text:
6/2013. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasítása a honvéd altiszt-jelölt állomány ruházati ellátásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya az MH Altiszti Akadémia
(a továbbiakban: MH AA) állományába tartozó honvéd altiszt-jelöltekre (a továbbiakban: igényjogosult), valamint
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) érintett szervezeteire terjed ki.
2. Az igényjogosultat a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 229/M. §
(1) bekezdése és 229/V §-a alapján a természetbeni ellátás
keretében térítésmentes ruházati ellátás illeti meg.
3. Az igényjogosultat az altiszt-jelölti szolgálati viszony
létesítésétől a jogviszony megszűnésének időtartamáig a
természetbeni ellátás keretében ágyfelszereléssel, valamint
a) az alapfelkészítés ideje alatt: próbaidős honvéd altiszt-jelölti alapfelszereléssel,
b) az alapfelkészítést követően: honvéd altiszt-jelölti
alapfelszereléssel térítésmentesen kell ellátni.
4. A próbaidős honvéd altiszt-jelölti alapfelszerelés és a
honvéd altiszt-jelölti alapfelszerelés cikkeit a szakutasítás
1–2. mellékletének 4. és 5. oszlopa, az ágyfelszerelésről
szóló kimutatást a 3. melléklet tartalmazza.
5. Az igényjogosultat a 3. pontban meghatározott mérethelyes alapfelszereléssel, továbbá ágyfelszereléssel az
MH AA az egység ruházati raktár készletéből látja el.
6. Az MH AA az I. félévet követő szakirány választás
után az MH AA 2. számú Szakképzőcsoport állományába
áthelyezett igényjogosultat honvéd altiszt-jelölti alapfelszereléssel adja át az MH 86. Szolnok Helikopter Bázisnak
(a továbbiakban: MH 86. SZHB). Az MH AA 2. számú
Szakképzőcsoport igényjogosultjainak repülőszerelő hadi- (gyakorló-) öltözettel való ellátásáért az MH 86. SZHB
felelős.
7. Az ágyfelszerelés biztosításáért, valamint a ruházati
cikkek és felszerelések rendszeres tisztításáért az MH AA
2. számú Szakképzőcsoport állományába áthelyezett
igényjogosultak esetében az MH 86. SZHB, minden más
esetben az MH AA, (a továbbiakban együttesen: ellátó) felelős. A szolgáltatások igénybevételének gyakoriságát az
általános higiéniai és esztétikai követelmények határozzák
meg. Biztosítani kell, hogy az öltözetek tiszták, jól karbantartottak legyenek, az elszennyeződött ruházati cikkek
cseréje szükséglet szerint történjen.
8. A honvéd altiszt-jelölti szolgálati jogviszony teljes
időtartama alatt az ellátónak gondoskodni kell az igényjogosult részére kiadott ruházati cikkek és felszerelések, valamint az ágyfelszerelés szükséglet és igény szerinti utánpótlásáról és cseréjéről.
9. Az MH AA az igényjogosult kiképzéséhez elengedhetetlen kiegészítő hadfelszerelési cikkeket az egység ruházati raktár készletéből biztosítja.
10. A testtel érintkező fehérnemű, valamint a sportruházat tisztításáról az igényjogosult egyénileg, saját mosószer
biztosítása mellett köteles gondoskodni.
11. Az ellátó részére a ruházati szakanyagok utánpótlása az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban:
MH LEK) készletéből, a jóváhagyott pénzkerete terhére
történik.
12. Az igényjogosult alapfelszerelésénél és a cikkek
utánpótlásánál, cseréjénél a következő főbb elveket kell
betartani:
a) felsőruházat esetében: a készlettől függően használatba még nem vett (a továbbiakban: I-es értékcsoportú)
vagy használt, de rendeltetésszerű használatra alkalmas
(a továbbiakban: II-es értékcsoportú), kifogástalan állapotban levő ruházatot kell kiadni;
b) lábbeli esetében: lehetőség szerint I-es értékcsoportban kell biztosítani. Használt lábbeli csak karbanhelyezett
és fertőtlenített állapotban adható ki;
c) egyéb cikkek esetében: készletek összetételétől függően I-es vagy II-es értékcsoportban adhatók ki;
d) kiképzési feladatok végrehajtására a hadi- (gyakorló-) öltözetet II-es értékcsoportban kell kiadni.
13. Az igényjogosult részére biztosított alapfelszerelést
és ágyfelszerelést a Részletes Felszerelési Könyvben történő bejegyzéssel kell személyhez kötni.
14. Az igényjogosult részére testtel érintkező fehérnemű, valamint tusoló papucs vásárlására évente egy alkalommal, az éves ruházati illetménynorma alapján meghatározott készpénzt kell kifizetni.
15. Az igényjogosult a részére biztosított alapfelszerelés cikkeit a honvéd altiszt-jelölti szolgálati viszony teljes
időtartama alatt a rendeltetésüknek megfelelően használja,
a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzata (Ált/25) által előírtaknak megfelelően viseli, továbbá megőrzéséről,
karbantartásáról gondoskodik.
16. Az ellátó parancsnok (a továbbiakban: parancsnok)
szabályozza az igényjogosultnál lévő alapfelszerelési cikkek tárolásának rendjét, valamint biztosítja a megőrzés
tárgyi és anyagi feltételeit.
17. Az igényjogosult alapfelszerelésének meglétét – a
parancsnok terve szerint – legalább kéthavonta tételesen
ellenőrizni kell.
18. Az igényjogosult ruházatában és felszerelésében a
honvéd altiszt-jelölti szolgálati jogviszony teljes időtartama alatt keletkezett hiányokat a káreljárás megkezdésével
egyidejűleg az ellátónak azonnal pótolni kell.
19. Az igényjogosultnál a ruházati szakanyagokban és a
felszerelésekben keletkezett kár összegének megállapításakor – tekintettel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés alapján tartalékos katonai szolgálatot teljesítők kártérítési felelősségének egyes szabályairól szóló 18/2006.
(VI. 27.) HM rendelet 4. § (1) bekezdésének b) pontja előírásaira –, az éves ruházati gazdálkodási árjegyzékben
meghatározott általános forgalmi adóval növelt ár 50%-át,
szándékos károkozás esetén 100%-át kell figyelembe venni, illetve alkalmazni.
20. A honvéd altiszt-jelölti jogviszony megszűnését követően az ellátónak az igényjogosult részére biztosított ruházati szakanyagokat, a saját tulajdonba kerülő cikkek kivételével be kell vonnia. Az MH 86. SZHB a bevont és
tisztított ruházati szakanyagokat, a repülőszerelő hadi(gyakorló-) öltözet kivételével az MH AA-nak átadja.
21. A honvéd altiszt-jelölti jogviszony megszűnését követően hivatásos vagy szerződéses állományba vett, felavatott altiszt részére, az állományba vételt megelőzően
– szakmai végzettségének megfelelően, első beosztásától
függően, a haderőnemi és fegyvernemi sajátosságokat figyelembe véve – az MH AA-nak csökkentett altiszti
alapfelszerelést kell kiadni és alapfelszerelési ruházati
utalványfüzetet kell biztosítani. Az utalványfüzetben az
éves ruházati illetménynormában meghatározott illetményt kell jóváírni, és azt – utalványszelvény kiemelése
mellett – az ellátás összegével kell csökkenteni, továbbá a
kiállításra jogosult által hitelesíteni. Az illetménycsökkentés során az éves ruházati gazdálkodási árjegyzékben meghatározott általános forgalmi adóval növelt árat a cikk értékcsoportjának megfelelően kell alkalmazni.
22. A 21. pont szerinti ellátás során az alábbi alapelveket kell figyelembe venni és alkalmazni:
a) ejtőernyős, mélységi- és csapatfelderítő, tűzszerész,
hadihajós első beosztásba kerülő igényjogosult ejtőernyős (1. melléklet 7. oszlop),
b) repülőszerelő első beosztásba kerülő igényjogosult
repülőszerelő (1. melléklet 8. oszlop),
c) repülőhajózó, repülésirányító, légvédelmi tüzér, légvédelmi lokátoros és meteorológus első beosztásba kerülő
igényjogosult légierő (1. melléklet 9. oszlop),
d) az a)-c) alpontokban fel nem sorolt igényjogosult általános (1. melléklet 6. oszlop),
típusú egyenruházatot visel.
23. Az MH AA parancsnok javaslatára a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal Hadfelszerelési Igazgatóság
hadtáp osztályvezető minden év május 31-ig megállapítja
a honvéd altiszt-jelölti alapfelszerelésből az igényjogosult
részére ruházati utalványfüzet terhére átadható ruházati
termékek körét és elszámolási egységárait.
24. Az MH AA-nak az utalványfüzetből kiemelt utalványszelvényekkel, tulajdonba adás esetén az ESZKÖZ
utalványok másolatával az utalványfüzet kiadását követő
30 napon belül kell elszámolni az MH LEK felé.
25. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2006. (IK 8.) IRM utasítása az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Céginformáció-igénybevételi Szabályzatáról.
Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium (a továbbiakban: IRM) dolgozói, valamint szerződéses partnerei által igénybe vehető céginformációkról és azok igénybevételének rendjéről a következő utasítást adom ki:
1. § Az igénybe vehető céginformációkat és az igénybevétel
rendjét jelen utasítás mellékletét képező Céginformációigénybevételi Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat)
szerint határozom meg.
2. § A Szabályzatot az érintettek közvetlenül kapják meg.
3. § Jelen utasítás kiadásával egyidejűleg elrendelem a céginformáció igénybevételére jogosult dolgozók hozzáférési
jogosultságának – szervezeti egységek vezetői – által történő haladéktalan felülvizsgálatát, és a Szabályzat szerinti
engedélyek beszerzését. Amennyiben jelen utasítás hatályba lépésekor hozzáférési jogosultsággal rendelkező
dolgozó, illetve szerződés partner a Szabályzat szerinti
igénybevétel rendje alapján kiadható engedélyt az utasítás
hatályba lépésétől számított 15 munkanapon belül nem
küldi meg a Cégszolgálat vezetője részére, a nyilvántartásból törölni kell.
4. § Ez az utasítás 2006. augusztus 15. napján lép hatályba.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
350/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kárpáti Magdolna Ildikót 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2017. (II. 28.) KKM rendelete a külképviseletek besorolásáról, valamint a tartós külszolgálaton lévőknek járó deviza-alapilletmény és költségtérítés kiszámításának részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a  tartós külszolgálatról szóló 2016.  évi LXXIII.  törvény 59.  § (2)  bekezdés e), f ) és k)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 85.  § 3.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteire, a  nemzetközi szervezetek mellett működő
állandó képviseleteire, Magyarország kereskedelmi képviseleteire (a  továbbiakban együtt: külképviselet), továbbá
az oda kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre terjed ki.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére, továbbá az  oda
kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre.
2. § (1) A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény szerinti,
a) az  Egyesült Nemzetek Szervezete által utoljára közzétett szorzószámok figyelembevételével megállapított
deviza-alapilletményeket,
b) a  külképviselet élhetőségi besorolása és külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helye szerinti
deviza-illetménypótlékok mértékét, valamint
c) a költségtérítés-szorzókat
az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A  külképviselet külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helye, valamint élhetőségi besorolása tekintetében
az 1. melléklet összesített, külképviseleti besorolási szorzót állapít meg.
3. § Ez a rendelet 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezettek
tekintetében is megfelelően alkalmazni kell.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
123/2017. (VI. 7.) Korm. rendelete az egyházi és nem állami szociális fenntartóknál dolgozók részére a 2017. évben kifizetésre kerülő minimálbér és garantált bérminimum támogatásáról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 75. § (1) bekezdés a) pontjában, a 8. §
tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés g) pontjában, valamint
a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  § (1)  bekezdés s)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A minimálbér és garantált bérminimum támogatásának szabályai
1. § (1) A  szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt vagy szolgáltatást fenntartó egyházi
jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi
jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó, ha
a) a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 41.  § (1)  bekezdésében
foglaltak alapján állami támogatásban részesül,
b) a  támogató szolgáltatás és a  közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről szóló 191/2008. (VII. 30.)
Korm.  rendelet alapján támogatásban részesül, és érvényes támogatási szerződéssel rendelkezik arra
az időszakra, amelyre támogatást igényel, vagy
c) család- és gyermekjóléti szolgáltatás ellátására valamely települési önkormányzattal 2017-re érvényes
–  a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Szt.)
120–122.  §-a, illetve a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény
(a  továbbiakban: Gyvt.) 97.  §-a szerinti – ellátási szerződéssel rendelkezik, az  érvényességének időtartama
alatt
[az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: nem állami szociális fenntartó] a kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 430/2016. (XII. 15.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés
a) pontja, illetve 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, 2017. január 1-jétől alkalmazandó minimálbér, illetve garantált
bérminimum (a továbbiakban: 2017. évi minimálbér, illetve garantált bérminimum) kifizetéséhez és annak szociális
hozzájárulási adójához kapcsolódóan az e rendeletben meghatározottak szerint támogatásra jogosult.
(2) A támogatás a minimálbér és a garantált bérminimum 2017. január 1-jétől történt emelkedése miatt
a) az alapbér, valamint az ahhoz kapcsolódó szociális hozzájárulási adó tekintetében, továbbá
b) a  Munka Törvénykönyvéről szóló 2012.  évi I.  törvény 140., 141. és 142.  §-a, a  Gyvt. 15.  § (10)  bekezdése és
az Szt. 94/L. § (6) bekezdése szerinti bérpótlékok, valamint az azokhoz kapcsolódó szociális hozzájárulási adó
tekintetében
keletkezett, ténylegesen felmerülő bérköltségtöbblet kifizetéséhez vehető igénybe azzal, hogy figyelembe kell
venni a 2016. évi alapbér mértékéhez kapcsolódó, 2017. évi szociális hozzájárulási adó megtakarítást.
(3) A  nem állami szociális fenntartó a  támogatásra az  után a  minimálbér, illetve garantált bérminimum emelésben
érintett foglalkoztatott után jogosult, aki után 2017.  évre a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi
XXXIII.  törvénynek a  szociális, valamint a  gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról
szóló 257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet 15/A. §-a szerinti szociális ágazati összevont pótlékra, vagy 15/B. §-a szerinti
bölcsődei pótlékra tekintettel támogatást vesz igénybe. Minimálbér-, illetve garantáltbérminimum-emelésben
érintettnek tekintendő az  a  foglalkoztatott, akinél 2017. január 1-jével alapbéremelést kellett végrehajtani
annak érdekében, hogy alapbére megfeleljen a  2017.  évi minimálbér, illetve garantált bérminimum összegének.
Nem tekinthető minimálbér-, illetve garantáltbérminimum-emelésben érintettnek az  a  foglalkoztatott, akinek
a  2016 decemberében hatályos munkaszerződése szerinti alapbére a  2017.  évi minimálbért, illetve garantált
bérminimumot meghaladta, abban az  esetben sem, ha besorolása alapján minimálbérben, illetve garantált
bérminimumban részesülne.
2. § (1) Az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti támogatás (a  továbbiakban: alapbérhez nyújtott támogatás) kizárólag
a 2017. január – 2017. november havi foglalkoztatással összefüggésben kifizetett bérköltségtöbblethez használható
fel. A támogatás terhére más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
(2) Az alapbérhez nyújtott támogatás felhasználásának határideje: 2017. december 31.
3. § Az 1.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti támogatás az  egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti
és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok állami támogatásáról szóló 489/2013. (XII. 18.)
Korm.  rendelet (a  továbbiakban: Átr.) szerinti működési támogatással (a  továbbiakban: működési támogatás) való
elszámolás során a  2017. január – 2017. november havi foglalkoztatással összefüggésben érvényesíthető az  1.  §
(3)  bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő foglalkoztatott tekintetében a  2017.  évi szociális hozzájárulási adó
megtakarítás figyelembevételével.
4. § A Magyar Államkincstár Átr. szerint illetékes igazgatósága (a továbbiakban: igazgatóság)
a) a  szociális ágazati összevont pótlékhoz, illetve a  bölcsődei pótlékhoz nyújtott támogatás összegét
megállapító határozatában foglalt mutatószámok és
b) az 1. melléklet szerinti összeg
alapulvételével, 2017. július 31-éig a  nem állami szociális fenntartóknak járó, központi költségvetésről szóló
törvényben biztosított támogatás megállapításáról szóló határozat módosításával dönt az  alapbérhez nyújtott
támogatásként kifizetendő 2017. január – 2017. augusztus havi foglalkoztatással összefüggő támogatásról.
5. § (1) A nem állami szociális fenntartó 2017. augusztus 21-éig a 2. mellékletben foglalt adatlap szerinti adatszolgáltatást
teljesít az  igazgatóság részére a 2017. január – 2017. július havi foglalkoztatásra tekintettel az alapbérhez nyújtott
támogatásként e rendelet szerint általa elszámolható bérköltségtöbbletről. Az adatszolgáltatást engedélyesenként
és fenntartói összesítővel kell benyújtani.
(2) Az elszámolható bérköltségtöbblet kiszámítása során
a) az  érintett foglalkoztatott 2016 decemberében hatályos munkaszerződése szerinti alapbérének a  2016.  évi
minimálbért, illetve garantált bérminimumot meghaladó összegét, továbbá
b) a  szociális hozzájárulási adó mértékének 2017 januárjától történt csökkentéséből adódó megtakarításként
az érintett foglalkoztatott 2016 decemberében hatályos munkaszerződése szerinti alapbérének 5%-át
le kell vonni a bérköltségtöbblet összegéből.
(3) Az igazgatóság a 2. melléklet szerinti adatszolgáltatásban foglaltak alapján a nem állami szociális fenntartóknak járó,
központi költségvetésről szóló törvényben biztosított támogatás megállapításáról szóló határozat módosításával
2017. szeptember 30-áig dönt a  2017. január – 2017. november havi alapbérhez nyújtott támogatás összegéről.
A támogatás összege az adatszolgáltatásban szereplő havi átlagos összeg tizenegy hónapra, illetve nem teljes éves
működés esetén a működés hónapjaira vetített összege.
6. § (1) Az  alapbérhez nyújtott támogatás folyósítására az  e  rendeletben foglalt eltérésekkel az  Átr. rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A 2017. január – 2017. július havi foglalkoztatással összefüggő, alapbérhez nyújtott támogatás a 2017. augusztusban
folyósított működési támogatással egyidejűleg kerül folyósításra a nem állami szociális fenntartó részére.
(3) A  2017. augusztus havi foglalkoztatással összefüggő, alapbérhez nyújtott támogatás 2017 szeptemberében kerül
folyósításra a nem állami szociális fenntartó részére.
(4) A  nem állami szociális fenntartó adatszolgáltatását követően, az  5.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően
megállapított, 2017. január – 2017. november havi alapbérhez nyújtott támogatás, illetve a  (2) és (3)  bekezdés
szerint 2017. január – 2017. augusztus hónapra folyósított támogatás különbségének összegét a 2017. októberben,
novemberben és decemberben folyósított működési támogatással egyidejűleg, egyenlő részletekben kell
folyósítani, illetve levonni.
7. § Az adatszolgáltatási határidő elmulasztása esetén a  2017. szeptember – 2017. november havi foglalkoztatással
összefüggő, alapbérhez nyújtott támogatás folyósítása a  6.  § (4)  bekezdésében foglaltaktól eltérően a  2017.  évi
működési támogatással való elszámolás során, annak szabályai szerint történik.
8. § A nem állami szociális fenntartó részére nyújtott támogatás elszámolására, ellenőrzésére, visszafizetésére
az Átr. rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § (1) Az Átr. 33. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  igazgatóság a  fenntartó részére 2017.  év február, március, április, május, június és július hónapban
a  támogatást megállapító határozatban foglalt, az adott hónapra vonatkozó működési támogatási összegen felül,
annak 50%-át előzetesen folyósítja. Az  igazgatóság a  2017. február–július hónapokban előzetesen folyósított
támogatási összeget havi egyenlő részletekben a 2017. augusztus–december hónapokban folyósítandó támogatási
összegből vonja le.”
(2) Az Átr. 33. § (4) bekezdésében a „szeptember 30-át” szövegrész helyébe a „december 31-ét” szöveg lép.
11. § Hatályát veszti az Átr. 33. § (3) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
125/2017. (III. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Litkei-Szabó Anita Gizellát
2017. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
345/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Balajthy Dóra Ágnest 2018. augusztus 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2017. (XI. 23.) MNB rendelete a pénztárak és a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya az  önkéntes nyugdíjpénztárra, az  önkéntes kölcsönös egészségpénztárra (a  továbbiakban:
egészségpénztár), az  önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztárra (a  továbbiakban: önsegélyező pénztár),
az  önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztárra (a  továbbiakban: egészség- és önsegélyező
pénztár), a  magánnyugdíjpénztárra és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre (a  továbbiakban együtt:
adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a  továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az  önkéntes nyugdíjpénztár – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre napi, negyedéves, éves és eseti felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A felszámolás alatt álló önkéntes nyugdíjpénztár a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában
a  felszámolás megkezdését megelőző nappal mint fordulónappal negyedéves felügyeleti jelentést készít, amelyet
a fordulónapot követő 30 munkanapon belül küld meg az MNB részére. A felszámolás időtartama alatt az önkéntes
nyugdíjpénztár negyedéves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(3) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
4. § (1) Az  egészségpénztár, az  önsegélyező pénztár, valamint az  egészség- és önsegélyező pénztár – a  (2)  bekezdésben
foglalt kivétellel – a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves és
éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  felszámolás alatt álló egészségpénztár, önsegélyező pénztár, valamint egészség- és önsegélyező pénztár
a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában a  felszámolás megkezdését megelőző nappal
mint fordulónappal negyedéves felügyeleti jelentést készít, amelyet a  fordulónapot követő 30 munkanapon belül
küld meg az  MNB részére. A  felszámolás időtartama alatt az  egészségpénztár, az  önsegélyező pénztár, valamint
az egészség- és önsegélyező pénztár negyedéves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A  magánnyugdíjpénztár – a  (2) és a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre napi, havi, negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A végelszámolás alatt álló magánnyugdíjpénztár a 6. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre napi és negyedéves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(3) A  felszámolás alatt álló magánnyugdíjpénztár a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában
a  felszámolás megkezdését megelőző nappal mint fordulónappal negyedéves felügyeleti jelentést készít,
amelyet a  fordulónapot követő 30 munkanapon belül küld meg az  MNB részére. A  felszámolás időtartama alatt
a magánnyugdíjpénztár negyedéves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
6. § (1) A  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú
vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó
rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A KAP rendszer használatát segítő útmutatást a KAP
rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, az  adott tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
8. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítésében való technikai akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését
elektronikus formában, az MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén
(a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer használatára vonatkozó
szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések
során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos
elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett
kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA
rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentumformátumokat az  MNB az  ERA rendszerben az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt, vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. §
2. pontjában meghatározott elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 53.  §
(2) bekezdése szerinti esemény. 9. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés szerint
módosított felügyeleti jelentést az eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató
az MNB részére.
10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az  5.  §, a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–35. és 37–52. sora, valamint az  ott
meghatározott felügyeleti jelentések táblái, a  3.  melléklet II., III. és V–VIII.  pontja, a  4.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–25., 27. és 29–34. sora, valamint az ott meghatározott felügyeleti jelentések táblái,
az  5.  melléklet II. és V.  pontja, a  6.  melléklet, a  7.  melléklet, a  8.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű
táblázat 1–35. sora és a 9. melléklet II. pontja 2018. január 1-jén lép hatályba.
11. § (1) Az  adatszolgáltató a  pénztárak és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a  jegybanki információs
rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 49/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szerinti, 2018. január 1-jét megelőző
tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés teljesítése során a  pénztárak és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató
intézmény által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai
ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 49/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szabályait
alkalmazza.
(2) Az adatszolgáltató
a) a 2. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 36. sorában,
b) a 4. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 26., 28. sorában,
c) a 8. melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 36. sorában
meghatározott felügyeleti jelentést első alkalommal 2017. évre mint tárgyidőszakra vonatkozóan teljesíti.
12. § Hatályát veszti a  pénztárak és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a  jegybanki információs
rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 49/2016. (XII. 12.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
5/2017. (I. 12.) Korm. rendelete a Modern Városok Program és az Árpád-ház Program keretében Székesfehérváron megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában,
a 6.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
5. és 6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Modern Városok Program és
az Árpád-ház Program keretében Székesfehérváron megvalósuló, az 1. mellékletben meghatározott beruházásokkal
(a továbbiakban: Beruházások) összefüggő, a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások keretében az  1.  mellékletben megjelölt ingatlanokból telekalakítási eljárások jogerős
befejezését követően kialakított ingatlanokon valósulnak meg, b) a Beruházások keretében vagy azokhoz kapcsolódóan útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák
érdekében az 1. mellékletben megjelölt ingatlanokkal szomszédos ingatlanokat érintik, valamint
c) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Fejér Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, valamint
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § A Beruházásokkal összefüggésben, ha az adott beruházás vonatkozásában jogszabály szerint szükséges, az előzetes
régészeti dokumentáció elkészítésére – ennek keretében feltárási projektterv készítésére és próbafeltárás
elvégzésére –, valamint a megelőző feltárás elvégzésére a Szent István Király Múzeum jogosult.
6. § A Beruházások esetében az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendeletet (a továbbiakban: OTÉK) a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) az 1.  mellékletben foglalt táblázat 4. sora szerinti Székesfehérvári Középiskolai Campus kialakítása során
–  az  oktatási intézményekre vonatkozó egyéb tervezési előírások betartása mellett – az  OTÉK 85.  §
(3)  bekezdés a)  pontját meglévő épület átalakításakor nem kell alkalmazni, a  belmagasságnak a  meglévő
épület belmagasságát kell irányadónak tekinteni,
b) az 1.  mellékletben foglalt táblázat 4. sora szerinti Székesfehérvári Középiskolai Campus kialakítása során
a beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához szükséges,
az  OTÉK 4. számú melléklete alapján számított gépjármű-várakozóhelyek 50%-ának elhelyezését kell
biztosítani azzal, hogy ezen gépjármű-várakozóhelyek 50%-át a Székesfehérvár, Szabadságharcos út 57. szám
alatti (4226 helyrajzi számon nyilvántartott) ingatlanon kívül, a  telekhatártól mért legfeljebb 800 méteren
belüli más telken parkolóban, parkolóházban vagy a közterületek közlekedésre szánt területe egy részének,
illetve a közforgalom céljára átadott magánút egy részének felhasználásával lehet kialakítani.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben és
településrendezési eljárásokban is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2012. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2921 NRS 2. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2921 NRS (2. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének NATO
egységesítési egyezmények elfogadásáról és hazai alkalmazásába vételéről szóló 17/2012. (HK 3.) HVKFH szakutasításában fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 2921 NRS (EDITION 2) – WEAPON
DANGER ZONES FOR LAND LAUNCHED GUIDED MISSILES FOR USE BY NATO FORCES OPERATING IN A GROUND ENVIRONMENT címen
kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény a földi indítású rakéták
kezelése és indítása közben betartandó különböző veszélyességi zónák felsorolását tartalmazza, meghatározza a
különböző veszélyességi zónákra vonatkozó biztonsági
rendszabályokat és a végrehajtandó feladatokat. A kiadványban foglaltakat az MH ÖHP személyi állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg és
alkalmazza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
13/2010. (II. 9.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagjainak megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 111. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben az oktatásért felelős miniszter
előterjesztésére dr. Balázs Ervint, az MTA rendes tagját, az MTA Mezőgazdasági Kutató Intézet igazgatóhelyettesét, kutatóprofesszort,
dr. Balogh Zoltánt, a Semmelweis Egyetem tanszékvezető főiskolai docensét,
dr. Bazsa Györgyöt, az MTA doktorát, a Debreceni Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Csirik Jánost, az MTA doktorát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi tanárát,
dr. É. Kiss Katalint, az MTA levelező tagját, az MTA Nyelvtudományi Intézet kutatóprofesszorát,
dr. Font Mártát, az MTA doktorát, a Pécsi Tudományegyetem tanszékvezető egyetemi tanárát,
dr. Gát Györgyöt, az MTA doktorát, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Gera Istvánt, a fogorvostudomány kandidátusát, a Semmelweis Egyetem Fogorvostudományi Kar dékánját,
egyetemi tanárt, dr. Hantos Károlyt, a Magyar Képzőművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kis Szemán Róbertet, az Eötvös Loránd Tudományegyetem tanszékvezető egyetemi docensét,
dr. Kis-Tóth Lajost, az Eszterházy Károly Főiskola rektorhelyettesét, főiskolai tanárt,
dr. Magyari Tivadart, a Babes–Bolyai Tudományegyetem Magyar Tagozat egyetemi docensét,
dr. Ormos Pált, az MTA rendes tagját, az MTA Szegedi Biológiai Központ főigazgatóját,
dr. Pálfy Sándort, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanárát,
Polgár Zsuzsannát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi hallgatóját, dr. Sipos Zoltán Györgyöt, a közgazdaságtudomány kandidátusát, a Zsigmond Király Főiskola intézetvezető főiskolai
tanárát, dr. Szabó Katalint, az MTA doktorát, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Szuromi Szabolcsot, az MTA doktorát, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem intézetvezető egyetemi tanárát,
dr. Závodszky Gézát, a történettudomány kandidátusát, nyugalmazott főiskolai tanárt
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával 2010. február 1-jei hatállyal
– hároméves időtartamra – megbízom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1743/2016. (XII. 13.) Korm. határozata egyes, a GINOP-2.3.2-15 azonosító jelű („Stratégiai K+F műhelyek kiválósága” című) pályázati felhívás második körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1.  mellékletben foglalt, a  GINOP-2.3.2-15 azonosító jelű, „Stratégiai K+F műhelyek kiválósága” című
pályázati felhívás második körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatok (a továbbiakban: projektek) támogatásához,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1620/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ megvalósításával összefüggő egyes feladatok ellátása költségeinek fedezetéhez szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ megvalósításával összefüggő egyes
feladatok ellátása, illetve egyes, a beruházás előkészítésével kapcsolatos költségek 2013. évi fedezetéül 200,0 millió
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlanberuházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím javára
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím terhére az 1. melléklet szerint.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
95/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy a pártok kötelesek legyenek gondoskodni arról, hogy minden, a megbízásukból elhelyezésre
kerülő szabadtéri plakát 1 méteres körzetében, a plakáttal egy irányba nézően, annak kihelyezésével egy időben, ugyan
abban a méretben elhelyezésre kerüljön még egy plakát, amelyen fekete alapon nagy fehér betűkkel szerepel az eredeti
plakát kivitelezésének és fenntartásának költsége?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. A  korlátozás abban nyilvánulna meg, hogy a  plakátok kihelyezését
jelentősen korlátozná azáltal, hogy az  azokkal kapcsolatos költségeket nagymértékben megnövelné. Mindezek
alapján a  Bizottság álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés bonyolult és részletező
megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kezdeményezés több kérdést
tartalmaz, vonatkozik mind a  plakátok kivitelezésére, mind a  fenntartás költségére, illetve a  kezdeményezés
az  elhelyezés feltételeit is részletesen meghatározná. Így a  választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön
véleményt nyilvánítani a kezdeményezésekről.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„plakáttal egy irányba nézően”, az  „eredeti plakát” és a  „kivitelezésének és fenntartásának költsége” kifejezések
pontos tartalma nehezen értelmezhető, így a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával
pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
78/2017. (VII. 14.) ME határozata Magyarország Kormánya és Maryland Állam között a felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló megállapodás végleges szövegének megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005.  évi L.  törvény 5.  § (2)  bekezdése szerinti
hatáskörömben eljárva, az  emberi erőforrások minisztere, az  igazságügyi miniszter, illetve a  külgazdasági és
külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt Magyarország Kormánya
és Maryland Állam között a  felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló megállapodás
(a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás végleges szövegének megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom az emberi erőforrások miniszterét és az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről
szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul
terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2009. (HK 6.) HM KF intézkedése a Honvédelmi Minisztérium fejezetre és a Honvédelmi Minisztériumra mint intézményre vonatkozó éves beszámoló összeállításáért felelős vezető kijelöléséről, valamint egyes eljárási szabályokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, a költségvetési szervek
belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ber.) 29/A. §-a, valamint a HM fejezet államháztartási belső ellenőrzési rendjének szabályairól, és a
HM fejezet egységes államháztartási belső ellenőrzési kézikönyvének kiadásáról szóló 81/2007. (HK 15.) HM utasítás
(a továbbiakban: utasítás) 11. §-ának (25)-(26) bekezdései,
továbbá a folyamatba épített előzetes és utólagos vezetői ellenőrzési rendszer kialakításával kapcsolatos feladatokról
szóló 86/2008. (HK 17.) HM utasítás (a továbbiakban:
FEUVE utasítás) 9. §-ának (13) bekezdése, és a 11. §-ának
(12) bekezdése, valamint a 2. számú melléklet VI. fejezete
alapján – az alábbi
intézkedést adom ki: Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a FEUVE utasítás
1. §-ban meghatározott honvédelmi szervekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervek).
2. Az intézkedést a FEUVE utasításban foglaltakkal
együtt kell alkalmazni.
Felelős vezető kijelölése 3. Az utasítás 11. § (26) bekezdésére figyelemmel, a HM
fejezetre, valamint a Honvédelmi Minisztériumra, mint intézményre vonatkozó éves szintű összefoglaló beszámoló (a továbbiakban: összefoglaló beszámolók) összeállítására a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM
KPÜ) vezérigazgatóját jelölöm ki.
4. A HM KPÜ vezérigazgatója a HM KPÜ Szervezeti és
Működési Szabályzatában részletesen intézkedik a HM
KPÜ kapcsolódó feladatainak végrehajtására.
A végrehajtás rendje 5. Az utasítás 11. § (25) bekezdése alapján, az ellenőrzött honvédelmi szervek által elkészített és a tárgyévet követő év január 31-ig a HM kabinetfőnök útján a honvédel
mi miniszter részére, a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény szervei esetében közvetlenül a HM kabinetfőnök
részére felterjesztett beszámolók példányai, a honvédelmi
miniszter, valamint a HM kabinetfőnök egyetértését követően, a HM KPÜ vezérigazgató felé kerülnek biztosításra
az összefoglaló beszámolók elkészítése érdekében.
6. A HM KPÜ az összefoglaló beszámolókat a tárgyévet
követő év április 15-ig összeállítja, és előterjeszti a HM
védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár, valamint a HM kabinetfőnök útján a honvédelmi miniszter
részére jóváhagyásra (aláírásra), valamint a Ber. 29/A. §
(5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a pénzügyminiszter részére a tárgyévet követő év április 30-ig történő
megküldés érdekében.
7. A 6. pont szerint jóváhagyott (aláírt) összefoglaló beszámolók egy-egy példánya egyidejűleg megküldésre kerül a
HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal (a továbbiakban: HM KEHH) részére, hogy azok rendelkezésre álljanak a
pénzügyminiszter részére május 31-ig megküldésre határidőzött éves fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzési és a
HM fejezet éves összefoglaló államháztartási belső ellenőrzési jelentésekhez történő feldolgozás érdekében.
8. Az ellenőrzött, valamint – a szükséges mértékig – az ellenőrzést végrehajtó honvédelmi szervek az összefoglaló beszámolók elkészítése során együttműködnek a HM KPÜ-vel.
9. Annak érdekében, hogy a beszámolók tartalma, részletessége, értékelési megállapításai megalapozottan kerüljenek kialakításra az összefoglaló beszámolók elkészítéséhez szükséges, a honvédelmi szervek beszámolóiban szereplő adatokat kiegészítő, hiánypótló információkat a HM
KPÜ közvetlenül kéri be az érintett, ellenőrzött honvédelmi szervektől.
10. Az érintett, ellenőrzött honvédelmi szervek a
10. pontban meghatározott információszolgáltatási kötelezettséget soron kívül teljesítik a honvédelmi szerv belső
ellenőre (belső ellenőrzési vezetője) és a HM KEHH
egyidejű tájékoztatása mellett.
Záró rendelkezés 11. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
180/2011. (XII. 29.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet törvényellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány
tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Ajka Város Önkormányzat Képviselő-testületének a temetőkről és
a temetkezésről szóló 49/2005. (XII. 15.) rendelet 11. § (2) bekezdés első mondatának „ , és rendelkezik a köztemető
területére történő belépéshez Ajka Város Önkormányzata polgármesterétől írásos engedéllyel” szövegrésze, továbbá
második mondata; a 11. § (3) bekezdés „ , és 3.000 e Ft óvadék” szövegrésze, valamint 11/A. §-a alkotmányellenes, ezért
azokat megsemmisíti. A megsemmisített rendelkezések e határozat közzétételét követő napon vesztik hatályukat.
A megsemmisítést követően Ajka Város Önkormányzat Képviselő-testületének a temetőkről és a temetkezésről szóló
49/2005. (XII. 15.) rendelet 11. § (2)–(3) bekezdése a következő szöveggel marad hatályban:
„11. § (2) A köztemetőkben temetkezési szolgáltatás végezhet az üzemeltető, továbbá az a vállalkozó is, aki jogszabály
alapján e tevékenység végzésére jogosult. (3) Az engedéllyel rendelkező temetkezési szolgáltatók a jelen rendelet hatálya alá tartozó köztemetőkben
temetkezési szolgáltatást az üzemeltető által készített, a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény
végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet szerinti temetői rend betartása, továbbá az üzemeltetési
hozzájárulás megfizetése esetén folytathatnak.” Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A Veszprém Megyei Kormányhivatal kormánymegbízottja (a továbbiakban: indítványozó) Ajka Város Önkormányzat
Képviselő-testületének (a továbbiakban: Képviselő-testület) a temetőkről és a temetkezésről szóló 49/2005. (XII. 15.)
rendelete (a továbbiakban: Ör.) egyes rendelkezései alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérte. Az Ör. támadott 11. § (2)–(3) bekezdései és 11/A. §-a a temetkezési szolgáltatók számára kötelezően írják elő
három millió forintos óvadék letétbe helyezését ahhoz, hogy tevékenységüket folytathassák. A temetőkről és
a temetkezésről szóló 1999. évi LXIII. törvény (Ttv.) azonban nem ad arra felhatalmazást, hogy a fenntartó
önkormányzat óvadék letételétől tegye függővé a temetkezési szolgáltatás folytatását. Emiatt az Ör. támadott
rendelkezései az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sértik.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezése: „44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.” 2. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) vonatkozó rendelkezése:
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
3. A Ttv. indítvánnyal érintett szabályai: „30. § (1) Temetkezési szolgáltatási tevékenység a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság engedélyével
folytatható. (2) A temetkezési szolgáltatási tevékenység folytatását a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság annak
engedélyezi, a) aki büntetlen előéletű, és nem áll a temetkezési szolgáltatási tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás
hatálya alatt, b) aki igazolja szakmai alkalmasságát, továbbá megfelelő pénzügyi teljesítőképességét,
c) aki rendelkezik az alapvető kegyeleti feltételeknek, valamint a munkavégzésre vonatkozó előírásoknak megfelelő,
a tevékenység méltóságát nem sértő, a környezetben élők egészségét és a környezetet nem veszélyeztető
telephellyel, d) aki írásbeli nyilatkozatot tesz arról, hogy vele szemben összeférhetetlenség nem áll fenn, és
e) akinek gazdálkodó szervezet esetében legalább egy személyesen közreműködő tagja vagy alkalmazottja, egyéni
vállalkozó esetében – ha a tevékenységet nem maga látja el – legalább egy foglalkoztatottja rendelkezik a Kormány
rendeletében meghatározott szakmai képesítéssel, és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.”
„33. § (1) A pénzügyi teljesítőképesség akkor megfelelő, ha az egyéni cég, a gazdasági társaság vagy az egyéni
vállalkozó a) adó-, vám- és járulékfizetési kötelezettségének igazoltan eleget tett,
b) igazolja és vállalja, hogy a kormányrendeletben meghatározott mértékű vagyoni biztosítékkal folyamatosan
rendelkezik, amelyet kizárólag a temetési szolgáltatást igénybe vevők olyan kártérítési igényének közvetlen
kielégítésére használhat fel, amelyet a szolgáltatással okozott. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott biztosíték
a) a bankszámlát vezető pénzintézetnél lekötött és elkülönítetten kezelt pénzbeli betét;
b) ilyen összeg erejéig vállalt bankgarancia vagy felelősségbiztosítás.”
„41. § (3) A települési önkormányzat, fővárosban a közgyűlés rendeletben állapítja meg – a köztemetőre vonatkozóan
– különösen a) a temető rendeltetésszerű használatához szükséges egyéb helyi, tárgyi és infrastrukturális feltételeket;
b) a temető használatának és igénybevételének szabályait; c) a temetési hely gazdálkodási szabályait;
d) a sírhely méretezését, sírjelek alkalmazását, a kegyeleti tárgyak, növényzet elhelyezését, a sírgondozás szabályait;
e) temetőben a kegyeleti közszolgáltatások feltételeit, a temetési hely megváltási díját, a temetőfenntartási
hozzájárulás díját, illetve a létesítmények vállalkozók részéről történő igénybevételének díját;
f) a temetési szolgáltatás, illetőleg a temetőben végzett egyéb vállalkozói tevékenységek ellátásának temetői rendjét;
g) a szabálysértés eseteit és az eljáró önkormányzati szabálysértési hatóságot.”
„42. § Ahol az önkormányzat a köztemető fenntartására vonatkozó kötelezettségéről kegyeleti közszolgáltatási
szerződés keretében gondoskodik, a temető használatának szabályait önkormányzati rendeletben kell megállapítani.”
4. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Vhr.) szerint: „53. § (1) A vagyoni biztosíték mértéke a temetkezési szolgáltatás megkezdésekor 200 ezer Ft.
(2) Ha a temetkezési szolgáltatás megkezdésétől számított két év eltelt, illetőleg a szerződés meghosszabbításakor,
a vagyoni biztosíték mértéke a tárgyévet megelőző évben a számviteli törvény szerint elszámolt nettó árbevételhez
igazodóan a) egymillió Ft nettó árbevételig 200 ezer Ft;
b) egymillió Ft és ötmillió Ft árbevétel között 400 ezer Ft;
c) ötmillió Ft és tízmillió Ft árbevétel között 600 ezer Ft;
d) tízmillió Ft árbevétel fölött egymillió Ft. (3) A tevékenységét tovább folytató temetkezési szolgáltató a felhasznált vagyoni biztosítékot köteles haladéktalanul,
de legkésőbb 30 napon belül pótolni.” 5. Az Ör. vizsgált rendelkezései:
„11. § (2) A köztemetőkben temetkezési szolgáltatás végezhet az üzemeltető, továbbá az a vállalkozó is, aki jogszabály
alapján e tevékenység végzésére jogosult, és rendelkezik a köztemető területére történő belépéshez Ajka Város
Önkormányzata polgármesterétől írásos engedéllyel. Az engedély megadásának feltétele az óvadék befizetésének
igazolása. (3) Az engedéllyel rendelkező temetkezési szolgáltatók a jelen rendelet hatálya alá tartozó köztemetőkben
temetkezési szolgáltatást az üzemeltető által készített, a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény
végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet szerinti temetői rend betartása, továbbá az üzemeltetési
hozzájárulás, és 3000 e Ft. óvadék megfizetése esetén folytathatnak.”
„11/A. § (1) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően jelen rendelet hatálya alá tartozó köztemetőkben azt
üzemeltető nyilvántartása szerint temetkezési szolgáltatás végzésére jogosult temetkezési szolgáltatók a 11. §
(3) bekezdésében meghatározott óvadék összegét jelen rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül kötelesek
az üzemeltető által e célra megjelölt elkülönített számlára átutalni.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá tartozó temetkezési szolgáltató a jelen rendelet hatálya alá tartozó köztemetőkben
e rendelet hatálybalépését követően – a jogszabályban meghatározott egyéb feltételek teljesítése esetén – akkor
folytathat temetkezési szolgáltatási tevékenységet, ha az üzemeltetőnél igazolta a 11. § (3) bekezdésben
meghatározott óvadéknak az üzemeltető által e célra megjelölt elkülönített számlára történő átutalását, vagy
befizetését. (3) Amennyiben a temetkezési szolgáltatást végző írásban nyilatkozik arról, hogy a nyilatkozattétel évében már nem
kíván temetkezési szolgáltatási tevékenységet végezni az e rendelet hatálya alá tartozó köztemetőben, az üzemeltető
az elkülönített számlára megfizetett óvadék összegét a nyilatkozattételt követő év január 31. napjáig az elkülönített
számlán kezeli, ezt követő 15 napon belül pedig a – (4) bekezdésben foglalt kivétellel – intézkedik az óvadék eredeti
összegben történő visszafizetéséről. (4) A megfizetett óvadék összege az e rendelet hatálya alá tartozó köztemetőkben a temetkezési szolgáltató által
okozott mindennemű kár fedezetére szolgál. Az üzemeltető az óvadékot a temetkezési szolgáltatási tevékenységgel
okozott károk fedezésére a temetkezési szolgáltató írásban megadott hozzájárulása, vagy jogerős bírósági, illetve
hatósági határozat birtokában, és annak megfelelő mértékben használhatja fel. Amennyiben az óvadék összegéből
– az okozott károk megtérítése érdekében – felhasználásra kerül, azt az e rendelet hatálya alá tartozó köztemetőben
temetkezési szolgáltatást végző köteles minden esetben 3000 e Ft. összegre – a felhasználás napjától számított
30 napon belül – kiegészíteni. Amennyiben a szolgáltatást végző ezt önként nem teljesíti, az e rendelet hatálya alá
tartozó köztemetőkben – mulasztása pótlásáig – temetkezési szolgáltatási tevékenységet nem végezhet.”
III. Az indítvány megalapozott. Az indítványozó azzal az indokkal kérte megsemmisíteni a támadott rendelkezéseket, mert az – álláspontja szerint –
a tárgykört szabályozó magasabb, törvényi és kormányrendeleti szintű felhatalmazó szabályozás nélkül született.
A helyi önkormányzat rendeletalkotási hatáskörének korlátját egyrészről az Alkotmány, másrészről a helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban : Ötv.) határozza meg. Az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdése szerint: „A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.” Az Ötv. 16. § (1) bekezdése pedig megállapítja, hogy „[a] képviselő-testület a törvény által nem
szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására
önkormányzati rendeletet alkot.” Az Alkotmánybíróság már több alkalommal vizsgált olyan önkormányzati rendeleti szabályokat, amelyeket
az indítványozói érvek szerint felhatalmazás nélkül, vagy azon túlterjeszkedve fogadott el a helyi jogalkotó.
Amennyiben azt állapította meg az Alkotmánybíróság, hogy a törvény által már szabályozott viszonyok végrehajtására
irányuló helyi szabályozás tekintetében az önkormányzat a törvény felhatalmazása nélkül, vagy azon túlterjeszkedve
adott szabályozást, az ilyen túlterjeszkedő rendelkezéseket megsemmisítette [lásd pl.: 119/2009. (XI. 20.) AB határozat,
ABH 2009, 1270, 1273.; 80/2009. (VII. 10.) AB határozat, ABH 2009, 1215, 1217–1218.; 5/2003. (III. 13.) AB határozat, ABH
2003, 744, 746–747.] Az Alkotmánybíróság megvizsgálta az Ör. rendelkezéseit, annak szabályozási környezetét és megállapította, hogy
a temetkezési szolgáltatást a Ttv. és a Vhr. részletesen szabályozza. A Ttv. felhatalmazó rendelkezései között [Ttv. 41. §
(3) bekezdés, 42. §] nem található olyan, amely a temetkezési szolgáltatóval szemben óvadék kikötésére hatalmazná
fel a temetőt fenntartó önkormányzatot. Részletesen szabályozza viszont a Ttv. és a Vhr. a temetkezési szolgáltató
biztosítékadási kötelezettségét, annak mértékét és folyamatos rendelkezésre állási kötelezettségét. E szabályok közt
sem található olyan, amely az önkormányzat számára további biztosíték adásának előírását lehetővé tenné. Az Ör. 11. §
(2) bekezdésében szereplő polgármesteri engedély kapcsán pedig az Alkotmánybíróság rámutat, hogy a temetkezési
szolgáltató tevékenységét a Ttv. keretei között, engedély alapján végzi. Az ilyen tevékenységet az engedély szerint
végző szolgáltatónak a temetőbe való belépését további polgármesteri engedélyezéshez kötni a fenti érvek mentén
szintén törvényellenes. Mindebből az következik, hogy a Képviselő-testület az óvadék előírásával túllépte rendeletalkotási hatáskörét.
Az Alkotmánybíróság az indítvánnyal támadott rendelkezéseket csak az óvadékot közvetlenül előíró szabályok,
valamint az azokkal szoros összefüggésben lévő rendelkezések tekintetében semmisítette meg.
A határozat közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án alapul.
Budapest, 2011. december 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
10/2014. (I. 24.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  nemzetgazdasági
miniszter javaslatára
karsai tamást és Oláh gábort a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. január 21-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2006. (II. 8.) BM rendelete a pincerendszerek, természetes partfalak és földcsuszamlások veszélyelhárítási munkálatainak 2006. költségvetési támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának és elszámolásának részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 5. számú mellékletének 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
A támogatás igénylése 1. § (1) Támogatást az önkormányzatok kizárólag belterületi közterület, önkormányzati, állami vagy (műemlékeknél)
egyházi tulajdonú intézmény védelme, illetve közvetlen
életveszély elhárítása esetén igényelhetnek, komplex vizsgálat és éves munkaterv alapján.
(2) Támogatási igényt a 2005-ben támogatást kapott önkormányzatok közül csak az nyújthat be, amely a 2005. évi
támogatásról és a vállalt önrészről a 9/2005. (III. 11.) BM
rendeletben meghatározottak szerint elszámolt.
(3) A pályázat szempontjából
a) pincének minősül a földkéregbe vájt mesterséges,
falazott vagy falazatlan üreg, kivételt képeznek az ipari,
bányászati céllal mélyítettek, illetve az épületek szerkezeti
részét képező pincék,
b) természetes partfalnak minősül az a földfelszín, ahol
a szintkülönbség változása meghaladja a 3 métert és felületének legalább 2/3-ad részében 60°-nál meredekebb.
Nem tekinthető partfalnak az 50%-ban megtámasztó szerkezettel ellátott partfal (támfal), valamint a működő és a
felhagyott bányafal,
c) földcsuszamlásnak minősül a természetes egyensúlyát vesztett lejtő vagy csúszólap mentén mozgó földtömeg, amely közintézményt vagy legalább három beépített
ingatlant érint, illetve a csuszamlás árvizet vagy más katasztrófahelyzetet idézhet elő.
(4) Támogatás igényelhető a már bekövetkezett károk
elhárításához, a káresemények megelőzéséhez, valamint
indokolt esetben a veszélyhelyzetet feltáró kutatásra
(a továbbiakban: veszélyelhárítás). Amennyiben a védett
érték kisebb mint a beruházási költség, a támogatás áttelepítésre is felhasználható.
(5) Azon önkormányzat, amelynek a 2005. évben beadott, a 2. § (6) bekezdésnek megfelelő tartalmú pályázata
forráshiány vagy formai okok miatt nem kapott támogatást, még fennálló – változatlan – igénye esetén szűkített
tartalmú pályázatot nyújthat be, mely tartalmazza – az
esetleges formai hiányosság pótlásán kívül – a 2. § (6) bekezdés b), f), j), k), l) pontjaiban felsoroltakat.
2. § (1) A pályázati rendszer működtetésére – a BM önkormányzati helyettes államtitkárának javaslata alapján –
a belügyminiszter Szakértői Bizottságot (a továbbiakban:
Bizottság) nevez ki. A kinevezések visszavonásig érvényesek.
(2) A támogatásban csak a veszélyelhárítási munkálatokhoz a Bizottság által elfogadott költségeinek megfelelő
részét saját forrásként biztosító önkormányzatok pályázatai részesülhetnek. A szükséges minimális önrész az önkormányzat előző évi működési kiadásainak arányában:
a) 50 millió Ft-ig 10%;
b) 50–250 millió Ft-ig 20%;
c) 250–1000 millió Ft-ig 30%;
d) 1000 millió Ft fölött 40%.
(3) A települési önrész maximálisan 30%-ának erejéig
természetbeni hozzájárulás is elfogadható, amik a következők lehetnek: a védelmi feladatokhoz kapcsolódó, szakértelmet nem igénylő munkavégzés, anyag, szállítás.
(4) A pályázatot három – egy eredeti és két másolati –
példányban a Magyar Államkincstár illetékes Területi
Igazgatóságához, illetve a Főváros és Pest megye esetében
a Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatósághoz
(a továbbiakban: Igazgatóság) kell benyújtani. A pályázatok beadása folyamatos, az éves betervezett, megelőző jellegű beavatkozást célzó pályázatok elbírálásához a postai
úton való beérkezés határideje 2006. április 1. és szeptember 1. Az Igazgatóság a pályázatot az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. § (3) bekezdésben foglaltak alapján megvizsgálja
– hiányosság esetén –, az önkormányzatot 15 napon belül,
8 napos határidővel hiánypótlásra szólítja fel.
(5) Új támogatási igény egy összefüggő helyszínre, egy
igénybejelentésen adható be, melyen akár mindhárom veszélyforrás is előfordulhat. Ha csak pinceveszély-elhárításra pályázik az önkormányzat, akkor a település egészét
kell egy helyszínnek tekinteni.
(6) A pályázat előírt tartalma:
a) tartalomjegyzék,
b) adatlap és mellékletei (az önkormányzat felhatalma
zással rendelkező képviselőjének aláírásával),
c) a pályázat rövid szöveges indokolása,
d) több év alatt, több helyszínen megvalósítható veszélyelhárítás esetén – az éves munkaterv mellett – az önkormányzat középtávú, komplex munkaterve (3. számú
melléklet),
e) a tervezett beavatkozás helyszínének ingatlan-nyilvántartási térképmásolata az érintett terület pontos bejelölésével,
f) a beavatkozási terület tulajdoni lapjának három hónapnál nem régebbi másolata; fellelhető tulajdonos hiányában a jegyző nyilatkozata ennek tényéről,
g) átnézeti helyszínrajz, az érintett terület és a települési belterülethez való viszonyának pontos bejelölésével,
M=1:10 000 méretarányban,
h) a Magyar Geológiai Szolgálat (a továbbiakban:
MGSZ) illetékes területi hivatalának szakhatósági állásfoglalása a felszínmozgás veszélyességéről és a beavatkozás indokoltságáról (kivéve pincék veszélyelhárítása),
i) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal illetékes szervezeti egységének szakhatósági állásfoglalása a kulturális
örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény
63. §-ában felsorolt esetekben,
j) az önkormányzat 2005. évi költségvetési rendelete,
vagy a költségvetési rendelet kivonat hitelesített másolata,
amely tartalmazza az önkormányzati bevételeket és a kiadások főösszegét, a működési kiadások összegét,
k) az önkormányzat saját (pénzbeni, illetve természetbeni) forrásrészét igazoló képviselő-testületi határozatának jegyzőkönyvi kivonata, amely tartalmazza a beruházás tárgyát, pontos összegét (teljes beruházás értéke, saját
rész Ft-ban és %-ban), nyilatkozat a saját erő biztosításáról, esetlegesen több évre ütemezve,
l) a tervezett beavatkozásról az építési hatóság jogerőre
emelkedett és végrehajtható építési engedélye, amennyiben a beavatkozás (pályázott beruházás) építési engedélyhez kötött építkezési munkával jár. Építési engedélyhez
esetleg nem kötött beavatkozás esetén az építésügyi hatóság nyilatkozatát arról, hogy a tervezett beavatkozás a vonatkozó jogszabályi előírásoknak – így különösen a településrendezési terveknek, helyi építési szabályrendeleteknek, ezek hiányában az illeszkedési szabályoknak – megfelel.
(7) Az Igazgatóságok az ellenőrzött pályázatokat a
hiánypótlás beérkezésétől számított 8 munkanapon belül
2 példányban (egy eredeti és egy másolati példányban)
továbbítják a Bizottsághoz, a BM Településfejlesztési és
-üzemeltetési Főosztály címére (1903 Budapest, Pf. 314).
(8) Bekövetkezett káreseményről a 4. számú melléklet
kitöltésével, a Bizottságnak azonnali tájékoztatást kell
küldeni.
(9) Évközi sürgős beavatkozást igénylő esetekben az
Igazgatósághoz küldendő támogatási kérelemként elegendő a káresemény leírása, a kitöltött 1. számú melléklet
(pincék esetében 2. számú melléklet is), helyszínrajz, tulajdoni lap, veszélyelhárítási terv és munkáinak költségei. A
kérelmeket az Igazgatóság az esetleges hiánypótlást követő 8 napon belül továbbítja a Bizottsághoz.
A pályázat döntési rendszere 3. § (1) A támogatásról a belügyminiszter határoz a Bizottság vizsgálata és javaslata figyelembevételével.
(2) A belügyminiszter a pályázottnál kisebb támogatás
megítéléséről is dönthet. Az önkormányzat ennek ismeretében, arányosan módosíthatja önrészvállalását, melyről
az önkormányzat tájékoztatja az Igazgatóságot és a Bizottságot.
(3) Az éves programok támogatásáról a Bizottság helyszíni szemléket követően, az 5. számú mellékletben meghatározott veszélyességi kategóriák és a védendő értékek
alapján – a Bizottság által besorolva – április 1-jét, illetve
szeptember 1-jét követő 60 napon belül a 2. § (9) bekezdésben foglalt sürgősségi esetekben pedig 15 napon belül
tesz a döntésre javaslatot a belügyminiszter részére.
(4) A pályázatok elbírálásánál először azon önkormányzatok igényeit kell elbírálni, ahol a lakosság 2006. január
1-jén a 3000 főt nem haladta meg. Az ennél nagyobb települések igényeit a fennmaradó összeg terhére lehet kielégíteni.
(5) A természetes partfalak és földcsuszamlások okozta
életveszély elhárítása esetében, a létesítmények fontosságát is figyelembe véve, előnyben kell részesíteni az önkormányzati, állami, egyházi tulajdonú (utóbbi esetben műemléki) belterületi közterületen lévő ingatlanok védelmét.
Magántulajdonú ingatlanok életveszély-elhárítása csak az
önkormányzati, állami vagy egyházi tulajdonú belterületi
ingatlanokkal kapcsolatos pályázati igények kielégítése
után fennmaradó összegből támogatható.
(6) A pályázatok elbírálásánál – azonos szintű veszélyeztetettség esetén – előnyben részesülnek azon települések pályázatai, amelyek szerepelnek a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az
országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 7/2003. (I. 14.)
Korm. rendelet mellékletében.
(7) A megítélt támogatás mértékéről, az esetleges elutasításról indokolással, a Bizottság a Belügyminisztérium
honlapján (www.b-m.hu), valamint az Önkormányzatok
Közlönyében és a Belügyi Közlönyben tájékoztatja a pályázókat.
(8) Nem nyújtható támogatás, ha a káreseményt maga az
önkormányzat okozta, vagy magántulajdonon fennálló
közvetlen életveszély esetén azt az önkormányzat, illetve
harmadik személy idézte elő.
(9) Az önkormányzat köteles biztosítani a Bizottság
számára a pályázott, veszélyelhárítást igénylő helyszínek
szemléjét.
(10) A támogatási keret részben az évközi, sürgős beavatkozást igénylő károk felszámolására kerül felhasználásra. E támogatási rendszerben beavatkozást igénylő
helyzetnek csak az 5. számú melléklet 1. veszélyességi kategóriájába tartozó esetek minősülnek.
(11) A belügyminiszter sürgős beavatkozást és különös
méltánylást igénylő, kellően alátámasztott esetekben a
szükséges önrész mértékét – egyedi elbírálás alapján –
mérsékelheti.
(12) Támogatás a veszélyelhárítás követelményeinek
megfelelő, leginkább költségtakarékos megoldáshoz
nyújtható. Amennyiben az önkormányzat más megoldást
választ, támogatás csak úgy adható, ha a leginkább költségtakarékos és a választott módozat közti különbséget
teljes egészében az önkormányzat (magántulajdonos) finanszírozza.
A támogatás folyósítása 4. § (1) A támogatás visszatérítési kötelezettség nélküli juttatás.
(2) A támogatást – tekintettel annak veszélyelhárítási,
illetve kármentesítési jellegére – az önkormányzatok utólagos elszámolásra kapják meg.
(3) A támogatás folyósítását a Bizottság elnöke a miniszteri döntést követően azonnal kezdeményezi a Magyar
Államkincstárnál.
A támogatás felhasználásának szabályai 5. § (1) Veszélyelhárítási támogatásban részesülő önkormányzat köteles megfelelő képesítéssel és a munkavégzés
ellenőrzéséhez megállapított jogosultsággal rendelkező
– műszaki ellenőri nyilvántartásban szereplő – műszaki ellenőrt alkalmazni. Pinceveszély-elhárítási munkákat csak
bányakapitánysági igazolással rendelkező kivitelező végezhet.
(2) A pályázathoz csatolt építési és egyéb hatósági
engedélyben foglalt műszaki megoldástól eltérni csak a
Bizottság előzetes hozzájárulása és a megfelelő engedély(ek) módosítása esetén szabad.
(3) Ha az önkormányzat a támogatást részben vagy
egészben jogtalanul vette igénybe, vagy nem a pályázatban megjelölt célra használta fel, akkor a jogtalanul igénybe vett támogatást köteles az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. §-a szerinti kamattal
megnövelve a központi költségvetés javára visszafizetni.
A támogatás elszámolásának szabályai 6. § (1) A támogatásban részesült önkormányzat a támogatás és az önrész rendeltetésszerű felhasználásáról szóló elszámolását a munkák befejezését követő 30 napon belül az
Igazgatósághoz 2 példányban köteles megküldeni.
(2) Az 5. § (1) bekezdésben foglaltak be nem tartása, valamint az 5. § (3) bekezdésben rögzített esetek e pályázati
rendszerből egy évre való kizárást vonnak maguk után.
(3) Az Igazgatóság az alakilag és számszakilag felülvizsgált és hiánypótolt elszámolások egy példányát 15 napon belül küldi meg a Bizottságnak.
(4) Az elszámolásokhoz csatolni kell
a) a ténylegesen elvégzett feladatokat és pénzügyi tel
jesítéseket tartalmazó adatlapot és mellékleteit, polgármesteri (jegyzői) aláírással;
b) a felelős műszaki ellenőr által záradékolt, tételes vállalkozói számlák másolatait;
c) a számlák kiegyenlítését bizonyító pénzintézeti
számlakivonatok másolatait;
d) a tulajdonosi hozzájárulások befizetését igazoló bizonylatok másolatait (ha voltak);
e) a közbeszerzési eljárás megtörténtének igazolását,
illetve, hogy mely okból volt az elhagyható;
f) a természetben teljesített munkák esetén
fa) a munkabér elszámolásainak másolatait,
fb) a felhasznált szállítások mennyiségéről (km, m3),
értékéről jegyzői aláírással hitelesített igazolást,
fc) a felhasznált anyagok mennyiségéről, értékéről
jegyzői aláírással hitelesített igazolást,
fd) összefoglaló főösszesítőt jegyzői és műszaki ellen
őri aláírással hitelesítve;
g) pincerendszerek veszélyelhárítása esetén a bányaka
pitányság igazolásának másolati példányát arról, hogy a
kivitelező felelős műszaki vezetője szerepel a föld alatti
munkavégzésre jogosult felelős műszaki vezetői névjegyzékben.
(5) A tervezői és kivitelezői számlák másolatait jegyzékbe kell foglalni. Ugyanez vonatkozik a pénzintézeti teljesítések másolataira is, a kölcsönös hivatkozásokkal
együtt.
(6) Ha a tervezői és kivitelezői munkák ellenőrzését
külső szakértő látja el, úgy azok számláit a jegyzőnek kell
ellenőriznie és igazolnia.
(7) A vállalkozói (tervezői, kivitelezői) számláknak tételesen kell az egy-egy feladat mennyiségeit, egységárait
és értéküket tartalmazni. A vállalkozói számlákból ki kell
tűnnie, hogy – ha többféle feladat volt – egy-egy pincére,
partfalra, földcsuszamlásra vagy kapcsolódó munkákra
milyen ráfordítás történt.
(8) A pince megerősítési munkáknál az elszámolásokból egyértelműen kiolvashatónak kell lennie, hogy mely
köztulajdont érintő hatástalanítási feladat érdekében vált
szükségessé.
(9) Ha volt magántulajdonosi hozzájárulás, azt is fel kell
tüntetni, hogy azt melyik pincénél, partfalnál, földcsu
szamlásnál milyen helyrajzi számú ingatlannál használták fel. 7. §
Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
belügyminiszter


text:
1113/2003. (XI. 11.) Korm. határozata a közigazgatási szolgáltatások korszerűsítési programjáról.
A Kormány a közigazgatási rendszer korszerűsítését, a
közfeladatok minőségi ellátását, valamint a kistérségek és
régiók megerősítését szolgáló program végrehajtása érdekében az alábbi, 2005-ig szóló feladatokat határozza meg:
I. A kistérségek 1. Előterjesztést kell benyújtani a kötelező jelleggel
létrejövő többcélú kistérségi önkormányzati társulások
szabályozására, amelynek során meg kell határozni a társulások feladat- és hatáskörének, illetve a működés és
intézményrendszer keretszabályait. A többcélú kistérségi
társulások működésének megkezdéséig terjedő időszakra
átmeneti (pénzügyi, szakmai) rendelkezésekkel kell ösztönözni a feladatok mielőbbi zökkenőmentes átadás-átvételét, továbbá a kistérségben levő települési önkormányzatok közötti együttműködés erősítését.
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
igazságügy-miniszter Határidő: 2003. november 12.
2. Javaslatot kell kidolgozni a kistérségek államigazgatási funkciói ellátásának két fő modelljére. Ennek érdekében meg kell vizsgálni a feladatoknak a kistérségi hivatal
keretében, illetve a székhelyközség polgármesteri hivatalának jegyzője által történő ellátásához szükséges jogszabály-módosításokat, igazgatási, költségvetési előnyöket és
hátrányokat.
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter Határidő: a hatáselemzésre: 2004. február 29.
szabályozási koncepció kidolgozására:
 2004. április 30.
jogszabályszöveg kidolgozására:
 2004. június 30.
II. A régiók 1. Előterjesztést kell benyújtani a tervezési-statisztikai
régiók fejlesztési régiókká alakításának koncepciójára,
amelynek során e területi egységek a területfejlesztés mellett a gazdaságfejlesztés-tervezés és koordináció, valamint
az uniós támogatások fogadásának legfontosabb szereplőivé válhatnak.
Felelős: európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
 az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2004. január 31. 2. Ki kell munkálni a regionális önkormányzatok felállításához szükséges szabályozási koncepciót, aminek ki
kell terjednie a regionális önkormányzat szervezetének,
működésének alapelveire, az ellátandó önkormányzati feladatokra, a regionális önkormányzatok finanszírozására.
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
igazságügy-miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: a törvényjavaslat benyújtására:
 2004. április 30. 3. Meg kell határozni a fejlesztési régiókban ellátandó
nagyobb térségi szervezést igénylő ágazati szolgáltatások
és államigazgatási feladatok, valamint a területi államigazgatási szervek illetékességi körét, továbbá a regionális
közigazgatási hivatalok feladat- és hatáskörét. Ennek
keretében javaslatot kell tenni a szükséges szervezeti átalakításra.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
érintett miniszterek
Határidő: a szervezeti átalakítást tartalmazó tervezet
 benyújtására: 2003. december 31.
a szükséges jogszabályok kidolgozására:
 2004. február 29.
III. A közigazgatás átláthatóságának és hatékonyságának
a megerősítése
1. Növelni kell a központi közigazgatási szervek stratégiai szerepét. A minisztériumok a Kormány programjának megvalósítását szolgáló ágazati stratégiák kidolgozásában és végrehajtásában vállaljanak szerepet. Ennek
érdekében:
a) a minisztériumi feladat- és hatáskörök felülvizsgálata során le kell választani a minisztériumokról a rendszeresen ismétlődő, gyakran előforduló egyedi elsőfokú hatósági ügyeket;
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
érintett miniszterek
Határidő: 2004. június 30. b) az átláthatóság, az összehangolhatóság és a közös
informatikai háttér megteremthetősége érdekében ki kell
dolgozni az országos közhitelű nyilvántartások továbbfejlesztésének az irányait.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2004. március 31. 2. A Kormányhoz be kell nyújtani a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényjavaslat tervezetét.
Felelős: belügyminiszter
igazságügy-miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter Határidő: 2003. december 31.
3. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény tervezetével össze kell
hangolni az ágazatok különös eljárási szabályait.
Felelős: érintett miniszterek
 a belügyminiszter koordinálásával Határidő: 2004. szeptember 30.
4. Intézkedési tervet kell benyújtani a Kormány részére
azzal a céllal, hogy a központi közigazgatási szervek működése megfeleljen az európai uniós csatlakozásból eredő
követelményeknek. A tervnek építeni kell a tagállamként
való működés programja keretében elvégzett minisztériumi felülvizsgálat tapasztalataira.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
európai integrációs ügyek koordinációjáért
 felelős tárca nélküli miniszter
külügyminiszter
Határidő: 2004. február 29. 5. Egységes módszertan közreadásával kell segíteni az
Európai Unióban kidolgozott CAF rendszer (Common
Assessment Framework) bevezetését és alkalmazását a
közigazgatási szerveknél. Ehhez kapcsolódóan pályázati
úton elérhető támogatásokat kell biztosítani oly módon,
hogy a kistérségek abban külön kerüljenek preferálásra.
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter Határidő: 2003. december 31.
6. Egységes ügyfélfogadási és ügyféltájékoztatási rendet
kell bevezetni az államigazgatási szervek tekintetében, a
szolgáltató közigazgatás megvalósítására figyelemmel. Törekedni kell arra, hogy az ügyfélszolgálati irodák az állampolgárok által könnyen elérhető helyen működjenek, és az
ügyfelek igényeihez jobban igazodó időpontban tartsanak
nyitva.
Felelős: érintett miniszterek
 a belügyminiszter koordinálásával Határidő: 2004. szeptember 30.
7. Át kell tekinteni az önkormányzati polgármesteri
hivatalok ügyfélfogadási rendszerét, különös tekintettel az
úgynevezett rövidített határidejű ügyintézés alkalmazására. Módszertani segítséget kell nyújtani az önkormányza
tok ügyfélfogadási, valamint ügyfélszolgálati tevékenységének továbbfejlesztéséhez. Felelős: belügyminiszter
Határidő: az elemzésre: 2004. február 29.
a módszertani segédlet elkészítésére:
 2004. május 31. IV. Az önkormányzati rendszer korszerűsítése
1. Az önkormányzati, valamint az államigazgatási szervek által ellátott feladat- és hatáskörök felülvizsgálatának
eredménye alapján el kell készíteni a szükséges jogszabályok módosítását. Élni kell a feladatok differenciált telepítésének lehetőségével annak érdekében, hogy mind a szakmai, mind a gazdasági hatékonyságnak megfelelő ésszerű
koncentráció valósuljon meg az önkormányzati feladatellátásban.
Felelős: érintett miniszterek
 a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
 miniszter és a belügyminiszter
 koordinálásával
Határidő: 2004. március 31. 2. A közigazgatási rendszer korszerűsítési programjában foglaltaknak megfelelően át kell alakítani az önkormányzatok finanszírozására, a gazdálkodásra, továbbá a
gazdálkodás ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Ezen
belül kiemelten áttekinthetővé kell tenni a helyi önkormányzatokat megillető normatív állami hozzájárulások
(,,normatívák’’) rendszerét; kiszámíthatóvá kell válnia az
önkormányzatokat megillető központi költségvetési kapcsolatokból származó bevételek alakulásának; valamint biztosítani szükséges a kormányzati források koordinációját.
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: 2004. június 30. 3. Az állampolgári esélyegyenlőség, a hozzáférhetőség,
a közszolgáltatások egységes minőségének és hatékonyságának biztosítása, a közszolgáltatások korlátozott piaci
viszonyok között tartása figyelembevételével el kell készíteni a településüzemeltetés általános szabályainak koncepcióját, illetőleg jogi szabályozását.
Felelős: belügyminiszter
 az érintett miniszterek bevonásával Határidő: a koncepció benyújtására: 2004. június 30.
a jogszabálytervezet kidolgozására:
 2004. november 30.
4. A különböző támogatási források hatékony felhasználása érdekében szükséges a pályázatok megalapozását
segítő központi adatbázis kialakítása, továbbá biztosítani
kell a települési önkormányzatok hozzáférését ezen adatbázisokhoz. Felelős: az európai integrációs ügyek koordinálásáért
 felelős tárca nélküli miniszter
informatikai és hírközlési miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2004. június 30. V. Elektronikus közigazgatás 1. Az elektronikus közigazgatás megvalósításához
szükséges intézkedésekről a Magyar Információs Társadalom Stratégia részeként készüljön előterjesztés, mely
biztosítja a központi közigazgatás és az önkormányzatok
egységes szemléletű informatikai és szolgáltatásközpontú
fejlesztését.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
belügyminiszter
 az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: azonnal 2. Fel kell gyorsítani az egyes közigazgatási eljárások
elektronikus ügyintézésre is alkalmassá tételéhez kapcsolódó program előkészítését és a szabályozási munkát.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
igazságügy-miniszter
belügyminiszter
 az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: a program elkészítésére: 2004. január 31.
az első jogszabálycsomagra:
 2004. március 31.
3. A minisztériumok adatszolgáltatása alapján fel kell
mérni a közigazgatás informatikai állapotát, s az informatikai rendszerek műszaki követelményeinek meghatározásáról olyan általános szabály- és követelményrendszert kell
felállítani, mely biztosítja az ágazatok fejlesztésének egymással való összefüggését, az egyes adatbázisok közötti
együttműködést és az ügyfélorientált ügymenetet.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
 az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: a felmérésre: 2004. március 31.
a szabály- és követelményrendszer
 kialakítására: 2004. szeptember 30.
4. Az Interneten keresztül történő, ügyfél-azonosítást
vagy adatbázis-hozzáférést szükségessé tevő elektronikus
ügyintézést, illetve on-line díj- és illetékfizetést megvalósító szolgáltatást — az erőforrásokkal való hatékony gazdál
kodás érdekében — valamennyi központi közigazgatási
szerv vonatkozásában a kormányzati portálon mint ügyfélkapun keresztül elérhetővé kell tenni.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
informatikai és hírközlési miniszter
Határidő: azonnal
a rendelet kiadására: 2004. január 31.
5. Az elektronikus közigazgatáshoz kapcsolódó informatikai fejlesztések a Magyar Információs Társadalom
Stratégiához illeszkedően támogathatók a költségvetésből. Az elektronikus közigazgatással kapcsolatos koordinatív feladatokat az Információs Társadalom Koordinációs Tárcaközi Bizottságon belül kell ellátni.
Felelős: informatikai és hírközlési miniszter
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
 az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: azonnal VI. Záró rendelkezések 1. Előterjesztést kell benyújtani a közigazgatás területi
rendszere korszerűsítésének irányelveit tartalmazó országgyűlési határozat tervezetéről.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2003. november 12. 2. Az érintett minisztereknek a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter útján be kell számolniuk a Kormánynak e határozat végrehajtásáról.
Felelős: érintett miniszterek
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter Határidő: 2004. június 30.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
4. A hatálybalépéssel egyidejűleg hatályát veszti a közigazgatás reformjáról szóló 1100/1996. (X. 2.) Korm. határozat, valamint a közigazgatás továbbfejlesztésének
2001—2002. évekre szóló kormányzati feladattervéről
szóló 1057/2001. (VI. 21.) Korm. határozat.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter