text:
1279/2011. (VIII. 10.) Korm. határozata a Szociális Családiház-építési Programról.
1. A Kormány a devizahitelesek megsegítése érdekében 1.1. Szociális Családiház-építési Program megvalósítását hirdeti meg,
a) amely családmérettől függő, differenciált alapterületű családi házak építéséből áll,
b) amely alapvetően 1000 m2 területű telkeken házikerti növénytermesztésre biztosít lehetőséget,
c) amely teljes, korszerű és energiatakarékos közműellátást valósít meg,
d) amely alacsony rezsiköltséggel működtethető, energiahatékony technológiákkal valósul meg,
e) amely közfoglalkoztatás és saját munka igénybevételét is lehetővé teszi, valamint
f) amelynek részeként felkéri a karitatív szervezeteket, hogy szükség szerint mentorálással segítsék a családok
önfenntartóvá válását; 1.2. rögzíti, hogy a Szociális Családiház-építési Program azokra a településekre terjed ki, ahol
a) a település környezetében nincs üresen álló, használt, az építési költségnél alacsonyabb áron megvásárolható
lakás, b) a helyi önkormányzat biztosít az 1. pontban rögzített feltételeknek megfelelő, beépítésre szánt területet, legalább
80 épületet tartalmazó modulokban megvalósítható jelleggel; 1.3. kezdeményezi Ócsa területén szociális lakásépítés megvalósítását, amelynek
a) helyszíne: Ócsa, összesen minimum 66 hektáron aa) minimum 50 hektár lakóterület,
ab) minimum 12 hektár közlekedési terület, ac) minimum 3 hektár intézményterület,
ad) minimum 1 hektár zöldterület, b) elemei: ba) építendő lakások: 80–100 db 40 m2-es,
(az I. ütem 80 lakásra, a tényleges igényeknek megfelelően összesen 500 lakásra tervezve),
bb) intézmények: általános iskola bővítés, fejlesztés, óvoda, bölcsőde,
szolgáltató központ, bc) burkolt gyűjtőút, makadám feltáró utak,
bd) közvilágítás, elektromos hálózat, be) ivóvízhálózat, szennyvízcsatorna, bf) fűtés: fa vagy megújuló energia,
c) kezdete: 2011. augusztus d) beruházója (építtetője): a Belügyminisztérium,
e) beruházás-lebonyolítója és építési műszaki ellenőre: BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és
Közbeszerzési Zrt.; 1.4. felhívja a belügyminisztert, hogy a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.
útján készítse elő és bonyolítsa le Ócsa területén a szociális lakásépítési beruházás közbeszerzését
építészeti-műszaki tervezésre és építőipari kivitelezésre; Felelős: belügyminiszter Határidő: folyamatos
1.5. felhívja a belügyminisztert, hogy gondoskodjon – az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény 6. § (4) bekezdésének figyelembevételével – a szükséges településrendezési eszközök
elkészítéséről és jóváhagyásáról; Felelős: belügyminiszter Határidő: 2011. szeptember 15.
1.6. felhívja a belügyminisztert, hogy a rendelkezésre álló források terhére közfoglalkoztatás szervezésével támogassa
a kivitelezési munkálatokat; Felelős: belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
1.7. felhívja a belügyminisztert, hogy mérje fel az önkormányzatok tulajdonában lévő bérlakás-állományt;
Felelős: belügyminiszter Határidő: 2011. augusztus 15. 1.8. felhívja a belügyminisztert, hogy az önkormányzati szövetségeken keresztül hívja fel az önkormányzatok
figyelmét, hogy a rendelkezésükre álló eszközökkel segítsék elő az érintett hitelesek lakhatási problémáinak
megoldását; Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal 1.9. a művelési ág változás átvezetése céljából építési beruházási célterületté nyilvánítja Ócsa településen a 0128,
0142, 0141, 0140, 0138, 0131, 0137, 0130, 0129/2 hrsz.-ú földrészletek teljes területét;
1.10. egyetért azzal, hogy a devizakárosultakkal kötendő bérleti szerződésben mind a pénzügyi, mind a társadalmi
beilleszkedési feltételeket (közüzemi díjak fizetése, közfoglalkoztatásban való részvétel, együttélési szabályok
betartása) érvényre kell juttatni. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter belügyminiszter Határidő: folyamatos 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
116/2012. (V. 9.) KE határozata miniszteri megbízatás megszűnéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 42. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – megállapítom, hogy dr. Réthelyi Miklós
nemzeti erőforrás miniszternek e megbízatása 2012. május 13-ai hatállyal megszűnik.
Budapest, 2012. május 9. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
13/2010. (IV. 9.) SZMM utasítása köztisztviselői többletlétszám biztosításáról a TÁMOP 5.6.2. A társadalmi kohéziót erősítő bűnmegelőzési és reintegrációs programok módszertani megalapozása című kiemelt projekt végrehajtásához.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ára figyelemmel, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendelet 89. §-a (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott jogkörömben az alábbi utasítást adom ki:
1. § A TÁMOP 5.6.2. A társadalmi kohéziót erősítő bűnmegelőzési és reintegrációs programok módszertani megalapozása
című kiemelt projekt megvalósítása érdekében engedélyezem, hogy 2009. április 1-jétől 2012. március 31-ig két
regionális munkaügyi központban az engedélyezett létszámon felül összesen 17 fő határozott időre kinevezett
köztisztviselő foglalkoztatására kerüljön sor az alábbiak szerint: Munkaügyi központ megnevezése Engedélyezett többletlétszám
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ 3 fő Észak-alföldi Regionális Munkaügyi Központ 14 fő
2. § Ez az utasítás 2010. április 1-jén lép hatályba és 2012. április 1-jén hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
80/2004. (V. 4.) FVM rendelete a tengeri puhatestű állatok tenyésztésének és élve történő forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet a közvetlenül emberi fogyasztásra, illetve
a fogyasztás előtt további feldolgozásra szánt kagylók (Lamellibranchiata), tüskésbőrűek (Echinodermata), zsákállatok (Tunicata) és tengeri csigák (Gastropoda)
(a továbbiakban együtt: tengeri puhatestű állatok) tenyésztésére és élve történő forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai feltételeket határozza meg.
(2) A rendelet tisztításra vonatkozó előírásait a tüskésbőrűekre, a zsákállatokra és a tengeri csigákra nem kell
alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Kagyló: minden szűrve táplálkozó Lamellibranchiata
puhatestű.
2. Tengeri biotoxinok: toxin-tartalmú planktonnal táp lálkozó tengeri puhatestű állatokban felhalmozódó mérgező anyagok.
3. Tiszta tengervíz: a halászati termékek termelésének és
forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről
szóló rendelet előírásainak megfelelő tengervíz vagy sós
víz.
4. Feljavítás: azoknak az élő tengeri puhatestű állatoknak az átmeneti tárolása, amelyek minősége nem teszi
szükségessé — a homok, iszap vagy nyálka eltávolítása
érdekében — tisztító központban, tartályban, vagy bármely
más, tiszta tengervízzel töltött berendezésben, illetve természetes helyen történő átmosást vagy kezelést.
5. Begyűjtő: az a természetes személy, jogi személy vagy
jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki/amely a
begyűjtési területről bármilyen módon élő tengeri puhatestű állatokat takarít be kezelés, feldolgozás, illetve forgalomba hozatal céljából.
6. Tenyésztési terület: minden tengeri, torkolati vagy
öböl terület, ahol tengeri puhatestű állatok természetes
élőhelye található, illetve azok tenyésztése, szaporítása folyik. 7. Átmosó terület: minden, az illetékes állategészségügyi
és élelmiszer-ellenőrző állomás (a továbbiakban: Állomás) által engedélyezett tengeri, torkolati, öböl vagy egyéb
terület, amelynek határait egyértelműen jelzik, és amelyet
kizárólag élő tengeri puhatestű állatok természetes tisztítására használnak.
8. Elosztó központ: minden, az Állomás által engedélyezett szárazföldi vagy tengeri létesítmény, amely emberi
fogyasztásra alkalmas élő tengeri puhatestű állatok fogadására, feljavítására, mosására, tisztítására, osztályozására
(a továbbiakban együtt: kezelés) és csomagolására szolgál.
9. Tisztító központ: az egyes tengeri puhatestű állatokat
érintő egyes betegségek elleni védekezésről szóló rendelet
szerinti tisztító központ.
10. Átmosás: az a művelet, melynek során az élő tengeri
puhatestű állatokat az illetékes Állomás felügyelete alatt
álló engedélyezett öböl, tengeri, torkolati vagy egyéb területre helyezik át a szennyeződés eltávolításához szükséges
időre.
11. Szállítóeszközök: a szárazföldi, vízi vagy légi szállításra szolgáló gépjárművek élő tengeri puhatestű állatok
elhelyezésére szolgáló részei, illetve ezen célra szolgáló
tartályok.
12. Csomagolás: az élő tengeri puhatestű állatok célnak
megfelelő csomagolóanyagban való elhelyezése.
13. Szállítmány: az élő tengeri puhatestű állatoknak elosztó vagy tisztító központban kezelt, egy vagy több fogyasztónak szánt mennyisége.
14. Szállítási tétel: az élő tengeri puhatestű állatoknak
egy tenyésztési területről egy alkalommal begyűjtött olyan
mennyisége, amelyet engedélyezett elosztó, tisztító központba, átmosó területre vagy feldolgozó üzembe való szállításra szánnak.
15. Forgalomba hozatal: az élő tengeri puhatestű állatoknak nyersen vagy feldolgozva emberi fogyasztásra történő értékesítési célú tartása, eladása, szállítása, illetve
forgalomba hozatalának minden egyéb formája.
16. Behozatal: az élő tengeri puhatestű állatoknak az
Európai Unió tagállamain kívüli államokból (a továbbiakban: harmadik országok) az Európai Unió területére történő szállítása.
A tenyésztésre vonatkozó követelmények 3. § (1) A közvetlen emberi fogyasztásra szánt élő tengeri
puhatestű állatoknak a forgalomba hozatal során az alábbi
követelményeknek kell megfelelniük:
a) az élő tengeri puhatestű állatok olyan tenyésztési
területekről származnak, amelyek megfelelnek az 1. számú
mellékletben meghatározott követelményeknek,
b) az élő tengeri puhatestű állatokat a 2. számú mellékletben megállapított feltételeknek megfelelően gyűjtötték
be a tenyésztési területekről, és szállították az elosztó,
tisztító központba, átmosó területre vagy feldolgozó üzembe,
c) ahol e rendelet előírja, a 3. számú mellékletben megállapított feltételeknek megfelelő, e célra engedélyezett
területeken átmosásukat elvégezték,
d) higiénikusan kezelték, szükség esetén tisztításukat
elvégezték olyan létesítményben, amely megfelel a 4. számú mellékletben meghatározott követelményeknek,
e) megfelelnek az 5. számú mellékletben előírt követelményeknek,
f) az egészségügyi ellenőrzéseket a 6. számú mellékletben előírtak szerint elvégezték,
g) a 7. számú mellékletnek megfelelően csomagolták,
h) a 8. és 9. számú mellékleteknek megfelelően kielégítő
higiéniai feltételek mellett tárolták és szállították, továbbá
i) a 10. számú mellékletnek megfelelő jelöléssel a szál
lítmányt ellátták. (2) Fésűskagylók (Pectinidae) forgalomba hozatala esetén az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott rendelkezést csak a halászati termékek termelésének és forgalomba
hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről szóló rendelet szerinti akvakultúra-termékekre kell alkalmazni.
(3) A további feldolgozásra szánt élő tengeri puhatestű
állatoknak meg kell felelniük az (1) bekezdés követelményeinek, feldolgozásukat pedig a halászati termékek termelésének és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai
feltételeiről szóló rendelet előírásainak megfelelően kell
végezni.
4. § Az elosztó és tisztító központoknak
a) rendszeresen reprezentatív számú mintát kell venni,
és a minták laboratóriumi vizsgálatával létre kell hozni egy
olyan nyilvántartást, amely az élő tengeri puhatestű állatok
tételeinek származási területe alapján, azok elosztó vagy
tisztító központban történő kezelése előtti és utáni higiéniai minőségén alapul,
b) nyilvántartást kell vezetni az ellenőrzések eredményeinek folyamatos feljegyzése és az Állomásnak való bemutatása céljából.
5. § (1) Az Állomás akkor engedélyezi az elosztó és tisztító
központok működését, ha azok megfelelnek e rendelet
követelményeinek. Ha a központok nem felelnek meg a
követelményeknek, az Állomás megteszi a szükséges intézkedéseket, amelyek során figyelembe veszi a 6. § (2) bekezdésében meghatározott ellenőrzések eredményét.
(2) Az Állomás összeállítja az engedélyezett elosztó és
tisztító központok jegyzékét, és rendszeres időközönként
megküldi a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumnak (a továbbiakban: Minisztérium). A Minisztérium
a központokat hivatalos számmal látja el.
(3) A Minisztérium megküldi az Európai Bizottságnak
(a továbbiakban: Bizottság) az engedélyezett elosztó és
tisztító központok jegyzékét, valamint a jegyzék minden
későbbi módosítását.
(4) A központokat az Állomás rendszeresen ellenőrzi,
ennek érdekében az ellenőrzést végzők számára szabad
bejárást kell biztosítani a központok minden részébe.
Amennyiben az ellenőrzések során megállapítják, hogy a
rendelet előírásait nem tartják be, az Állomás megteszi a
szükséges intézkedéseket.
6. § (1) Az Állomás összeállítja azoknak a tenyésztési és
átmosó területeknek a jegyzékét — azok elhelyezkedésének és határainak feltüntetésével —, amelyekről e rendelet
követelményeinek megfelelően élő tengeri puhatestű állatok gyűjthetők be. A jegyzéket közölni kell az érintett
begyűjtőkkel, valamint a tisztító és elosztó központok üzemeltetőivel.
(2) A tenyésztési és átmosó területek ellenőrzését e
rendelet követelményeinek megfelelően az Állomás végzi.
Amennyiben az ellenőrzés során az Állomás megállapítja,
hogy a rendelet követelményeit nem tartják be, az érintett
tenyésztési vagy átmosó terület rendeltetésszerű működését a feltételek teljesítéséig felfüggeszti.
(3) Az Állomás a tengeri puhatestű állatok tenyésztését
és begyűjtését megtilthatja a higiéniai okokból ilyen tevékenységekre alkalmatlannak ítélt területeken.
7. § A Bizottság szakértői az élő tengeri puhatestű állatok
tenyésztésére és forgalomba hozatalára vonatkozó higiéniai feltételek megállapításáról szóló 91/492/EGK tanácsi
irányelv (a továbbiakban: 91/492/EGK irányelv) 6. cikke
szerint — a Minisztériummal együttműködve — helyszíni
ellenőrzéseket végezhetnek. A szakértőknek minden szükséges segítséget meg kell adni feladatuk teljesítéséhez.
8. § Az emberi fogyasztásra szánt élő tengeri puhatestű állatokra alkalmazni kell az állati eredetű termékek Európai
Unión belüli kereskedelmének állategészségügyi ellenőr
zéséről szóló miniszteri rendeletben megállapított rendelkezéseket, különösen a Magyar Köztársaság által végzendő
ellenőrzések szervezése és az ellenőrzések utáni eljárás,
valamint a biztonsági intézkedések tekintetében.
Harmadik országokból származó behozatal 9. § Az élő tengeri puhatestű állatok harmadik országokból
történő behozatala a 91/492/EGK irányelv III. fejezetében
meghatározott eljárás szerint történik.
10. § Az ellenőrzések szervezése és nyomon követése, valamint a végrehajtandó védőintézkedések tekintetében a
harmadik országokból az Európai Unió területére behozni
kívánt termékek állategészségügyi ellenőrzéséről szóló miniszteri rendeletben megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 91/492/EGK irányelve az élő kéthéjú kagylók tenyésztésére és forgalomba hozatalára vonatkozó
egészségügyi feltételek megállapításáról,
b) a Tanács 97/61/EGK irányelve az élő kéthéjú kagylók
tenyésztésére és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi feltételek megállapításáról szóló 91/492/EGK
irányelv mellékletének módosításáról,
c) a Bizottság 2002/225/EK határozata a 91/492/EGK
tanácsi irányelvnek a kéthéjú kagylókban, tüskésbőrűekben, zsákállatokban és tengeri puhatestűekben található
egyes tengeri biotoxinok maximális szintje és az elemzési
módszerek tekintetében történő végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
54/2019. (III. 18.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködési Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya között a gazdasági
és műszaki együttműködési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS
ERITREA ÁLLAM KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya, a továbbiakban a „Felek” illetve egyes számban „Fél”
Felismerve azt, hogy a gazdasági és műszaki együttműködés a kétoldalú kapcsolatok fejlesztésének, valamint a két
ország és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és nélkülözhetetlen eleme;
Meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Felek közötti gazdasági és kereskedelmi
kapcsolatok megerősítéséhez
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk
A Megállapodás célja
A jelen Megállapodás célja, hogy a  Felek hatályos jogszabályai által nyújtott kereteken belül létrehozza a  Felek
kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködése fejlesztésének kereteit.
2. Cikk
Az együttműködés hatálya
A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az alábbi területeken:
a) energetikai szektor;
b) kereskedelem;
c) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
d) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
e) településfejlesztés;
f ) közlekedés és kapcsolódó infrastruktúra, logisztika;
g) bányászat;
h) vegyipar és petrolkémiai ipar;
i) textilipar;
j) környezetvédelem, víz- és hulladékgazdálkodás;
k) oktatás;
l) egészségügyi szolgáltatások, gyógyászati technológiák és gyógyszeripar;
m) turizmus és sport;
n) együttműködés a kis- és közepes méretű vállalkozási szektor terén;
o) információ-kommunikációs technológia;
p) védelmi ipar;
q) kommunális infrastruktúra;
r) kutatás-fejlesztés;
s) nyomdaipar;
t) kultúra.
u) képzés;
v) tudományos és műszaki területtel kapcsolatos információk és szakértők cseréje;
w) szakértők, tudósok, műszaki szakemberek, diákok cseréje és képzése konkrét együttműködési programok
kapcsán; és
x) minden egyéb terület, amelyben a Felek megállapodnak.
3. Cikk
A végrehajtás módja
A Felek törekednek arra, hogy az alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és erősítsék együttműködésüket:
a) Létrehozzák és megerősítik a  kormányzati intézmények, regionális és helyi szervezetek, kereskedelmi
és iparkamarák közötti kapcsolatokat, valamint gondoskodnak ezen szervek képviselőinek kölcsönös
látogatásairól;
b) Üzleti információt cserélnek, gazdasági és üzleti eseményeket szerveznek, úgymint vásárok, kiállítások,
fórumok, szimpóziumok és konferenciák;
c) Elősegítik a  két ország kis- és közepes méretű vállalkozásainak (KKV) bevonását a  bilaterális gazdasági
kapcsolatok területén, és bátorítják a két ország KKV-i közötti programok, projektek létrehozását;
d) Konzultációs, marketing, képzési és szakértői szolgáltatásokat nyújt a Felek kölcsönös érdeklődésére számot
tartó területeken;
e) Bátorítják a  beruházási tevékenységet és vegyesvállalatok alapítását, beleértve bármely Fél vállalatai
képviseleteinek és fiókirodáinak létesítését a  másik Fél országának területén, az  alkalmazandó nemzeti
jogszabályaiknak megfelelően;
f ) Elősegítik az  együttműködést nemzetközi és regionális szinten a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó
területeken; és a Szerződő Felek által a későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik
együttműködésüket.
4. Cikk
Fizetési módok
A jelen Megállapodás keretein belül a  Felek országainak természetes és jogi személyei közötti ügyletek
lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Felek bármely nemzetközileg
elfogadott, nemzetközi tranzakciókban széleskörűen használt fizetési módot és szabadon átváltható valutát
használhatják, amelyben a Felek megállapodnak, és nem sérti a Felek vonatkozó nemzeti jogszabályait.
5. Cikk
Általános rendelkezések
A jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem érinti valamelyik Szerződő Fél által korábban megkötött bármely
nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból eredő bármelyik Fél bármilyen kedvezményét vagy
kötelezettségét.
6. Cikk
Külön megállapodások
Szükség esetén a Felek
a) konkrét megállapodásokat kötnek a jelen Megállapodás 2. Cikkében felsorolt együttműködési területeken, és
más, közös egyetértésen alapuló meghatározott projektekkel kapcsolatban;
b) meghatározott mandátummal felhatalmazott állandó vagy ad hoc bizottságokat, illetve munkacsoportokat
állítanak fel.
A külön megállapodások a jelen Megállapodás 11. Cikkében foglaltak szerint lépnek hatályba.
7. Cikk
Gazdasági és Műszaki Vegyes Bizottság 1. A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából a  Felek megállapodhatnak abban, hogy Gazdasági és
Műszaki Vegyes Bizottságot (a továbbiakban „Bizottság”) hoznak létre.
2. A Bizottság a Felek kormányainak képviselőiből és a két ország üzleti életének szereplőiből áll. A Felek a Bizottság
élére egy-egy társelnököt jelölnek ki.
3. A Bizottság közös egyetértés alapján a  Felek országaiban felváltva ülésezik a  Felek közös megegyezésével
meghatározott, diplomáciai úton egyeztetett időpontban.
4. A Bizottság ügyrendi szabályait maga állapítja meg.
 5. A Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
a) a jelen Megállapodás végrehajtásának figyelemmel kísérése
b) a Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködés ösztönzése és koordinálása;
c) ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok elhárítása céljából;
d) a jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos viták békés úton való rendezésére
való törekvés; és
e) a kétoldalú gazdasági kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása.
8. Cikk
A felek kötelezettségei 1. Jelen Megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország
európai uniós tagságából, valamint Eritrea Állam afrikai uniós és nemzetközi szervezetekben betöltött tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők
vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják
Magyarországnak különösen az  Európai Uniót létrehozó Szerződésekből, valamint az  Európai Unió elsődleges és
másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
2. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők vagy
értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják Eritrea
Állam különösen az Afrikai Uniót és más szervezeteket létrehozó Szerződésekből, valamint általában véve az Afrikai
Unió és nemzetközi szervezetek elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
3. Jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a  Feleket arra kötelezik, hogy
bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló nemzetközi
megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni hasznát kiterjesszék
a másik félre, amelynek a Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek.
9. Cikk
Vitarendezés
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a  Szerződő Felek között felmerülő
viták rendezése békés úton, konzultációk és tárgyalások révén a  Bizottságban, azok eredménytelensége esetén
diplomáciai csatornákon keresztül történik.
10. Cikk
Módosítás 1. Jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható a felek közös
megegyezése alapján.
2. A jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a jelen Megállapodás 11. Cikke értelmében lép hatályba.
11. Cikk
Hatálybalépés, a megállapodás időtartama és felmondás
1. Jelen Megállapodás az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
az  egyik Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a  másik Felet a  Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső eljárás lefolytatásáról.
2. Jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint automatikusan
megújul újabb 5 év hosszúságú időszakokra, kivéve, ha bármely Fél a  diplomáciai csatornákon keresztül írásban
minimum hat (6) hónappal hatályának lejárta előtt arról tájékoztatja a másik Felet, hogy a jelen Megállapodást meg
kívánja szüntetni.
3. Jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött illetve végzett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek teljesítéséig, amennyiben a  Felek másképp nem
döntenek.
Ennek hiteléül alulírottak, a kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában, két példányban, magyar és angol
nyelvű változatban aláírták ezen Megállapodást, mindkét szöveg egyformán hitelesnek minősül. A  Megállapodás
eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlöny haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2006. (VI. 26.) EüM rendelete a közgyógyellátásra jogosult gyógyszerkeretének megállapításához szükséges készítmények kiválasztásának szabályairól.
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 132. §-ának
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) E rendelet rendelkezéseit az Szt. 50/A. §-a (6) bekezdése szerinti szakhatósági eljárás során kell alkalmazni.
(2) E rendelet alkalmazása szempontjából:
a) gyógyszer: bármely anyag vagy azok keveréke, ame
lyet emberi betegségek megelőzésére vagy kezelésére állítanak elő, vagy azok az anyagok vagy keverékei, amelyek
farmakológiai, immunológiai vagy metabolikus hatások
kiváltása révén az ember valamely élettani funkciójának
helyreállítása, javítása vagy módosítása, illetve az orvosi
diagnózis felállítása érdekében alkalmazható;
b) magisztrális gyógyszer: az a gyógyszerkészítmény,
amelyet a gyógyszerész a gyógyszertárban a Magyar, illetve Európai Gyógyszerkönyv vagy a Szabványos Vényminta Gyűjtemény (Fo-No) rendelkezései alapján, orvosi
előírásra vagy a Gyógyszerkönyv szerint saját kezdeményezésére készít és a gyógyszertár által ellátott betegek kezelésére szolgál;
c) tápszer: az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerekről szóló 23/2003. (V. 9.) ESZCSM rendelet, valamint a speciális gyógyászati célra szánt tápszerekről szóló 24/2003. (V. 9.) ESZCSM rendelet szerinti különleges táplálkozási igényt kielégítő élelmiszer;
d) hatóanyag: eredetétől függetlenül bármely olyan
anyag, amely az a) pontban meghatározott célnak megfelel, és
da) emberi eredetű, így különösen emberi vér és vérkészítmény,
db) állati eredetű, így különösen, egész állat, állat
szervrészei, állati váladék, méreganyag, kivonat, vérkészítmény, állati mikroorganizmus,
dc) növényi eredetű, így különösen, egész növény, növény részei, növényi váladék, kivonat, mikroorganizmus,
dd) vegyi eredetű, így különösen elemek, természetes
körülmények között előforduló vegyi anyagok és kémiai
reakciókkal, illetve szintézissel előállított vegyi anyagok,
magisztrális gyógyszer esetén a gyógyszer valamennyi
összetevője az adagolás módjának és formájának feltüntetésével;
e) gyógyszerforma: a gyógyszer meghatározott alkalmazási módjának, az adagolási egységnek megfelelő kialakítása;
f) támogatott gyógyszer: az a forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszer, amelyet az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) a társadalombiztosítási támogatással forgalmazható gyógyszerek körébe befogadott;
g) forgalomba hozatali engedély: az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb a gyógyszerpiacot
szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi
XCV. törvény (a továbbiakban: Gytv.) 5. §-ának (1) bekezdése szerinti hatósági határozat;
h) kiszerelés: a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyében meghatározott csomagolási egység;
i) DDD (Defined Daily Dose): az Egészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: WHO) által meghatározott,
adott hatóanyagra jellemző napi dózis;
j) hatáserősség: egy adagolási egységre, vagy térfogatvagy tömegegységre vonatkoztatott hatóanyag-tartalom;
k) napi terápiás költség:
ka) gyógyszer esetében: a bruttó fogyasztói árból
WHO DDD alapján számított napi terápiás költség, azonos
hatóanyag esetén – amennyiben a DDD nem definiálható –
az egységnyi hatóanyagra jutó bruttó fogyasztói ár,
kb) tápszerek esetén
kba) csecsemőtápszer esetén: 1 liter tápszer ára,
kbb) enterális tápszer esetén: 1000 kcal átlagára,
kbc) PKU tápszer esetén: 100 gramm fehérje egyenér
ték bruttó fogyasztói ára tápszer-formánként (por, iható,
instant),
kbd) ritka anyagcsere-betegségek gyógyítására szolgáló tápszer esetén: azonos betegség kezelésére szolgáló
tápszer napi szükségletnek megfelelő fehérje egyenérték;
l) ATC (Anatomic, Therapeutic, Chemical Classification): a gyógyszerek anatómiai, terápiás, illetve kémiai hatás szerinti osztályozása.
2. § (1) A Megyei Egészségbiztosítási Pénztár ( a továbbiakban: MEP) az egyes pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének és megállapításának, valamint folyósításának részletes szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 37. §-a szerinti szakhatósági állásfoglalását – a havi rendszeres gyógyító ellátás térítési díjáról – az egészségügyi miniszter által elfogadott és hivatalosan közzétett terápiás eljárásrendekben, illetve szakmai irányelvekben az adott betegség kezelésére
meghatározott hatóanyag(ok) figyelembevételével alakítja ki.
(2) Amennyiben a Kr. 10. számú melléklete szerinti formanyomtatványon (a továbbiakban: igazolás) megjelölt
betegség kezelése tekintetében nincs nyilvánosan közzétett és elfogadott, az (1) bekezdés szerinti terápiás eljárási
rend, illetve szakmai irányelv, az Szt. 50/A. §-a (7) bekezdése szerinti gyógyszerköltség (a továbbiakban: gyógy-
szerköltség) meghatározásánál, az igazoláson feltüntetett
hatóanyagot kell alapul venni.
(3) Abban az esetben, ha az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóanyagot kizárólag egy támogatott gyógyszer tartalmazza és ez a gyógyszerforma a kiszerelés és a
hatáserősség szempontjából megfeleltethető az igazoláson
szereplő hatóanyaggal – figyelembe véve az igazoláson lévő adagolást is –, a gyógyszerköltség megállapításánál ezt
a gyógyszert kell figyelembe venni.
(4) Abban az esetben, ha az (1)–(2) bekezdésben meghatározott hatóanyagot több támogatott gyógyszer is tartalmazza és annak DDD-je meghatározott, a WHO hétjegyű ATC (hatóanyag szintű) besorolás szerint az Országos
Gyógyszerészeti Intézet (a továbbiakban: OGYI) által
egyenértékűnek és egymással helyettesíthetőnek minősített gyógyszerek közül – a gyógyszerforma, a kiszerelés és
a hatáserősség figyelembevételével – a legalacsonyabb napi terápiás költségű gyógyszer térítési díját kell figyelembe venni.
(5) Magisztrális gyógyszerek esetében a gyógyszerköltség meghatározásánál a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás összegéről
szóló 1/2003. (I. 21.) ESZCSM rendelet 6. §-a alapján számolt térítési díjakat kell figyelembe venni.
(6) Amennyiben a háziorvos által az igazoláson jelzettek alapján megállapítást nyer, hogy a kérelmező csak egy
meghatározott gyógyszerrel kezelhető, a gyógyszerköltség meghatározásánál az igazoláson feltüntetett gyógyszer
térítési díját kell a gyógyszerköltség meghatározásánál
figyelembe venni.
3. § Nem vehető figyelembe a gyógyszerköltség meghatározásakor az a gyógyszer, tápszer,
a) amelynek forgalomba hozatali engedélye az emberi
alkalmazásra kerülő gyógyszerek forgalomba hozataláról
szóló 52/2005. (XI. 18.) EüM rendelet 33. §-a (1) bekezdés
b) pontja, illetve a Gytv. 18. §-a alapján visszavonásra került vagy nem került megújításra,
b) amelynek forgalomba hozatali engedély jogosultja
– a Gytv. 16. §-a (1) bekezdése alapján – a gyógyszer forgalmazásának megszüntetésére vonatkozó bejelentést tett,
illetve amelynek forgalmazását még nem kezdte meg,
c) amely árához megállapított támogatás megszüntetéséről az OEP – a törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról
szóló 32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet (a továbbiakban: Tr.) alapján – jogerős döntést hozott és a gyógyszer
támogatással már nem rendelhető,
d) amely a jogosult számára a Tr. 4. §-a (3) bekezdésére
tekintettel egészségügyi jogcím alapján 100%-os támogatással rendelhető.
4. § (1) A Tr. 4. §-ának (4) bekezdése szerinti emelt, indikációhoz kötött támogatási kategóriába tartozó – egészségügyi jogcím alapján 90%-os támogatással rendelhető –
gyógyszerek esetén a gyógyszerköltség megállapításánál a
térítési díjat a normatív támogatás alapján kell megállapítani.
(2) A kérelmező gyógyszerköltségét az e rendelet alapján kiválasztott gyógyszerek térítési díjainak összege képezi. A gyógyszerköltség megállapításához a háziorvos által feltüntetett adagolásnak megfelelő havi mennyiségű, de
legalább egy doboz (scat. orig) gyógyszer térítési díját kell
számítani.
5. § Amennyiben az igazoláson feltüntetett adatok alapján
megalapozott szakhatósági állásfoglalás nem alakítható ki,
így különösen, ha a 2. § szerint kiválasztott hatóanyaghoz
tartozó gyógyszer(ek) csak az igazoláson feltüntetettől eltérő gyógyszerformá(k)ban rendelhető(k), illetve, ha a
gyógyszerek hatáserőssége – az adagolás figyelembevételével – nem biztosítja a hatóanyag igazoláson szereplő napi mennyiségét, a szakhatósági állásfoglalás elkészítése
előtt a MEP megkeresi az igazolást kiállító háziorvost. A
háziorvos a MEP megkeresésére négy munkanapon belül
írásban válaszol. A megkeresés során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 26. §-a rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. § A gyógyszerkeret megállapításánál figyelembe vehető
gyógyszerek körét az OEP negyedévente honlapján közzéteszi. A közlemény tartalmazza – a WHO hétjegyű ATC
szerinti besorolás alapján – a gyógyszer nevét, kiszerelését, hatóanyagának nevét, támogatási mértékét, térítési díját, napi terápiás költségét, valamint az OGYI által meghatározott egyenértékűségét.
7. § (1) Ez a rendelet 2006. július 1. napján lép hatályba.
(2) Az OEP a 6. § szerinti közleményét első alkalommal
e rendelet hatálybalépése napján teszi közzé.
(3) A háziorvos az igazolást a Kr. 10. számú mellékletével megegyező adattartalommal elektronikus adathordozón – a kinyomtatott, aláírt és lepecsételt igazolás kíséretében – is átadhatja a kérelmezőnek.
(4) E rendelet 4. §-a (1) bekezdése helyébe 2006. október 1. napján a következő rendelkezés lép:
„(1) A Tr. 4. §-a (4) bekezdése szerinti emelt, indikációhoz kötött támogatású kategóriába tartozó, egészségügyi
jogcím alapján 90%-os támogatással rendelhető gyógyszerek esetén, a gyógyszerköltség megállapításánál
– amennyiben a kérelmező egészségügyi jogcíme alapján
90%-os támogatásra jogosult – a térítési díjat a Tr. 4. §-a
(4) bekezdése szerinti támogatás alapján kell figyelembe
venni.”
Dr. Molnár Lajos s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1744/2017. (X. 17.) Korm. határozata az Öntözésfejlesztési Stratégia megalkotásáról.
A Kormány állami feladatnak tekinti az  öntözéses gazdálkodás elterjesztésének, észszerű fejlesztésének, a  vízkészletek
védelmének és hasznosításának ügyét, ezért egyetért az  Öntözésfejlesztési Stratégia megalkotásának szükségességével,
amelynek érdekében
 1. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve Magyarország
területére vonatkozóan készítsen öntözési katasztert a  talajvédelmi, környezetvédelmi, természetvédelmi
korlátok, a  növénytermesztési feltételek, az  öntözésfejlesztési igény, valamint az  öntözésre alkalmas területek
figyelembevételével;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2017. december 31.
 2. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel, a  nemzetgazdasági
miniszterrel és a belügyminiszterrel együttműködve vizsgálja meg, és tegyen javaslatot az együttes működtetéshez
és a termelői közösségek kialakításához szükséges feladat-, pénzügyi és szabályozási feltételrendszerre;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2018. január 31.
 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy vizsgálja meg az  öntözési célú víztározási lehetőségeket, vizsgálja felül a  kettős
működésű rendszerek, valamint a  belvízrendszerek üzemeltetését a  védekezés fenntartása és a  víz visszatartása
és tározása érdekében, valamint határozza meg a  védekezés fenntartását, a  belvizek területen hagyását, a  víz
visszatartását, tározását szolgáló lehetséges területeket;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. január 31. 4. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  belügyminiszter által szolgáltatott alapadatok felhasználásával a  víz
komplex hasznosítása érdekében vizsgálja meg, és tegyen javaslatot a víz hasznosítása céljából a környezetvédelmi
szempontból is előnyös vizes élőhelyek kialakítását szolgáló területekre;
Felelős: földművelésügyi miniszter
belügyminiszter Határidő: 2018. február 28.
 5. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  földművelésügyi miniszterrel együttműködve mutassa be a  hatékony
öntözéses gazdálkodás elterjesztéséhez és működtetéséhez szükséges műszaki, infrastrukturális feltételrendszert,
humánerőforrás- és pénzügyierőforrás-igényt, valamint készítsen szakmai stratégiát az  öntözésfejlesztéshez
szükséges jelenlegi és távlati infrastrukturális és vízkészlet-gazdálkodási lehetőségekről;
Felelős: belügyminiszter
földművelésügyi miniszter Határidő: 2018. február 28.
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
6. felhívja a belügyminisztert, hogy – a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara bevonásával – a földművelésügyi miniszterrel,
a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel és a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve készítse elő
az Öntözésfejlesztési Stratégiát, és terjessze a Kormány elé jóváhagyás céljából;
Felelős: belügyminiszter
földművelésügyi miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. április 30.
 7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Öntözésfejlesztési Stratégia elkészítéséhez gondoskodjon
a) 195 000 000 forint egyszeri jelleggel történő rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi
Igazgatóságok cím, 1. Működési költségvetés előirányzat csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat
javára és
b) 55 000 000 forint egyszeri jelleggel történő rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
19. Agrárgazdasági Kutató Intézet cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2018. (VII. 26.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján – a  társadalompolitika összehangolását érintő
feladatkörömmel összefüggésben – az  egyes állami támogatású külföldi ösztöndíjprogramok és csereprogramok
kidolgozásával és felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátására Perényi Zsigmondot 2018. augusztus 1. napjától
2020. július 31. napjáig miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) az atlanti közösség országainak társadalmi-politikai berendezkedésének megismerésére, tapasztalatcserére,
szakpolitikai kutatómunka végzésére irányuló állami támogatású vezetőképző, csere- és ösztöndíjprogramokat
(a továbbiakban: ösztöndíjprogramok) dolgoz ki,
b) a közszolgálatért felelős államtitkárral együttműködve kidolgozza az  ösztöndíjprogramok bemeneti
követelményeit, továbbá a pályázati részleteket és folyamatokat,
c) az ösztöndíjprogramok sikeres megvalósulása érdekében koordinálja a szükséges jogi, pénzügyi és szakmai
előkészítő munkát, valamint
d) tevékenységéről a minisztert rendszeresen írásban tájékoztatja. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján megállapított havi 500 000  Ft
összegű díjazás, valamint a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában három fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
310/2017. (X. 31.) Korm. rendelete a Magyar Államkincstárról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint
a 9–12. § tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 13. § tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 15.  § (1)  bekezdése tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (2)  bekezdésében, valamint
a  mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011.  évi CLXVIII.  törvény 24.  §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 18.  § (1)  bekezdése tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Magyar Államkincstár jogállása és szervezete 1. § A Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) az államháztartásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
irányítása alá tartozó, központi hivatalként működő központi költségvetési szerv.
2. § (1) A Kincstár vezetője az elnök.
 (2) Elnökké szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel, legalább ötéves közigazgatási gyakorlattal és legalább ötéves
vezetői tapasztalattal rendelkező magyar állampolgár nevezhető ki. 3. § (1) A Kincstár vezetőjének helyettesei az elnökhelyettesek, akik az elnök munkáját segítik.
 (2) Elnökhelyettessé szakirányú felsőfokú végzettséggel, legalább hároméves közigazgatási gyakorlattal és legalább
hároméves vezetői tapasztalattal rendelkező magyar állampolgár nevezhető ki.
4. § A Kincstár
a) a központi szervből,
b) a különös hatáskörű, országos illetékességű igazgatási szervből és
c) a területi szervekből
áll.
5. § (1) A  Kincstár központi szerve a  Magyar Államkincstár Központ, amely a  hatáskörébe tartozó feladatokat az  ország
egész területére kiterjedő illetékességgel látja el.
(2) A Kincstár központi szervét az elnök közvetlenül vezeti.
 (3) A  Kincstár központi szervénél több szervezeti egység irányítására igazgatói munkakör létesíthető. Az  igazgató
tevékenységét igazgatóhelyettes segítheti. 6. § (1) A  Kincstár különös hatáskörű, országos illetékességű igazgatási szerve és – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
törvény alkalmazása során – a Kincstár nyugdíjfolyósító szerve a Magyar Államkincstár Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
(a továbbiakban: Nyugdíjfolyósító Igazgatóság).
(2) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben a felügyeleti szerv a Kincstár
központi szerve.
(3) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot igazgató vezeti. Az igazgató tevékenységét igazgatóhelyettes segítheti.
7. § (1) A Kincstár területi szerveit és azok illetékességi területét az 1. melléklet határozza meg.
 (2) A Kincstár hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben – ha kormányrendelet eltérően nem rendelkezik –
első fokon a területi szervek járnak el.
 (3) A  Kincstár területi szerveinek hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben – ha törvény vagy
kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a  fellebbezés elbírálására jogosult szerv és a  felügyeleti szerv
a Kincstár központi szerve.
(4) A területi szervet igazgató vezeti. Az igazgató tevékenységét igazgatóhelyettes segítheti.
8. § (1) A  Kincstár alkalmazottai felett – ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a  munkáltatói
jogokat az  elnök gyakorolja. Az  elnök a  munkáltatói jogkör gyakorlásának jogát a  szervezeti és működési
szabályzatban – törvényben foglaltak figyelembevételével – teljesen vagy részben átruházhatja.
(2) Az  elnök, az  elnökhelyettes és a  Kincstár központi szervének más alkalmazottja a  Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
és a  területi szervek igazgatóját, más vezetőit és ügyintézőit közigazgatási hatósági eljárás során nem utasíthatja.
E  rendelkezés nem vonatkozik arra az  esetre, ha e  személyeket felügyeleti hatáskörben eljárva feladat ellátására
vagy mulasztás pótlására utasítják.
(3) Az  önkormányzati ASP rendszerről szóló kormányrendeletben meghatározott működtetési feladatok ellátására
a  Kincstár központi szervében önálló szervezeti egység működik. E  szervezeti egység vezetőjét a  Kincstár elnöke
az e-közigazgatásért felelős miniszter javaslatának figyelembevételével nevezi ki és menti fel. Az e-közigazgatásért
felelős miniszter és a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  önkormányzati ASP rendszer működtetésével
összefüggésben, a  Kincstár törvényességi, szakszerűségi és hatékonysági ellenőrzése, jelentéstételre vagy
beszámolóra kötelezése tekintetében javaslatot tehet a miniszternek.
(4) A  Regionális Fejlesztési Programokhoz kapcsolódó közreműködő szervezeti feladatok ellátásáért felelős vezetői
munkakört betöltő kormánytisztviselő szakmai kérdésekben önállóan jár el, akit a Kincstár elnöke a közreműködő
szervezeti feladatok ellátásával összefüggésben nem utasíthat. A  közreműködő szervezeti feladatok ellátásáért
felelős vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő a közreműködő szervezeti feladatok ellátása során a hivatali
szervezet vezetőjének minősül, a  közreműködő szervezeti feladatok ellátásához szükséges mértékben más
szervezeti egységek vezetőinek utasítást adhat.
(5) Az  igazoló hatósági feladatainak ellátásáért felelős vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő szakmai
kérdésekben önállóan jár el, akit a  Kincstár elnöke az  igazoló hatósági feladatok ellátásával összefüggésben nem
utasíthat. Az  igazoló hatósági feladatainak ellátásáért felelős vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő
az igazoló hatósági feladatok ellátása során a hivatali szervezet vezetőjének minősül, az igazoló hatósági feladatok
ellátásához szükséges mértékben más szervezeti egységek vezetőinek utasítást adhat.
(6) A  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1306/2013/EU rendelet)
7.  cikke szerinti kifizető ügynökségi feladatok ellátásáért felelős vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő
szakmai kérdésekben önállóan jár el, akit a  Kincstár elnöke a  kifizető ügynökségi feladatok ellátásával
összefüggésben nem utasíthat. A  kifizető ügynökségi feladatok ellátásáért felelős vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselő a kifizető ügynökségi feladatok ellátása során a hivatali szervezet vezetőjének minősül, a kifizető
ügynökségi feladatok ellátásához szükséges mértékben más szervezeti egységek vezetőinek utasítást adhat.
2. A Kincstár államháztartási feladataival összefüggő rendelkezések 9. § (1) A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 109. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti szervként a Kincstárt jelöli ki.
(2) A  Kincstár az  Áht.-ban és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendeletben meghatározott feladatai körében
a) vezeti a központi költségvetés előirányzat nyilvántartási rendszerét, előirányzati fedezetvizsgálatot, valamint
jogszabályban meghatározott egyéb ellenőrzési feladatokat lát el;
b) közreműködik az államháztartás alrendszereinek finanszírozásában;
c) ellátja a számlavezetési és pénzforgalom-lebonyolítási feladatokat;
d) likviditáskezelést végez;
e) befektetési szolgáltatást, valamint kiegészítő szolgáltatást nyújt az  állam által kibocsátott hitelviszonyt
megtestesítő értékpapírok tekintetében; f ) működteti a központosított illetményszámfejtés rendszerét;
g) beszámolási és könyvvezetési feladatokat lát el az  államháztartás számviteléről szóló kormányrendeletben
meghatározott központi kezelésű előirányzatok tekintetében;
h) ellenőrzéseket végez az  államháztartás pénzeszközeivel és a  nemzeti vagyonnal történő szabályszerű,
gazdaságos, hatékony és eredményes gazdálkodás, a  beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek
szabályszerű teljesítésének biztosítása érdekében;
i) ellátja az  államháztartás információs rendszerének részét képező elektronikus adatszolgáltató rendszerrel
kapcsolatos feladatokat;
j) összehangolja az államháztartás információs rendszerének fejlesztésével kapcsolatos feladatokat;
k) végzi a zárszámadás előkészítésével kapcsolatos ügyviteli, nyilvántartási, információgyűjtési és szolgáltatási
feladatokat;
l) ellátja a kezelésében lévő adatok tekintetében a közérdekű adatok igénylésével összefüggő feladatokat.
10. § (1) A Kincstár vezeti a törzskönyvi nyilvántartást.
 (2) A törzskönyvi nyilvántartás vezetése során
a) a  Kincstár központi szerve jár el a  központi költségvetési szerv, az  országos nemzetiségi önkormányzat,
az  országos nemzetiségi önkormányzat által alapított költségvetési szerv, a  törvény által az  államháztartás
központi alrendszerébe sorolt köztestület, a  köztestületi költségvetési szerv és az  Országgyűlés, a  Kormány
vagy a  fejezetet irányító szerv felügyelete alá tartozó olyan jogi személy esetén, amelynek törzskönyvi
nyilvántartásba vételét törvény írja elő;
b) a  költségvetési szerv, illetve költségvetési szervnek nem minősülő jogi személy székhelye szerint illetékes
területi szerv jár el az a) pontban meg nem határozott olyan költségvetési szerv, vagy költségvetési szervnek
nem minősülő jogi személy esetén, amelynek törzskönyvi nyilvántartásba vételét törvény írja elő.
(3) A törzskönyvi nyilvántartásból csoportos adatállomány átadására kizárólag a Kincstár központi szerve jogosult.
11. § (1) A  Kincstár az  Áht.-ban meghatározott feladatai ellátásához szükséges informatikai rendszerek üzemeltetésével,
illetve fejlesztésével kapcsolatos feladatokat a  KINCSINFO Kincstári Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság (a továbbiakban: KINCSINFO Nonprofit Kft.) közreműködésével látja el.
(2) A  Kincstár és a  KINCSINFO Nonprofit Kft. az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok ellátására vonatkozóan
megállapodást köt.
12. § Az Áht. 60/A. § (3) bekezdésében szabályozott részletfizetés engedélyezése során a Kincstár központi szerve jár el.
13. § (1) Az  Áht.-ban meghatározott Likviditási Bizottság (a  továbbiakban: Bizottság) tagjait a  miniszter határozatlan
időtartamra bízza meg.
(2) A Bizottságba
a) hat tagot a miniszter,
b) három tagot a Kincstár elnöke
jelöl.
(3) A Bizottság elnökét a tagok közül a miniszter bízza meg.
 (4) A Bizottság tagjait a miniszter bármikor indokolás nélkül visszahívhatja.
 (5) A  bizottsági tagok feladataik ellátásáért díjazásban részesülnek, amelyet a  miniszter vezetése alá tartozó
minisztérium saját költségvetéséből biztosít.
 (6) A Bizottság önálló munkaszervezettel nem rendelkezik, a titkársági feladatait a Kincstár látja el.
3. A Kincstár pénzbeli és egyéb ellátásokkal kapcsolatos egyes feladatait érintő rendelkezések
14. § (1) A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 2. § (3) bekezdésére figyelemmel a Kincstárnak
a) a  nyugellátásokkal, a  fogyatékossági támogatással, a  vakok személyi járadékával és a  bányászati
keresetkiegészítéssel kapcsolatos feladatköreivel összefüggésben a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős
miniszter;
b) az  egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaival, a  baleseti táppénzzel és az  utazási költségtérítéssel kapcsolatos
feladatköreivel összefüggésben az egészségbiztosításért felelős miniszter;
c) a családtámogatásokkal kapcsolatos feladatköreivel összefüggésben az családpolitikáért felelős miniszter;
d) a  pénzbeli és természetbeni szociális és gyermekvédelmi ellátásokkal, valamint – az  állami támogatással
kapcsolatos ügyek kivételével – a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatásokkal kapcsolatos
feladatköreivel összefüggésben a szociál- és nyugdíjpolitikáért, illetve a gyermekek és az ifjúság védelméért
felelős miniszter;
e) a  nagycsaládosok által igénybe vehető gázdíjkedvezménnyel kapcsolatos feladatköreivel összefüggésben
az energiapolitikáért felelős miniszter
gyakorolja az  Áht. 9.  § f )–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési
hatásköröket.
(2) A  Kincstár az  (1)  bekezdésben meghatározott ellátásokkal kapcsolatos ügyekben közreműködik
a  kormányrendeletben szakmai irányító miniszterként kijelölt miniszternek (a  továbbiakban: szakmai irányító
miniszter) a  fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a  járási (fővárosi kerületi) hivatalok törvényességi és
szakszerűségi ellenőrzésével kapcsolatos feladatellátásában, továbbá a  szakmai irányító miniszter – a  fővárosi és
megyei kormányhivatalokkal összefüggő, az  Áht. 9.  § f )–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és
a szakszerűségi ellenőrzési hatásköreivel kapcsolatos – intézkedéseinek és döntéseinek előkészítésében.
(3) A Kincstár központi szerve az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokkal kapcsolatban
a) gondoskodik a  Nyugdíjbiztosítási Alappal kapcsolatos tervezési, gazdálkodási, beszámolási és
adatszolgáltatási feladatok ellátásáról;
b) közreműködik az  Egészségbiztosítási Alappal kapcsolatos tervezési, gazdálkodási, beszámolási és
adatszolgáltatási feladatok ellátásában;
c) gondoskodik azok megállapításához, folyósításához szükséges adatok begyűjtéséről, feldolgozásáról
és kezeléséről, valamint a  beérkezett adatok ellenőrzéséről, végzi a  társadalombiztosítási jogszerzési
nyilvántartással és a folyósításra kerülő ellátások nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat;
d) biztosítja a  nem a  Nyugdíjbiztosítási Alapból finanszírozott ellátások fedezetének elszámolásával, valamint
az  általa folyósított egyéb ellátások megállapításával, folyósításával kapcsolatos működési költségek
megtérítésével összefüggő feladatok ellátását;
e) működteti és fejleszti a  nyugdíjbiztosításnak, a  családtámogatásoknak, az  egészségbiztosítás pénzbeli
ellátásainak, a  baleseti táppénznek és az  utazási költségtérítésnek a  felügyeleti, költségvetési, szakmai
ellenőrzési, belső ellenőrzési és központi nyilvántartási rendszerét;
f ) működteti és fejleszti a  szakmai feladatok ellátásához szükséges, illetve jogszabály által a  feladatés hatáskörébe tartozó egyéb informatikai rendszereket, vezeti a  jogszabályban meghatározott
nyilvántartásokat, meghatározza a szakmai informatikai rendszerek követelményeit, gondoskodik a hivatalos
statisztikai adatok gyűjtéséről és közzétételéről;
g) felügyeli a  fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a  társadalombiztosítás ellátásaira és
a  magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e  szolgáltatások fedezetéről szóló 1997.  évi LXXX.  törvény
végrehajtásáról szóló 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 5/D.  §-a szerinti szervek kifizetőhelyeinek
tevékenységét, továbbá a  fővárosi és megyei kormányhivatalok egészségbiztosítási pénztári feladatai
keretében ellátott foglalkoztatók és a kifizetőhelyek felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátását;
h) közreműködik a  fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a  járási (fővárosi kerületi) hivatalok
az (1) bekezdés szerinti feladatkörökkel kapcsolatos jogalkalmazói feladatellátásának támogatására szolgáló
módszertani útmutatók, szakmai eljárásrendek, szabályzatok és körlevelek kiadásában, meghatározza és
rendszeresíti az  alkalmazandó nyomtatványokat, iratmintákat, valamint gondoskodik a  tájékoztatásról és
az igényérvényesítést segítő szolgáltatások fejlesztéséről;
i) közreműködik a  nemzetközi szerződések előkészítésében és végrehajtásában, kapcsolatot tart fenn
a kijelölt illetékes teherviselővel, illetve szervekkel, végzi az európai uniós tagságból és a szociális biztonsági,
szociálpolitikai tárgyú nemzetközi egyezmények végrehajtása során adódó koordinációs feladatokat, továbbá
részt vesz az európai uniós szakbizottságok és nemzetközi szervezetek szakmai munkájában;
j) részt vesz az ellátásokat érintő folyamatok elemzésében és értékelésében, valamint a stratégiai és fejlesztési
koncepciók kidolgozásában;
k) gondoskodik a  vezetők és ügyintézők – ideértve a  kifizetőhelyek ügyintézőit is – képzéséről,
továbbképzéséről és vizsgáztatásáról, szakmai értekezleteket szervez a  feladatkörébe tartozó ellátások
megállapítási vagy folyósítási feladatait ellátó szervek számára.
(4) A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az (1) bekezdésben meghatározott ellátásokkal kapcsolatban végzi
a) a  nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek eljárásaiban keletkezett küldemények központilag történő
érkeztetésével, digitalizálásával, iktatásával és kézbesítésével, valamint ezen ügyekben az  elektronikus
aláírással kiadmányozott döntések központilag történő nyomtatásával és postai úton történő közlésével
kapcsolatos feladatokat;
b) a családtámogatási ellátásokkal, a fogyatékossági támogatással és a vakok személyi járadékával kapcsolatos
feladatkörükben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalok és járási (fővárosi kerületi) hivatalok eljárásaiban
keletkezett küldemények központilag történő érkeztetésével, digitalizálásával, valamint ezen ügyekben
az elektronikus aláírással kiadmányozott döntések központilag történő nyomtatásával és postai úton történő
közlésével kapcsolatos feladatokat;
c) a  bányászati keresetkiegészítéssel és a  nagycsaládosok által igénybe vehető gázdíjkedvezménnyel
kapcsolatos feladatkörükben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatalok és járási (fővárosi kerületi) hivatalok
eljárásaiban keletkezett küldemények központilag történő érkeztetésével kapcsolatos feladatokat.
4. A Kincstár mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokkal összefüggő feladatait érintő
rendelkezések
15. § (1) A Kormány
a) kifizető ügynökségként,
b) mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervként,
c) agrárkárenyhítési szervként,
d) az  1307/2013/EU és az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  információk és
dokumentumok Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2017. április 20-ai,
2017/1183/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4.  cikk (1)  bekezdése alapján a  Mezőgazdasági
Menedzsment és Monitoring Információs Rendszer (a  továbbiakban: ISAMM) működtetéséhez szükséges
Nemzeti Felhasználó Nyilvántartó Testület és a tagállami ISAMM koordinátori feladatainak ellátására
a Kincstárt jelöli ki.
 (2) A  Kincstárnak az  (1)  bekezdésben, továbbá a  17. és 18.  §-ban meghatározott feladatkörök gyakorlásával
összefüggésben – figyelemmel a  Ksztv. 2.  § (3)  bekezdésére és a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi
XVII. törvény 13. § (2) bekezdésére –
a) az agrárpolitikáért felelős miniszter a (3) bekezdésben meghatározottak szerint,
b) az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter a (4) bekezdésben meghatározottak szerint
gyakorolja az  Áht. 9.  § h) és i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési
hatásköröket.
(3) Az agrárpolitikáért felelős miniszter az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap (a továbbiakban: EMGA) és a nemzeti
intézkedések tekintetében a (2) bekezdés szerinti irányítási hatáskörében
a) az intézkedések lebonyolítása körében – a kifizető ügynökségi feladatok kivételével – egyedi utasítást adhat
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv és az átruházott feladatot ellátó szervek részére;
b) az  intézkedések költségvetési szabályozásának és tervezésének keretében megállapítja az  intézkedések
igénylésének és kifizetések idejét, támogatási keretösszegét, a  pénzügyi kötelezettségvállalás, az  előleg- és
részkifizetések mértékét;
c) az  1306/2013/EU rendelet 58.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja és (2)  bekezdése alapján felügyeli
az  intézkedésekhez kötődő támogatások kapcsán a  végrehajtás szakmai ellenőrzését, amelynek keretében
jogosult
ca) az EMGA-ra vonatkozó célzott vizsgálatok elrendelésére és lefolytatására,
cb) értékelési elemzések, jelentések összeállítására az intézkedések végrehajtásáról,
cc) ellátni az EMGA végrehajtására vonatkozó ellenőrzések, auditok koordinációs feladatait;
d) az  Európai Unió szakbizottságai előtt képviselendő nemzeti álláspont kidolgozása keretében a  kifizető
ügynökségtől, átruházott feladatot ellátó szervtől adatot vagy tájékoztatást kér;
e) szakmai értekezletet, egyeztetést tart, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervet javaslattételre,
véleményezésre felkéri;
f ) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervet és az  átruházott feladatot ellátó szervet az  általa
nyilvántartott valamennyi adat tekintetében adatszolgáltatásra kötelezheti;
g) az ágazati és szakpolitikai célok elérése érdekében a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által
működtetett informatikai adatbázishoz teljes körű hozzáférésre jogosult, az  informatikai fejlesztési terveket
véleményezi, informatikai fejlesztésére javaslatot tesz;
h) előzetesen jóváhagyja a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervnek a  mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII.  törvény 15. § (2) bekezdésében foglalt tájékoztatóit, közleményeit és
nyomtatványait;
i) közreműködik a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv intézményi szakmai és felügyeleti
ellenőrzésében;
j) az intézkedések végrehajtása tekintetében a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervnek adatot
szolgáltat;
k) az  intézkedések végrehajtásához a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által kiadott
szabályzatokat, utasításokat és egyéb, a  végrehajtás és a  jogalkalmazás módját érintő dokumentumait
véleményezi;
l) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv megkeresésére állásfoglalást ad ki az  intézkedések
vonatkozásában.
(4) Az  agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter az  Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap (a  továbbiakban:
EMVA) tekintetében a (2) bekezdés szerinti irányítási hatáskörében
a) az  intézkedések lebonyolítása körében egyedi utasítást adhat a  közbenső szervezeti feladatot ellátó szerv
részére;
b) az  intézkedések költségvetési szabályozásának és tervezésének keretében megállapítja az  intézkedések
igénylésének és kifizetések idejét, támogatási keretösszegét, a  pénzügyi kötelezettségvállalás, az  előleg- és
részkifizetések mértékét;
c) az  1306/2013/EU rendelet 58.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja és (2)  bekezdése alapján felügyeli
az  intézkedésekhez kötődő támogatások kapcsán a  végrehajtás szakmai ellenőrzését, amelynek keretében
jogosult
ca) az EMVA-ra vonatkozó célzott vizsgálatok elrendelésére és lefolytatására,
cb) értékelési elemzések, jelentések összeállítására az intézkedések végrehajtásáról,
cc) ellátni az EMVA végrehajtására vonatkozó ellenőrzések, auditok koordinációs feladatait;
d) az Európai Unió szakbizottságai előtt képviselendő nemzeti álláspont kidolgozása keretében a  kifizető
ügynökségtől, közbenső szervezeti feladatot ellátó szervtől adatot vagy tájékoztatást kér;
e) szakmai értekezletet, egyeztetést tart, a  közbenső szervezeti feladatot ellátó szervet javaslattételre,
véleményezésre felkéri;
f ) a közbenső szervezeti feladatot ellátó szervet az  általa nyilvántartott valamennyi adat tekintetében
adatszolgáltatásra kötelezheti;
g) az  ágazati és szakpolitikai célok elérése érdekében a  közbenső szervezeti feladatot ellátó szerv által
működtetett informatikai adatbázishoz teljes körű hozzáférésre jogosult, az  informatikai fejlesztési terveket
véleményezi, informatikai fejlesztésére javaslatot tesz;
h) közreműködik a közbenső szervezeti feladatot ellátó szerv intézményi szakmai és felügyeleti ellenőrzésében;
i) az intézkedések végrehajtása tekintetében a közbenső szervezeti feladatot ellátó szervnek adatot szolgáltat;
j) az intézkedések végrehajtásához a  közbenső szervezeti feladatot ellátó szerv által kiadott szabályzatokat,
utasításokat és egyéb, a végrehajtás és a jogalkalmazás módját érintő dokumentumait véleményezi;
k) a közbenső szervezeti feladatot ellátó szerv megkeresésére állásfoglalást ad ki az  intézkedések
vonatkozásában.
 (5) A  megyei kormányhivatalok európai uniós és nemzeti mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokkal
összefüggő feladatai tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi
CXXVI. törvény 6. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott irányítási hatásköröket a Kincstár gyakorolja.
16. § (1) A  Kincstárnak a  15.  § (1)  bekezdésében, valamint a  17.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott feladataihoz
kapcsolódó ügyekben országos illetékességgel, első fokon a Kincstár központi szerve jár el.
(2) A  Kincstárnak a  15.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti feladatai – a  kifizetések kivételével – megállapodásban,
a  Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtásával összefüggő feladatokat ellátó egyes szervezetek kijelöléséről
szóló kormányrendeletben, továbbá a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  járási (fővárosi kerületi)
hivatalokról szóló kormányrendeletben foglaltak szerint ruházhatók át.
17. § (1) A  Kincstár feladatkörébe tartozik az  Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer működtetése és annak
továbbfejlesztése. A Kincstár e feladatkörében működteti
a) az ügyfélnyilvántartási rendszert,
b) a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszert (MePAR),
c) az intézkedésekhez kapcsolódó támogatások igazgatási és ellenőrzési rendszerét.
(2) A Kincstár feladatkörébe tartozik
a) a szőlőültetvények országos térinformatikai nyilvántartása,
b) az intervenciós raktárregiszter,
c) a mezőgazdasági és halászati csekély összegű támogatások nyilvántartási rendszere,
d) a monitoring adat-nyilvántartási rendszer
működtetése.
(3) A Kincstár az (1) bekezdésben foglalt feladatkörének ellátása keretében – a kérelemkezelési és helyszíni ellenőrzési
feladatok teljesíthetősége érdekében – adatokat kérhet az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról
szóló 2009. évi XXXVII. törvény 38. § (1) bekezdése szerinti Országos Erdőállomány Adattárból.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal köteles teljesíteni úgy, hogy
az adatok az országosan egységes feladatellátást lehetővé tegyék.
18. § (1) A Kormány az EMVA-ból, az EMGA-ból, valamint a nemzeti hatáskörben finanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó,
elháríthatatlan külső ok (vis maior) elismerésére irányuló eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy adott vis
maior eset a kérelemben jelzett területen és időpontban bekövetkezett-e –,
a) az elsőfokú eljárásban
aa) a mezőgazdasági üzem földterületét sújtó természeti csapás, illetve szélsőséges időjárási körülmény
(földrengés, árvíz, szélvihar, aszály, belvíz, tűzeset, jégkár, fagykár stb.) tekintetében az  agrárkármegállapító szervként eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatalt,
ab) az  ügyfél állatállományának egy részét vagy teljes egészét sújtó járványos, fertőző megbetegedés
vagy elrendelt járványügyi intézkedés esetén az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
feladatkörében eljáró járási hivatalt,
ac) az  ügyfél gondossága ellenére az  állatállománya egészének vagy egy részének elhullása vagy
kényszervágása esetén az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi feladatkörében eljáró
járási hivatalt,
ad) az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény hatálya alá tartozó területet
sújtó természeti csapás, illetve szélsőséges időjárási körülmény (földrengés, árvíz, szélvihar, aszály,
belvíz, tűzeset, jégkár, fagykár stb.) tekintetében az erdészeti hatóságként eljáró járási hivatalt;
b) másodfokú eljárásban a Pest Megyei Kormányhivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
(2) Ha a  vis maior kiterjed az  ország jelentős részére vagy különösen nagyszámú ügyfelet érint, a  Kincstár és a  Pest
Megyei Kormányhivatal egyeztetés útján állapítja meg a vis maior esemény megállapításának jóváhagyási feltételeit.
5. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
 (2) Az 1–18. §, a 21–23. § és az 1. melléklet 2017. november 1-jén lép hatályba.
20. § (1) Az  Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a  továbbiakban: ONYF) 2017. október 31-ével az  Áht. 11.  §
(3) bekezdése alapján jogutódlással – a Kincstárba történő beolvadással – megszűnik.
(2) Az ONYF általános jogutódja a Kincstár.
 (3) A 2017. október 31-én megszűnő ONYF
a) központi szervének hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben 2017. november 1-jétől a Kincstár
központi szerve,
b) különös hatáskörű igazgatási szervének hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekben 2017.
november 1-jétől a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság
jár el.
 (4) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, az  ONYF-nek a  Kincstárba történő beolvadására az  egyes központi
hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával összefüggő
jogutódlásáról, valamint egyes közfeladatok átvételéről szóló 378/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 1–5. alcímében
foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy ahol
a) jogelőd szervről rendelkezik, azon az ONYF-et,
b) jogutód szervről rendelkezik, azon a Kincstárt,
c) 2016. december 31-ét határozza meg, azon 2017. október 31-ét,
d) 2017. január 1-jét határozza meg, azon 2017. november 1-jét
kell érteni.
21. § (1) A  11.  § a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A 15. §
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) az  1307/2013/EU és az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  információk és
dokumentumok Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2017. április 20-ai,
2017/1183/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 22. § A 11. § tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
23. § Hatályát veszti
a) a Magyar Államkincstárról szóló 311/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet,
b) az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságról szóló 73/2015. (III. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
429/2014. (XI. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyarországi Biztos Kezdet Program kialakításában játszott szerepe, valamint a  roma közösségben élő
gyermekek oktatási programjának fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
John Oates pszichológus, szociológus, az Open University egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 27.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2016. (VIII. 16.) KKM közleménye a Magyarország és a Szlovén Köztársaság között a Lendva-patak vízgazdálkodási szabályozása következtében az államhatár megváltoztatásáról szóló Szerződés kihirdetéséről szóló 2016. XXVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi XXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. április 21-i 56. számában kihirdetett, a Magyarország és
a  Szlovén  Köztársaság között a Lendva-patak vízgazdálkodási szabályozása következtében az államhatár
megváltoztatásáról szóló Szerződés 4. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződés azon későbbi jegyzék keltének napját követő második hónap első napján lép hatályba, amelyben
a Szerződő Felek diplomáciai úton értesítették egymást arról, hogy a Szerződés hatálybalépéséhez szükséges belső
jogszabályi követelményeknek eleget tettek.”
A megerősítésről szóló utolsó értesítés keltének napja: 2016. július 25.
A Szerződés hatálybalépésének napja: 2016. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi XXVIII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország és a Szlovén Köztársaság között a Lendva-patak vízgazdálkodási szabályozása következtében
az  államhatár megváltoztatásáról szóló Szerződés kihirdetéséről szóló 2016. évi XXVIII. törvény 2. és 3. §-a
2016. szeptember 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat szeptember első napján lép hatályba.
Dr. Szabó László s. k.,
 miniszterhelyettes


text:
1156/2013. (III. 28.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a nemzetközi kombinált árufuvarozásról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a nemzetközi kombinált árufuvarozásról
szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök