text:
8/2018. (VI. 27.) LÜ utasítása a büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenységről.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a büntetőbíróság előtti ügyészi
tevékenységről a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános szabályok 1. § Az  ügyész a  jogszabályokban biztosított eszközökkel és módon közreműködik abban, hogy a  bíróság eljárása és
határozata megfeleljen a büntető anyagi és eljárási jog szabályainak.
2. § (1) Az ügyészi feladatokat
a) a Kúria előtti eljárásban a Legfőbb Ügyészség,
b) az ítélőtáblák előtti eljárásban a fellebbviteli főügyészségek,
c) a törvényszékek előtti eljárásban a főügyészségek, valamint az ügyészség által nyomozott ügyek tekintetében
az ügyészségi nyomozásért felelős járási szintű ügyészségek,
d) a járásbíróságok előtti eljárásban a járási és járási szintű ügyészségek
ügyészei látják el.
(2) Az  ügyész a  legfőbb ügyész utasítása alapján az  ország egész területén, a  főügyész rendelkezése szerint pedig
a főügyészség illetékességi területén működő bármelyik bíróság előtt eljárhat.
3. § (1) A bírósági eljárásban részt vevő ügyész az ügyben kialakított korábbi állásponttól – ideértve a főügyészség, illetve
a Legfőbb Ügyészség utasítására vagy jóváhagyásával benyújtott, továbbá közlekedési ügyben a kijelölt ügyészség
által benyújtott vádiratot is – akkor térhet el, ha utóbb merülnek fel a tényállást, a szükséges bizonyítás körét, a jogi
minősítést, valamint az  indítványozott joghátrányt lényegesen befolyásoló kérdések. Eljárásáról közvetlen
felettesének jelentést kell tennie. Az ügyésznek – amennyiben lehetséges – az eltérést szükségessé tevő kérdésről
előzetesen egyeztetnie kell közvetlen felettesével.
(2) Közlekedési ügyben a vádtól való eltérésre a tárgyalás megkezdése előtt, valamint – amennyiben arra lehetőség van –
a  tárgyalás során egyaránt a  vádiratot kiadmányozó ügyésszel a  szolgálati utat betartva folytatott egyeztetést
követően kerülhet sor. A  vádképviseletet ellátó ügyész – előzetes engedély hiányában – a  vádtól való eltérésről
jelentést tesz a vádiratot kiadmányozó ügyésznek. Ugyanez irányadó azokban az ügyekben is, amelyekben az eljáró
bíróság kijelölése miatt, továbbá az  ügyek bíróság által elrendelt egyesítése vagy elkülönítése következtében
a vádképviseletet nem a vádiratot kiadmányozó ügyész látja el.
(3) Ha az  ügyész lényeges vagy visszatérő nyomozás felügyeleti, irányítási hibát vagy mulasztást észlel, ezt jelenti
közvetlen felettesének. Ugyanígy kell eljárnia akkor is, ha a  magánjogi vagy a  közigazgatási jogi szakterület
intézkedését igénylő körülményt tapasztal. A  jelentést és az  intézkedést, illetve az  intézkedés mellőzését a  házi
iratban fel kell tüntetni.
(4) Az ügyész jegyzéken (2032. – 2035. ny. sz.) rögzíti a bizonyítással kapcsolatos megjegyzéseit, a tárgyaláson (nyilvános
ülésen, ülésen) előterjesztett indítványait, valamint a bíróság ezzel kapcsolatos döntéseit.
(5) Az ügyész a tárgyalásról vagy a jelenlétében tartott nyilvános ülésről készített jegyzőkönyv tartalmát áttekinti abból
a szempontból, hogy a lényeges eljárási cselekmények, a bizonyítás menete, különösen a törvényi figyelmeztetések
és egyes vallomásrészletek, valamint a saját és az eljárás további résztvevőinek nyilatkozatai megfelelően kerültek-e
rögzítésre. Amennyiben hiányosságot tapasztal, úgy haladéktalanul indítványozza a  jegyzőkönyv kijavítását,
kiegészítését.
(6) Ha az  ügyész álláspontja szerint a  rendelkezésre álló adatok vagy körülmények valamely kényszerintézkedés
törvényben előírt feltételeit megalapozzák, indítványozza annak elrendelését vagy fenntartását. Amennyiben
a bíróság a kényszerintézkedés elrendelésére vagy fenntartására irányuló indítványnak nem ad helyt, fellebbezést
kell bejelenteni.
(7) Az  ügyész a  bírósági eljárásban is vizsgálja a  bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tevő,
a  büntetőeljárás  során megállapított okokat, körülményeket, és szükség esetén indítványozza, hogy a  bíróság
a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 111. §-ában meghatározott intézkedést tegyen.
II. Fejezet
Részletes szabályok 1. A tárgyalás előkészítése
4. § (1) Amennyiben a  vádképviseleti tevékenységet nem a  vádiratot szerkesztő ügyész látja el, a  vezető ügyésznek
haladéktalanul intézkednie kell a  vádat képviselő ügyész kijelöléséről. Ennek során törekedni kell arra, hogy
az előkészítő ülésen eljáró ügyész vegyen részt a tárgyaláson is.
(2) A vádképviseletet ellátó ügyész kijelöléséről úgy kell gondoskodni, hogy számára megfelelő idő álljon rendelkezésre
az ügyiratok megismerésére, az ügy bizonyítási anyagának teljes körű áttekintésére.
5. § Abban az esetben, ha a bíróság a Be. 499. § (3) bekezdés b) pontja szerint jár el, az ügyész köteles feljegyzést készíteni
arról, hogy a védő az ügyiratokat a Be. 352. §-a szerint mely hatóság mulasztására figyelemmel nem ismerhette meg.
6. § (1) A vád lényegének ismertetése során az ügyész előadja a vádlott azonosítására alkalmas adatai közül – amennyiben
ismert – a  nevét, a  tényállásnak a  bizonyítási eljárás kereteit kijelölő elemeit, valamint a  „vádolom” fordulatot
követően a vád tárgyává tett cselekménynek a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény szerinti minősítését.
Az előkészítő ülésen ezt követően kerül sor a vádat alátámasztó bizonyítási eszközök megjelölésére és – amennyiben
indokolt – a büntetés vagy intézkedés mértékére, illetve tartamára irányuló indítvány ismertetésére.
(2) Amennyiben a terhelt neve nem ismert, úgy a vádlott azonosítását lehetővé tevő egyéb adatokra kell utalni.
7. § (1) Ha a vádiratban erre nem került sor, az ügyész az előkészítő ülésen a Be. 502. § (1) bekezdése alapján minden olyan
esetben köteles indítványt tenni a  büntetés vagy intézkedés mértékére, illetve tartamára, ha úgy ítéli meg, hogy
indítványa előmozdítja a büntetőeljárás előkészítő ülésen történő befejezését.
(2) Az  indítványozott joghátrány mértékét, illetve tartamát úgy kell meghatározni, hogy az  megfeleljen a  törvényes
büntetés kiszabási elveknek, és alkalmas legyen a büntetési célok elérésére.
8. § Az ügyész a bíróságnak a Be. 503. § (2) bekezdése alapján meghozott, elkülönítéséről rendelkező végzésével szemben
minden olyan esetben köteles fellebbezést bejelenteni, amikor az  elkülönítés – a  felmerült körülményekre
tekintettel – az eljárás hatékony befejezését nem szolgálja.
9. § Az ügyész a Be. 508. §-a alapján teendő észrevételében minden olyan esetben indítványozza a tárgyalás nyomban
történő megtartását, ha az ehhez szükséges feltételek fennállnak.
2. Az elsőfokú bíróság előtti eljárás 10. § A  vádemelést követően hozott ügyészi határozatokkal, intézkedésekkel és azok elmulasztásával szemben – így
a kizárást megtagadó határozat ellen – nincs helye panasznak. Az ennek ellenére bejelentett jogorvoslati kérelmet
a  felettes ügyészség érdemi indokolás nélkül köteles elutasítani. Egyúttal meg kell vizsgálni, hogy a  sérelmezett
határozat, intézkedés törvényességének – az ügyészségéről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 20. § (1) és (2) bekezdése
alapján – hivatalból történő felülvizsgálata indokolt-e.
11. § (1) Ha a  bíróság hatáskörének vagy illetékességének hiányát észleli, és emiatt az  ügyet más bírósághoz teszi át,
az ügyészségen maradt iratanyagot a továbbiakban eljáró ügyészséghez kell megküldeni.
(2) Amennyiben a továbbiakban eljáró ügyész a hatáskör hiánya miatti áttétellel egyetért, köteles módosítani a vádat,
egyébként azt változtatás nélkül kell fenntartania. E  nyilatkozatait legkésőbb az  előkészítő ülésen kell közölnie
az eljáró bírósággal.
(3) Az  (1)  bekezdés irányadó akkor is, ha az  iratok megküldését az  ügyek bíróság által elrendelt egyesítése vagy
elkülönítése, illetve más bíróság kijelölése indokolja.
(4) Az  eljáró bíróság kijelöléséről rendelkező bíróság mellett működő ügyész az  érintett ügyészségeket tájékoztatni
köteles a kijelölésről, és az emiatt szükséges feladatokról. A vád képviseletének ellátására a korábban eljárt bíróság
mellett működő ügyész is kijelölhető, ha ezt az ügy terjedelme vagy más ok indokolja.
12. § Ha az ügyész a kizárási okot nem maga jelentette be, nyilatkozatát a döntés előtt be kell szerezni.
13. § A vád lényegének a Be. 517. § (2) bekezdés a) pontja szerinti ismertetése során a 6. § (1) bekezdésében írtak irányadók.
14. § (1) Az ügyésznek a bizonyítási eljárás során különös gondot kell fordítania arra, hogy milyen további bizonyítási eszközök
támaszthatják alá a  vádat, ezért azok beszerzésére, megvizsgálására – figyelemmel a  Be. 520.  §-ában írtakra is –
haladéktalanul indítványt kell tennie.
(2) Amennyiben a bíróság – a Be. 520. § (6) bekezdése alapján – ügyészi bizonyítási indítvány indokolatlan késedelemmel
történő előterjesztéséről ad tájékoztatást, a vezető ügyész a  jelzést köteles megvizsgálni, és amennyiben indokolt,
intézkednie kell a  hasonló esetek megelőzése érdekében. A  vezető ügyész a  jelzésről, megállapításairól és
intézkedéseiről készített feljegyzést a büntetőügy házi iratai között helyezi el.
(3) Az ügyésznek még a vádbeszéd előtt módosítania kell a vádat, ha a bizonyítási eljárás eredményeként indokoltnak
tartja annak megváltoztatását vagy kiterjesztését.
(4) Ha az ügyész úgy látja, hogy a terhelt más bűncselekményben is bűnös, mint amely miatt vádat emelt, haladéktalanul
ki kell terjesztenie a vádat.
(5) Ha a  vádirati tényállást a  jogi minősítéstől függetlenül jelentős mértékben módosítani szükséges, azt – lehetőleg
a vádbeszéd előtt – írásban kell a bíróság elé tárni.
(6) Az  ügyész csak akkor indítványozza a  tárgyalás elnapolását a  vádirat kiegészítése esetén, ha a  bizonyítási eljárás
következményeként a  vádirati tényállás olyan mérvű megváltoztatása indokolt, amely annak jogi minősítését is
lényegesen befolyásolhatja.
15. § (1) A  vádbeszéd tartalmát az  ügy sajátosságai szabják meg. Szerkezete, terjedelme, hangvétele az  elbírálandó
cselekmény jellegétől, súlyától, a felmerült jogkérdésektől és az elkövető személyiségétől függ.
(2) A vádbeszédben az ügyész elemzi a bizonyítás anyagát, egyenként és összefüggésükben értékeli a bizonyítékokat,
tárgyilagosan foglalkozik a  vádlott védekezését támogató és cáfoló adatokkal. Elő kell terjesztenie indokolt
indítványt  minden olyan kérdésben, amelyről a  bíróságnak döntenie kell; különös alapossággal kell kifejtenie
a bűncselekmény jogi minősítésére, a büntetésekre és mellékbüntetésekre, az intézkedésekre, a polgári jogi igényre,
illetve a szülői felügyeleti jog megszüntetésére vonatkozó álláspontját.
(3) A  perbeszéd – Be. 541.  § (4)  bekezdése szerinti – írásban történő benyújtására csak kivételesen kerülhet sor,
amennyiben a bizonyítás összetett anyagának aprólékos ismertetése, elemzése és értékelése az élőszóban előadott
perbeszéd esetében nehezen lenne követhető.
16. § (1) Ha az  ügyész a  bűncselekmény helyett csupán szabálysértést lát megállapíthatónak, a  vádlott felmentése mellett
a szabálysértés érdemi elbírálására kell indítványt tennie.
(2) Abban az esetben, ha a vád tárgyává tett cselekmény a lefolytatott bizonyításra figyelemmel vagy jogszabályváltozás
miatt már nem bűncselekmény, és szabálysértést sem valósít meg – amennyiben igazgatási eljárás lefolytatásának
van helye – az ügyész a vádlott felmentése mellett indítványozza az  iratoknak az  illetékes hatóság részére történő
megküldését.
17. § (1) A  vádbeszédben előterjesztett végindítványt akkor kell írásba foglalni, ha az  ügyész a  terhelt felmentését
indítványozta, a vádat módosította (Be. 538. §), eltért a vádiratban előadott tényállástól, és ezt a bírósággal még nem
közölte, továbbá ha az általa – a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 59. §-ában írtakra figyelemmel –
érvényesített polgári jogi igényre, illetve a  szülői felügyeleti jog megszüntetésére vonatkozó indítványát
megváltoztatta.
(2) Amennyiben az  elektronikus kapcsolattartás szabályait nem kell alkalmazni, a  végindítványt papír alapon három
példányban kell elkészíteni, amiből két példányt a bírósághoz kell továbbítani, a harmadik a házi iratok között marad.
3. Fellebbezések 18. § (1) Ha az  ügyész a  kihirdetett vagy kézbesítéssel közölt határozatot törvénysértőnek vagy megalapozatlannak tartja,
fellebbezést kell bejelentenie. Ezt vagy a  határozat tudomásul vételéről szóló nyilatkozatát, illetve
a nyilatkozattételre három munkanapi határidő fenntartását írásban is elő kell terjesztenie, és azt elektronikusan vagy
– amennyiben az  elektronikus kapcsolattartás szabályait nem kell alkalmazni – papír alapon köteles megküldeni
a bíróságnak.
(2) A bejelentett fellebbezést rendszerint a kihirdetett ügydöntő határozat alapján, késedelem nélkül írásba kell foglalni,
és meg kell indokolni. Különösen bonyolult vagy nagy terjedelmű ügyben, továbbá, ha a  fellebbezés a  határozat
megalapozottságát is vitatja, a fellebbezés indokolását a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül kell
a  másodfokú ügyészséghez továbbítani. A  fellebbezés szabatos, szakszerű megfogalmazása mellőzhetetlen
követelmény.
(3) Amennyiben az  ügyész annak ellenére nem kíván jogorvoslatot bejelenteni, hogy a  bíróság határozata
az indítványától a tényállást, a vádlott bűnösségét vagy az alkalmazott joghátrányt illetően jelentősen eltér, ennek
okát rövid feljegyzésben köteles rögzíteni.
19. § Büntető végzés esetén a 18. § rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. A határozat tudomásul vétele helyett
arról kell nyilatkozni, hogy az ügyész tárgyalás tartását nem kéri.
20. § A jogorvoslati nyilatkozatot, a fellebbezés indokolását a végindítvánnyal egy iratba lehet foglalni. A végindítványt és
a jogorvoslati nyilatkozatot azonban a joghatást kiváltó szóbeli előterjesztéssel megegyező keltezéssel kell ellátni.
21. § (1) A  fellebbezésben – indokolásától függetlenül – mindig pontosan meg kell jelölni annak irányát, különösen, ha
az  a  vádlott terhére szól. Félre nem érthető módon kell kifejteni, hogy az  ügyész a  határozat mely rendelkezését,
milyen okból támadja, és fellebbezése mire irányul. Az ügyésznek minden esetben körültekintően kell mérlegelnie,
van-e helye korlátozott felülbírálatot eredményező fellebbezés bejelentésének.
(2) Korlátozott felülbírálatot eredményező fellebbezés bejelentése esetén a  jogorvoslati kérelemben utalni kell
a Be. 583. § (3) bekezdésének megfelelő alpontjára is. Felmentés, részbeni felmentés, illetve az eljárás megszüntetésének
támadása esetén azt is közölni kell, hogy az  ügyész e  rendelkezéseket melyik vádlott mely bűncselekményének
esetében sérelmezi.
(3) A  megalapozatlanság miatt bejelentett fellebbezés indokolásában ki kell fejteni, hogy mely tények tekintetében
a megalapozatlanság melyik esete állapítható meg, és ez milyen módon küszöbölhető ki.
22. § Az elsőfokú ügyészség vezetője az ügyész fellebbezését az iratoknak a másodfokú bírósághoz való felterjesztése előtt
visszavonhatja. Amennyiben a fellebbező ügyész a határozat írásba foglalását követően arra az álláspontra jut, hogy
a fellebbezés visszavonása indokolt, ezt haladéktalanul jeleznie kell a vezető ügyésznek. A visszavonást tartalmazó
írásbeli nyilatkozatot közölni kell az elsőfokú bírósággal. Amennyiben időközben az  iratok felterjesztésére már sor
került, a visszavonásra irányuló kezdeményezést a másodfokú bíróság mellett működő ügyészséghez kell eljuttatni.
23. § Az  elsőfokú eljárásban részt vett ügyész az  ügy házi iratait külön utasítás nélkül is felterjesztheti a  másodfokú
ügyészséghez, ha azt szükségesnek tartja. A felterjesztés kötelező, ha az ügyész a felettes ügyész utasítása alapján járt
el, és az elsőfokú bíróság ettől eltérő döntést hozott.
4. A másodfokú bíróság előtti eljárás 24. § (1) A másodfokú bíróság mellett működő ügyésznek meg kell vizsgálnia az elsőfokú bíróság határozatát abban a körben,
amelyben felülbírálatát a  Be. 590.  §-a lehetővé teszi. Minden olyan megállapításáról feljegyzést köteles készíteni,
amelyeket az elsőfokú ügydöntő határozat, valamint a másodfokú bíróságnak megküldött indítványa nem tartalmaz,
de a kiadmányozásra jogosult, illetve a másodfokú tárgyaláson vagy nyilvános ülésen részt vevő ügyész megfelelő
tájékoztatására alkalmas; azt is jeleznie kell, ha ilyen megállapítást nem tett.
(2) A másodfokú bíróság mellett működő ügyész dönt az elsőfokú ügyész által bejelentett fellebbezés fenntartásáról,
módosításáról, illetve visszavonásáról. Az  elsőfokú ügyészség vezetőjét írásban kell értesítenie a  fellebbezés
módosításáról, visszavonásáról. Amennyiben az  iratok vizsgálata során a vádképviseleti tevékenység hiányosságait
észleli, illetve kiemelkedően színvonalas ellátását tapasztalja, úgy az  elsőfokú ügyészség vezetőjét erről is köteles
értesíteni.
(3) Ha a  felterjesztett iratok hiányos volta miatt érdemi álláspontot kialakítani nem lehet, az  iratokat a  hiány pótlása
iránti intézkedés végett a másodfokú bíróság tanácsának elnökéhez kell továbbítani, közölve, hogy érdemi indítvány
előterjesztésére csak az eredmény ismeretében kerülhet sor.
(4) Amikor a  másodfokú bíróság mellett működő ügyész a  bűnügy iratait érdemi elbírálás végett a  másodfokú
bírósághoz megküldi, átiratban közli indítványait és az elsőfokú bíróság határozatáról kialakított álláspontját.
25. § (1) A másodfokú bíróság mellett működő ügyész érdemi indítványában köteles nyilatkozni arról is, hogy a másodfokú
bírósági eljárás melyik formáját tartja indokoltnak, továbbá, hogy a nyilvános ülésen részt kíván-e venni.
(2) Ha az  ügyész a  fellebbezés elbírálását a  Be. 598.  § (2)  bekezdése szerinti tanácsülésen is lehetségesnek tartja, ezt
közölnie kell átiratában a másodfokú bírósággal.
(3) A másodfokú bíróság mellett működő ügyésznek részt kell vennie a nyilvános ülésen, ha
a) a fenntartott ügyészi fellebbezés a vádlott felmentését vagy vele szemben az eljárás megszüntetését támadja;
b) a  bűnügy jelentősége, illetve ténybeli vagy jogi bonyolultsága miatt úgy ítéli meg, hogy észrevételeit,
indítványait és a felülbírálatra vonatkozó teljes álláspontját szóban is a másodfokú bíróság elé kell tárnia; vagy
c) álláspontja szerint az  alkalmazandó joghátrányról csak a  bűnösségi körülmények tisztázását követően tud
indítványt tenni. 26. § A  másodfokú tárgyaláson, illetve a  nyilvános ülésen részt vevő ügyész a  védelmi álláspontot is figyelembe véve
köteles nyilatkozni perbeszédében a felülbírálat körébe tartozó valamennyi kérdésben.
27. § Az ügyésznek egybe kell vetnie a másodfokú tárgyaláson képviselt álláspontját a másodfokú bíróság határozatával.
A lényeges eltérést jelentenie kell közvetlen felettesének.
5. A harmadfokú bíróság előtti eljárás 28. § (1) A  harmadfokú bíróság előtti eljárásban a  másodfokú bíróság előtti eljárásra vonatkozó rendelkezéseket a  (2) és
(3) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell értelemszerűen alkalmazni.
(2) A másodfokon eljáró ügyésznek a fellebbezésében pontosan meg kell jelölnie, hogy a bíróság határozatát mely okból
tartja törvénysértőnek [Be. 615. § (3) a) és b) pont]. A fellebbezés indokolásában ki kell térni a megtámadott ügydöntő
határozat minden általa vitathatónak tartott és a harmadfokú eljárásban orvosolható rendelkezésére is (Be. 618. §).
(3) A  harmadfokú bíróság mellett működő ügyész érdemi indítványában köteles nyilatkozni a  másodfokú határozat
valamennyi, a harmadfokú felülbírálat körébe tartozó rendelkezésének törvényességéről.
6. Perújítás 29. § (1) Más jogosulttól származó perújítási indítvány esetén a  főügyészség, illetve a  fellebbviteli főügyészség ügyésze
haladéktalanul intézkedni köteles a bírósági iratok beszerzése iránt, amennyiben észrevételeinek megtételéhez azok
szükségesek. A  törvényszéknek, illetve az  ítélőtáblának megküldött nyilatkozatában ki kell fejtenie a  perújítási
indítvánnyal kapcsolatos álláspontját.
(2) Ha az  ügyész az  alapügy bírósági iratait a  Be. 642.  § (3)  bekezdésében megszabott határidőn belül nem tudja
beszerezni, az  indítványt az ügyészségi iratok alapján tett nyilatkozatával küldi meg a bíróságnak. Ebben jelezheti,
hogy érdemi álláspontja utólag, a Be. 643. § (3) bekezdése alapján beszerzett iratok ismeretében módosulhat.
(3) A más jogosulttól származó perújítási indítvány bírósághoz történő továbbítása során az ügyész ellenőrizni köteles,
hogy az tartalmazza-e a szükséges kellékeket, így a Be. 639. § (5) bekezdésében írtakat.
(4) Amennyiben a nem jogosulttól származó beadványban az ügyésztől perújítási indítvány benyújtását kérik, vizsgálni
kell a közölt adatok tárgyszerűségét, különösen, ha azok a terhelt terhére szóló perújítási okra utalnak.
(5) Az ügyésznek értesítenie kell döntéséről a perújítási indítvány benyújtása iránti kérelem előterjesztőjét.
30. § Az ügyész által benyújtott perújítási indítványban meg kell jelölni annak irányát, indokolásának pedig tartalmaznia
kell a perújítás törvényes feltételeit, illetve a perújítás alapjául szolgáló adatokat és bizonyítékokat.
31. § Az ügyésznek akkor kell elrendelnie perújítási nyomozást, ha az indítvány, illetve a rendelkezésére álló adatok alapján
úgy látja, hogy az  új bizonyítékok ezt szükségessé teszik. A  perújítási nyomozás elrendeléséről feljegyzést kell
készíteni, annak teljesítésére határidőt kell szabnia. A perújítási indítvány előterjesztőjét a nyomozás elrendeléséről,
valamint annak eredményéről értesíteni kell.
32. § A  perújítási eljárás során az  ügyész nem rendelkezhet a  jogerős határozatban elbírált vádról. Amennyiben az  új
bizonyíték alapján a vád tárgyává tett tények kiegészítése látszik indokoltnak az ügyész ezt perújítási indítványában,
más jogosult indítványa alapján elrendelt perújítási eljárás során pedig a  megismételt eljárásban előterjesztett
indítványában terjeszti a bíróság elé.
7. Felülvizsgálati indítvány 33. § (1) Amennyiben a  másodfokú tárgyaláson vagy nyilvános ülésen részt vevő ügyész a  jogerős ügydöntő határozat
kihirdetésekor a  terhelt terhére szóló felülvizsgálati okot észlel, a  házi iratot a  Be. 452.  § (1)  bekezdésében előírt
leghosszabb határidő tartamára nyilvántartásba helyezi. Ha a  nyilvántartás lejártáig a  határozatot a  bíróság nem
kézbesíti, a felülvizsgálati indítványt az ügydöntő határozat szóbeli indokolásában elhangzott okok megjelölésével
be kell nyújtani azzal, hogy az  indokok részletes kifejtésére a kézbesített határozat ismeretében pótlólag kerül sor.
Ha  az  ügyész jogi álláspontja a  határozat kézbesítését követően megváltozik, kezdeményezni kell az  indítvány
visszavonását.
(2) A  Be. 649.  § (3)  bekezdésében meghatározott esetekben a  megyei, illetve fővárosi főügyész haladéktalanul
megállapítja, hogy az  illetékességi területén első fokon eljárt bíróságok jogerősen befejezett ügyei közül melyek
tartoznak az  Alkotmánybíróság határozatán alapuló felülvizsgálati eljárás hatálya alá. Ezt követően az  iratokat
beszerzi,  és azokat az  Alkotmánybíróság határozatának közzétételétől számított hatvan napon belül a  Legfőbb
Ügyészséghez felterjeszti.
(3) A felülvizsgálati indítványnak tartalmaznia kell a felülvizsgálati ok megjelölését, a bíróság által megállapított tényállás
lényegét, a  sérelmezett határozat jogerőre emelkedésének, illetve közlésének időpontját. A  tényállás lényegét
a  felülvizsgálat okától, az  indítvány tartalmától függő részletességgel kell előadni, az  esetenként mellőzhető is.
Az indítványban részletesen ki kell fejteni, hogy az ügyész a megtámadott határozatot miért tartja törvénysértőnek,
és meg kell jelölni az orvoslás lehetséges módját is. Indítványt kell tenni a hozandó határozatra, indokolt esetben
a  megtámadott határozat végrehajtásának felfüggesztésére, illetve félbeszakítására. Az  indítványhoz csatolni kell
a rendelkezésre álló bírósági vagy más hatósági iratokat.
34. § (1) Felülvizsgálati indítvány benyújtása a jogerős határozatot hozó bíróság mellett az ügyben eljárni jogosult ügyészség
feladata. Amennyiben az  ügyben az  elsőfokú ügydöntő határozat a  járásbíróságon jogerőre emelkedett, úgy
a  felülvizsgálati indítványt az  ügyben másodfokon eljárni illetékes főügyészség készíti el. A  Legfőbb Ügyészség
bármely ügyben jogosult felülvizsgálati indítvány benyújtására. Ha a felülvizsgálati okot nem az annak benyújtására
jogosult, hanem az ügyben első- vagy – harmadfokon jogerőre emelkedett határozat esetében – a másodfokon eljárt
ügyészség észleli, az arra illetékes ügyészségnél kezdeményezni kell a felülvizsgálati indítvány benyújtását. Az első
fokon eljárt ügyészség előterjesztéséhez mellékelni kell a bírósági iratokat is.
(2) Amennyiben a  felülvizsgálati eljárás lefolytatására okot adó körülményt nem az  előterjesztés megtételére, illetve
az indítvány benyújtására illetékes ügyészség észleli, azt közvetlen felettesének haladéktalanul jelenti.
(3) A  felülvizsgálati indítvány benyújtásáról az  elsőfokú ügyészséget, illetve a  Legfőbb Ügyészséget tájékoztatni kell.
Ha a  felülvizsgálati indítványt a Legfőbb Ügyészség nyújtja be, erről a másodfokon eljárni illetékes főügyészséget,
illetve fellebbviteli főügyészséget értesíti.
(4) Az  ügyészség által benyújtott felülvizsgálati indítványt csak a  Legfőbb Ügyészség módosíthatja, illetve vonhatja
vissza.
35. § (1) Ha az ügyésztől felülvizsgálati indítvány benyújtását kérik, azt az illetékes megyei, illetve fővárosi vagy fellebbviteli
főügyészséghez kell áttenni.
(2) A kérelmezőt az ügyben tett intézkedésről tájékoztatni kell. Ennek során fel kell világosítani arról is, hogy saját jogon
benyújthat-e felülvizsgálati indítványt, és ha igen, azt hol teheti meg.
8. Jogorvoslat a törvényesség érdekében 36. § (1) A  jogorvoslati indítvány benyújtására irányuló kérelmet a  főügyészség, illetve a  fellebbviteli főügyészség útján
a Legfőbb Ügyészséghez fel kell terjeszteni. A felterjesztéshez a beszerzett bírósági iratokat mellékelni kell.
(2) Amennyiben a  főügyészség, illetve a  fellebbviteli főügyészség jogorvoslati indítvánnyal támadható törvénysértést
hivatalból észlel, vagy arról a főügyészség a járási, illetve járási szintű ügyészség jelentése alapján szerez tudomást,
jogorvoslati indítvány benyújtásának megfontolása végett előterjesztést tesz, amelyhez csatolja a bírósági iratokat.
Az  előterjesztésben ki kell fejtenie, hogy a  bíróság határozatát miért tartja törvénysértőnek, és milyen határozat
indítványozását tarja célszerűnek.
(3) A kérelem, illetve az előterjesztés elbírálásáról, valamint a jogorvoslati indítvány eredményéről a Legfőbb Ügyészség
tájékoztatja a főügyészséget, illetve a fellebbviteli főügyészséget.
9. Jogegységi eljárás 37. § (1) A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 32. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott
ok esetén a főügyészség, valamint a fellebbviteli főügyészség előterjesztést tesz jogegységi indítvány megfontolása
céljából, amelyhez bírósági határozatokat és – ha szükséges – bírósági iratokat is csatolja. Az előterjesztést részletesen
indokolni kell.
(2) A  kezdeményezés elbírálásáról, valamint a  jogegységi indítvány eredményéről a  Legfőbb Ügyészség tájékoztatja
a főügyészséget, valamint a fellebbviteli főügyészséget.
III. Fejezet
Külön eljárások 10. A katonai büntetőeljárás
38. § A legfőbb ügyész rendelkezése alapján a katonai ügyész olyan ügyben is eljárhat, amelyre illetékessége egyébként
nem terjed ki.
39. § A  vádbeszédben foglalkozni kell a  katona vádlott cselekményének a  katonai rendre és fegyelemre gyakorolt
hatásával is.
40. § (1) A katonai büntetőeljárásban a  járási és járási szintű ügyészség, valamint a  főügyészség alatt a Központi Nyomozó
Főügyészséget kell érteni.
(2) A  büntetőbíróság előtti eljárásban való katonai ügyészi részvétel és közreműködés – a  43.  § (3)  bekezdésében
meghatározottak szerinti – ellenőrzését a Legfőbb Ügyészség Büntetőbírósági Ügyek Főosztálya végzi.
(3) A  katonai büntetőeljárásban első, illetve másodfokon jogerőre emelkedett bírósági határozatok törvényességét
– a 43. § (4) bekezdésére figyelemmel – a Büntetőbírósági Ügyek Főosztálya kíséri figyelemmel.
11. Eljárás egyezség esetén 41. § (1) Az  ügyésznek a  Be. 732.  § (6)  bekezdése szerinti felszólalásában ki kell térnie az  egyezség jóváhagyásának
a Be. 733. §-ában írt valamennyi feltételének meglétére.
(2) Amennyiben a bíróság az egyezség jóváhagyását a Be. 734. §-a alapján megtagadta, úgy az eljárást az 506–508. §-ának
megfelelően folytatja. Ennek eredményeként tartott tárgyaláson – a Be. 524. § (1) bekezdése alapján – sor kerülhet
a  vádlott bűnösségének beismerésére és e  nyilatkozat elfogadására. Az  ügyész számára azonban az  502.  §
(1) bekezdése szerinti, a büntetés határozott mértékére, illetve tartamára is kiterjedő indítványozási jog nem nyílik
meg.
12. A magánvádas eljárás 42. § (1) Az ügyész a magánvádas eljárásban is rendszeresen gyakorolja törvényes jogait, indokolt esetben a magánvádlótól
átveheti a vád képviseletét. A vádképviselet átvételével az eljárás nem válik közvádassá, így a vád elejtésére az ügyész
nem jogosult.
(2) Az ügyész nem veheti át a vád képviseletét, ha a sértett időközben úgy nyilatkozik, hogy a vádlott megbüntetését
nem kívánja, vagy ha arra a meggyőződésre jut, hogy a cselekmény nem bizonyítható, nem bűncselekmény, azt nem
a vádlott követte el, vagy büntethetőségi akadály áll fenn.
(3) Az ügyész a vád képviseletétől elállhat, ha annak indokai megszűntek. A vád képviseletétől el kell állni, ha a sértett
úgy nyilatkozik, hogy a vádlott megbüntetését nem kívánja, vagy ha arra a meggyőződésre jut, hogy a cselekmény
nem bizonyítható, nem bűncselekmény, azt nem a vádlott követte el, vagy büntethetőségi akadály áll fenn.
(4) Ha a terheltet közvádas ügyben próbára bocsátották, és magánvádra újabb büntetőeljárás indul ellene, úgy a terhelt
személyes meghallgatását követően – amennyiben erre korábban nem került sor – az ügyésznek a vád képviseletét át
kell vennie.
IV. Fejezet
A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység irányítása és ellenőrzése
43. § (1) A  büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység átfogó irányítása és ellenőrzése a  külön utasításban meghatározott
eszközökkel és módszerekkel valósul meg, egyedi ügyekben pedig a  felettes ügyész észrevételei és állásfoglalásai
útján érvényesül.
(2) A Legfőbb Ügyészség rendszeres tájékoztatást ad a Kúria elvi tartalmú határozatairól.
 (3) A büntetőbíróság előtti eljárásban való ügyészi részvétel és közreműködés ellenőrzése során a Legfőbb Ügyészség,
illetve a  főügyészség rendszeresen értékeli a  vádemelések törvényességét és megalapozottságát, elemzi
a  felmentések, az  eljárásmegszüntetések okait, a  személyi szabadságot korlátozó kényszerintézkedésekkel
kapcsolatos ügyészi gyakorlatot.
(4) Az első, illetve a másodfokon jogerőre emelkedett bírósági határozatok törvényességét a  felettes ügyészség kíséri
figyelemmel.
(5) Az  ügyész intézkedését, állásfoglalását vagy azok elmulasztását sérelmező beadványokról a  felettes ügyész dönt.
A  bejelentőt tájékoztathatja arról is, hogy új tényt vagy adatot nem tartalmazó további beadványával érdemben
nem foglalkozik.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 44. § Ez az utasítás 2018. július 1. napján lép hatályba.
45. § Hatályát veszti a büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenységről szóló 12/2003. (ÜK. 7.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2011. (XII. 5.) MNB rendelete „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 200 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „MAGYARORSZÁG” felirattal ellátott 200 forintos címletű érmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. január 1. 2. § (1) Az érme külső része (körgyűrű) réz (75%), nikkel (4%) és cink (21%) ötvözetéből, az érme belső része (mag) réz (75%) és
nikkel (25%) ötvözetéből készült. Az érme külső átmérője 28,3 mm, a külső és belső rész találkozásánál az átmérő
17,9 mm. Az érme peremvastagsága 2 mm, súlya 9 gramm, széle szaggatottan recézett.
(2) Az érme előlapján, a középmezőben a Lánchíd ábrázolása látható. Az érme külső és belső részét díszítő körvonal
választja el. Az érme előlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, bal oldalon a „MAGYARORSZÁG”
félkörirat olvasható. A félkörirat mindkét végénél – a gyöngysor-szegélyt megszakítva – 7-7 vonalból álló, függőleges
irányú csíkozás látható és tapintható. A gyöngysor-szegélyen belül, lent, jobb oldalon a verési évszám olvasható. Az
érme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza. (3) Az érme hátlapján, a középmezőben a – kissé egymásra csúsztatott számjegyekből álló – „200” értékjelzés, az
értékjelzés alatt a „FORINT” felirat olvasható. Az érme külső és belső részét – az előlappal azonosan – díszítő körvonal
választja el. Az érme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyt megszakítva, fent és lent 7-7 vonalból álló,
függőleges irányú csíkozás látható és tapintható, amely részben a középmezőben is folytatódik. A
gyöngysor-szegélyen belül, lent, jobb oldalon a „BP.” verdejel látható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza. (4) Az érme különleges – ún. proof – technológiával is készíthető.
3. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet nem érinti a 200 forintos címletű érme kibocsátásáról szóló 13/2009. (V. 11.) MNB rendelettel kibocsátott
200 forintos címletű érmét. Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
10/2017. (I. 17.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdésének c) pontja alapján – a Miniszterelnökséget
vezető miniszter javaslatára –
dr. Baltay Tímeát, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2016. december 31-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1203/2009. (XII. 1.) Korm. határozata a minisztériumok igazgatása személyi juttatását érintő, teljesítményösztönzési célú intézkedésekről.
A Kormány a minisztériumok igazgatása személyi juttatását érintő intézkedésekről szóló 1130/2009. (VII. 31.) Korm. határozat
(a továb biak ban: Kormányhatározat) 4. pontjának végrehajtására a következő határozatot hozza.
1. Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a Kormányhatározat 2. számú melléklete helyébe e határozat 1. számú melléklete lép.
Felelős: pénzügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal
2. A Kormány a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 49. §-ának (23) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a 2. számú mellékletben foglaltak szerinti átcsoportosítást rendel el.
Felelős: pénzügyminiszter
érintett miniszterek
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2017. (I. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Havasi Tímeát
a 2017. február 1. napjától 2020. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
213/2009. (IX. 29.) Korm. rendelete az egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók normatív állami támogatásáról.
A Kormány a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés g) pontjában kapott
felhatalmazás, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés s) és t) pontjában
kapott felhatalmazás, valamint az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében a következőket rendeli:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) normatíva: a feladatnormatíva és a képzési támogatás,
b) feladatnormatíva: az ellátotti létszám, a férőhelyszám vagy a fenntartott szolgálatok, központok száma alapján
járó normatív állami hozzájárulás és az egyházi kiegészítő támogatás,
c) képzési támogatás: a szociális továbbképzés és szakvizsga támogatása jogcímen igénybe vehető normatív, kötött
felhasználású állami támogatás,
d) igazgatóság: a Magyar Államkincstár regionális igazgatósága,
e) fenntartó: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továb biak ban: Szt.) 4. §
(1) bekezdés mb) alpontja, illetve a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a továb biak ban: Gyvt.) 5. § sb) alpontja szerinti egyházi fenntartó, valamint az Szt. 4. § (1) bekezdés
mc)–me) alpontja, illetve a Gyvt. 5. § sc)–se) alpontja szerinti nem állami fenntartók közül a társadalmi szervezet,
az alapítvány, a közalapítvány, az országos kisebbségi önkormányzat, a nonprofit gazdasági társaság, a gazdasági
társaság és a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya
alá tartozó egyéni vállalkozó,
f) szolgáltatás: az Szt. szerinti szociális szolgáltatás, valamint a Gyvt. szerinti gyermekjóléti, gyermekvédelmi
szolgáltató tevékenység,
g) szolgáltató: az Szt. szerinti szociális szolgáltatást működési engedéllyel nyújtó szociális szolgáltató, intézmény,
valamint a Gyvt. szerinti gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet működési engedéllyel végző
szolgáltató, intézmény, hálózat,
h) tárgyév: az a naptári év, amelyre tekintettel a normatívát megállapítják, illetve folyósítják,
i) új fenntartó: az a fenntartó, amely a tárgyévet megelőző évben egy szolgáltatóra sem rendelkezett jogerős
működési engedéllyel,
j) megszűnt fenntartó: az a fenntartó, amely valamennyi szolgáltatóját más személy vagy szervezet fenntartásába
adta, illetve valamennyi szolgáltatójának működési engedélyét visszavonták, k) jegybanki alapkamat: a tárgyév átlagos jegybanki alapkamata, a tárgyévben megszűnt fenntartó esetén
a megszűnés napjáig érvényes átlagos jegybanki alapkamat,
l) korrekció: a tárgyévi költségvetés végrehajtásáról szóló törvény alapján az egyházi fenntartót megillető vagy az
egyházi fenntartó által visszafizetendő egyházi kiegészítő támogatás összege.
2. § (1) Az e rendelet szerinti eljárásokban a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit
kell alkalmazni.
(2) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és
gyermekvédelmi szolgáltatók normatív állami támogatásával kapcsolatos, e rendelet szerinti hatósági ügyekben első
fokon a fenntartó székhelye szerint ille té kes igazgatóság, magyarországi székhellyel nem rendelkező fenntartó esetén
a Magyar Államkincstár Közép-magyarországi Regionális Igazgatósága jár el. Ha a fenntartó székhelye a tárgyévi
normatíva megállapítását köve tően megváltozik, továbbra is a korábbi székhely szerint ille té kes igazgatóság jár el
a tárgyévi normatívával kapcsolatos ügyekben, és folyósítja a tárgyévi normatívát.
(3) A fenntartó a normatíva iránti kérelmet – ide értve a kérelem 5. § (1) bekezdés szerinti módosítását, a pótigényt és
a lemondást –, valamint az elszámolást a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által e célra rendszeresített
a) és a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továb biak ban: minisztérium),
valamint a Magyar Államkincstár honlapján közzétett adatlapon vagy
b) elektronikus formanyomtatványon
nyújthatja be. Az adatlap és az elektronikus formanyomtatvány adattartalmát a melléklet határozza meg. A tárgyévi
normatívára vonatkozó adatlapokat és elektronikus formanyomtatványokat a tárgyévi költségvetési törvényjavaslat
benyújtását követő tíz munkanapon belül kell elérhetővé tenni.
(4) Az igazgatóság a normatíva ügyében hozott jogerős határozat és a lefolytatott ellenőrzésről készített jegyzőkönyv
másolatát elektronikus levélben megküldi az első fokú működést engedélyező szervnek, valamint szociális szolgáltató,
intézmény esetén a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalnak.
(5) Ha a fenntartó év közben új szolgáltatóra vagy szolgáltatásra kap jogerős működési engedélyt, illetve valamely
szolgáltatójának vagy szolgáltatásának működési engedélyét év közben visszavonják, e szolgáltatók, illetve
szolgáltatások után a normatíva időarányosan illeti meg, amennyiben az igénybevétel egyéb feltételeinek megfelel.
(6) A költségvetési törvény alkalmazása során utcai szociális munka esetén egy szolgálatnak egy jogerős működési
engedéllyel rendelkező szolgáltató minősül. Telephellyel rendelkező szolgáltató esetén külön szolgálatnak az az
ellátást nyújtó székhely, illetve telephely minősül, amelynek működési engedélyében az utcai szociális munka
szerepel.
(7) Az e rendelet szerinti eljárásokban a fenntartó számára hiánypótlásra nyitva álló határidő a felhívás közlését követő öt
munkanap.
(8) Ha a fenntartó a normatíva iránti kérelmet – ide értve a kérelem 5. § (1) bekezdés szerinti módosítását, a pótigényt és
a lemondást –, illetve az elszámolást hibásan nyújtja be, az igazgatóság a felhívás közlését követő öt munkanapos
határidővel nyilatkozattételre hívja fel.
(9) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az e rendelet szerinti, hivatalból indult eljárásokban a fenntartó és
a szolgáltató köteles átadni, illetve megküldeni az érdemi döntéshez szükséges adatokat és iratokat az
igazgatóságnak.
Igénylés 3. § (1) A fenntartó a normatíva iránti kérelmet – a (2)–(3) bekezdésben foglaltak kivételével – a 2. § (3) bekezdése szerinti
adatlap, illetve elektronikus formanyomtatvány elérhetővé tételét köve tően, a tárgyévet megelőző év november
30-áig nyújthatja be.
(2) A tárgyévet megelőző év november 15-ét megelőzően jogerős működési engedéllyel nem rendelkező fenntartó
a normatíva iránti kérelmet a működési engedély jogerőre emelkedését követő egy hónapon belül nyújthatja be.
(3) A fenntartó bázis-szállás után feladatnormatívát az elszámolás során igényelhet. Ha a bázis-szállás működési
engedélye iránti kérelmet jogerősen elutasítják, normatíva a működés megkezdése és a kérelem elutasítása közötti
időre sem vehető igénybe.
(4) Normatíva iránti kérelem a tárgyév végéig az igénylési határidő elmulasztása esetén is benyújtható.
(5) A fenntartó
a) feladatnormatívát olyan szolgáltató, illetve szolgáltatás után igényelhet, amelyre a tárgyévben jogerős működési
engedéllyel rendelkezik;
b) képzési támogatást olyan szolgáltató után igényelhet, amelyre
ba) a tárgyévben jogerős működési engedéllyel rendelkezik, és
bb) a tárgyévet megelőző év szeptember 1-jén – maga vagy fenntartóváltozás esetén a korábbi fenntartó –
jogerős működési engedéllyel rendelkezett,
amennyiben az igénybevétel egyéb feltételeinek megfelel.
(6) A tárgyévet megelőző évben normatívában nem részesülő fenntartónak a normatíva iránti kérelemhez csatolnia kell
a) az egyéni vállalkozók nyilvántartásában szereplő adatait igazoló közokiratot, ha a nem állami fenntartó egyéni
vállalkozó;
b) a fenntartó három hónapnál nem régebbi cégkivonatát, ha a nem állami fenntartó cég;
c) a fenntartó bírósági nyilvántartásba bejegyzett hatályos adatairól kiadott, három hónapnál nem régebbi
kivonatot, ha a nem állami fenntartó társadalmi szervezet, alapítvány vagy közalapítvány;
d) egyházi fenntartó esetén
da) az egyházat nyilvántartásba vevő bírósági végzés hiteles másolatát a lelkiismereti és vallásszabadságról,
valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény 22. §-a szerint nyilvántartásba vett egyházak kivételével,
és
db) az egyház bírósági nyilvántartásba bejegyzett hatályos adatairól kiadott, három hónapnál nem régebbi
kivonatot, valamint
dc) – ha a fenntartó az egyház bírósági nyilvántartásba nem vett szervezeti egysége, a da)–db) alpontban
foglaltakon túl – a nyilvántartásba vett egyház, egyházi jogi személy képviselőjének a nyilatkozatát
a fenntartó nevéről, székhelyéről és képviselőjének személyéről, valamint arról, hogy a fenntartó az általa
képviselt egyház, egyházi jogi személy szervezeti egysége, és az egyház alapszabálya alapján jogi
személyiséggel rendelkezik;
e) – ha a fenntartó gazdasági társaság – a fenntartó képviselőjének közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott
címpéldányát vagy az ügyvéd által cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban való közreműködés során
ellenjegyzett aláírás-mintáját;
f) az e) pontban nem említett fenntartó esetén a fenntartó írásbeli képviseletére jogosult személy, illetve az egyéni
vállalkozó közjegyző által hitelesített aláírás-mintáját;
g) a magyarországi vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel
rendelkező pénzforgalmi szolgáltató igazolását a fenntartó nevére szóló azon fizetési számla számáról, amelyre
a fenntartó a normatíva folyósítását kéri.
(7) Ha a fenntartó a (6) bekezdés a)–c) pontja vagy da)–db) alpontja szerinti iratokat nem csatolja, azokat az egyéni
vállalkozók nyilvántartását vezető szervtől, illetve a bíróságtól az igazgatóság szerzi be.
(8) Az adatváltozást – a változást követő tizenöt munkanapon belül – az adatváltozással érintett, (6) bekezdés szerinti
iratokat mellékelve be kell jelenteni az igazgatóságnak. Ha a fenntartó az adatváltozás bejelentése során a (6) bekezdés
a)–c) pontja vagy db) alpontja szerinti iratokat nem csatolja, azokat az igazgatóság a (7) bekezdésben foglaltak szerint
szerzi be.
4. § (1) Az igazgatóság a normatíva iránti kérelemről
a) a tárgyévet megelőző évben benyújtott kérelem esetén tárgyév január 16-áig,
b) a tárgyévben benyújtott kérelem esetén a kérelem benyújtását követő huszonkét munkanapon belül,
c) az igénylési határidő elmulasztása esetén a kérelem benyújtását követő negyvenöt munkanapon belül
határoz.
(2) Az igazgatóság a normatívát – ha jogszabály másként nem rendelkezik vagy a kérelemben más nem szerepel – nem új
fenntartó esetén tárgyév január 1-jétől, új fenntartó esetén a szolgáltató működésének a jogerős működési
engedélyben meghatározott kezdő időpontjától állapítja meg.
(3) A normatívát megállapító határozat tartalmazza
a) a fenntartó nevét, székhelyét és adószámát,
b) a szolgáltató nevét, székhelyét, telephelyét és ágazati azonosítóját,
c) a normatíva jogcímét,
d) a jogosultság alapját,
e) a fenntartónak megállapított normatíva teljes, valamint az egyes jogcímekre meghatározott összegét,
f) a folyósítás ütemét,
g) a normatíva elszámolásának határidejét és módját,
h) a normatíva felhasználásáról való elszámolás és ellenőrzés rendjéről, a köztartozás esetén követendő eljárásról,
valamint a visszafizetésről és a kamatfizetésről szóló tájékoztatást.
5. § (1) Ha az elfogadott költségvetési törvény az igényelt normatíva jogosultsági feltételében eltér a benyújtott költségvetési
törvényjavaslattól, vagy a fenntartó a normatíva iránti kérelem benyújtását köve tően új szolgáltatóra, illetve új
szolgáltatásra kap jogerős működési engedélyt, vagy valamely szolgáltatójának működési engedélyében más,
a normatíva igénylését befolyásoló változás következik be, a fenntartó erre hivatkozva a normatíva iránti kérelmét
tárgyév január 6-áig módosíthatja, ezt köve tően a változást a (2) bekezdésben foglaltak szerint érvényesítheti.
(2) A fenntartó a támogatási igény évközi változását – ideértve azt az esetet is, ha év közben új szolgáltatót hoz létre vagy
egyes szolgáltatóit megszünteti – pótigény vagy lemondás benyújtásával érvényesítheti. Pótigény vagy lemondás
naptári negyedévenként egyszer nyújtható be. A pótigényről és a lemondásról az igazgatóság határoz.
Folyósítás 6. § (1) Az igazgatóságok az összesített igényeket a minisztérium által meghatározott módon a tárgyhónapot megelőző
hónap 23-áig, januárban 12-éig küldik meg a minisztériumnak. A minisztérium az igényelt normatívát minden hónap
5-éig, januárban 16-áig utalja át az igazgatóságoknak.
(2) A normatíva megállapítására ille té kes igazgatóság a normatívát a fenntartónak havi ütemezésben, a tárgyhó 10-éig,
januárban 20-áig, a kérelemben megjelölt, a fenntartó nevére szóló magyarországi vagy az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett
fizetési számlára folyósítja.
(3) Pótigény, illetve lemondás esetén a módosított összeg folyósítására a kérelem benyújtását követő hónaptól akkor
kerülhet sor, ha a fenntartó a pótigényt, illetve a lemondást a megelőző hónap 10-éig benyújtja. A korábban folyósított
és a módosított normatíva különbségének – a módosítás alapján történő folyósítás idejét megelőző hónapokra
számított – összegét egy összegben kell folyósítani, illetve levonni. A fenntartó a lemondással egyidejűleg a fizetési
kedvezményre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával kérheti a tartozás több részletben történő levonását
azzal, hogy a levonásnak a tárgyévben meg kell történnie. Ha a levonásra a tárgyévben folyósítandó normatíva nem
nyújt fedezetet, a fenntartó köteles a különbözetet a lemondás ügyében hozott határozat jogerőre emelkedését
követő tizenöt munkanapon belül visszafizetni. A visszafizetésről a lemondás ügyében hozott határozatban
rendelkezni kell.
(4) Az elszámolás, illetve az ellenőrzés során megállapított többlettámogatást a forrás – (1) bekezdésben
meghatározottak szerint történő – biztosítását követő nyolc munkanapon belül kell átutalni a fenntartónak. Ha az
elszámolás, illetve az ellenőrzés során megállapított többlettámogatás nem éri el az ezer forintot, azt nem kell
folyósítani.
(5) A fenntartó a normatíva felhasználását, nem önállóan gazdálkodó szolgáltatók esetén a fenntartó és az egyes
szolgáltatók gazdálkodását, továbbá a szolgáltató a normatíva és a térítési díj felhasználását a számviteli rendjében
feladatonkénti bontásban elkülönítetten köteles kezelni. Az egyházi kiegészítő támogatást a számviteli rendben
a többi normatívától elkülönítetten kell kezelni.
(6) Az igazgatóságok a fel nem használt vagy a fenntartók által visszafizetett normatívát, valamint a megfizetett kamatot
és késedelmi pótlékot – a felfüggesztés alapján visszatartott normatíva kivételével – december 31-éig utalják át
a minisztériumnak.
7. § (1) Ha az állami adóhatóság nyilvántartása szerint a fenntartónak vagy a szolgáltatónak 20 000 forintot meghaladó
összegű köztartozása van, az igazgatóság a soron következő folyósítás alkalmával a köztartozás összegét, de legfeljebb
a folyósítandó normatíva húsz százalékát visszatartja.
(2) Ha a fenntartó a felhívás közlését követő öt munkanapon belül igazolja, hogy a köztartozás megszűnt vagy
a visszatartott normatívánál kisebb összegben áll fenn, vagy az állami adóhatóság adatszolgáltatása alapján
a fenntartó köztartozása időközben megszűnt, az igazgatóság a visszatartott összeget, illetve annak a köztartozást
meghaladó részét a fenntartó részére öt munkanapon belül kiutalja. A visszatartott normatíva fennmaradó részét,
illetve a határidő eredménytelen leteltét köve tően a visszatartott normatíva teljes összegét az igazgatóság átutalja az
állami adóhatóságnak.
(3) Ha a visszatartott összeg nem fedezi a köztartozás teljes összegét, a visszatartást a következő hónapokban addig kell
ismételni, amíg a köztartozás kiegyenlítésre nem kerül, vagy más módon meg nem szűnik.
(4) Ha a visszatartandó összeg a folyósítandó normatíva havi összegének tíz százalékát meghaladja, és a fenntartó írásban
nyilatkozik, hogy a visszatartás a szolgáltató működőképességét veszélyezteti – így különösen, ha a visszatartás
 valószínűleg azt eredményezné, hogy a szolgáltató megszűnik, vagy nem tud megfelelni a jogszabályban előírt
működési feltételeknek, illetve az ellátottaknak nem tudja nyújtani a jogszabályban előírt szolgáltatásokat –,
a köztartozás több, a folyósítandó normatíva húsz százalékánál alacsony összegű részletben is visszatartható. A
nyilatkozatot indokolni kell, és csatolni kell hozzá a tárgyévi bevételek és kiadások részletes tervét, valamint
a nyilatkozatban foglaltakat alátámasztó más iratokat.
(5) A folyósítandó normatíva húsz százalékánál magasabb összeg is visszatartható, ha
a) ahhoz a fenntartó írásban hozzájárul, vagy
b) a folyósítandó normatíva húsz százalékát meghaladó összegű, korábban keletkezett köztartozás miatt
a tárgyévben vagy az azt megelőző két naptári évben a fenntartónak folyósítandó normatívát vagy annak egy
részét már visszatartották.
Elszámolás 8. § (1) A fenntartó az igénybe vett normatíváról a szolgáltató beszámolója és dokumentációja segítségével, a teljesített
feladatmutatók alapján – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a tárgyévet követő év január 31-éig számol el.
(2) A megszűnt fenntartó a fenntartóváltozásról, illetve a működési engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre
emelkedését követő tizenöt napon belül számol el. Ha az egyéni vállalkozó fenntartó meghal, az elszámolást az örökös
köteles – legkésőbb a hagyaték jogerős átadását követő tizenöt napon belül – benyújtani, az elszámolás és az
ellenőrzés során az örökösre a fenntartóra vonatkozó rendelkezéseket kell meg fele lően alkalmazni. Ha eljárás indul
a fenntartó jogutód nélküli megszűnése iránt, az elszámolást az eljárás megindítását követő öt napon belül be kell
nyújtani. Ha az özvegy vagy az örökös az elhunyt egyéni vállalkozó fenntartó helyébe lépett, illetve az új fenntartó
a korábbi fenntartó jogutódlással történő megszűnése révén jött létre, évközi elszámolást nem kell benyújtani.
(3) A költségvetési törvény szerint könyvvizsgálatra köteles fenntartó az elszámoláshoz köteles csatolni a független
könyvvizsgálónak az elszámolás jogszerűségéről szóló nyilatkozatát.
(4) Ha a fenntartó az elszámolást határidőben nem nyújtja be, vagy a hiánypótlási felhívásban foglaltaknak határidőben
nem tesz eleget, illetve az elszámolás hibás benyújtása esetén határidőben nem tesz nyilatkozatot, és a hiánypótlás,
 illetve a nyilatkozat hiányában a rendelkezésre álló adatok alapján az elszámolásról nem lehet dönteni, az igazgatóság
a) a normatíva folyósítását – a kötelezettség teljesítéséig, illetve az elszámolási kötelezettséggel érintett időszakban
igénybe vett normatívának a 11. § (2) bekezdése alapján történő visszafizetésére kötelező határozat jogerőre
emelkedéséig – felfüggeszti, és
b) írásban felhívja a fenntartót, hogy kötelezettségének a felhívás közlését követő tizenöt munkanapon belül tegyen
eleget.
(5) A fenntartó a határidőben benyújtott elszámolásában többlettámogatási igényt olyan jogcím után is érvényesíthet,
amely után normatívát a tárgyévben nem igényelt, feltéve, hogy a normatívára a tárgyévben jogosult volt.
(6) Az elszámolás elfogadásáról, a többlettámogatási igényről, a normatíva visszavonásáról, a visszafizetésről és
a kamatfizetésről az igazgatóság a tárgyévet követő év március 31-éig, megszűnt fenntartó esetén az elszámolás
beérkezését követő huszonkét munkanapon belül határoz.
(7) Az igazgatóság az elszámolásokat a minisztérium által meghatározott módon összesíti, és a tárgyévet követő év április
15-éig megküldi a minisztériumnak.
Ellenőrzés 9. § (1) A normatíva igénylésének jogszerűségét és elszámolásának szabályszerűségét az igazgatóságok ellenőrzik. Az
ellenőrzés kiterjed a normatívára való jogosultság jogszabályi feltételei teljesítésének, a normatívaigénylés alapját
jelentő feladatmutatók – ideértve a képzési támogatás igénybevételének alapját jelentő létszámot is – teljesítésének,
megalapozottságának, továbbá a normatívafelhasználás jogszerűségének a vizsgálatára.
(2) Az adott évben ellenőrizendő fenntartókat és az ellenőrizendő időszakot az előző évi normatíva ügyében ille té kes
igazgatóság (a továb biak ban: ellenőrzést elrendelő igazgatóság) kockázatelemzéssel választja ki. Az ellenőrzést
elrendelő igazgatóság soron kívüli ellenőrzés lefolytatását is elrendelheti.
(3) Minden fenntartót kétévente legalább egyszer ellenőrizni kell. A 8. § (2) bekezdése alapján benyújtott elszámolás
esetén az ellenőrzést az elszámolás benyújtását követő huszonkét munkanapon belül kell lefolytatni.
(4) A fenntartó szolgáltatóinak székhelye, telephelye szerint ille té kes igazgatóságok a kiválasztott fenntartó valamennyi
szolgáltatójának székhelyén, telephelyén, valamint szükség szerint a fenntartó székhelye szerint ille té kes igazgatóság
a fenntartó székhelyén helyszíni ellenőrzést folytat le (a helyszíni ellenőrzést lefolytató igazgatóságok a továb biak ban
együtt: ellenőrző igazgatóság).
(5) Ha a fenntartó vagy a szolgáltató az ellenőrzést akadályozza, az igazgatóság a normatíva folyósítását az arra okot adó
körülmény fennállásáig felfüggeszti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(6) Az ellenőrző igazgatóság az ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet az általa ellenőrzött – a fenntartóhoz tartozó –
valamennyi szolgáltató ellenőrzésének lezárását követő tizenöt munkanapon belül megküldi a fenntartónak. A
fenntartó a jegyzőkönyvben foglaltakra a kézhezvételtől számított tizenöt munkanapon belül észrevételeket tehet. Ha
az ellenőrző igazgatóság a fenntartó észrevételeivel egyetért, a jegyzőkönyvet nyolc munkanapon belül módosítja és
megküldi a fenntartó részére. Az ellenőrző igazgatóság a végleges jegyzőkönyvet a fenntartó észrevételeivel és – el
nem fogadott észrevételek esetén – az elutasítás indokaival együtt három munkanapon belül megküldi az ellenőrzést
elrendelő igazgatóságnak.
(7) Az ellenőrizendő időszak az ellenőrzés során tapasztaltak alapján kiterjeszthető. Az ellenőrizendő időszakot az
ellenőrző igazgatóság értesítése alapján az ellenőrzést elrendelő igazgatóság terjeszti ki, és erről értesíti az ellenőrző
igazgatóságokat.
(8) A fenntartónak az ellenőrzés során többlettámogatás olyan jogcím után is megállapítható, amely után normatívát
a tárgyévben nem igényelt, feltéve, hogy a normatívára a tárgyévben jogosult volt.
(9) Az ellenőrzés során megállapított többlettámogatásról, a visszafizetésről és a kamatfizetésről az ellenőrzést elrendelő
igazgatóság határoz.
Visszafizetés és kamatfizetés 10. § (1) Ha a fenntartó a normatívát vagy annak egy részét jogtalanul vette igénybe, köteles azt visszafizetni.
(2) Jogtalan igénybevételnek minősül
a) az utcai szociális munka után igénybe vehető normatíva arányos része, ha az igazolt munkaórák száma nem éri el
az ezret, illetve törtévi működés esetén annak időarányos részét,
b) a falugondnoki, tanyagondnoki szolgáltatás után igénybe vehető normatíva arányos része, ha az igazolt
munkaórák száma nem éri el a kétezret, illetve törtévi működés esetén annak időarányos részét,
c) ha a normatívára való jogosultság jogszabályi feltételei az a)–b) pontban foglalt eseteken túl nem teljesülnek,
vagy azok teljesülése a jogszabályban meghatározott módon nem igazolható.
(3) Ha az igényelt tárgyévi normatíva teljes összege legalább három százalékkal meghaladja a fenntartót a tárgyévben
ténylegesen megillető normatíva összegét, a fenntartó a jogtalanul igénybe vett normatíva teljes összege után
igénybevételi kamatot is köteles fizetni.
(4) Az igénybevételi kamatot az elszámolás során, illetve – ha a kamatfizetési kötelezettség az ellenőrzés során
keletkezik – az ellenőrzés során kell felszámítani.
(5) Az igénybevételi kamat mértéke, ha a fenntartó az igényelt normatíváról tárgyév
a) április 30-áig lemond, a jegybanki alapkamat huszonöt százaléka,
b) július 31-éig lemond, a jegybanki alapkamat ötven százaléka,
c) október 15-éig lemond, a jegybanki alapkamat.
(6) Az igénybevételi kamat mértéke a jegybanki alapkamat kétszerese, ha
a) a fenntartó a normatíváról tárgyév október 15-ét köve tően mond le,
b) a visszafizetési kötelezettség az elszámolás során keletkezik,
c) a jogtalan igénybevételt az igazgatóság ellenőrzés során állapítja meg.
(7) Új fenntartó esetén az igénybevételi kamat mértéke az (5)–(6) bekezdésben meghatározott kamatmértéknek
a tárgyévi finanszírozás időtartamának figye lembe véte lével számított időarányos része. Megszűnt fenntartó esetén az
igénybevételi kamat mértéke a jegybanki alapkamat kétszeresének a tárgyévi finanszírozás időtartamának
figye lembe véte lével számított időarányos része, ha a visszafizetési kötelezettség az elszámolás során keletkezik, vagy
a jogtalan igénybevételt az igazgatóság ellenőrzés során állapítja meg.
(8) Ha a jogtalanul igénybe vett normatíva összege nem haladja meg az ötszázezer forintot, az igénybevételi kamat
mértéke az (5)–(7) bekezdésben meghatározott kamatmérték ötven százaléka.
11. § (1) Ha a fenntartó a normatíva teljes összegét vagy annak egy részét nem alapfeladatának ellátására vagy nem működési,
fenntartási kiadásaira fordította, illetve az egyházi kiegészítő támogatás vagy a képzési támogatás teljes összegét vagy
annak egy részét nem a költségvetési törvény ben meghatározottak szerint használta fel, köteles ennek az összegnek
a jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét visszafizetni.
(2) Ha a fenntartó a 8. § (4) bekezdésének b) pontja szerinti felhívásban foglaltaknak határidőben nem tesz eleget, köteles
a tárgyévi normatívának a jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét visszafizetni.
12. § (1) A fenntartó az elszámolás, illetve az ellenőrzés során keletkezett visszafizetési kötelezettségének és a kamatfizetési
kötelezettségének – ha az igazgatóság fizetési kedvezményt nem engedélyezett – az azt előíró határozat jogerőre
emelkedését követő tizenöt munkanapon belül köteles eleget tenni.
(2) Ha a fenntartó a visszafizetési és kamatfizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a visszafizetendő
összeg után késedelmi pótlékot kell fizetnie, és tartozását a késedelmi pótlékkal együtt a fizetési határidő lejártát
köve tően folyósítandó normatívából le kell vonni.
(3) Ha a visszafizetendő normatíva és a fizetendő kamat együttes összege nem éri el az ezer forintot, vagy a fenntartónak
kizárólag ezer forintot el nem érő összegű késedelmipótlék-tartozása áll fenn, a tartozást nem kell nyilvántartani és
megfizetni.
(4) Fizetési kedvezmény úgy engedélyezhető, hogy a visszafizetés és a kamatfizetés az engedélyezés évében
megtörténjen. Fizetési kedvezmény engedélyezése esetén annak időtartamára a tartozás után késedelmi pótlékot
nem kell fizetni. Amennyiben a fenntartó a fizetési kedvezményben engedélyezett feltételeknek nem tesz eleget,
a fennmaradó tartozást – a visszafizetendő összeg után az eredeti esedékességtől felszámított késedelmi pótlékkal
együtt – a folyósítandó normatívából le kell vonni.
(5) Fenntartóváltozás esetén a korábbi fenntartó által visszafizetendő normatíva megfizetésére a szolgáltatót átvevő
fenntartó is kötelezhető, ha a korábbi fenntartót megillető, pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt pénzösszegre vezetett
végrehajtás részben vagy egészben eredménytelen volt. A szolgáltatót átvevő fenntartó fizetési kötelezettségének
teljesítésére az (1)–(4) bekezdésben foglaltakat kell meg fele lően alkalmazni.
Az egyházi kiegészítő támogatás korrekciója 13. § (1) A korrekcióra, illetve – ha a korrekció mértéke negatív – a korrekció megfizetésére a tárgyévben egyházi kiegészítő
támogatásban részesült egyházi fenntartó jogosult, illetve köteles. Ha a szolgáltató fenntartását másik egyházi
fenntartó vette át, a korrekcióra, illetve a korrekció megfizetésére a szolgáltatót átvevő egyházi fenntartó jogosult,
 illetve köteles. Amennyiben a szolgáltató működési engedélyét visszavonták vagy a szolgáltató fenntartását nem
egyházi fenntartó vette át, a korrekció nem utalható ki, de – ha a korrekció mértéke negatív – a korábbi egyházi
fenntartó köteles a korrekció megfizetésére.
(2) A korrekciónak az egyházi fenntartót megillető, illetve terhelő összegét az igazgatóság a tárgyévi feladatmutató
alapján járó egyházi kiegészítő támogatás arányában hivatalból állapítja meg.
(3) Negatív mértékű korrekció esetén az egyházi fenntartó fizetési kötelezettségének teljesítésére a 12. §
(1)–(4) bekezdésében foglaltakat kell meg fele lően alkalmazni.
(4) A korrekcióról elszámolást nem kell benyújtani, a korrekció felhasználásának jogszerűségét az igazgatóság a 9. §
szerinti ellenőrzés során ellenőrzi.
Az egyházi kiegészítő támogatás megtérítése 14. § (1) A Gyvt. 145/A. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti feltételek fennállását a működést engedélyező szerv a működési
engedélynek az egyházi fenntartó részére történő kiadása során hivatalból állapítja meg.
(2) Ha az ellátottak azonossága a működési engedélynek az egyházi fenntartó részére történő kiadása során nem
állapítható meg, de legalább részben azonos ellátási területen hasonló szolgáltatásokat nyújtó, helyi önkormányzat
vagy társulás által fenntartott, intézmény esetén ugyanabban az ingatlanban működő szolgáltató három hónapnál
nem régebben szűnt meg, a működést engedélyező szerv a működési engedély kiadását követő negyvenöt
munkanapon belül ellenőrzést tart, és amennyiben a Gyvt. 145/A. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti feltételek
fennállnak, azt határozatban állapítja meg.
(3) A (1)–(2) bekezdés szerinti határozatot a korábbi állami és a szolgáltatót átvevő egyházi fenntartóval, a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel, valamint a korábbi állami és a szolgáltatót átvevő egyházi fenntartó
normatívája ügyében ille té kes igazgatósággal közölni kell. A megtérítendő egyházi kiegészítő támogatás összegéről,
és annak esetleges változásáról a szolgáltatót átvevő egyházi fenntartó normatívája ügyében ille té kes igazgatóság
dönt, amely a határozatát közli a működést engedélyező szervvel, a szolgáltatót átvevő állami fenntartó normatívája
ügyében ille té kes igazgatósággal és a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel.
Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet szabályait – a (3)–(6) bekezdésben foglaltak kivételével – először a 2010. évi normatíva igénylésére,
folyósítására és elszámolására, a 2009. évi normatíva ellenőrzésére, továbbá a 2008. évi egyházi kiegészítő támogatás
korrekciójára kell alkalmazni. A 2010. évi normatívára vonatkozó adatlapokat és elektronikus formanyomtatványokat
2009. október 10-éig kell elérhetővé tenni. A 2009. évi normatíva igénylésére, folyósítására és elszámolására
a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről,
továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről szóló 188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Szmr.) 2009.
szeptember 30-án hatályos szabályait kell alkalmazni.
(3) E rendelet 14. §-át a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(4) Az egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók normatív állami
támogatása ügyében a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság a Magyar Államkincstár központi szerve, ha az első
fokú döntést 2009. október 31-ét köve tően hozzák.
(5) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról szóló 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet 1. számú
melléklete szerinti gondozási napló vezetése a támogató szolgáltatást nyújtó szociális szolgáltatóktól, intézményektől
a folyamatban lévő ellenőrzések során sem követelhető meg.
(6) Az Szmr. 2/B. § (3) bekezdésének – e rendelettel megállapított – szabályait a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
(7) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról szóló 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet 1. számú
mellékletének
aa) címében az „ , illetve támogató szolgáltatásban” szövegrész,
ab) 3. pontjában a ,,(támogató szolgáltatásnál 10 percre)” szövegrész;
b) az Szmr.
ba) 1. § o) és p) pontja,
bb) 8/A. § (8) bekezdése,
bc) 8/B. § (1) bekezdésének második mondatában a ,, , normatív állami hozzájárulás a kérelem benyújtása és
elutasítása közötti időre nem vehető igénybe” szövegrész,
bd) 21–22/C. § és 22/E. §-a, a 21. §-t megelőző alcím,
be) 2–3. és 7–9. számú melléklete;
c) a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és
gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet
ca) 12. § (1) bekezdés b) pontja,
cb) 17. §-a és az azt megelőző alcím.
(8) 2009. november 1-jén hatályát veszti az Állami Foglalkoztatási Szolgálatról szóló 291/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. §
(2) bekezdés b) pontja.
(9) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
aa) 78. § (3) bekezdésének első mondatában a ,,92. § (7) bekezdésében” szövegrész helyébe „92. §
(7) bekezdésében, illetve a külön jogszabályban” szöveg,
ab) 92. § (7) bekezdésének első mondatában a ,,humánszolgáltatók” szövegrész helyébe a ,,közoktatási
humánszolgáltatók” szöveg;
b) az Szmr. 2/B. § (3) bekezdésében „A szociális szolgáltató ellátási területe” szövegrész helyébe a ,,Szociális
szolgáltató esetén az ellátási terület” szöveg
lép.
(10) Az egyes gyermekvédelmi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 173/2009. (VIII. 29.) Korm. rendelet 56. §-a
(1) bekezdésének a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint
a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet 4. § (6) bekezdését
megállapító része a c)–j) pont, valamint az fa)–fb) és ia)–ib) alpont jelölés helyett az a)–h) pont, illetve a da)–db) és
ga)–gb) alpont jelöléssel lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
2010. C. törvény a nyugdíjpénztár-választás szabadságáról.
1. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról,
valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény módosítása
1. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 45. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A magánnyugdíjpénztárhoz önkéntes döntéssel csatlakozó személy [4. § o) pontja] a pénztártaggá válásától
számított 15 napon belül köteles a foglalkoztatójának bejelenteni az általa választott magánnyugdíjpénztár
megnevezését, címét és pénzforgalmi számlájának számát.”
2. § Hatályát veszti a Tbj.
a) 4. § m) pont 1. alpontja,
b) 4. § n) pontja,
c) 45. § (3) bekezdése.
2. A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény módosítása
3. § A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.)
2. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény hatálya alá tartoznak:)
„d) a pénztár tagjai,”
4. § Az Mpt. 22. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A magánnyugdíjpénztárhoz önkéntes döntéssel csatlakozó személy a pénztártaggá válásától számított 15 napon
belül köteles a foglalkoztatójának bejelenteni az általa választott magánnyugdíjpénztár megnevezését, címét
és pénzforgalmi számlájának számát.”
5. § Az Mpt. 23. § (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A pénztártag tagsági jogviszonya)
„f) a törvény 123. § (6) bekezdése szerinti visszalépéssel, a visszalépés napjával,”
(szűnik meg.)
6. § Az Mpt. 24. § (4)–(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Megállapodást köthet a pénztárral a tagdíjfizetésre az a pénztártag, aki nem rendelkezik a tagdíj alapjául a Tbj.-ben
meghatározott járulékalapot képező jövedelemmel.
(5) A tagdíjfizetésre kötött megállapodás a megkötése napján, legkorábban a tárgyhónap első napján jön létre.
A megállapodásban rendelkezni kell a tagdíj alapjáról és összegéről, és az esetleges tagdíj-kiegészítés vállalásáról is.
A megállapodás megkötését követően a tagdíjat a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig kell az érintett magánnyugdíjpénztárhoz megfizetni. A pénztártag a megállapodás megszűnését a magánnyugdíjpénztár részére írásban
köteles bejelenteni. A tagdíj fizetését – támogatási megállapodás alapján – a tag helyett más is átvállalhatja.
A támogatás jogosultja a pénztártag. A támogatás felhasználására a tagdíjra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.”
A törvényt az Országgyűlés a 2010. október 25-i ülésnapján fogadta el.
7. § Az Mpt. 24. § (10)–(11) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) A 23. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott esetben a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő
visszalépés szándékát a pénztártagnak annak a magánnyugdíjpénztárnak kell bejelentenie, amelyikben tagsági
jogviszonnyal rendelkezik.
(11) A pénztár a visszalépő tagok tagdíj-kiegészítéssel csökkentett – a tagsági jogviszony megszűnésének napjára
vonatkozó piaci értékelés szerint számított – követelésének értékét a tagok portfoliójában lévő eszközökben adja át
a Magyar Államot képviselő, a Kormány által kijelölt szerv részére. A követelésnek a visszalépő tag portfolióján belüli
állampapír-aránynak megfelelő részét állampapírban kell átadni.”
8. § (1) Az Mpt. 123. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A társadalombiztosítási nyugellátásban nem részesülő, e törvény hatálybalépését követően pénztártaggá vált
természetes személy 2011. december 31-ig kezdeményezheti a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő
visszalépést.”
(2) Az Mpt. 123. § (16) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(16) A (6) bekezdésben meghatározott pénztártag 2011. március 31-ig tértivevénnyel ellátott levélben kap
tájékoztatást a visszalépés lehetőségéről.”
9. § Az Mpt. 123/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„123/A. § (1) Az a személy, akinek 2012. január 1-jét megelőzően a Tny. 12. § (7) bekezdése és a 28. § (2) bekezdése
alapján a Tny. 6. § (1) bekezdésének a)–b) pontjában – ideértve a Tny. 6. § (4) bekezdésében felsorolt ellátásokat
is – meghatározott nyugellátást állapítottak meg, 2011. december 31-ig kérheti nyugellátása összegének a Tny. 12. §
(6) bekezdésének alkalmazásával történő módosítását.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés által érintett személy 2011. március 31-ig tértivevénnyel ellátott levélben
kap tájékoztatást a nyugellátás módosításával kapcsolatos eljárásról.
(3) Az (1) bekezdés szerinti módosítási kérelmet (a továbbiakban: módosítási kérelem) ahhoz a magánnyugdíjpénztárhoz kell benyújtani, amelytől az érintett személy nyugdíjszolgáltatásban részesült, illetve amelynek tagja.
A pénztár a kérelmet annak beérkezésétől számított 8 napon belül köteles megvizsgálni. Amennyiben az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek nem állnak fenn, a magánnyugdíjpénztár erről értesíti a kérelmezőt.
(4) Amennyiben a kérelmező már részesült magánnyugdíjpénztári nyugdíjszolgáltatásban, az igénybe vett szolgáltatás összegét köteles a módosítási kérelem benyújtásától számított 60 napon belül a magánnyugdíjpénztár részére
visszafizetni. A magánnyugdíjpénztár a visszafizetési kötelezettség teljesítését követően, legkésőbb a módosítási
kérelem kézhezvételétől számított 90 napon belül köteles a magánnyugdíjpénztári nyugdíjszolgáltatás megállapításának vagy biztosítóintézettől történt megvásárlásának időpontjában a pénztártag egyéni számláján nyilvántartott
jogszerű követelésének megfelelő összeget a Nyugdíjbiztosítási Alapba átutalni és erről a nyugdíjbiztosítási igazgatási
szervet – a módosítási kérelem másolatának megküldésével együtt – értesíteni.
(5) Amennyiben a kérelmező részére nyugdíjszolgáltatást nyújtó magánnyugdíjpénztár jogutód nélkül megszűnt,
a (4) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a kérelem benyújtását, illetve az igénybe vett
magán-nyugdíjpénztári szolgáltatás igazolt összegének visszafizetését az érintett személynek az illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére kell teljesítenie.
(6) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a (4)–(5) bekezdésben foglaltak szerint átutalt összeg beérkezését követő
hónap utolsó napjáig intézkedik a nyugellátás összegének a megállapítás időpontjára visszamenőleges, az időközben
végrehajtott nyugdíjemelések figyelembevételével történő módosításáról.”
10. § Az Mpt. 134. § (1) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„j) a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe történő visszalépés, továbbá az egyéni számlakövetelés átadásának és
elszámolásának részletes szabályait;”
11. § Az Mpt. a 134. §-t követően a következő 134/A. §-sal egészül ki:
„134/A. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a 24. § (11) bekezdésében említett szervet rendeletben jelölje ki.”
12. § Az Mpt. 24. § (7) bekezdésének első mondatában a „d) és f) pontjaiban meghatározott esetekben” szövegrész helyébe
a „d) pontja szerinti esetben” szöveg lép.
13. § Hatályát veszti az Mpt.
a) 3. § (1) bekezdése,
b) 3. § (2) bekezdésében a „pályakezdőnek nem minősülő” szövegrész,
c) 3. § (3) bekezdése,
d) 4. § (2) bekezdés c) pontjában a „pályakezdőként vagy önkéntes döntés alapján” szövegrész,
e) 22. § (1) bekezdés a) pontja,
f) 22. § (2) bekezdésében „– a (7) és (8) bekezdésben foglalt esetek kivételével –” szövegrész,
g) 22. § (3), (8)–(9) és (10) bekezdése,
h) 22. § (7) bekezdésének második mondata,
i) 23. § (1) bekezdés e), h) és j) pontja,
j) 24. § (7) bekezdésének negyedik és hatodik mondata,
k) 24. § (9) bekezdése,
l) 123. § (8)–(9) és (15) bekezdése.
3. Más kapcsolódó törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezése
14. § (1) Hatályát veszti a közteherviselés rendszerének átalakítását célzó törvénymódosításokról szóló 2009. évi
LXXVII. törvény 226. §-a.
(2) Hatályát veszti a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló
2009. évi CIX. törvény 53. §-a.
4. Záró rendelkezések 15. § E törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
7/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és dr. Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a 2011. január 1-ig jogszerűen megszerzett nyugdíjjogosultságot az Országgyűlés ne vonja el?”
Az Országos Választási Bizottság 74/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság
126/2011. (XII. 2.) számú határozatában megállapította, hogy a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdésnek
nem tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása. Az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a kérdés
eredményes népszavazáson történő támogatása esetén egyáltalán nem lenne szükség az Alkotmány hivatkozott
70/E. § (3) bekezdésének megváltoztatására. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
74/2011. (VI. 24.) számú határozatát megalapozatlannak találta, azt megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra
utasította.
Az Országos Választási Bizottság jelen eljárása során nem merült fel a korábbi határozatában foglaltakhoz képest
egyéb, az elutasítást megalapozó körülmény, ezért figyelemmel az Alkotmánybíróság 126/2011. (XII. 2.) számú
határozatában foglaltakra megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a
népszavazásra vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a rendelkező részben foglaltak szerint
határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, 156. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
175/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kerékgyártó-Minda
Mária Juditot a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1887/2015. (XII. 3.) Korm. határozata a TIOP-2.2.2., a TIOP-2.2.4. és a TIOP-2.2.6. konstrukció keretében megvalósítani tervezett egyes projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2008. (II. 19.) OKM rendelete a helyi önkormányzatok által fenntartott múzeumok szakmai támogatásáról.
Az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a
Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 7. pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel, valamint az ön
kormányzati és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A szakmai támogatásban (a továbbiakban: támogatás) azon helyi önkormányzatok részesülhetnek, amelyek
működési engedéllyel rendelkező múzeumokat tartanak
fenn.
(2) A támogatásra fordítható összeg a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 7. pontjában megjelölt
összeg 32%-a.
2. § A támogatás az alábbi feladatokra igényelhető:
a) nagyszabású – 10 millió forintnál nagyobb forrás
igényű – állandó kiállítás előkészítése, létrehozása, teljes
körű felújítása, illetve korszerűsítése, beleértve a roma
kultúra értékeit bemutató kiállításrész kialakítását, valamint a kiállításhoz kapcsolódó több idegen nyelven előállított katalógusok, illetve kiállítási vezetők, ismertetők
megjelentetése (könyv, CD, DVD formában),
b) az állandó kiállításokhoz kapcsolódó műtárgy- és
biztonságvédelmi fejlesztés,
c) regionális jelentőségű szabadtéri néprajzi gyűjtemények komplex szakmai megújítása.
3. § (1) A helyi önkormányzat a támogatás iránti kérelmét
2008. március 31-ig juttatja el a Magyar Államkincstár
illetékes Regionális Igazgatóságához (a továbbiakban:
Igazgatóság). Az Igazgatóság az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. §-a (3) bekezdésének
megfelelően megvizsgálja a támogatási igényeket, és a
nem megfelelő, hiányos igény esetében legfeljebb 8 napos
határidő kitűzésével hiánypótlásra szólítja fel a támogatás
igénylőjét, majd legkésőbb 2008. április 15-ig véleményével együtt továbbítja az Oktatási és Kulturális Minisztériumnak (a továbbiakban: OKM).
(2) A kérelmet a melléklet szerinti adatlapon kell benyújtani.
(3) A kérelemhez csatolni kell a következő dokumentumokat:
a) a tervezett fejlesztés várható eredményeit (közösségi, közművelődési és gazdasági hatásokat bemutató hatástanulmányt, marketingtervet),
b) feladatokra és költségnemekre lebontott részletes
költségvetést az önrész feltüntetésével, valamint a pénzügyi ütemezést, beleértve a működtetés költségeit is,
c) a támogatás alapjául szolgáló saját forrás betervezését igazoló helyi önkormányzati költségvetési rendelet
megfelelő fejezetének hiteles másolatát,
d) a kiállítás véglegesített és elfogadott szakmai forgatókönyvét,
e) a kiállítás látványtervét,
f) a kiállítás műtárgyvédelmi szakvéleményét,
g) a kiállítás vezetőjének, és múzeumpedagógiai fog
lalkoztató füzetének kéziratát,
h) építési munkával járó fejlesztések esetén a jogerős
építési engedélyt és az érintett ingatlanra vonatkozó,
30 napnál nem régebbi tulajdoni lapot, valamint a megvalósítandó építmény látványtervét,
i) a pályázó aláírt nyilatkozatát
ia) a pályázatban foglalt adatok, információk, doku
mentációk helytállóságáról,
ib) annak tudomásulvételéről, hogy a támogatás ked
vezményezettjének megnevezése, a támogatás tárgya, a támogatás összege nyilvánosságra hozható,
ic) a rendezett munkaügyi kapcsolatokról,
id) arról, hogy nincsen 60 napon túli köztartozása,
ie) arról, hogy a megvalósítani tervezett feladat vonat
kozásában más pályázaton részt vett-e, illetve milyen más
állami és egyéb támogatást vesz igénybe,
if) arról, hogy a pályázat szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának jogszabályban
meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul,
ig) az államháztartás alrendszereiből folyósított támogatásokból esedékes, meg nem fizetett tartozásáról,
ih) arról, hogy a támogatás célja tekintetében rendelkezik-e adólevonási joggal,
ij) arról, hogy a 2. §-ban meghatározott feladatokra
nem nyert el támogatást az Új Magyarország Fejlesztési
Terv Regionális Operatív Programja keretében.
(4) Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, aki
a) a támogatás iránti kérelmében valótlan vagy megté
vesztő adatokat szolgáltatott,
b) a pályázat kiírását megelőző 5 évben az államháztar
tás bármely alrendszeréből folyósított támogatást a támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy egészben eltérő célra használta fel, vagy azzal nem számolt el,
c) nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő jogszabályi kötelezettségének.
(5) A támogatás feltétele a teljes fejlesztési költség
10%-ának megfelelő önrész.
4. § (1) A támogatásról az oktatási és kulturális miniszter
dönt.
(2) A bírálat során előnyt élveznek a komplex múzeumi
fejlesztésen alapuló pályázatok, valamint a kötelező ön
részt meghaladó önkormányzati finanszírozással tervezett
fejlesztések. (3) Az OKM a döntést 2008. június 10-ig közzéteszi a
Kulturális Közlönyben, valamint saját honlapján.
(4) Az OKM az adott pályázat megvalósítására vonatkozó, szakmai feltételeket rögzítő támogatási szerződést
köt a nyertes helyi önkormányzatokkal. Az OKM a szerződések egy példányát – aláírás után – és a támogatásban részesített helyi önkormányzatok, valamint a részükre jóváhagyott támogatási összeg jegyzékét legkésőbb 2008. június 30-ig utalványozás céljából megküldi az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumnak.
5. § (1) A helyi önkormányzat gondoskodik arról, hogy a támogatást az e rendeletben előírt célra és a támogatási szerződésben meghatározott feltételek szerint használják fel,
valamint, hogy az adott intézmény a központi támogatáshoz az önrésszel együtt – a támogatási összegnek a helyi
önkormányzat költségvetési elszámolási számlájára történő megérkezésétől számított – nyolc banki napon belül
hozzáférhessen.
(2) A helyi önkormányzatnak gondoskodnia kell a kapott támogatás felhasználásának elkülönített és naprakész
nyilvántartásáról, az ellenőrzésre feljogosított szervek
megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatás megadásáról és a kért dokumentumok rendelkezésre bocsátásáról.
(3) A helyi önkormányzat a kapott támogatás felhasználásáról a 2008. december 31-i határnapjával, a mindenkori
zárszámadás keretében és annak rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a 2008. december 31-én feladattal terhelt maradványával a 2009. június 30-ig kell elszámolni.
(4) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóság végzi. Az
erre külön jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően az OKM
a) a szakmai megvalósulást szakértők útján folyamatosan ellenőrizheti, és
b) vizsgálhatja, hogy a támogatás a pályázatban meghatározott és a pályázó által vállalt célra került-e felhasználásra.
(5) A helyi önkormányzat, ha a támogatás igényléséhez
valótlan adatot szolgáltatott, vagy a támogatást nem a támogatási szerződésben megfogalmazott feltételek szerint
használta fel, úgy azt köteles haladéktalanul visszafizetni a
központi költségvetés javára. A visszafizetendő támogatást a jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamat terheli a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) 2008. július 1-jén hatályát veszti a helyi önkormányzatok által fenntartott múzeumok szakmai támogatásáról
szóló 6/2007. (II.13.) OKM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
2/2018. (VII. 18.) ME rendelethez A nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározása A) Miniszterelnöki Kormányiroda hivatali szervezete 1. A Miniszterelnöki Kormányirodánál 1.1. valamennyi munkakör B) Központi hivatalok 2. A Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnál 2.1. a kabinetfőnök és az elnöki kabinet valamennyi munkaköre 2.2. az ellenőrzési szervezeti egység vezetője és helyettese 2.3. a gazdasági vezető helyettese 2.4. az üzemeltetési feladatokat ellátó szervezeti egység vezetője 2.5. az ellenőri munkakör 2.6. az informatikai feladatokat ellátó szervezeti egység vezetője és informatikai feladatok ellátására irányuló munkakörök 2.7. a kormányzati ellenőrzéssel összefüggésben adminisztratív, kézbesítési feladatok ellátására irányuló munkakörök A nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter 2/2018. (VII. 18.) NVTNM rendelete a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személyek meghatározásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (1a) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában foglalkoztató szervezet
a) a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter által irányított, illetve felügyelt központi
államigazgatási szerv,
b) a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter által irányított, illetve felügyelt központi
államigazgatási szervnek nem minősülő költségvetési szerv. 2. § A foglalkoztató szervezettel a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.)
szerinti foglalkoztatási jogviszonyban (a  továbbiakban: foglalkoztatási jogviszony) vagy a  Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013.  évi V.  törvény (a  továbbiakban: Ptk.) szerinti szerződéses jogviszonyban álló vagy ilyen jogviszonyt
létesíteni szándékozó személyek esetében a 3. §-ban, a 4. §-ban és az 1. mellékletben meghatározott
a) munkakör betöltésére irányuló foglalkoztatási jogviszony, illetve
b) feladat ellátására irányuló, a Ptk. szerinti szerződéses jogviszony
minősül az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak.
3. § A foglalkoztató szervezetnél
a) a gazdasági vezető,
b) a belső ellenőr,
c) az integritás tanácsadó,
d) a biztonsági vezető,
e) az informatikai vezető,
f ) a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel kapcsolatban kijelölt biztonsági megbízott,
g) a titkos ügykezelő,
h) az elektronikus információs rendszer biztonságáért, üzemeltetéséért és fejlesztéséért felelős személy,
i) a rendszerbiztonsági felügyelő,
j) a rendszer-adminisztrátor
munkakör az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül.
4. § A foglalkoztató szervezettel foglalkoztatási jogviszonyban vagy a  Ptk. szerinti szerződéses jogviszonyban álló
személy jogviszonya az Nbtv. 74. § i) pont in) alpontja szerinti jogviszonynak minősül,
a) ha a  jogviszony a  foglalkoztató szervezet által meghatározott funkcionális jellegű, a  foglalkoztató szervezet
közhatalmi tevékenységét nem érintő feladat ellátására irányul, és a jogviszony betöltője a feladatellátásával
összefüggésben jogellenes befolyással vagy leplezett támadással fenyegetett,
b) ha a jogviszony betöltőjét külszolgálatra jelölik vagy helyezik ki.
5. § A foglalkoztató szervezetnél a  nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére jogosult kijelöli a  4.  § a)  pontja és
az Nbtv. 74. § i) pont io) alpontja szerinti jogviszonyt betöltők körét.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a nemzeti fejlesztési miniszter feladat- és hatáskörét érintően a nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső
személyek meghatározásáról szóló 18/2015. (IV. 10.) NFM rendelet 1. melléklet C) rész 1. pontja.
Bártfai-Mager Andrea s. k.,
 tárca nélküli miniszter


text:
273/2010. (XI. 8.) KE határozata pénzügyőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben a nemzetgazdasági miniszter
előterjesztésére Szabó Zsolt pénzügyőr ezredes urat 2010. október 23-ai hatállyal pénzügyőr dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2010. október 22. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
28/2016. (II. 25.) Korm. rendelete a 2003. uniós csatlakozási szerződésben rögzített egyes derogációkkal kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére irányuló egyes beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), e) és f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
projektekkel (a továbbiakban: projektek) összefüggő, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a projektekkel összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek a projektek megvalósításához szükségesek.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) a döntést az  adott hatósági eljárásra vonatkozó jogszabályokban meghatározott határidőn – de legfeljebb
harminc napon – belül meg kell hozni, a szakhatósági állásfoglalást tíz napon belül ki kell bocsátani,
b) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit – a 2. § a) pontja kivételével – a projektekkel összefüggő, folyamatban lévő közigazgatási
hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
177/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. romoda Annát
2013. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök