type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
90/2015. (II. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Abdelkader Dehendi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az  Algériai Demokratikus és Népi
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti
székhellyel.
Budapest, 2015. január 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
530/2015. (XII. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Gulyás Andreát 2015. december 10-ei hatállyal
a Földművelésügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. december 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
281/2011. (XII. 20.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya között
a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és orosz nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
ÉS AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya, a továbbiakban Felek,
attól az óhajtól vezérelve, hogy erősítsék az országaik között fennálló baráti kapcsolatokat és fejlesszék gazdasági és
egyéb kapcsolataikat;
törekedve arra, hogy folytassák és tökéletesítsék hagyományos gazdasági kapcsolataikat, valamint attól a szándéktól
vezetve, hogy fejlesszék és intenzívebbé tegyék a kölcsönös előnyökön nyugvó gazdasági, ipari, tudományos és
műszaki együttműködésüket;
azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek bővítése megfelelő és kedvező alapot teremt a további
együttműködéshez;
az alábbiakban állapodnak meg:
1. cikk
A Felek előmozdítják az együttműködés bővítését és annak diverzifikálását a gazdasági és szociális fejlesztések terén a
Felek államaiban hatályos jogszabályokkal és azon nemzetközi szerződésekkel összhangban, amelyekben a Felek
államai részesek.
2. cikk
Figyelembe véve a gazdasági kapcsolataik jelenlegi helyzetét és azok fejlesztésének perspektíváit, a Felek
egyetértenek abban, hogy a hosszú távú együttműködés feltételei többek között, de nem kizárólag, a következő
területeken kedvezőek:
a) energetikai szektor;
b) ásványi nyersanyag-készletek és bányászati termékek feltárása, kitermelése és feldolgozása, valamint
értékesítése;
c) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
d) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
e) vegyipar;
f) textilipar;
g) csomagolástechnológia;
h) környezetvédelem, a vízkészletek racionális felhasználása és védelme;
i) fafeldolgozó-ipar;
j) oktatás;
k) humánerőforrás-fejlesztés;
l) egészségügyi szolgáltatások nyújtása, gyógyászati technológiák és a gyógyszeripar;
m) turizmus, sport és üdültetés;
n) együttműködés a kis- és középvállalkozási szektor terén;
o) kommunikáció;
p) számítástechnika és információs technológia;
q) közlekedés és logisztika;
r) együttműködés a tudomány és technológia terén.
3. cikk
A Felek támogatják az együttműködés bővítését és intenzívebbé tételét az alábbiak segítségével:
a) az üzleti szektor képviselői közötti kapcsolatok erősítése, beleértve a kölcsönös érdeklődésre számot tartó
gazdasági kérdésekkel kapcsolatos nyilvános információk cseréjét;
b) a jelen Megállapodás 2. cikkében felsorolt kérdésekben illetékes kormányzati szervek képviselői, szakmai
szövetségek és üzleti körök, kereskedelmi és iparkamarák, valamint regionális szervek képviselőinek kölcsönös
látogatásai;
c) a két ország üzleti körei közötti kapcsolatok létrejöttének és javításának elősegítése természetes személyek,
illetve üzletemberek látogatásainak és találkozóinak támogatásával;
d) információk cseréje, vásárok és kiállítások megtartásának, valamint szemináriumok, szimpóziumok, konferenciák
és egyéb találkozók megszervezésének támogatása;
e) a kis- és közepes magánvállalkozások ösztönzése a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban történő részvételre;
f) az együttműködés támogatása a konzultációs, marketing célú és szakértői szolgáltatások nyújtása terén;
g) a pénzügyi intézmények és a bankszektor tevékenységének elősegítése kapcsolataik szorosabbá tétele, valamint
az együttműködésük megerősítése érdekében;
h) a Felek országaiban a beruházási tevékenység ösztönzése, vegyesvállalatok, vállalati képviseletek és fiókirodák
létrehozásának elősegítése;
i) a régióközi és a nemzetközi szintű együttműködés előmozdítása a kölcsönös érdeklődésre számot tartó
kérdésekben. 4. cikk
Jelen Megállapodás megvalósítása céljából a Felek Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottságot hozhatnak
létre a Magyar Köztársaság és az Üzbég Köztársaság között (a továbbiakban: a „Kormányközi Bizottság”), mely a Felek
illetékes állami szerveinek és vállalatainak képviselőiből áll. A Kormányközi Bizottság üléseire a Felek egyeztetései
alapján a Magyar Köztársaságban és az Üzbég Köztársaságban felváltva kerül sor.
A Bizottság feladatai a következők:
– a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztésének megvitatása,
– új lehetőségek meghatározása a gazdasági együttműködés továbbfejlesztésére,
– javaslatok kidolgozása a két ország vállalatai közötti gazdasági együttműködés feltételeinek javítására,
– a kétoldalú gazdasági együttműködés helyzetének elemzése és értékelése,
– javaslatok kidolgozása a jelen Megállapodás végrehajtása tekintetében.
Amennyiben szükséges, a Bizottság az együttműködés meghatározott területeivel foglalkozó munkacsoportokat hoz
létre.
A Bizottság munkarendje annak első ülésén kerül meghatározásra. A Felek államaik hatályos jogszabályaival
összhangban a Bizottság tevékenységével kapcsolatos költségeket önállóan viselik.
5. cikk
Jelen Megállapodás nem befolyásolhatja a Magyar Köztársaság Európai Uniós tagságából fakadó kötelezettségeit.
Ennek megfelelően a Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem alkalmazhatók, illetve
értelmezhetők olyan módon, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármely más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen az Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges és
másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
Jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik az Üzbég Köztársaság nemzetközi szerződésekben való részvételéből,
valamint nemzetközi szervezetekben való tagságából eredő jogait és kötelezettségeit.
6. cikk
A jelen Megállapodás a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható és kiegészíthető, a módosítások és kiegészítések
a jelen Megállapodás elválaszthatatlan részét képező jegyzőkönyvekben kerülnek rögzítésre.
7. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatban felmerülő vitákat a Felek tárgyalás útján
rendezik.
8. cikk
Jelen Megállapodás a Felek saját belső jogrendje szerint a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárási
követelmények teljesítéséről szóló, diplomáciai úton eljuttatott utolsó írásbeli értesítés kézhezvételét követő
harmincadik napon lép hatályba.
Jelen Megállapodás határozatlan időre szól. A jelen Megállapodást bármelyik Fél felmondhatja, e szándékáról a másik
Felet írásban értesíti. Ebben az esetben a jelen Megállapodás a felmondásról szóló értesítés átvételétől számított hat
hónap elteltével szűnik meg.
Kelt Taskent, 2011. év november hó 7. napján két példányban, magyar, üzbég és orosz nyelven, mindegyik szöveg
egyaránt hiteles. A jelen Megállapodás rendelkezéseinek eltérő értelmezése esetén a Felek az orosz változatot tekintik
irányadónak.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA RÉSZÉRŐL KORMÁNYA RÉSZÉRŐL
,  , ; ,    , ,  -
 ;
,
   ; : 1 , . 2 ,
 , ,    :
) ;
 ) ,  ,  -
   ;
 ) ,  ;
 )    ;
 ) ;
 ) ;
 ) ;
 )  ,
 ;
 )  ;
 )  ;
 )  ;
 )     ,
,  ;
 ) ,  ;
 )    ;
 ) ;
)   ;
 )  ;
 )  - . 3
   ,
:
)    , ,
 ; )   ,
  , -
,   ,
,  2 ; )
 ,    ;
)  ,
, , , ;
) ;
)    ,
;
) ;
) ,  ,
; )   ,
 .
4
   , (  – ),
   . . :
-   ;
 - ;
 - ,
   ; -
 ;
 -  ,
 .
 , ,  ,
. . ,
,  ,  . 5 ,
.
,  , ,  ,
 -   , ,   ,
  .
,  , ,    . 6 ,  ,
  .
7
 , ,   . 8 ,   . .
   ,
. .
 . «_7_» 2011,  , ,  ,   .
,    . ” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2. és 3. §-a a Megállapodás 8. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2. és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
– annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja
meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
213/2012. (VII. 30.) Korm. rendelete az autóbuszos személyszállítási szolgáltatásnak a 181/2011/EU rendeletben nem szabályozott részletes feltételeire, az abban foglaltak alóli mentességekre, az autóbuszos személyszállítási szolgáltatási feltételekre, valamint a közúti személyszállítási üzletszabályzatra vonatkozó szabályokról.
A Kormány a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49. § (1) bekezdés d) és e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya az autóbusszal és trolibusszal (a továbbiakban együtt: autóbusz) díj ellenében végzett menetrend
szerinti személyszállítási szolgáltatásra (a továbbiakban együtt: személyszállítási szolgáltatás), valamint autóbusszal
történő szerződéses és különjárati személyszállításra irányuló szolgáltatásra terjed ki.
(2) A határt átlépő autóbuszos személyszállítás keretében végzett személyszállítási szolgáltatásra e rendelet
rendelkezései csak annyiban alkalmazhatóak, amennyiben nemzetközi szerződés vagy az autóbusszal végzett
személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról
szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet eltérően nem rendelkezik.
(3) Az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. február 16-i
181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: EU rendelet) a személyszállítási
szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvénnyel (a továbbiakban: Sztv.) és a jelen rendelettel együttesen
alkalmazandó. (4) Ha az e rendeletben foglalt feladatok valamelyikét közlekedésszervező látja el, a rendelet hatálya rá is kiterjed.
2. Mentesség az EU rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása alól
2. § (1) Az EU rendelet 2. cikk (4) bekezdésében meghatározottak alapján a menetrend szerinti belföldi autóbuszjáratok
tekintetében az EU rendelet a) 5–8. cikkét, b) 10. cikk (2)–(5) bekezdését,
c) 11–15. cikkét, d) 16. cikk (1) bekezdés a) pontját,
e) 17. cikk (3) bekezdését, f) 19–23. cikkét nem kell alkalmazni.
(2) Az EU rendelet 2. cikk (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő, egyes menetrend szerinti járatokra az
EU rendeletet nem kell alkalmazni. (3) Az EU rendelet 2. cikk (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő egyes autóbuszjáratokról
a közforgalmú menetrend szerinti autóbuszos személyszállítási szolgáltatást nyújtó közlekedési szolgáltatók
(a továbbiakban: szolgáltató) 2013. április 1-jéig a Nemzeti Közlekedési Hatóságnak (a továbbiakban: közlekedési
hatóság) tájékoztatást adnak. (4) Az EU rendelet 16. cikk (1) bekezdés b) pontjában foglaltakat az autóbusz- gépkocsivezetők tekintetében alkalmazni
nem kell. (5) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően az EU rendelet rendelkezéseinek megfelelő szintű szolgáltatást biztosítania
kell a szolgáltatónak abban az esetben, ha a szolgáltatás nyújtásának műszaki feltételei az adott autóbusz-állomáson
vagy megállóhelyen, illetve az autóbuszon rendelkezésre állnak. II. FEJEZET
A MENETREND SZERINTI SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁS TELJESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK
3. A személyszállítási szolgáltatás általános feltételei 3. § (1) A menetrend szerinti autóbuszos személyszállítási szolgáltatásra irányuló szerződés (a továbbiakban: személyszállítási
szerződés) esetében a szerződő felek jogaira, kötelezettségeire, valamint a szerződés teljesítésére a Polgári
Törvénykönyv vállalkozási szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni a jelen rendeletben foglalt
kiegészítésekkel. (2) A személyszállítási szerződésekből eredő igények egy év alatt évülnek el.
4. § A szolgáltatót a menetrendben közzétett személyszállítási szolgáltatás tekintetében – a jelen rendeletben
meghatározott kivételekkel – szerződéskötési kötelezettség terheli, amennyiben az utas a jelen rendeletben és
a szolgáltató személyszállítási üzletszabályzatában (a továbbiakban: üzletszabályzat) foglalt utazási feltételeket a 8. §
(2) bekezdésében meghatározott magatartás tanúsításával elfogadja és a szolgáltatás a menetrendben meghirdetett
autóbuszjáratokkal lehetséges. 5. § (1) A szolgáltató biztosítja a személyszállítás lebonyolításához és az utazási igények kiszolgálásához szükséges
feltételeket. (2) Az autóbusz-állomások, megállóhelyek üzemeltetője vagy a szolgáltató gondoskodik:
a) az EU rendelet 4. cikk (2) bekezdésének megfelelő írásos, illetve szóbeli utastájékoztatásról,
b) az autóbusz-állomásokon lévő várótermek, váróhelyiségek, valamint a megállóhelyek
üzemeltetéséről, c) az alapvető szükségletek kielégítésére szolgáló létesítmények (különösen a WC, mosdó, vízcsap, ivóvízkút)
kialakításáról és rendelkezésre állásáról. (3) A szolgáltató a személyszállítási szolgáltatás igénybevételét előzetes menetjegyváltáshoz vagy helyfoglaláshoz
kötheti. (4) A magatehetetlen vagy a szolgáltatás igénybevételére kísérő nélkül nem képes személy, valamint a hat éven aluli
gyermek a személyszállítási szolgáltatás igénybevételére kísérő nélkül nem jogosult. Hat éven aluli gyermekek
csoportos szállítása esetében minden tíz gyermekre legalább egy kísérőnek kell jutnia. A kísérővel utazó utasok
járműben való elhelyezéséről, valamint folyamatos felügyeletéről a kísérő köteles gondoskodni.
(5) A 14. életévét be nem töltött, kísérő nélkül utazó kiskorú kizárólag a személyszállítás megkezdése – a járműnek
a felszállóhelyről történő elindulása – előtt zárható ki az utazásból.
(6) A (4) és (5) bekezdésben említett, az utazást kizáró, illetve a kísérő jelenlétét szükségessé tevő okok fennállását és
a kísérő alkalmasságát a jármű személyzete nem vizsgálja.
(7) A szolgáltató a személyszállítást megtagadhatja, illetve az utast a személyszállításból kizárhatja, ha az utas
a) ittas vagy bódult, b) botrányosan viselkedik, vagy más módon a többi utast magatartásával zavarja,
c) magatartásával vagy állapotával a közlekedés biztonságát, saját és utastársai testi épségét, egészségét, a jármű
vagy berendezéseinek épségét, tisztaságát veszélyezteti, d) ruházatával, poggyászával, illetve magatartásával vagy más módon a járművet, utastársai ruházatát vagy az
utasok poggyászát beszennyezheti, e) a járműbe kézipoggyászként be nem vihető tárgyat vagy nem szállítható állatot vitt be, illetve kísérel meg bevinni,
f) a szolgáltatást jogosulatlanul veszi igénybe és menetjegyet felszólításra vagy ellenőrzéskor sem vált,
g) a személyszállítási szerződés megkötését tanúsító vagy utazási jogosultságát más módon bizonyító igazolást,
illetve kedvezmény igénybevételére jogosító igazolványát – felhívás ellenére – nem mutatja fel,
h) a menetdíj, a menetdíj-különbözet vagy a pótdíj megfizetését megtagadja, vagy
i) a szolgáltató üzletszabályzatában foglalt utazási feltételeket nem tartja meg.
6. § (1) A szolgáltató köteles az utast a menetrendben foglalt feltételek szerint, biztonságosan elszállítani.
(2) Az utas jogosult az autóbuszon utazni, a kiszolgáló létesítményeket, berendezéseket használni, a személyszállításhoz
kapcsolódó szolgáltatásokat igénybe venni. (3) Az utas a menetrendben foglalt és a szolgáltató üzletszabályzatában foglalt utazási feltételek előírásainak megfelelő,
a megváltott menetjegyen feltüntetett szolgáltatások igénybevételére jogosult. Ha az utas az autóbuszon az utazási
feltételekben meghatározott szabályokat megszegi, a díjkülönbözet megtérítése mellett pótdíj fizetésére is köteles.
(4) Ha a szolgáltató az utazást egyes autóbuszjáratokon helyjegy váltásához vagy az ülőhely más módon való
biztosításához, vagy felár megfizetéséhez köti, utazásra csak az jogosult, akinek az adott autóbuszjáratra váltott
érvényes helyjegy és más – az üzletszabályzatban meghatározott, a szolgáltatás igénybevételére feljogosító – jegy,
igazolás, igazolvány vagy okmány van a birtokában. (5) Az utas azon eset kivételével, ha a járatok menetrendjének betartása, egyes járatok üzemeltetése elháríthatatlan külső
okból nem lehetséges (rendkívüli forgalmi helyzet), csak az igénybe vett járat menetrendjében meghatározott
állomásokon és megállóhelyeken szállhat fel az autóbuszra vagy le az autóbuszról.
(6) Az utas a személyszállítás – beleértve a fel- és leszállást, várakozást, utazást – során tartózkodni köteles a közlekedés
biztonságát, a közlekedési eszközök, az utaskiszolgáló létesítmények és berendezések épségét, az utastársak
kényelmét és nyugalmát zavaró magatartástól. 7. § (1) Ha a menetrendben közzétett járat teljesítéséhez kiállított autóbusszal a jelentkező összes utas nem szállítható el,
a szolgáltatót a szerződéskötési kötelezettség az adott jármű befogadóképességéig terheli. A (2)–(4) bekezdésben
foglalt elszállítási sorrendtől eltérően elsőbbséget élveznek a fogyatékkal élő és csökkent mozgásképességű utasok,
valamint a kisgyermekkel utazók azokon az autóbuszokon, amelyek rendelkeznek az ilyen utasok számára a járműre
fel- és leszállást megkönnyítő berendezéssel. (2) Országos személyszállítási szolgáltatás esetében az utasok elszállításának sorrendje a következő:
a) az utazáshoz előre váltott és a járatra érvényesített menetjeggyel és helyjeggyel rendelkező utasok,
b) a nagyobb távolságra utazó utasok, c) az a) pontban meghatározott utazási igazolvánnyal nem rendelkező fogyatékkal élő és csökkent
mozgásképességű utasok, valamint a kisgyermekkel utazók, d) bérlettel vagy más utazási okmánnyal rendelkezők.
Azonos elbírálás alá eső utasok között a jelentkezés sorrendje az irányadó.
(3) Regionális és elővárosi személyszállítási szolgáltatás esetében az utasok elszállításának sorrendje a következő:
a) az utazáshoz előre váltott menetjeggyel, bérlettel vagy más utazási okmánnyal rendelkező utasok,
b) bérlettel vagy más utazási okmánnyal rendelkezők, c) az a) és b) pontban meghatározott utazási igazolvánnyal nem rendelkező fogyatékkal élő és csökkent
mozgásképességű utasok, valamint a kisgyermekkel utazók. Azonos elbírálás alá eső utasok között a jelentkezés sorrendje az irányadó.
(4) Helyi személyszállítási szolgáltatás esetében az utasok elszállítása érkezésük sorrendjében történik.
4. A személyszállítási szerződés 8. § (1) A szolgáltató a személyszállítási szolgáltatást személyszállítási szerződés alapján teljesíti.
(2) Az utas és a szolgáltató közötti személyszállítási szerződés a menetdíj megfizetésével és a menetjegy, bérlet, továbbá
az utazási jogosultságot más módon igazoló – beleértve az utazási jogosultságot vagy a menetdíj megfizetését igazoló
elektronikus adathordozót is – okmány (a továbbiakban együtt: utazási igazolvány) megvásárlásával, átvételével, vagy
ha az utas jogszabály rendelkezése vagy a közlekedési szolgáltató üzletszabályzata alapján utazási igazolvány nélkül
jogosult a személyszállítási szolgáltatást igénybe venni, akkor a hely adott járatra történő biztosításával, vagy
a járműre utazási céllal történő felszállással jön létre.
(3) A személyszállítási szerződés attól az időponttól hatályos, amikor az utas utazási céllal a járatot végző járműre felszáll,
vagy meghatározott napra és járatra érvényesített utazási igazolvány esetében legkésőbb a járatnak a megjelölt
felszállási helyről történő menetrend szerinti indulásának időpontjától. (4) A személyszállítási szerződés az utazás befejezéséig hatályos. Az utazás akkor fejeződik be, amikor
a) az utas a céljának megfelelő állomás vagy megállóhely területén a járműről való leszállást befejezte,
b) az utas a célja elérése előtt az utazási szándékával felhagy, vagy
c) az utast a szolgáltató az utazásból kizárja.
(5) A szolgáltató az 5. § (7) bekezdésében foglaltak ellenére is köteles biztosítani a továbbutazás lehetőségét az útközben
orvosi ellátásra szoruló személy részére a legközelebbi olyan állomásig, ahol a szükséges egészségügyi ellátásban
részesülhet. (6) Az 5. § (7) bekezdése alapján a személyszállításból kizárt utas nem követelheti vissza a kifizetett menetdíjat vagy egyéb
díjat. Feladott útipoggyásszal kapcsolatos kérdéseket az üzletszabályzat rendezi.
9. § (1) Országos, regionális és elővárosi személyszállítási szolgáltatás esetében a közlekedési szolgáltató a teljes árú
menetjegy érvényességi idejének lejártáig, illetve a meghatározott naptári napra és járatra kiadott jegy esetében
a járat elindulása előtt annak érvényességének időtartamát, az útvonalat vagy a célállomást az utas kérésére
módosítja. (2) A közlekedési szolgáltató az utas kérésére visszatéríti az elővételben váltott teljes árú menetjegy árát, ha azt az utas az
érvényességi idő lejártáig, a meghatározott naptári napra és járatra kiadott jegyek vagy helyjegy esetében a járat
indulási idejéig, visszaadja. Ezen túlmenően a szolgáltató köteles abban az esetben is visszatéríteni a menetdíjat, ha az
ilyen menetjegyet egyáltalán nem használták utazásra. (3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt módosításért vagy visszatérítésért a szolgáltató kezelési költséget számíthat fel.
Országos, regionális és elővárosi személyszállítási szolgáltatás esetében a szolgáltató kezelési költséget nem von le, ha
az utas a menetjegyet a járat elmaradása vagy férőhely hiánya miatt nem használta fel, illetve utazási szándékával
forgalmi zavar miatt felhagy és ezt a szándékát kinyilvánítja.
(4) Megkezdett utazás megszakítása miatt a menetdíjat a közlekedési szolgáltató, kivéve a (3) bekezdésben említett
eseteket, részben sem téríti vissza. (5) Az utas utazásból való kizárása a személyszállítási szerződés azonnali hatályú felmondásának minősül, amennyiben az
létrejött. (6) Kedvezményes menetjegy és más utazási igazolványok árának visszatérítési lehetőségét és mértékét a szolgáltató az
(1)–(2) bekezdésben foglaltaktól eltérően csak az utas javára határozhatja meg, amelynek szabályait az üzletszabályzat
tartalmazza. 5. Az üzletszabályzat 10. § (1) A közforgalmú menetrend szerinti autóbuszos személyszállításra vonatkozóan a szolgáltató üzletszabályzatot készít.
Az üzletszabályzatot a több szolgáltatót összefogó szervezet is elkészítheti. Ez utóbbi esetben az üzletszabályzat
valamennyi, a szervezetben tag szolgáltatóra kötelező. (2) A szolgáltatások díját, a díj megállapításának módját és feltételeit – a szolgáltatások díjaira vonatkozó külön
jogszabályok figyelembevételével – a díjszabás tartalmazza. A díjszabás az üzletszabályzat mellékletét képezi.
(3) Az üzletszabályzat e rendelet rendelkezéseitől az utasok hátrányára akkor térhet el, ha arra e rendelet lehetőséget ad.
(4) Az üzletszabályzat az EU rendelettel és e rendelettel összhangban meghatározza különösen:
a) a személyszállítási szolgáltatás igénybevételének részletes feltételeit (a továbbiakban: utazási feltételek),
b) a felek jogait és kötelezettségeit, c) a menetjegyek és az utazásra jogosító okmányok felhasználásának részletes szabályait,
d) az útipoggyász és élő állat szállításának részletes szabályait,
e) a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos egyéb szabályokat, f) a szolgáltató felelősségviselésének részletes szabályait,
g) az utasok tájékoztatására vonatkozó részletes szabályokat, h) az utaspanaszok bejelentésének és kezelésének részletes szabályait,
i) a járulékos szolgáltatások igénybevételének részletes szabályait. (5) Az üzletszabályzat készítője annak tervezetét a hivatalos honlapján közzéteszi. A közzétételt követő 15 napon belül
arra bárki észrevételt tehet. (6) Az üzletszabályzat készítője a tervezetet a közlekedési hatóságnak jóváhagyásra benyújtja. A kérelemhez csatolja az
üzletszabályzatra érkezett, el nem fogadott észrevételeket, valamint az el nem fogadás indokolását.
(7) Az üzletszabályzatot annak készítője – a közlekedési hatóság jóváhagyásától számított nyolc napon belül – hivatalos
honlapján közzéteszi. (8) Nem szükséges a közlekedési hatóság jóváhagyása az üzletszabályzat jogszabályi rendelkezéseken alapuló, valamint
az utasok jogait nem érintő módosítása esetén. Az üzletszabályzat egyéb módosításának jóváhagyása esetén
a közlekedési hatóság az üzletszabályzat jóváhagyására vonatkozó szabályok szerint jár el.
6. A menetdíj megfizetése, az utazási igazolvány 11. § (1) A személyszállítási szerződés megkötésének és a személyszállítási szolgáltatás igénybevételére vonatkozó jogosultság
igazolására az utazási igazolvány szolgál. A személyszállítási szolgáltatás – az utazási kedvezményekről szóló
kormányrendeletben meghatározott esetek kivételével – csak érvényes utazási igazolvánnyal vehető igénybe. A névre
szóló utazási igazolvánnyal csak az arra jogosult utazhat. A nem névre szóló utazási igazolvány mindaddig másra
átruházható, ameddig azzal az utazást nem kezdték meg vagy útipoggyászt nem adtak fel. Az egyes utazási
igazolványok használatának szabályait a szolgáltató az üzletszabályzatában teszi közzé.
(2) Ha az utas érvényes utazási igazolvány nélkül utazik, a menetdíjon felül pótdíjat köteles fizetni. A pótdíj mértékét az
üzletszabályzat tartalmazza. (3) A közlekedési szolgáltató egyes járatokon meghatározott utazási igazolványok felhasználását kizárhatja. A korlátozás
a menetrendben kerül meghirdetésre. (4) Az egyes utazási igazolványok használatát jogszabály vagy az üzletszabályzat különböző jogosultságokhoz kötheti. Az
olyan utazási igazolványok, amelyek használatához a jogosultság igazolása is szükséges, csak a jogszabályban vagy az
üzletszabályzatban előírt igazolással együtt érvényesek. (5) A személyszállítási szolgáltatás ellenértékét (díjat), továbbá a személyszállítási szolgáltatásra szükségesen és
hasznosan fordított, a személyszállító által megelőlegezett és a kiszolgáltatáskor meg nem térített költségeket az
annak fizetésére kötelezett legkésőbb 30 napon belül köteles teljesíteni, kivéve, ha a 30 napnál hosszabb teljesítési
határidő szerződésben való kikötését – ezzel arányban álló – más előnynek a személyszállító javára írásbeli
szerződésben történő vállalása ellensúlyozza. A felek ezzel ellentétes megállapodása semmis.
12. § (1) A menetdíjat az utazás megkezdése előtt, de legkésőbb a járműre utazási céllal történő felszálláskor, a szolgáltatónak
az utazási igazolvány meglétének ellenőrzésével megbízott alkalmazottjának (a továbbiakban: jegykezelő) kell
megfizetni. Az egyszeri vagy többszöri utazásra kiadott utazási igazolvány – kivéve azt, amely menetdíjfizetés nélküli
utazásra jogosít – a menetdíj megfizetését mint a személyszállítási szerződésből eredő kötelezettség teljesítését
igazolja. (2) A szolgáltató az utazási igazolvány előre történő megvásárlását vagy az előzetes helyfoglalást – járataira vagy
járatainak egy részére, egyes állomásokon, vagy meghatározott időszakokban – kötelezővé teheti. Az előre megváltott
utazási igazolványok utazásra való felhasználhatóságának időszakát (érvényességi idejét) a közlekedési szolgáltató
korlátozhatja. A járatra érvényesítéssel kiadott utazási igazolványok csak a meghatározott napon és járaton
jogosítanak utazásra. (3) Az utazási igazolvánnyal rendelkező utasnak a járatra történő felszálláskor utazási igazolványát a szolgáltató
üzletszabályzatában előírt módon kell kezelnie, kezeltetnie vagy ellenőrzésre a jegykezelőnek felmutatnia vagy
utazási jogosultságát igazolnia. A különböző jogosultsághoz kötött utazási igazolványokat a jogosultságot igazoló
okmányokkal együtt – beleértve szükség esetén a személyazonosság igazolására szolgáló okmányokat is –
a jegykezelőnek fel kell mutatni, vagy át kell adni. A járaton szolgálatot teljesítő jegykezelőt ebben a 13. §-ban
meghatározott, az ellenőrökével azonos jogosultság illeti meg. 7. Ellenőrzés
13. § (1) A megváltott és a 12. § (3) bekezdése szerint kezelt, kezeltetett vagy ellenőrzésre felmutatott (a továbbiakban együtt:
érvényesített) utazási igazolványt az utazás tartama alatt meg kell őrizni és a szolgáltató által utazási igazolvány
ellenőrzésre feljogosított személy (jegykezelő vagy ellenőr, a továbbiakban: ellenőr) részére ellenőrzés céljából az
utazás tartama alatt, illetve leszálláskor – a kedvezményes jegyváltásra jogosító okmánnyal együtt – felhívására fel kell
mutatni vagy át kell adnia. Amennyiben az utazási igazolvány vagy az utazási kedvezmény jogszerű igénybevételének
megállapításához, illetve ha az az ellenőrzési eljárás lefolytatásához szükséges, az utas köteles személyazonosságát
igazolni. (2) Az ellenőr az utazás tartama alatt – beleértve a járatra történő fel- és leszállást is – bármikor jogosult a közforgalmú
menetrend szerinti autóbuszjáratokon az utasok utazási jogosultságát, az utazási igazolványok érvényességét,
használatára való jogosultságot, valamint az utazási kedvezmények igénybevételének jogszerűségét ellenőrizni. Az
ellenőr e minőségére utaló jelzést visel, valamint írásbeli megbízással rendelkezik. Az ellenőr nem köteles az utas
részére előre igazolnia magát, de az utas kérésére köteles az utólagos azonosításához szükséges információkat
megadni, valamint az ellenőrzés végzésére felhatalmazó megbízást felmutatni.
(3) Az ellenőr az Sztv.-ben foglalt jogokkal rendelkezik, valamint jogosult az ellenőrzés eredményes lefolytatása céljából
rövid időre megtiltani az autóbusz személyzetének az autóbusz ajtajainak kinyitását, illetve az autóbusz
továbbhaladását. 14. § (1) Annak az utasnak, aki a menetjegy váltását elmulasztotta, vagy aki az ellenőrzés vagy a leszállás alkalmával érvényes
utazási igazolványát nem mutatja fel, továbbá aki utazási igazolványt jogtalanul használ, illetve kedvezményt
jogtalanul vesz igénybe, a teljes utazási viszonylatára érvényes menetdíjat és pótdíjat meg kell fizetnie. Ha az utas
felszállási helye vagy célállomása nem állapítható meg, a járat kiindulási helyétől a célállomásig, illetve a felszállási
helytől az járat teljes útvonalára érvényes menetdíjat és pótdíjat kell megfizetnie.
(2) Aki érvényesített utazási igazolvánnyal nem rendelkezik, annak az utazási igazolvány utólagos megvásárlásával és
kezelésével egyidejűleg pótdíjat kell fizetnie. 8. Élő állatok, kézi- és útipoggyászszállítás
15. § (1) A szolgáltató üzletszabályzatában határozza meg a kézipoggyász tömeg- és mérethatárait, a csomagolásának és
a járműben való elhelyezésének módját. A szolgáltató az üzletszabályzatban a személyes használat körébe közvetlenül
nem tartozó, túlsúlyos, túlméretes, továbbá különösen értékes tárgyak szállítását kizárhatja, vagy további
feltételekhez, illetve díjfizetéshez kötheti. (2) A fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személy kerekesszékére és egyéb mozgást segítő eszközére
a kézipoggyász legnagyobb tömegére és mérethatárára, valamint a díjmegállapításra vonatkozó rendelkezések nem
alkalmazandók. 16. § (1) Élő állat olyan zárt szállítóeszközben szállítható, amely a kézipoggyász méretét nem haladja meg és biztosítja, hogy az
élő állat az utazás során nem szabadul ki.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, a kutya zárt szállítóeszköz nélkül, szájkosárral és pórázon vezetve is
szállítható. Az utasnak rendelkeznie kell a kutya oltási bizonyítványával, és kérésre azt a szolgáltató személyzetének fel
kell mutatnia. (3) A vakvezető, valamint a hatósági feladatok ellátását segítő kutyák az autóbuszon díjmentesen, a (2) bekezdés első
fordulatában foglalt korlátozások mellőzésével szállíthatóak. (4) Az élő állat szállítására vonatkozó egyéb szabályokat a szolgáltató az üzletszabályzatában állapítja meg, az élő állat
szállítását további feltételekhez kötheti. 17. § (1) Az országos személyszállítási, valamint – a menetrendben megjelöltek szerint ilyen szolgáltatást végző – elővárosi
vagy regionális személyszállítási szolgáltatást igénybe vevő utasok a magukkal vitt tárgyakat, csomagokat stb.
útipoggyászként történő fuvarozásra feladhatják. Nem igényelhető útipoggyász szállítása olyan járatokon, amelyeken
az autóbusz poggyásztartóval, poggyászszekrénnyel nincs felszerelve, vagy az útipoggyász elhelyezésére nincs más
alkalmas hely. (2) A szolgáltató az útipoggyász szállítására vonatkozó részletes szabályokat az üzletszabályzatában határozza meg.
9. Forgalmi akadály 18. § (1) Ha útközben a járat továbbhaladását valamilyen körülmény akadályozza, késését vagy kimaradását eredményezi
– az elháríthatatlan külső ok esetét kivéve –, a szolgáltató köteles a rendelkezésére álló más járművel az utasok
továbbszállításáról gondoskodni. (2) Ha a menetrendben közzétett járat közlekedése átmenetileg nem, vagy csak kerülő útvonalon lehetséges,
a szolgáltató erről az utasokat tájékoztatja. (3) A közlekedésért felelős miniszter a közforgalmú menetrend szerinti autóbuszjáratok üzemeltetési és a szolgáltató
szerződéskötési kötelezettségét közérdekből, továbbá kényszerítő üzemi okból alapos indokkal részben vagy
egészben korlátozhatja vagy felfüggesztheti. (4) A helyi autóbuszos közösségi közlekedés tekintetében a (3) bekezdésben meghatározott jogot az Sztv. szerinti
ellátásért felelősként a helyi önkormányzat gyakorolja. 10. Felelősség
19. § (1) A szolgáltató felelős, amennyiben az utas a járművön való tartózkodása közben vagy a be-, illetve kiszállása alkalmával
a személyszállítással összefüggésben történt esemény következtében meghal, megsérül, testi vagy szellemi
épségében egyéb károsodást (a továbbiakban együtt: károsodás) szenved.
(2) Ha az utas az 5. § (4)–(5) bekezdésében meghatározott okok valamelyikének fennállása esetén vagy alkalmatlan
kísérővel a járműre mégis felszáll, az abból következően elszenvedett, valamint a harmadik személynek vagy
a szolgáltatónak okozott károkat maga, illetve törvényes képviselője viseli.
(3) Átszállással történő utazásra létrejött személyszállítási szerződés alapján a szolgáltató felelőssége – a be- és kiszállás
esetét kivéve – csak abban az esetben terjed ki az utasnak a megállóhelyen, állomáson vagy más várakozóhelyen
bekövetkezett balesetből eredő károsodására, amennyiben az a szolgáltató felróható magatartásának
következménye. (4) A szolgáltatónak, illetve az autóbusz-állomás üzemeltetőjének felelőssége – a (2) bekezdésben foglalt eseten kívül –
csak abban az esetben terjed ki az utasnak a megállóhelyen, állomáson vagy más várakozóhelyen – a be- és kiszállás
esetét kivéve – bekövetkezett balesetből eredő károsodására, ha az a szolgáltató, illetve az autóbusz-állomás
üzemeltetője felróható magatartásának következménye. (5) Az utasnak a személyszállítási szolgáltatással összefüggő balesetből eredő halála vagy sérülése esetében a szolgáltató
felelőssége kiterjed az utas tárgyainak vagy kézi-poggyászának, csomagjának – ideértve az utas által magával vitt élő
állatokat is – a teljes vagy részleges elveszéséből vagy sérüléséből származó károkra is.
(6) A szolgáltató a felelősség alól olyan mértékben mentesül, amilyen mértékben az esemény az utas hibájának
a következménye. (7) A szolgáltató felelősségére vonatkozó egyéb szabályokat a szolgáltató az üzletszabályzatában állapítja meg.
20. § (1) A szolgáltató a 19. § (5) bekezdésében foglaltakon kívül csak akkor felelős a jármű utasterébe bevitt tárgyaknak,
kézipoggyásznak, csomagnak vagy élő állatoknak a teljes vagy részleges elveszéséért vagy sérüléséért, ha a kárt
a szolgáltató felróható magatartása okozta. (2) A szolgáltató nem felel az utas őrizetében lévő kézipoggyász, csomag vagy élő állat szállítása során a tevékenységi
körén kívül eső okból bekövetkezett károkért. A szolgáltató nem felel az utas által őrizetlenül hagyott kézipoggyászért,
csomagért vagy élő állatért. (3) Az utas felelős minden olyan kárért, amelyet az utasforgalmi létesítményekben, járműben, a jármű utasterében az utas
magatartása vagy a magával vitt tárgy, csomag vagy élő állat a szolgáltatónak okozott, kivéve, ha bizonyítja, hogy a kár
a szolgáltató vagy harmadik személy hibájából keletkezett, vagy olyan körülményre vezethető vissza, amelyet az utas
nem kerülhetett el, és amelynek következményeit nem háríthatta el. Ezen túlmenően az utas felel a felróható
magatartása miatt a járművek közlekedését gátló körülmények miatt a szolgáltatót ért kárért is.
(4) Az útipoggyász fuvarozásra az árufuvarozási felelősség szabályait kell megfelelően alkalmazni.
21. § Belföldi autóbuszjárat esetében az EU rendelet 7., 8. és 21. cikkében meghatározott esetekben a kártérítés, illetve az
utas azonnal felmerülő szükségletei kifizetésére fordított összegek az esemény napján hatályos, a Magyar Nemzeti
Bank által meghatározott középárfolyam szerint számított forint összegek alapján kerülnek meghatározásra.
11. Egyéb rendelkezések 22. § (1) Az EU rendelet 24. cikkében meghatározott utas tájékoztatásnak legalább
a) az utazás térbeli és időbeli jellemzőire, b) a poggyásszal kapcsolatos előírásokra és
c) az igénybe vehető szolgáltatásokra ki kell terjednie.
(2) A szolgáltató és az autóbusz-állomást üzemeltető az utasok tájékoztatását kiadványokkal, hirdetményekkel – ideértve
a hivatalos honlapon közzétett hirdetményeket is –, a kiszolgáló személyzet által adott szóbeli tájékoztatás útján,
információs berendezésekkel, szükség szerint információs szolgálattal látja el.
(3) A szolgáltató és az autóbusz-állomást üzemeltető az utasokat jogaikról, kötelezettségeikről, az állomáson és
megállóhelyen való tartózkodásra, az autóbuszon való elhelyezkedésre és az utazás alatti magatartásra vonatkozó
szabályokról, az igénybe vehető szolgáltatásokról, azok díjairól, illetve az esetleges forgalmi zavarokról tájékoztatja.
Ennek érdekében az állomásokon jól látható helyen tájékoztatja az utasokat az utazási feltételek és a menetrend
elérhetőségéről, továbbá kifüggeszti az adott autóbusz-állomásra érkező és onnan induló járatok érkezési és indulási
időpontját, kezdő- és célállomását tartalmazó menetrendi kivonatot. A szolgáltató és az autóbusz-állomást
üzemeltető a közlekedő autóbuszjáratok érkezési, indulási és tartózkodási idejéről, továbbá az autóbuszjáratok
kimaradásáról és késéséről a kiszolgáló személyzet és az állomási tájékoztatási rendszer útján is folyamatos
tájékoztatást nyújt. 23. § (1) A szolgáltatónak a panaszok kezelésére vonatkozó eljárását az üzletszabályzat tartalmazza.
(2) A panaszt először a szolgáltatóhoz kell benyújtani.
(3) Amennyiben az EU rendelet 28. cikk (3) bekezdése szerint a szolgáltatóhoz benyújtott panaszt elutasították, és azt
a panaszos nem fogadta el, a panaszt további elbírálásra a szolgáltató 5 napon belül a közlekedési hatósághoz
továbbítja az ügy elbírálása céljából. (4) Ha a panaszt a szolgáltató nem bírálta el, azt a panaszos a közlekedési hatósághoz nyújthatja be elbírálásra.
24. § (1) Az EU rendelet és az e rendelet alapján az utasokkal szemben fennálló kötelezettségeket nem lehet korlátozni vagy
kizárni, különösen a személyszállítási szerződésben foglalt eltérést biztosító vagy korlátozó kikötéssel.
(2) A szolgáltatók az utasoknak az EU rendeletben és e rendeletben meghatározottaknál kedvezőbb utazási feltételeket is
ajánlhatnak. 25. § Az EU rendelet és e rendelet szerinti kötelezettségek teljesítésével a szolgáltató más szolgáltatót vagy személyt
megbízhat. Ebben az esetben a kötelezettséget ténylegesen teljesítő szolgáltató vagy személy tekintetében
alkalmazni kell az EU rendelet és e rendelet előírásait és a szolgáltató felelős a kötelezettséget ténylegesen teljesítő
személy tevékenységéért. III. FEJEZET A KÜLÖNJÁRATI ÉS SZERZŐDÉSES SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI SZOLGÁLTATÁS FELTÉTELEI
26. § (1) A szolgáltató az autóbusz – gépjárművezetővel együtt történő – rendelkezésre bocsátásra kötött szerződésben – az
Sztv.-ben meghatározott szerződéses és különjárati személyszállítás céljából – meghatározott számú, típusú, komfort
fokozatú és férőhelyű autóbuszt bocsát a megrendelő rendelkezésére.
(2) A személyszállítási feladatokat – beleértve az útvonalat, a megállások helyét és időtartamát – a felek a szerződésben
határozzák meg. A felek a szerződésben abban is megállapodhatnak, hogy a személyszállítási feladatokat
a megrendelő közvetlenül a gépjármű vezetőjével közli. Az ismétlődő feladatok rögzítése céljából a felek menetrendet
készíthetnek. (3) Ha a szolgáltató az autóbuszt a szerződésben meghatározott időben – vagy legkésőbb az azt követő 30 percen belül –
nem állítja ki, a megrendelő kártérítésként követelheti a más járműért kifizetett díjtöbbletet, továbbá
a szerződésszegés folytán keletkezett kárát. (4) A személyszállítási szolgáltatás ellenértékét (díjat), továbbá a személyszállítási szolgáltatásnak a személyszállító által
megelőlegezett költségeit az annak megfizetésére kötelezett legkésőbb 30 napon belül köteles teljesíteni, kivéve, ha
a felek 30 napnál hosszabb fizetési határidőben állapodtak meg.
IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. március 1-jén lép hatályba.
(2) A 21. § 2017. március 1-jén lép hatályba.
(3) A 2. § (1), (4) és (5) bekezdése 2017. március 1-jén hatályát veszti.
(4) A 2. § (3) bekezdése 2018. március 1-jén hatályát veszti.
28. § Hatályát veszti a közúti személyszállítási szerződésekről szóló 20/1981. (VI. 19.) MT rendelet.
29. § E rendelet – az Sztv.-vel, valamint a Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló rendelettel együtt – az autóbusszal
közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. február 16-i 181/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
21/2012. (IV. 16.) KIM rendelete a statisztikai számjel elemeiről és nómenklatúráiról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 26. § (4) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. § A statisztikai regiszter részét képező statisztikai számjel felépítését az 1. melléklet tartalmazza.
2. § A statisztikai számjel első eleme (1–8. számjegy) a törzsszám, a gazdasági szervezetek egyedi azonosítója, amely
megegyezik az adószám első nyolc számjegyével. 3. § A statisztikai számjel második eleme (9–12. számjegy) a főtevékenység szakágazati kódja, amelyet a gazdasági
tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev.2 rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet,
valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló Európai
Parlament és Tanács 1893/2006/EK rendelete szerint kell meghatározni. A gazdasági tevékenységek statisztikai
osztályozása NACE Rev.2 rendszerének magyar megnevezése: gazdasági tevékenységek egységes ágazati
osztályozási rendszere, rövidítve: TEÁOR’08. 4. § A statisztikai számjel harmadik eleme (13–15. számjegy) a gazdasági szervezetek gazdálkodási forma szerinti
osztályozása (GFO), amelynek osztályozását a 2. melléklet tartalmazza.
5. § A statisztikai számjelnek a gazdasági szervezetek székhelye szerinti megyét kifejező negyedik elemének
(16–17. számjegy) nómenklatúráját a 3. melléklet tartalmazza. 6. § A gazdálkodási formák elemeinek tartalmi meghatározását a 4. melléklet tartalmazza.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a statisztikai számjel elemeiről és nómenklatúráiról szóló 8/2010. (VIII. 25.) KSH közlemény, valamint
a statisztikai számjel elemeiről és nómenklatúráiról szóló 8/2010. (VIII. 25.) KSH közlemény módosításáról szóló
a 11/2010. (XII. 29.) KSH közlemény. 9. § A jelen rendelet hatályba lépésének időpontjában nyilvántartásban szereplő szervezetek statisztikai számjelének
módosítását az új nómenklatúra alapján a Központi Statisztikai Hivatal, a törzskönyvi jogi személyek esetében
a Magyar Államkincstár végzi el. A módosított számjel adatokat a KSH átadja az állami adóhatóságnak.
10. § E rendelet a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1418/2015. (VI. 24.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0002 azonosító számú („Intermodális közösségi Közlekedési Központ létrehozása Debrecenben” című) projekt vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0002 azonosító számú, „Intermodális közösségi Közlekedési Központ
létrehozása Debrecenben” című projekt többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz
a  2007–2013  közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8.  pontja alapján
az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) módosításának előkészítéséről, ha a  KÖZOP 5. prioritása esetén a  forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
358/2010. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Hídvégi Tibor (5000 Szolnok, Jubileumi tér 5. 13/8.), a Magyar Antifasiszta Liga képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2007. július 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Európa Uniós jogharmonizáció keretében az 1978. évi IV. törvénybe „A Büntető
Törvénykönyvről” bekerüljön, mint bűncselekmény a Holokauszt tagadásának tényállása, mely szerint bűntettet követ el
az a személy, aki nyíltan felvállalva hirdeti, hogy nem történt a német koncentrációs táborokban zsidó és cigány népirtás,
azaz tagadja a Holokauszt megtörténtét?”
Az Országos Választási Bizottság 297/2007. (VIII. 23.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, amely ellen kifogásokat nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 38/2010. (III. 31.) AB számú
határozatával az Országos Választási Bizottság 297/2007. (VIII. 23.) számú határozatát megsemmisítette és
a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette, hogy a kifogások benyújtását köve tően az Országgyűlés elfogadta
a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továb biak ban: Btk.) módosításáról szóló 2010. évi
XXXVI. törvényt (a továb biak ban: Btkmód.), amely az alábbiak szerint büntetni rendeli a holokauszt tagadását:
„1. § A Btk. a következő 269/C. §-sal és az azt megelőző alcímmel egészül ki:
A holokauszt nyilvános tagadása
269/C. § Aki nagy nyilvánosság előtt a holokauszt áldozatának méltóságát azáltal sérti, hogy a holokauszt tényét
tagadja, kétségbe vonja vagy jelentéktelen színben tünteti fel, bűntettet követ el, és három évig terjedő
szabadságvesztéssel büntetendő.”
A Btkmód. elfogadásával alapvetően megváltozott az a jogszabályi háttér, amelyhez igazítottan a népszavazási
kezdeményezést megfogalmazták, ezért a kérdés értelmezhetetlenné vált.
Fentiekre tekintettel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés már nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének: a választópolgárok nem tudják megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnának,
és eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem tudná meghatározni jogalkotási kötelezettsége tartalmát.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a Btkmód. rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
38/2015. (IX. 29.) MNB rendelete a „Széll Kálmán” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Széll Kálmán halálának 100. évfordulója alkalmából – „Széll Kálmán” megnevezéssel
5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. október 1. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  régi Erzsébet híd ábrázolása látható. Az  ábrázolástól jobbra, két
vízszintes sorban a  „2015” verési évszám és a  „BP.” verdejel olvasható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban
a „MAGYARORSZÁG”, alsó köriratban az „5000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának
képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Széll Kálmán portréja látható. A portrétól jobbra, két vízszintes sorban
az „1843” és az „1915” felirat olvasható, alatta Pelcz Balázs tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme szélén,
felső köriratban a „TÖRVÉNY, JOG, IGAZSÁG”, alsó köriratban a „SZÉLL KÁLMÁN” felirat olvasható. A  felső és az alsó
köriratot egymástól egy-egy pont választja el. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2015. október 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
395/2009. (IX. 25.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. szeptember 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor, a Nép Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvény ben tiltsa be az abortuszt?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kérdésben tartott eredményes népszavazás a jogalkotót olyan jogszabály megalkotására kötelezné, amely az abortusz
teljes tilalmát vezetné be.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség
követelményének, mivel nem állapítható meg, hogy az abortusz fogalma alatt a beadványozó mit ért:
– ha az abortusz az Alkotmánybíróság határozataiban [64/1991. (XII. 17.) AB határozat és 48/1998. (XI. 23.)
AB határozat] megfogalmazottakat jelentené, akkor tekintettel azokra, alkotmányosan aggályos, s olyan
alkotmánymódosító következményekhez vezetne, amely népszavazás útján nem megengedett;
– ha az abortusz köznapi használatáról van szó, akkor pedig nem derül ki, hogy a tilalom az anya vagy a magzat
életének védelmét kívánja-e szolgálni. Abszolút tilalom esetén ugyanis nem egyértelmű a tilalom célja.
Előfordulhat olyan élethelyzet, amikor a magzat fejlődése során bekövetkezett súlyos károsodás következtében
a nő egészsége és élete is veszélybe kerül. A kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén azonban
semmilyen okból nem lenne lehetőség a terhesség megszakítására, így a nő élethez való joga, illetve az
Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében foglalt egészséghez való joga is oly mértékben sérülne, amely nem fér össze
az Alkotmány rendelkezéseivel.
Következésképpen a kérdés súlyos egyértelműségi problémákat vet fel a jogalkotó számára, miközben az
állampolgároknak sem egyértelmű.
Tekintettel arra, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a kezdeményezés nem felel meg az egyértelműség
követelményének, így az Nsztv. 10. § c) pontja alapján nem hitelesíthető, továbbá alkotmányosan is aggályos, mely
esetben a hitelesítést az Nsztv. 10. § b) pontja zárja ki, ezért az Országos Választási Bizottság a rendelkező részben
foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és c) pontjain, 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1078/2013. (II. 21.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Kálvin téri református
templom felújítására 500,0 millió forint, a Kalocsai Nagyboldogasszony Főszékesegyház és Érseki Kincstár felújítására
500,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 7. Egyházi épített örökség védelme és
egyéb beruházások jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 20. 2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1410/2012. (IX. 28.) Korm. határozatban a „2013. június 30.” szövegrész helyébe a „2013. október 31.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2014. (II. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Misikné dr. Bogáth
Viktóriát 2014. február 1. napjától 2017. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2014. IV. törvény a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti
Biztonsági Együttműködési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2014. február 6-i ülésnapján fogadta el.
„Szigorúan titkos!” Çok Gizli TOP SECRET „Titkos!” Gizli SECRET
„Bizalmas!” Özel CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” Hizmete Özel RESTRICTED
A MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A TÖRÖK KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: a Felek)
összhangban a nemzetközi megállapodásokkal és államaik nemzeti jogszabályaival,
azzal a céllal, hogy fejlesszék és előmozdítsák a két állam közötti baráti kapcsolatokat és együttműködést,
aggodalommal tekintve a szervezett bűnözés és az illegális migráció növekedésére,
meggyőződve a nemzetközi együttműködés kiemelt fontosságáról a hatékony bűnmegelőzés és bűnüldözés terén,
a viszonosság és a kölcsönös előny elve által vezérelve,
az alábbiak szerint állapodtak meg:
1. cikk
Az együttműködés területei és célja (1) A Felek nemzeti jogszabályaikkal összhangban, hatáskörrel rendelkező hatóságaikon keresztül együttműködnek
a közrend és közbiztonság ellen irányuló, határokon átnyúló bűncselekmények megelőzése, felderítése és üldözése
terén.
(2) Az együttműködés kiterjed a  határokon átnyúló bűncselekmények, különösen a  terrorizmus, a  szervezett
bűnözés, az  illegális bevándorlás, az  emberkereskedelem és a  migránsok csempészete, a  korrupció, a  pénzmosás,
a  kábítószerek vagy pszichotróp anyagok és az  előállításhoz használt prekurzoraik illegális előállítása és
csempészete, a  fegyverek, dohánytermékek és alkoholos italok, kulturális és természeti vagyontárgyak és áruk
csempészete, valamint a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre.
(3) A jelen Megállapodásban szabályozott együttműködés nem terjed ki az igazságügyi hatóságok hatáskörébe tartozó
jogsegélyre, valamint a nemzetbiztonsági célból gyűjtött információk és titkos információk átadására.
2. cikk
Az együttműködés formái (1) A Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti együttműködés nemzeti jogszabályaikkal összhangban valósul
meg, az alábbiak szerint:
1. információk, tapasztalat és bűnügyi felderítési információk cseréje;
2. ellenőrzött szállítás;
3. eltűnt személyek és tárgyak keresése, ismeretlen személyazonosságú személyek és holttestek azonosítása.
(2) A Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai írásbeli megkeresés alapján segítik egymást. Sürgős esetekben
a megkeresés szóban is előterjeszthető; a szóbeli megkeresést haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.
(3) A megkeresés tartalmazza a  megkereső együttműködő hatóság megnevezését, a  megkeresés tárgyát és leírását,
jogi és ténybeli alapját, a  megkereső Fél által meghatározott teljesítési határidőt. A  megkereséshez csatolni lehet
a megkeresés tartalmához kapcsolódó dokumentumokat és/vagy adatokat.
(4) A Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai, nemzeti jogszabályaikkal összhangban, megkeresés nélkül is
tájékoztatást adnak a  másik Fél hatáskörrel rendelkező hatóságának, amennyiben az  adott információ releváns
a másik Fél számára a közrendet és közbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése, valamint a határokon átnyúló
bűncselekmények megelőzése, felderítése és üldözése céljából.
3. cikk
Hatáskörrel rendelkező hatóságok (1) A jelen Megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező hatóságok a következők:
Magyarország Kormánya részéről:
– Rendőrség;
– Nemzeti Adó- és Vámhivatal.
A Török Köztársaság Kormánya részéről:
– Török Nemzeti Rendőrség.
(2) A hatáskörrel rendelkező hatóságok az alábbi központi kapcsolattartó pontokon keresztül küldik a megkereséseket
és az azokra adott válaszokat:
Magyarország Kormánya részéről:
– Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ.
A Török Köztársaság Kormánya részéről:
– Török Nemzeti Rendőrség, Nemzetközi Kapcsolatok Főosztály.
(3) Az alább kijelölt hatáskörrel rendelkező hatóságok jogosultak arra, hogy a  megkereséseket és az  azokra adott
válaszokat közvetlenül, a központi kapcsolattartó pontok értesítése nélkül megküldjék:
Magyarország Kormánya részéről:
– Terrorelhárítási Központ;
– Nemzeti Védelmi Szolgálat.
A Török Köztársaság Kormánya részéről:
– Felderítő Főosztály;
– Csempészet és Szervezett Bűnözés Elleni Főosztály.
4. cikk
Információk és bűnügyi felderítése információk megosztása
(1) A hatáskörrel rendelkező hatóságok az  alábbi információkat és bűnügyi felderítési információkat osztják meg
egymással:
a) a bűncselekményben résztvevő személyek adatai, beleértve az  elkövetőkre, a  szervezett bűnözői
szervezetek és bűnözői csoportok tagjaira, kapcsolataira és felépítésére, valamint a  tipikus elkövetői és
csoportmagatartásokra vonatkozó információkat;
b) terrorista szervezetekre, csoportokra és azok tagjaira vonatkozó információkat, akik a  Felek egyikének
területén vagy területéről kiindulva terrorcselekményeket hajtanak végre, hajtottak végre, vagy
terveznek végrehajtani, megsértve ezzel a  másik Fél érdekeit, valamint az  ilyen szervezetek kiterjedésére,
tevékenységére és a terrorizmus finanszírozására vonatkozó információkat;
c) előkészített, megkísérelt vagy elkövetett bűncselekményekre vonatkozó adatokat;
d) a bűncselekményben résztvevő személyek személyazonosságáról, tartózkodási helyéről és lakcíméről szóló
információkat;
e) különféle járművek vezetésére feljogosító okmányokkal kapcsolatos információkat;
f ) gépjárművek egyedi azonosító adatait;
g) a közlekedési eszközök tulajdonosára, üzembentartójára és/vagy vezetőjére vonatkozó adatokat;
h) lőfegyvertartási-engedélyre vonatkozó adatokat;
i) az államhatár átlépésére, valamint a  Felek államának területén történő tartózkodásra jogosító okmányokra
vonatkozó adatokat.
 (2) Az együttműködő hatóságok szintén megoszthatják:
a) a nemzetközi bűnözés új elkövetési módszereiről és formáiról szóló tájékoztatást;
b) a kriminalisztikai és kriminológiai, egyéb bűnügyi vonatkozású kutatási eredményeket, a  bűnözés elleni
küzdelem során alkalmazott gyakorlatról, munkamódszerekről és eszközökről szóló információkat;
c) a bűncselekményekkel kapcsolatos jogi szabályozásról szóló tájékoztatást.
(3) Az adatok átadására irányuló megkereséseket a  3.  cikk (1)  bekezdésében megjelölt hatáskörrel rendelkező
hatóságok közvetlenül is megküldhetik és teljesíthetik, ha a  központi kapcsolattartó pontokon keresztül történő
információcsere olyan késedelemmel járna, amely súlyosan veszélyeztetné a határokon átnyúló bűncselekmények
megelőzése, felderítése és üldözése iránti érdeket, valamint a közrendet és a közbiztonságot.
(4) A jelen cikk alapján folytatott információcsere során a  hatáskörrel rendelkező hatóságok minősített adatokat
tartalmazó megkereséseket is továbbíthatnak egymásnak, illetve ilyen megkereséseket is kicserélhetnek.
(5) A Felek a  rendőri együttműködési tevékenységeik során használhatják az  Interpol csatornát sürgős esetben és
szükség esetén.
5. cikk
Képzés
A Felek együttműködhetnek a  belső képzés, a  rendőri alapképzés, az  egyetemi alap- és mesterképzés, illetve
a doktori programok területén.
6. cikk
Ellenőrzött szállítás (1) A hatáskörrel rendelkező hatóságok eseti megállapodás alapján együttműködhetnek illegális és gyanús
szállítmányoknak a  saját államuk területén történő ki- és beengedésének, illetve átengedésének felügyeletében,
bűncselekmény felderítése, illetve a bűncselekmény elkövetésében résztvevő személyek azonosítása céljából.
(2) Az ellenőrzött szállítást úgy kell végrehajtani, hogy a  szállítmány bármikor feltartóztatható legyen. A  Felek
dönthetnek úgy, hogy a  szállítmány kísérésének végrehajtásában a  megkereső hatáskörrel rendelkező hatóság
tagja is részt vesz az  ellenőrzött szállítás feltartóztatás nélküli végrehajtása érdekében. Ennek során a  megkereső
hatáskörrel rendelkező hatóság tagjai a  jelen cikkben meghatározott rendelkezések, a  megkeresett hatáskörrel
rendelkező hatóság államának jogszabályai és a  megkeresett hatáskörrel rendelkező hatóság irányítást végző
tagjának utasításai szerint kötelesek eljárni. A hatáskörrel rendelkező hatóság tagja a másik Szerződő Fél területén
szolgálati fegyverét és szolgálati felszerelését nem tarthatja magánál, és kényszerítő eszközöket nem alkalmazhat.
(3) A központi kapcsolattartó pontok lehetővé teszik egy harmadik államból induló és egy további államba érkező
ellenőrzött szállítás végrehajtását is. Ebben az  esetben az  érintett államok előzetes hozzájárulásáról a  megkereső
központi kapcsolattartó pont gondoskodik, amely erről tájékoztatja a megkeresett központi kapcsolattartó szervet.
7. cikk
Adatvédelem (1) A Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai nemzeti jogszabályaikkal összhangban és az  adatot átadó hatóság által
meghatározott követelmények szerint járnak el, valamint betartják az alábbi feltételeket mind a gépi, mind a nem
gépi adatkezelés során:
1. Az átadott adatokat kizárólag arra a célra lehet felhasználni, melyre azokat átadták.
2. Az átadó hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére az  adatokat átvevő intézmény tájékoztatást nyújt azok
felhasználásáról.
3. Az adatokat átadó hatáskörrel rendelkező hatóság biztosítja az  átadott adatok valósságát és naprakész
pontosságát, valamint, hogy az  adatok átadása szükséges volt a  megjelölt célra és arányos volt azzal. Ha
az  adatok hamisnak bizonyulnak, vagy azok átadása nem lett volna megengedett az  átadó hatáskörrel
rendelkező hatóságra vonatkozó jogszabályok szerint, az adatokat átvevő hatáskörrel rendelkező hatóságot
megfelelő időben értesíteni kell erről az  adatoknak a  4.  pont szerinti megsemmisítése vagy helyesbítése
céljából.
4. Az átadott adatokat az alábbi esetekben kell megsemmisíteni vagy helyesbíteni:
a) ha az adatok pontatlansága megállapításra került, vagy
b) az átadó hatáskörrel rendelkező hatóság értesítése szerint az adatokat jogellenesen gyűjtötték vagy
adták át, vagy
c) ha az  adatokra már nincs szükség annak a  feladatnak az  elvégzéséhez, melyre azokat átadták,
kivéve, ha írásos engedély van arról, hogy az átadott adatokat más célokra is fel lehet használni, vagy
d) az adatokat átadó hatáskörrel rendelkező hatóság által az adatkezelésre megállapított határidő lejár.
5. Amennyiben az  adatokat átvevő hatáskörrel rendelkező hatóság okkal feltételezi, hogy az  átadott adatok
hamisak vagy azokat meg kell semmisíteni, akkor erről megfelelő időben értesítenie kell az átadó hatáskörrel
rendelkező hatóságot.
6. A hatáskörrel rendelkező hatóságok kötelesek megtenni minden szükséges szervezeti és technikai
intézkedést az  adatok hatékony védelme érdekében, valamint a  jogosulatlan hozzáférés, nyilvánosságra
hozatal, módosítás és megsemmisítés ellen.
7. A jelen Megállapodás alapján átadott és átvett adatokról az  adatkezelő hatóságoknak nyilvántartást kell
vezetniük, amely legalább a  következőket tartalmazza: az  adatszolgáltatás célját és tartalmát, a  továbbítás
jogalapját, az átadott adatok fajtáját, az átadó és átvevő hatóságot, illetve az átadás időpontját, és az érintett
személy azonosításához szükséges adatokat. A  nyilvántartásokat az  ilyen adatokra vonatkozó nemzeti
jogszabályokban meghatározott ideig kell megőrizni, de legalább öt évig.
8. A jelen Megállapodás alapján nem lehet olyan adatok vagy információk átadását kérni, amelyeket
büntetőeljárásban bizonyítékként kívánnak felhasználni. A  jelen Megállapodás alapján átadott adatokat
vagy információkat az átadó Félnek a nemzeti jogszabályok szerint és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló
két- vagy többoldalú megállapodásokkal összhangban megadott előzetes hozzájárulása nélkül nem lehet
kölcsönös bűnügyi jogsegély keretében felhasználni.
9. Az átadott adatokat nem lehet harmadik féllel (más személlyel [személyekkel), szervvel (szervekkel) vagy
országgal (országokkal)] megosztani vagy számukra hozzáférhetővé tenni az  adatokat átadó hatáskörrel
rendelkező hatóság előzetes engedélye nélkül.
(2) Az érintett személy jogosult arra, hogy a Felek jogszabályaival összhangban:
a) tájékoztatást kérjen személyes adatainak kezeléséről;
b) kérelmezze személyes adatainak helyesbítését, törlését vagy zárolását;
c) jogorvoslattal éljen, ha kérelmét nem teljesítik.
(3) Jelen Megállapodás szerinti adatkezelés ellenőrzését a  Felek nemzeti jogszabályaival és nemzetközi
kötelezettségeivel összhangban, valamint Magyarország esetében az  EU jog szigorú tiszteletben tartásával kell
végezni.
8. cikk
A minősített adatok védelme
A hatáskörrel rendelkező hatóságok a  jelen Megállapodás végrehajtása során átvett minősített adatok és
információk védelmére az alábbi rendelkezéseket alkalmazzák:
1. a minősített adatot átadó hatáskörrel rendelkező hatóság államának jogszabályai szerint minősített
adatokat ezen minősített adatokat átvevő hatáskörrel rendelkező hatóságnak ugyanolyan védelemben kell
részesítenie, mint amilyenben a jelen Megállapodás mellékletét képező megfeleltetési táblázat alapján a saját
nemzeti jogszabályai szerinti minősítési szinttel ellátott adatait részesíti. Ez a melléklet a jelen Megállapodás
szerves részét képezi;
2. a minősített adatot átadó hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg kell jelölnie az  átadott minősített adat
érvényességi idejét;
3. a minősített adatot átadó hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul, írásban tájékoztatja a  minősített
adatot átvevő hatáskörrel rendelkező hatóságot az adatokkal kapcsolatos változásokról, illetve a minősített
adatok minősítési szintjének vagy érvényességi idejének módosításáról, vagy a minősítés megszüntetéséről.
A  minősített adatot átvevő hatáskörrel rendelkező hatóság a  tájékoztatásnak megfelelően módosítja
a minősítési szintet vagy az érvényességi időt, vagy megszünteti a minősített adatként történő kezelést;
4. a jelen Megállapodás értelmében átadott minősített adatok harmadik állam részére történő továbbadása
csak a  minősített adatot átadó államának nemzeti jogszabályai szerint hatáskörrel rendelkező hatóságnak
vagy személynek az írásbeli hozzájárulása esetén megengedett;
5. az átadott minősített adatok védelmét szolgáló jogszabályoknak a  minősített adatot átvevő hatáskörrel
rendelkező hatóságnál történt bármilyen megsértéséről haladéktalanul tájékoztatni kell a minősített adatot
átadó hatáskörrel rendelkező hatóságot. A  tájékoztatásnak ki kell terjednie a  jogsértés körülményeire és
következményeire, valamint a  következmények mérséklésére, és a  vonatkozó rendelkezések bármilyen
jövőbeni megsértésének megelőzése érdekében hozott intézkedésekre.
9. cikk
A segítségnyújtás iránti megkeresés megtagadása (1) Bármely Fél, amennyiben úgy ítéli meg, hogy egy adott megkeresés teljesítése vagy más jellegű együttműködés
sértheti államának szuverenitását vagy biztonságát, veszélyeztetheti alapvető államérdeket, vagy zavarhatja
a jogrendjét, az együttműködést teljesen vagy részben megtagadhatja.
(2) A Felek haladéktalanul értesítik egymást az együttműködésre vonatkozó megkeresés megtagadásáról vagy részbeni
teljesítéséről.
10. cikk
Más nemzetközi szerződésekhez való viszony
A jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Feleket kötelező egyéb nemzetközi szerződésekből eredő jogokat
és kötelezettségeket.
11. cikk
Vegyes Bizottság (1) A Felek Vegyes Bizottságot hoznak létre a  jelen Megállapodásba foglalt együttműködés összehangolására és
értékelésére. A Vegyes Bizottság a Felek hatáskörrel rendelkező hatóságainak legalább három-három képviselőjéből
áll. A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a Vegyes Bizottságba kinevezett képviselőikről.
(2) A Vegyes Bizottság szükség szerint ülésezik. Bármelyik Fél kezdeményezheti a Vegyes Bizottság összehívását.
 (3) A Vegyes Bizottság üléseit felváltva Magyarországon és Törökországban tartja.
12. cikk
Konzultációk
A Felek hatáskörrel rendelkező hatóságai szükség esetén konzultációkat folytathatnak a  jelen Megállapodás
végrehajtását szolgáló intézkedések megvitatása érdekében.
13. cikk
Vitarendezés (1) A jelen Megállapodás eltérő értelmezéséből vagy végrehajtásából adódó vitás ügyeket a  Felek hatáskörrel
rendelkező hatóságai közötti közvetlen tárgyalások útján rendezik.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti tárgyalások során nem sikerül konszenzusra jutni, a  vitás ügyet diplomáciai
úton rendezik.
14. cikk
Hatálybalépés és megszüntetés (1) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, és a diplomáciai úton megküldött későbbi értesítés kézhezvételének
időpontját követő (30) harmincadik napon lép hatályba, amelyben a  Felek értesítik egymást a  releváns nemzeti
eljárások befejezéséről.
(2) A jelen Megállapodás 5 (öt) évig marad hatályban. Mindkét Fél egyoldalúan felmondhatja a  jelen Megállapodást
annak megszűnését megelőző 6 (hat) hónappal a  másik Fél részére diplomáciai úton eljuttatott írásbeli értesítés
útján. A jelen Megállapodás hatálya automatikusan egy-egy éves időszakokkal meghosszabbodik, kivéve, ha a jelen
Megállapodás megszűnését megelőző 6 (hat) hónappal bármely Fél felmondási szándékáról értesíti a másik Felet.
(3) A jelen Megállapodás a  Felek kölcsönös egyetértésével módosítható. A  módosítások a  fentiekben a  14.  cikk
(1) bekezdésében leírt eljárás szerint lépnek hatályba.
(4) A jelen Megállapodás hatálybalépésével egyidejűleg a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Török Köztársaság
Kormánya között a  terrorizmus, a  kábítószer tiltott forgalma és a szervezett bűnözés elleni harcban történő
együttműködésről szóló, Ankarában 1992. december 18-án aláírt Megállapodás hatályát veszti.
Készült Ankarában, 2013. december hónap 18. napján, két eredeti példányban, magyar, török és angol nyelven.
Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
(Aláírások) Melléklet
a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési
Megállapodás 8. cikkéhez
A minősített adatok minősítési szintje és azok megfeleltetése
A Felek, Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya – a  Biztonsági Együttműködési Megállapodás
8. cikkének 1. pontjában foglaltakra figyelemmel – megállapítják, hogy a minősített adatok alábbi minősítési szintjei
megfelelnek egymásnak Magyarország és Törökország jogszabályai szerint:
Magyarországon a Török Köztársaságban angol nyelvű megfelelője „Szigorúan titkos!” Çok Gizli TOP SECRET
„Titkos!” Gizli SECRET „Bizalmas!” Özel CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” Hizmete Özel RESTRICTED
”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. §, valamint a (3) bekezdés a Megállapodás 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép
hatályba.
 (3) A Magyar Köztársaság Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között a terrorizmus, a kábítószer tiltott forgalma
és a szervezett bűnözés elleni harcban történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 64/1993.
(IV. 30.) Korm. rendelet hatályát veszti.
(4) A Megállapodás, valamint a 2. § és 3. §, továbbá a  (3) bekezdés hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért
felelős miniszter annak ismertté válását követően a  Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével
állapítja meg.
(5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
412/2010. (VI. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. június 16-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg, hogy az Alkotmány egészüljön ki azzal, hogy
a Magyar Köztársaság kiváló társadalmi értéknek tekinti az emberek Isten hitét.”
Az Nsztv. 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kezdeményezés megfogalmazása nem egyértelmű sem a választópolgár, sem az Országgyűlés számára, mely
a hitelesítés és a megfelelő számú aláírás összegyűjtése esetén a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-ának rendelkezése értelmében köteles megtárgyalni a népi
kezdeményezést.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés nem egyértelmű és nem világos, mert olyan
definíciót tartalmaz, mely sem a választópolgár, sem az Országgyűlés számára nem értelmezhető. A választópolgár
számára nem egyértelmű, hogy a kezdeményezésben szereplő „kiváló társadalmi érték” kifejezés mit takar és milyen
módon határozható meg, ezért arra nem tud egyértelmű választ adni. Így a választópolgárnak e kifejezés tartalma
ismeretének hiányában kellene döntenie az aláírásgyűjtés alkalmával a népi kezdeményezés Országgyűlés általi
megtárgyalásának támogatásáról vagy elvetéséről.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1063/2003. (VII. 15.) Korm. határozata a vidékpolitikai kormány-meghatalmazott kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány az európai igényű falu- és vidékpolitikai
tevékenység kormányzati összehangolásának elősegítése
érdekében dr. Szanyi Tibort, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium politikai államtitkárát vidékpolitikai kormány-meghatalmazottá (a továbbiakban:
Kormány-meghatalmazott) nevezi ki.
2. A Kormány-meghatalmazott feladatkörében:
a) felelős a Vidékpolitikai Koordinációs Testület mun
kájának összehangolásáért;
b) koordinálja a minisztériumok és más kormányzati
szervek falu- és vidékpolitikáját, valamint az ezzel összefüggő, intézményfejlesztést érintő stratégiai tervező tevékenységét, egyidejűleg javaslatot tesz intézkedések megtételére;
c) javaslatot tesz a falu- és vidékpolitikát érintő jogalkotási feladatokra;
d) javaslatot tesz a falu- és vidékpolitikához kapcsolódó költségvetési előirányzatok megállapítására,
illetve felhasználására;
e) dönt a Kormány, illetve a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által hatáskörébe utalt költségvetési
eszközök felhasználásáról;
f) koordinálja az Európa Terv részét képező Euro-falu
program kidolgozását, végrehajtását;
g) irányítja és koordinálja a falu- és vidékpolitikai,
valamint az ezzel összefüggő hazai kommunikációt;
h) feladatainak ellátása során kapcsolatot tart az
Európai Unió illetékes szerveivel, amelynek keretén belül
— előzetes felhatalmazás alapján — a Kormány nevében
nyilatkozatot tehet;
i) falu- és vidékpolitikával, valamint az ezzel összefüggő, intézményfejlesztési feladatok ellátására az érintett
tárcák bevonásával Vidékpolitikai Munkabizottságot
működtet;
j) közvetlenül kapcsolatot tart a kormányzati és a nem
kormányzati szervekkel;
k) ellátja a Kormány által meghatározott egyéb feladatokat.
3. A falu- és vidékpolitikával, valamint az ezzel összefüggő intézményfejlesztési intézkedések megtételére az
érintett miniszterek a Kormány részére a Kormánymeghatalmazottal egyetértésben tesznek javaslatot.
4. A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
költségvetési fejezetében kell biztosítani a Kormánymeghatalmazott feladatai ellátásához szükséges személyi,
tárgyi és pénzügyi feltételeket.
Felelős: földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2003. július 31.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
598/B/2006. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság a Magyar Élelmiszerkönyv nemzeti termékleírásokat tartalmazó kötelező előírásairól
szóló 57/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról
szóló 10/2005. (II. 25.) FVM rendelet 1. számú melléklete
6. sorszám alatti „Pannónia sajt” szövegrésze, és a 2. számú melléklete IV. sorszám alatti „Pannónia sajt” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszünteti.
1. Az indítványozó a Magyar Élelmiszerkönyv nemzeti
termékleírásokat tartalmazó kötelező előírásairól szóló
57/2004. (IV. 24.) FVM rendelet módosításáról szóló
10/2005. (II. 25.) FVM rendelet (a továbbiakban: Fvmr.)
1. számú melléklete 6. sorszám alatti „Pannónia sajt” szövegrésze, és a 2. számú melléklete IV. sorszám alatti „Pannónia sajt” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte utólagos normakontroll
keretében az Alkotmánybíróságtól.
Véleménye szerint a támadott jogszabály figyelmen
kívül hagyja azt a tényt, hogy olyan termékmegjelölést,
termékleírást tartalmaz, amely egy sajttermékre vonatkozó, védjegyjogi oltalom alatt álló megjelölés. Ez véleménye szerint a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról
szóló 1997. évi XI. törvény 12. §-ával ellentétes, mely
miatt az Alkotmány 37. § (3) bekezdésébe ütközik. Emellett az indítványozó szerint az Fvmr. azzal a következménnyel is jár, hogy a védjegy által biztosított kizárólagos használatot megtestesítő vagyoni jog kizárólagosságát megszünteti és ezzel az Alkotmány 13. § (1) bekezdését sérti. Végül az indítványozó szerint a támadott jogszabályi rendelkezések a tulajdonhoz való jog szükségtelen
és aránytalan korlátozásán keresztül sértik az Alkotmány
9. § (2) bekezdésében biztosított vállalkozáshoz való jogot is.
2. A Magyar Élelmiszerkönyv nemzeti termékleírásokat tartalmazó kötelező előírásairól szóló 57/2004.
(IV. 24.) FVM rendeletet módosító 140/2008. (X. 30.)
FVM rendelet (a továbbiakban: Fvmr2.) 2. § (2) bekezdése a támadott Fvmr.-t 2008. november 1-jével hatályon
kívül helyezte. Mivel az Fvmr2. a Magyar Élelmiszerkönyv 4.1.1.2. pontjában a Pannónia sajtot „Ementáli típusú” sajt kifejezéssel helyettesítette, az indítványozó az
Alkotmánybírósághoz előterjesztett indítványát – annak
okafogyottságára történő hivatkozással – visszavonta.
3. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra
jogosult indítványa alapján jár el. Tekintettel az indítvány visszavonására, az Alkotmánybíróság az eljárást
– az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABH 2003, 2065.)
31. § d) pontjára is figyelemmel – megszüntette.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1019/2006. (III. 10.) Korm. határozata a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény egyes rendelkezéseinek megvalósítását biztosító finanszírozás egyes kérdéseiről.
1. A Kormány elrendeli, hogy a nemzetgazdasági
szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény
egyes rendelkezéseivel érintett hatóságoknak, illetve szakhatóságoknak, valamint bíróságoknak a törvény végrehajtásával közvetlenül összefüggő, indokolt költségnövekedésének fedezetét, részletes költségterv alapján, a
2007–2013. közötti igazgatási rendszer korszerűsítése
operatív programba – a törvény kihirdetésének napját
követően – be kell tervezni. A költségnövekedés indokoltságáról, illetve annak mértékéről az operatív programért
felelős miniszter dönt. A törvény hatálybalépésétől az operatív program benyújtásáig számított időszakban felmerülő többletköltségek fedezetét a Magyar Köztársaság
2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény
XIX. EU integráció fejezet, 2. cím, 9. alcím, „EU támogatások intézményrendszerének fejlesztése” fejezeti kezelésű előirányzatból kell elkülöníteni.
Felelős: európai ügyekért felelős
tárca nélküli miniszter Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: folyamatos
2. Ez a határozat közzététele napján lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1329/2016. (VII. 1.) Korm. határozata az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
a Kormány, illetve a miniszterelnök által megjelölt, egyes kiemelt budapesti beruházások irányításával kapcsolatos
feladatok ellátására 2016. július 1. napjától a  Ksztv. 31.  § (5)  bekezdése szerinti időtartamra dr. Fürjes Balázst
kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A Kormány a kormánybiztos feladatkörébe utalja az alábbi beruházások előkészítését és megvalósításuk irányítását:
a) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem egységes elhelyezésének biztosítása a Ludovika Campusban;
b) a  Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi
Világbajnokság megvalósításához szükséges, nem ideiglenesnek minősülő létesítményfejlesztések, valamint
a toronyugrás céljából létesítendő óriás ugrótorony és kapcsolódó létesítményei;
c) a Budapest Istvánmező rehabilitációs programja keretében a Nemzeti Olimpiai Központ területfejlesztése, így
különösen a Puskás Ferenc Stadion átépítése;
d) a  Moholy-Nagy Művészeti Egyetem „MOME Laboratory” kreatív oktatási és kutatási központ
intézményfejlesztési programjának építési beruházása;
e) a Gül Baba türbéje és környezete komplex rekonstrukciójához kapcsolódó beruházások;
f ) az új, több ezer fős budapesti konferencia-központ megvalósítása;
g) a  Népliget fejlesztési tervének elkészítése és a  Népliget megújítását szolgáló fejlesztési program
megvalósítása;
h) a Rubik-kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ („science center”) létrehozása;
i) a Budapest Bozsik Stadion labdarúgó sportlétesítmény-fejlesztések megvalósítása;
j) a Diósgyőri Stadion újjáépítése;
k) egy új, korszerű kerékpárcsarnok megvalósítása;
l) a Sorsok Háza – Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ megvalósítása;
m) további, külön kormányhatározatban meghatározott beruházások, illetve feladatok.
3. A  Kormány a  kormánybiztos feladatkörébe utalja a  2024-ben sorra kerülő XXXIII. Olimpiai Játékok, valamint
a XVII. Paralimpiai Játékok Budapesten történő megrendezése érdekében benyújtásra kerülő pályázat elkészítésével
kapcsolatos kormányzati feladatok ellátását.
4. A  kormánybiztos tevékenységét a  miniszterelnök a  nemzeti fejlesztési miniszter útján irányítja. A  kormánybiztos
3. pontban meghatározott tevékenységét a miniszterelnök közvetlenül irányítja.
5. A kormánybiztos a 2. pont szerinti beruházásokhoz kapcsolódó feladatkörében ellátja:
a) az adott beruházások státuszának, előkészítettségének elemzését;
b) a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
c) a beruházási program kidolgozását;
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) a megvalósítás jogi-közigazgatási és ingatlanfejlesztési (beruházási) folyamatának kidolgozását;
f ) az adott beruházás időbeli ütemtervének elkészítését;
g) a  szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések előkészítését, melynek keretében
a kormánybiztos javaslatot tesz az esetleges kapcsolódó jogalkotói feladatokra vonatkozóan;
h) az adott beruházás előkészítéséhez és megvalósításához szükséges döntés-előkészítési tevékenységen belül
a  szükséges kormány-előterjesztések elkészítését, előterjesztését, a  kapcsolódó közigazgatási egyeztetés
szervezését;
i) a  vonatkozó kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve az  azok végrehajtásához szükséges
kormányzati-közigazgatási koordináció szervezését, irányítását.
6. A Kormány külön döntése esetén és az abban foglaltak szerint a kormánybiztos a 3 milliárd forint beruházási érték
feletti, a  minisztériumok vagy az  irányításuk alá tartozó költségvetési szervek és a  tulajdonosi joggyakorlásuk alá
tartozó gazdasági társaságok, továbbá a  Kormány, a  minisztérium (miniszter), a  központi államigazgatási szerv
(vezetője) által alapított alapítványok, illetve közalapítványok által bármely forrásból végzendő beruházások esetén
felügyeli az előkészítés és a megvalósítás munkálatait, szervezi a szükséges kormányzati koordinációt, véleményezi
a kormány-előterjesztéseket, és figyelemmel kíséri a kormányhatározatok végrehajtását.
7. A kormánybiztos a tevékenységéről köteles negyedévente beszámolni a Kormánynak.
 8. A  2.  pont c), i) és j)  alpontjában meghatározott kiemelt sportlétesítmény-fejlesztési beruházások tekintetében,
valamint a  2.  pont b)  alpontjában meghatározott azon projektelemek tekintetében, ahol a  Budapesten
megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró-, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges egyes
létesítmények építtetőjének kijelöléséről, valamint a  toronyugrás céljából létesítendő óriás ugrótorony létesítését
szolgáló ingatlanok meghatározásáról szóló 451/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet a Nemzeti Sportközpontokat jelöli ki
építtetőként, a Nemzeti Sportközpontok feletti irányítási jogköröket a kormánybiztos gyakorolja.
9. A kormánybiztos tevékenységét a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium keretében működő titkárság segíti.
 10. Ez a határozat 2016. július 1-jén lép hatályba.
 11. A Moholy-Nagy Művészeti Egyetem MOME Campus – Kreatív Innovációs és Tudáspark kialakítása állami beruházás
egyes kérdéseiről szóló 1438/2014. (VII. 31.) Korm. határozat 3.  pontjában az  „az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1359/2014. (VI. 30.)
Korm.  határozatban” szövegrész helyébe az  „az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
kinevezéséről és feladatairól szóló 1329/2016. (VII. 1.) Korm. határozat 5. pontjában” szöveg lép.
12. A  FINA Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság Budapesten történő megrendezéséhez
szükséges egyes létesítmény-fejlesztéshez kapcsolódó feladatokról szóló 1138/2015. (III. 11.) Korm. határozat
2.  pontjában az  „az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről
és feladatairól szóló 1359/2014. (VI. 30.) Korm. határozat 2. és 3.  pontjában” szövegrész helyébe az  „az egyes
kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1329/2016. (VII. 1.)
Korm. határozat 5. pontjában” szöveg lép.
13. Hatályát veszti az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1359/2014. (VI. 30.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2013. (III. 21.) Korm. rendelete a Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum létrehozásáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum jogállása
1. § A Kormány a közösségi emlékezet és a reális, jól megalapozott nemzeti történelmi tudat kialakulásának támogatása
céljából, a nemzeti összetartozás erősítése érdekében, egyes állami feladatok ellátására létrehozza a Rendszerváltás
Történetét Kutató Intézetet és Archívumot (a továbbiakban: Intézet).
2. § (1) Az Intézet a Miniszterelnökséget vezető államtitkár irányítása alatt álló, önállóan működő és gazdálkodó költségvetési
szerv. (2) Az Intézet székhelye Budapest. 3. § (1) Az Intézetet főigazgató vezeti. Az Intézet főigazgatóját a Miniszterelnökséget vezető államtitkár nevezi ki, 5 évre.
(2) A főigazgatót munkájában főigazgató-helyettes segíti. A főigazgató-helyettest 5 évre a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár nevezi ki és menti fel. Az egyéb munkáltatói jogokat a főigazgató-helyettes felett a főigazgató gyakorolja.
(3) Az Intézet vezetőjének és alkalmazottainak jogviszonyára a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) rendelkezései az irányadók.
(4) Magasabb vezető megbízással rendelkező közalkalmazott a főigazgató, a főigazgató-helyettes és a gazdasági
szervezet vezetője. (5) A főigazgató Kjt.-ben meghatározott garantált illetménynél magasabb összegű illetményét a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár állapítja meg. 2. A Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum feladatai
4. § (1) Az Intézet feladatai keretében: a) feltárja és számba veszi a rendszerváltás eszmei, politikai és történelmi előzményeit;
b) bemutatja a rendszerváltás és az azt megelőző korszak társadalmi, politikai állapotát;
c) feltárja a rendszerváltáshoz vezető irányzatokat és előkészületeket;
d) elkészíti és elemzi a rendszerváltás kronológiáját; e) átfogó képet ad a szomszédos országokban végbement rendszerváltó folyamatról, az ott élő magyarság
helyzetének hatásairól a hazai rendszerváltásra; f) elemzéseket készít a rendszerváltás hatásairól, továbbá megvizsgálja a nemzetközi erőviszonyok változásának
tükrében a kelet-közép-európai átmenet általános következményeit a hazai rendszerváltó folyamatra;
g) a Kormány által normatív határozatban meghatározott egyéb, a rendszerváltás történetének kutatása körébe
tartozó feladatot végez. (2) Az Intézet tevékenységét nemzeti működési körben látja el.
(3) Az Intézet főigazgatója feladatkörében meghatározott célból, feladatkörében eljárva az állami szervektől,
szervezetektől adatokat, információkat, elemzéseket kérhet, a kapcsolódó dokumentumokba – a vonatkozó
jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően – betekinthet, azokról másolatot kérhet.
3. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
61/2015. (X. 12.) FM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.) FM rendelet alapján nyújtható átmeneti nemzeti támogatás jogcímeihez kapcsolódó támogatások összegének megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Hízottbikatartás támogatása 1. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás, valamint az  ahhoz
kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 5/2015. (II. 19.)
FM  rendelet [a  továbbiakban: 5/2015. (II. 19.) FM rendelet] 10.  §-a alapján összesen legfeljebb 3  318  473  000  Ft,
történelmi bázis jogosultságonként legfeljebb 33 000 Ft támogatás vehető igénybe.
2. Tejtámogatás 2. § (1) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 11.  §-a alapján összesen legfeljebb 12  737  667  600  Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 6,51 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) A 2015. évben a fenti összegből előlegként 4,93 Ft/bázis jogosultság fizethető ki.
3. Anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása 3. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 12–17.  §-a alapján anyatehenek után összesen legfeljebb 3  266  149  000  Ft,
egyedenként legfeljebb 27 916 Ft vehető igénybe.
4. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 4. § Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 18.  §-a alapján összesen legfeljebb 2  543  432  100  Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 33 000 Ft támogatás vehető igénybe.
5. Anyajuhtartás termeléshez kötött támogatása 5. § (1) Az 5/2015. (II. 19.) FM rendelet 19–23. §-a alapján anyajuhok után összesen legfeljebb 19 544 800 Ft, egyedenként
legfeljebb 21,90 Ft támogatás vehető igénybe. Ha a mezőgazdasági termelő juhtejet vagy juhtejterméket értékesít,
akkor a támogatás mértéke anyajuh egyedenként legfeljebb 15,60 Ft.
(2) A  támogatási összeg kifizetését az  MVH – a  jogosultsági ellenőrzések befejezését követően – a  2015.  évben
megkezdi.
6. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
6. § (1) Az  5/2015. (II. 19.) FM rendelet 24.  §-a alapján összesen legfeljebb 493  683  700 Ft, történelmi bázis
jogosultságonként legfeljebb 2415 Ft támogatás vehető igénybe.
(2) A  támogatási összeg kifizetését az  MVH – a  jogosultsági ellenőrzések befejezését követően – a  2015.  évben
megkezdi.
7. A támogatási keret túllépése 7. § A támogatási keret túllépése esetén az  igényelt támogatás összege – az  érintett mezőgazdasági termelőnél
a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
8. Záró rendelkezés 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter