text:
2011. LVIII. törvény a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alapot létrehozó Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alapot létrehozó
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2011. május 23-i ülésnapján fogadta el.
8 000 000 a
 4 800 000 a
500 000 000 a
 1 000 000 a
33 000 000 a
 7 500 000 a
12 000 000 a
25 000 000
55 000 000 a/b
  570 000 a
25 000 000 a
55 000 000 a
  320 000 a
100 000 000
  3 000 000
  2 000 000 a
 75 000 000 a
3 000 000
22 000 000 a
18 000 000
11 930 855
29 497 446 6 559 163
2 692 320
21 863 875
48 100 525 883 335
21 863 875
48 100 525
320 000 34 594 265
1 721 998
20 612 228 1 749 110 22 325 265
7 720 790
10 000 000
500 000 1 250 000
124 750 000
20 000 000
36 000 000
20 000 000
26 000 000
9 000 000
105 500 000 16 500 000
66 000 000
17 491 100
31 483 980
17 491 100
22 738 430
7 870 995
92 265 553
14 430 158
57 720 630
10 000
50 000
25 000 300 000
100 000
25 000 000 a 25 000
2 500 000
2 500 000
20 000
500 000
500 000 500 000
100 000
50 000
100 000 200 000
300 000
87 456 21 864
2 186 388 4 372 775
437 278 43 728
87 456 437 278
87 456 7 836 017 1 499 237
437 278
262 367 1 012 145 2 186 388
131 183 874 555 24 894 437 278
174 911 87 456 874 555 15 497
437 278 111 409 100 621
87 456
20 832
31 056 262 367 9 068 763
Megállapodás a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap létrehozásáról A Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap létrehozását az Egyesült Nemzetek Konferenciája fogadta el 1976.
június 13-án, Rómában.
A Megállapodás a 13. Cikk 1. bekezdése (a) pontjának megfelelően 1976. december 20-án New York-ban aláírásra
megnyílt,
1977. november 30-án, a 13. Cikk 3. bekezdésének (a) pontja értelmében hatályba lépett.
1986. december 11-én a Kormányzó Tanács 44/X. határozata értelmében a 6. Cikk 8. bekezdése módosult a 12. Cikk
előírásainak megfelelően. A módosítás 1987. március 11-én lépett hatályba.
1995. január 26-án a Kormányzó Tanács 86/XVIII. határozata értelmében a 3. Cikk 3. bekezdése, 3. Cikk 4. bekezdése,
a 4. Cikk 2. bekezdése, a 4. Cikk 5. bekezdése, az 5. Cikk 1. bekezdése, a 6. Cikk 2. bekezdése, a 6. Cikk 3. bekezdése,
a 6. Cikk 5. bekezdése, a 6. Cikk 6. bekezdése, a 12. Cikk (a) pontja, valamint a 13. Cikk 3. bekezdése, továbbá az I., II., és
III. Függelékek módosultak a 12. Cikk előírásainak megfelelően. A módosítások 1997. február 20-án léptek hatályba.
1997. február 21-én a Kormányzó Tanács 100/XX. határozata értelmében a 4. Cikk 1. bekezdése módosult a 12. Cikk
előírásainak megfelelően. A módosítás 1997. február 21-én lépett hatályba.
Preambulum
Felismerve, hogy a folyamatosan fennálló világélelmezési probléma a fejlődő országok lakosságának jelentős
szegmensét érinti, és veszélyezteti az élethez, valamint az emberi méltósághoz való jog legfontosabb alapelveit és
értékrendszerét;
Figyelembe véve a fejlődő országokban élő emberek életkörülményei javításának valamint szociális-gazdasági
helyzete előmozdításának fontosságát ezen országok saját prioritásaival és célkitűzéseivel összhangban, kellőképpen
szem előtt tartva mind a gazdasági, mind pedig a társadalmi előnyöket;
Elismerve az Egyesült Nemzetek rendszerén belül az Egyesült Nemzetek Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Szervezete
felelősségét, szakmai kompetenciáját továbbá tapasztalatát a fejlődő országok élelmiszer valamint mezőgazdasági
termelésük növelésére irányuló erőfeszítéseinek támogatásában;
Tudatában a Második Egyesült Nemzetek Fejlesztési Évtizedhez kapcsolódó Nemzetközi Fejlesztési Stratégia
célkitűzéseinek és elhatározásainak, különös tekintettel a fejlesztési támogatások, előnyeinek mindenki számára
történő elérhetővé tételére;
Elismerve az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének az Új Gazdasági Világrend meg valósítására vonatkozó Cselekvési
Programról szóló 3202 (S-VI) határozata 1. bekezdése 2. részének („Élelmezés”) f) bekezdését;
Elismerve továbbá a technológiatranszfer meg valósításának szükségességét az élelmezésügy és a mezőgazdaság
fejlesztése érdekében, továbbá az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének a Fejlesztésről és nemzetközi gazdasági
együttműködésről szóló 3362 (S-VII) határozatának V. bekezdését („Élelmezés és Mezőgazdaság”), különös tekintettel
annak 6. bekezdésére a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap létrehozásáról;
Felidézve az Egyesült Nemzetek Közgyűlése 3348 (XXIX) határozatának 13. bekezdését, valamint a Világélelmezési
Konferencia I. és II. határozatát az élelmiszertermelés célkitűzéseiről és stratégiáiról továbbá a mezőgazdaság és
vidékfejlesztés prioritásairól;
Felidézve a Világélelmezési Konferencia XIII. határozatát, mely felismerte:
(i) a mezőgazdasági befektetések számottevő növelésének szükségességét az élelmiszer- és mezőgazdasági
termelés hatékonyságának elősegítésére a fejlődő országokban;
(ii) a nemzetközi közösség valamennyi tagjának közös felelősségét a megfelelő élelmiszer ellátásban és
felhasználásban; valamint a
(iii) a halasztást nem tűrő, összehangolt lépések szükségességét valamennyi ország részéről a globális világélelmezés
problémájának megoldására;
és mely úgy határozott, hogy egy Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap azonnali létrehozása indokolt
a mezőgazdasági fejlesztési programok finanszírozására, elsősorban a fejlődő országokban történő
élelmiszertermelés céljából;
A Részes Felek megegyeztek a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap létrehozásáról, mely működését az alábbi
rendelkezések szabályozzák:
1. Cikk
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
E Megállapodás alkalmazásában az alább felsorolt kifejezések jelentése a következő, kivéve, ha a szövegösszefüggés
ezt másként indokolja:
(a) az „Alap”: Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap;
(b) az „élelmiszertermelés”: élelmiszer előállítás, ideértve a halgazdálkodás és állattartás fejlesztését;
(c) az „állam”: bármely állam vagy államcsoport, amely a 3. Cikk 1. bekezdésének (b) pontja értelmében az Alap
tagságára jogosult;
(d) a „szabadon átváltható valuta”: (i) egy Tag olyan valutaneme, amelyről az Alap megállapítja a Nemzetközi Valutaalappal folytatott
konzultációt követően, hogy megfelelően átváltható más Tagok valutanemére az Alap tevékenységeinek
meg valósítása céljából; vagy
(ii) egy olyan Tag valutaneme, amely Tag vállalja az Alap számára kielégítő feltételek mellett, hogy
valutanemét átváltja más Tagállamok valutanemére az Alap tevékenységeinek céljából.
„Egy Tag valutaneme” egy olyan Tag vonatkozásában, amelyet államok csoportja képez, a csoport bármely
Tagjának valutanemét jelenti;
(e) a „Kormányzó”: az a személy, akit egy Tag elsődleges képviselőjének jelölt meg a Kormányzó Tanács ülésén;
(f) a „leadott szavazatok”: a támogató és ellenző szavazatok összessége.
2. Cikk
CÉLKITŰZÉSEK ÉS TEVÉKENYSÉGEK
Az Alap célkitűzése további erőforrások mobilizálása, kedvező feltételek melletti rendelkezésre bocsájtása a fejlődő
Tagállamokban a mezőgazdaság fejlesztésére. E cél teljesítése során az Alap elsősorban olyan projekteket és
programokat finanszíroz, melyek kifejezett rendeltetése az élelmiszertermelési rendszerek bevezetése, bővítése vagy
fejlesztése, valamint a kapcsolódó szakpolitikák és intézmények megerősítése a nemzeti prioritások és stratégiák
keretrendszerében, figyelembe véve: a legszegényebb, élelmiszerdeficittől szenvedő országokban
az élelmiszertermelés növelésének szükségességét; egyéb fejlődő országokban a növekvő élelmiszertermelés
potenciálját; a fejlődő országokban élő legszegényebb népcsoportok táplálkozási színvonala és életfeltételeik
javításának fontosságát.
3. Cikk
TAGSÁG
1. bekezdés – A Tagság feltételei
(a) Az Alapban való tagság minden olyan állam előtt nyitva áll, amely tagja az Egyesült Nemzeteknek, annak bármely
szakosított szervének, valamint a Nemzetközi Atomenergia Ügynökségnek.
(b) A tagság nyitva áll bármely államcsoport előtt is, melyre annak tagjai az Alap illetékességi körébe tartozó
területeken jogkörüket átruházták, és amely csoportosulás képes az Alap tagjára háruló kötelezettségek teljes
körű teljesítésére.
2. bekezdés – Eredeti és nem eredeti tagok
(a) Az Alap eredeti Tagjai a jelen Megállapodás szerves részét képező I. Függelékben felsorolt azon államok, amelyek
a Megállapodás részes feleivé válnak a 13. Cikk 1. bekezdésének (b) pontja szerint.
(b) Az Alap nem eredeti Tagjai azon további államok, melyek a Kormányzó Tanács által történt tagsági
jóváhagyásukat követően a jelen Megállapodás részes feleivé válnak a 13. Cikk 1. bekezdésének (c) pontja szerint.
3. bekezdés – A felelősség korlátozása
Tagságának alapján egyetlen Tag sem válik felelőssé az Alap intézkedéseiért vagy kötelezettségeiért.
4. cikk
FORRÁSOK
1. bekezdés – Az Alap forrásai
Az Alap forrásai a következőkből állnak:
(i) kezdeti hozzájárulások;
(ii) további hozzájárulások;
(iii) a nem Tagállamok különleges hozzájárulásai és egyéb források;
(iv) az Alap tevékenységeiből származott vagy származó, illetve másként az Alap számára keletkező források.
2. bekezdés – Kezdeti hozzájárulások
(a) Az eredeti és a nem eredeti Tag kezdeti hozzájárulása az az összeg a hozzájárulásnak abban a valutanemében,
amelyet a Tag a megerősítésről, az elfogadásról, a jóváhagyásról, illetve a csatlakozásról szóló, letétbe helyezett
okiratban ír elő a jelen Megállapodás 13. Cikke 1. bekezdésének (b) és (c) pontja szerint.
(b) Az egyes Tagok kezdeti hozzájárulása jelen Cikk 5. bekezdésének (b) és (c) pontjában meghatározott formában
válik esedékessé és kifizetendővé egy összegben, vagy a Tag választása szerint három egyenlő, évenkénti
részletben. A teljes összeg vagy az első évi részlet a jelen Megállapodásnak az adott Tag vonatkozásában való
hatálybalépésétől számított harmincadik napon válik esedékessé; minden második és harmadik részlet az első
részlet esedékessége napjának első és második évfordulóján válik esedékessé.
3. bekezdés – További hozzájárulások
Az Alap tevékenysége folytonosságának biztosítása érdekében a Kormányzó Tanács időnként, az általa helyesnek
tartott időszakokban felülvizsgálja az Alap számára rendelkezésre álló erőforrások megfelelőségét. Az első ilyen
felülvizsgálat legkésőbb az Alap tevékenységének megkezdése után három évvel történik. Amennyiben azt
a Kormányzó Tanács az ilyen felülvizsgálat eredményeként szükségesnek vagy kívánatosnak találja, felkérheti
a Tagokat, hogy további hozzájárulásokat tegyenek az Alap forrásaihoz a jelen Cikk 5. bekezdésében foglaltakkal
összhangban levő feltételek és kikötések alapján. A jelen bekezdés alapján történő döntéshozatal az összes szavazat
kétharmados többségével történik.
4. bekezdés – A hozzájárulások növelése
A Kormányzó Tanács bármikor felhatalmazhat egy Tagot, hogy bármely hozzájárulásának mennyiségét megnövelje.
5. bekezdés – A hozzájárulásokat szabályozó feltételek
(a) A hozzájárulások a felhasználás célját illetően korlátozás nélkül történnek, és azok a hozzájáruló Tagoknak
kizárólag a 9. Cikk 4. bekezdésében foglaltak alapján téríthetők vissza.
(b) A hozzájárulásokat szabadon átváltható valutanemben kell teljesíteni.
(c) Az Alaphoz történő hozzájárulásokat készpénzben kell teljesíteni, vagy amely mértékig az ilyen hozzájárulások
valamely részére nincs haladéktalanul szüksége az Alapnak a tevékenységéhez, az ilyen rész nem forgatható,
visszavonhatatlan, nem kamatozó váltók vagy látra szóló ígérvények formájában is befizethető. Az Alap
tevékenységeinek finanszírozására az alábbiak szerint hívja le az összes hozzájárulást (azok teljesítési formájától
függetlenül):
(i) a hozzájárulások lehívása a Végrehajtó Tanács által meghatározottak szerint, ésszerű időszakonként,
arányosan történik;
(ii) ahol a hozzájárulás megfizetése részben készpénzben történik, az így megfizetett részt az (i) alpont szerint,
a hozzájárulás fennmaradó része előtt kell lehívni. Eltekintve az így lehívott készpénzhányadban
megfizetett rész mértékétől, az Alap azt letétbe helyezheti, vagy befektetheti igazgatási és egyéb kiadásai
megtérítésének céljára jövedelemtermelés szándékával;
(iii) valamennyi kezdeti hozzájárulás, valamint azok bármely növekménye lehívásra kerül, mielőtt bármely
további hozzájárulást hívnának le. Ugyanez a szabály vonatkozik a további kiegészítő hozzájárulásokra.
6. bekezdés – Különleges hozzájárulások
Az Alap erőforrásait a nem tagállamok különleges hozzájárulásaival vagy más forrásokkal lehet megnövelni
a Végrehajtó Tanács előterjesztése alapján, a Kormányzó Tanács jóváhagyásával, olyan kikötések és feltételek mellett,
amelyek összhangban vannak a jelen Cikk 5. bekezdésével.
5. Cikk
VALUTANEMEK
1. bekezdés – A valuták felhasználása
(a) A Tagok nem tarthatnak fenn és nem állapíthatnak meg semmiféle korlátozást az Alap részéről a szabadon
átváltható valutanemek birtoklása vagy felhasználása kapcsán.
(b) A Tag által az Alap számára az adott Tag kezdeti vagy kiegészítő hozzájárulása formájában 1995. január 26. előtt
teljesített nem konvertibilis hozzájárulásokat az Alap az érintett Taggal egyeztetve felhasználhatja az Alap
adminisztratív és egyéb költségeinek megfizetésére az adott Tag területén, illetve az adott Tag hozzájárulásával
a területén megtermelt áruk vagy szolgáltatások ellentételezésére, illetve az Alap által más államokban
meg valósított tevékenységek finanszírozására.
2. bekezdés – A valuták értékelése
(a) Az Alap elszámolási egysége a Nemzetközi Valutaalap pénzneme a „Különleges Lehívási Jogok” (SDR).
(b) A jelen Megállapodás céljaira a „Különleges Lehívási Jogok” (SDR) alapján meghatározott valuta értékét
a Nemzetközi Valutaalap által alkalmazott értékrendszer szerint kell kiszámítani azzal, hogy
(i) a Nemzetközi Valutaalap tagja olyan valutanemének esetében, amelyre aktuálisan ilyen érték nem áll
rendelkezésre, az értéket a Nemzetközi Valutaalappal egyeztetve kell kiszámítani;
(ii) a Nemzetközi Valutaalapban tagsággal nem rendelkezők valutanemének esetében a „Különleges Lehívási
Jogok” (SDR) formájában meghatározott valutanem értékét az Alap számítja ki egy olyan megfelelő
árfolyam alkalmazásával, amely az adott valutanem és a Nemzetközi Valutaalap egy olyan Tagjának
valutaneme között állapítható meg, melynek értékét a fentiek szerint számították ki.
6. Cikk
SZERVEZET ÉS VEZETÉS
1. bekezdés – Az Alap szervezeti struktúrája
Az Alapnak a következő szervezeti egységekkel kell rendelkeznie:
(a) Kormányzó Tanács;
(b) Végrehajtó Tanács;
(c) Elnök, valamint az Alap feladatai meg valósításához szükséges alkalmazottak.
2. bekezdés – A Kormányzó Tanács
(a) Valamennyi Tagállam képviselteti magát a Kormányzó Tanácsban, valamint kinevez egy Kormányzót és annak
helyettesét. A helyettes kizárólag a Kormányzó távollétében szavazhat.
(b) Az Alap valamennyi jogosítványát a Kormányzó Tanácsra kell ruházni.
(c) A Kormányzó Tanács a Végrehajtó Tanácsnak delegálhatja bármely jogosítványát, kivéve az alábbiakat:
(i) a Megállapodás módosításának elfogadása;
(ii) a tagság jóváhagyása;
(iii) a tagság felfüggesztése;
(iv) az Alap tevékenységeinek megszüntetése, valamint eszközeinek felosztása;
(v) a jelen Megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó, a Végrehajtó Tanács által hozott
határozatokkal szembeni fellebbezésről való döntés;
(vi) az Elnök honoráriumának meghatározása.
(d) A Kormányzó Tanács évente tart ülést. Rendkívüli ülés hívható össze a Kormányzó Tanácsban az összes szavazat
legalább egynegyedével rendelkező Tagok döntése alapján, valamint a Végrehajtó Tanács kezdeményezésére,
a leadott szavazatok kétharmados többsége alapján.
(e) A Kormányzó Tanács rendelkezhet egy olyan eljárás létrehozásáról, mely keretében a Végrehajtó Tanács
hozzájuthat egy bizonyos kérdésben a Kormányzó Tanács szavazatához, annak összehívása nélkül.
(f) A Kormányzó Tanács az összes szavazat kétharmados többségével elfogadhat olyan módosításokat és kiegészítő
szabályokat, melyek nem állnak ellentétben a jelen Megállapodással, és melyek szükségesek az Alap feladatainak
meg valósításához.
(g) A Kormányzó Tanács bármely ülésén a határozatképesség feltétele, hogy a Kormányzóik útján valamennyi Tag
összes szavazatának kétharmada képviselve legyen.
3. bekezdés – Szavazás a Kormányzó Tanácsban
(a) A Kormányzó Tanácsban a szavazatok összes számát az eredeti és feltöltési szavazatok adják. Ezekhez
a szavazatokhoz valamennyi Tag azonos hozzáféréssel rendelkezik az alábbiaknak megfelelően:
(i) Az eredeti szavazatokat összesen ezernyolcszáz (1800) szavazat adja, melyet a tagsági, valamint
a hozzájárulási szavazatok összessége alkot.
(A) A tagsági szavazatok egyenlő mértékben kerülnek elosztásra valamennyi Tag között; továbbá
(B) A hozzájárulási szavazatok az összes Tag között az Alap forrásaiba befizetett hozzájárulás kumulatív
mértéke alapján kerülnek meghatározásra, amelyeket 1995. január 26-át megelőzően a Kormányzó Tanács
hagyott jóvá és amelyeket a Tagok jelen Megállapodás 4. Cikke 2., 3. és 4. bekezdésének megfelelően
befizettek. Ezek a szavazatok valamennyi Tagnak az előzőek szerinti hozzájárulásainak teljes összegére
vonatkoznak;
(ii) A feltöltési szavazatok összessége a tagsági valamint hozzájárulási szavazatokból épül fel a Kormányzó
Tanács eseti döntése alapján, minden olyan alkalommal, amikor a jelen Megállapodás 4. Cikkének
3. bekezdése alapján további hozzájárulások szükségszerűek (azaz „feltöltés” szükséges), a negyedik
feltöltéstől kezdődően. Leszámítva azt az esetet, amikor a Kormányzó Tanács az összes szavazat
kétharmados többségével másképpen dönt; valamennyi forrás kiegészítés alkalmával a szavazatok aránya
úgy kerül meghatározásra, hogy arányosan száz (100) szavazatot von maga után minden
százötvennyolc-millió USA dollárnyi (158 000 000 millió USD) hozzájárulás az adott forrás kiegészítés teljes
összegéhez vagy annak egy részéhez.
(A) A tagsági szavazatok egyenlő mértékben kerülnek elosztásra valamennyi Tag között, amint azt a fenti
(i)(A) rendelkezés előírja; továbbá
(B) A hozzájárulási szavazatok az Alap javára befizetett feltöltési hozzájárulás arányában kerülnek
felosztásra a Tagok között az összes Tag által befizetett feltöltés teljes összegéhez viszonyítva; és
(iii) A Kormányzó Tanács határoz a jelen bekezdés (i) és (ii) alpontjában meghatározott tagsági és hozzájárulási
szavazatok teljes számáról. Amennyiben változik az Alap tagságának száma, a jelen bekezdés (i) és
(ii) alpontjában leírtak alapján meghatározott tagsági és hozzájárulási szavazatok újra elosztásra kerülnek
a fent nevezett bekezdésekben foglalt elvek szerint. A szavazatok elosztása során a Kormányzó Tanács
biztosítja, hogy azon Tagok, melyek 1995. január 26-a előtt a III. kategóriába kerültek besorolásra, az összes
szavazat egyharmadát tagsági szavazatként kapják meg.
(b) Amennyiben a jelen Megállapodás másként nem rendeli, a Kormányzó Tanács határozatait az összes szavazat
egyszerű többségével hozza.
4. bekezdés – a Kormányzó Tanács elnöke
A Kormányzó Tanács elnököt választ a Kormányzók közül, aki két éves megbízatást kap.
5. bekezdés – a Végrehajtó Tanács
(a) A Végrehajtó Tanács 18 tagból, valamint legfeljebb 18 póttagból áll, akik a Kormányzó Tanács éves ülése során
az Alap Tagjai közül kerülnek megválasztásra. A Végrehajtó Tanács összetételét időről időre a Kormányzó Tanács
határozza meg a jelen Megállapodás II. Függelékében előírtak szerint. A Végrehajtó Tanács tagjai, valamint azok
helyettesei, akik csak a tagok távollétében szavazhatnak, a jelen Megállapodás szerves részét képező
II. Függelékben előírtak szerint kerülnek megválasztásra és kinevezésre.
(b) A Végrehajtó Tanács tagjainak megbízatása három évre szól.
(c) A Végrehajtó Tanács felelős az Alap általános feladatkörének ellátásáért, továbbá ennek érdekében gyakorolja
azokat a jogokat, melyekkel ezen Megállapodás felruházza, valamint melyeket a Kormányzó Tanács delegált
számára.
(d) A Végrehajtó Tanács olyan gyakorisággal ül össze, amelyet az Alap működése igényel.
(e) A Végrehajtó Tanácsban a tag vagy a póttag képviselője tevékenységéért nem kap javadalmazást az Alaptól.
Ugyanakkor a Kormányzó Tanács hozhat olyan döntést, amelynek alapján indokolható utazási költségtérítés és
napidíj adható valamennyi tag és póttag képviselője részére.
(f) A Végrehajtó Tanács bármely ülésén a határozatképesség feltétele, hogy a tagok valamennyi tag összes
szavazatának legalább kétharmadát gyakorolják.
6. bekezdés – Szavazás a Végrehajtó Tanácsban
(a) A Kormányzó Tanács időről időre határoz a Végrehajtó Tanács tagjai közötti szavazatok megosztásáról a jelen
Megállapodás 6. Cikkének 3. bekezdésének (a) pontjában foglalt elveknek megfelelően.
(b) Amennyiben a jelen Megállapodás másként nem rendeli, a Végrehajtó Tanács határozatait a leadott szavazatok
háromötödös többségével hozza, feltéve, hogy ez a többség a Végrehajtó Tanács valamennyi tagja összes
szavazatának több, mint a fele.
7. bekezdés – A Végrehajtó Tanács elnöke
Az Alap Elnöke egyben a Végrehajtó Tanács elnöke, és annak ülésein szavazati jog nélkül vesz részt.
8. bekezdés – Az Elnök és az alkalmazottak
(a) A Kormányzó Tanács az összes szavazat kétharmados többségével választja meg az Elnököt. Az Elnök
megbízatása négy évre szól, mely egy alkalommal meghosszabbítható egyetlen újabb terminusra. Az Elnök
megbízatását a Kormányzó Tanács az összes szavazat kétharmados többségével megszüntetheti.
(b) Nem érintve a jelen bekezdés (a) pontjában foglalt, a négyéves Elnöki megbízásra vonatkozó megszorítást,
a Kormányzó Tanács különleges körülmények fennállása esetén a Végrehajtó Tanács ajánlására
meghosszabbíthatja az Elnök megbízatását az (a) pontban foglaltakon túl. Bármely ilyen meghosszabbítás nem
haladhatja meg a hat hónapot.
(c) Az Elnök kinevezhet egy Elnökhelyettest, akinek feladatkörét az Elnök határozhatja meg.
(d) Az Elnök az Alap valamennyi alkalmazottjának a felettese; továbbá a Kormányzó Tanács és a Végrehajtó Tanács
irányítása és ellenőrzése mellett felelős az Alap tevékenységeinek lebonyolításáért. Az Elnök szervezi, valamint
kinevezi és elbocsátja az alkalmazottakat a Végrehajtó Tanács által elfogadott szabályoknak megfelelően.
(e) Az alkalmazottak foglalkoztatása során, valamint a szakmai szolgálat feltételeinek meghatározásában hangsúlyt
kell fektetni a legmagasabb fokú hatékonyság biztosítására, a szakmai felkészültségre és tisztességre, valamint
az egyenlő földrajzi megoszlás fontosságára.
(f) Az Elnök és az alkalmazottak feladataik teljesítése során kizárólag az Alap felé tartoznak felelősséggel és nem
kérhetnek, illetve nem fogadhatnak el utasítást az Alapon kívüli intézménytől ezen tevékenységek tekintetében.
Az Alap valamennyi Tagjának tiszteletben kell tartani kötelezettségének nemzetközi jellegét és tartózkodnia kell
a befolyásolásra irányuló minden kísérlettől.
(g) Az Elnök és az alkalmazottak nem avatkozhatnak be egyetlen Tag politikai ügyeibe sem. Kizárólag
fejlesztéspolitikai megfontolások lehetnek meghatározóak döntéseiknél és ezeket a megfontolásokat pártatlan
módon kell mérlegelni az Alap létrehozása során megfogalmazott célkitűzés meg valósítása érdekében.
(h) Az Elnök az Alap jogi képviselője.
(i) Az Elnök, vagy egy általa kijelölt képviselő részt vehet a Kormányzó Tanács valamennyi ülésén szavazati jog
nélkül. 9. bekezdés – Az Alap Székhelye
A Kormányzó Tanács az összes szavazatának kétharmados többségével meghatározza az Alap állandó székhelyét.
Az Alap ideiglenes székhelye Rómában lesz.
10. bekezdés – Adminisztratív költségvetés
Az Elnök köteles éves adminisztratív költségvetést készíteni, melyet átad a Végrehajtó Tanácsnak, mely továbbítja azt
a Kormányzó Tanács felé az összes szavazat kétharmados többségével történő jóváhagyásra.
11. bekezdés – Jelentések elkészítése és információ szolgáltatás
Az Alap éves jelentést készít, mely magában foglalja az auditált számlaegyenlegeket, továbbá megfelelő
időközönként a pénzügyi helyzetének összefoglaló értékelését valamint a működésének eredményeit. Ezen
jelentések, egyenlegek és egyéb kapcsolódó publikációk másolatait valamennyi Taghoz el kell juttatni.
7. Cikk
MŰKÖDÉS
1. bekezdés – A források felhasználása és a finanszírozás feltételei
(a) Az Alap forrásai a 2. Cikkben megfogalmazott célkitűzés érdekében kerülnek felhasználásra.
(b) Az Alap kizárólag olyan fejlődő országok számára nyújt finanszírozást, melyek az Alap Tagjai, valamint olyan
kormányközi szervezetek számára, melyeknek ezen Tagok résztvevői. Kormányközi szervezet számára nyújtott
kölcsön esetén az Alap feltételként támaszthatja megfelelő kormány- vagy egyéb garancia nyújtását.
(c) Az Alap intézkedéseket hozhat annak biztosítása érdekében, hogy a nyújtott finanszírozás eredményeképp
keletkezett bármilyen haszon kizárólag az eredeti finanszírozás célra kerüljön felhasználásra, különös figyelemmel
a gazdaságossági, hatékonysági és szociális-méltányossági megfontolásokra.
(d) A források elosztása során az Alap az alábbi prioritásokat fogja követni:
(i) a legszegényebb, élelmiszerhiánytól szenvedő országokban az élelmiszertermelés növelésének
szükségessége, valamint a legszegényebb népcsoportok táplálkozási színvonalának javítása;
(ii) az élelmiszertermelés növelésének lehetősége más fejlődő országokban, és hasonlóképpen az ezekben
az országokban élő legszegényebb népcsoportok táplálkozási színvonala és életfeltételei javításának
hangsúlyozása.
A fent leírt prioritások keretrendszerén belül a támogatásra való jogosultság objektív gazdasági és szociális
kritériumoknak megfelelően kerül megítélésre, különös tekintettel az alacsony jövedelmű országok igényeire,
valamint azok élelmiszertermelés-növelési lehetőségeire, továbbá a források felhasználásában a méltányos
földrajzi megoszlásra.
(e) Jelen Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően, az Alap által nyújtott finanszírozásoknál azon átfogó
szakpolitikai iránymutatások, követelmények és szabályok az iránymutatóak, melyeket időről időre a Kormányzó
Tanács az összes szavazat kétharmados többségével alkot.
2. bekezdés – A finanszírozás formái és szabályai
(a) Az Alap által nyújtott finanszírozás formája szerint lehet kölcsön, illetve vissza nem térítendő támogatás, mely
feltételeit az Alap belátása szerint határozza meg az adott Tag gazdasági helyzetének és kilátásainak
figyelembevételével, továbbá az érintett tevékenység természetét és igényeit mérlegelve.
(b) Bármely adott pénzügyi évben az Alap pénzügyi forrásainak mértékét, melyek elkötelezése az (a) pontban leírt
operatív céllal történik, időről időre a Végrehajtó Tanács határozza meg, kellően figyelembe véve az Alap hosszú
távú működőképességének feltételeit, valamint a folytonosság szükségességét annak tevékenysége során.
A vissza nem térítendő támogatások mértéke általános szabályként nem haladhatja meg a bármely pénzügyi
évben elkötelezett valamennyi forrás nyolcadrészét. A kölcsönök számottevő része jelentősen kedvezményes
feltételek mellett kerül kihelyezésre.
(c) Az Elnök a Végrehajtó Tanács számára megfontolás és jóváhagyás céljával projekt- és programterveket terjeszt
elő.
(d) A projektek és programok kiválasztásáról és jóváhagyásáról a Végrehajtó Tanács dönt. Ezen döntéseknél
a Kormányzó Tanács által alkotott átfogó szakpolitikai iránymutatások, követelmények és szabályok
az iránymutatóak.
(e) Általános szabályként, az Alap a hozzá finanszírozási kérelemmel benyújtott projektek és programok
kiértékeléséhez nemzetközi intézmények szolgáltatásait veszi igénybe, továbbá szükség szerint egyéb
szakmailag megfelelő, erre a területre specializálódott szervezetekhez is fordulhat. A Végrehajtó Tanács választja
ki ezeket az intézményeket és szervezeteket az érintett kedvezményezettel történő egyeztetést követően,
amelyek az értékelő tevékenység elvégzésével közvetlenül az Alapnak felelnek.
(f) A kölcsön-megállapodás valamennyi esetben az Alap valamint a kedvezményezett között jön létre, aki felelős
az érintett projekt vagy program meg valósításáért.
(g) Az Alap szakmailag megfelelő nemzetközi intézményeket bíz meg a kölcsönök kihelyezésével, az abból származó
profit folyósításának, illetve az érintett projekt vagy program meg valósításának felügyeletével. Ezen
intézményeknek az egész világra kiterjedő, vagy regionális lefedettséggel kell rendelkezniük, és minden esetben
a kedvezményezett beleegyezésével kerülnek kiválasztásra. Mielőtt a kölcsönkérelmet jóváhagyásra a Végrehajtó
Tanács elé terjesztik, az Alap bizonyosságot szerez arról, hogy a felügyelettel megbízandó intézmény egyetért
az érintett projekt- vagy programterv elő zetes értékelésének eredményeivel. Ennek az Alap és az értékeléssel
megbízott intézmény vagy szervezet, valamint a felügyelettel megbízandó szervezet között kell meg valósulnia.
(h) A fenti (f) és (g) pontok alkalmazásában a „kölcsön” kifejezés magában foglalja a „vissza nem térítendő
támogatásokat”.
(i) Az Alap a hitelkeretet kiterjesztheti nemzeti fejlesztési ügynökségek számára abból a célból, hogy
az alkölcsönöket folyósítson projektek és programok finanszírozására az Alappal kötött kölcsönszerződés
elfogadott feltételrendszerén belül. Mielőtt a Végrehajtó Tanács jóváhagyná az ilyen hitelkeret kiterjesztését,
az érintett nemzeti fejlesztési ügynökség és programja az (e) pontban foglaltaknak megfelelően kiértékelésre
kerül. A szóban forgó program meg valósítását a (g) pontban foglalt eljárás alapján kiválasztott intézmények
felügyelik.
(j) A Végrehajtó Tanácsnak megfelelő szabályokat kell alkotnia az Alap forrásaiból finanszírozandó termékek és
szolgáltatások beszerzésére. Ezen szabályoknak általános elvárásként összhangban kell lenniük a nemzetközi
közbeszerzés alapelveivel, és kellő mértékben előnyben kell részesíteniük a fejlődő országokból érkező
szakembereket, technikusokat és szállítmányokat.
3. bekezdés – A működéssel kapcsolatos vegyes rendelkezések
A jelen Megállapodásban máshol részletezett tevékenységeken túlmenően az Alap olyan kiegészítő tevékenységeket
is végezhet, továbbá olyan jogosítványokkal is élhet, amelyek szükségesek célkitűzése meg valósításának
előmozdításához.
8. Cikk
KAPCSOLAT AZ EGYESÜLT NEMZETEKKEL VALAMINT EGYÉB SZERVEZETEKKEL,
INTÉZMÉNYEKKEL ÉS ÜGYNÖKSÉGEKKEL
1. bekezdés – Kapcsolat az Egyesült Nemzetekkel
Az Alap tárgyalásokat kezdeményez az Egyesült Nemzetekkel abból a célból, hogy az Alap kapcsolatba kerüljön
az Egyesült Nemzetekkel és a kötendő megállapodás értelmében az Egyesült Nemzetek Alapokmányának
57. Cikkében meghatározott szakosított szervévé váljon. A Kormányzó Tanács, a Végrehajtó Tanács előterjesztése
alapján, az összes szavazat kétharmados többségével határoz az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 63. Cikkében
szabályozott bármely megállapodásról.
2. bekezdés – Kapcsolat egyéb szervezetekkel, intézményekkel és ügynökségekkel
Az Alap szoros együttműködést alakít ki az Egyesült Nemzetek Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Szervezetével
valamint az Egyesült Nemzetek rendszerének egyéb szervezeteivel. Mindezeken túl az Alap szorosan együttműködik
egyéb kormányközi szervezetekkel, nemzetközi pénzügyi intézményekkel, nem kormányzati szervezetekkel valamint
a mezőgazdaság fejlesztésével foglalkozó állami ügynökségekkel. Ennek érdekében az Alap együttműködésre
törekszik az Egyesült Nemzetek Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Szervezetével, valamint a fent nevezett
intézményekkel, továbbá a Végrehajtó Tanács döntései alapján megállapodásokat köthet és munkarendet alakíthat ki
ezen intézményekkel.
9. Cikk
FELMONDÁS, TAGSÁG FELFÜGGESZTÉSE, A MŰKÖDÉS MEGSZÜNTETÉSE
1. bekezdés – Felmondás
(a) A jelen cikk 4 (a) pontjában foglalt kivétellel bármely Tag felmondhatja az Alapban meglévő tagságát,
a felmondást tartalmazó okirat Letéteményesnél való letétbe helyezésével.
(b) A Tag felmondása a felmondási okiratban megjelölt időpontban válik hatályossá, amely nem következhet be
az okirat letétbe helyezésétől számított hat hónapnál korábban.
2. bekezdés – A tagság felfüggesztése
(a) Amennyiben egy Tag bármely, az Alappal szemben fennálló kötelességét elmulasztja teljesíteni, a Kormányzó
Tanács az összes szavazat háromnegyedes többségével felfüggesztheti tagságát. Az ily módon felfüggesztett
Tagnak a felfüggesztést követő egy éven belül automatikusan megszűnik a tagsága, kivéve ha a Kormányzó
Tanács az összes szavazat ugyanakkora többségével úgy határoz, hogy visszaállítja a Tag tagságát.
(b) A felfüggesztés időtartama alatt a Tag nem gyakorolhatja a jelen Megállapodásban foglalt jogait, leszámítva
a felmondás jogát, azonban valamennyi, a felfüggesztést megelőzően fennálló kötelezettsége továbbra is
érvényben marad.
3. bekezdés – A megszűnt tagsággal járó jogok és kötelezettségek
Amennyiben egy állam tagsága megszűnik, akár felmondás, akár a jelen Cikk 2. bekezdésében foglalt eljárás
következtében, a szóban forgó állam valamennyi e Megállapodásban foglalt jogát elveszíti, leszámítva azokat,
melyeket e bekezdés vagy a 11. Cikk 2. bekezdése biztosít számára; azonban felelős marad valamennyi fennálló
pénzügyi kötelezettség teljesítéséért, melyet akár Tagként, kölcsön kedvezményezettjeként vagy bármilyen egyéb
minőségben vállalt az Alap felé.
4. bekezdés – A működés megszüntetése és az eszközök elosztása
(a) A Kormányzó Tanács az összes szavazat háromnegyedes többségével dönthet az Alap működésének
megszüntetéséről. A működés ilyen módon történő megszüntetése után az Alapnak haladéktalanul meg kell
szüntetnie valamennyi tevékenységét, kivéve azokat, melyek elengedhetetlenek eszközei szabályszerű
értékesítéséhez, megóvásához és kötelezettségeinek rendezéséhez. Ezen kötelezettségek végső teljesítéséig,
valamint az Alap eszközeinek elosztásáig az Alap korábbi formájában létezik tovább, valamint az Alap és Tagjainak
a Magállapodásban foglalt jogai és kötelezettségei változatlanul érvényben maradnak, kivéve, ha a Tag nem
függeszthető fel és nem léphet ki.
(b) Az Alapból semmilyen eszköz nem juttatható a Tagokhoz a hitelezők felé fennálló valamennyi kötelezettség
teljesítéséig. Az Alap pro ráta alapon osztja szét eszközeit a Tagjai között, az egyes Tagoknak az Alap részére
nyújtott hozzájárulásával egyenes arányban. A Kormányzó Tanács az összes szavazat háromnegyedes
többségével dönt az elosztásról, amelyet a Kormányzó Tanács által igazságosnak és méltányosnak ítélt
időpontokban és valutanemekben vagy egyéb eszközökben valósít meg.
10. Cikk
JOGI STÁTUSZ, KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK
1. bekezdés – Jogi státusz
Az Alap nemzetközi jogi személyiséggel bír.
2. bekezdés – Kiváltságok és mentességek
(a) Az Alapot valamennyi Tagjának területén megilletik a feladatai ellátásához, valamint célja eléréséhez szükséges
kiváltságok és mentességek. Az Alap Tagjainak képviselőit, Elnökét valamint alkalmazottait szintén megilletik
e kiváltságok és mentességek, amennyiben azok az Alappal kapcsolatos feladataik független ellátásához
szükségesek.
(b) A fenti (a) pont szerinti kiváltságok és mentességek a következők:
(i) valamennyi Tag területén, amely részese a Szakosított Szerveket megillető kiváltságokról és
mentességekről szóló Egyezménynek, fennállnak ezen kiváltságok és mentességek az Alappal kapcsolatos
tevékenységek során, amint azt az Egyezmény alaprendelkezései és a Kormányzó Tanács által jóváhagyott,
az Egyezményt módosító melléklet tartalmazza;
(ii) valamennyi Tag területén, amely kizárólag más intézmények tekintetében részese a Szakosított Szerveket
megillető kiváltságokról és mentességekről szóló Egyezménynek, fennállnak ezen kiváltságok és
mentességek az Alappal kapcsolatos tevékenységek során, amint azt az Egyezmény alaprendelkezései
megfogalmazzák, kivéve ha ezen Tag értesítette a Letéteményest arról, hogy a fent említett rendelkezések
nincsenek érvényben az Alap tekintetében vagy az értesítésben foglaltak szerint módosulnak;
(iii) az Alap által bevezetett egyéb megállapodások meghatározásai szerint.
(c) Olyan Tag esetén, melyet államcsoport alkot, biztosítani kell, hogy az államcsoport valamennyi tagjának területén
alkalmazásra kerülnek a jelen Cikkben foglalt kiváltságok és mentességek.
11. Cikk
ÉRTELMEZÉS ÉS BÉKÉS VITARENDEZÉS
1. bekezdés – Értelmezés
(a) Jelen Megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban egy Tag és az Alap,
illetve két vagy több Tag között felmerülő kérdés elbírálásában a Végrehajtó Tanács dönt. Amennyiben az adott
kérdés különösképpen érint egy olyan Tagot, amely nincs képviselve a Végrehajtó Tanácsban, ezen Tag
képviselete engedélyezhető a Kormányzó Tanács által elfogadott szabályoknak megfelelően.
(b) Amikor a Végrehajtó Tanács a fenti (a) pontnak megfelelően döntést hozott, bármely Tag igényelheti, hogy
a kérdést a Kormányzó Tanács elé terjesszék, amelynek a döntése végleges lesz. A Kormányzó Tanács folyamatban
lévő döntési eljárása alatt az Alap indokolt esetben, eljárhat a Végrehajtó Tanács döntésének megfelelően.
2. bekezdés – Vitarendezés
Az Alap és egy megszűnt tagságú Állam között felmerülő vita esetében, illetve az Alap és annak működésének
megszűnését követően bármely Taggal szemben felmerülő vita esetén egy háromtagú választott bíróságot bíznak
meg. Az egyik választott bírót az Alap, a másikat az érintett Tag vagy korábbi Tag bízza meg, míg a harmadikat
az előbbi két fél közösen jelöli ki, s utóbbi az elnöki funkciót is betölti. Amennyiben a választott bírósági kérelem
kézhezvételétől számított 45 napon belül valamelyik fél nem jelölt ki választott bírót, vagy a két választott bíró
kijelölésétől számított 30 napon belül a harmadik bíró nem kerül kiválasztásra, bármelyik fél felkérheti a Nemzetközi
Bíróság Elnökét vagy más hasonló jogkörrel rendelkező, a Kormányzó Tanács által elfogadott szabályokban
meghatározott személyt a választott bíró kijelölésére. A választott bírósági eljárás kereteit a választott bírók határozzák
meg, azonban az Elnöknek jogában áll rendelkezni bármely kapcsolódó eljárásjogi kérdésben felmerülő
nézetkülönbségről. A választott bírók többségi szavazata elegendő a döntés meghozatalához, mely a felekre nézve
kötelező és jogerős.
12. Cikk
MÓDOSÍTÁSOK
(a) Kivéve a II. Függelékre vonatkozóan:
(i) Egy Tag, vagy a Végrehajtó Tanács által a jelen Megállapodás módosítására vonatkozó, bármely javaslatról
írásban kell értesíteni az Elnököt, aki valamennyi Tagot tájékoztat erről. Az Elnök megküldi a Tagok által
benyújtott, a jelen Megállapodás módosítására vonatkozó javaslatokat a Végrehajtó Tanácsnak, amely azt
javaslatával ellátva felterjeszti a Kormányzó Tanácsnak.
(ii) A módosítások a Kormányzó Tanács valamennyi szavazatának négyötödös többségével kerülnek
elfogadásra. A módosítások három hónappal az elfogadásukat követően lépnek hatályba, kivéve ha
a Kormányzó Tanács másképp határoz, továbbá
(A) az Alapban való tagság felmondásának joga;
(B) a jelen Megállapodásban előírt szavazati többségre vonatkozó követelmények;
(C) a 3. Cikk 3. bekezdésében foglalt felelősségkorlátozó rendelkezések;
(D) a jelen Megállapodás módosítási eljárása
esetében a módosítás csak akkor lép hatályba, amikor az Elnök valamennyi Tag ezirányú írásos beleegyezését
kézhez kapta.
(b) A II. Függelék számos bekezdésének tekintetében a módosítások indítványozása valamint elfogadása az érintett
bekezdések előírásainak megfelelően történik.
(c) Az Elnök haladéktalanul tájékoztatja az összes Tagot továbbá a Letéteményest valamennyi elfogadott
módosításról, valamint azok hatálybalépésének időpontjáról.
13. Cikk
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
1. bekezdés – Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás
(a) Jelen Megállapodást alá lehet írni a Megállapodás I. Függelékében felsorolt Államok nevében az Egyesült
Nemzeteknek az Alap Létrehozásáról szóló Konferenciája keretében, továbbá aláírásra nyitva áll az Egyesült
Nemzetek New York-i Székhelyén bármely a hivatkozott Függelékben felsorolt Állam számára, amint az abban
megfogalmazott, szabadon átváltható valutában eszközölt kezdeti hozzájárulások mértéke eléri a legalább
1000 millió USA dollárnak megfelelő (1976. június 10-i árfolyamon számított) összeget. Amennyiben az előbbi
követelmény 1976. szeptember 30-áig nem kerül teljesítésre, a fenti Konferencia által létrehozott Előkészítő
Bizottság 1977. január 31-éig összehívja az I. Függelékben felsorolt országok ülését, amely valamennyi
kategóriában kétharmados többséggel csökkentheti a fenti összeget, és egyéb feltételeket szabhat jelen
Megállapodás aláírásra történő megnyitásához.
(b) Az aláíró államok részes féllé válhatnak megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás útján, azaz az erről
 szóló valamely okirat letétbe helyezésével; míg az I. Függelékben felsorolt, nem aláíró Államok a csatlakozásról
 szóló okirat letétbe helyezésével válhatnak részes féllé. Az I., illetve II. kategóriába tartozó államok által letétbe
helyezett, a megerősítésről, az elfogadásról, a jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okiratokban pontosan meg
kell határozni az érintett állam kezdeti hozzájárulásának mértékét. Ezen államok részéről a megerősítésről,
elfogadásról, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okiratok aláírása, valamint letétbe helyezése
a Megállapodás hatálybalépését követő egy éven keresztül lehetséges.
(c) Az I. Függelékben felsorolt államok, melyek a Megállapodás hatálybalépésétől számított egy éven belül nem
váltak részes állammá, továbbá azon államok, melyek nem kerültek ott felsorolásra, részes féllé válhatnak a tagság
Kormányzó Tanács általi jóváhagyását követően, a csatlakozásról szóló okirat letétbe helyezésével.
2. bekezdés – Letéteményes
(a) Jelen Megállapodás Letéteményese az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkára.
(b) A Letéteményesnek a jelen Megállapodással kapcsolatban tájékoztatatnia kell:
(i) annak hatálybalépésétől számított egy évig a Megállapodás I. Függelékében felsorolt államokat, továbbá
a hatálybalépést követően a Megállapodás valamennyi részes felét, illetve azokat, akiknek tagságát
a Kormányzó Tanács jóváhagyta.
(ii) a Konferencia által az Alap létrehozására felállított Előkészítő Bizottságot annak fennmaradásáig, azt
követően pedig az Alap Elnökét.
3. bekezdés – Hatálybalépés
(a) Jelen Megállapodás akkor lép hatályba, amikor annak Letéteményese a megerősítés, az elfogadás, a jóváhagyás
vagy csatlakozás szándékát rögzítő valamely okiratot legalább hat I. és II. kategóriába, valamint legalább
huszonnégy III. kategóriába tartozó államtól megkapta, feltéve, hogy ezen okiratokat olyan I. és II. kategóriába
tartozó államok helyezték letétbe, amelyek összevont kezdeti hozzájárulása elérte a legalább 750 millió USA
dollárnak megfelelő (1976. június 10-i árfolyamon számított) összeget, továbbá azzal a kikötéssel, hogy az előbbi
követelmények a Megállapodás aláírásra történő megnyitásától számított 18 hónapon belül teljesítésre kerültek,
vagy pedig olyan későbbi időpontban, melyről a fenti okiratokat a 18. hónapig letétbe helyező Államok, minden
egyes kategóriában kétharmados többséggel határoztak és erről a Letéteményest értesítették.
(b) Azon Államok számára, melyek a megerősítésről, az elfogadásról, a jóváhagyásról vagy a csatlakozásról szóló
okiratot a Megállapodás hatálybalépését követően helyezik letétbe a Letéteményesnél, a Megállapodás
a letétbehelyezés napján lép hatályba.
(c) Az eredeti és nem eredeti Tagok által az 1995. január 26-át megelőzően elfogadott, jelen Megállapodásban
rögzített kötelezettségek változatlanok maradnak, és folyamatos kötelezettségeit képezik az Alap valamennyi
Tagjának.
(d) A jelen Megállapodásban a kategóriákra vagy az I., II., és a III. kategóriára történő utalás az 1995. január 26-át
megelőzően fennálló tagsági kategóriákra utal, ahogy arról a jelen Megállapodás szerves részét képező
III. Függelék rendelkezik.
4. bekezdés – Fenntartások
Fenntartásnak kizárólag a Megállapodás 11. Cikkének 2. bekezdése tekintetében van helye.
5. bekezdés – Hiteles szövegek
A jelen Megállapodás angol, arab, francia és spanyol nyelvű szövege egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL, az alulírottak, szabályszerű meghatalmazásának birtokában, a Megállapodást aláírták egyetlen
eredeti példányban angol, arab, francia és spanyol nyelven.
I. Függelék I. RÉSZ: AZ EREDETI TAGSÁGRA JOGOSULT ÁLLAMOK
I. Kategória II. Kategória III. Kategória Ausztrália
Ausztria
Belgium
Kanada
Dánia
Finnország
Franciaország
Németország
Írország
Olaszország
Luxemburg
Japán
Hollandia
Új-Zéland
Norvégia
Spanyolország
Svédország
Svájc
Egyesült Királyság
Egyesült Államok
Algéria
Gabon Indonézia
Irán
Irak
Kuvait
Líbia
Nigéria
Katar
Szaúd-Arábia
Egyesült Arab Emirátusok
Venezuela
Argentína
Banglades
Bolívia
Botswana
Brazília
Kamerun
Zöld-foki szigetek
Csád
Chile
Kolumbia
Kongó
Costa Rica Kuba
Dominikai Köztársaság
Ecuador
Egyiptom
El Salvador
Etiópia
Ghána
Görögország
Guatemala
Guinea
Haiti
Honduras
India
Izrael1
Jamaica
Kenya
Libéria
Mali
Málta Mexikó
Marokkó
Nicaragua
Pakisztán
Panama
Pápua Új-Guinea
Peru
Fülöp-szigetek
Portugália
Korea Köztárság
Románia
Ruanda
Szenegál
Sierra Leone
Szomália
Sri Lanka
Szudán
Swazilföld
Szíria
Tájföld
Tunézia
Törökország
Uganda
Tanzánia
Uruguay
Jugoszlávia
Zaire
Zambia
1 A 7. cikk 1 (b) pontjának vonatkozásában az Alap „fejlődő országok” számára felhasználandó támogatása tekintetében ez az ország nem tartozik
e pontba, továbbá nem igényel és részesül támogatásban az Alap részéről.
II. RÉSZ KEZDETI HOZZÁJÁRULÁSI FELAJÁNLÁSOK2 Állam Valutanem Adott valuta összege Megfelelője SDR-ben3
I. Kategória Ausztrália
Ausztria
Belgium Kanada
Dánia
Finnország
Franciaország
Németország
Írország
Olaszország
Japán
Luxemburg
Hollandia
Új- Zéland
Norvégia Spanyolország
Svédország Svájc
Egyesült Királyság
Egyesült Államok
Ausztrál dollár
USA dollár
Belga frank
USA dollár
Kanadai dollár
USA dollár
Finn márka
USA dollár
USA dollár
Angol font
USA dollár
USA dollár
SDR
Holland gulden
USA dollár
Új-Zélandi dollár
Norvég korona
USA dollár
USA dollár
Svéd korona
USA dollár
Svájci frank
Angol font
USA dollár
8 000 000 a
4 800 000 a
500 000 000 a
1 000 000 a
33 000 000 a
7 500 000 a
12 000 000 a
25 000 000
55 000 000 a/b
570 000 a
25 000 000 a
55 000 000 a
320 000 a
100 000 000 3 000 000
2 000 000 a
100 000 000
3 000 000 22 000 000 a
18 000 000
200 000 000 alösszeg 8 609 840
4 197 864
11 930 855
29 497 446 6 559 163
2 692 320
21 863 875
48 100 525 883 335
21 863 875
48 100 525
320 000 34 594 265
1 721 998
20 612 228
1 749 110 22 325 265
7 720 790
Algéria
Gabon
Indonézia
Irán
Irak
Kuvait
Líbia
Nigéria
Katar
Szaud-Arábia
Egyesült Arab Emirátusok
Venezuela
10 000 000
500 000 1 250 000
124 750 000
20 000 000
36 000 000
20 000 000
26 000 000
9 000 000
105 500 000 16 500 000
66 000 000
alösszeg 8 745 550
437 278 1 093 194
109 100 736
17 491 100
31 483 980
17 491 100
22 738 430
7 870 995
92 265 553
14 430 158
57 720 630
380 868 704 2 Meghatározott esetekben a szükséges törvényhozási jóváhagyáshoz kötve.
3 A Nemzetközi Valutaalap „Különleges Lehívási Jogok” (SDR), 1976. június 10-i árfolyamon. A valuta SDR-ben való megjelenítése pusztán információs
célt szolgál a Megállapodás 5. Cikke 2. bekezdésének (a) pontja fényében, annak figyelembevételével, hogy a kezdeti hozzájárulások a Megállapodás
4. Cikke 2. bekezdésének (a) pontja értelmében olyan összegben és valutanemben kerülnek befizetésre, amit az érintett Állam határoz meg.
a Három részletben fizetendő.
b Ez az összeg további 3 millió USA dollár felajánlását foglalja magába, melyet az 1977. pénzügyi évben szükséges intézkedések alapján.
c Két részletben fizetendő.
Állam Valutanem Adott valuta összege Megfelelője SDR-ben3 III. Kategória Szabadon átváltható Nem szabadon átváltható
Izrael Kenya Mexikó
Nicaragua
Pakisztán Fülöp-szigetek
Koreai Köztársaság
Románia Sierra Leone
Sri Lanka Szíria
Tájföld
Tunézia
Törökország
Uganda
Tanzánia
Jugoszlávia Argentin peso
Taka (USA dollár
megfelelője)
USA dollár
USA dollár
USA dollár
Egyiptomi font (USA
dollár megfelelője)
USA dollár
Sily
USA dollár
USA dollár
Indiai rúpia (USA
dollár megfelelője)
Izraeli font (USA
dollár megfelelője)
Kenyai shilling (USA
dollár megfelelője)
USA dollár
Cordobas
USA dollar
Pakisztáni rúpia (USA
dollár megfelelője)
USA dollar f
USA dollár
Won (USA dollár
megfelelője)
Román lei (USA dollár
megfelelője)
Leone
USA dollár
Sri Lankai rúpia (USA
dollár megfelelője)
Szír font
USA dollár
Tunéziai dinár
Török líra (USA dollár
megfelelője)
Ugandai shilling
Tanzán shilling
Jugoszláv dinár (USA
dollár megfelelője)
25 000
2 500 000
2 500 000
20 000
500 000
500 000 500 000
100 000
50 000
100 000 200 000
300 000
300 000
alösszeg 8 746
43 728
21 864 87 456
21 864
2 186 388 4 372 775
437 278 43 728
87 456 437 278
87 456 7 836 017 1 499 237
437 278
262 367 1 012 145 2 186 388
131 183 874 555 24 894 437 278
174 911 87 456 874 555 15 497
437 278 111 409 100 621
87 456
20 832
31 056 262 367 9 068 763
Teljes szabadon átváltható 884 853 780
Végösszeg (szabadon és nem szabadon
átváltható)
893 922 543 d Argentína területén elköltendő, az Alap által igényelt javak és szolgáltatások beszerzésére.
e Felhasználható technikai segítségnyújtásra.
f Ebből a felajánlásból 200 000 USA dollár későbbi megerősítés tárgyát képezi, ideértve a fizetés feltételeit és valutanemét. Ennek következményeképp
ez az összeg a „nem szabadon átváltható” oszlopba került.
 1 ,011, 776, 023 USA dollár megfelelője, 1976 június10-i árfolyamon.
II. Függelék A SZAVAZATOK ELOSZTÁSA ÉS A VÉGREHAJTÓ TANÁCS TAGJAINAK MEGVÁLASZTÁSA
1. A Kormányzó Tanács, a jelen Függelék 29. bekezdésében foglalt eljárásainak megfelelően időszakonként határoz
az Alap Tagjai között a helyek és póthelyek elosztásáról, az alábbiak figyelembevételével: (i) az Alap forrásai
mobilizációja erősítésének és védelmének szükségessége; (ii) az említett helyek méltányos földrajzi elosztása; és
(iii) a fejlődő Tagállamok szerepe az Alap irányításában.
2. A szavazatok megoszlása a Végrehajtó Tanácsban. A Végrehajtó Tanács minden tagja jogosult az általa képviselt
összes tag nevében szavazni. Amikor egy tag egy Tagnál többet képvisel, az általa képviselt Tagok szavazatait külön
adhatja le.
3. (a) A Tagállamok listái. A Tagállamokat a jelen Függelék céljaira időről időre A, B és C listába kell sorolni. Az Alaphoz
 való csatlakozáskor egy új Tag meghatározza, hogy mely listában kíván szerepelni, és az adott listába tarozó
Tagokkal egyeztetve, erről megfelelő módon, írásban értesíti az Alap Elnökét. A Tag, abban a listában, amelyhez
tartozik a listába tartozó Tagállamokat képviselő tagok és póttagok minden egyes megválasztásakor úgy
határozhat, hogy visszalép az egyik Tagállami listából és belép egy másik Tagállami listába, az abba tartozó Tagok
jóváhagyásával. Ilyen esetben az érintett Tag köteles írásban tájékoztatni az ilyen változásról az Alap Elnökét, aki
időről időre tájékoztatja az összes Tagot, az összes Tagállami lista összetételéről.
(b) A helyek elosztása a Végrehajtó Tanácsban. A Végrehajtó Tanács tizennyolc (18) tagja és legfeljebb tizennyolc (18)
póttagja az Alap Tagjai közül kerül kiválasztásra vagy kinevezésre, és akik közül:
(i) nyolc (8) tagot, és legfeljebb nyolc (8) póttagot az időről időre összeállított A. listába tartozó Tagállamok
Tagjai közül kell választani vagy kinevezni;
(ii) négy (4) tagot és négy (4) póttagot az időről időre összeállított B. listába tartozó Tagállamok Tagjai közül
kell választani vagy kinevezni;
(iii) hat (6) tagot és hat (6) póttagot az időről időre összeállított C. listába tartozó Tagállamok Tagjai közül kell
választani vagy kinevezni.
4. Eljárások a Végrehajtó Tanács tagjainak megválasztásához. A Végrehajtó Tanács megüresedett helyeire tagok és
póttagok megválasztására vagy kinevezésére vonatkozó eljárások az egyes Tagállami listákba tartozó Tagállamok
megfelelő Tagokra vonatkozó alábbi eljárások:
A) A VÉGREHAJTÓ TANÁCS TAGJAINAK ÉS PÓTTAGJAINAK MEGVÁLASZTÁSA
I. Rész – A Tagállamok A. listája
5. A Végrehajtó Tanácsnak az A. listába tartozó Tagállamokból lévő összes tagja és póttagja három évig tölti be tisztségét.
6. Az A. listába tartozó Tagállamok választó csoportokat képeznek, és az A. listába tartozó Tagállamok és
a választócsoportjaik az egyeztetett eljárások alapján a Végrehajtó Tanácsba kineveznek nyolc tagot és legfeljebb
nyolc póttagot.
7. Módosítások. Az A. listába tartozó Tagállamokat képviselő Kormányzók egyhangú határozattal módosíthatják a jelen
Függelék I. részét (5–6. bekezdések). Más határozat hiányában a módosítás azonnal hatályba lép. Az Alap Elnökét
e Függelék I. részének bármely módosításáról tájékoztatni kell.
II. Rész – A Tagállamok B. Listája
8. A Végrehajtó Tanácsnak a B. listába tartozó Tagállamokból lévő összes tagja és póttagja három évig tölti be tisztségét.
9. A B. listába tartozó Tagok olyan számban képeznek választócsoportokat, amely megegyezik a listára meghatározott
helyek számával, és minden választó csoportot a Végrehajtó Tanácsban egy tag és egy póttag képvisel. Az Alap Elnökét
tájékoztatni kell az egyes választócsoportok összetételéről, és annak minden esetleges változásáról, amelyet
a B. listába tartozó Tagok időről időre végrehajtanak.
10. A B. listába tartozó Tagok meghatározzák azokat az eljárásokat, amelyek a Végrehajtó Tanácsban megüresedett
helyekre a tagok és póttagok megválasztására vagy kinevezésére vonatkoznak és ebből egy példányt átadnak az Alap
Elnökének.
11. Módosítások. E Függelék II. részének rendelkezéseit (8–10. bekezdés) olyan Kormányzók szavazatával lehet
módosítani, akik a B. listába tartozó olyan Tagállamok kétharmadát képviselik, amelyek hozzájárulásai a 4. Cikk
5. bekezdésének (c) pontja szerint a B. listába tartozó összes Tagállam hozzájárulásának hetven (70) százalékát teszik ki.
Az Alap Elnökét tájékoztatni kell e Függelék II. részének bármely módosításáról.
III. Rész – A Tagállamok C. listája
Választások
12. A Végrehajtó Tanácsnak a C. listába tartozó Tagállamokból lévő összes tagja és póttagja három évig tölti be tisztségét.
13. Amennyiben a C. listába tartozó Tagállamok nem határoznak másként, a Végrehajtó Tanács hat (6) tagját és hat (6)
póttagját a C. listába tartozó Tagállamok közül kell választani vagy kinevezni, két (2) tagnak és két (2) póttagnak
az alábbi régiókból kell lennie, ahogyan ezt a Tagállamok C. listájának minden egyes al-listája meghatározza
Afrika (C1. al-lista);
Európa, Ázsia és Csendes-óceáni térség (C2. al-lista); és
Latin-Amerika és a Karibi térség (C3. al-lista).
14. (a) A jelen Függelék 1. és 27. bekezdéseiben foglalt rendelkezések szerint a C. listába tartozó Tagállamok saját
al-listájukba tartozó országok közül két tagot és két póttagot választanak az egész említett al-lista érdekeinek
képviseletére, ideértve legalább egy tagot vagy egy póttagot az adott al-listába tartozó olyan Tagállamok közül,
amelyek a legnagyobb lényeges hozzájárulást teljesítik az Alap erőforrásaihoz.
(b) A C. listába tartozó Tagok bármikor, de nem később, mint az alap erőforrásainak hatodik feltöltésekor,
felülvizsgálhatják a fenti (a) pont rendelkezéseit, figyelembe véve az egyes al-listák tapasztalatát az említett pont
végrehajtásával kapcsolatban, és amennyiben szükséges, módosíthatják azt, figyelembe véve a Kormányzó
Tanács 86/XVIII. határozatában foglalt idevonatkozó elveket.
15. A szavazás először az olyan egyes al-listákból megválasztandó összes tagra történik, ahol üresedés van, és amely helyre
az egyes al-listákba tartozó országok jelölteket állítanak. A C. lista Tagjai között minden egyes helyre szavazás történik.
16. Az összes tag választását követően történik meg a póttagok választása a fenti 15. bekezdés szerinti rendben.
17. A választás az érvényes leadott szavazatok egyszerű többségével történik, a tartózkodások figyelembevétele nélkül.
18. Amennyiben egyetlen jelölt sem éri el az első szavazáskor a fenti 17. bekezdésben meghatározott többséget, további
szavazásokra kerül sor, amelyek mindegyikéből ki kell zárni azt a jelöltet, aki a megelőző szavazás során a legkisebb
számú szavazatot kapta.
19. Azonos számú szavazatok esetén szükség esetén meg kell ismételni a szavazást, és amennyiben a szavazategyenlőség
abban a szavazásban és egy rákövetkező szavazásban is megmarad, a döntést sorshúzással kell meghozni.
20. Amennyiben bármely bekezdésben csak egyetlen egy jelölt van egy üres helyre, a jelöltet megválasztottnak lehet
nyilvánítani, szavazás nélkül, amennyiben egyetlen Kormányzó sem tiltakozik ez ellen.
21. A C. listába tartozó Tagállamok zárt ülésen választják meg, vagy nevezik ki a Végrehajtó Tanács tagjait és póttagjait.
A C. listába tartozó Tagok ezeken az üléseken az elnököt konszenzussal jelölik ki.
22. Az egyes al-listákba tartozó Tagok konszenzussal jelölik ki az érintett al-lista ülésének elnökét.
23. A megválasztott tagok és póttagok nevét meg kell adni az Alap Elnökének, megjelölve minden egyes tag és póttag
szolgálati idejét, és a fő tagok és póttagok listáját.
Szavazás a Végrehajtó Tanácsban
24. A Végrehajtó Tanácsban a szavazatok leadásánál az egyes al-listákba tartozó országok szavazatainak együttes számát
egyenlően kell elosztani az érintett al-listák tagjai között.
Módosítások
25. A jelen Függelék III. részét (12–24. bekezdések) időről időre a C. listába tartozó Tagállamok kétharmados többséggel
módosíthatják. Az Alap Elnökét a jelen Függelék III. részének bármely módosításáról tájékoztatni kell.
B.) AZ A., B. VALAMINT A C. LISTÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
26. Az A., B. és C. listába tartozó Tagállamok által megválasztott vagy kinevezett tagok és póttagok nevét meg kell adni
az Alap Elnökének.
27. A fenti 5–25. bekezdésekben foglalt esetleges ellenkező rendelkezésektől függetlenül, minden egyes választás idején
a Tagállamok listájába tartozó Tagok, vagy egy listán belüli választócsoportok tagjai úgy határozhatnak, hogy
a Végrehajtó Tanács tagjaként vagy póttagjaként meghatározott számú olyan Tagot jelölnek ki, amelyek a listából
a legnagyobb lényeges hozzájárulást teljesítik az Alaphoz, annak érdekében, hogy ösztönözzék a Tagokat az Alap
forrásaihoz való hozzájárulásra. Ilyen esetben, az adott döntés eredményéről az Alap Elnökét írásban kell tájékoztatni.
28. Miután egy új Tagállam csatlakozott a Tagállamok listájához, annak Kormányzója kijelölheti a Tagállam képviseletére
és szavazatainak leadására a Végrehajtó Tanácsnak az adott listába tartozó Tagállamokból lévő tagját, amíg az érintett
listához a Végrehajtó Tanács tagjainak új választására sor nem kerül. Egy ilyen időszak alatt az így kijelölt tagot úgy kell
tekinteni, hogy a Kormányzó megválasztotta vagy kijelölte és a Tagállamot úgy kell tekinteni, hogy csatlakozott annak
a tagnak a választó csoportjához.
29. Az 1–4., 7., 11. és 25–29. bekezdések módosításai. Az 1–4., 7., 11. és 25–29. bekezdésekben foglalt eljárások mindenkor
a Kormányzó Tanács összes szavazatának kétharmados többségével módosíthatóak. Más határozat hiányában
az 1–4., 7., 11. és 25–29. bekezdések bármely módosítása azok elfogadásakor haladéktalanul hatályba lép.
III. Függelék A TAGÁLLAMOK KATEGÓRIÁK SZERINTI BESOROLÁSA AZ 1995. JANUÁRI 26-I ÁLLÁS SZERINT
I. Kategória Ausztrália
Ausztria
Belgium
Kanada
Dánia
Finnország
Franciaország
Németország
Görögország
Írország
Olaszország
Japán Luxemburg
Hollandia
Új-Zéland
Norvégia
Portugália
Spanyolország
Svédország
Svájc
Egyesült Királyság
Egyesült Államok II. Kategória
Algéria
Gabon
Indonézia Irán
Irak
Kuvait Líbiai Arab Köztársaság
Nigéria
Katar
Szaúd-Arábia
Egyesült Arab Emirátusok
Venezuela III. Kategória Afganisztán
Albánia
Angola
Antigua és Barbuda
Argentína
Örményország
Azerbajdzsán
Banglades
Barbados
Belíz
Benin
Bhután
Bolívia
Bosznia és Hercegovina
Botswana
Brazília
Burkina Faso Burundi
Kambodzsa
Kamerun
Zöld-foki Szigetek
Közép-Afrikai Köztársaság
Chad
Chile
Kína
Kolumbia
Comoros-szigetek
Kongó
Cook- szigetek
Costa Rica
Elefántcsontpart
Horvátország
Kuba
Ciprus
Észak-Korea
Dzsibuti
Dominika
Dominikai Köztársaság
Ecuador
Egyiptom
El Salvador
Egyenlítői Guinea
Eritrea
Etiópia
Fidzsi
Gambia
Grúzia
Ghána
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
India
Izrael
Jamaica
Jordánia
Kenya
Kirgizisztán
Laosz
Libanon
Lesotho
Libéria
Madagaszkár
Malawi
Malajzia
Maldív-szigetek
Mali
Málta
Mauritánia
Mauritius
Mexikó
Mongólia
Marokkó
Mozambik
Myanmar
Namíbia
Nepál
Nicaragua
Niger
Omán
Pakisztán
Panama
Pápua Új-Guinea
Paraguay
Peru
Fülöp-szigetek.
Koreai Köztársaság
Románia
Ruanda
Saint Christopher és Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent és
Grenadines
Sao Tome és Principe
Szenegál
Seychelle-szigetek
Sierra Leone
Solomon szigetek
Szomália
Sri Lanka
Szudán
Suriname
Swaziföld
Szíria
Tádzsikisztán
Tanzánia
Tájföld
Macedónia
Togo
Tonga
Trinidad és Tobago
Tunézia
Törökország
Uganda
Uruguay
Vietnám
Nyugat Szamoa
Jemen
Jugoszlávia
Zaire
Zambia
Zimbabwe
” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2–3. § a Megállapodás 13. Cikke 3. bekezdésének (b) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2–3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) A törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az agrárpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1472/2012. (X. 29.) Korm. határozata az Első Világháborús Centenáriumi Emlékbizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a XX. század egyik legfontosabb, a magyar és az egyetemes történelemnek is meghatározó, hatásaiban
legmesszebbre nyúló eseménye, az első világháború kirobbanásának 100. évfordulója alkalmából megrendezésre
kerülő programsorozat, illetve az azt megelőző értelmező- és kutatómunka előkészítésére – a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
30. §-a alapján – javaslattevő, véleményező és tanácsadói tevékenységet ellátó testületeként létrehozza az Első
Világháborús Centenáriumi Emlékbizottságot (a továbbiakban: Emlékbizottság). 2. Az Emlékbizottság
a) kidolgozza az első világháború 100. évfordulója alkalmából a megemlékezések koncepcióját,
b) kidolgozza az első világháborút és a kapcsolódó történelmi eseményeket felidéző, a hősöknek és áldozatoknak
emléket állító programsorozat részletes tervét, c) közreműködik a programsorozat végrehajtásának koordinációjában,
d) figyelemmel követi a programsorozat végrehajtását, e) az illetékes nemzetközi szervekkel és szervezetekkel, valamint a Külügyminisztériummal együttműködve ellátja
az a)–d) pontban meghatározott feladatokat a nemzetközi megemlékezések és programsorozatok
vonatkozásában is. 3. Az Emlékbizottság elnöke a közigazgatási és igazságügyi miniszter.
4. Az Emlékbizottság további tagjai: a) a közigazgatási és igazságügyi miniszter által kijelölt vezető,
b) az emberi erőforrások minisztere által kijelölt vezető,
c) a külügyminiszter által kijelölt vezető, d) a honvédelmi miniszter által kijelölt vezető,
e) a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum parancsnoka.
5. A Kormány az Emlékbizottság tagjának felkéri a XX. Század Intézet főigazgatóját.
6. Az Emlékbizottság elnökét és tagjait az Emlékbizottság munkájában való részvételükért díjazás nem illeti meg.
7. Az Emlékbizottság titkársági feladatainak ellátását a közigazgatási és igazságügyi miniszter a Közép- és Kelet-Európai
Történelem és Társadalom Kutatásért Közalapítvány által fenntartott XX. Század Intézet közreműködésével biztosítja.
8. Az Emlékbizottság működésének a rendjét az Emlékbizottság által elfogadott ügyrend határozza meg.
9. Ez a határozat 2013. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1194/2017. (IV. 10.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzatátcsoportosításokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
a) 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 20. Társadalmi kohéziót erősítő tárcaközi integrációs szociális
programok alcím, 13. Autista otthonok, értelmi sérült és halmozottan fogyatékosokat ellátó lakóotthonok
támogatása jogcímcsoport javára 25,0 millió forint,
b) 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 13. Arany
János-emlékév programjainak támogatása jogcímcsoport javára 41,0 millió forint, valamint
c) 11. Közgyűjtemények cím javára 83,8 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2019. (II. 19.) OGY határozata az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2017. beszámolója elfogadásáról.
Az Országgyűlés az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2017. évi beszámolóját elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1554/2018. (XI. 5.) Korm. határozata a kesznyéteni Sajó-híd felújításának időszakában történő átkelés ideiglenes biztosításáról.
A Kormány, figyelemmel a kesznyéteni Sajó-híd felújítására,
 1. felhívja a honvédelmi minisztert, hogy a Magyar Honvédség a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 36.  § (2)  bekezdés b)  pontja
és 36.  § (3)  bekezdése alapján, a  híd felújításának időtartamára, de legfeljebb 2019. május 31. napjáig pontonhíd
létesítésével és üzemben tartásával, a  közút kezelőjével kötött megállapodás alapján, térítés ellenében, szabad
kapacitásai terhére biztosítson ideiglenes átkelést a Sajó folyón;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert, hogy szükség esetén, honvédelmi érdekből, a  Kormány utólagos
tájékoztatása mellett rendelkezzen az 1. pont szerinti pontonhíd katonai szervezet részére történő igénybevételéről;
3. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti pontonhíd
létesítésével és üzemben tartásával kapcsolatban felmerülő valamennyi kiadás Honvédelmi Minisztérium részére
történő megtérítéséről 114 361 940 forint egyszeri jellegű biztosításával.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
honvédelmi miniszter
Határidő: 2018. november 15. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
261/2010. (III. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Z. Á. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2007. július 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy akik ezt igénylik, vagy aktuálisan, elérhető gyógyszertár hiányában szükségük van rá, azok se
vásárolhassanak semmilyen gyógyszernek minősülő terméket – pl. egyes köhögés, nátha, fájdalom és lázcsillapító,
görcsoldó, bélműködést szabályozó szereket – gyógyszertáron kívül?.”
Az Országos Választási Bizottság 285/2007. (VIII. 23.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 24/2010. (III. 4.) AB számú határozatával
az Országos Választási Bizottság 285/2007. (VIII. 23.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra
utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában azt az álláspontját fogalmazta meg, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt rendelkezésnek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt
kérdés tartalma szerint álkérdés, és nem felel meg az egyértelműség követelményének. A kérdést alkotó tagmondatok
egymáshoz való viszonya és ezért tartalma nem nyilván való („akik ezt igénylik, vagy aktuálisan, elérhető gyógyszertár
hiányában szükségük van rá”, illetve „azok se vásárolhassanak”), megértésüket a gondolatjelek közé beszúrt
(nyelvtanilag hibás, ezért valójában értelmetlen) felsorolás még nehezebbé teszi. Nem állapítható meg továbbá, hogy
pontosan mely személyek gyógyszertáron kívüli gyógyszervásárlásának kizárására irányul a kérdés.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
3/2015. (IV. 30.) SZTNH közleménye a 24. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és a földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2015. május 12. és 13. között Budapesten
megrendezendő 24. Ifjúsági Tudományos és Innovációs Tehetségkutató Verseny kiállításán bemutatásra kerülő
találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott
kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
463/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nánási Illést
2013. november 1. napjától 2016. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
105/2003. (VII. 18.) Korm. rendelete az államháztartási szervek és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, valamint az egyes vállalkozásokon belüli pénzügyi átláthatóságról.
A Kormány az államháztartásról szóló — többször módosított — 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 124. §-a (2) bekezdésének k) és v) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. államháztartási szerv: az államháztartásról szóló
— többször módosított — 1992. évi XXXVIII. törvényben,
valamint az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben meghatározott
költségvetési szerv, ideértve a központi, területi (megyei és
regionális), valamint helyi költségvetési szerveket;
2. az államháztartási szervek meghatározó befolyása: az
államháztartási szervek akkor gyakorolnak meghatározó
befolyást egy vállalkozás felett, ha közvetve vagy közvetlenül
a) a vállalkozás jegyzett tőkéjében többségi részesedésük van;
b) a vállalkozásnál többségi szavazati jogot biztosító
üzletrészeivel, részvényeivel, illetőleg a szavazati jogok
több mint ötven százalékával rendelkeznek; vagy
c) jogosultak a vállalkozás vezető tisztségviselői vagy
felügyelő bizottsági tagjai többségének kijelölésére, megválasztására vagy visszahívására;
3. állami hitelintézet: a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény szerinti az a
hitelintézet, amely felett az államháztartási szerv meghatározó befolyással rendelkezik;
4. elkülönített elszámolások vezetésére kötelezett vállalkozás: az a vállalkozás, amely
a) az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Szerződés (a továbbiakban: Római Szerződés) 86. cikkének
(1) bekezdése szerinti, az állam által nyújtott különleges
vagy kizárólagos jogot élvez, vagy
b) a Római Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújt,
és ezen tevékenységéért bármilyen formában állami támogatást vagy ellentételezést kap, feltéve, hogy más tevékenységet is végez;
5. feldolgozóiparhoz tartozó közvállalkozás: az a közvállalkozás, amely éves árbevételének legalább 50%-a feldolgozóipari tevékenységből származik;
6. kizárólagos jog: az államháztartási szervek által
— jogszabály vagy közigazgatási határozat alapján —
egyetlen vállalkozásnak nyújtott jog, melynek értelmében
meghatározott földrajzi területen a vállalkozás kizárólagosan jogosult valamely szolgáltatás nyújtására vagy tevékenység végzésére;
7. közvállalkozás: az a vállalkozás, amelyre az államháztartási szervek közvetve vagy közvetlenül meghatározó befolyást gyakorolnak;
8. különleges jog: az államháztartási szervek által — jogszabály vagy közigazgatási határozat alapján — meghatározott földrajzi területen belül, előre meghatározott objektív, arányos és diszkriminációmentes feltételek érvényesülése nélküli eljárás során, korlátozott számú vállalkozásnak nyújtott
a) olyan jog, melynek értelmében kettő vagy több vállalkozás jogosult valamely szolgáltatás nyújtására vagy tevékenység végzésére, vagy
b) olyan jog, amely felhatalmaz több egymással versenyző vállalkozást szolgáltatás nyújtására vagy tevékenység
végzésére, vagy
c) olyan előny, amely következtében az adott földrajzi
területen az összes többi vállalkozás nem képes ugyanazt a
szolgáltatást ugyanazon feltételek mellett nyújtani;
9. speciális tevékenység: a Római Szerződés 86. cikkének
(2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása, illetve a kizárólagos és különleges jog alapján való szolgáltatásnyújtás.
A rendelet hatálya 2. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a közvállalkozásokra, valamint,
b) az elkülönített elszámolások vezetésére kötelezett
vállalkozásokra. (2) A rendelet hatálya nem terjed ki az államháztartási
szervek és
a) a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatokra
olyan szolgáltatás tekintetében, amely szolgáltatás nyújtása nem befolyásolja az Európai Unió tagállamai közötti
kereskedelmet;
b) az Európai Unió tagállamainak központi bankjai
közötti pénzügyi kapcsolatokra;
c) az állami hitelintézetek közötti pénzügyi kapcsolatokra az olyan állami pénzeszközök tekintetében, amelyeket az államháztartási szervek szokásos kereskedelmi feltételek mellett helyeztek el;
d) az olyan közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatokra, amelyeknek éves nettó árbevétele a 3. § (1) bekezdésében meghatározott támogatások rendelkezésre bocsátását vagy felhasználását megelőző két üzleti évben nem
érte el a 40 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a
hitelintézetek esetében pedig az éves beszámoló mérlegének mérlegfőösszege nem érte el a 800 millió eurónak
megfelelő forintösszeget.
(3) A rendelet hatálya nem terjed ki az (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott vállalkozásokra, amennyiben
a) az általuk nyújtott szolgáltatás nem befolyásolja az
Európai Unió tagállamai közötti kereskedelmet;
b) a tárgyévet megelőző két üzleti évben
— az éves nettó árbevételük nem érte el a 40 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
— a hitelintézetek esetében az éves beszámoló mérle
gének mérlegfőösszege nem érte el a 800 millió eurónak
megfelelő forintösszeget;
c) az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával való megbízatást, nyílt, átlátható és diszkriminációmentes eljárásban meghatározott időre kapták.
A közvállalkozásokra vonatkozó szabályok 3. § (1) A közvállalkozások belső számvitelükben elkülönítik mindazon támogatásokat, amelyeket az államháztartási
szervek közvetlenül vagy közvetve (más közvállalkozásokon, illetve pénzintézeteken keresztül) juttattak, így különösen:
a) a működési veszteségek pótlását;
b) a tőkejuttatást;
c) a vissza nem térítendő támogatásokat és a kedvezmé
nyes feltételek mellett nyújtott kölcsönöket;
d) az államháztartási szervek által kiszabott pénzügyi
terhek megtérítését. (2) A közvállalkozások külön nyilvántartást vezetnek:
a) az osztalékról vagy az esedékes jutalékról való teljes
vagy részleges lemondás révén nyújtott pénzügyi előnyökről; b) a felhasznált állami pénzeszközök elvárható megtérüléséről való lemondásról.
(3) Az (1)—(2) bekezdésekben meghatározott támogatásokat a közvállalkozások belső számvitelükben, illetve
külön nyilvántartásukban oly módon tartják nyilván, hogy
egyértelműen megállapítható legyen, hogy mely könyvelési
tételek állnak azokkal kapcsolatban, valamint hogy a pénzeszközöket ténylegesen mire használták fel.
A feldolgozóiparhoz tartozó közvállalkozásokra
vonatkozó szabályok 4. §
(1) A feldolgozóipari ágazatban működő azon közvállalkozások, melyek éves nettó árbevétele a tárgyévet megelőző üzleti évben meghaladta a 250 millió eurónak megfelelő
forintösszeget, az üzleti év lezárását követő hat hónapon
belül megküldik a pénzügyminiszternek
a) a közvállalkozás számviteli törvény szerinti éves beszámolóját (amely tartalmazza a mérleget, az eredménykimutatást és a kiegészítő mellékletet),
b) az üzleti jelentést,
c) a számviteli politikát, a vezető tisztségviselők beszá
molóra vonatkozó nyilatkozatait, valamint a közvállalkozás legfőbb szervének határozatait tartalmazó kiegészítő
magyarázatot.
(2) E közvállalkozások az alább felsorolt adatokat is
megküldik, amennyiben ezeket az (1) bekezdésben meghatározott iratok nem tartalmazzák:
a) saját részvény, saját üzletrész, valamint az eltérő tagsági jogokat biztosító részvény vagy üzletrész, továbbá az
átváltoztatható és a jegyzési jogot biztosító kötvény juttatását, részletezve azok nyújtásának feltételeit;
b) a vissza nem térítendő támogatásokat, illetve a
meghatározott feltételek mellett visszatérítendő támogatásokat;
c) bármilyen kölcsön nyújtását a vállalkozásnak, beleértve a tőkeinjekciókra nyújtott technikai hiteleket és előlegeket, a kamatlábak és a kölcsön feltételeinek, valamint
annak a garanciának a megjelölésével, amelyet esetleg a
kölcsönt felvevő vállalkozás adott a kölcsönadónak;
d) az államháztartási szervek által a vállalkozásnak
nyújtott garanciákat a kölcsön finanszírozásának vonatkozásában (részletezve e garanciák feltételeit és az azokért
fizetett bármilyen díjat);
e) a kifizetett osztalékokat és a visszatartott nyereséget;
f) az állami beavatkozás bármilyen formáját, különösen
a közvállalkozás esedékes adósságának, beleértve egyebek
között a kölcsönök, támogatások visszafizetésének, a társasági adók, társadalombiztosítási járulékok, illetve bármely hasonló jellegű közbevétel befizetésének az államháztartási szervek által történő elengedését.
Elkülönített elszámolások vezetésének
kötelezettsége 5. § (1) Az elkülönített elszámolások vezetésére kötelezett
vállalkozások belső számvitelükben elkülönítik a speciális
tevékenységhez kapcsolódó eszközöket és forrásokat, bevételeket és ráfordításokat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott minden eszközt
és forrást, bevételt és ráfordítást a számvitelről szóló 2000.
évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli törvény) szerint
meghatározott számviteli politikában rögzített, egységes és
következetes számviteli elszámolás alapján kell nyilvántartani olyan módon, hogy az egyes tételek speciális tevékenységhez való hozzárendelésének módszere egyértelműen
megállapítható legyen.
A nyilvántartások megőrzésének kötelezettsége,
valamint az azokból származó adatoknak
az Európai Bizottság rendelkezésére bocsátása 6. § (1) A közvállalkozások a 3. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartást, valamint a 3. § (2) bekezdése szerinti külön
nyilvántartást a pénzeszközök rendelkezésre bocsátásától
számított öt évig, illetve — amennyiben a pénzeszközök
tényleges felhasználására egy későbbi üzleti évben kerül
sor — ezen üzleti év végétől számított öt évig megőrzik, és
az Európai Bizottság felhívására — a pénzügyminiszter
útján — annak rendelkezésére bocsátják.
(2) Az elkülönített elszámolások vezetésére kötelezett
vállalkozások az 5. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartást
öt évig megőrzik.
(3) A 4. § (1) bekezdésében meghatározott közvállalkozások nevét és bevételi adatait tartalmazó jegyzéket a pénzügyminiszter minden év március 31-éig megküldi az Európai Bizottságnak.
(4) A 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott adatokat és dokumentumokat a pénzügyminiszter minden év
szeptember 30-éig az Európai Bizottság rendelkezésére
bocsátja.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdés kivételével —
a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő
csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napján lép hatályba.
(2) A 3. § (1) és (2), a 4. § (1) és (2), valamint az 5. §
(2) bekezdése e rendelet kihirdetése napján lép hatályba
azzal, hogy — a rendeletben foglalt kötelezettségek teljesítése végett — a vonatkozó nyilvántartásokat, adatokat és
dokumentumokat a rendelet hatálya alá tartozó vállalkozások a kihirdetést követő üzleti év elejétől kezdődően
vezetik, illetőleg megőrzik.
(3) A pénzügyminiszter e rendeletben meghatározott
feladatait a Pénzügyminisztériumon belül külön szervezeti
egységként működő Támogatásokat Vizsgáló Iroda útján
látja el.
(4) E rendeletben megjelenő euróban meghatározott
összegek forintra történő átszámításakor az adóév utolsó
napján érvényes Magyar Nemzeti Bank által közzétett devizaárfolyam alkalmazandó.
(5) E rendelet az Európai Közösségek alábbi jogszabályaival teljes egészében összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
— a Bizottság 1980. június 25-i 80/723/EGK irányelve
a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, valamint egyes vállalkozások
pénzügyi átláthatóságáról;
— a Bizottság 1993. szeptember 30-i 93/84/EGK irányelve a Bizottság 1980/723/EGK irányelvének módosításáról;
— a Bizottság 2000. július 26-i 2000/52/EK irányelve a
Bizottság 1980/723/EGK irányelvének módosításáról.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2017. (VIII. 7.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján 2017. szeptember 1. napjától 2018. február 28.
napjáig dr. Betlehem Józsefet a  népegészségügyi és egészségügyi rendszer hatékonyságának növelése érdekében
kiterjesztett hatáskörű szakdolgozói ellátási modell fejlesztésének koordinációjáért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a következő tevékenységeket:
a) részt vesz a feladata tekintetében a minisztérium szakmai álláspontjának kialakításában;
b) kapcsolatot tart a feladatkörét érintő intézményekkel és szakmai szervezetekkel;
c) közreműködik az  egészségügyi ágazati szakmai, fejlesztéspolitikai elvek és stratégiák meghatározásában
és  végrehajtásában, a  korszerű ellátási modell (kiterjesztett hatáskörű szakdolgozói szerepkör) nemzetközi
jó  gyakorlattal való összevetésében, a  modell bevezetésével kapcsolatos feladatok előkészítésében,
a  bevezetést követő monitorozásban, a  szükséges képzések összehangolásában és a  kapcsolódó feladatok
ellátásában;
d) részt vesz a fenti tevékenységgel kapcsolatos döntések, jogszabályok szakmai előkészítésében;
e) ellátja az  a)–d)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A  miniszteri biztos a  tevékenységéért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja szerint havi bruttó 373  950 Ft összegű
díjazásra és az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában
meghatározott juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2017. (II. 27.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
3/2012. (II. 22.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 494/2010. (VIII. 4.) OVB határozatának vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezésre irányuló
aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 494/2010. (VIII. 4.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
2010. augusztus 9-én – a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos
Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 494/2010. (VIII. 4.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB
vitatott határozatában megtagadta annak a 2009. augusztus 7-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt az Országos Választási Bizottság – eljárási és működései
szabályait tartalmazó – ügyrendjéről?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a beadványozók 2009. augusztus 7-én – a jelen eljárásban
kifogással támadott OVB határozatban foglaltakkal azonos – aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az OVB-hez
az 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az OVB a 362/2009. (IX. 3.) OVB
határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be.
Az Alkotmánybíróság 126/2010. (VII. 8) AB számú határozatával a 362/2009. (IX. 3.) OVB határozatot megsemmisítette
és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában megállapította, hogy a testületnek benyújtott kifogás alapján
az OVB-nek először arra kellett volna választ adnia, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja kizárja-e a népszavazás tartását az OVB által hitelesített
kérdésben. Az Alkotmánybíróság leszögezte, hogy az Alkotmány említett rendelkezése alapján nem lehet népszavazást
tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó „személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről”.
Az OVB hivatkozott az Alkotmánybíróság – fenti ügyszámú határozatában kifejtett – azon megállapítására is, hogy az
Alkotmánybíróság a 25/2004. (VII. 7) AB határozatában már értelmezte az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontját.
Az OVBh. indokolása szerint az Alkotmánybíróság érvelése alapján az OVB-által hitelesített kérdés alapján a
választópolgároknak olyan, az Országgyűlés által megalkotandó törvény meghozataláról kellene állást foglalniuk,
amely megváltoztatná az OVB eljárására vonatkozó jelenlegi szabályokat. A kérdésre adott válasz közvetlenül ugyan
nem jelenti valamely szerv létrehozását, átalakítását, vagy megszüntetését, azonban a kérdésről tartott eredményes
népszavazás az adott testület eljárási rendjére vonatkozó, a Ve.-ben, az Nsztv.-ben szabályozott hatályos jogi rend
változtatását eredményezheti.
Az OVB az Alkotmánybíróság 126/2010. (VII. 8.) AB határozatában foglaltakra hivatkozással megállapította, hogy a
kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, ezért az Nsztv. 10. § c) pontja alapján
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
A kifogástevők szerint az OVBh. jogszabálysértő. Álláspontjuk szerint a kérdésre egyértelmű igennel vagy nemmel
lehet válaszolni, ezért a kérdés megfogalmazása is megfelel a törvényben foglalt követelményeknek. Úgy vélik
továbbá, hogy nincs olyan jogszabály, amely alapján az OVB-re az alkotmánybírósági határozat tartalmi tekintetben
kötelező lenne. Emellett az OVB hatáskörét – a Ve. 21. § (1) bekezdése szerint – csak a törvénynek alárendelten, nem
pedig az alkotmánybírósági határozatnak megfelelően gyakorolhatja. A kifogástevők az Alkotmánybíróság
„kiterjesztő” értelmezését is kifogásolják, amit a nép közvetlen hatalomgyakorlásának korlátozásaként értelmeznek.
Végül a kifogástevők arra kérik az Alkotmánybíróságot, hogy szerezze be a Magyar Tudományos Akadémia
Nyelvtudományi Intézetének szakvéleményét, mivel az OVB az egyértelműség követelményének való meg nem
felelést bizonyítékkal nem támasztotta alá.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Magyarország Alaptörvénye:
„8. cikk (…)
(3) Nem lehet országos népszavazást tartani (…)
e) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási kérdésről;”
2. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha (…)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, (…)”
3. A Ve. alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„118. § (1) A 130. § (1) bekezdése szerinti jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét követő napon, jogorvoslat
esetén az Alkotmánybíróság hitelesítő határozatot helybenhagyó döntésének a Magyar Közlönyben való közzététele
napján az Országos Választási Iroda vezetője hitelesítési záradékkal látja el az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát.
Az aláírásgyűjtést a hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő ív másolatával lehet megkezdeni.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(…)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
4. A hatályos Ve. rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – a Kúriához címezve – az Országos
Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) A Kúria a kifogást soron kívül bírálja el. A Kúria az Országos Választási Bizottság határozatát helybenhagyja, vagy
azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.”
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatásköre a következő törvényi rendelkezéseken alapul. Az egyes törvények Alaptörvénnyel
összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban: EtAmtv.) 145. § (7) bekezdése a Ve. 130. §-át
úgy módosította, hogy 2012. január 1-jétől az OVB-nak az aláírásgyűjtő ív, illetve a népszavazásra feltett kérdés
hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogás elbírálása a Kúria hatáskörébe tartozik. Az EtAmtv. 145. §
(10) bekezdésével beiktatott Ve. új 156. § (2) bekezdése szerint viszont az EtAmtv. hatálybalépését – 2012. január 1-jét –
megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezéskor hatályos
rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az országos népszavazásnak a Ve. XIII. fejezetében megállapított szabályai közül a Ve. 130. §-ában meghatározott
jogorvoslatra vonatkozó szabályozás annyiban változott, hogy az OVB hitelesítés tárgyában meghozott döntése elleni
kifogást mely szervhez (az Alkotmánybírósághoz vagy a Kúriához) kell benyújtani. A Ve. 156. § (2) bekezdésében
említett „hitelesítés” a Ve. 118. § (1) bekezdése szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítési záradékkal való
ellátásával zárul vagy a jogorvoslati határidő elteltét követő napon, vagy a hitelesítő határozatot helybenhagyó
határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele napján. Mindezek alapján azt, hogy a Ve.-nek melyik – az
EtAmtv.-vel történt módosítás előtti vagy utáni – szabályát kell alkalmazni a jogorvoslati fórum meghatározása
tekintetében, a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének, illetve a népi kezdeményezés iránti kérdés
hitelesítésére való benyújtásának időpontjától tette függővé a jogalkotó. Ezért az OVB-hez 2012. január 1-je előtt
benyújtott, a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívek hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás
elbírálása változatlanul az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik.
2. Az Alkotmánybíróság hatásköre a jelen eljárásban jogorvoslati természetű [63/2002. (XII. 3) AB határozat, ABH 2002,
342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az OVBh. meghozatalát követően a Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezéseiről szóló 2011. december
31-i törvény 31. cikk (3) bekezdése 2012. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényt. Az Alkotmánybíróság az OVBh.-ban, valamint a kifogásban foglaltak
alapján azt vizsgálta, hogy az OVBh. Magyarország Alaptörvényének és az irányadó törvényeknek megfelel-e.
Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdése szerint nem lehet népszavazást tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
személyi és szervezetalakítási kérdésről. Az Alaptörvény idézett rendelkezése szerint ugyanúgy kizárt e tárgykörben
a népszavazás tartása, mint az OVBh. meghozatalakor hatályban volt Alkotmány 28/C. § (5) bekezdése szerint.
3. Az OVB kifogással támadott határozatában megállapította, hogy az országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán feltett kérdés nem felel meg a 126/2010. (VII. 8.), valamint a 25/2004.
(VII. 7.) AB határozatokban foglaltaknak.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak,
ezért a 494/2010. (VIII. 4.) OVB határozatot az abban foglalt indokok, valamint a 126/2010. (VII. 8.) AB határozatban
kifejtettek alapján helybenhagyta.
Mivel az Alkotmánybíróság hatásköre a Ve. 130. §-a alapján jogorvoslati jellegű, ezért az Alkotmánybíróság határozata
köti az OVB-t. Emiatt a kifogástevők azon érvelése, mely szerint az OVB-re nem kötelezőek a kifogással támadott
határozatban hivatkozott alkotmánybírósági határozatok, nem helytálló.
Nem megalapozott a kifogástevők azon érvelése sem, hogy az Alkotmánybíróság értelmezése „kiterjesztő”, amely
a nép hatalomgyakorlását közvetlenül korlátozza.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2012. február 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
456/2018. (X. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csárádi Lászlót
2018. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök