text:
1563/2013. (VIII. 16.) Korm. határozata a balatoni fejlesztések megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A  Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  balatoni fejlesztések megvalósításához 220,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai Fejlesztési Programok alcím,
4. Területfejlesztési célelőirányzat javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 15.
2. A  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról, a  címrend és
egyes kormányhatározatok módosításáról, valamint a  2011. évi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok
felhasználásáról szóló 1223/2012. (VII. 3.) Korm. határozat 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 21. § (6) bekezdése alapján
1405,8 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra azonnal
 elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. november 30.; a XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím,
5. Országos sportági szakszövetségek akadémiai rendszerének kialakításával, továbbá
az  MLSZ utánpótlás-neveléssel összefüggő feladatainak támogatása jogcímcsoport tekintetében
2013. december 31., a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és
fenntartása jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése
jogcím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoporton belül 369,6 millió forint tekintetében
2013. június 30.; a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím,
1. Működési költségvetés előirányzat-csoport tekintetében: 2013. április 30.; a  XI. Miniszterelnökség
fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 10. A  kommunizmus áldozatai emlékmúzeumának
létrehozásához való hozzájárulás alcím tekintetében: 2013. január 31.; a X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet tekintetében 2013. június 30.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2003. VIII. törvény egyes törvények és törvényerejű rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
1. § Az e törvény 1. számú mellékletében felsorolt törvények e törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályukat
vesztik.
2. § Az e törvény 2. számú mellékletében felsorolt törvények és törvényerejű rendeletek e törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályukat vesztik.
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba, és a kihirdetését követő harmadik hónap első
napján hatályát veszti.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
70/2011. (IX. 2.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően a
megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
321/2019. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fodor Évát
a 2019. augusztus 15. napjától 2022. augusztus 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. július 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2006. (XII. 22.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium iratkezelési szabályzatáról és irattári tervéről.
A minisztériumi iratkezelés rendjéről, a hatályos jogszabályokban előírt általános követelmények alapján a következők szerint rendelkezem:
1. § (1) A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.), a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet (továbbiakban: Korm. rendelet) alapján a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium iratkezelési szabályzatát és irattári tervét a jelen utasítás mellékleteként kiadom.
(2) A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szervezeti egységeinek vezetői felelősek azért, hogy a munkatársaik az
iratkezelési szabályzat előírásait megismerjék, és munkavégzésük során alkalmazzák.
Az utasítást az érintettek közvetlenül megkapták, valamint a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium honlapján olvasható.
2. § (1) Ez az utasítás 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium és jogelődei idejében keletkezett iratokra a vonatkozó iratkezelési szabályzat előírásait és irattári tervben meghatározott tételszámokat kell alkalmazni.
(3) Az 1. §-ban meghatározott minisztériumi iratkezelési szabályzatot és irattári tervet a minisztériumi szervezeti egységek vezetői közvetlenül kapják meg, valamint annak tartalmát a minisztériumi intranet hálózaton a „Belső szabályzatok” címszó alatt is elérhetik.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1346/2018. (VII. 26.) Korm. határozata az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja kutatómunkájának támogatására vonatkozó kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
a) egyetért az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja kutatómunkájának támogatásával;
b) az a)  pont szerinti cél érdekében a  2018. szeptember 1. és 2020. augusztus 31-ig tartó időszakban
200 000 000 forint forrást biztosít az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja munkájához;
c) az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja kutatómunkájának támogatása érdekében felhívja
a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2018. évi központi költségvetés keretében 200 000 000 forint
forrásnak a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
4. Év közben jelentkező többletfeladatok kiadásai jogcímcsoport javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
d) az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja kutatómunkájának támogatása érdekében felhívja
a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja
és a Magyar Állam közötti szerződés megkötéséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
e) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy ellenőrizze
ea) az  anyagi támogatás Magyarország számára kiemelt, meghatározott programokhoz kötött
felhasználását,
eb) a programok kormányzaton belüli koordinálását,
ec) az  érintett szakterületekért felelős kormányzati képviselőkből és akadémiai szakértőkből álló
informális munkacsoport felállítását,
ed) a szervezet prágai székhelyű Igazgató Tanácsába történő magyar tag biztosítását, valamint
ee) a Platform évenkénti beszámolási és helyzetjelentési kötelezettségét.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2014. (VIII. 1.) MvM utasítása a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint Kandra Ildikót a  Lakitelek Népfőiskola
épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2014. július 1-jétől 2014. december 31-ig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A  miniszteri biztos feladata a  Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével összefüggő
koordinációs feladatok ellátása, melynek során a miniszteri biztos
a) figyelemmel kíséri a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciójával és fejlesztésével kapcsolatos hazai
és európai uniós források felhasználását,
b) közreműködik a  szükséges forrás biztosításában, amelynek keretében a  miniszteri biztos tesz javaslatot
a Lakitelek Népfőiskola épületeinek rekonstrukciója és fejlesztése fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
c) felügyeli a Lakitelek Népfőiskola épületei rekonstrukciójának és fejlesztésének megvalósítását,
d) képviseli a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  Miniszterelnökséget a  feladatköréhez kapcsolódó
egyeztetéseken, megbeszéléseken.
 (2) A miniszteri biztos a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítésében,
b) gondoskodik az (1) bekezdés szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért – a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján – a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti
helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztos munkáját – a Ksztv. 38. § (10) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az általa kijelölt szakértők segítik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1496/2019. (VIII. 14.) Korm. határozata a 2019-ben Budapesten megrendezésre kerülő 7. FINA Junior Úszó Világbajnokság járművei számára az autóbusz forgalmi sáv használatáról.
1. A  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  2019-ben Budapesten megrendezésre kerülő
7.  FINA Junior Úszó Világbajnokság (a  továbbiakban: Világbajnokság) szervezését a  Magyar Úszó Szövetség
szakmai közreműködésével teljeskörűen ellátó Nemzeti Sportügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
bevonásával – a  Világbajnokság ideje alatt az  autóbusz forgalmi sávon a  közúti közlekedés szabályairól szóló
1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 36. § (8) bekezdés b) pont bf ) alpontja alapján az autóbusz forgalmi sáv
használatára jogosult járműveket kijelölje, és részükre az 1. melléklet szerinti igazolást és matricát kiadja.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 2. Az 1. pont szerinti járművek megjelölésére szolgáló jelzést (matricát), annak a  járművön történő rögzítési módját,
a jelzés viselésére jogosító igazolás tartalmát és használatának ellenőrzését az 1. melléklet tartalmazza.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1618/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján két új közúti határátkelőhely
létrehozásának finanszírozásához 986,4 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVI. Nemzeti Adó- és
Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal igazgatása cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért: Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1400/2015. (VI. 15.) Korm. határozata az egyes ipari területek fejlesztésével kapcsolatos kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy mérjék fel a  már működő ipari és
innovációs területek vonzáskörzetében található, állami tulajdonban lévő ingatlanok körét, amelyek alkalmasak
vagy alkalmassá tehetők az ipari és innovációs területek bővítésére, fejlesztésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
2. felhívja a belügyminisztert, hogy az érintett helyi önkormányzatok közreműködésével mérje fel a már működő ipari
és innovációs területekhez kapcsolódó bővítési, fejlesztési igényeket és terveket,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. augusztus 31. 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot az  ipari és innovációs területek fejlesztésében
történő állami szerepvállalás szervezeti, strukturális kereteinek létrehozására, továbbá az  ipari és innovációs
területekhez kapcsolódó területbővítésre,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
4. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy – a  Nemzeti Befektetési Ügynökség útján – mérje fel
a  Magyarországra betelepülni szándékozó vagy jelenlegi tevékenységét bővíteni szándékozó beruházók igényeit,
ideértve különösen a fejlesztéshez szükséges területigényt és humán-erőforrás igényt.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
157/2018. (XII. 27.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. pont a) alpontja szerinti jogkörömben eljárva a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
Magyar Leventét
1) a Magyar–Brazil Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Marokkói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Mexikói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Tunéziai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Dr. Mikola Istvánt
1) a Magyar–Albán Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Bosznia-Hercegovinai Gazdasági Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Dél-Afrikai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Jordán Gazdasági Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Kuvaiti Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
6) a Magyar–Libanoni Gazdasági Vegyes Bizottság,
7) a Magyar–Macedón Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
8) a Magyar–Montenegrói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
9) a Magyar–Pakisztáni Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Dr. Balogh Csabát
 1) a Magyar–Algériai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
 2) a Magyar–Belorusz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
 3) a Magyar–Fülöp-szigeteki Gazdasági Vegyes Bizottság,
 4) a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
 5) a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
 6) a Magyar–Katari Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
 7) a Magyar–Koszovói Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
 8) a Magyar–Moldovai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
 9) a Magyar–Mongol Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
10) a Magyar–Srí Lanka-i Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
11) a Magyar–Szaúdi Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
12) a Magyar–Üzbég Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
13) a Magyar–Vietnami Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Íjgyártó Istvánt
1) a Magyar–Bahreini Gazdasági Vegyes Bizottság,
Menczer Tamást
1) a Magyar–Hesseni Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Szász Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Dr. Ponevács-Pana Petrát
1) a Magyar–Brandenburgi Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Flamand Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Georgiai Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
4) a Magyar–Türingiai Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Vallon Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem. 2. Ezzel egyidejűleg
Dr. Sztáray Péter Andrást
1) a Magyar–Albán Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Bosznia-Hercegovinai Gazdasági Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Indiai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Koszovói Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Libanoni Gazdasági Vegyes Bizottság,
6) a Magyar–Macedón Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
7) a Magyar–Montenegrói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Menczer Tamást
1) a Magyar–Katari Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Vargha Tamást
1) a Magyar–Algériai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Belorusz Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Georgiai Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság,
Dr. Ponevács-Pana Petrát
1) a Magyar–Brazil Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Mexikói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Moldovai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Üzbég Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
Joó Istvánt
1) a Magyar–Fülöp-szigeteki Gazdasági Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Indonéz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Kenyai Gazdasági és Műszaki Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Mongol Kormányközi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Pakisztáni Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
6) a Magyar–Srí Lanka-i Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
7) a Magyar–Vietnami Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
Kumin Ferencet
1) a Magyar–Brandenburgi Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Flamand Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Hesseni Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Szász Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Türingiai Vegyes Bizottság,
6) a Magyar–Vallon Vegyes Bizottság,
Váradi Lászlót
1) a Magyar–Bahreini Gazdasági Vegyes Bizottság,
2) a Magyar–Dél-Afrikai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
3) a Magyar–Jordán Gazdasági Vegyes Bizottság,
4) a Magyar–Kuvaiti Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
5) a Magyar–Marokkói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
6) a Magyar–Szaúdi Gazdasági Együttműködési Kormányközi Vegyes Bizottság,
7) a Magyar–Tunéziai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozati elnökévé nevezem ki. 3. Ez a határozat 2019. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1871/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a Nemzetközi Fejlesztési Társulás Multilaterális Adósság-elengedési Kezdeményezésének harmadik időszakában való magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország részt vegyen a  Nemzetközi Fejlesztési Társulás (a  továbbiakban: Társulás)
Kormányzótanácsának 211. számú határozata alapján a  Multilaterális Adósság-elengedési Kezdeményezés
(a továbbiakban: Kezdeményezés) harmadik időszakában;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Kezdeményezés harmadik időszakában való részvételhez szükséges
pénzügyi hozzájárulások összegét a  mindenkori központi költségvetésbe tervezze be, és intézkedjen a  szükséges
fizetési kötelezvények kiállításáról, valamint a befizetések végrehajtásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  szükséges nyilatkozatokat Magyarország nevében a  Társulás felé
megtegye.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2008. (VIII. 8.) PM rendelet alapján a Pénzügyi-számviteli ügyintéző szakképesítés, valamint a Vállalkozási ügyintéző szakképesítés és a nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló 27/2012. (VIII. 27.) NGM rendelet alapján a Pénzügyi-számviteli ügyintéző szakképesítés, valamint a Vállalkozási és bérügyintéző szakképesítés 2015/2016-os tan Országos Szakmai Tanulmányi Versenyének (OSZTV) meghirdetéséről.
A számviteli szabályozásért felelős miniszter (nemzetgazdasági miniszter) a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §
(2)  bekezdés h) pontjában, valamint a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 73. § (2) bekezdés h) pontjában kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel a 2015/2016. tanév rendjéről és az egyes oktatást szabályozó miniszteri rendeletek
módosításáról szóló 28/2015. (V. 28.) EMMI rendelet 8. § (4) bekezdésére – a Pénzügyi-számviteli ügyintéző szakképesítések,
továbbá a Vállalkozási ügyintéző, valamint a Vállalkozási és bérügyintéző szakképesítés Országos Szakmai Tanulmányi Versenyeit
a középiskolák szakképzési évfolyamának nappali rendszerű iskolai oktatásában részt vevő tanulói részére a következők szerint
hirdeti meg:
A) A pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló
23/2008. (VIII. 8.) PM rendelet alapján
Pénzügyi-számviteli ügyintéző szakképesítés (OKJ azonosító száma: 52 344 01 0000 00 00)
Elődöntő Döntő 1. Versenyrész
1968-06 Gazdálkodási feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. március 9. 8 óra
2. Versenyrész
1971-06 Számítógépes programcsomag használata
Tevékenység: interaktív
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. március 9. 10 óra
3. Versenyrész
1969-06 Pénzügyi feladatok
Tevékenység: interaktív
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. március 9. 12 óra
1. Versenyrész
1968-06 Gazdálkodási feladatok
Tevékenység: szóbeli
Időtartama: 30 perc (felkészülési idő 15 perc,
válaszadási idő 15 perc)
Időpontja: 2016. április 12. 15 óra
Időpontja: 2016. április 13. 13 óra
2. Versenyrész
1969-06 Pénzügyi feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 180 perc
Időpontja: 2016. április 13. 9 óra
3. Versenyrész
1970-06 Könyvvezetés és beszámolókészítés
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 180 perc
Időpontja: 2016. április 14. 9 óra
Elődöntő Döntő Az elődöntő lebonyolításának helyszíne:
a versenyző iskolája
4. Versenyrész
1969-06 Pénzügyi feladatok
1970-06 Könyvvezetés és beszámolókészítés
Tevékenység: szóbeli
Időtartama: követelménymodulonként 30 perc
(felkészülési idő 15 perc, válaszadási idő 15 perc)
Időpontja: 2016. április 15. 9 óra
A döntő lebonyolításának helyszíne:
Szegedi Szakképzési Centrum
Kőrösy József Gazdasági Szakképző Iskolája
6720 Szeged, Stefánia 14.
Az interaktív versenyfeladatokat a versenyrész befejezését követően azonnal ki kell nyomtatni, és archiválni kell! A verseny szervezésének technikai
részleteire nézve a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) által kiadott és a honlapján megtalálható „Pénzügyi-számviteli ügyintéző
1969-06 Elektronikus adóbevallás”, valamint a „Pénzügyi-számviteli ügyintéző 1971-06 Számítógépes programcsomag” útmutatók az irányadóak.
Vállalkozási ügyintéző szakképesítés (OKJ azonosító száma: 52 344 02 0000 00 00)
Elődöntő Döntő 1. Versenyrész
1968-06 Gazdálkodási feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. március 9. 8 óra
2. Versenyrész
1980-06 Ügyviteli feladatok
Tevékenység: gyakorlati
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. március 9. 10 óra
3. Versenyrész
1969-06 Pénzügyi feladatok
Tevékenység: interaktív
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. március 9. 12 óra
4. Versenyrész
1972-06 Könyvvezetés és pénzforgalmi nyilvántartások
vezetése
Tevékenység: interaktív
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. március 9. 14 óra
1. Versenyrész
1968-06 Gazdálkodási feladatok
Tevékenység: szóbeli
Időtartama: 30 perc (felkészülési idő 15 perc,
válaszadási idő 15 perc)
Időpontja: 2016. április 12. 15 óra
Időpontja: 2016. április 13. 13 óra
2. Versenyrész
1969-06 Pénzügyi feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 180 perc
Időpontja: 2016. április 13. 9 óra
3. Versenyrész
1972-06 Könyvvezetés és pénzforgalmi nyilvántartások
vezetése
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. április 14. 9 óra
4. Versenyrész
1973-06 Munkavállalókkal kapcsolatos feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. április 14. 11 óra
Elődöntő Döntő 5. Versenyrész
1974-06 Üzleti terv készítése
Tevékenység: az NGM által kiadott útmutató alapján
önállóan elkészített projektmunka (záródolgozat)
Az elődöntő lebonyolításának helyszíne:
a versenyző iskolája 5. Versenyrész
1969-06 Pénzügyi feladatok
1974-06 Üzleti terv védése [megadott feltételek alapján
elkészített önálló projektmunka (záródolgozat) védése]
Tevékenység: szóbeli
Időtartama: 30 perc (felkészülési idő 15 perc,
válaszadási idő 15 perc)
Időpontja: 2016. április 14. 13 óra
Időpontja: 2016. április 15. 9 óra
A döntő lebonyolításának helyszíne:
Szegedi Szakképzési Centrum
Kőrösy József Gazdasági Szakképző Iskolája
6720 Szeged, Stefánia 14.
Az interaktív versenyfeladatokat a versenyrész befejezését követően azonnal ki kell nyomtatni, és archiválni kell! A verseny szervezésének technikai
részleteire nézve az NGM honlapján megtalálható „Vállalkozási ügyintéző 1969-06 Elektronikus adóbevallás”, a „Vállalkozási ügyintéző 1972-06
Könyvvezetés és pénzforgalmi nyilvántartás”, valamint a „Vállalkozási ügyintéző 1980-06 Ügyviteli feladatok” útmutatók az irányadóak.
B) A nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 27/2012. (VIII. 27.) NGM rendelet alapján
Pénzügyi-számviteli ügyintéző szakképesítés (OKJ azonosító száma: 54 344 01)
Elődöntő Döntő 1. Versenyfeladat
10147-12 Gazdálkodási feladatok ellátása
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. március 9. 8 óra
2. Versenyfeladat
Számítógépes könyvelés és analitika készítése
Tevékenység: központi gyakorlati
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. március 9. 10 óra
3. Versenyfeladat
Esettanulmány készítése az NGM által kiadott útmutató
alapján
Önálló munka
1. Versenyfeladat
Esettanulmány bemutatása projektismeretek mérésével
Tevékenység: gyakorlati
Időtartama: 20 perc
Időpontja: 2016. április 12. 15 óra
Időpontja: 2016. április 13. 12.30 óra
2. Versenyfeladat
Pénzügyi feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. április 13. 9 óra
3. Versenyfeladat
Könyvvezetés és beszámolókészítés
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 90 perc
Időpontja: 2016. április 14. 9 óra
Elődöntő Döntő Az elődöntő lebonyolításának helyszíne:
a versenyző iskolája
4. Versenyfeladat
Adózási feladatok
Tevékenység: szóbeli
Időtartama: 40 perc (ebből felkészülési idő 30 perc)
Időpontja: 2016. április 14. 12.30 óra
Időpontja: 2016. április 15. 9 óra
A döntő lebonyolításának helyszíne:
Szegedi Szakképzési Centrum
Kőrösy József Gazdasági Szakképző Iskolája
6720 Szeged, Stefánia 14.
A központi gyakorlati versenyfeladatokat a versenyrész befejezését követően azonnal ki kell nyomtatni, és archiválni kell! A verseny szervezésének
technikai részleteire nézve az NGM által kiadott és a honlapján megtalálható Útmutató 54  344 01 Pénzügyi-számviteli ügyintéző szakképesítés
az irányadó.
Vállalkozási és bérügyintéző szakképesítés (OKJ azonosító száma: 54 344 02)
Elődöntő Döntő 1. Versenyfeladat
10152-12 Kis- és középvállalkozások gazdálkodási
feladatai
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. március 9. 8 óra
2. Versenyfeladat
10153-12 Könyvvezetési feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. március 9. 9.15 óra
3. Versenyfeladat
11506-12 Vállalkozásfinanszírozási és adózási feladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. március 9. 10.30 óra
4. Versenyfeladat
Pénzforgalmi nyilvántartások vezetése
Tevékenység: központi gyakorlati
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. március 9. 12 óra
1. Versenyfeladat
Üzleti terv védése
Tevékenység: szóbeli
Időtartama: 15 perc
Időpontja: 2016. április 12. 15 óra
Időpontja: 2016. április 13. 12.30 óra
2. Versenyfeladat
Bérügyi szakfeladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. április 13. 9 óra
3. Versenyfeladat
Társadalombiztosítási szakfeladatok
Tevékenység: írásbeli
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. április 13. 10.30 óra
4. Versenyfeladat
Elektronikus bevallás
Tevékenység: központi gyakorlati
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. április 14. 9.30 óra
Elődöntő Döntő 5. Versenyfeladat
Bérszámfejtési feladat
Tevékenység: központi gyakorlati
Időtartama: 60 perc
Időpontja: 2016. március 9. 13.30 óra
6. Versenyfeladat
Üzleti terv záródolgozat készítése az NGM által kiadott
útmutató alapján
Önálló munka
Az elődöntő lebonyolításának helyszíne:
a versenyző iskolája 5. Versenyfeladat
A munkaerő-gazdálkodás kapcsolódó szakmai
feladatok
Tevékenység: szóbeli
Időtartama: 20 perc (ebből felkészülési idő 10 perc)
Időpontja: 2016. április 14. 12.30 óra
Időpontja: 2016. április 15. 9 óra
A döntő lebonyolításának helyszíne:
Szegedi Szakképzési Centrum
Kőrösy József Gazdasági Szakképző Iskolája
6720 Szeged, Stefánia 14.
A központi gyakorlati versenyfeladatokat a versenyrész befejezését követően azonnal ki kell nyomtatni, és archiválni kell! A verseny szervezésének
technikai részleteire nézve az NGM által kiadott és a honlapján megtalálható Útmutató 54 344 02 Vállalkozási és bérügyintéző szakképesítés az irányadó.
A számviteli szabályozásért felelős miniszter (nemzetgazdasági miniszter) felügyelete alá tartozó 15. Közgazdaság
szakmacsoport Országos Képzési Jegyzékben (a továbbiakban: OKJ) szereplő szakképesítés országos szakmai tanulmányi
versenyeinek Versenyszabályzata a Kormányzati Portálról tölthető le (www.penzugyiszakkepzes.kormany.hu).
A verseny nevezési díja (kivéve a SZAKKÉPZÉSI CENTRUM tagintézmények tanulói): 3500 Ft/fő, amelyet a versenyzőt
küldő iskola a versenyekre nevezett tanulók létszámának megfelelően a versenyköltségek részbeni fedezésére fizet
meg az alábbi címre és számlaszámára:
Szegedi Szakképzési Centrum 062103
6725 Szeged, Kálvária sgt. 84–86.
Szegedi Szakképzési Centrum Kincstári bankszámlaszám: 10028007-00335450-00000000
Intézménykód: 062103
Közlemény rovat: OSZTV 062103
A nevezések beérkezésének határideje: 2016. február 9. (kedd).
Nevezni kizárólag a jelen felhívás 1. mellékleteként, 2. mellékleteként, 3. mellékleteként, illetve 4. mellékleteként
megjelent Nevezési lapon lehet.
A nevezéseket a Nemzetgazdasági Minisztérium Számviteli és Felügyeleti Főosztály/Felügyeleti Osztályára
(Nemzetgazdasági Minisztérium, 1051 Budapest, József nádor tér 2–4. vagy a 1369 Budapest, Postafiók 481 címre)
postai úton kell megküldeni.
A borítékra kérjük írják rá: „OSZTV 2016”
A verseny megszervezésével és a lebonyolítással kapcsolatos feladatok koordinálását a Nemzetgazdasági Minisztérium
jelzett szakmai szervezeti egysége látja el.
A versennyel kapcsolatban további felvilágosítást ad: Deákné Kelemen Ildikó vezető főtanácsos, Nemzetgazdasági
Minisztérium Felügyeleti Osztálya (tel.: 06-1/795-3599, e-mail: ildiko.kelemen.deakne@ngm.gov.hu).
A versenyekkel kapcsolatos tájékoztatást a Nemzetgazdasági Minisztérium a kormányzati portálon a következő
helyen teszi közzé: www.penzugyiszakkepzes.kormany.hu
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
5/2015. (III. 18.) GVH utasítása az igazgatási szolgáltatási díjból származó, valamint a perköltség-bevételek felhasználásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 24. pontjában
foglalt tárgykörben − figyelemmel a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
33/A. § (3) bekezdésében foglaltakra – az igazgatási szolgáltatási díjból származó, valamint a perköltség-bevételek felhasználásának
rendjét az alábbiak szerint szabályozom:
1. Az igazgatási szolgáltatási díjból származó bevételek felhasználása
1. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díjból származó bevételeket a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) működési
költségvetésén belül elsősorban az alábbi jogcímeken felmerült kiadások finanszírozására kell felhasználni:
a) a Hivatal eljárásainak lefolytatása során felmerült költség megelőlegezése és megfizetése, függetlenül
a költségviselőtől, b) a Hivatalt terhelő, jogerős bírósági döntésben megítélt perköltség megfizetése,
c) a Hivatal eljárásaival összefüggésben keletkező követelések és az  ezekkel kapcsolatban felmerülő fizetési
kötelezettségek teljesítésére, végrehajtására, illetve behajtására vonatkozóan külön normatív utasításban
meghatározottak szerint a követelés felszámolási eljárás keretében történő érvényesítése során a követelésnek
a  felszámoló általi nyilvántartásba vétele céljából a  felszámolást elrendelő bíróság gazdasági hivatala által
kezelt elkülönített számlára fizetendő összeg megfizetése,
d) a versenykultúra fejlesztésével kapcsolatos feladatok, valamint az OECD-GVH Budapesti Versenyügyi Regionális
Oktatási Központ (ROK) tevékenységéhez kapcsolódó személyi juttatások,
e) jogszabály alapján fizetendő eseti jellegű kiadások,
f ) a Hivatal éves célkitűzéseinek megvalósításhoz kapcsolódó kiadások,
g) a Hivatal nemzetközi kapcsolataiból adódó feladatok kiadásai,
h) a Hivatal munkaerő-utánpótlásának biztosítása céljából a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek,
valamint a  gyermek gondozását, illetve a  családtag ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának
elősegítéséről, továbbá az  ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény 1.  § (2)  bekezdés
6. pontja szerinti ösztöndíjas foglalkoztatott foglalkoztatásához kapcsolódó munkáltatói kiadások (ösztöndíj
és egyéb juttatások, valamint ezek munkáltatói közterhei).
(2) Az igazgatási szolgáltatási díjból származó bevételek összegéről, valamint a  tervezett előirányzat-felhasználások
alakulásáról a  Költségvetési Iroda feljegyzésben tájékoztatja az  elnököt, kérve az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 35.  § (1) bekezdése szerinti előzetes engedélyét
a  többletbevételként befolyt összegek kiadási előirányzatként történő meghatározásáról az  (1)  bekezdésben
meghatározott jogcímekre figyelemmel.
(3) A Költségvetési Iroda az elnök döntése alapján három napon belül végrehajtja az előirányzat-módosítást.
2. A perköltség-bevételek felhasználása 2. § (1) Ezen utasítás alkalmazásában perköltség: a vizsgáló vagy az eljáró versenytanács döntésének bírósági felülvizsgálata
– ideértve a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 43/H. §
(10) bekezdése szerinti jogorvoslati eljárást is – során felmerült, a bíróság által ekként megállapított, a Hivatal részére
megfizetendő költség.
(2) A Hivatal részére teljesítendő, jogerős bírósági döntésben megítélt perköltség megfizetését a  Hivatal Magyar
Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlája javára történő átutalással kell kérni.
(3) A befolyt perköltség felhasználására az 1. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
3. Záró rendelkezések 3. § (1) Ez az utasítás 2015. március 15-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az igazgatási szolgáltatási díjból származó, valamint a perköltség-bevételek felhasználásának rendjéről
szóló 5/Eln./2012. [6/2012. (III. 1.) GVH] utasítás. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1824/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0001 azonosító számú („Nyugat-dunántúli Regionális Hulladékgazdálkodási Program” című) projekt támogatási összege növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0001 azonosító számú, „Nyugat-dunántúli Regionális
Hulladékgazdálkodási Program” című projekt támogatásának nettó 838 298 131 forinttal történő növelését,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – módosításához.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1113/2016. (III. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0004 azonosító számú („Szolgáltatási színvonal javítás a 80-as számú vasútvonalon” című) projekt finanszírozásának megváltozásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0004 azonosító számú, „Szolgáltatási színvonal javítás a  80-as számú
vasútvonalon” című projekt (a  továbbiakban: nagyprojekt) összköltségének 440  453  074 forinttal történő
csökkentésével,
b) a nagyprojekt szakaszolásának visszavonásával, és a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) forrásai terhére el nem számolható költségei megtérítésével a  Magyarország 2016.  évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény a XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 7. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 8. Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő
támogatása jogcímcsoport terhére,
c) a nagyprojekt forrásszerkezetének módosításával az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a nagyprojekt támogatási szerződésének módosításához az 1. pont szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2016. március 31.
 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a nagyprojekt 1. pontban foglaltak alapján átdolgozott
támogatási kérelmének Európai Bizottsághoz történő ismételt benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. visszavonja a  Közlekedés Operatív Program 2., 4. és 5. prioritása keretében megvalósuló projektek
forrásszerkezetének módosításról szóló 2000/2015. (XII. 28.) Korm. határozat 1.  mellékletében foglalt táblázat
13. sorát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
132/2013. (VIII. 7.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. július 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a  hitelesített népszavazási kezdeményezések
aláírásgyűjtő ívei, elektronikus formában is aláírhatóak legyenek?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikke tartalmazza az  országos népszavazásra
vonatkozó alapvető rendelkezéseket. Az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés c)  pontja szerint nem lehet országos
népszavazást tartani az  országgyűlési képviselők, a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint
az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy – mivel egy eredményes és érvényes népszavazás esetén
a  választójogi törvények módosítása válna szükségessé – a  feltett kérdés tiltott tárgykörre vonatkozik, így
a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Eredményes népszavazás esetén az  Országgyűlés köteles az  eredményes népszavazásból következő döntéseket
meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye
alapján az  Országgyűlés – az  akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e
jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben szereplő „elektronikus formában” kifejezés nem
egyértelmű. Az  Országgyűlés jogalkotási kötelezettsége teljesítéséhez ugyanis annak eldöntésére is szükség
lenne, hogy az elektronikus aláírást a választópolgár milyen körülmények között (pl. otthon számítógép előtt, vagy
aláírásgyűjtő aktivista előtt elektronikus eszközön vagy pl. a választási irodában elektronikus eszközön) adja le.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontján, választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. §
(1) bekezdés c) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a régi Ve. 117. § (1) bekezdésén,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás
az  1990.  évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1256/2017. (V. 10.) Korm. határozata a nemzeti ünnepek, valamint a kiemelt fontosságú rendezvények előkészítésének és lebonyolításának rendjéről.
A Kormány Magyarország nemzeti ünnepei és a kiemelt fontosságú rendezvények (a továbbiakban együtt: nemzeti rendezvény)
előkészítésére és lebonyolítására az érintett miniszterek feladatait a következők szerint határozza meg:
 1. A nemzeti rendezvények előkészítésére és lebonyolítására e határozatot
a) Magyarország nemzeti ünnepei
aa) az 1848/49-es Forradalom és Szabadságharc Évfordulója, március 15-e,
ab) az államalapítás és az Államalapító Szent István ünnepe, augusztus 20-a,
ac) az 1956-os Forradalom és Szabadságharc Emléknapja, október 23-a,
b) a kiemelt fontosságú rendezvények
ba) a Magyarországi Németek Elhurcolásának és Elűzetésének Emléknapja, január 19-e,
bb) a Kommunizmus Áldozatainak Emléknapja, február 25-e,
bc) a Holocaust Magyarországi Áldozatainak Emléknapja, április 16-a,
bd) a Magyar Hősök Emlékünnepe, május utolsó vasárnapja,
be) a Nemzeti Összetartozás Napja, június 4-e,
bf ) Nagy Imre és mártírtársai újratemetésének Emléknapja, június 16-a,
bg) a Nándorfehérvári Diadal Emléknapja, július 22-e,
bh) az Aradi Vértanúk Emléknapja, október 6-a,
bi) a Nemzeti Gyász Emléknapja, november 4-e,
bj) a Szovjetunióba hurcolt magyar politikai rabok és kényszermunkások Emléknapja, november 25-e,
bk) Magyarország karácsonya, valamint
bl) előre meg nem határozott, a  2.  pont e)  alpontja alapján kiemelt fontosságú rendezvénnyé
minősített rendezvények
tekintetében kell alkalmazni. 2. A nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter) feladata a nemzeti rendezvények tekintetében:
a) a rendezvény koncepciójának kidolgozása,
b) a rendezvény hatósági és kiemelt intézményi koordinációjának irányítása,
c) a teljes körű lakossági kommunikáció kidolgozása és irányítása,
d) a közszolgálati médiával való kapcsolattartás irányítása,
e) az előre meg nem határozott rendezvények kiemelt fontosságú rendezvénnyé minősítéséről történő döntés,
amelyet a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MTÜ Zrt.)
bevonásával alakít ki, és amely országos jelentőségű, eseti jellegű, év közben keletkezett, ezért előre nem
tervezhető rendezvényre vonatkozhat.
3. A  miniszter – az  5.  pontban megjelölt miniszterekkel együttműködve – az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 13.  § (2)  bekezdésében foglalt költségvetési tervek összeállításával egyidejűleg javaslatot tesz
a Kormány számára a nemzeti rendezvények éves koncepciójára.
4. A  miniszter a  jóváhagyott koncepció alapján a  nemzeti rendezvény lebonyolításáról, a  soron következő nemzeti
rendezvény megrendezésének részletes programjáról, a  feladatok és a  tervezett költségek megosztásáról jelentés
formájában tájékoztatja a Kormányt.
5. A miniszter az e határozat szerinti feladatait a feladatkörében érintett miniszterrel együttműködve látja el, amelynek
keretében
a) a  honvédelmi miniszter felel a  Magyar Honvédség közreműködéséért a  nemzeti rendezvényeken
a szárazföldi, a légi és a vízi bemutatókon történő közreműködés, illetve azok biztosítása során,
b) a  miniszterelnök kabinetfőnöke felel a  miniszterelnök és a  Kormány körüli állami protokoll teendők
ellátásáért és a  külföldi államfők, kormányfők fogadásáért, valamint gondoskodik a  köztársasági elnök,
a miniszterelnök és az Országgyűlés elnöke tájékoztatásáról,
c) a  belügyminiszter felel az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv rendezvénybiztosítási
(közlekedési és közrendvédelmi) feladatokat ellátó és díszelgő egységeinek, a  katasztrófavédelem,
a  Terrorelhárítási Központ, a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat és az  Alkotmányvédelmi Hivatal szerveinek
rendezvénnyel kapcsolatos közreműködéséért, a  rendezvények biztosítási tervének elkészítéséért és azok
végrehajtásáért,
d) a külgazdasági és külügyminiszter felel a diplomáciai protokoll feladatok ellátásáért,
e) az  emberi erőforrások minisztere felel az  egészségügyi szervek közreműködéséért és az  egészségügyi
biztosításért,
f ) a földművelésügyi miniszter felel az Országos Meteorológiai Szolgálat közreműködéséért.
6. A miniszter az egyes nemzeti rendezvények keretében
a) felel a nemzeti rendezvények Kormány által jóváhagyott programjának a jogszabályok, a közjogi szervezetszabályozó
eszközök, valamint a hatósági előírások szerinti előkészítéséért és biztonságos megvalósításáért,
b) dönt a programok nem biztonsági okokból, valamint az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető rendkívüli
körülmény és más elháríthatatlan ok esetén a  rendezvény helyszínének, programpontjainak módosításáról,
valamint
c) felel – az  érintett szervek feladat- és hatáskörének sérelme nélkül – biztonsági okokból a  rendezvény
elhalasztására vagy megszakítására irányuló döntés meghozataláért.
7. A  miniszter a  6.  pontban felsorolt tevékenységek elősegítése és támogatása érdekében irányítja az  5.  pontban
megjelölt miniszterek által delegált tagokból álló Tárcaközi Koordináló Munkacsoport (a  továbbiakban: TKM)
tevékenységét.
8. A  miniszter a  TKM munkacsoportjaként működteti az  Operatív Törzset (a  továbbiakban: OT), amely a  nemzeti
rendezvények szervezett és biztonságos lebonyolításával kapcsolatos feladatokat látja el.
9. Az  OT-t a  miniszter által – az  MTÜ Zrt. véleményének kikérésével – kijelölt személy irányítja. Az  OT irányítójának
megkeresése alapján a  nemzeti rendezvények szervezésével kapcsolatos feladatok szakszerű ellátásához
szervezetek képviselői is részt vesznek az OT munkájában. Az OT működésének rendjét az OT első ülésén határozza
meg.
10. Az OT elsődleges feladata az előkészítés folyamán a biztonsági szempontok konzultatív és kooperatív figyelemmel
kísérése, a nemzeti rendezvényekkel kapcsolatban elkészített biztonsági terv, közlekedési terv és egészségügyi terv
szakmai véleményezése legkésőbb a  nemzeti rendezvényt megelőző 15. napig, és azoknak az  OT irányítója által
történő jóváhagyása.
11. A nemzeti ünnepekhez kapcsolódó rendezvények teljes időtartama alatt – a kiemelt fontosságú rendezvényeknél
szükség esetén – az OT a rendezvények biztonságos lebonyolítása érdekében – a miniszter által kijelölt – Központi
Bázis helyén ülésezik.
12. Az OT tagjai – a Központi Bázis helyén – folyamatosan figyelemmel kísérik a nemzeti rendezvények lebonyolítását
és amennyiben a körülmények gondos mérlegelése alapján azt szükségesnek látják, az OT irányítójának javaslatot
tesznek az  élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető rendkívüli körülmény és más elháríthatatlan ok esetén
a program egyes elemeinek vagy egészének elhalasztására, illetve megszakítására.
13. A  miniszter gondoskodik arról, hogy a  nemzeti rendezvények szervezését, valamint a  műszaki, művészeti,
produkciós, logisztikai, feladatainak előkészítését és lebonyolítását, illetve a  biztosítás koordinációját, valamint
a 2. pont c) alpontjában meghatározott feladatok lebonyolítását az MTÜ Zrt. vagy a  tulajdonosi joggyakorlása alá
tartozó Hungarofest Nemzeti Rendezvényszervező Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság lássa el.
14. Az  5.  pontban megjelölt miniszterek az  5.  pontban meghatározott feladataik ellátásához szükséges költségvetési
forrásokat az általuk vezetett minisztérium fejezetében tervezik és biztosítják.
15. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 16. A Kormány felhívja a minisztert, hogy a nemzeti rendezvények 2017-es éves koncepcióját az MTÜ Zrt. bevonásával
vizsgálja felül és az  abban szükséges módosításokat 2017. május 31. napjáig jóváhagyás céljából terjessze
a Kormány elé.
17. Hatályát veszti a  nemzeti ünnepek, valamint a  kiemelt fontosságú rendezvények előkészítésének és
lebonyolításának rendjéről szóló 1432/2014. (VII. 31.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
308/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
példaértékű orvosi pályafutása, a  Somogy Megye Tüdő- és Szívkórházának vezetőjeként végzett kimagasló
színvonalú munkája, valamint a Magyar Egészségügyi Társaság megalapítása és irányítása során végzett áldozatos
tevékenysége elismeréseként
dr. Andrásofszky Barna, a Magyar Egészségügyi Társaság alapítója és örökös elnöke részére,
az irányítástechnika, az  élettani folyamatok méréses meghatározása, számítógépes szimulációja és identifikációja,
valamint a  magyarországi orvosbiológiai mérnökképzés területén elért nemzetközileg is kiemelkedő elméleti és
gyakorlati hasznosságú oktatási és kutatási eredményei és iskolateremtő tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Benyó Zoltán, a  műszaki tudomány doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Villamosmérnöki és Informatikai Karának professor emeritusa részére,
több évtizedes, példaértékű elhivatottsággal végzett bírói tevékenysége elismeréseként
dr. Demeter Ferencné nyugalmazott kúriai tanácselnök részére,
a nemzeti emlékezetpolitika, a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelme, továbbá az  1956-os forradalom
és szabadságharc hagyományának továbbadása érdekében hosszú időn át végzett, kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
dr. Gedai István, a  Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság elnökhelyettese, a  Magyar Nemzeti Múzeum
nyugalmazott főigazgatója részére,
több évtizedes, kimagasló színvonalon végzett bírói tevékenysége, valamint példamutató életpályája
elismeréseként
dr. Hildenbrandné dr. Balogh Olga, az Országos Bírósági Hivatal főosztályvezetője, címzetes táblabíró részére,
a magyar és a világirodalom klasszikus szerepei kimagasló mesterségbeli tudással és művészi átéléssel megformált
alakításainak elismeréseként
Huszti Péter Kossuth- és Jászai Mari-díjas színművész, rendező, érdemes és kiváló művész, a  Magyar Művészeti
Akadémia rendes tagja részére,
több évtizedes, példaértékű balettmesteri és koreográfusasszisztensi munkája elismeréseként
Kaszás Ildikó balettmester, érdemes művész részére,
a magyar kórusművészetet gazdagító, rendkívül szuggesztív, népzenei és népköltészeti ihletésű zeneszerzői
életműve, valamint a Magyar Rádió népzenei rovatának vezetőjeként hosszú éveken keresztül végzett, a népzenei
értékeket közkinccsé tevő és népszerűsítő munkája elismeréseként
Kocsár Miklós Kossuth-díjas zeneszerző, érdemes művész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a hazai felsőfokú közlekedési szakmai képzés nemzetközi szinten is kimagasló színvonalának megteremtése
érdekében végzett több évtizedes oktatói, kutatói, valamint oktatásszervezői tevékenysége elismeréseként
Kövesné dr. Gilicze Éva Széchenyi-díjas közlekedésmérnök, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti
Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Közlekedésmérnöki és Járműmérnöki Karának professor emeritusa
részére,
több évtizedes kimagasló igazságügyi, bírói tevékenysége, valamint példamutató életútja elismeréseként
dr. Sopovné dr. Bachmann Katalin nyugalmazott tanácselnök, bírósági tanácsos részére,
Magyarország nemzetközi vízügyi kapcsolatainak előmozdítása érdekében, különösen a  2013. évi Budapesti Víz
Világtalálkozó megszervezésében és lebonyolításában végzett önzetlen munkája elismeréseként
dr. Szöllősi-Nagy András, a műszaki tudomány doktora, az UNESCO-IHE Institute for Water Education rektora részére,
a magyar egyházi felsőoktatás színvonalának hazai és nemzetközi elismertetése, valamint a  kánonjog területén
végzett kimagasló tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Szuromi Szabolcs, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem rektora részére,
a debreceni differenciálgeometriai iskola hazai és nemzetközi ismertségének és elismertségének növelése
érdekében végzett munkája, példamutató tudományos életútja, valamint kimagasló tudományszervező
tevékenysége elismeréseként
dr. Tamássy Lajos, a  matematikai tudomány doktora, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai
Karának professor emeritusa részére,
a magyar teniszsportág területén sportolóként és sportvezetőként nyújtott kimagasló teljesítménye elismeréseként
Taróczy Balázs wimbledoni bajnok, háromszoros világbajnok és Európa-bajnok teniszező, az  Európai Nemzetközi
Tenisz Szövetség Junior Bizottságának tagja részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharcban történő példamutató hazafias szerepvállalása, valamint
hagyományőrző közéleti tevékenysége elismeréseként
Tóth Károly, a Balatonfelvidéki Radetzky Huszár Egyesület hagyományőrző huszárkapitánya részére,
kiemelkedő oktatói munkája, példaértékű szakmai pályafutása, valamint jelentős társadalmi tevékenysége
elismeréseként
dr. Virágh Pál jogász, ügyvéd, a Magyar Jogász Egylet Hajdú-Bihar Megyei Szervezetének volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; az Európai Unió iraki polgári válságkezelési missziójának vezetőjeként végzett, az  iraki és az  európai partnerek
legmagasabb szintű elismerését kiváltó, valamint Magyarország nemzetközi hírnevét öregbítő vezetői, válságkezelői
és kapcsolatteremtő munkája elismeréseként
dr. Huszár László büntetés-végrehajtási dandártábornok, büntetés-végrehajtási főtanácsos, a  Büntetés-végrehajtás
Országos Parancsnoksága Tudományos Tanácsának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
296/B/2010. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: 1. Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952. III. törvény 99. § (2) bekezdése, a büntetőeljárásról szóló 1998. XIX. törvény 70. § (7) bekezdése, valamint az 548. § (5) bekezdése, továbbá a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. CXL. törvény 79. § (2) bekezdése, illetve a postai szolgáltatások ellátásáról és minőségi követelményeiről szóló 79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 29. §-a és 30. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság az Alkotmány egyes rendelkezései közötti ellentét megállapítására irányuló indítványt,
valamint egyebekben az indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a polgári perrendtartásról szóló 1952.
évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 99. § (2) bekezdése,
a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 70. § (7) bekezdése, valamint az 548. §
(5) bekezdése, továbbá a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 79. § (2) bekezdése,
végül pedig a postai szolgáltatások ellátásáról és minőségi
követelményeiről szóló 79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó szabályai (29. §, 30. §) alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését kérte utólagos normakontroll indítvány keretében az Alkotmánybíróságtól. Indokolásában előadta, hogy a kézbesítési vélelem ellenére
számos esetben előfordulhat, hogy a címzett az iratot nem
kapja kézhez (nem tartózkodik otthon, a postás az értesítőt
nem állítja ki, vagy nem helyezi a postaládába, a postaládát
eltulajdonították, stb.). Álláspontja szerint „minden jogi
cselekménynek a minden kétséget kizáró bizonyosságon
kell alapulnia”, azonban mivel a fenti jogszabályok ezzel
ellentétesek, ezért azok az Alkotmány 2. § (1) bekezdését
sértik. Emellett az indítványozó az Alkotmány 8. §-át, az
56. §-át, az 57. § (1) és (5) bekezdését, valamint a 64. §-át
is felsorolta az indítványában, azonban nem indokolta
meg, hogy e rendelkezéseket is sértenék a támadott eljárási
jogszabályhelyek.
Utalt arra is, hogy álláspontja szerint ellentét van az Alkotmány 13. §-a és a 70/I. § között, mert ha az adózónak
nincs elegendő jövedelme a megszerzett vagyontárgy utáni újbóli adó megfizetésére, akkor az állam jogosulttá válik „az Alkotmány 13. §-ával védett vagyontárgy Alkotmány 70/I. §-a alapján történő eltulajdonítására, elrablására”. Mindezekre tekintettel a támadott rendelkezések megsemmisítését és az Alkotmány megjelölt rendelkezései között vélt ellentmondás feloldását kérte.
Az indítványozó mindezek mellett az általános forgalmi
adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban:
Áfatv.) 82. § (2) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítását és megsemmisítését is kérte. Az Alkotmánybíróság az Áfatv. támadott rendelkezésének alkotmányossági vizsgálatát – az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009. január, 3.) 28. §-ának (2) bekezdése alapján – elkülönítette,
és azt külön határozatban bírálta el.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„70/I. § Minden természetes személy, jogi személy és
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelően a közterhekhez hozzájárulni.”
2. A Pp.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezése:
„99. § (2) A postai úton megküldött bírósági iratokat a
kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni, ha a címzett az átvételt megtagadta. Ha a kézbesítés azért volt eredménytelen, mert a címzett az iratot nem
vette át (az a bírósághoz nem kereste jelzéssel érkezett
vissza), az iratot – az ellenkező bizonyításáig – a postai
kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik
munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.”
3. A Be.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezései:
„70. § (7) A kézbesítési bizonyítvánnyal (tértive
vénnyel) feladott hivatalos iratot a kézbesítés második
megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni, ha a kézbesítés azért volt eredménytelen, mert a címzett az iratot nem vette át.”
„548. § (5) Ha a vádlott részére a tárgyalás mellőzésével
hozott végzést nem lehetett kézbesíteni a bíróság az ügy
tárgyalásának kitűzése iránt intézkedik.”
4. A Ket.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezése:
„79. § (2) Ha az irat a hatósághoz nem kereste jelzéssel
érkezik vissza, az iratot – az ellenkező bizonyításig – a
postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő
ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.”
5. Az R.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezései:
„A hivatalos irat kézbesítésére vonatkozó külön sza
bályok
29. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató a hivatalos irat
kézbesítését kétszer kísérli meg.
(2) Amennyiben az első kézbesítési kísérlet nem veze
tett eredményre, az egyetemes postai szolgáltató – kivéve,
ha a kézbesítés a (7) bekezdésben meghatározott ok miatt
sikertelen – a hivatalos irat érkezéséről és a kézbesítés
megkísérléséről a címzett részére a feladó által meghatározott jelzésű értesítést hagy hátra, a küldeményt az értesítőben megjelölt helyen a jogosult átvevő rendelkezésére tartja, és a kézbesítést a sikertelen kézbesítés napját követő
ötödik munkanapon újból megkísérli.
(3) A második kézbesítési kísérlet sikertelensége esetén
az egyetemes postai szolgáltató a címzettnek a tértivevényen megjelölt, a 3. számú melléklet szerinti értesítést
hagyja hátra. Az értesítésben meg kell jelölni azt a postai
szolgáltatóhelyet és azt az időtartamot, ahol és amely időtartamon belül a címzett a hivatalos iratot átveheti.
(4) Az egyetemes postai szolgáltató a hivatalos iratot a
második kézbesítési kísérlet napját követő öt munkanapig
köteles az átvételre kijelölt postai szolgáltatóhelyen tartani.
(5) Az értesítőben megjelölt – a (4) bekezdésben említett – átvételi határidő eredménytelen elteltét követően a
postai szolgáltató a hivatalos iratot a tértivevényen feltüntetett nem kereste jelzéssel a feladónak visszaküldi.
(…)
30. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató a címzett elté
rő rendelkezése esetén is köteles a hivatalos iratot a címzett – utánküldés szolgáltatás igénylése során tudomására
jutott – új címére továbbítani.
(…)” III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta meg,
hogy a Pp., a Be., a Ket, és az R. támadott rendelkezései,
azaz a kézbesítési vélelem szabályai sértik-e a jogbiztonság követelményét.
1.1. Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt megállapítja,
hogy az R. a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó külön szabályokról, a kézbesítés menetéről szól, magáról a
kézbesítési vélelemről azonban nem rendelkezik, azt a Pp.,
a Be., valamint a Ket. szabályai tartalmazzák. A Be. 548. §
(5) bekezdése szintén nem tartalmaz a kézbesítési vélelemre vonatkozó szabályt, hanem arról szól, hogy
amennyiben a vádlott részére a tárgyalás mellőzésével hozott végzést nem lehetett kézbesíteni, a bíróság az ügy tárgyalásának kitűzése iránt intézkedik. Ezért az indítványozó azon hivatkozása, hogy a Be. 548. § (5) bekezdése, valamint az R. 29. §-a és 30. §-a, a kézbesítési vélelem alkalmazása miatt az Alkotmány 2. § (1) bekezdését sértik, nem
megalapozott. Így a Be. és az R. támadott szabálya és a
jogbiztonság követelményét előíró szabály között az indítványozó által állított indokból alkotmányos összefüggés
nincs. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az
érdemi alkotmányossági összefüggés hiánya az indítvány
elutasítását eredményezi [698/B/1990. AB határozat,
ABH 1991, 716–717.; 108/B/1992. AB határozat, ABH
1994, 523–524.; 19/2004. (V. 26.) AB határozat, ABH
2004, 321, 343.], ezért az Alkotmánybíróság az indítványt
ebben a tekintetben elutasította.
1.2. Ezt követően az eljárási törvényekkel szemben előterjesztett indítványi elemeket vizsgálta meg az Alkotmánybíróság.
A kézbesítési vélelem alkotmányosságát a 46/2003.
(X. 16.) AB határozat már vizsgálta és a vizsgálat időpontjában hatályos szabályok tekintetében megállapította,
hogy „a jogalkotó alkotmányellenes helyzetet idézett elő
azzal a mulasztásával, hogy nem szabályozta az erre irányuló törvényekben és más jogszabályokban a hivatalos
irat postai kézbesítéséhez fűződő, bírósági és más hatósági
eljárásban általánosan érvényesülő vélelem megdöntésének lehetőségét” (ABH 2003, 488.). E határozatában az
Alkotmánybíróság kimondta azt is, hogy önmagában a
kézbesítési vélelem alkalmazása nem ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, ugyanakkor hangsúlyozta: „a
postai kézbesítésre vonatkozó eljárási szabályoknak ki
kell zárniuk annak lehetőségét, hogy a tudomásszerzést
követően az eljárás alá vont személy az ellenérdekű fél
jogérvényesítési lehetőségét a postai kézbesítések sorozatos vitássá tételével, rosszhiszemű pervitellel nehezítse el,
az eljárás ésszerű időn belül történő befejezését akadályozva” (ABH 2003, 488, 501.). A vizsgált szabályokkal
kapcsolatban leszögezte, hogy „a »tudomásszerzés garantáltsága«, a megdönthetetlen kézbesítési vélelem a jogkövetkezmények feltétlen alkalmazásakor esetenként, kivételesen, hiányozhat” (ABH 2003, 488, 503.). Emiatt a bírói
úthoz és a jogorvoslathoz való alapjog érvényesüléséhez
szükséges egyes jogszabályi rendelkezések hiányát állapította meg az Alkotmánybíróság.
E határozatot követően a jogalkotó az indítványozó által
támadott jogszabályokba beépítette a kézbesítési vélelem
megdöntésének lehetőségét, mellyel kiküszöbölte az Alkotmánybíróság által megállapított mulasztást. Ezáltal a
címzetteknek lehetősége nyílik arra, hogy a kézbesítés
megtörténtére vonatkozó vélelmet megdöntsék.
Mivel önmagában a kézbesítési vélelem – amennyiben
annak megdönthetősége biztosított – nem sérti a jogbiztonság követelményét, ezért nem megalapozott azon indít
ványozói hivatkozás, hogy „a jogi cselekményeknek a
minden kétséget kizáró bizonyosságon kell alapulniuk”.
A kézbesítési vélelem megdöntési lehetőségének biztosítása pontosan arra szolgál, hogy az indítványozó által felsorolt esetekben (pl. a címzett az iratot azért nem kapta
kézhez, mert nem tartózkodott otthon és a postás az értesítőt nem állította ki, vagy nem helyezte a postaládába, illetve a postaládát eltulajdonították) hivatkozhasson a címzett
a kézbesítés meg nem történtére, vagy szabálytalan voltára.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a tekintetben is elutasította.
1.3. Az indítványozó az eljárási törvényekkel összefüggésben az Alkotmány 8. §-át, az 56. §-át, az 57. § (1) és
(5) bekezdését, valamint a 64. §-át is felsorolta, azonban
nem indokolta meg, hogy e rendelkezéseket is sértenék a
támadott eljárási jogszabályhelyek.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el, mely kérelemben három
feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint
azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint indokolás hiányában az indítvány – tartalmi követelményeknek meg nem felelő volta miatt – érdemben nem bírálható el, ezért azt az Alkotmánybíróság visszautasítja [18/1993. (III. 19.) AB határozat, ABH 1993, 161, 171.].
Az Alkotmánybíróság az indítvány ezen részével összefüggésben megállapította, hogy az indítványozó nem indokolta meg, hogy a Pp., a Be., vagy a Ket. rendelkezései az
Alkotmány említett szabályait mennyiben sértenék, ezért
az indítvány érdemben nem bírálható el, így azt az Alkotmánybíróság – mint érdemi vizsgálatra alkalmatlant –
visszautasította.
2. Végül az indítványozó azt sérelmezte, hogy az Alkotmány 13. §-a és 70/I. §-a ellentétben áll egymással, és ennek a vélt ellentmondásnak a feloldását kérte.
Az Alkotmány alkotmányossági vizsgálata – mint ahogyan azt az Alkotmánybíróság pl. a 290/B/2002. AB határozatában (ABH 2008, 1863, 1868.) kifejtette – fogalmilag
kizárt, ebből következően az Alkotmányon belüli vélt
vagy valós ellentmondás feloldására az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre. Az Alkotmánybíróság hatásköre a
törvénybe vagy az alacsonyabb szintű jogforrásba foglalt
jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének vagy nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálatára terjed ki. Az Alkotmánybíróság nem vizsgálhatja felül, és nem semmisítheti meg az Alkotmány egyetlen rendelkezését sem [ld. 23/1994.
(IV. 29.) AB határozat, ABH 1994, 375, 376.; 293/B/1994.
AB végzés, ABH 1994, 862.]. Az Alkotmánybíróság
minderre tekintettel az alkotmányi rendelkezések közötti
ellentmondás megállapítására irányuló indítványt az Ügyrend 29. §-ának b) pontjára figyelemmel – visszautasította.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1263/2012. (VII. 26.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a mindennapos testnevelés
bevezetésével összefüggő oktatási (továbbképzési) feladatok végrehajtása és sporteszköz-beszerzések érdekében
összesen 500 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 4. Közoktatási feladatok támogatása alcím, 29. Közoktatás speciális feladatainak
támogatása jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. pont szerinti oktatási és beszerzési feladatok lezárását követően
készítsen jelentést a Kormány számára azok lebonyolításáról, tapasztalatairól.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. január 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök