text:
72/2010. (V. 13.) FVM rendelete a gyümölcs szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról.
A növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 2003. évi
LII. törvény 30. §-a (2) bekezdésének a)–i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni
a) az 1. mellékletben felsorolt gyümölcstermő és alany célra használatos
aa) növénynemzetségek, növényfajok és azok hibridjei fajtáinak
ab) az alany céljára szolgáló fajoknak és hibrideknek
szaporítóanyagként felhasznált növényállományaira és azok forgalomba hozatalra szánt, valamint forgalomba
hozott szaporítóanyagára, valamint
ac) az 1. mellékletben fel nem sorolt, alanyként vagy más növényi részként használt nemzetségek, fajok és
hibridjeik szaporítóanyagára, ha az 1. mellékletben felsorolt nemzetségek, fajok vagy hibridjeik fajtáit oltják
rájuk,
b) az a) pontban meghatározott szaporítóanyagot előállító, forgalomba hozó, illetve felhasználó természetes és jogi
személyekre, illetve jogi személyiség nélküli jogalanyokra (a továbbiakban együtt: szállító), valamint
c) a gyümölcs szaporítóanyag előállításának és forgalomba hozatalának ellenőrzését, valamint növény-egészségügyi ellenőrzését végző Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központjára és területi szerveire (a továbbiakban
együtt: MgSzH).
(2) E rendeletben foglaltakat az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló törvényben és a növényegészségügyi
feladatok végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt növényegészségügyi előírásokkal együtt kell alkalmazni.
2. § (1) A gyümölcs szaporítóanyagok előállítása, forgalomba hozatalával kapcsolatos ellenőrzési, minősítési, minőségtanúsítási feladatokat az MgSzH látja el.
(2) Az MgSzH
a) a certifikációs rendszer keretében előállított gyümölcs szaporítóanyag-tételeket kategóriába sorolással minősíti,
illetve a minősítést ellenőrzi a tételek faj-, illetve fajtaazonossága, származása, szaporítási fokozata, növény-egészségügyi állapota és külső minősége alapján; a minősített tételeket a szakterületnek megfelelő certifikációs
címkével, valamint a növényegészségügyi előírásoknak megfelelően növényútlevéllel látja el,
b) a certifikációs rendszerbe nem tartozó gyümölcs szaporítóanyagoknak az Európai Unió minimum követelményeinek megfelelő előállítását és forgalomba hozatalát ellenőrzi, ideértve a 2. mellékletben meghatározott,
minőséget befolyásoló károsító szervezetektől való mentességet.
(3) Az MgSzH
a) a certifikációs rendszer keretében előállított gyümölcs szaporítóanyag-tételek zárlati károsítóktól és a 3. melléklet
szerinti károsítóktól való mentességét ellenőrzi, elvégzi a vizsgálatokhoz szükséges mintavételezést, a minták
vizsgálatát, valamint határozatban kiadja a vizsgálatok eredményét, valamint
b) a certifikációs rendszerbe nem tartozó gyümölcs szaporítóanyagok esetében a zárlati károsítóktól való
mentességet ellenőrzi.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
1. Bázis szaporítóanyag: közvetlenül vagy ismert számú vegetatív szaporítási lépés eredményeként a központi
törzsültetvény növényanyagából származó, üzemi törzsültetvény létesítésére szolgáló szaporítóanyag, amely
a) előállítása során fajtatulajdonságait megőrizte,
b) kielégíti a bázis szaporítóanyagra fajonként előírt növény-egészségügyi követelményeket,
c) a hatósági ellenőrzés eredményeként minősítést kapott, valamint
d) a továbbszaporítása során certifikált szaporítóanyag előállítására szolgál.
2. Bázis szaporítóanyag: olyan szaporítóanyag,
a) amelyet közvetlenül vagy ismert számú lépésen keresztül vegetatív módon állítottak elő a prebázis szaporító
anyagból a fajta azonosságának, fontos pomológiai jellemzőinek és növényegészségügyi állapotának
megőrzését biztosító módon;
b) amelyet certifikált szaporítóanyag termesztésére szánnak;
c) amely megfelel a bázis szaporítóanyagra vonatkozóan megállapított növényegészségügyi és egyéb különleges
követelményeknek; és
d) amelyet a hivatalos vizsgálatok alkalmával az a)–c) pontban szereplő feltételeknek megfelelőnek nyilvánítottak.
3. Certifikáció (tanúsítás): a szaporítóanyag-előállítás ellenőrzési rendszere, amelynek eredményeként a hivatalos
ellenőrző szervek igazolják, hogy a termelő a terméket a vonatkozó hazai és nemzetközi előírásoknak megfelelően
állította elő; az előállítás során az anyag utódvonalát bizonylati rendszerrel nyilvántartják, minőségét a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak megfelelően ellenőrzik, az eljárás eredményességét az eljáró hatóság certifikációs címkével
tanúsítja.
4. Certifikációs (tanúsító) címke: a certifikációs rendszerben előállított szaporítóanyag-tétel növényeire, illetve kötegeire,
zárt csomagolási egységeire a szállító által felhelyezett, annak kategóriáját tanúsító, fémzár jellegű jelölés, amelyet
az MgSzH azonosíthatóan megjelölve ad ki a forgalmazónak, és amely tartalmazza a felhasználó számára szükséges
összes adatot, beleértve a növényútlevél adatait is.
5. Certifikált szaporítóanyag: közvetlenül vagy ismert számú vegetatív szaporítási lépés eredményeként üzemi
törzsültetvény növényanyagából származó szaporító alapanyag, vagy gyümölcstermő ültetvény létesítésére szolgáló
– a certifikációs rendszert elhagyó – ültetési anyag, amely
a) előállítása során fajtatulajdonságait megőrizte,
b) kielégíti a certifikált szaporítóanyagra fajonként előírt növény-egészségügyi követelményeket, valamint
c) hatósági ellenőrzés eredményeként minősítést kapott.
6. Certifikált szaporítóanyag: olyan
a) szaporítóanyag, aa) amelyet vegetatív módon állítottak elő prebázis vagy bázis szaporítóanyagból vagy magonc alanyok
esetében bázis vagy certifikált magtermő ültetvény magjából;
ab) amely certifikált ültetési anyag előállítására szolgál;
ac) amely megfelel a certifikált szaporítóanyagra vonatkozóan megállapított növényegészségügyi és egyéb
különleges követelményeknek;
ad) amely a hivatalos vizsgálatok során megfelelt az aa).-ad). pontban szereplő feltételeknek; vagy
b) ültetési anyag
ba) amelyet közvetlenül certifikált, bázis vagy prebázis szaporítóanyagból állítottak elő;
bb) amely gyümölcstermesztésre szolgál;
bc) amely megfelel a certifikált szaporítóanyagra vonatkozóan megállapított növényegészségügyi és egyéb
különleges követelményeknek;
bd) amely a hivatalos vizsgálatok alkalmával megfelelt az ba)–bd) pontban szereplő feltételeknek.
7. C. A. C. (Conformitas Agraria Communitatis) szaporítóanyag: a certifikációs rendszeren kívül előállított fajtaazonos és
megfelelően fajtatiszta szaporítóanyag, szaporítóanyag termesztésre szánt ültetvény, vagy gyümölcstermesztésre
szánt ültetési anyag, amely megfelel a kategóriára meghatározott minőségi és növényegészségügyi követelményeknek.
8. Egyéb károsító: a növényegészségügyi előírások szerinti nem zárlati és nem vizsgálatköteles károsító, amely
a szaporítóanyag útján terjed.
9. Faiskola: gyökeres gyümölcs szaporítóanyagot előállító szaporító terület a rajta lévő növényállománnyal,
törzsültetvénnyel, felszerelésekkel, épületekkel, amelynek működését az MgSzH engedélyezte.
10. Faiskolai lerakat: a faiskolában termelt ültetési anyagnak a faiskolán kívüli – gyümölcs szaporítóanyag kiskereskedelmi
forgalomba hozatalát végző – árusító helye, így különösen az áruda, kertészeti áruház.
11. Fajtaazonos szaporítóanyag: a megjelölésnek megfelelő fajtájú szaporítóanyag, oltvány esetén ideértve az alanyfajtát is.
12. Fajtatiszta szaporítóanyag: a tétel vagy csomagolási egység megjelölésétől eltérő fajtájú, alanyú egyedet nem
tartalmazó szaporítóanyag.
13. Harmadik ország: bármely ország a Magyar Köztársaság és az Európai Unió tagállamain (a továbbiakban: tagállam)
kívül.
14. Házi faiskola: ültetési anyagot kizárólag saját felhasználás céljára előállító, szaporítóanyag forgalomba hozatalára nem
jogosult faiskola.
15. Károsító: a növényre vagy növényi termékre káros bármely növény, állat, kórokozó vagy egyéb fertőzőképes megbetegedést okozó szervezet.
16. Kiinduló anyag: a törzskönyvezett növényállománnyal fajtaazonos növény, amely növényanyagának szaporulatából
a központi törzsültetvény jelöltet létrehozzák.
17. Központi (prebázis) törzsültetvény: központi törzsültetvény jelöltből minősített vagy annak szaporítóanyagából
létesített növényállomány, amely prebázis fokozatú szaporító alapanyag előállítására szolgál. Az ültetvény mindaddig
megőrzi minősítését és helyben megújítható, amíg a meghatározott nevelési körülmények fennállnak és az egyedi
vizsgálatok során a vonatkozó növény-egészségügyi követelményeket teljesíti.
18. Központi törzsültetvény jelölt: a törzskönyvezett növényállománnyal fajtaazonos olyan növények, amelyek központi
törzsültetvénnyé minősíthetők, vagy amelyekről nyert szaporítóanyaggal központi törzsültetvény létesíthető, ha
a vonatkozó növény-egészségügyi követelményeket teljesítik.
19. Magtermő törzsültetvény: generatív szaporítású alanyfajták vegetatív úton előállított ültetési anyagával telepített,
magot termő ültetvény.
20. Prebázis szaporítóanyag: a központi (prebázis) törzsültetvény létesítésére szolgáló növényanyag, amely
a) előállítása során fajtatulajdonságait megőrizte,
b) kielégíti a prebázis szaporítóanyagra fajonként előírt növény- egészségügyi követelményeket,
c) hivatalos ellenőrzések eredményeképpen minősítést kapott, valamint
d) továbbszaporítása során bázis szaporítóanyag előállítására szolgál.
21. Prebázis szaporítóanyag: olyan szaporítóanyag,
a) amelyet általánosan elfogadott módszerek alapján állítottak elő, melyek biztosítják a fajta azonosságának, fontos
pomológiai jellemzőinek és növényegészségügyi állapotának megőrzését; b) amelyet bázis szaporítóanyag vagy certifikált szaporítóanyag termesztésére szánnak;
c) amely megfelel a prebázis szaporítóanyagra vonatkozóan megállapított növényegészségügyi és egyéb külön
leges követelményeknek és
d) amely a hivatalos vizsgálatok alkalmával megfelel az a)–c) pontban szereplő feltételeknek.
22. Szaporítási fokozat (szaporulati fok, kategória): a certifikációs rendszerben a továbbszaporítás során a központi
törzsültetvényhez viszonyított leszármazási szint, amely a szaporítás sorrendjében lehet: prebázis, bázis, certifikált
fokozatú vagy a certifikációs rendszerbe nem tartozó C.A.C., attól függően, hogy a szaporítóanyag milyen fokozatú
ültetvényből származik, valamint a nevelés során mely kategóriára előírt növény-egészségügyi technológiát
alkalmazták; az oltvány szaporítási fokozatát az alacsonyabb szaporítási fokozatú komponens határozza meg.
23. Szaporítóanyag kiskereskedelmi forgalomba hozatala: végső felhasználók részére történő, kis mennyiségű, nem
árutermő ültetvény létesítését szolgáló ültetési anyag értékesítése.
24. Szaporítóanyag nagykereskedelmi forgalomba hozatala: saját előállítású vagy vásárolt szaporítóanyag értékesítése
árutermelési célú gyümölcs ültetvény telepítők, faiskolák, lerakatok részére, valamint a szaporítóanyag export és
import.
25. Szaporítóanyag tétel: egy egységként kezelt, azonos fajú, fajtájú, alanyú, szaporítási fokozatú szaporító anyag, amely
homogén áruösszetétel és árueredet alapján azonosítható.
26. Szűrő faiskola: prebázis törzsültetvény létesítésére szolgáló ültetési anyagot előállító, az adott kategóriára vonatkozó
növényegészségügyi előírásoknak megfelelő faiskola, ahol a törzsültetvény jelölt egyedeit vírustesztelésükkel
egyidejűleg szaporítják annak érdekében, hogy a szaporulatot törzsültetvénybe és törzsgyümölcsösbe helyezzék.
27. Termelői (termék jelölő) címke: C.A.C. kategóriájú szaporítóanyagok növényeire, illetve kötegeire a szállító által
felhelyezett, a fajtaazonosságot és minőséget igazoló jelölés, amelynek előállításáról a termelő gondoskodik, és amely
tartalmazza a felhasználó számára szükséges legfontosabb adatokat.
28. Törzsgyümölcsös: a fajták eredeti tulajdonságainak folyamatos ellenőrzésére, hiteles megőrzésére hivatott virágzó és
termést hozó ültetvény, amelyet a központi törzsültetvénnyel párhuzamosan, azonos tételből származó ültetési
anyaggal létesítenek.
29. Törzskönyvezés: az adott fajta azonosítását szolgáló növényállomány hivatalos nyilvántartásba vétele.
30. Törzskönyvi előjegyzés: törzskönyvezés céljára telepített vagy kijelölt, de a fajtaazonosság elbírálására még nem
alkalmas, illetve államilag még nem elismert fajtájú növényállomány hivatalos nyilvántartásba vétele.
31. Üzemi (bázis) törzsültetvény: bázis szaporítóanyagból létesített, certifikált fokozatú szaporítóanyag előállítására
szolgáló, az MgSzH által törzsültetvénnyé minősített növényállomány.
32. Üzemi (certifikált) törzsültetvény: perbázis vagy bázis szaporítóanyagból létesített, certifikált fokozatú szaporítóanyag
előállítására szolgáló, az MgSzH által törzsültetvénnyé minősített növényállomány.
33. Üzemi (bázis) törzsültetvény jelölt: bázis szaporítóanyagból létesített, certifikált szaporítóanyag előállítására szolgáló,
de az MgSzH által törzsültetvénnyé még nem minősített növényállomány.
34. Üzemi (certifikált) törzsültetvény jelölt: perbázis vagy bázis szaporítóanyagból létesített, certifikált szaporítóanyag
előállítására szolgáló, de az MgSzH által törzsültetvénnyé még nem minősített növényállomány.
35. Vegetatív szaporító alapanyagot termő törzsültetvény: szemzőhajtás, oltóvessző, dugvány, bujtvány, sarj, palánta
előállítására létesített ültetvény.
36. Virológiai állapot: az ellenőrzésre feljogosított szervezet által igazolt, a vírusfertőzöttségre vonatkozó kategória, amely
„Vírusmentes”, „Vírustesztelt” vagy „Tünetmentes” lehet.
a) Tünetmentes szaporítóanyag: vizuális vizsgálat alapján a karantén- és a certifikációs rendszerbe tartozó egyéb
károsítók tüneteit nem mutató növényanyag.
b) Vírusmentes (VF) szaporítóanyag: olyan vírusmentes anyanövényekről, illetőleg azok vírusmentesen fenntartott
szaporulatáról származó növény, amelyet nemzetközileg elismert tudományos módszerekkel megvizsgáltak és
az adott fajt fertőző valamennyi ismert vírustól és vírusszerű kórokozótól mentesnek találtak, és amelynek
termesztése során az MgSzH által igazoltan a vírusmentes technológiai előírásokat megtartották.
c) Vírustesztelt (VT) szaporítóanyag: olyan anyanövényekről, illetve azok szaporulatáról származó növényanyag,
amelyet nemzetközileg elismert tudományos módszerekkel vírusfertőzöttségre megvizsgáltak, és az adott fajra
jellemző, meghatározott gazdasági kárt okozó vírusoktól és vírusszerű szervezetektől mentesnek találtak, illetve
amelyet az MgSzH által igazoltan vírusmentes technológiai előírások szerint állítottak elő.
37. Vizsgálatköteles nem zárlati károsító: olyan károsító, amelyet gazdasági jelentőségénél fogva e rendelet a meghatározott szaporítóanyag kategóriára e körbe sorol.
38. Zárlat: a követelményeknek nem megfelelő minőségű vagy nem megfelelő módon előállított szaporítóanyag
felhasználásának, illetve forgalomba hozatalának korlátozása.
39. Zárlati termesztés: az MgSZH eseti engedélye alapján olyan tétel faiskolai termesztése, amely valamely tulajdonsága
miatt nem bizonyult az Európai Unió területén forgalomba hozatalra alkalmasnak; a harmadik országba szánt,
bértermelésre szaporított tételek termesztése is zárlati termesztésnek minősül.
3. A gyümölcs szaporítóanyagok előállításának és forgalomba hozatalának általános követelményei
4. § (1) Gyümölcs szaporítóanyagot kizárólag az MgSzH által engedélyezett faiskolában, illetve szaporítás céljára
engedélyezett ültetvényben szabad forgalomba hozatal céljára előállítani. Forgalomba hozatal céljából szaporítani –
a kísérleti, nemesítési és génmegőrzési célból végzett szaporítások, valamint a céltermeltetés kivételével – csak azokat
a fajtákat, klónokat szabad, amelyek a Nemzeti Fajtajegyzékben, a Szállítói Fajtajegyzékben szerepelnek, más tagállamban elismertek, növényfajta-oltalommal védettek vagy egyedi szaporítási engedéllyel rendelkeznek. Más
tagállamokban elismert, hivatalos (DUS) leírással nem rendelkező gyümölcsfajták csak a Szállítói Fajtajegyzékre vételt
követően szaporíthatók.
(2) Gyümölcs szaporítóanyagot kizárólag az MgSzH által engedélyezett faiskolában, illetve szaporítás céljára engedélyezett ültetvényben szabad forgalomba hozatal céljára előállítani. Forgalomba hozatal céljából szaporítani – a kísérleti,
nemesítési és génmegőrzési célból végzett szaporítások, valamint a céltermeltetés kivételével – csak azokat a fajtákat,
klónokat szabad, amelyek a Nemzeti Fajtajegyzékben szerepelnek, más tagállamban elismertek, növényfajtaoltalommal védettek, növényfajta-oltalom vagy állami elismerés iránt bejelentettek.
(3) A certifikációs rendszer keretében nem szaporíthatóak a Szállítói fajtajegyzéken szereplő fajták.
(4) Forgalomba hozni csak az e rendeletben előírt, legalább a C.A.C. kategóriára előírt követelményeket kielégítő
szaporítóanyagot lehet.
(5) Az előállítás és forgalomba hozatal során a szállító köteles az 7. §-ban részletezett, az általa folytatott tevékenységre
jellemző kritikus pontokat figyelemmel kísérni.
(6) A szaporítóanyag előállító köteles a tárgyévi tevékenységét az MgSzH-nak minden év február 28-áig bejelenteni.
A bejelentésben nyilatkozni kell
a) a tárgyévi faiskolai, szaporítóanyag nagykereskedelmi tevékenység folytatásáról,
b) a C.A.C. szaporító alapanyag előállító ültetvények üzemeltetéséről, valamint
c) az előállított szaporítóanyag kategóriájáról.
5. § (1) A szaporítóanyagot a szaporítás, nevelés, kitermelés, osztályozás, árukikészítés, kötegelés (csomagolás), tárolás és
szállítás során tételenként el kell különíteni, és egyértelműen meg kell jelölni, továbbá gondoskodni kell arról, hogy
minőségét a szállítás és tárolás során megőrizze.
(2) Ha különböző eredetű gyümölcsszaporító és ültetvényanyagokat egyberaknak, vagy összekevernek a csomagolás,
a raktározás, a szállítás vagy kiszállítás során, a szállító nyilvántartást vezet a következő adatokkal: az árutétel
összetétele és az egyes összetevők eredete.
(3) A certifikációs rendszer keretében előállított szaporítóanyag csak certifikációs címkével ellátva hozható forgalomba.
A C.A.C. kategóriájú szaporítóanyagot a 8. § (6) bekezdése szerinti adatokat tartalmazó árucímkével megjelölten
szabad forgalomba hozni.
(4) A faiskolai engedélyes és az ellenőrzött C.A.C. kategóriájú szaporítóanyag termő ültetvény fenntartója a tanúsított és
C.A.C. szaporítóanyagot telephelyéről külön engedély nélkül a forgalomba hozhatja. Egyéb telephelyről a 37. §-ban
előírt engedély birtokában lehet szaporítóanyagot forgalomba hozni.
(5) Tanúsított szaporítóanyagot csak a 4. és 5. mellékletben előírt követelményeknek megfelelő minőségben szabad
forgalomba hozni.
6. § (1) A hazai előállítású C.A.C. szaporítóanyagok minőségének el kell érnie a 4. és 5. mellékletben foglalt követelményeket,
kivéve ha a szállító és a vásárló írásban attól eltérően állapodott meg. Minőségi vita esetén az erre vonatkozó írásban
kötött megállapodás hiányában a 4. és 5. mellékletben részletezett követelmények az irányadók.
(2) A C.A.C. szaporítóanyagok minőségének
a) szaporító alapanyagok tekintetében a 4. melléklet 1.1. pontjában,
b) ültetési anyagok és alanycsemeték tekintetében pedig az 5. melléklet 2.1.1., 2.2.1., 2.3.1., 2.4., 2.5.1. és 2.6.1. pontjában foglalt követelményeknek kell legalább megfelelnie, eltekintve a méretekre vonatkozó táblázatokban
foglaltaktól.
(3) A vásárolt szaporító alapanyagot megbontott kötegzárú tételből továbbértékesíteni (viszonteladás) nem szabad.
(4) Harmadik országból behozott szaporító alapanyagot a 41. §-ban foglaltak szerint lehet termesztésbe vonni és
forgalomba hozni.
(5) A szaporítóanyagokat csak azzal a fajtanévvel lehet forgalomba hozni, amelyet a 4. § (1)–(2) bekezdésében
meghatározott, a fajták szaporíthatóságát biztosító hivatalos jegyzékek, dokumentumok tartalmaznak.
4. A szállítók ellenőrzési feladatai 7. § A szállítónak a szaporítóanyag termő ültetvény, a faiskola és a nagykereskedelmi telephely üzemeltetése során
figyelemmel kell kísérnie az alábbi, a tevékenységére vonatkozó kritikus pontokat:
a) a felhasznált szaporító alapanyagok kezelése, tárolása során biztosítania kell, hogy a szaporítandó alapanyagok
minősége
aa) a minősített (certifikált) anyag esetében feleljen meg a 4. és 5. mellékletben foglalt minőségi követel
ményeknek,
ab) a C.A.C. anyag esetében pedig legalább az életképesség tekintetében ne legyen kifogásolható; a minőségi
követelmények megítélése tekintetében a 4. és 5. számú mellékletben foglaltak az irányadók;
b) a szaporítóanyagok kiültetése, (magvetés, ki- vagy átültetés) során
ba) biztosítani kell az a) pont szerinti minőségi követelmények fenntartását;
bb) a tételeket megfelelően jelölni kell a keveredés elkerülése érdekében;
bc) a műveleteket dokumentálni kell szabadföldi azonosításra alkalmas vázrajzon, illetve a 28. § (2) bekez
désében előírt nyilvántartásban;
c) a 3. mellékletben felsorolt, a termesztett növényfajra és az állomány kategóriájától függően előírt jellemző
kártevők elszaporodásának megakadályozása érdekében a diagnosztizálásra alkalmas időszakban folyamatosan
ellenőrizni kell a növényállományt és meg kell tenni a szükséges beavatkozásokat;
d) a szállítónak ki kell dolgoznia a művelési módra vonatkozó saját eljárási szabályzatát és gondoskodnia kell annak
betartásáról, illetve nyomon követhető dokumentációjáról, ha az általa alkalmazott tevékenység eltér a hazai
gyakorlatban alkalmazott szokványos termesztési technológiától vagy szaporítóanyag kezelési eljárásoktól;
e) a faiskolai nevelés – ideértve a szaporítóanyag termő ültetvények fenntartását is – folyamán a növényállomány
tekintetében a károsítók megtelepedésének megakadályozása és a növényanyag megfelelő fejlődésének
érdekében
ea) azt megfelelő szinten gyommentesen kell tartani, különös tekintettel azokra a gyomfajokra, melyek
a termesztett fajt károsító kártevőkkel közös gazdanövények,
eb) gondoskodni kell a megfelelő vízellátásról,
ec) a metszési munkákat (gyökérsarj eltávolítás, szemre metszés, koronába metszés, hónaljazás stb.)
a megfelelő időben, és minőségben kell elvégezni;
f) a szaporítási műveletek végzése során különös figyelmet kell fordítani a szaporító alapanyagok életképességének
fenntartására, valamint az egyes tételek keveredésének elkerülésére;
g) a szaporító alapanyagok szedése és az ültetési anyagok kitermelése során úgy kell eljárni, hogy a növényanyag
az a) pont szerinti minőségi követelményeknek megfeleljen; a szedés, kitermelés, átmeneti és tartós tárolás,
kötegelés, csomagolás és szállítás tekintetében a 4. és 5. mellékletben foglaltak az irányadók;
h) az ápolási műveletek során, különös tekintettel a növényanyag sebzésével járó beavatkozásokra (metszés,
hónaljazás stb.) a károsítók elterjesztésének megakadályozására kell törekedni, így
ha) a művelő eszközt megfelelő rendszerességgel, arra alkalmas módszerrel fertőtleníteni kell,
hb) a C.A.C. állományban használt művelő eszközökkel csak fertőtlenítést követően lehet tanúsított
állományban munkát végezni;
i) a növényállományban végzett kezeléseket (növényvédelem, tápanyag utánpótlás, egyéb kémiai beavatkozások)
dokumentálni kell a kezelés okának feltüntetésével;
j) a tevékenységgel kapcsolatos nyilvántartásokat folyamatosan, szakszerűen és napra készen kell vezetni, különös
tekintettel az egyes tételek azonosíthatóságára vonatkozó feljegyzésekre. 5. A gyümölcs szaporítóanyagok megjelölése, címkézés
8. § (1) A gyümölcs szaporítóanyagok megjelölésére felhasznált certifikációs címkét az MgSzH biztosítja a szállítók számára.
A megfelelő minőséget és a címke-előállítás ellenőrizhetőségét biztosító feltételek megtartása mellett a certifikációs
címkék saját célra történő előállítására az MgSzH feljogosíthatja a szállítót.
(2) A C.A.C. szaporítóanyagok megjelölésére szolgáló termelői címkéről a szállító gondoskodik.
(3) Az e rendeletben előírt termékjelölés (certifikációs vagy termelői címke) nélküli termékek nem forgalmazhatók.
A címkék anyagának és az arra nyomtatott, illetve írt szövegnek olyan ellenállónak kell lennie, ami legalább egy évig
biztosítja a feltüntetett adatok olvashatóságát szabadföldi vagy mesterséges körülmények közötti termesztés, illetve
tárolás során.
(4) A címke kategóriánként
a) a prebázis és bázis kategóriájú szaporítóanyag esetében fehér,
b) a certifikált kategóriájú szaporítóanyag esetében kék,
c) a C. A. C. kategóriájú szaporítóanyag esetében narancssárga, vagy bármilyen más, de nem kék színű.
(5) A certifikációs címkén a következő adatokat kell feltüntetni:
a) EU minőség,
b) a tagállam kódja,
c) az ellenőrző hatóság neve vagy kódja,
d) a szállító regisztrációs vagy engedélyszáma,
e) a szállító neve,
f) az egyedi sorozatszám, a naptári hét száma vagy tétel száma,
g) a botanikai név,
h) a fajta neve; ha van, akkor az alany fajta neve vagy faja, vagy interspecifikus hibrid neve,
i) a mennyiség,
j) a kategória,
k) a harmadik országból importált szaporítóanyag esetén az előállító ország neve,
l) a virológiai állapot,
m) a növényútlevél további adatai.
(6) A C.A.C. kategóriájú szaporítóanyagok megjelölésére szolgáló termelői címkéken az (5) bekezdésben felsorolt adatok
közül legalább az a), c), h) és j) pontok adatait fel kell tüntetni, amennyiben a címke növényútlevél adatait is
tartalmazza. A többi pontban felsorolt adatot elegendő a származási igazolványon feltüntetni. A virológiai állapotra
vonatkozó megállapítás nem tehető sem a termelői címkén, sem a kísérő dokumentumokon (származási igazolvány,
számla, szállítólevél).
9. § (1) A certifikált kategóriájú fás oltványok minden egyedét a kitermelést megelőzően, a tenyészedényes növényanyagot,
a szamócapalántákat és a kötegelt árut a forgalomba hozatalt megelőzően kell certifikációs vagy termelői címkével
ellátni. Certifikált kategóriájú fás oltványok kötegelten láthatók el tanúsító címkével, ha
a) árutermő ültetvény telepítése céljára hozzák forgalomba,
b) az egy telepítő részére forgalmazni kívánt tétel legalább 200 db oltványból áll,
c) a szállítónak a telepítőtől írásos megrendelése van, melyet a kötegellenőrzéskor az MgSzH részére be kell mutatni,
d) a kötegelten tanúsított fás oltványokat a 33. § a) és b) pontja szerint a faiskola telephelyén végzett köteg
ellenőrzést követően hozzák forgalomba,
(2) A kötegelten tanúsított fás oltványokat megbontott kötegből tovább forgalmazni tilos.
(3) Az egy kötegbe köthető növények darabszámát a 4. melléklet 2. pontja, valamint a 5. melléklet 3. pontja tartalmazza.
(4) A címkét terméktípustól függően
a) a koronás oltványokra a korona vesszők közötti törzsrészre, illetve a suhángoltvány fele magasságában,
b) az egyéb tenyészedényes növények esetén – szamóca kivételével – azok tövi részére,
c) a kötegelten jelölhető faiskolai termékekre – a fémzárolás gyakorlatához hasonlóan – a köteg felső kötésére
tűzőgéppel kell felhelyezni.
(5) A (3) bekezdés c) pontja szerinti esetekben a címkét oly módon kell felhelyezni, hogy a köteget a címke levétele nélkül
ne lehessen felbontani, vagy fémzárat kell alkalmazni. (6) A saját felhasználásra, nyilvántartott kísérletre, illetve kísérleti, nemesítési vagy génmegőrzési célra szaporított
tételeket a faiskola saját címkéjével szabad felhasználni, illetve forgalomba hozni. A forgalomba hozatal során a kísérő
dokumentumon fel kell tüntetni a felhasználás célját.
6. Nyilvántartás 10. § (1) A gyümölcs szaporítóanyag-termő ültetvény és az árutermelő faiskola és a nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező
szállító köteles a felhasznált, előállított és forgalomba hozott szaporító- és ültetési anyagokról az MgSzH által
rendszeresített, a 28. § (2) bekezdése szerinti nyilvántartást folyamatosan vezetni, és azt az ellenőrzés során az MgSzH
részére átadni vagy megküldeni.
(2) A gyümölcs szaporítóanyag felhasználás és forgalomba hozatal esetén az engedélyes köteles az MgSzH által szigorú
számadású nyomtatványként átadott származási igazolványt a nyomtatvány kitöltési útmutatója szerint kiállítani
– amellyel kötelezettséget vállal a gyümölcs szaporítóanyag megfelelő fajtatisztaságára, fajtaazonosságára és
minőségére – és annak egy példányát az áru kísérőjeként a vásárlónak átadni, egy példányát az MgSzH részére
megküldeni, a tőpéldányt pedig a nyomtatvány tömbbel együtt megőrizni.
(3) Telephelyről történő kiskereskedelmi értékesítés esetén eladási jegyzéket kell kiállítani, amely legalább tartalmazza
a 8. § (5) bekezdésének a), c), e), h) és j) pontjaiban felsorolt adatokat. A forgalmazási szezon végén a kistételes
értékesítésekről kiállított eladási jegyzék tételenkénti összesítésével kell származási igazolványt kiállítani.
(4) A forgalomba hozott tételekről kiállított származási igazolvány egy példányát meg kell küldeni az MgSzH részére havi
rendszerességgel, de legkésőbb az alábbi határidőkig:
a) ültetési anyagok és szaporító alapanyagok
aa) őszi forgalomba hozataláról: december 15.,
ab) tavaszi forgalomba hozataláról: május 15.;
b) szemzőhajtás forgalomba hozatalról: október 1.;
c) oltóvessző forgalomba hozatalról: május 25.
11. § (1) A nem Magyarországon előállított, tagállamokból behozott szaporító alapanyagról az engedélyes (faiskolás vagy
nagykereskedő) a behozatalt követően az e rendeletben előírt honosító származási igazolványt köteles kiállítani és
a továbbiakban ezt nyilvántartásaiban feltüntetni. A honosító származási igazolvány egy példányát az MgSzH részére
a 10. § (4) bekezdése szerinti határidőre kell megküldeni.
(2) A honosító származási igazolványon fel kell tüntetni a forgalmazó nevét, a szaporítóanyag ellenőrző hatóság által
nyilvántartott regisztrációs számát, valamint a származási ország megnevezését. Az engedélyes nyilvántartásaiban
e bizonylatot szerepelteti, a szállítótól átvett származási bizonylat másolati példányát a honosító származási
igazolvány mellékleteként kell kezelni, melyet az ellenőrzés során be kell mutatni.
(3) A 10. § és az (1)–(2) bekezdés szerinti nyilvántartásokat és mellékleteit (pl. jegyzőkönyvek, származási igazolványok)
10 évig meg kell őrizni.
(4) Az adminisztráció pontos és szakszerű vezetéséért az MgSzH által kiadott engedélyben szakmai vezetőként megjelölt
személy, faiskolai lerakat esetén pedig a faiskolai lerakatot üzemeltető felelős.
7. Növény-egészségügyi követelmények 12. § (1) Forgalomba hozni csak az MgSzH által a külön jogszabályokban előírt növényegészségügyi követelmények alapján
ellenőrzött gyümölcs szaporítóanyagot szabad.
(2) Egy állomány akkor tekinthető növény-egészségügyi szempontból a certifikációs rendszer szerint megfelelőnek, ha
a) a termőhelye előzetes növény-egészségügyi szemle alapján (izoláció, elővetemény, talajvizsgálat) alkalmasnak
minősül a telepítésre,
b) a felhasznált szaporítóanyag a certifikáiós rendszerben előállított növényállományról vagy annak a kategóriának
megfelelő körülmények között fenntartott szaporulatairól származik,
c) a növény-egészségügyi állapot megőrzésére vonatkozó technológiai előírásokat a termelő betartotta,
d) kötelező és rendszeres növény-egészségügyi ellenőrző vizsgálatban részesült.
(3) A fásszárú törzsültetvényekben és faiskolákban a vegetációs időszak folyamán legalább két alkalommal, bogyós
törzsültetvényekben legalább három alkalommal a károsítók diagnosztizálására legmegfelelőbb időpontban vizuális
vizsgálatot kell végezni. A fertőzött egyedeket a hatósági intézkedés alapján meg kell semmisíteni.
(4) A C.A.C. növényállománnyal való keveredés (az izolációs távolság be nem tartása) esetén a virológiai állapotra
vonatkozó jelzést valamennyi növényről el kell távolítani, a növényanyag csak C.A.C. minősítésű lehet.
(5) Az MgSzH a certifikált jelzés használatát azonnali hatállyal megtiltja, ha a szaporítóanyag az ellenőrző vizsgálatok
alapján nem felel meg a kategóriájára vonatkozó követelménynek és a termesztés során a termelő a vonatkozó
növény-egészségügyi állapot fenntartását biztosító technológiai előírásokat nem tartotta be.
8. Törzskönyvezés 13. § (1) A növényfajtát állami elismerésre bejelentőnek vagy a fajta fenntartójának minden faiskolai termesztésre szánt fajta
esetében a fajta azonosítására szolgáló növényállományát törzskönyvezésre az MgSzH-nak be kell jelentenie.
Amennyiben a bejelentett állomány fajtája még nem részesült állami elismerésben vagy az állomány még nem
alkalmas a fajtaazonosság elbírálására, a fajta elismeréséig, illetve a növények kifejlődéséig az állományt az MgSzH
törzskönyvezésre előjegyzi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell a növény eredetét, az ültetés idejét, és mellékelni kell
a növény-egészségügyi alkalmasságot igazoló jegyzőkönyvet, valamint a terület helyszínrajzát a növények pontos
helyének megjelölésével.
(3) A bejelentett növények törzskönyvezésre való alkalmasságát az MgSzH által összehívott szakbizottság bírálja el.
A törzskönyvezett állomány legkisebb nagysága fás fajok esetében négy, bogyós fajoknál öt egyed. A bizottság
javaslata alapján az alkalmasnak minősített növényeket az MgSzH a törzskönyvbe bejegyzi és erről a bejelentőt
értesíti.
(4) A törzskönyvezett állomány szerepét az értékelés alapján azonos pomológiai értékű törzsgyümölcsös veheti át.
9. Kiinduló anyag, központi törzsültetvény jelölt 14. § (1) Központi (prebázis) törzsültetvény a törzskönyvezett állományból kijelölt vagy a fajtafenntartó által igazolt eredetű,
fajtaazonos kiinduló anyag szaporulatából létesíthető.
(2) A szaporításra kiválasztott növényegyedet fenntartója jelöli ki és növény-egészségügyi ellenőrzés céljából
az MgSzH-nak bejelenti.
(3) A kiválasztott egyed helyszíni vizuális növény-egészségügyi vizsgálata kiterjed a növény és környezete egészségi
állapotára, zárlati és a certifikációs rendszerben vizsgálatköteles, valamint a szaporítóanyaggal átvihető más, gazdaságilag jelentős károsítók jelenlétére.
(4) Az MgSzH által növényegészségügyi szempontból továbbszaporításra alkalmasnak minősített egyedet a fajtajogosult
vagy fajtafenntartó nyilvántartja az MgSzH által rendszeresített minőségi származási igazolványon, valamint
gondoskodik a kiinduló anyag felszaporításáról és virológiai tesztelésének, illetve vírusmentesítésének elvégzéséről.
(5) A kiválasztott növényegyedet a mentességet megőrző körülmények biztosításával le kell szaporítani. Az így kapott
szaporulatot a tesztelés időtartama alatt a gyökérösszenövéssel, pollennel, légbeli vagy talajban élő vektorokkal
történő fertőzéstől mentességet biztosító körülmények között szűrő faiskolában kell nevelni. A szükséges ellenőrző
vizsgálatok elvégzése után ez az anyag a fajta (klón) központi (prebázis) törzsültetvény- és törzsgyümölcsös
alapanyaga.
(6) A kiinduló anyagot az MgSzH által kiadott módszertani útmutató alapján kell a mentesség megállapítása céljából az 3.
mellékletben meghatározott károsítókra megvizsgálni. A fertőzött anyag vírusmentesítéséről, illetve a mentesítés
eredményéről ismételt vizsgálattal kell meggyőződni.
10. A gyümölcs szaporítóanyag-termő ültetvényekre vonatkozó általános követelmények
15. § (1) A növényállománynak fajtatisztának, illetve fajtaazonosnak kell lennie, és ezt a gyümölcs szaporítóanyag forgalomba
hozatala során származási igazolvánnyal kell igazolni.
(2) A központi törzsültetvényből, illetve bázis faiskolából évente kikerülő bázis ültetési anyag valamennyi tételéből
ellenőrző termesztésre mintát kell átadni az MgSzH részére.
(3) A központi törzsültetvényből, illetve bázis törzsültetvényről évente szaporított prebázis, illetve bázis ültetési anyag
valamennyi tételéből ellenőrző termesztésre mintát kell átadni az MgSzH részére.
(4) Az ültetvényekben lévő fajtákat, illetve klónokat egymástól jól elkülöníthetően, és a tételeket időjárásálló egyértelmű
jelöléssel ellátva kell fenntartani.
(5) Az ültetvény kategóriája központi (prebázis), üzemi (bázis) törzsültetvény vagy szaporításra kijelölt C.A.C. ültetvény
lehet.
(6) Az ültetvény kategóriája központi (prebázis), bázis és üzemi (certifikált) törzsültetvény vagy szaporításra kijelölt
C.A.C. ültetvény lehet.
16. § (1) Az ültetvény és az egyed kondíciójának, kezeltségének alkalmasnak kell lennie az előírt minőségű szaporító- és ültetési
anyag termelésének biztosítására.
(2) Az üzemi és a központi törzsültetvények növényeit szaporítóanyag-termesztésre csak akkor szabad felhasználni, ha
azok rendelkeznek az MgSzH tanúsítványával és éves minősítő szemle során a követelményeknek megfeleltek. A C.A.C.
ültetvények növényeinek rendelkeznie kell az MgSzH által az adott évre kiállított érvényes szemlejegyzőkönyvvel.
(3) A törzsültetvények állományáról az MgSzH által rendszeresített nyilvántartást kell vezetni, amely a bogyós gyümölcsű
és az alanyültetvények esetében az adott év szemlejegyzőkönyve. A tanúsítvány csak a nyilvántartó lappal, illetve
az adott év szemlejegyzőkönyvével együtt érvényes.
(4) A törzsültetvényeken termett gyümölcs szaporítóanyagokról, valamint azok felhasználásáról a szemlejegyzőkönyveken és származási igazolványokon alapuló naprakész nyilvántartást kell vezetni.
17. § (1) A törzsültetvények szaporítóanyaga mindaddig felhasználható, amíg az ültetvény eleget tesz a kategóriájára előírt
növény-egészségügyi követelményeknek és a megtermelt szaporítóanyag kielégíti a 4. és 5. mellékletben előírt
minőségi követelményeket. E követelmények nem teljesülése esetén az MgSzH a törzsültetvények tanúsítványát
visszavonja. A törzsültetvények élettartama szamóca esetében legfeljebb 2 év, málna esetében legfeljebb 4 év.
(2) A C.A.C. ültetvény szaporítóanyagának felhasználására a 6. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(3) A tanúsítvánnyal rendelkező törzsültetvényekben üzemeltetésük ideje alatt az MgSzH évente – bejelentés nélkül –
elvégzi a minősítő szemlét.
(4) A C.A.C. kategóriájú szaporításra kijelölt fákat, ültetvényeket az MgSzH-hoz évenkénti szemlére február 28-áig be kell
jelenteni. A kérelemben – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben
foglaltakon túl – fel kell tüntetni az ültetvények fajtáját, területnagyságát vagy egyedszámát és helyét (helység,
helyrajziszám, táblaszám).
11. Törzsültetvények létesítése, üzemeltetése 18. § (1) A fajtafenntartónak a Nemzeti Fajtajegyzékre felvett növényfajta törzskönyvezett növényeiből kiindulva vagy az általa
igazoltan fajtaazonos kiinduló anyag felhasználásával létrehozott központi törzsültetvény jelöltből központi
törzsültetvényt – bázis szaporítóanyagot termőt és törzsgyümölcsöst – kell létesítenie.
(2) Törzsültetvényt csak faiskolai engedélyes természetes személy vagy szervezet létesíthet az MgSzH előzetes
engedélyével. A létesítés iránti kérelmet a telepítést megelőzően legalább 6 hónappal kell az MgSzH-hoz benyújtani.
A kérelemben meg kell jelölni:
a) a tervezett telepítés helyét, nagyságát;
b) a törzsültetvény típusát;
c) a telepítendő fajokat.
(3) A terület növényegészségügyi szempontból való alkalmasságának elbírálására előzetes termőhelyi szemlét kell kérni
az MgSzH-tól. A termőhelyi szemle:
a) az izolációs távolság felmérésére,
b) az előveteményekre,
c) a talaj vírusvektor fonálféreg fertőzöttségének meghatározására, valamint
d) a területnek a kérelemben megjelölt fajokra vonatkozó, talajvizsgálaton alapuló talajtani alkalmasságára terjed ki.
(4) Az MgSzH a törzsültetvény létesítésének engedélyezéséről, vagy annak elutasításáról határozatot hoz.
(5) A szaporítás célját szolgáló központi (prebázis) törzsültetvényekben a fajtafenntartó vagy megbízottja, az üzemi
(bázis) törzsültetvényben az ültetvény fenntartója szükség esetén köteles negatív szelekciót végezni és az ültetvényt
minősítésre, szemlére előkészíteni.
(6) A szaporítás célját szolgáló központi (prebázis) és bázis törzsültetvényekben a fajtafenntartó vagy megbízottja,
az üzemi (certifikált) törzsültetvényben az ültetvény fenntartója szükség esetén köteles negatív szelekciót végezni és
az ültetvényt minősítésre, szemlére előkészíteni.
19. § (1) Az MgSzH a törzsültetvények minősítését és éves szemléjét a vizsgálatra legalkalmasabb időpontban végzi el.
(2) Az MgSzH a törzsültetvények minősítő szemléjéről jegyzőkönyvet készít, amelynek tartalmaznia kell a törzsültetvény
elfogadott kategóriáját, valamint a szaporítóanyag szedésének és forgalomba hozatalának az engedélyezhetőségét.
(3) A törzsültetvény megszüntetéséről a tulajdonosnak értesítenie kell az MgSzH-t.
20. § (1) A törzsültetvény fenntartása során a fenntartó köteles olyan növényvédelmi technológiát alkalmazni, amely
a vírusátvitel szempontjából veszélyes vektorok (levéltetvek, kabócák, fonálférgek stb.), illetve egyéb károsítók
megtelepedését megakadályozza. Ennek érdekében
a) az ültetvényt gyommentesen kell tartani,
b) az ültetvényben a légbeli vektorok megjelenését arra alkalmas módszerekkel kell előre jelezni,
c) a sharka vírusfertőzésre fogékony fajoknál a fertőzött egyedek szelektálását a tünetek jelentkezésének
időpontjában, a vegetációban folyamatosan kell elvégezni, a fertőzésre gyanús növényeket meg kell jelölni, és
szelektálás céljából az ellenőrzésre jogosultnak be kell jelenteni,
d) az előírt növény-egészségügyi ellenőrző vizsgálatokat el kell végezni, illetve végeztetni,
e) minden olyan eseményt, munkafázist (telepítés, szemzés, szelektálás, kitermelés), amely az elhelyezett növények
állagát, növény-egészségügyi állapotát módosíthatja, az ellenőrzést végzőnek be kell jelenteni,
f) a növény-egészségügyi előírásokat és egyéb biztonsági intézkedéseket maradéktalanul be kell tartani.
(2) A szemzőhajtást termő törzsültetvény növényeiről a csonthéjas fajoknál a pollennel történő vírusátvitel, az almatermésűeknél pedig a tűzhalás (Erwinia amylovora) terjedésének megakadályozása céljából a virágokat bimbós
állapotban el kell távolítani. Ettől eltérni csak a 24. § (5) bekezdésében meghatározott módon lehet, a fajtaazonosság
megállapítása céljából.
(3) Törzsültetvényekben köztes kultúra termesztése nem engedélyezhető.
(4) A törzsültetvények létesítésének és üzemeltetésének részletes szabályait a 6. és 7. melléklet, a törzsültetvények
fenntartásának részletes növény-egészségügyi követelményeit a 8. melléklet tartalmazza.
12. Központi és bázis törzsültetvény létesítése, üzemeltetése 21. § (1) Központi (prebázis) törzsültetvény létesítésére szűrő faiskolában előállított, az MgSzH által fémzárolt és károsítóktól
mentesnek minősített, hatóságilag ellenőrzött, vagy a károsítóktól mentes, és minőségi származási igazolvánnyal
ellátott ültetési anyag használható fel. Külföldről behozott gyümölcs szaporítóanyag csak a vírustesztelések után
használható fel, kivéve, ha annak növényegészségügyi alkalmasságát az MgSzH a bemutatott bizonylatok alapján
igazolja.
(2) A szűrő faiskolából kikerülő ültetési anyagot – az alany fajták kivételével – gyümölcs szaporítóanyagot termő központi
törzsültetvénybe és egyidejűleg ugyanazon tételből törzsgyümölcsösbe kell kihelyezni.
(3) A törzsgyümölcsös mérete – fajtánként és tételenként – törzses fajok esetén legalább öt egyed, bokrok és egyéb
bogyós fajok esetén legalább tíz egyed.
(4) A törzsgyümölcsös állományáról nyilvántartást kell vezetni. A törzsgyümölcsösben a fajta eredeti tulajdonságának
megőrzése érdekében a fajtafenntartónak rendszeres ellenőrzést kell végeznie, amely egyben a fajtafenntartás
része is.
(5) A törzsültetvény növényállományát saját állományáról származó szaporító alapanyagból, annak kategóriájára előírt
növény-egészségügyi követelmények között nevelt, fajtaazonos ültetési anyaggal meg lehet újítani. A megújított
prebázis törzsültetvény állomány egyedeit szaporításba vonás előtt a kategóriára előírt vizsgálandó károsítókra
ellenőrző vizsgálatnak (tesztelésnek) kell alávetni. A megújításra előállított ültetési anyagokból egyidejűleg törzsgyümölcsöst is kell telepíteni.
(6) A központi törzsültetvény növényállományát a saját állományból történő megújítás lehetőségének hiányában
a törzsgyümölcsösből vagy a fajtafenntartó által megjelölt törzsfáról származó gyümölcs szaporítóanyag felhasználásával, szűrő faiskolában előállított ültetési anyaggal kell leváltani.
22. § (1) Bázis törzsültetvény létesítésére a kategóriának megfelelő növényegészségügyi körülmények között előállított,
hatóságilag ellenőrzött, a kategóriára előírt növényegészségügyi követelményeknek megfelelő, fémzárolt, minőségi
származási igazolvánnyal ellátott prebázis szaporítóanyag használható fel. Külföldről behozott prebázis gyümölcs
szaporítóanyag csak a vírustesztelések után használható fel, kivéve, ha annak növényegészségügyi alkalmasságát
az MgSzH a bemutatott bizonylatok alapján igazolja.
(2) A bázis törzsültetvény létesítésével egyidejűleg azonos szaporítóanyag tételből bázis törzsgyümölcsöst kell
eltelepíteni. A bázis törzsgyümölcsösre a 14. § (3) és (4) bekezdéseinek előírásait kell alkalmazni.
(3) A törzsültetvény növényállományát saját állományáról származó szaporító alapanyagból, annak kategóriájára előírt
növény-egészségügyi követelmények között nevelt, fajtaazonos ültetési anyaggal meg lehet újítani. A megújított
bázis törzsültetvény állomány egyedeit szaporításba vonás előtt a kategóriára előírt vizsgálandó károsítókra ellenőrző
vizsgálatnak (tesztelésnek) kell alávetni. A megújításra előállított ültetési anyagokból egyidejűleg törzsgyümölcsöst is
kell telepíteni.
23. § (1) A prebázis és bázis törzsültetvényben a sharkagazda fajokhoz tartozó növényeket a pollennel, légbeli vagy talajlakó
szervezetek által történő fertőződés megakadályozása érdekében izolátor alatt, tenyészedényben kell fenntartani.
Kivételt képeznek a prebázis és bázis magonc alany előállítására szolgáló magtermő fák, melyeket évente egyedileg
a kategóriára előírt vizsgálandó károsítókra ellenőrző vizsgálatnak (tesztelésnek) kell alávetni.
(2) Az izolátort és 20 méteres környezetét kiemelt növényvédelmi körzetként kell kezelni, amelyen belül létesítésekor
pollennel terjedő vírusok gazdanövényei nem lehetnek.
(3) Az izolátor alatti elkülönített elhelyezés során
a) az izolátornak olyan stabil építménynek kell lennie, amely a szélsőséges időjárási körülmények között is alkalmas
a növények védelmére,
b) egy izolátor alatt különböző szaporítási fokozatú szaporítóanyag elhelyezése kizárólag csak a teljes légteret
elválasztó válaszfalak beépítése esetén engedélyezhető,
c) a tenyészedényben felhasznált tápközeg vírusvektor fonálférgeket nem tartalmazhat, tápanyag utánpótlásra
szerves trágya nem használható, valamint
d) az izolátor alatt nevelt növények talaját ültetés céljára ismételten felhasználni tilos.
(4) Vizuális vizsgálat alapján a szabadföldre kiültetett bogyós központi törzsültetvény anyagban fajtánként, klónonként
egy növényegyed vírusfertőzöttségének észlelése esetén a vírus kimutatására alkalmas speciális vizsgálatot
(tesztelést) a fajta (klón) egyedeinek húsz százalékára ki kell terjeszteni. A vizsgálat lezárásáig a fajta (klón) továbbszaporításra nem használható fel. Pozitív tesztelési eredmény esetén a fajtát (klónt) az ültetvényből el kell távolítani és
meg kell semmisíteni.
13. Üzemi (bázis) törzsültetvények létesítése és üzemeltetése 24. § (1) Üzemi törzsültetvényt csak az MgSzH által fémzárolt, prebázis vagy bázis szaporítóanyaggal szabad létesíteni.
Külföldről behozott szaporítóanyag csak ellenőrző vizsgálat után használható fel, kivéve, ha a behozott anyagnak
a 3. mellékletben felsorolt károsítóktól való mentességét az MgSzH a bemutatott bizonylatok alapján igazolja.
(2) Az üzemi törzsültetvény állományát a nem sharkagazda fajok esetében legfeljebb két alkalommal saját állományáról
származó szaporító alapanyagból, az e kategóriára előírt növény-egészségügyi követelmények között nevelt bázis 2.,
illetve bázis 3. ültetési anyaggal meg lehet újítani.
(3) A bázis 2. és 3. ültetési anyag – a szamóca kivételével – nem hozható forgalomba, annak valamennyi tételéből
ellenőrző termesztésre mintát kell átadni az MgSzH-nak. Fás gyümölcsfajok esetében a bázis 2. és 3. ültetési anyagból
létesített üzemi 2. és 3. törzsültetvény valamennyi egyedét a szaporítás megkezdése előtt az előírt módszerrel végzett
ellenőrző vizsgálatban kell részesíteni.
(4) Üzemi 2. és 3. törzsültetvény esetében az MgSzH a tanúsítványt az ültetvényről csak az ellenőrző termesztés és
az ellenőrző vizsgálat kedvező eredményét követően adja ki.
(5) Az üzemi törzsültetvény tételei fajtaazonosságának ellenőrzése érdekében tételenként egy egyeden – de húsz
darabot meghaladó tétel esetén legfeljebb az egyedszám tíz százalékán – a virágok egy alkalommal fennhagyhatók.
A virágoztatott egyedeket a fajtaazonosság megállapítása után az ültetvényből el kell távolítani vagy a fát újbóli
ellenőrző vizsgálatnak kell alávetni. Ebben az esetben a virágzott fa szaporítóanyagát az újbóli vírustesztelés
eredményének ismertté válásáig felhasználni tilos. Öntermékeny fajtáknak az MgSzH által növényegészségügyi
szempontból ellenőrzött mesterségesen izolált virágoztatását követően az újbóli vírustesztelés nem követelmény.
(6) A fajta azonosítás céljából virágoztatott és termést érlelő egyed, illetve egyedek kiválasztása és kijelölése során
a) a várhatóan terméshozásra képes – megfelelő kondíciójú – tételek egyedét, illetve egyedeit tárgyév február
28-áig be kell jelenteni az MgSzH részére,
b) a bejelentésnek tartalmaznia kell a tétel törzsültetvény nyilvántartó lapon feltüntetett sorszámát (tételszámát),
a fajtát és a telepítés évét, c) meg kell jelölni a tételen belül a terméshozás céljából virágoztatott fa, illetve fák sor- és tőszámát és ezzel
egyidejűleg az ültetvényben egyértelmű azonosításra alkalmas jelöléssel kell ellátni a bejelentett fát, illetve fákat.
14. A C.A C. ültetvények követelményei 25. § (1) A C.A.C. ültetvény tételeit egymástól el kell különíteni és a 15. § (4) bekezdésében foglaltak szerint meg kell jelölni.
(2) A tételek fajtaazonosságát és fajtatisztaságát az ültetvény tulajdonosa a tétel származási bizonyítványával, illetve saját
írásos nyilatkozatával tanúsítja.
(3) Az ültetvény szaporítóanyagának felhasználását az MgSzH a szemle során megállapított szaporításra való alkalmasság
és a növény-egészségügyi szemlejegyzőkönyv alapján évente engedélyezi. 15. Gyümölcsfaiskola létesítése, megszűnése
26. § (1) Gyümölcs szaporítóanyagot forgalomba hozatal céljából előállítani csak az MgSzH engedélyével rendelkező
gyümölcsfaiskolában szabad. Az engedély iránti kérelmet a szaporítás megkezdése előtt kell az MgSzH-hoz
benyújtani. Az MgSzH a gyümölcsfaiskola létesítését és üzemeltetését a kérelmező részére akkor engedélyezi, ha
a) a kérelemben megjelölték a faiskola szakmai felelősét, aki az ellenőrző hatóságokkal kapcsolatot tart,
b) a szakmai vezető legalább középfokú kertészeti vagy mezőgazdasági növénytermesztési végzettséggel rendel
kezik, és ezt a végzettséget igazoló okirat másolatát mellékelve igazolja, továbbá nyilatkozik a gyümölcsfaiskolai
tevékenység jogszabályi és nyilvántartási előírásainak ismeretéről,
c) a termesztésre kijelölt terület a mellékelt vázrajz alapján beazonosítható, a jogszerű földhasználat igazolt,
d) a területnek a certifikációs rendszerben meghatározott növény-egészségügyi követelményeknek való meg
felelését, illetve alkalmasságát az MgSzH igazolja,
e) a kérelmező – társas vállalkozás esetén a szakmai vezető – a kérelem benyújtását megelőző öt évben a növény
fajták állami elismerésére, valamint a szaporítóanyag előállítására, forgalomba hozatalára és felhasználására
vonatkozó jogszabályok előírásait szándékosan nem sértette meg.
(2) Az MgSzH a gyümölcsfaiskolai engedélyt határozatlan vagy határozott időtartamra adja ki.
(3) Az engedély adataiban történt változást az engedélyes köteles 30 napon belül írásban bejelenteni az MgSzH-nak.
(4) Az MgSzH a gyümölcsfaiskolai engedélyt visszavonja, ha
a) az engedélyes a szaporítási tevékenységet megszünteti,
b) az engedélyes a szaporítóanyag előállításával, forgalomba hozatalával kapcsolatos jogszabályokat súlyosan vagy
ismételten megszegi,
c) a faiskolai terület növény-egészségügyi szempontból alkalmatlanná válik, és az MgSzH az engedély visszavonását
javasolja,
d) az engedélyes három egymást követő évben nem folytat termelést, vagy
e) az (1) bekezdés szerinti feltételek valamelyike nem teljesül.
(5) A megszűnt faiskolában lévő szaporítóanyag kitermelésének és felhasználásának határidejét az MgSzH írja elő.
(6) Az MgSzH tájékoztatja az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) az engedély visszavonásáról, ha arra
a (4) bekezdés b) vagy c) pontja miatt került sor.
16. A gyümölcsfaiskola üzemeltetése és ellenőrzése 27. § (1) A gyümölcsfaiskolában felhasználásra kerülő, nevelés alatt álló és előállított szaporítóanyagnak meg kell felelnie
a vonatkozó növény-egészségügyi jogszabályok követelményeinek.
(2) Céltermeltetésre zárlati termesztés keretei között a megrendelés szerinti mennyiségben bármely fajta szaporítható,
amennyiben származása igazolt és a növény-egészségügyi jogszabályok előírásainak megfelel.
(3) Nemesítési célt szolgáló szaporítás esetén a nemesítő írásos megrendelése szükséges.
(4) A tanúsított szaporítóanyagot előállító és a C.A.C. gyümölcsfaiskolát – az izolációs távolság megtartásával –
elkülönítetten kell fenntartani.
(5) A tételeket egymástól egyértelműen el kell választani és meg kell jelölni.
(6) A növényállomány területi elhelyezkedéséről vázrajzot kell készíteni, amely alapján a tételek azonosíthatók.
28. § (1) A faiskola fenntartóinak az ellenőrzésekhez a faiskola növényállományát, a kapcsolatos bizonylatokat, valamint
a nyilvántartásokat elő kell készítenie.
(2) A faiskolának a gyümölcsfaiskolai szaporítóanyag termeléséről az MgSzH által rendszeresített nyilvántartást határidőre és szakszerűen kell vezetnie. A megfelelően vezetett nyilvántartást az MgSzH részére
a) az eltelepített alanycsemetékről, csírásmagról és az elvetett vetőmagról évente május 25-éig,
b) a kézbenoltásokról, a továbbnevelésről, a tenyészedényes nevelésről és az iskolázott dugványokról (például
mogyoró, ribiszke, köszméte), sarjról, palántáról (például málna, szamóca) évente május 25-éig, a gesztenye
oltásokról évente június 20-áig,
c) a tárgyévi szemzésekről és bogyós oltásokról évente október 30-áig,
d) a fás és az október 30. utáni kitermelésre előállított szamóca kivételével a bogyós ültetési anyag leltárról évente
július 20-áig,
e) az alanycsemete (magcsemete, gyökeres dugvány, bujtvány) és az október 30. után kitermelendő szamóca
palánta leltárról évente október 30-áig meg kell küldeni.
(3) Az MgSzH a minőség tanúsítás tényét igazoló címkét a faiskolai szemle jegyzőkönyv és a beküldött leltár jelentés
alapján adja át a faiskolának.
(4) A szaporításra és forgalomba hozatalra vonatkozó nyilvántartásokat a származási igazolványok adatai szerint kell
vezetni. A certifikációs rendszer keretében nevelt vírusmentes (vírustesztelt) tételeket a C. A. C. szaporításoktól külön
kell nyilvántartani.
(5) A faiskola működését az MgSzH a vegetációs időben végzett helyszíni szemlék és a gyümölcsfaiskola által vezetett
nyilvántartások – beleértve az 7. §-ban meghatározott kritikus pontok figyelemmel kísérésének dokumentációját is –
ellenőrzése útján a kategóriának megfelelő technológiai előírások betartására, a bizonylatolásra, a nyilvántartásra és
a tanúsítás rendjére is kiterjedően felügyeli, egyúttal minősíti a faiskolai növényállományt.
29. § (1) A szabadgyökerű ültetési anyagok kitermelése – a zöld palántaként forgalmazott szamóca kivételével – legkorábban
október 10-étől engedélyezett.
(2) Szabadgyökerű fás szárú ültetési anyagot április 15. és október 9. között kitermelni és forgalomba hozni tilos. Ettől
eltérni az MgSzH külön engedélyével lehet.
17. A tanúsított (certifikált) szaporítóanyagot termelő faiskola üzemeltetése, ellenőrzése
30. § (1) A tanúsított szaporítóanyagot termelő gyümölcsfaiskolákban az MgSzH évente két szemlét tart. Az első szemlét
legkésőbb július 15-éig, a második szemlét pedig legkésőbb október 10-éig, de még kitermelés előtt, lombos
állapotban kell végezni. Indokolt esetben összevont szemle is végezhető. Az MgSzH a szakmai felügyelet keretében
a termelés más időpontjaiban is végezhet ellenőrzést.
(2) Az első gyümölcsfaiskolai szemlén
a) a területre kiadott gyümölcsfaiskolai engedély érvényességét,
b) az előző évben előállított, forgalmazott és selejtezett szaporítóanyag mennyiségét, valamint a nyilvántartási
napló, a származási igazolványok, a szemle jegyzőkönyvek és a zárolt tételek selejtezési jegyzőkönyvei alapján
a felhasználás és forgalomba hozatal szabályszerűségét,
c) a tárgyévi nyilvántartási napló szakmailag helyes vezetését, a helyszínrajzzal való egyezését, a felhasznált
szaporító alapanyagok származását, a származási igazolványok felhasználását, a kiadás jogosságát és helyes
kitöltését,
d) a fajta szaporíthatóságát,
e) a nyilvántartási napló és a területi szemle alapján a vázrajz helyességét,
f) a szaporított tételek elválasztását, megjelölését, valamint
g) a szaporítások becsült tételenkénti mennyiségét, egyeztetve a nyilvántartási napló adataival
kell ellenőrizni.
(3) A második gyümölcsfaiskolai szemlén ellenőrizni kell:
a) az első szemle intézkedéseinek elvégzését,
b) a nyilvántartási napló, a vázrajz adatai és a faiskolai táblában történt megjelölése alapján azonosított minden
kitermelésre szánt tétel fejlettségét, kezeltségét, fajtatisztaságát, valamint becsléssel az üzemi leltár adatainak
valódiságát,
c) a növény-egészségügyi vizsgálat megtörténtét az MgSzH jegyzőkönyve alapján.
18. C.A.C. faiskola üzemeltetése és ellenőrzése 31. § (1) A C.A.C. gyümölcsfaiskolában az MgSzH évente legalább egy szemlét tart, amely során ellenőrzi a 30. § (2) és
(3) bekezdése szerinti követelmények teljesülését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szemlét legkésőbb a kitermelést megelőzően el kell végezni.
(3) Ha a faiskolában nevelt ültetési anyag és alanycsemete tételek nem érik el az 5. mellékletbe foglalt, a méretekre
vonatkozó részletes minőségi követelményeket, de az 5. melléklet
a) 2.1.1. pontjában az oltványokra,
b) 2.2.1. pontjában a gyökeres dugványokra és bokrokra,
c) 2.3.1. pontjában a málna, szeder, málnaszederre,
d) 2.4. pontjában a szamóca palántára,
e) 2.5.1. pontjában a termesztőedényben nevelt ültetési anyagokra,
f) 2.6.1. pontjában az alanycsemetékre vonatkozó alapvető minőségi követelményeknek eleget tesznek,
akkor ezt az ellenőrzés során kiállítandó jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
19. A gyümölcsfaiskolai ellenőrzés részletes követelményei 32. § (1) A gyümölcsfaiskolai ellenőrzésről a szemle időpontjában jegyzőkönyvet kell készíteni, amely
a) az ellenőrzött faiskola nevét és címét,
b) az ellenőrzés tárgyát,
c) a vizsgálat helyét és időpontját,
d) a szemlén részt vevők nevét és beosztását,
e) az ellenőrzött növényanyag és a zárolt tételek szabványos megnevezését, mennyiségét,
f) a szaporítóanyag előállításával, felhasználásával és forgalomba hozatalával kapcsolatban végzett vizsgálat
megállapításait,
g) az ellenőrzés során tapasztalt hiányosságokra vonatkozó intézkedéseket, valamint
h) az esetleges hiányosságok megszüntetésének határidejét, és az ellenőrzöttnek a megállapításokra vonatkozó
nyilatkozatát tartalmazza.
(2) A gyümölcsfaiskola teljes növényállományát zárolni kell, ha
a) nem engedélyezett területen létesítették,
b) oly mértékben károsodott vagy gyenge a fejlettsége, hogy a szakmai előírásoknak nem felel meg, vagy
c) növény-egészségügyi zárlat alatt áll.
(3) A gyümölcsfaiskolai tételt zárolni kell, ha
a) a szaporított fajta a Nemzeti Fajtajegyzékben, a Szállítói Fajtajegyzékben vagy a Közösségi Fajtajegyzékben nem
szerepel,
b) a szaporításhoz felhasznált alapanyag származása nem igazolt, a származási igazolványról azonosítást szolgáló
adat hiányzik vagy valótlan,
c) a szaporítóanyag a 6. § (3) bekezdése szerinti legalacsonyabb követelményeket sem elégíti ki,
d) fajtaazonossága vagy fajtatisztasága nem megfelelő vagy nem állapítható meg, így például nem egyezik meg
a nyilvántartás, illetve a származási igazolvány adataival, vagy
e) növény-egészségügyi zárlat alatt áll.
(4) A gyümölcsfaiskolai tételt alacsonyabb kategóriájúnak kell minősíteni, ha
a) a különböző kategóriájú növényeket nem különítették el és azonos származásfokozatú tételként jelölték, amely
esetben a legalacsonyabb származásfokozatú szaporítóanyag határozza meg az érintett tételek kategóriáját,
b) a tanúsított gyümölcsfaiskolában előállított szaporítóanyag nem felel meg a 4. és 5. melléklet szerinti minőségi
követelményeknek.
(5) Az egyéb hiányosságok megszüntetését az MgSzH határidő és jelentési kötelezettség megállapításával együtt előírja.
(6) A zárlatfeloldás feltételeit az ellenőrzöttel közölni kell.
(7) A zárlatot haladéktalanul fel kell oldani, ha a korlátozásra okot adó körülmények megszűnnek és a szaporítóanyagról
bebizonyosodik, hogy megfelel e rendelet előírásainak. 20. Késztermék-ellenőrzés
33. § Az MgSzH a kitermelést követően a faiskolai tároló helyeken (például vermelő, hűtőház), valamint a kis- és
nagykereskedelmi telephelyeken szúrópróbaszerűen ellenőrzi a forgalomba hozatalra szánt, illetve forgalmazott
szaporítóanyagok tekintetében
a) a 6. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak teljesülését,
b) a termékek kategóriájának és a forgalomba hozatal módjának megfelelő megjelölését és a forgalomba hozatallal
kapcsolatos nyilvántartások vezetését, valamint
c) a tárolás módjának szakszerűségét.
21. Zárlati termesztés 34. § (1) A gyümölcsfaiskolai engedélyes zárlati termesztést az MgSzH eseti engedélyével végezhet.
(2) Ha az engedélyes olyan fajtát szaporít, amely a Nemzeti Fajtajegyzékben, a Szállítói Fajtajegyzékben, a Közösségi
Fajtajegyzékben vagy valamely tagállam nemzeti fajtajegyzékében nem szerepel, továbbá valamely más tekintetben
nem megfelelő tételt bértermelés céljával szaporít harmadik országba történő kiszállítás céljából, a zárlati termesztés
engedélyezését kell kérnie.
(3) A zárlati termesztés engedélyezése kérelmezhető, ha az MgSzH a szaporítóanyag tétel forgalomba hozatalát a rendelkezésre álló bizonylatok alapján e rendelet előírásai szerint az Európai Unió területén nem engedélyezheti.
(4) Az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a tételek származására és nyilvántartására vonatkozó okiratokat.
(5) A zárlati termesztés alatt álló tételekről elkülönített faiskolai nyilvántartást kell vezetni, amelyen fel kell tüntetni
a zárlati termesztés tényét. 35. § (1) A bértermelés céljából történő szaporításokból származó növényanyag teljes mennyiségét az Európai Unió területéről
ki kell szállítani vagy a termesztő költségére meg kell semmisíteni.
(2) A gyümölcsfaiskola a forgalmazási szezon végén köteles elszámolást készíteni a megtermelt és a kiszállított
növényanyag export bizonylatainak tételenkénti összesítésével.
(3) Az MgSzH kérelemre dönthet a tételek Európai Unión belüli forgalomba hozatalának engedélyezéséről, amennyiben
a forgalomba hozatalig igazolható, hogy azok e rendelet követelményeinek eleget tesznek.
(4) A zárlati termesztés alatt álló szaporítóanyagot legalább a C.A.C. faiskolákra előírt követelmények szerint kell
üzemeltetni és ellenőrizni.
22. Házi faiskola 36. § (1) Saját árutermelő ültetvény létesítéséhez történő szaporítás esetén a termelő házi gyümölcsfaiskolát (a továbbiakban:
házi faiskola) létesíthet. A házi faiskolában előállított ültetési anyag forgalomba nem hozható.
(2) A házi faiskola létesítését az MgSzH részére évente február 28-áig be kell jelenteni. A bejelentésben meg kell jelölni
a házi faiskola helyét (helység, helyrajzi szám), területét, a szaporított tételek fajtáját mennyiségét, kategóriáját,
oltvány esetében alanyát, a szaporító gazdaság nevét és címét. A termelőnek a fajta szaporításához be kell szereznie
a fajtajogosult engedélyét.
(3) Házi faiskolában csak a 10. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő szaporító alapanyagot lehet felhasználni. A házi
faiskolában előállított ültetési anyag a felhasznált alapanyagtól függetlenül csak C.A.C. kategóriájú lehet.
(4) A házi faiskolában termelt szaporítóanyagot legalább a C.A.C. faiskolákra előírt követelmények szerint kell üzemeltetni
és ellenőrizni.
23. Szaporítóanyag nagykereskedelmi forgalomba hozatala 37. § (1) A faiskolai engedélyes saját telephelyén szaporítóanyagok nagykereskedelmi forgalomba hozatalára és viszonteladására jogosult.
(2) Az MgSzH a nagykereskedelmi forgalomba hozatalt akkor engedélyezi, ha
a) a kérelmező, illetve a nagykereskedelmi tevékenység végzéséért felelős szakmai vezetőként tevékenykedő
alkalmazottja a 26. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti végzettséggel rendelkezik,
b) a szakmai vezető nyilatkozik a gyümölcs szaporítóanyag forgalmazás jogszabályi és nyilvántartási előírásainak
ismeretéről,
c) mellékelte a telephely jogszerű használatát igazoló okirat másolatát és helyszínrajzát,
d) az MgSzH helyszíni szemlén megállapította, hogy a telephely alkalmas a vásárolt növényanyag szakszerű átmeneti
tárolására, mely során az életképesség megőrzése biztosított és a tételek elkülönített tárolása megoldható,
e) az MgSzH a növényegészségügyi ellenőrzése alapján igazolja, hogy a telephely alkalmas a tárolás, illetve áru
manipulálás során a tételek elkülönítésére, életképességének és eredeti növény-egészségügyi állapotának
megtartására,
f) a kérelmező és a szakmai vezető a kérelem benyújtását megelőző öt évben nem sértette meg a szaporítóanyagok
előállítására, felhasználására vagy forgalomba hozatalára vonatkozó jogszabályokat.
(3) A nagykereskedelmi forgalmazó köteles
a) a vásárolt tételek elkülönítéséről gondoskodni és az értékesített szaporítóanyag-tételekről folyamatosan
naprakész nyilvántartást vezetni és azt a bizonylatokkal együtt öt évig megőrizni,
b) az értékesített tételekről viszonteladói származási igazolványt kiállítani, annak egy példányát a vásárló részére
átadni, egy példányát pedig az MgSzH-nak megküldeni.
(4) Az MgSzH a nagykereskedelmi telephelyeken évente legalább egy szemlét végez. A szemle során ellenőrzi
a) a telephelyen folytatott tevékenységtől függően a növényanyag szakszerű tárolását, csomagolását, tételenkénti
elkülönítését,
b) a termékek életképességének, minőségének megóvását,
c) az alkalmazott, a tételek keveredésének elkerülését biztosító anyagmozgatási, jelölési eljárás hatékonyságát,
d) a 7. §-ban foglaltak teljesülését,
e) a forgalomba hozatal bizonylatolását a 10. §-ban leírtak szerint.
38. § (1) Az MgSzH az engedélyt visszavonhatja, ha az engedélyes a szaporítóanyag forgalomba hozatalára vonatkozó
jogszabályokat sorozatosan és súlyosan megszegi.
(2) Az MgSzH tájékoztatja a Bizottságot az engedély visszavonásáról, ha arra a (1) bekezdésben meghatározott okból
került sor.
(3) Az MgSzH engedélyének megszerzése nem mentesít a kereskedelmi tevékenység végzéséhez szükséges egyéb
feltételek teljesítése alól.
(4) Az MgSzH a nagykereskedelmi forgalomba hozatalra kiadott engedélyt visszavonja, ha az engedélyes 3 évig nem
folytat nagykereskedelmi forgalomba hozatali tevékenységet.
24. Kiskereskedelmi forgalomba hozatal 39. § (1) Ültetési anyag kiskereskedelmi forgalomba hozatalára szolgáló értékesítő helyeket az MgSzH számára évente február
28-ig be kell jelenteni.
(2) Az MgSzH az árusítóhelyen annak nyitvatartási idejében bejelentés nélkül, vagy előre egyeztetett más időpontban
ellenőrzést tarthat. Az ellenőrzés kiterjed
a) az árusítóhelyen lévő technikai feltételek szakmai alkalmasságának,
b) az üzemeltetés szakszerűségének,
c) a forgalomba hozatal jogszerűségének, valamint
d) a forgalmazott ültetési anyagok minőségének
vizsgálatára.
(3) A lerakat csak az e rendeletben foglalt minőségi követelményeknek megfelelő, dokumentált származású ültetési
anyagot vehet át értékesítésre és hozhat forgalomba. A származást igazoló okiratnak tartalmaznia kell az ültetési
anyag szállítóját, faját, fajtáját, oltvány esetén alanyát, kategóriáját, mennyiségét és a forgalomba hozatal időpontját.
A vásárolt tételekről folyamatosan nyilvántartást kell vezetni és azt öt évig meg kell őrizni.
(4) Árutermelő ültetvény létesítésére ültetési anyagot kiskereskedelmi forgalomba hozatal keretében árusítani tilos.
40. § (1) A lerakat üzemeltetése során folyamatosan gondoskodni kell
a) a szaporítóanyagok minőségének, életképességének és épségének megőrzéséről,
b) tételeinek megjelöléséről, keveredésének megakadályozásáról,
c) minőség szerinti elkülönítéséről, valamint
d) a selejt térről.
(2) Az árusítóhelyen jól látható módon fel kell tüntetni a szaporítóanyagok árumegnevezését, árát, fajtáját, oltvány esetén
alanyát.
(3) Az eladásra szánt növények csak az e rendeletben előírt módon megjelölten kerülhetnek forgalomba. A kötegelten
vagy más egységcsomagként címkézett ültetési anyag esetében a címkézési egységnél kisebb tételű értékesítésnél
az eladó köteles a szaporítóanyagot saját árucímkével ellátni, azon feltüntetni a szaporítóanyag fajtáját, klónját,
oltvány esetén alanyát, kategóriáját, mennyiségét.
(4) A faiskolai lerakatban a vásárló részére hozzáférhetővé kell tenni a szaporítóanyagokra vonatkozó jogszabályok
minőségi előírásait.
(5) Az árusítóhely az értékesítés során az eladott szaporítóanyagról a vevő kérésére eladási jegyzéket köteles adni, amely
tartalmazza
a) az árusítóhely és a vásárló megnevezését, címét,
b) az értékesítés időpontját,
c) az ültetési anyag mennyiségét, fajtáját, kategóriáját, gyümölcsoltvány estén alanyát.
(6) Amennyiben az árusítóhely ismételten vagy súlyosan megszegi a szaporítóanyag forgalomba hozatalára vonatkozó
előírásokat, az MgSzH az árusítóhely engedélyének visszavonását kezdeményezi az illetékes települési önkormányzat
jegyzőjénél.
25. Szaporítóanyag import és export 41. § (1) Harmadik országból forgalomba hozatal céljára csak az e rendelet előírásainak megfelelő szaporítóanyagot lehet
importálni, a termékpálya szerinti terméktanács javaslata alapján, az MgSzH előzetes szakmai engedélyével. A szabad
forgalomba csak az engedélyen feltüntetett növényanyag bocsátható.
(2) A szaporítóanyag behozatala iránti kérelemnek tartalmaznia kell a szaporítóanyag faját, fajtáját, klónmegjelölését,
alanyát, kategóriáját, mennyiségét, növény-egészségügyi állapotát, származási helyét és a szállítás időpontját
(határidejét), valamint a felhasználás célját.
(3) A továbbszaporítás céljából behozni kívánt szaporítóanyagot az MgSzH előzetes állásfoglalása szerinti kategóriában
lehet importálni.
(4) Az MgSzH az engedély elbírálása során
a) megvizsgálja, hogy a küldő országban működő szaporítóanyag ellenőrzési rendszer, valamint a szaporítóanyagok
megjelölése és kísérő dokumentumai kielégítik-e a hazai követelményekben foglaltakat,
b) figyelembe veszi a termékpálya szerinti terméktanács javaslatát.
(5) A termelő a harmadik ország ellenőrző hatósága által vizsgált és alkalmasnak minősített szaporítóanyagra nyújthat be
behozatali kérelmet.
(6) A behozott szaporítóanyag tárolási helyéről és mennyiségéről az importáló köteles két munkanapon belül az MgSzH-t
értesíteni, és kérni annak belföldiesítő ellenőrzését. Az MgSzH az ellenőrzése során
a) vizsgálja, hogy a behozott szaporítóanyag minősége megfelel-e a terméktanácsi javaslatban foglaltaknak.
Amennyiben a terméktanácsi javaslat a szaporítóanyag minősége tekintetében nem tartalmaz előírást, az meg
kell feleljen a hazai előállítású certifikált szaporítóanyagokra előírt minőségi követelményeknek.
b) jogosult a szaporítóanyagból mintát venni további ellenőrzés céljából.
42. § (1) Az MgSzH a tétel virológiai állapotára vonatkozó állásfoglalása, valamint a szaporítóanyag bizonylatai és vizsgálata
alapján dönt arról, hogy a szaporítóanyag belföldön felhasználható-e, illetve, hogy milyen származási fokúnak fogadja
el az importált anyagot.
(2) A beérkezett szaporítóanyag-tételekről az MgSzH belföldiesítő jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyv alapján az
importőr honosító származási igazolványt állít ki, ami a felhasználó, illetve a tételek megosztása esetén a viszonteladó
alapbizonylata. A belföldiesítő jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az exportőr nevét,
b) a származási országot,
c) az importőr nevét és címét,
d) az MgSzH importengedélyének számát, valamint
e) az importőr által kiállított honosító származási igazolvány számát.
(3) Külföldi bértermeltetés (reexport) céljára bármely fajta szaporítóanyaga behozható az országba és termesztésbe
vonható a 34.–35. §-ban leírtak szerint, ha az a növény-egészségügyi előírásoknak megfelel.
43. § Szaporítóanyagot harmadik országba exportálni a célország növény-egészségügyi előírásainak megfelelő növényegészségügyi bizonyítvánnyal kísérten szabad. A növényanyagról a származási igazolványt ki kell állítani és azt csatolni
kell a szállítmány dokumentációjához. Az exportőr kérelmére – amennyiben a kivitelre szánt szaporítóanyag
a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelel – az MgSzH nemzetközi származási igazolványt állít ki.
26. Fajtaazonosság ellenőrzése 44. § (1) A bázis kategóriájú ültetési anyagok fajtaazonosságának ellenőrzését minden esetben el kell végezni. A fajtaazonosság megállapítása történhet ellenőrző termesztéssel vagy más arra alkalmas, hivatalosan elfogadott módszer
alkalmazásával. A mintavételt a 9. mellékletben leírtak szerint kell végezni.
(2) Amennyiben egy ültetési anyag tétel életképessége, fajtaazonossága vagy fajtatisztasága tekintetében kétség merül
fel, az MgSzH jogosult az ültetési anyag ellenőrző termesztésének elvégzésére.
(3) A fajtaazonosság ellenőrzését az MgSzH bármely érdekelt megrendelésére szolgáltatásként is végezheti.
(4) A fajtaazonosság ellenőrzésének eredményéről az MgSzH okiratot állít ki, amelyet az érdekeltek részére megküld.
27. Hatósági ellenőrzés 45. § (1) Az MgSzH ellenőrzési tevékenysége kiterjed minden olyan helyre, ahol a szaporítóanyag előállítását, kezelését,
tárolását végzik, továbbá, ahol szaporítóanyagot forgalomba hoznak, árusítanak vagy szaporító alapanyagot felhasználnak. A termelő, illetve a forgalmazó bármikor köteles a hatósági személy bejutását biztosítani az ellenőrzendő
helyre, illetve együttműködni az ellenőrzést végzővel.
(2) A szaporítóanyagok minőségének vizsgálatára vonatkozó részletes szabályokat a 10. melléklet tartalmazza.
46. § Az MgSzH a minősítésért és ellenőrző vizsgálataiért a külön jogszabályban foglaltak szerinti díjra jogosult.
47. § Az MgSzH köteles a Bizottság által szervezett, ellenőrzésekhez a Bizottság részére a szükséges információkat megadni,
a Bizottsággal együttműködni és minden egyéb módon biztosítani az ellenőrzés elvégzésének feltételeit.
28. Záró rendelkezések 48. § Ez a rendelet
1. a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények
forgalmazásáról szóló, 1992. április 28-i 92/34/EGK tanácsi irányelvnek,
2. a 92/34/EGK tanácsi irányelv szerinti gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira, illetve a gyümölcstermesztésre
szánt gyümölcstermő növényekre vonatkozó feltételek jegyzékének kidolgozásáról szóló, 1993. június 23-i 93/48/EGK
bizottsági irányelvnek,
3. a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények
forgalmazásáról szóló 92/34/EGK tanácsi irányelv alapján a szállítók és létesítmények felügyeletére és ellenőrzésére
vonatkozó végrehajtási intézkedések meghatározásáról szóló, 1993. július 5-i 93/64/EGK bizottsági irányelvnek
4. a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények
forgalmazásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
49. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 3. § 2., 6., 21., 32., 34. pontja, a 4. § (2) bekezdése, a 15. § (3) és (6) bekezdése, a 18. § (6) bekezdése, valamint a 22. §
2012. szeptember 30-án lép hatályba. 50. § (1) A 2012. szeptember 30-a előtt már meglévő és hivatalosan minősített vagy a C.A.C anyagként való minősítés feltételeit
teljesítő, de a 2012. szeptember 30-ától hatályos követelményeknek nem megfelelő anyanövényekről származó
szaporítóanyag és ültetési anyag 2018. december 31-ig Magyarország területén forgalomba hozható.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szaporítóanyagok és ültetési anyagok forgalmazásakor a címkén vagy származási igazolványon fel kell tüntetni a „2008/90/EK irányelv 21. cikke szerint engedményezett szaporítóanyag” feliratot.
51. § 2012. szeptember 30-án hatályát veszti e rendelet
a) 3. §-ának 1., 5., 20., 31.; és 33. pontja,
b) 4. §-ának (1) bekezdése,
c) 15. §-ának (2) és (5) bekezdése,
d) 18. §-ának (5) bekezdése,
e) 21. §-a,
f) 24. §-ának (2)–(4) bekezdése
g) 48. §-ának 1–3. pontja.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2010. (II. 10.) KHEM utasítása az eseti személyszállítási feladatok igénybevételének szabályozásáról.
1. § A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium eseti személyszállítási feladatok igénybevételéről szóló
szabályzatát, a Központi Szolgáltatási Főigazgatóság főigazgatójával egyetértésben jelen utasítás mellékleteként
kiadom. 2. § Jelen utasítás 2010. február 15-én lép hatályba.
3. § Jelen utasítás hatálybalépésének napjától a GKM Gazdasági Igazgatóság gépjárműveinek hivatalos vagy magán célra
történő igényléséről, engedélyezéséről, valamint a saját tulajdonú személygépkocsik hivatalos célra történő
igénybevételéről, elszámolási rendjéről szóló 19/2006. szabályzat nem alkalmazandó.
Budapest, 2010. február 2. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
6/2006. (III. 20.) GKM utasítása.  a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium, valamint a GKM Gazdasági Igazgatóság beszerzéseinek szabályozásáról Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás hatálya a GKM Igazgatás, a GKM fejezeti kezelésű előirányzatai, a GKM Gazdasági Igazgatóság költségvetési előirányzataiból finanszírozott, valamint a GKM által kiírt és európai uniós forrás felhasználásával megvalósuló árubeszerzésekre, építési beruházásokra, építési koncesszióra, szolgáltatási koncesszióra és szolgáltatások megrendelésére terjed ki. (2) Nem terjed ki az utasítás hatálya azokra a beszerzésekre, amelyeknél – a társfinanszírozására (pl.: PHARE, EIB, EBRD) tekintettel – a finanszírozásban részt vevő nemzetközi szervezetek által előírt feltételek szerinti eljárást kell alkalmazni, továbbá amelyeket beszerzőként – a Gazdasági Igazgatóság kivételével – a minisztérium felügyelete alá tartozó költségvetési szervek, vagy külön szerződés alapján gazdasági társaságok, vagy közhasznú társaságok folytatnak le. Értelmező rendelkezések 2. § Ezen utasítás alkalmazásában: a) közbeszerzés: árubeszerzés, építési beruházás, építési koncesszió, szolgáltatás megrendelése, illetőleg a nemzeti értékhatárokat elérő értékű beszerzések esetében szolgáltatási koncesszió, amelynek értéke meghaladja a mindenkori éves költségvetési törvényben meghatározott értékhatárt. A 2006. évben irányadó közbeszerzési értékhatárokat az 1. sz. függelék tartalmazza. b) árubeszerzés: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya forgalomképes és birtokba vehető ingó dolog tulajdonjogának, vagy használatára, illetőleg hasznosítására vonatkozó jognak – vételi joggal vagy anélkül történő – megszerzése az ajánlatkérő részéről. Az árubeszerzés magában foglalja a beállítást és üzembe helyezést is. A nemzeti értékhatárokat elérő értékű beszerzés esetén árubeszerzésnek minősül az ingatlan tulajdonjogának vagy használatára, illetőleg hasznosítására vonatkozó jognak – vételi joggal vagy anélkül történő – megszerzése, c) építési beruházás: olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya a közbeszerzésekről szóló 2003. CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 1. sz. mellékletében felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt, továbbá építmény kivitelezése, vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt, valamint az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetőleg módon történő kivitelezése, d) építési koncesszió: olyan építési beruházás, amely alapján az ajánlatkérő ellenszolgáltatása az építmény hasznosítási jogának meghatározott időre történő átengedése, vagy e jog átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással együtt, e) szolgáltatás: az árubeszerzésnek és az építési beruházásnak nem minősülő, olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya különösen valamely tevékenység megrendelése. Szolgáltatás megrendelésének minősül az a szerződés is, amelynek tárgya szolgáltatás és árubeszerzés, ha a szolgáltatás értéke meghaladja az árubeszerzés értékét. f) szolgáltatási koncesszió: olyan szolgáltatás megrendelés, amely alapján az ajánlatkérő ellenszolgáltatása a szolgáltatás nyújtásával összefüggő hasznosítási jog meghatá A gazdasági és közlekedési miniszter 7/2006. (III. 23.) GKM
utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt költségvetési intézmények befizetési kötelezettségeiről
1. § A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény 9. §-ának (3) bekezdése alapján a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt, saját bevételből gazdálkodó költségvetési intézmények az alábbi
ütemezésben kötelesek a központi költségvetésbe történő befizetéseket teljesíteni a GKM fejezeti befizetési számla
keretszámlára (10032000-00510004-60000006).
a) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
2006. április 20-ig 19 734 ezer forintot,
2006. július 20-ig 197 651 ezer forintot,
2006. október 20-ig 197 651 ezer forintot,
2006. december 10-ig 202 164 ezer forintot,
b) a Magyar Bányászati Hivatal
2006. április 20-ig 31 350 ezer forintot,
2006. július 20-ig 31 250 ezer forintot,
2006. október 20-ig 31 950 ezer forintot,
2006. december 10-ig 32 650 ezer forintot,
c) a Magyar Energia Hivatal
2006. április 20-ig 48 027 ezer forintot,
2006. július 20-ig 144 081 ezer forintot,
2006. október 20-ig 144 081 ezer forintot,
2006. december 10-ig 144 111 ezer forintot,
d) a Magyar Szabadalmi Hivatal
2006. április 20-ig 230 874 ezer forintot,
2006. július 20-ig 230 874 ezer forintot,
2006. október 20-ig 230 874 ezer forintot,
2006. december 10-ig 230 878 ezer forintot,
e) az Országos Mérésügyi Hivatal
2006. április 20-ig 64 528 ezer forintot,
2006. július 20-ig 64 524 ezer forintot,
2006. október 20-ig 404 524 ezer forintot,
2006. december 10-ig 312 024 ezer forintot,
f) a Közlekedési Felügyeletek
2006. április 20-ig 1054 100 ezer forintot,
2006. július 20-ig 1152 800 ezer forintot,
2006. október 20-ig 1221 400 ezer forintot,
2006. december 10-ig 1181 800 ezer forintot,
g) az Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság
2006. április 20-ig 88 725 ezer forintot,
2006. július 20-ig 88 725 ezer forintot,
2006. október 20-ig 88 725 ezer forintot,
2006. december 10-ig 88 725 ezer forintot,
h) a Hungarocontrol Magyar Légiforgalmi Szolgálat
2006. április 20-ig 387 000 ezer forintot,
2006. július 20-ig 387 000 ezer forintot,
2006. október 20-ig 387 000 ezer forintot,
2006. december 10-ig 387 000 ezer forintot,
i) a Magyar Vasúti Hivatal
2006. július 20-ig 11 786 ezer forintot,
2006. október 20-ig 35 358 ezer forintot,
2006. december 10-ig 35 356 ezer forintot.
A befizetésről a Magyar Államkincstártól kapott visszaigazolás másolatát a Vagyongazdálkodási Főosztály részére a
kézhezvételt követően 5 napon belül köteles megküldeni.
2. § Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 92. §-ának (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt, kizárólag saját bevételből gazdálkodó költségvetési szervek részére a következő befizetési kötelezettségeket írom elő:
a) A Magyar Bányászati Hivatal
2006. április 30-ig 20 000 ezer forintot,
2006. július 20-ig 33 400 ezer forintot,
2006. november 30-ig 6 600 ezer forintot,
b) a Magyar Energia Hivatal
2006. március 31-ig 100 000 ezer forintot,
c) a Magyar Szabadalmi Hivatal
2006. március 31-ig 31 981 ezer forintot,
2006. április 30-ig 21 717 ezer forintot,
2006. július 31-ig 53 351 ezer forintot,
2006. október 31-ig 42 951 ezer forintot,
d) az Országos Mérésügyi Hivatal
2006. október 31-ig 260 000 ezer forintot,
e) a Közlekedési Felügyeletek
2006. március 31-ig 638 280 ezer forintot,
2006. április 30-ig 212 760 ezer forintot,
2006. május 31-ig 212 760 ezer forintot,
2006. június 30-ig 212 760 ezer forintot,
2006. július 31-ig 212 760 ezer forintot,
2006. augusztus 31-ig 212 760 ezer forintot,
2006. szeptember 30-ig 212 760 ezer forintot,
2006. október 31-ig 50 260 ezer forintot,
f) a Hungarocontrol Magyar Légiforgalmi Szolgálat
2006. március 31-ig 60 000 ezer forintot,
2006. május 31-ig 60 000 ezer forintot,
2006. július 31-ig 60 000 ezer forintot,
2006. szeptember 30-ig 60 000 ezer forintot,
2006. november 30-ig 60 000 ezer forintot
köteles a GKM fejezeti kezelésű célelőirányzat-felhasználási keretszámlára (10032000-01220139-50000005) átadni. A
befizetésről a Magyar Államkincstártól kapott visszaigazolás másolatát a Vagyongazdálkodási Főosztály részére a kézhezvételt követően 5 napon belül köteles megküldeni.
A befizetések a fejezetnél év közben jelentkező többletfeladatok ellátásának fedezetére szolgál, amely feladatok elvégzésére forráshiány miatt nem kerülhetne sor.
3. § Felhatalmazom a gazdaság-koordinációs és pénzügyi helyettes államtitkárt, hogy az utasítás végrehajtásához szükséges
intézkedéseket megtegye.
4. § Ez az utasítás 2006. március 28-án lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
165/2009. (HK 5.) MH KJSZ–HTF intézkedése a 2008/2009. influenzaszezonban az influenzaszűrő vizsgálatok elrendeléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, továbbá figyelemmel a Magyar Honvédség feladatával kapcsolatos közegészségügyi-járványügyi követelményekről, azok ellátásának, valamint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattal való
együttműködésének rendjéről szóló 21/2003. (VI. 24.)
HM–ESzCsM együttes rendelet 5. § (4) bekezdés c) alpontjára, valamint az MH KJSZ–HTF 1196/2008.
(HK 17.) számú intézkedésében foglaltakra, az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat influenzafigyelő szolgálatával való együttműködés érdekében az
alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata honvédtiszti főorvosának 1196/2008. (HK 17.) számú intézkedésének
13. pontja által a járványügyi jelentőszolgálat működtetésére kötelezett szervezetek közül az alábbiakban felsorolt
alakulatok egészségügyi szolgálataira:
– MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Zászlóalj
– MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred
– MH 25. Klapka György Lövészdandár
– MH 25/88. Könnyű Vegyes Zászlóalj
– MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti
Zászlóalj
– MH 43. Híradó és Vezetéstámogató Ezred
– MH 54. Veszprém Légtérellenőrző Ezred
– MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis
– MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred
– MH 86. Szolnok Helikopter Bázis
– MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj
– MH Támogató Dandár
– MH Központi Kiképző Bázis, Szentendre
2. 2009. 4. hetében, január 19–25. között Magyarországon jelentősen emelkedett az influenzaszerű tünetekkel orvoshoz forduló betegek száma. Az országos morbiditás 213,3o/oooo-nek bizonyult, mérsékelten meghaladta a
200o/oooo-et, az egész országra vonatkozó járványos küszöböt. Az 5. héten folytatódott a megbetegedettek számának
emelkedése: 2009. január 26. és február 1. között 43%-kal
több beteget regisztráltak a figyelőszolgálatra kijelölt orvosok, mint a 4. héten.
3. A Magyar Honvédségnél a járványügyi jelentőszolgálat működtetésére kijelölt alakulatok heti jelentései
alapján az alakulatok egészségügyi szolgálatánál influenzaszerű megbetegedéssel jelentkezők száma – az országos
tendenciának megfelelően – növekedést mutat.
4. Az influenzavírus kimutatására, megerősítésére laboratóriumi vizsgálat szükséges, ezért – együttműködve az
Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat által
működtetett influenzafigyelő szolgálattal – az intézkedés
hatálya alá tartozó alakulatok egészségügyi szolgálatai az
influenzaszerű tünetekkel jelentkező betegektől szúrópróbaszerűen (alakulatonként 10 főtől) küldjenek vizsgálati
anyagot – a mintavételi csomaghoz mellékelt tájékoztatóban meghatározottak szerint – az MH Dr. Radó György
Honvéd Egészségügyi Központ Preventív Igazgatóság,
Közegészségügyi Intézet, Járványügyi-mikrobiológiai
Osztályára.
5. A vizsgálati anyag vételéhez szükséges mintavételi
csomagot az érintett alakulatok vételezzék fel az MH Dr.
Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Preventív
Igazgatóság, Közegészségügyi Intézet, Járványügyi-mikrobiológiai Osztályától [1097 Budapest, Gyáli út 17–19.
HM tel./fax: 223-84, tel./fax: 06 (1) 282-8216].
6. A mintavételi csomagot hűtve kell szállítani és a
felhasználás helyén tárolni, a levett mintát a szállításig
+4–+8 °C-on maximum 24 órán át lehet tárolni.
7. A vizsgálati anyag továbbítását az Országos Epidemiológiai Központ Légúti vírus osztályára az MH
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Preventív Igazgatóság Közegészségügyi Intézet, Járványügyimikrobiológiai Osztálya végzi, amely a kapott eredményeket az alakulatok felé továbbítja.
8. Ez az intézkedés aláírása napján lép hatályba és 2009.
május 31-én hatályát veszti.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH KJSZ honvédtiszti főorvos


text:
1251/2013. (V. 9.) Korm. határozata a magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért és a magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok összehangolásért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1101/2013. (III. 4.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtásához kapcsolódó létszámátadásról.
1. A  Kormány a  magyar–orosz gazdasági kapcsolatokért és a  magyar–kínai kétoldalú kapcsolatok összehangolásért
felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1101/2013. (III. 4.) Korm. határozatban foglaltak
végrehajtására, a  kormánybiztos, valamint a  kormánybiztosi titkárságok feladatainak ellátása érdekében felhívja
a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon nyolc kormánytisztviselői státusznak a  Miniszterelnökség
részére történő átadásáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal
 2. A  Kormány felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  Miniszterelnökségen, a  minisztériumokban,
az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 4.  pontja alapján gondoskodjon a  Nemzetgazdasági
Minisztérium engedélyezett létszámának nyolc fővel történő csökkentéséről, valamint a  Miniszterelnökség
engedélyezett létszámának nyolc fővel történő növeléséről.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök