonatkozásában, ingatlanonként 150.000 forint erejéig.
(9) A  Ménesbirtok a  2.  § (1)  bekezdésének a)–e), valamint g)  pontjában meghatározott feladatai – génmegőrzési,
helyben megvalósuló oktatási célból történő – végrehajtása, mint közérdekű célok érdekében történő kisajátításra
a  Kisajátítási törvény szabályait azzal kell alkalmazni, hogy az  eljárásban kisajátítást kérőként a  saját nevében és
az állam javára a Ménesbirtok jár el.
14. § A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 16. § (1) bekezdése a következő r) ponttal egészül ki:
(Az e törvényben meghatározott elvek mentén)
„r) a  Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság vagyonáról, a  Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság feletti tulajdonosi
joggyakorlás módjáról szóló szabályokat a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról szóló törvény”
(állapítja meg.)
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
78/2011. (V. 12.) Korm. rendelete a Magyar Honvédség által védendő létesítmények kijelöléséről, valamint a magyar állam folytonosságát és függetlenségét megtestesítő ereklyék köréről és az őrzésükre vonatkozó szabályokról.
A Kormány a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 207. § (1) bekezdés l) pontjában, valamint az
5. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A magyar állam folytonosságát és függetlenségét megtestesítő ereklyék közül a Szent Korona és – a koronázási palást
kivételével – a hozzátartozó jelvények (a továbbiakban együtt: Szent Korona) teljes körű őrzését a Nemzeti Honvéd
Díszegység Honvéd Koronaőrség (a továbbiakban: Honvéd Koronaőrség) végzi.
(2) Az Országgyűlés épületében a Köztársasági Őrezred biztosítja a Szent Korona látogatása során a látogatás rendjének
betartatását. (3) A Honvéd Koronaőrség, valamint a Köztársasági Őrezred és a Terrorelhárítási Központ a Szent Korona látogathatósága,
az azokkal kapcsolatos rendezvények biztosítása és más biztonsági kérdések tekintetében együttműködik egymással
és az Országgyűlés Hivatalával. (4) A Honvéd Koronaőrség működésével, szolgálatteljesítésével kapcsolatban felmerült költségek a Honvédelmi
Minisztériumot terhelik. 2. § (1) A miniszterelnök a honvédelemért felelős miniszter és a rendészetért felelős miniszter együttes előterjesztésére
javaslatot tesz a Szent István államalapításának emlékéről és a Szent Koronáról szóló 2000. évi I. törvénnyel létrehozott
Országgyűlés Szent Korona Testület (a továbbiakban: Testület) részére a Szent Korona rendkívüli állapotban,
szükségállapotban, veszélyhelyzetben vagy azok épségét közvetlenül fenyegető más okból történő
veszélyeztetettsége esetére a Szent Korona biztonságba helyezésére vonatkozó eljárási szabályokra.
(2) A Testületnek a Szent Koronával kapcsolatos intézkedési javaslatai Honvéd Koronaőrséget érintő feladatainak
végrehajtását a honvédelemért felelős miniszter rendeli el. (3) Ha a Szent Korona őrzési helyről történő elszállításáról a Testület döntést hoz, az elszállítást – a Testület által
megállapított eseti feltételekkel – kizárólag a Honvéd Koronaőrség hajtja végre. Az elszállítás végrehajtásáról
a honvédelemért felelős miniszter a Testületet tájékoztatja. 3. § (1) A Köztársasági Elnök Hivatala protokolláris jellegű őrzését, valamint a köztársasági elnökhöz kötődő, Országházon
kívüli protokolláris díszelgési feladatokat a Nemzeti Honvéd Díszegység Honvéd Palotaőrség (a továbbiakban:
Honvéd Palotaőrség) látja el. (2) A Honvéd Palotaőrség szolgálati feladatai ellátása során együttműködik a Sándor-palota őrzésére rendelt Köztársasági
Őrezreddel. (3) A Honvéd Palotaőrség működésével, szolgálatteljesítésével kapcsolatban felmerült költségek a Honvédelmi
Minisztériumot terhelik. 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2011. május 21-én lép hatályba.
(2) A 3. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
5. § A védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló 160/1996. (XI. 5.) Korm. rendelet 1. melléklet
2. Létesítménybiztosítási intézkedés céljából kijelölt létesítmények és értékek című pont 12. alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép: (Létesítménybiztosítási intézkedés céljából kijelölt létesítmények és értékek)
„12. A Szent István államalapításának emlékéről és a Szent Koronáról szóló 2000. évi I. törvény 2. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott koronázási palást” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1716/2014. (XII. 5.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt, állami vagyonba tartozó ingatlanok
ingyenesen az  1.  mellékletben meghatározott helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat)
tulajdonába kerüljenek;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  önkormányzatokkal a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas
szerződés (a továbbiakban: szerződés) – e  határozat közzétételét követő hat hónapon belül – megkötésre
kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
2. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  1.  pont b)  alpontjában megjelölt szerződések megkötése előtt az  MNV Zrt. a  Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési és tájékoztatási kötelezettségnek eleget
téve tájékoztassa az  önkormányzatokat az  ingatlanra vonatkozó terhekről, korlátozásokról, a  folyamatban lévő
eljárásokról és az  egyéb jogi természetű ügyekről, valamint adja át az  ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló
dokumentumokat.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  szerződések – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken
túlmenően – tartalmazzák azt is, hogy:
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve, ha az  ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt;
d) a bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított ingatlan esetében az  önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az önkormányzat vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.)
13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban eleget tesz;
f ) amennyiben az  önkormányzat az  e)  alpontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  ingatlanok
szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt.
erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni;
g) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  önkormányzat az  1.  mellékletben és
a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani;
h) ha az  önkormányzat a  g)  alpontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget,
az  MNV Zrt. az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el azzal, hogy az  önkormányzat
a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az  MNV Zrt.-nek
megfizetni;
i) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve, a  védettség jellege szerinti miniszter az  ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges hozzájáruló
nyilatkozat kiadását kötötte.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Győr 6974 helyrajzi számú ingatlan tekintetében a  szerződés Győr Megyei Jogú Város Önkormányzatával
kizárólag abban az  esetben kerüljön megkötésre, ha rendelkezésre áll a  kulturális örökség védelméért felelős
miniszter ingyenes tulajdonba adáshoz hozzájáruló nyilatkozata.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
5. A Kormány
a) a Vtv. 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az államnak a Bartók
Béla Megyei Művelődési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságban (székhely: 9022 Győr, Czuczor
Gergely utca 17.; Cg. 08-09-017470) fennálló társasági részesedése ingyenesen, közművelődési tevékenység
támogatása érdekében Győr Megyei Jogú Város Önkormányzatának tulajdonába kerüljön,
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján intézkedjen, hogy a  társasági részesedés
tulajdonba adásáról szóló szerződés – e  határozat közzétételét követő hat hónapon belül – megkötésre
kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
6. A Kormány
a) a Vtv. 36.  § (2)  bekezdés c)  pontja, valamint 36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy a  2.  mellékletben
felsorolt állami vagyonba tartozó ingóságok ingyenesen Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata
tulajdonába kerüljenek,
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján intézkedjen, hogy a 2. mellékletben felsorolt
ingóságok tulajdonba adásáról szóló szerződés – e határozat közzétételét követő hat hónapon belül – Győr
Megyei Jogú Város Önkormányzatával megkötésre kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
7. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a 6. pontban meghatározott szerződés – a tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi
követelményeken túlmenően – tartalmazza azt is, hogy:
a) az átadandó ingóságok per-, teher- és igénymentesek;
b) az önkormányzat vállalja, hogy az  ingyenesen tulajdonába kerülő ingóságok vonatkozásában a  tulajdonba
adással és az  ingóságok műszaki és egyéb állapotával kapcsolatban az  állammal szemben semmilyen
követelést nem támaszt, és az átadott ingóságok rendeltetésszerű használatra való alkalmasságáról a későbbi
felhasználás során az önkormányzat gondoskodik;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az  átruházott vagyon hasznosításáról a  megállapodás hatálybalépését
követően – a  2.  mellékletben felsorolt ingóságok elhasználódási ideje alatt vagy azok selejtezésének
időpontjáig, illetve amíg az  ingóságok Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata tulajdonában állnak, de
legfeljebb tizenöt évig – minden évben írásban tájékozatja az MNV Zrt.-t.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
8. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont b)  alpontjában, az  5.  pont b)  alpontjában és
a 6. pont b) alpontjában meghatározott szerződések csak abban az esetben köthetők meg, ha a jogosult a szerződés
általa történő aláírásának időpontjában az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerinti
köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott köztartozásmentes adózónak minősül, és a  tulajdonosi
joggyakorlóval szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A  köztartozásmentes adózói minőségét a  jogosult
az  állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal vagy úgy igazolja, hogy
a szerződés megkötését megelőzően nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1195/2013. (IV. 11.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési időszakra vonatkozó határon átnyúló együttműködési programok tervezésével kapcsolatos hosszú- és középtávú fejlesztési elképzelésekről, valamint az operatív programok nemzetközi egyeztetésének alapját képező kulcsprioritás-javaslatokról.
A Kormány felhívja a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési időszakban végrehajtandó határ menti programok tervezésében
érintett minisztereket, hogy a határ menti operatív programok előkészítésére létrehozott nemzetközi tervezési munkacsoportokban
a) a gazdaságfejlesztés (különös tekintettel a KKV fejlesztésre és K+F+I fejlesztésekre),
b) a hiányzó közlekedési kapcsolatok felszámolása,
c) a foglalkoztatás elősegítése,
d) a környezetvédelem és az energiahatékonyság, valamint
e) az intézményfejlesztés,
mint fejlesztési célok támogatását képviseljék az egyes határ menti térségek adottságaira, igényeire és lehetőségeire
tekintettel.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
393/2016. (X. 14.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81. §-a alapján – a belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy Tasnádi László rendőr vezérőrnagy hivatásos
szolgálati viszonya 2016. november 30-ai hatállyal, a szolgálat felső korhatárának elérésével megszűnik.
Budapest, 2016. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1431/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a Fővárosi Nagycirkusz új helyszínre történő költözésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Fővárosi Nagycirkusz új helyszínre költözzön;
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsenek előterjesztést
a Kormány részére a Fővárosi Nagycirkusz költözéséről, az új helyszín és a költözés ütemezésének bemutatásával.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. szeptember 30. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1075/2011. (III. 25.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés működtetéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
1. a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 30. §-ának (1) bekezdése alapján
10 000,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a fővárosi közösségi közlekedés zavartalan
működésének biztosítása érdekében a 2011. évi központi költségvetés IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és
átengedett személyi jövedelemadója fejezet 11. Budapest 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér
közötti – metróvonal építésének támogatása cím terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatást soron kívül folyósítsa Budapest Főváros Önkormányzatának.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2015. (XII. 30.) GVH utasítása a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó program részletes szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 11. pontjában
foglalt tárgykörben a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó program részletes szabályait az alábbiak szerint állapítom meg:
1. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH]
utasítás 77. § (1) bekezdésében előírt nyilvántartási kötelezettség informatikai rendszerét (a továbbiakban: munkaidőráfordítást nyilvántartó program) az Informatikai és Iratirányítási Iroda biztosítja.
(2) A nyilvántartásra kötelezett a munkaidő-ráfordítás nyilvántartását a saját számítógépén keresztül, a munkaidőráfordítást nyilvántartó program felületén végzi.
(3) A munkaidő-ráfordítást nyilvántartó program alkalmazása során az elektronikus beléptető- és munkaidő-nyilvántartó
rendszer szerint munkaidőként figyelembe vett időszak alatt végzett, a Gazdasági Versenyhivatal feladatés hatáskörének ellátásával összefüggő szakmai tevékenységekre fordított munkaidő tartamát kell rögzíteni. Az egyes
tevékenységekre fordított munkaidőt elegendő becsléssel meghatározni, olyan pontossággal, hogy az lehetővé
tegye a tevékenységre fordított időfelhasználás elemzését. A munkaidő-ráfordítást nyilvántartó programban
egy  munkanapra rögzített összes tevékenységre fordított munkaidő nem haladhatja meg az adott munkanapon
az elektronikus beléptető- és munkaidő-nyilvántartó rendszerben szereplő munkaidőt.
(4) A végzett tevékenység típusát a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó programban rendelkezésre álló
tevékenységkódokkal kell jelezni. Ha a tevékenységkód konkrét eljáráshoz kapcsolódik, az eljárás ügyszámát is meg
kell adni.
(5) A munkaidő-ráfordítást nyilvántartó program az adott héthez képest egy hónapra visszamenőleg teszi lehetővé
a kitöltést.
2. § (1) A szervezeti egység vezetője felelős az általa vezetett szervezeti egységben a nyilvántartási kötelezettség
betartatásáért. A versenytanácstag a nyilvántartási kötelezettség betartásáért maga felel.
(2) A rögzített adatok valósságáért a nyilvántartásra kötelezett felelős. A nyilvántartásra kötelezett közvetlen vezetője
–  versenytanácstag esetében a Versenytanács elnöke – a rögzített adatot ellenőrizheti, jóváhagyásával a rögzített
adatok valósságát igazolhatja.
(3) A nyilvántartásba – adott vizsgáló, illetve versenytanácstag vonatkozásában – a kitöltő személynek, vizsgáló esetében
a szervezeti egység vezetőjének, valamint a szervezeti egységet irányító vezetőnek, versenytanácstag esetében
a Versenytanács elnökének van betekintési joga. Az elnök valamennyi adatba betekinthet.
3. § (1) Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a munkaidő-ráfordítást nyilvántartó programról szóló 17/Eln./2012. [18/2012. (XII. 7.) GVH] utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1839/2013. (XI. 18.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0007 azonosító számú („Települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer fejlesztése a Délkelet-Alföld Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer Létrehozását Célzó Önkormányzati Társulás területén” című) projekt támogatási összege növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0007 azonosító számú, „Települési szilárdhulladék
gazdálkodási rendszer fejlesztése a  Délkelet-Alföld Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer Létrehozását Célzó
Önkormányzati Társulás területén” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt támogatásának
növelését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához az 1. melléklet szerint,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy kezdeményezze az 1. pont szerinti nagyprojekt támogatási
kérelmének Európai Bizottsághoz történő benyújtását,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az 1. pont szerinti projekt esetében a Környezet és Energia
Operatív Program keretében megvalósítani tervezett Közép-Duna Vidéke, Duna-Vértes Köze és Délkelet-Alföld
regionális hulladékgazdálkodási rendszerek megvalósítására irányuló projektek önerő finanszírozásának
megoldásáról, valamint a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0007 azonosító számú („Települési szilárdhulladékgazdálkodási rendszer fejlesztése a  Délkelet-Alföld Regionális Hulladékgazdálkodási Rendszer Létrehozását Célzó
Önkormányzati Társulás területén” című) projekt támogatásáról szóló 1650/2012. (XII. 19.) Korm. határozat alapján
intézkedjen a  projekt megnövekedett önerejének Magyarország központi költségvetésének Uniós fejlesztések
fejezetéből történő finanszírozásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
125/2017. (XII. 13.) ME határozata az Egyezmény Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a kultúra és a művészetek területén létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek az  Egyezmény Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya között a  kultúra és a  művészetek
területén (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1664/2012. (XII. 20.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján az Egységes
Nyomozóhatósági és Ügyészségi Bűnügyi Statisztikai Rendszer fejlesztésének, valamint a DNS profil vizsgálat
többletkiadásainak finanszírozásához a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére
a) a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 9. Kutatóintézetek cím javára 266 millió
forint, valamint
b) a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára 69,7 millió forint
1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el, elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettséggel.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Felelős: elszámolásért és visszafizetésért: belügyminiszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1706/2013. (X. 8.) Korm. határozata az Isztambuli Magyar Intézet létrehozásához szükséges, a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében az  Isztambuli
Magyar Intézet létrehozásához 219,6 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
12. Balassi Intézet cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség teljesítése tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2014. december 31.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy 2014-től évi 496,2 millió forint összegű költségvetési támogatás
biztosításáról gondoskodjon a Balassi Intézet költségvetésében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: a 2014. évi és azt követő évek központi költségvetésének tervezése során
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1957/2015. (XII. 23.) Korm. határozata az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény elfogadását követő feladatokról.
A Kormány az egységes elektronikus ügyintézési rendszer kialakítása érdekében
 1. felhívja az érintett minisztereket, hogy az egyes eljárásokra vonatkozó ágazati szabályokban
a) az elektronikus ügyintézés tilalmának, korlátozásának, valamint az  ügyfél személyes megjelenési
kötelezettségének szabályait vizsgálják felül,
b) az elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvényhez képesti
eltéréseket vizsgálják meg, és
az indokolatlan tilalmak, korlátozások, megjelenési kötelezettségek, valamint a  b)  pontban megjelölt eltérések
megszüntetéséhez szükséges törvénymódosítási javaslataikat küldjék meg a belügyminiszternek;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2016. február 28. 2. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  1.  pontban megkapott törvénytervezetek alapján – a  Miniszterelnökséget
vezető miniszterrel, az igazságügyi miniszterrel és a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanáccsal együttműködve –
készítse el az egységes elektronikus ügyintézési rendszer kialakításához szükséges törvénytervezetet.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. április 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1113/2019. (III. 13.) Korm. határozata a bürokráciacsökkentés és a tartalmi dereguláció jogalkotásban történő érvényesítéséről.
1. A  Kormányhoz benyújtott, jogszabály megalkotására irányuló előterjesztéseket és a  miniszteri rendeletek
tervezetét (a továbbiakban együtt: jogszabály tervezete) – a Kormány ügyrendjéről szóló 1144/2010. (VII. 7.) Korm.
határozat (a  továbbiakban: Ügyrend) követelményeinek megtartása mellett – az  e  határozatban meghatározott
követelményeknek megfelelő tartalommal kell előkészíteni.
2. Ha a jogszabály tervezete
a) új adminisztratív kötelezettséget,
b) új fizetési kötelezettséget vagy
c) egyéb módon a jogszabály címzettjeinek költségeit növelő új kötelezettséget
vezet be, a  jogszabály tervezetében valamely – hatásában a  bevezetendő kötelezettséghez hasonló mértékű  –,
az  azonos ágazatban vagy jogterületen már meglévő adminisztratív kötelezettség, egyéb költségterhelés
megszüntetéséről vagy arányos enyhítéséről (hatályon kívül helyezéséről, módosításáról) is rendelkezni kell,
a bevezetés időpontjához közeli, észszerűen megállapított időponttal (a továbbiakban együtt: tehercsökkentés).
3. A  tehercsökkentés követelményének az  is megfelel, ha más – az  új kötelezettséget bevezető jogszabállyal nem
módosítható – jogszabály módosítására vagy hatályon kívül helyezésére tesz az előterjesztő javaslatot, a jogszabályelőkésztési feladatkörébe tartozó jogterületen.
4. A  jogszabály tervezetében részletesen be kell mutatni, hogy milyen szempontok és megfontolások alapján tesz
javaslatot az  előterjesztő a  tehercsökkentésre, és az  milyen összefüggésben és arányban van a  bevezetendő
kötelezettséggel.
5. Ha a  szabályozási tárgykör rendezése kizárólag jogszabályban történhet, és az  Alaptörvény vagy a  jogalkotás
alapvető követelményei alapján a  törvényi szabályozás nem szükséges, az  előterjesztőnek lehetőség szerint
Kormány tagjának rendeletében, vagy ha ez  nem lehetséges, kormányrendeletben történő szabályozásra kell
javaslatot tennie.
6. Ha a jogszabály tervezete olyan rendelkezést tartalmaz, amely
a) a szabályozási cél eléréséhez nem feltétlenül szükséges,
b) normatív tartalommal nem rendelkezik,
c) felhatalmazás alapján vagy eredeti jogalkotói hatáskörben olyan más jogszabályban is megalkotható, amely
a jogszabállyal az Alaptörvény alapján nem lehet ellentétes, vagy
d) közjogi szervezetszabályozó eszközben is megalkotható,
a jogszabály tervezetében részletesen be kell mutatni annak indokait, hogy az érintett rendelkezésnek a jogszabály
tervezetében történő szabályozása miért elkerülhetetlen.
7. Az  előterjesztő gondoskodik arról, hogy a  2–6.  pontban meghatározott követelményeknek meg nem felelő
jogszabály tervezete – a 8. pont szerinti esetben – ne kerüljön az Ügyrend szerinti egyeztetésre, illetve a kormányzati
döntéshozatal szakmai előkészítő fóruma és politikai döntéshozó szerve elé benyújtásra.
8. A  2–6.  pont szerinti követelményeknek meg nem felelő jogszabály tervezete nem bocsátható az  Ügyrend szerinti
közigazgatási egyeztetésre, ha a Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára – az igazságügyért felelős
miniszter által vezetett minisztérium közigazgatási államtitkára egyetértésével – az  Ügyrend szerinti előzetes
egyezetés során kifogással él a 2–6. pont szerinti követelmények teljesítésének elmaradása miatt.
9. A  Kormány jogszabály-előkészítéséért felelős tagja a  jogalkotási és jogszabály-előkészítési feladatkörébe tartozó,
tárgyévben kihirdetett jogszabályoknak a  2–6.  pont szerinti követelményeknek való megfeleléséről beszámolót
készít, és a  tárgyévet követő év február 28. napjáig megküldi a  Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási
államtitkárának. A beszámolóban be kell mutatni a bevezetett új és az azokkal összefüggésben megszüntetett vagy
enyhített kötelezettségeket.
10. A  Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási államtitkára a  9.  pont szerinti miniszteri beszámolók alapján
a tárgyévet követő év április 30. napjáig jelentést készít a miniszterelnök számára, amelyben értékeli a kormányzati
jogalkotási és jogszabály-előkészítő tevékenység hatását a  lakosság és a  társadalom szervezetei adminisztratív és
költségterheinek alakulására.
11. Ez a határozat 2019. március 15-én lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
455/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Króneisz Gábort
2013. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
122/2016. (XI. 23.) ME határozata Magyarország Kormánya és Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló kötött segélyhitel megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Ukrajna Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló kötött segélyhitel megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2011. (IV. 8.) HM utasítása.  a határidőn túli tartozásállomány kezelésének és az azzal kapcsolatos adatszolgáltatás rendjéről
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja és 97. §
(1) bekezdés l) pontja alapján a határidőn túli tartozásállomány kezelésének és az azzal kapcsolatos adatszolgáltatás
rendjére a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása,
valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, a Katonai
Ügyészségre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § A határidőn túli tartozásállomány és a tartós fizetésképtelenség kialakulásának elkerülése érdekében a honvédel
mi szervezetek vezetői kötelezettséget csak az – előirányzat-felhasználási tervek és a teljesítésarányos támogatási
előirányzat-finanszírozási tervek összeállításának rendjéről szóló HM utasításban előírt – éves előirányzat-felhasználási terv figyelembevételével, a jóváhagyott előirányzatok terhére és a várható bevételek teljesítésére is tekintettel
vállalhatnak.
3. § (1) A honvédelmi szervezetek az általuk elismert, lejárt
határidőn túli tartozásállományról – nemleges adat esetében is – havonta a tárgyhó 25-i helyzetnek megfelelően a
tárgyhónap 27-ig a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal
(a továbbiakban: HM KPH) által kialakított és biztosított
elektronikus adatszolgáltatást teljesítenek. Az adatszolgáltatást az intézményi és a központi előirányzatokra külön-külön kell elkészíteni.
(2) Az adatszolgáltatás csak a költségvetési előirányzat-, vagy költségvetési támogatás fedezethiányából adódó kifizetetlen számlák összegét tartalmazza.
(3) Az adatszolgáltatást a honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli szervezeti egységei, illetve az azok ellátását végző gazdálkodás támogató és pénzügyi ellátó referatúrák teljesítik.
(4) A több honvédelmi szervezetet ellátó gazdálkodás
támogató és pénzügyi ellátó referatúrák az ellátott honvédelmi szervezetekről, azok megnevezésének felsorolásával teljesítenek adatszolgáltatást.
4. § (1) 30 napon túli tartozásállomány esetében, az elektronikus adatszolgáltatást követő öt munkanapon belül, a
honvédelmi szervezet vezetője feljegyzést küld a HM
KPH részére, amely tartalmazza:
a) a tartozásállomány kialakulásának okát,
b) a tartozásállomány megszüntetése érdekében tett in
tézkedéseket,
c) a saját hatáskörben nem rendezhető tartozásállomány
számszaki és szöveges indokolását.
(2) Az MH katonai szervezeteinek parancsnokai a saját
hatáskörben nem rendezhető tartozásállományról szóló
feljegyzés egy példányát az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) részére is felterjesztik.
(3) Az MH ÖHP parancsnoka a felterjesztett jelentések
alapján, a saját hatáskörében nem rendezhető tartozásállományról – a Honvéd Vezérkar logisztikai csoportfőnöke
útján – havonta tájékoztatja a Honvéd Vezérkar főnökét.
5. § A HM KPH:
a) az adatszolgáltatásokat elemzi és a kincstári számla
vezetés és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009.
(XII. 30.) PM rendeletben meghatározott határidőre és
módon, költségvetési (al)címekre összesített adatszolgáltatást küld a Magyar Államkincstár részére,
b) a honvédelmi szervezetek által nem rendezhető tartozásállomány esetében saját hatáskörben – az MH ÖHP alárendeltségébe és gazdálkodási hatáskörébe tartozó honvédelmi szervezetek esetében, azzal együttműködve – intézkedik a tartozásállomány megszüntetésére,
c) a hatáskörében nem rendezhető tartós fizetésképtelenség megszüntetése, illetve kialakulása felelősének
megállapítása érdekében javaslatot terjeszt fel a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár részére.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a határidőn túli tartozásállomány kezelésének rendjéről szóló 40/2007. (HK 8.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
38/2012. (XI. 23.) NGM utasítása a felnőttképzési tevékenység folytatásától való eltiltást elrendelő határozat közzétételéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, a felnőttképzésről szóló 2001. évi
CI. törvény 10. § (4) bekezdésében foglaltakkal összefüggésben a következő utasítást adom ki:
1. A munkaügyi központ a felnőttképzési tevékenységet folytató intézménnyel szemben meghozott, a felnőttképzési
tevékenység folytatásától való eltiltást kimondó – első vagy másodfokon jogerőssé vált – határozatot annak jogerőre
emelkedésétől számított három napon belül megküldi a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
Szakképzési és Felnőttképzési Főosztályának. 2. A határozatnak a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a minisztérium honlapján való
közzétételéről a minisztérium Szakképzési és Felnőttképzési Főosztálya tíz napon belül gondoskodik.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a felnőttképzési tevékenységtől való eltiltást elrendelő határozat közzétételéről szóló 23/2007. (MüK. 9.)
SZMM utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
43/2019. (IV. 23.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Dominikai Köztársaság Kormánya között a diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a belügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Dominikai Köztársaság Kormánya között a  diplomata-, szolgálati
és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, a  belügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
135/2013. (III. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Kovács Zoltán
ezredest 2013. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem. Budapest, 2013. március 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2016. LXXI. törvény a Montenegrónak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Montenegrónak az  Észak-atlanti Szerződéshez való
csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Csatlakozási Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Csatlakozási Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Csatlakozási Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
JEGYZŐKÖNYV MONTENEGRÓNAK AZ ÉSZAK-ATLANTI SZERZŐDÉSHEZ VALÓ CSATLAKOZÁSÁRÓL A Washingtonban 1949. április 4-én aláírt Észak-atlanti Szerződés részes Felei,
meggyőződve arról, hogy az észak-atlanti térség biztonságát növeli Montenegró csatlakozása jelen Szerződéshez,
megállapodnak a következőkben:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
1. Cikk
Jelen Jegyzőkönyv hatálybalépésével egyidejűleg, az  Észak-atlanti Szerződés Szervezetének főtitkára, minden
részes Felet képviselve, az  Észak-atlanti Szerződéshez történő csatlakozásra szóló meghívást juttat el Montenegró
Kormányának. A  Szerződés 10. Cikkének megfelelően, Montenegró azon a  napon válik részes Féllé, amikor
a csatlakozási okiratát letétbe helyezi az Amerikai Egyesült Államok Kormányánál.
2. Cikk
Jelen Jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az  Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyike annak
elfogadásáról értesítette az  Amerikai Egyesült Államok Kormányát. Az  Amerikai Egyesült Államok Kormánya
az Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyikét tájékoztatja minden egyes értesítés beérkezéséről és a jelen
Jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról.
3. Cikk
Jelen Jegyzőkönyvet, melynek angol és francia nyelvű szövege egyaránt hiteles, az  Amerikai Egyesült Államok
Kormányának levéltárában kell elhelyezni. E Kormány az Észak-atlanti Szerződésben részes minden Fél Kormányának
megfelelően hitelesített másolatot juttat el.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott Megbízottak jelen Jegyzőkönyvet aláírásukkal látták el.
Aláírásra került Brüsszelben, 2016. „   ’-án. 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Csatlakozási Jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Csatlakozási Jegyzőkönyv, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
448/2013. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati  viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 4.  § (3)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter javaslatára –
Bittmann Tibor tűzoltó ezredest 2013. október 23-ai hatállyal tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. október 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
70/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 42/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 42/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő szöveg szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly
módon, hogy az e törvény ben szabályozott eljárás elhúzódása miatti kifogás intézményét (Pp. 114/A–114/B. §)
– a bíróság mulasztására vonatkozó részében – mellőze, és a bíróság mulasztásából meg valósuló eljárás elhúzódásával
– [Pp. 114/A. § (2) bekezdés a) és c) pont] – szembeni eljárási szabályokat külön törvény ben alkossa meg, az alábbi
rendelkezések szerint:
– a mulasztást kifogásoló fél a kérelmét a mulasztó bírósággal szemben – külön bírósági eljárás kezdeményezésével –
terjesztheti elő;
– a fél a kérelmét közvetlenül a felettes bíróságnál terjesztheti elő, amely bíróság a kérelem tárgyában 15 napon belül
köteles határozatot hozni;
– a mulasztás tényét a kérelmet elbíráló bíróság a határozatában megállapítja és kötelezi a mulasztó bíróságot
a szükséges intézkedés megtételére;
– a mulasztást kifogásoló eljárásban a kérelmezőnél felmerült költségeket – alapos kérelem esetében – a mulasztó
bíróság köteles a kérelmezőnek megfizetni;
– a kérelmet elbíráló bíróság határozata ellen a felek fellebbezést terjeszthetnek elő;
– az eljárás illetékmentes;
– a mulasztás tényét megállapító bírósági határozat esetén a mulasztó bíróság elnöke köteles a mulasztó bíróval
szemben fegyelmi és kártérítési eljárást kezdeményezni a mulasztással összefüggésben történt kötelességszegés és
a bíróságot ért kár miatt?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének. A népszavazás alkotmányos intézményével ellentétes, hogy a népszavazásra
feltenni kívánt kérdés számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak lennének. Ezáltal
a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni, és részkérdésenként véleményt
nyilvánítani. A kérdés továbbá összetettségének következtében a választópolgár számára nem egyértelmű. Az OVB azt
is megállapította, hogy a kezdeményezők – a népszavazásra feltenni kívánt kérdés súlyát, jelentőségét, hatását
tekintve – nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésére, a közvetlen hatalomgyakorlás kivételességére, az állam
életében betöltött szerepére és súlyára tekintettel jártak el, így nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének
meg fele lően éltek népszavazáshoz való jogukkal.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert az Nsztv. 10. §-ában és 13. §-ában megjelölt
elutasítási indokok alaptalanok. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés érthető, egyértelmű
mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind a „választópolgári megérthetőség” tekintetében. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 42/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
1310/2018. (VII. 10.) Korm. határozata a Nemzetpolitikai Tárcaközi Bizottság létrehozásáról szóló 1177/2010. (VIII. 24.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti a Nemzetpolitikai Tárcaközi Bizottság létrehozásáról szóló 1177/2010. (VIII. 24.) Korm. határozat.
 2. Ez a kormányhatározat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2003. (I. 30.) Korm. rendelete a zálogtárgyak bírósági végrehajtáson kívüli értékesítésének szabályairól.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 258. §-ának (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni, ha a zálogtárgyat a Ptk.
257. §-ának (2)—(3) bekezdése szerinti megállapodás
alapján a zálogjogosult vagy az általa megbízott személy
(a továbbiakban: jogosult) bírósági végrehajtás mellőzésével értékesítheti (a továbbiakban: értékesítés). A Ptk.
257. §-ának (1) bekezdése szerinti közös értékesítésben való
megállapodás (a továbbiakban: közös értékesítés) esetén e
rendeletet az abban foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(2) E rendeletet az üzletszerűen folytatott — zálogházi
tevékenység keretében nyújtott — kézizálogkölcsön esetén
csak akkor kell alkalmazni, ha az erre vonatkozó külön jogszabály azt előírja, vagy alkalmazását a felek írásban kikötötték.
(3) E rendelet rendelkezéseitől a felek csak abban a
körben térhetnek el, amelyben azt a jogszabály lehetővé
teszi. Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a
felek megállapodása csak akkor irányadó, ha az nem sérti
a zálogkötelezett e rendeletben biztosított jogait, és nem
teszi terhesebbé az e rendeletben előírt kötelezettségeit.
2. § (1) A zálogjogosult köteles a zálogkötelezettet írásban
értesíteni arról, hogy a megállapodásban foglaltaknak
megfelelően kielégítési jogát gyakorolni, a zálogtárgyat
értékesíteni kívánja (előzetes értesítés). Az előzetes értesítés és az értékesítés között legalább 30 napnak kell eltelnie.
(2) Az előzetes értesítésnek tartalmaznia kell:
a) a zálogszerződés és — ha nem ebben történt —
az értékesítésre vonatkozó megállapodás,
b) az értékesíteni kívánt zálogtárgy,
c) a kielégítési jog gyakorlásával érvényesíteni kívánt
összeg és annak járulékai,
d) a kielégítési jog megnyíltának oka és időpontja
megjelölését. (3) A zálogkötelezett az előzetes értesítés kézhezvételétől számított 8 napon belül köteles a jogosultnak megnevezni mindazon személyt, akinek — az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogokon és tényeken kívül — a zálogtárgyon további zálogjoga vagy más olyan joga áll fenn,
amely a vevő tulajdonszerzését akadályozza vagy tulajdonjogát korlátozza.
(4) A jogosult legalább 15 nappal az értékesítést megelőzően írásban értesíti a zálogkötelezettet az értékesítés
választott módjáról, helyéről és időpontjáról. A Ptk.
257. §-ának (3) bekezdése szerinti megállapodás esetén az
értesítésben az értékesítéssel megbízott személyt is meg kell
jelölni, illetve — ha az értesítés a megbízottól származik —
csatolni kell a zálogjogosult ilyen tartalmú nyilatkozatát.
(5) Az előzetes és a (4) bekezdésben foglalt értesítés
egyidejűleg (egy iratban) is teljesíthető, ebben az esetben
az (1)—(4) bekezdésben foglalt szabályokat értelemszerűen erre az értesítésre vonatkozóan kell alkalmazni.
Gyorsan romló dolog esetén az értékesítés időpontját a
jogosult az (1) és a (4) bekezdésben előírt időtartamra
tekintet nélkül is meghatározhatja.
(6) Több jogosult által történő előzetes vagy (5) bekezdés szerinti értesítés esetén a zálogkötelezett a vele kötött
megállapodásban foglalt, illetve az e rendelet szerinti kötelezettségeit — a zálogjogosultak ettől eltérő együttes
rendelkezéséig vagy ennek hiányában — annak a jogosultnak az irányában köteles teljesíteni, akinek értesítése a
zálogkötelezetthez elsőként érkezett. Egyidejűleg (azonos
napon) érkezett értesítések esetén az értesítést küldő
jogosultak közül az követelheti a teljesítést, akinek kielégítési joga előbb nyílt meg.
(7) Közös értékesítés esetén a zálogkötelezett a sikeres
értékesítés előmozdítása érdekében a zálogjogosulttal
együttműködni köteles.
3. § (1) Ha a zálogtárgy nincs a jogosult birtokában, a zálogjogosult az előzetes értesítésben vagy azt követően a kielégítési jogának gyakorlása érdekében írásban felhívhatja a
zálogkötelezettet, hogy a zálogtárgyat a felhívásban meghatározott megfelelő időn belül bocsássa a jogosult rendelkezésére.
(2) A zálogkötelezett köteles a jogosult számára lehetővé tenni, hogy az (1) bekezdés szerinti felhívásban foglaltaknak megfelelően a zálogtárgyat birtokba vegye — ingóság esetén azt elszállítsa —, és azon a zálogszerződés szerinti jogait gyakorolja. A zálogkötelezett köteles továbbá
a jogosultat olyan helyzetbe hozni, hogy az a zálogtárgyat
a vele kötött megállapodásban, illetve az e rendeletben
foglaltak szerint értékesíthesse, és köteles tartózkodni
minden olyan magatartástól, amely a jogosultat e jogainak
gyakorlásában akadályozza.
(3) Ha a zálogtárgy olyan lakóingatlan, amely esetében
a zálogjogosult az ingatlan kiürített állapotban való értékesítését követelheti [Ptké. 48. § (3) bekezdés], a jogosult — az értékesítés céljából — az ingatlan kiürített állapotban való birtokba adására is igényt tarthat. A birtokba
bocsátás teljesítésére legalább 3 hónapos határidőt kell
szabni. A kiürített állapotban való birtokba bocsátás elmulasztása — a megszabott határidő letelte után — az ingatlan étékesítésének nem akadálya.
(4) A jogosult birtokába kerülő zálogtárgy tekintetében — annak értékesítéséig — a zálogjogosultat megilletik
mindazok a jogok, és terhelik mindazok a kötelezettségek,
amelyek a kézizálogjog jogosultját illetik, illetve terhelik.
(5) Közös értékesítés esetén a zálogkötelezett a zálogtárgy kiadására csak akkor köteles, ha erre a közös értékesítésre irányuló megállapodásban kötelezettséget vállalt.
Ilyen kötelezettségvállalás hiányában is köteles azonban az
értékesítés érdekében a jogosultat a zálogtárgyra vonatkozó szükséges tájékoztatással ellátni, és lehetővé tenni,
hogy a zálogtárgyat az értékesítés során vevőként jelentkező személyek megtekinthessék.
4. § (1) Jogon vagy követelésen fennálló zálogjog esetén — a közhiteles nyilvántartás által tanúsított ilyen zálogjog kivételével — a zálogkötelezett köteles az előzetes
értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul
a) a jogot vagy követelést keletkeztető vagy bizonyító,
illetve a jog gyakorlásához vagy a követelés érvényesítéséhez szükséges iratokat a jogosultnak átadni,
b) a követelés elzálogosításáról annak kötelezettjét
tájékoztatni, feltéve, hogy ezeket korábban még nem tette meg.
(2) Ha a követelés kötelezettjét az elzálogosításról a
zálogjogosult értesíti, vagy zálogjogát a jogosult a zálogjoga alapításáról való (1) bekezdés b) pontja szerinti értesítés nélkül érvényesíti, a követelés kötelezettje követelheti, hogy a zálogjogosult a zálogjoga fennállását a zálogszerződéssel, illetve az erről szóló okirat közjegyző által
hitelesített másolatával igazolja.
5. § (1) A jogosult a birtokába került zálogtárgyról, illetve a
javára működtetett vagyon esetén annak elemeiről és
összetételéről leltárt köteles készíteni. A leltár készítése
során a zálogkötelezett részvételének lehetőségét biztosítani kell.
(2) A leltárban fel kell tüntetni, hogy annak felvételénél
a zálogkötelezett jelen volt-e, jelenléte esetén pedig azt is,
hogy a leltár másolatát átvette. Ha a zálogkötelezett a leltár
felvételénél nem volt jelen, a leltár másolatát részére haladéktalanul meg kell küldeni.
(3) A leltárt olyan részletezésben és terjedelemben kell
elkészíteni, hogy az alkalmas legyen az értékesítés elvégzésére, azt követően pedig a zálogkötelezettel való elszámolásra.
(4) Közös értékesítés esetén — ha erre bármelyik fél
igényt tart — a zálogkötelezett birtokában maradt zálogtárgyakról is leltárt kell felvenni, amelyet a felek közösen
készítenek el.
6. § (1) A jogosult a zálogtárgy értékesítésére irányuló intézkedéseiről, azok időpontjának megjelölésével értékesítési
naplót köteles vezetni.
(2) Az értékesítési naplóhoz csatolni kell a leltárt, az
intézkedések során keletkezett és az értékesítési naplóban
foglaltak igazolására alkalmas okiratokat, a zálogkötelezettnek, illetve az értékesítési naplót vezető jogosulton
kívüli más zálogjogosultaknak az intézkedésekkel kapcsolatosan tett észrevételeit.
(3) A zálogkötelezett, illetve az értékesítési naplót vezető jogosulton kívüli más zálogjogosultak az értékesítési
naplót megtekinthetik, arról vagy annak egyes részeiről
másolatot készíthetnek.
(4) Közös értékesítés során az értékesítési naplót a felek
megállapodása szerinti személy vezeti.
7. § (1) Az értékesítést végző jogosult az értékesítésről — ha pedig a zálogtárgy a birtokába került, úgy erről
is — a zálogtárgyra vonatkozóan zálogjoggal rendelkező
más — értékesítésre szintén feljogosított — jogosultakat
írásban azzal köteles tájékoztatni, hogy az értékesítés folyamatába az értesítés kézhezvételétől számított meghatározott,
de legalább 8 napos határidőn belül bekapcsolódhatnak.
(2) Az értékesítést végző jogosulttal az (1) bekezdés
szerinti bekapcsolódási szándékot írásban kell közölni, és
erről egyidejűleg a zálogkötelezettet is értesíteni kell.
Az értékesítés folyamatába való bekapcsolódási szándékát
az értékesítési joggal rendelkező az a zálogjogosult is közölheti, aki a bekapcsolódás lehetőségéről nem kapott
tájékoztatást, de zálogjoga fennállását okirattal igazolja.
A bekapcsolódott zálogjogosult a zálogjoggal biztosított követelésének jogalapját és összegszerűségét igazoló okiratokat
az értékesítést végző jogosultnak bemutatni köteles.
(3) Az értékesítést végző jogosult, valamint az értékesítésbe — a (2) bekezdés szerinti közléssel — bekapcsolódott zálogjogosultak a zálogtárgy birtokban tartására és
értékesítésére egyhangú határozattal másik jogosultat
jelölhetnek ki. E határozatról a zálogkötelezettet is tájékoztatni kell. Ilyen esetben az értékesítési naplót — annak
további vezetése érdekében — a kijelölt jogosultnak kell
átadni.
(4) A (3) bekezdés szerinti jogosultak egyhangú határozattal meghatározhatják vagy — ha ez már megtörtént —
megváltoztathatják az értékesítés helyét, idejét és módját,
valamint annak, illetve a vagyon — értékesítéséig történő —
működtetésének feltételeit. Ebben az esetben a 2. § (4) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(5) Közös értékesítés esetén az (1) bekezdés szerinti
értesítési kötelezettség a feleket egyetemlegesen terheli, az
értékesítéssel összefüggésben pedig csak a zálogkötelezett
hozzájárulásával hozhatók határozatok.
8. § (1) A zálogtárgy értékesítése során a jogosult az adott
helyzetben általában elvárható gondossággal köteles eljárni, ennek megfelelően a zálogtárgyat az értékesítési jogának keretei és az adott piaci körülmények között elérhető
méltányos áron — a zálogkötelezett és a bekapcsolódott
zálogjogosult [7. § (2) bekezdés] törvényes érdekeit is szem
előtt tartva — kell értékesítenie.
(2) Ha az értékesítés nem üzletszerű kereskedelmi
forgalomban az erre irányadó szabályok szerint történik,
a jogosultnak az értékesítés olyan módját kell választania, amely lehetővé teszi, hogy az érintett zálogtárgy
tekintetében az adott körülmények között vevőként
ésszerűen számításba vehető személyek az értékesítésről
tudomást szerezhessenek és egymással versengő ajánlatot tehessenek.
(3) Közös értékesítés esetén a feleknek az (1)—(2) bekezdés szabályai szerint kell eljárniuk, ha az értékesítésbe
más zálogjogosult is bekapcsolódott.
(4) A (2) bekezdésben foglalt követelmény teljesítésétől
a jogosult eltekinthet, illetve attól eltérhet, ha ehhez az
értékesítés során a zálogkötelezett írásban hozzájárul.
Ha az értékesítésbe más zálogjogosult is bekapcsolódott,
az e rendelkezésben foglaltak alkalmazásához annak hozzájárulását is be kell szerezni.
9. § (1) Az értékesítés sikertelen, ha a zálogkötelezettel kötött megállapodás szerinti határidőben és feltételek mellett a zálogtárgy értékesítése nem vezet eredményre.
(2) Az értékesítés sikertelensége esetén a felek 15 napon
belül az értékesítésre újabb határidőben állapodhatnak
meg, ennek hiányában a jogosult 8 napon belül köteles a
zálogtárgyat a zálogkötelezettnek visszaadni, és ezt csak abban az esetben mellőzheti, ha ez utóbbi határidő lejártától
számított 15 napon belül bírósági végrehajtást kezdeményez.
(3) Az értékesítésre megszabott határidő sikertelen
elteltére nem hivatkozhat az a zálogkötelezett, aki a vele
kötött megállapodásban foglalt, illetve az e rendelet szerinti kötelezettségeinek nem tett eleget. A kötelezettségek késedelmes teljesítése esetén a késedelem időtartamát az értékesítésre megszabott határidő számításánál
figyelmen kívül kell hagyni. E tényről, illetve a figyelmen
kívül hagyott időtartamról a zálogkötelezettet írásban tájékoztatni kell.
10. § (1) A zálogtárgy értékesítését követően az értékesítés
eredményéről a jogosult haladéktalanul írásbeli elszámolást köteles készíteni, amelynek tartalmaznia kell:
a) az értékesített zálogtárgyak leltár szerinti felsorolását,
b) a zálogtárgyak ellenében kapott vételárat egyenként,
illetve összességében az értékesítés módjától függően, c) a zálogtárgy őrzésével, fenntartásával, értékesítésével, vagyon esetén annak működtetésével, valamint az elszámolási kötelezettség teljesítésével kapcsolatosan felmerült költségeket,
d) a zálogtárgy, vagyon esetén a működtetés — zálogjogosult által beszedett — hasznait,
e) a zálogtárgyból kielégítendő követelések összegét,
jogcímét, rangsorát, és ha van
f) a zálogkötelezettet megillető maradványösszeget. (2) Az írásbeli elszámolást meg kell küldeni a zálogkötelezettnek és az értékesítésbe bekapcsolódott zálogjogosultaknak (a továbbiakban: érdekelt). Az érdekelt az
elszámolással kapcsolatos kifogásait 8 napon belül
— a többi érdekelttel közvetlenül közlendően — írásban
jelentheti be a jogosultnak, amelyre az érdekeltek további
8 napon belül tehetnek észrevételt.
(3) Kifogás esetén — az észrevételekre figyelemmel —
a jogosult az írásbeli elszámolást fenntartja vagy módosítja.
Erről az érdekelteket írásban és azzal tájékoztatja, hogy a
figyelembe nem vett kifogásaikat, illetve észrevételeiket
a továbbiakban bírósági úton, nem peres eljárás keretében
érvényesíthetik. Ha az eljárás megindítását az érdekelt a
tájékoztatás közlésétől számított 15 napon belül igazolja,
a jogosult az értékesítés során befolyt összeget vagy annak
vitatott részét köteles bírósági letétbe helyezni.
(4) A (3) bekezdés szerinti nem peres eljárás megindítása iránti kérelmet a zálogkötelezett lakóhelye szerint
illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani.
(5) Kifogás vagy az eljárás megindítása igazolásának
hiányában a jogosult az (1) bekezdés b) és d) pontjában
foglalt tételeket összesíti, abból levonja a c) pont szerint
elszámolható költségeket, majd a fennmaradó összeget az
e) pontban foglaltaknak megfelelő rangsor szerint és mértékben a zálogjogosultak között felosztja, ezt követően
pedig kiadja a zálogkötelezettnek az (1) bekezdés f) pontja
szerinti maradványösszeget.
(6) Közös értékesítés esetén írásbeli elszámolást csak
akkor kell készíteni, ha a felek ebben megállapodtak vagy
az értékesítésbe más zálogjogosult is bekapcsolódott.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2015. (VII. 28.) MvM utasítása egyes miniszteri utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 2. a) pontjában és 21. d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a 342. §
(1) bekezdés a) és j) pontjaira a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Hatályát veszti az idegennyelv-tudási pótlékról szóló 3/1997. (II. 27.) TNM utasítás.
 (2) Hatályát veszti a vezetői beosztásokkal, valamint a besorolási osztályokhoz és beosztási kategóriákhoz kötődő egyes
beosztásokkal kapcsolatos szabályokról szóló 6/2001. (VII. 24.) TNM utasítás.
 (3) Hatályát veszti a nemzetbiztonsági pótlékra jogosító beosztások meghatározásáról szóló 5/2009. (II. 20.) PTNM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter