text:
187/2015. (VII. 13.) Korm. rendelete az elektronikus információs rendszerek biztonsági felügyeletét ellátó hatóságok, valamint az információbiztonsági felügyelő feladat- és hatásköréről, továbbá a zárt célú elektronikus információs rendszerek meghatározásáról.
A Kormány az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24. § (1) bekezdés
a)–c), h) és i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. felhő alapú számítástechnikai szolgáltatás: olyan információs társadalommal összefüggő szolgáltatás, amely
lehetővé teszi konfigurálható számítási erőforrások – különösen hálózatok, kiszolgálók, tárolók, alkalmazások,
szolgáltatások – osztott készletének igény szerinti, hálózaton keresztül történő elérését, és jellemzője
a  szolgáltatások igény szerinti használata, a  hálózati elérés, az  erőforrás készlet kialakítása, a  rugalmasság
valamint a  szolgáltatás mérése. Felhő alapú szolgáltatás különösen az  infrastruktúra mint szolgáltatás,
a platform mint szolgáltatás, valamint a szoftver mint szolgáltatás függetlenül annak telepítési módjától;
2. honvédelmi célú elektronikus információs rendszer: a honvédelmért felelős miniszter vezetése, irányítása alatt
álló szervek zárt célú elektronikus információs rendszereinek, valamint egyéb – funkciója, rendeltetése,
feladatellátása szerint – nyílt elektronikus információs rendszereinek összessége, amely ágazatspecifikus
módon támogatja a honvédelmi ágazaton belüli és ágazatok közötti működést;
3. Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság: állami és önkormányzati szervek elektronikus
információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a továbbiakban: Ibtv.) 14. § (1) bekezdése szerinti hatóság.
2. A hatóság 2. § A Kormány Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóságként (a továbbiakban: hatóság) a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálatot jelöli ki.
3. A hatósági eljárásra vonatkozó általános rendelkezések 3. § (1) A hatóság eljárásainak általános ügyintézési határideje – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – hatvan nap.
 (2) A hatóság által lefolytatott hatósági eljárás ügyintézési határideje
a) fizikai védelmi kötelezettség teljesítésére irányuló vizsgálat esetén hetvenöt nap,
b) adminisztratív védelmi kötelezettség teljesítésére irányuló vizsgálat esetén kilencven nap,
c) logikai védelmi kötelezettség teljesítésére irányuló vizsgálat esetén százharmincöt nap.
(3) A  hatóság az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti ügyintézési határidőt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb
harminc nappal meghosszabbíthatja.
4. § A  hatóság az  eljárását lezáró döntésének meghozatala előtt az  érintett szervezettel – ha ezt azonnali fenyegetés
vagy biztonsági esemény, vagy az érintett szervezet ismételt jogsértő magatartása nem zárja ki – egyeztetést folytat
le.
5. § (1) A  hatóság az  eljárása során, feladatai ellátása érdekében – az  intézkedéssel érintett szervezet működésének és
ügyvitelének lehető legkisebb mértékű zavarása mellett – helyszíni ellenőrzés keretében jogosult önállóan, vagy
más hatósággal együtt
a) az érintett szervezet információtechnológiai tevékenységével összefüggő helyiségeibe belépni,
b) az  érintett szervezet számára adatkezelést biztosító, adatfeldolgozást végző, vagy információtechnológiai
szempontból érintett helyszínein ellenőrzést tartani, és ennek során bármely, az  elektronikus
információbiztonsággal kapcsolatos okiratot, dokumentumot, szerződést, aktív vagy passzív
eszközt, információs rendszert, biztonsági intézkedést megismerni, ellenőrizni, az  elektronikus
információbiztonsággal kapcsolatos okiratokról, dokumentumokról, szerződésekről másolatot készíteni,
valamint
c) információtechnológiai műszaki vizsgálatokat végezni, szükség esetén az  információtechnológiai
rendszerhez egyedileg biztosított belépési jogosultsággal.
(2) A  hatóság a  helyszíni ellenőrzés elrendelése esetén a  hatóság helyszíni ellenőrzést ellátó munkatársa részére
megbízólevelet állít ki. A  megbízólevélnek tartalmaznia kell a  helyszíni ellenőrzés célját, tárgyát, az  elrendelésre
okot adó körülményeket, a jogszabályi hivatkozást, a helyszíni ellenőrzés várható időtartamát, a helyszíni ellenőrzés
módját és a helyszíni ellenőrzést végző személyek megnevezését.
(3) A  helyszíni ellenőrzés nem eredményezheti a  titkos információgyűjtő munkára és az  abban együttműködő
személyekre, továbbá a titkos információgyűjtés eszközeire és módszereire vonatkozó adat megismerését.
(4) A  helyszíni ellenőrzés elrendeléséről az  érintett szervezet vezetőjét előzetesen írásban, az  érintett szervezet
elektronikus információs rendszereinek biztonságáért felelős személyt elektronikus úton a  helyszíni ellenőrzés
megkezdése előtt tíz nappal értesíteni kell. Az  értesítéshez mellékelni kell a  helyszíni ellenőrzést ellátó személy
megbízólevelét.
(5) A (4) bekezdés szerinti értesítés mellőzhető, ha
a) súlyos fenyegetettség áll fenn,
b) súlyos biztonsági esemény történt,
c) az a) vagy b) pont szerinti körülmény bekövetkezése valószínűsíthető, vagy
d) az  érintett szervezet a  rendelkezésre álló adatok alapján a  helyszíni ellenőrzés eredményes lefolytatását
feltehetően meghiúsítaná.
(6) A  helyszíni ellenőrzéssel érintett szervezet vezetője, munkatársa, alkalmazottja, illetve szerződéses jogviszony
alapján az  elektronikus információbiztonság tekintetében érintett egyéb közreműködő és az  elektronikus
információs rendszer biztonságáért felelős személy köteles a hatósággal együttműködni.
(7) A  helyszíni ellenőrzésről a  hatóság jegyzőkönyvet készít, amelyet a  helyszíni ellenőrzés lezárását követő nyolc
napon belül az  érintett szervezetnek írásban észrevételezésre megküld. Az  érintett szervezet azzal kapcsolatban
nyolc napon belül írásban tehet – a hatóságot nem kötelező – észrevételeket. Az észrevételek tisztázása érdekében
a hatóság egyeztetést kezdeményezhet az érintett szervezettel.
4. A hatóság feladatai 6. § (1) A hatóság
a) engedélyezi az  érintett szervezetek által az  Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) tagállamaiban
történő elektronikus információsrendszer-üzemeltetést,
b) ellenőrzi az  érintett szervezetek által az  EGT tagállamain kívül történő elektronikus
információsrendszer-üzemeltetést,
c) ellenőrzi az  információtechnológiai fejlesztési projektekben az  információbiztonsági követelmények
teljesülését,
d) nyilvántartja a szervezet elektronikus információs rendszereinek megnevezését, az elektronikus információs
rendszerek biztonsági osztályát, valamint az  elektronikus információs rendszer osztályba soroláshoz
szükséges, jogszabályban meghatározott fizikai, logikai és adminisztratív védelmi intézkedések adatait,
e) nyilvántartja és honlapján közzéteszi a biztonsági eseményekkel kapcsolatos, a kormányzati eseménykezelő
központtól kapott értesítéseket, valamint
f ) jogszabályban meghatározott szempontok szerint, hatósági eljárás keretében lefolytatja a  fizikai, logikai és
adminisztratív védelmi ellenőrzéseket.
(2) A  hatóság az  EGT tagállamaiban történő elektronikus információs rendszer üzemeltetése tekintetében
engedélyezési eljárást folytat le a 7. § (3) bekezdésében foglaltak kivételével. Az eljárás során a hatóság megvizsgálja
a) az EGT tagállamaiban történő adatkezelés indokát,
b) az EGT tagállamaiban kezelt adatok és adatbázisok leírását,
c) azt, hogy az  adatkezelő rendszer, valamint üzemeltetője nevesített-e, és az  adatkezelés jogszabályi
megfeleléséért felelős személy neve, beosztása, elérhetősége ismert-e,
d) az adatkezelő rendszer technikai és technológiai leírását, ideértve a hardver- és szoftverkomponenseket is,
e) az  adatkezelő rendszer információbiztonságának ismertetését, a  rendszerhez kapcsolódó, továbbá
az üzemeltetőre vonatkozó belső szabályozásokat és utasításokat,
f ) a kötelezően lefolytatandó biztonsági rendszerfelülvizsgálat eredményét,
g) a magyar információvédelmi szabályok megtartásáról szóló üzemeltetői nyilatkozatot, valamint
h) azt, hogy az üzemeltetés helyszínén illetékes hatóságok jogosultak-e a kezelt adatokba betekinteni.
(3) Nem kell a (2) bekezdés e)–g) pontja szerinti leírásokat megvizsgálni, ha nemzetközi egyezmények vagy nemzetközi
szabványok alapján, illetve az  ezeken alapuló hazai követelmények vagy ajánlások alapján kiadott érvényes
biztonsági tanúsítvány a kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll, és azt a hatóságnak bemutatják.
7. § (1) Az engedélyezésre irányuló kérelem tartalmazza a 6. § (2) és (3) bekezdése szerinti adatokat. A kérelmet a külföldön
történő adatkezelés megkezdését megelőzően kilencven nappal kell benyújtani a  hatóság részére. A  6.  §
(2) bekezdés b), e) és f ) pontja, és a 6. § (3) bekezdése szerinti dokumentációkat, okiratokat az eredetivel megegyező
másolatban, és hiteles magyar fordításban a kérelem mellékleteként csatolni kell.
(2) A  hatóság engedélye hiányában az  elektronikus információs rendszer EGT tagállamban történő üzemeltetése,
továbbá ilyen rendszeren adatfeldolgozói, adatkezelői tevékenység nem kezdhető meg. Az  engedély lejártát
a benyújtott tanúsítványok érvényességi időtartamához igazodóan kell megállapítani.
(3) Ha a  külföldön végzett adatkezelésre vagy rendszerüzemeltetésre olyan nemzetközi szerződés alapján kerül sor,
amelyben az  állam az  egyik szerződő fél, a  hatóságot tájékoztatni kell az  érintett adatokról, az  adatfeldolgozó
vagy üzemeltető személyéről, és a  szerződéses jogviszony tartalmáról. A  hatóság a  tájékoztatást további eljárás
lefolytatása nélkül tudomásul veszi.
(4) Ha a  hatóság tudomására jut, hogy az  érintett szervezet az  adatkezelést vagy üzemeltetést – ideértve a  nem
azonosítható adatkezelési, vagy jogszabály által kizárt helyszínen megvalósuló, felhő alapú számítástechnikai
szolgáltatásokat is – jogosulatlanul Magyarországon kívül folytatja, a  hatóság a  13.  § szerinti jogkövetkezményt
alkalmazza.
8. § (1) Az  európai uniós támogatásból, központi költségvetési támogatásból megvalósuló fejlesztési projektek
információbiztonsági követelményeinek teljesítése során a  projekt vezetője, a  projekt tervezési szakaszában
a  hatóság részére véleményezésre megküldi a  fejlesztendő elektronikus információs rendszerre vonatkozó
biztonsági osztályba sorolást, továbbá mindazon dokumentációkat, amelyek alapján a  biztonsági követelmények
megvalósulása ellenőrizhető a  projekt teljes életciklusára nézve, ideértve az  átvétel vagy teljesülés után
az elektronikus információs rendszer használata során érvényesítendő elvárásokat is.
(2) A projekt szintű mérföldkövek figyelembevételével, az adott projektszakasz zárását megelőző legkevesebb harminc
nappal kell a  hatóság rendelkezésére bocsátani a  kapcsolódó elektronikus információbiztonsági dokumentációt
annak érdekében, hogy a hatóság észrevételei vagy kifogásai a projekt terveken, vagy a projekt tárgyán átvezethető
és alkalmazható legyen.
(3) A hatvan napnál rövidebb időtartamú projektek esetén az (1) bekezdés szerinti dokumentációt legkésőbb a projekt
befejezésekor kell a  hatóság rendelkezésére bocsátani. A  projekt megvalósítása során – elektronikus információs
rendszer érintettsége esetén – a hatósággal a projekt tartalmáról egyeztetni kell.
(4) A hatóság az (1) bekezdés szerinti dokumentumok tekintetében más hatóság véleményét kikérheti.
9. § (1) Az  elektronikus információs rendszerek biztonsági osztályba sorolásának ellenőrzése a  hatóságnak megküldött
információk alapján, jogszabályban meghatározott szempontok szerint történik.
(2) Ha az  elektronikus információs rendszerre vonatkozó, bejelentett biztonsági osztályba sorolást – ideértve
az  adott elektronikus információs rendszerre vonatkozó biztonsági osztály meghatározásánál feltárt hiányosság
megszüntetésére irányuló cselekvési tervet – a  hatóság elfogadja, az  erre irányuló döntés a  biztonsági osztályba
sorolás későbbi önálló, illetve az érintett szervezet vagy szervezeti egység ellenőrzése során történő felülvizsgálatát
nem zárja ki.
(3) Ha a  hatóság az  eljárása során az  elektronikus információs rendszerre vonatkozó, az  érintett szervezet vezetője
által megállapított és bejelentett biztonsági osztályba sorolást felülbírálja és magasabb biztonsági osztályt állapít
meg, a  következő biztonsági osztály elérésére irányadó határidő alkalmazása tekintetében a  hatóság döntésének
megfelelő osztályt kell alapul venni.
(4) Ha a  hatóság az  elektronikus információs rendszerre vonatkozó, bejelentett biztonsági osztályba sorolásnál
alacsonyabb osztály alkalmazásának lehetőségét látja, arra az érintett szervezetnek javaslatot tesz.
(5) Ha az érintett szervezet vezetője az elektronikus információs rendszerre vonatkozóan a biztonsági osztályba sorolás
követelményeiről szóló jogszabályban meghatározott biztonsági osztály helyett alacsonyabb osztályt állapít meg,
azt részletesen indokolnia kell.
10. § (1) Az érintett szervezet vagy szervezeti egység biztonsági szintbe sorolásának ellenőrzése a hatóságnak megküldött
információk alapján – ideértve a szervezetre, vagy szervezeti egységre vonatkozó biztonsági szint meghatározásánál
feltárt hiányosság megszüntetésére irányuló cselekvési tervet is – jogszabályban meghatározott szempontok szerint
történik.
(2) Ha a hatóság az érintett szervezetre vagy szervezeti egységre vonatkozó, bejelentett biztonsági szintbe sorolásnál
alacsonyabb szint alkalmazásának lehetőségét látja, arra az  érintett szervezetnek vagy szervezeti egységnek
javaslatot tesz.
5. Az érintett szervezet egyes kötelezettségei 11. § (1) Az érintett szervezet, ha az elektronikus információs rendszer biztonságért felelős személy, szervezet kijelölése vagy
az  elektronikus informatikai biztonsági szabályzat elkészítése a  jogszabályban meghatározott időn belül neki fel
nem róható okból nem teljesül, a jogszabályban meghatározott határidőn belül a hatóságot tájékoztatja a teljesítést
akadályozó ok és a teljesítés határidejének megjelölésével.
(2) Az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy – ideértve az információbiztonsági szolgáltatást
nyújtó vállalkozás tagjait és alkalmazottait is – az  érintett szervezet igényeihez igazodva és annak rendelkezése
szerint feladatát elláthatja
a) részmunkaidőben,
b) a vonatkozó szerződésben meghatározott időtartamban, vagy
c) több érintett szervezetnél.
(3) Az  elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személyről szóló, az  Ibtv. 12.  § a)  pontja szerinti
tájékoztatás magában foglalja a vonatkozó munka-, megbízási vagy más szerződés másolatának hatóság kérésére
való megküldését olyan módon, hogy abból csak a  hatóság számára releváns, a  feladat- és hatásköre ellátáshoz
szükséges információ legyen megismerhető. A  szerződéshez csatolni kell az  adott személy végzettségét,
képzettségét igazoló okirat, vagy a szakterületi gyakorlatot igazoló okirat vagy nyilatkozat másolatát.
(4) A  jogszabály által kijelölt központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltató, illetve központi
adatkezelő és adatfeldolgozó szolgáltató igénybevétele során – figyelemmel az  Ibtv. 11.  § (3)  bekezdésére –
az  érintett szervezet vezetője nem mentesül a  jogszabályban meghatározott azon kötelezettségek alól, amelyek
az  érintett szervezet felett az  információbiztonság tekintetében gyakorolt irányítási és ellenőrzési jogkörébe
tartoznak.
6. Az ellenőrzési terv 12. § (1) Az éves ellenőrzési tervet a hatóság a tárgyévet megelőző év november 30-áig állítja össze.
 (2) A hatóság az ellenőrzési terv végrehajtását a tárgyévet követő év március 1-jéig értékeli.
 (3) A  hatóság az  ellenőrzési tervben foglaltaktól eltérhet, ha olyan azonnali ellenőrzéseket vagy eljárásokat kell
lefolytatnia, amelyek a  magyar kiberteret, a  nemzeti elektronikus adatvagyont, az  állam és polgárai számára
kiemelten fontos elektronikus információs rendszereket fenyegető súlyos biztonsági események elhárítását
szolgálják.
7. Jogkövetkezmények 13. § (1) A  hatóság az  információbiztonsági követelmények teljesülése érdekében – határidő kitűzése mellett – felhívja
az  érintett szervezet vezetőjét az  elektronikus információbiztonságot veszélyeztető hiányosság, mulasztás,
a  biztonsági követelmény megsértése megszüntetésére, jogszabályban meghatározott kötelezettség teljesítésére,
az elvárt intézkedés megtételére.
(2) A  hatóság azonnali intézkedések megtételére kötelezi az  érintett szervezetet, ha az  elektronikus
információbiztonságot veszélyeztető hiányosság, mulasztás, a megsértett biztonsági követelmény súlyos biztonsági
esemény bekövetkeztével fenyeget. Ezzel összefüggésben fegyelmi felelősség megállapítására tehet javaslatot
a munkáltatói jogkör gyakorlója felé.
(3) A hatóság által az  Ibtv. 16. § (2) bekezdése alapján kiszabható bírság – amely az  Ibtv. 16. § (3) bekezdése alapján
költségvetési szervre nem szabható ki – ötvenezer forinttól ötmillió forintig terjedhet, amelyet a  hatóság
határozatának jogerőre emelkedését követő nyolc napon belül kell befizetni a  hatóság Magyar Államkincstárnál
vezetett számlájára.
(4) A hatóság a jogkövetkezmények alkalmazása során jogszabályban meghatározottakon túl az alábbi szempontokat
veszi figyelembe:
a) az  elektronikus információbiztonságot veszélyeztető hiányosság, mulasztás, a  megsértett biztonsági
követelménynek a biztonsági osztályba sorolás és biztonsági szint szerinti súlyát,
b) történt-e súlyos biztonsági esemény, vagy fennállt-e ilyen esemény bekövetkeztének veszélye,
c) a biztonsági esemény hatását, vagy lehetséges hatását az érintett szervezetre, vagy más szervezetekre,
d) az érintett szervezet magatartását, hatósággal való együttműködését és
e) az esemény egyedi, vagy ismételt jellegét.
8. A zárt célú elektronikus információs rendszerek, valamint a biztonsági felügyeletüket ellátó
hatóságok és feladataik
14. § (1) A rendészetért felelős miniszter vezetése, irányítása, alá tartozó következő szerveknél működnek az Ibtv. szerinti zárt
célú elektronikus információs rendszerek
a) rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium,
b) Alkotmányvédelmi Hivatal,
c) Nemzetbiztonsági Szakszolgálat,
d) Terrorelhárítási Központ,
e) Nemzeti Védelmi Szolgálat,
f ) BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság,
g) Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokság,
h) Országos Rendőr-főkapitányság és
i) Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központ.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerveknél működő zárt célú elektronikus információs rendszerek a következők:
a) rendészeti, nemzetbiztonsági területen titkos információgyűjtést, titkos adatszerzést támogató zárt célú
elektronikus információs rendszerek,
b) rendészeti, nemzetbiztonsági területen belső irodai és iratkezelési célt szolgáló zárt célú elektronikus
információs rendszerek, valamint
c) rendészeti, nemzetbiztonsági területen szakmai feladatok támogatását szolgáló zárt célú elektronikus
információs rendszerek.
 (3) A (2) bekezdés szerinti zárt célú elektronikus információs rendszerekkel kapcsolatos hatósági, biztonsági felügyeleti
feladatok ellátására a Kormány a zárt célú elektronikus információs rendszert működtető szerv vezetőjét jelöli ki.
15. § (1) A honvédelemért felelős miniszter vezetése, irányítása alá tartozó szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alatt álló
gazdasági társaságok zárt célú elektronikus információs rendszerei a következők:
a) honvédelmi célú közigazgatási döntés-előkészítő és vezetés-irányítási rendszerek,
b) honvédelmi stacioner és tábori, nemzetközi műveleteket, valamint gyakorlatokat támogató műveleti vezetési
rendszerek,
c) katonai nemzetbiztonsági területen titkos információgyűjtést, illetve titkos adatszerzést támogató
rendszerek,
d) a  Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális működési területén szakmai feladatok támogatását szolgáló
kormányzati célú informatikai rendszerek, valamint
e) a  honvédelemért felelős miniszter irányítása alatt álló központi hivatalnál, szervnél, szervezetnél, valamint
tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságnál működő – a)–d) pontba nem tartozó – elektronikus
információs rendszerek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti zárt célú elektronikus információs rendszerekkel kapcsolatos hatósági, biztonsági felügyeleti
feladatok ellátására a Kormány a honvédelemért felelős minisztert jelöli ki.
16. § (1) A  külpolitikáért felelős miniszter vezetése, irányítása alá tartozó szervek zárt célú elektronikus információs
rendszerei a következők:
a) a  diplomáciai szakfeladatok ellátását szolgáló zárt célú elektronikus információs rendszerek
a katonadiplomáciai információs célokra használt zárt célú elektronikus információs rendszerek kivételével,
b) a konzuli szolgálat szakfeladatainak ellátását szolgáló zárt célú elektronikus információs rendszerek, valamint
c) a  kormányzati külpolitikai és külgazdasági tevékenység koordinálása valamint a  nemzetközi
kötelezettségvállalások támogatása érdekében működtetett zárt célú elektronikus információs rendszerek.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti zárt célú elektronikus információs rendszerekkel kapcsolatos hatósági, biztonsági felügyeleti
feladatok ellátására a Kormány hatóságként a külpolitikáért felelős minisztert jelöli ki.
17. § (1) A  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter vezetése, irányítása alá tartozó szervek zárt célú
elektronikus információs rendszerei a következők:
a) a nyílt és titkos információgyűjtést támogató zárt célú elektronikus információs rendszerek, valamint
b) a külső és belső irodai és iratkezelési célt szolgáló zárt célú elektronikus információs rendszerek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti zárt célú elektronikus információs rendszerekkel kapcsolatos hatósági, biztonsági felügyeleti
feladatok ellátására a Kormány a zárt célú elektronikus információs rendszert működtető szerv vezetőjét jelöli ki.
18. § (1) A  zárt célú elektronikus információs rendszerek biztonsági felügyeletét ellátó, e  rendeletben kijelölt hatóságokra
(a továbbiakban: kijelölt hatóság) az Ibtv. 14–17. §-a helyett a 19–22. §-t kell alkalmazni.
(2) A  honvédelemért felelős miniszter vezetése, irányítása alá tartozó szervek és a  tulajdonosi joggyakorlása alatt
álló gazdasági társaságok zárt célú elektronikus információs rendszerei biztonsági felügyeletét ellátó hatóságra
az (1) bekezdésben meghatározottak mellett a 3–10. §-t, valamint a 12. és 13. §-t is alkalmazni kell.
19. § A kijelölt hatóság feladata
a) a  zárt célú elektronikus információs rendszerekre vonatkozóan az  osztályba sorolás és a  biztonsági szint
megállapításának ellenőrzése és az ellenőrzés eredménye alapján döntés meghozatala,
b) a zárt célú elektronikus információs rendszerek osztályba sorolására és – ehhez kapcsolódóan – a zárt célú
elektronikus információs rendszert működtető szervek biztonsági szintjeire vonatkozó, jogszabályban
meghatározott követelmények teljesülésének ellenőrzése,
c) az  ellenőrzés során a  feltárt vagy tudomására jutott biztonsági hiányosságok elhárításának elrendelése,
és eredményességének ellenőrzése,
d) a rendelkezésre álló információk alapján kockázatelemzés elvégzése,
e) a  hozzá érkező biztonsági eseményekkel kapcsolatos bejelentések kivizsgálására irányuló hatósági eljárás
megindítása,
f ) az információs társadalom biztonságtudatosságának elősegítése és támogatása,
g) hazai és nemzetközi információbiztonsági, kibervédelmi, létfontosságú információs infrastruktúra
védelmével kapcsolatos gyakorlatokon történő részvétel, valamint
h) kapcsolattartás és együttműködés a hatósággal, valamint az eseménykezelő központokkal.
20. § A kijelölt hatóság a zárt célú elektronikus információs rendszerek és az azokban kezelt adatok biztonsága érdekében
jogosult megtenni, elrendelni, ellenőrizni minden olyan, a  zárt célú elektronikus információs rendszer védelmére
vonatkozó intézkedést, amellyel az érintett zárt célú elektronikus információs rendszert veszélyeztető fenyegetések
kezelhetőek. Ennek érdekében jogosult
a) a jogszabályokban foglalt biztonsági követelmények és az ezekhez kapcsolódó eljárási szabályok teljesülését
ellenőrizni,
b) a követelményeknek való megfelelőség alátámasztásához szükséges dokumentumokat bekérni,
c) a  központi költségvetési és az  európai uniós forrásból megvalósuló fejlesztési projektek tervezési
szakaszában az információbiztonsági követelmények megtartását ellenőrizni, azokra ajánlásokat tenni,
d) a  fejlesztési projektek tervezési szakaszában szakmai részvételt biztosítani és a  biztonsági követelmények
beépülésének ellenőrzésére irányuló tevékenységet folytatni, valamint
e) a sérülékenység megszüntetésére vonatkozó intézkedési tervet készíteni.
21. § (1) A  kijelölt hatóság a  zárt célú elektronikus információs rendszer vonatkozásában az  Ibtv. hatósági nyilvántartásra
vonatkozó szabályai szerinti nyilvántartást vezet.
(2) A  zárt célú elektronikus információs rendszert működtető szervezet az  Ibtv. szerinti adatokat, valamint ezek
változásait nyolc napon belül megküldi a kijelölt hatóságnak.
22. § (1) A  kijelölt hatóság az  ellenőrzést a  zárt célú elektronikus információs rendszert működtető szervezet irányítását,
vezetését vagy felügyeletét ellátó miniszter által jóváhagyott éves ellenőrzési terv vagy egyedi utasítás alapján
végzi.
(2) Ha a  kijelölt hatóság azt állapítja meg, hogy a  zárt célú elektronikus információs rendszert működtető szervezet
a  biztonsági követelményeket és az  ehhez kapcsolódó eljárási szabályokat nem teljesíti, vagy nem tartja be,
akkor az  érintettet felszólítja a  jogszabályokban foglalt biztonsági követelmények és az  ehhez kapcsolódó eljárási
szabályok teljesítésére.
9. A polgári hírszerző tevékenységhez kapcsolódó, a honvédelmi célú elektronikus információs
rendszerek, valamint a létfontosságú létesítmények, rendszerek elektronikus információs rendszerei
biztonsági felügyeletét ellátó hatóságok és feladataik
23. § (1) A Kormány a polgári hírszerző tevékenységet végző nemzetbiztonsági szolgálat elektronikus információs rendszerei
biztonságának felügyeletét ellátó hatóságként az Információs Hivatal főigazgatóját jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatóságra az Ibtv. 14–17. §-a helyett a 19–22. §-t kell megfelelően alkalmazni.
 (3) Az  ellenőrzések és vizsgálatok nem veszélyeztethetik a  polgári hírszerző tevékenységet végző nemzetbiztonsági
szolgálat elektronikus információs rendszereinek biztonságos működését, valamint az  elektronikus információs
rendszerekben kezelt adatok védelmét.
(4) Szükség esetén megfelelő szakképesítéssel rendelkező koordináló személyt kell kijelölni a  polgári hírszerző
tevékenységet végző nemzetbiztonsági szolgálat állományából az elektronikus információs rendszerek biztonságos
működéséhez kapcsolódó követelmény érvényesítése céljából. A  koordináló személy köteles felhívni a  figyelmet
az elektronikus információs rendszereket veszélyeztető tényezőkre az ellenőrzés és vizsgálat során.
24. § (1) A Kormány a honvédelmi célú elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletét ellátó hatóságként
a honvédelemért felelős minisztert jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatóságra a 3–10. §-t, a 12. és 13. §-t, valamint az  Ibtv. 14–17. §-a helyett a 19–22. §-t kell
megfelelően alkalmazni.
25. § (1) A  14–17.  §, valamint a  23. és 24.  § szerinti hatóságok hatáskörébe tartozó elektronikus információs rendszerek
kivételével, a  Kormány az  európai vagy nemzeti létfontosságú rendszerré, létesítménnyé törvény alapján kijelölt
rendszerek, létesítmények elektronikus információs rendszerei biztonságának felügyeletét ellátó hatóságként a BM
Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hatóságra az Ibtv. 14–17. §-a helyett a 19–22. §-t kell megfelelően alkalmazni.
10. Az információbiztonsági felügyelő 26. § (1) Információbiztonsági felügyelőként (a továbbiakban: felügyelő) az  rendelhető ki, aki a  kirendelést vállalja és
az  Ibtv.-ben, valamint e  rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel. A  felügyelőnek a  vezetői gyakorlatára
előírt időtartamába beszámítható a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 8.  § (5)  bekezdése
szerinti munkavégzésre irányuló jogviszonyban szerzett, közigazgatáson kívüli vezetői gyakorlat is. A felügyelő felett
a munkáltatói jogokat az e-közigazgatásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
(2) A felügyelő egyidejűleg több érintett szervezethez is – ha a kirendelés indokai ezt lehetővé teszik – kirendelhető.
 (3) A  miniszter a  megbízólevél kiállításával a  felügyelőt határozott időtartamra rendeli ki az  adott szerv elektronikus
információbiztonsági tevékenységének felügyeletére. A  kirendelés meghosszabbítására a  kirendelés idejének
lejárta előtt, legfeljebb egy alkalommal kerülhet sor, a  folyamatban lévő intézkedések lezárásáig. A  kirendelés
időtartamának meghatározásakor figyelemmel kell lenni az  érintett szervezet kötelezettségszegésének súlyára
és a  fenyegetés elhárításához szükséges védelmi intézkedésekre. A  kirendelésről szóló megbízólevél megfelelően
tartalmazza a  kirendelés célját, tárgyát, a  kirendelésre okot adó körülményeket, a  jogszabályi hivatkozást,
a kirendelés időtartamát, az információbiztonsági felügyelő személyazonosításához szükséges adatokat.
(4) Felügyelőnek nem rendelhető ki az a személy, aki
a) az érintett szervezettel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll,
b) a kirendelést megelőző három évben az érintett szervezettel munkavégzésre irányuló jogviszonyban állt,
c) a  kirendeléskor, vagy a  kirendelést megelőző három évben az  érintett szervezetnél rendszeres és tartós
megbízási vagy vállalkozási jogviszonyban áll vagy állt,
d) az  érintett szervezet vezetőjének, gazdasági vezetőjének vagy alkalmazottjának hozzátartozója
e minőségének fennállása alatt,
e) az  érintett szervezet képviselője, e  minőségének fennállása alatt és annak megszűnésétől számított három
évig, valamint
f ) az, akitől az  adott helyzet tárgyilagos megítélése üzleti érdekeltségből vagy egyéb okból nem elvárható
(elfogultság).
 (5) A felügyelő kirendelésének megszűnésére a megbízólevélben meghatározott időtartam letelte előtt akkor kerülhet
sor, ha
a) a kirendelés oka elhárult és a felügyelő összefoglaló beszámolóját a hatóság elfogadta, vagy
b) a felügyelőt a miniszter visszahívja.
(6) A felügyelőt a miniszter visszahívja, ha
a) a  hatóság megállapítja, hogy az  érintett szervezetnél a  felügyelőnek felróhatóan nem érvényesülnek
a biztonsági követelmények, vagy
b) a (4) bekezdés szerinti, kizárásra okot adó körülmény merült fel, vagy a kirendeléskor fennálló, kizárásra okot
adó körülmény a miniszter tudomására jut.
 (7) A miniszter jogosult az (5) bekezdés b) pontja esetén új felügyelőt kirendelni.
 (8) A  felügyelő kirendelésének megszűnéséről a  miniszter írásban haladéktalanul tájékoztatja az  érintett szervezet
vezetőjét. 27. § (1) A felügyelő jogosult a jogszabályokban foglalt biztonsági követelmények és az ehhez kapcsolódó eljárási szabályok
betartásával, teljesítésével összefüggésben
a) az  érintett szervezet vezetőitől és bármely dolgozójától írásbeli és szóbeli tájékoztatást, adatszolgáltatást
kérni,
b) az  érintett szervezet információtechnológiával kapcsolatos valamennyi dokumentumába, okiratába
betekinteni, arról másolatot, kivonatot készíttetni,
c) az érintett szervezet valamennyi információtechnológiával kapcsolatos helyiségébe belépni,
d) azonnali intézkedést javasolni az  érintett szervezet vezetőjének a  közvetlen fenyegetés elhárításához
(működés korlátozása, leállítása),
e) intézkedést javasolni a  jogszabályszerű működés kialakításához vagy helyreállításához, ennek keretében
különösen az érintett szabályzatok felülvizsgálatát kezdeményezni,
f ) előzetesen véleményezni a  működéssel kapcsolatos elektronikus információbiztonságot is érintő
intézkedéseket, valamint
g) kifogással élni az  érintett szervezet által az  Ibtv. alapján megtett vagy elmulasztott intézkedései, döntései
tekintetében.
 (2) A felügyelő köteles a) az érintett szervezetnél megbízólevelét bemutatni,
b) figyelemmel kísérni megbízatásának időpontjától kezdve az érintett szervezetnél a  jogszabályokban foglalt
biztonsági követelmények és eljárások megvalósulását, a jogszabályokban előírt feladatok ellátását,
c) feltárni azokat az  okokat, amelyek a  kötelezettség nem teljesítéséhez vagy esetleg a  fenyegetés
kialakulásához vezettek,
d) a  c)  pontban foglaltak és az  érintett szervezet működésének ismert feltételei alapján a  szükséges
intézkedések végrehajtására irányuló intézkedési tervet készíteni,
e) azonnali intézkedéseket kezdeményezni úgy, hogy azok bevezetése nem lehetetleníti el az alaptevékenység
ellátását, valamint azokról haladéktalanul értesíteni a hatóságot,
f ) betartani a titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályokat,
g) a  megtett intézkedésekről a  hatóságnak folyamatosan beszámolni, a  beszámolóban számot kell adni
a  megtett intézkedésekről, a  biztonsági követelmények teljesüléséről, az  elektronikus információbiztonság
fejlődéséhez szükséges további intézkedésekről, valamint
h) a  megbízatásának megszűnésekor összefoglaló beszámolót készíteni a  működéséről, ideértve a  megtett
intézkedéseket és azok eredményét, és a  javasolt további intézkedéseket, amely elfogadásáról a  hatóság
dönt.
11. Jogorvoslat 28. § (1) A hatóság határozatai ellen újrafelvételi eljárásnak nincs helye.
 (2) A hatóság határozatainak felügyeleti jogkörben való visszavonására, módosítására nincs lehetőség.
12. A hatóságra vonatkozó vegyes rendelkezések 29. § (1) Az elektronikus információbiztonsági szabályok érvényesülésének biztosítására az európai és nemzeti létfontosságú
rendszerelemek nyilvántartására és a  nyilvántartás adatainak kezelésére kijelölt szerv és a  hatóság, valamint
a  kormányzati eseménykezelő központ kölcsönösen tájékoztatják egymást az  európai vagy hazai létfontosságú
rendszerek és rendszerelemek kapcsán feltárt, az elektronikus információbiztonságot érintő megállapításaikról.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatást haladéktalanul meg kell tenni, ha annak tárgya az  elektronikus
információbiztonságot fenyegető veszélyforrást tár fel, vagy biztonsági eseményre utal. Az  értesítés alapján
az érintett szervezetek a hatáskörükbe tartozó intézkedést – egymással koordinálva – azonnal megkezdik.
13. Záró rendelkezések 30. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 32. § a) pontja 2016. január 1-jén lép hatályba.
31. § A 25. § szerinti hatósági feladatokat 2015. december 31-ig a hatóság látja el.
32. § Hatályát veszti
a) a 31. §,
b) a  Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság és az  információbiztonsági felügyelő feladat- és
hatásköréről, valamint a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet szakhatósági eljárásáról szóló 301/2013. (VII. 29.)
Korm. rendelet,
c) a  Magyar Honvédség, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a  Honvédelmi Tanács és a  Kormány speciális
működését támogató elektronikus infokommunikációs rendszerek biztonságának felügyeletéről és
ellenőrzéséről szóló 16/2013. (VIII. 30.) HM rendelet,
d) a  zárt célú elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatos
ágazati szabályokról szóló 36/2013. (VII. 17.) BM rendelet,
e) a  diplomáciai információs célokra használt zárt célú elektronikus információs rendszerek biztonságának
felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló 3/2014. (II. 26.) KüM rendelet,
f ) a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal elektronikus információs rendszerei biztonságának felügyeletéről és
ellenőrzéséről szóló 34/2013. (VIII. 30.) NGM rendelet, valamint
g) az  Információs Hivatal elektronikus információs rendszereinek biztonsági felügyeletéről és ellenőrzéséről
szóló 12/2015. (III. 6.) MvM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1992/2015. (XII. 28.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának Magyarországon történő újraépítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonja Magyarországon Karcag városában
– az  ingatlan-nyilvántartás szerinti Karcag 2934/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten – kerüljön
újraépítésre kulturális és hagyományőrző tevékenységek befogadására;
2. felhívja a  2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati feladatok
végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket
Karcag Városi Önkormányzattal együttműködve annak érdekében, hogy az az 1. pontban megjelölt önkormányzati
tulajdonú ingatlan használati joga biztosított legyen az 1. pont szerinti beruházás megvalósításához;
Felelős: a 2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati
feladatok végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának újratervezési, bontási, rekultivációs,
hazaszállítási, újraépítési feladatainak (a  továbbiakban: projekt) teljes körű irányítását és lebonyolítását, az  azt
követő üzemeltetési feladatokat a 100%-os állami tulajdonban álló Carpathia Nemzeti Kreatív Gazdaságfejlesztő és
Innovációs Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Carpathia Kft.) végezze;
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  projekthez 2016. évben – Magyarország 2016. évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 5. A  2015. évi
Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának megvalósításával kapcsolatos kiadások jogcímcsoporton rendelkezésre
álló forráson felül – szükséges további 500 millió forint költségvetési forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. február 15. 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon a  4.  pont szerinti forrás támogatási szerződés keretében a  Carpathia Kft.
részére történő nyújtásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
6. felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a projekt megvalósításának Terület- és Településfejlesztési
Operatív Program, illetve Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program keretében rendelkezésre álló
uniós fejlesztési forrásokból történő további támogatásának lehetőségét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 31.
b) a belügyminisztert, hogy a  2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos
összkormányzati feladatok végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos és a  Karcag
Városi Önkormányzat bevonásával vizsgálja meg a  projekt önkormányzati forrásból történő részbeni
támogatásának lehetőségét;
Felelős: belügyminiszter
 a 2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati
feladatok végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. január 31.
7. felhívja a  2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati feladatok
végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy – a  magyar pavilon iránti kiemelt
érdeklődésre tekintettel – vizsgálja meg a  pavilon további helyszíneken történő, központi költségvetési forrás
felhasználását nem igénylő újraépítésének lehetőségét és módját, valamint a vizsgálat eredményének megfelelően
készítsen előterjesztést a Kormány részére.
Felelős: a 2015. évi Milánói Világkiállításon való magyar részvétellel kapcsolatos összkormányzati
feladatok végrehajtása koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2016. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2011. (III. 4.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
Hellebrandt Lászlót kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2011. február 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
15/2015. (III. 13.) EMMI rendelete a köznevelési szakértői tevékenység, valamint az érettségi vizsgaelnöki megbízás feltételeiről.
A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94.  § (1)  bekezdés l) és p)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 10.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a  10.  § tekintetében a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm.
rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a  következőket
rendelem el:
1. A köznevelési szakértői tevékenység folytatásának feltételei 1. § (1) Aki köznevelési szakértői (a  továbbiakban: szakértői) tevékenységet kíván folytatni, köteles az  erre irányuló
szándékát az  Oktatási Hivatalnak (a  továbbiakban: Hivatal) a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolg. tv.) szerint bejelenteni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentésnek (a  továbbiakban: bejelentés) a  Szolg. tv.-ben a  szakértői tevékenység
folytatásának feltételeként előírt adatokat, valamint a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény
(a  továbbiakban: Nkt.) 82.  § (2)  bekezdésében és a  nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló
229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet (a  továbbiakban Nkt. vhr.) 44/E.  § (1)  bekezdésében foglalt adatokat kell
tartalmaznia. A bejelentéshez csatolni kell az Nkt. vhr. 44/E. § (2) bekezdésében meghatározott dokumentumokat.
(3) A  tanügyigazgatás szakterületre történő bejelentés esetén a  gyakorlati idő beszámításánál figyelembe vehető
a  közigazgatásban tanügyigazgatás, térségi (települési önkormányzatok köznevelési célú feladatok ellátására
szerveződött társulásai, kistérségi, megyei, regionális) tervezés és fejlesztés szakterületen szerzett szakmai gyakorlat
is.
(4) A  bejelentés a  Hivatal honlapján megtalálható adatlap kitöltésével postai úton, személyesen vagy a  Hivatal által
működtetett elektronikus rendszer segítségével elektronikusan nyújtható be.
2. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdésében meghatározottakon kívül szakértői tevékenységet az  a  természetes személy folytathat,
akinek kérelmére ezt a Hivatal engedélyezi.
(2) Az  engedély iránti kérelemnek (a  továbbiakban: kérelem) az  Nkt. 82.  § (3)  bekezdésében és az  Nkt. vhr. 44/F.  §
(1) bekezdésében foglalt adatokat kell tartalmaznia. A kérelemhez csatolni kell az Nkt. vhr. 44/F. § (2) bekezdésében
meghatározott dokumentumokat.
(3) A  tanügyigazgatás szakterületre benyújtott kérelem esetén a  gyakorlati idő beszámításánál figyelembe vehető
a  közigazgatásban tanügyigazgatás, térségi (települési önkormányzatok köznevelési célú feladatok ellátására
szerveződött társulásai, kistérségi, megyei, regionális) tervezés és fejlesztés szakterületen szerzett tízéves szakmai
gyakorlat.
(4) A  kérelem a  Hivatal honlapján megtalálható adatlap kitöltésével postai úton, személyesen vagy a  Hivatal által
működtetett elektronikus rendszer segítségével elektronikusan nyújtható be.
2. Az Országos szakértői névjegyzék 3. § (1) A  Hivatal a  Szolg. tv. 23.  § (1)  bekezdésében meghatározott eljárás lefolytatása után a  jogszabályban előírt
feltételeknek megfelelő, bejelentést tevő köznevelési szakértőkről (a  továbbiakban: szakértő), valamint
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény alapján lefolytatott
engedélyezési eljárás után a  jogszabályban előírt feltételeknek megfelelő, engedéllyel rendelkező szakértőkről
Országos szakértői névjegyzéket (a továbbiakban: szakértői névjegyzék) vezet szakterületenkénti csoportosításban,
szakirány megjelölésével.
(2) A szakértői szakterületeket és szakirányokat az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A szakértői névjegyzék összeállítása és folyamatos frissítése a Hivatal feladata.
 (4) A szakértő részére a Hivatal a Szolg. tv. 23. § (2) bekezdésében meghatározott adattartalommal igazolást állít ki.
 (5) A szakértői névjegyzékben szereplő szakértő a bejelentés, illetve a kérelem benyújtását követően a bejelentésben,
kérelemben foglalt adatokban bekövetkezett változást – a pedagógiai-szakmai ellenőrzés és pedagógusminősítés
szakterületen névjegyzékbe vett szakértő a  továbbképzési kötelezettség teljesítését is – haladéktalanul, de
legfeljebb tizenöt napon belül köteles a  Hivatalnak bejelenteni. A  Hivatal az  adatváltozás bejelentésének és
a  10.  § szerint megállapított igazgatási szolgáltatási díj (a  továbbiakban: díj) befizetésének igazolását követően
az adatváltozásnak megfelelően igazolást állít ki.
(6) Az, aki a szakértői névjegyzékben szerepel, kérheti a nyilvántartásban szereplő szakterület, szakirány módosítását,
kiegészítését. A módosításra, kiegészítésre a nyilvántartásba vételre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
3. A szakértői tevékenységet folytatók továbbképzési kötelezettsége 4. § (1) A  pedagógiai-szakmai ellenőrzés és pedagógusminősítés szakterületen névjegyzékbe vett szakértő
a  szakterületéhez kapcsolódó rendszeres továbbképzésen köteles részt venni a  névjegyzékbe történő felvételt
követően háromévenként.
(2) Teljesíti az  előírt továbbképzésen való részvételi kötelezettséget az, aki az  adott szakterületre meghatározott
továbbképzésen legalább húsz óra időtartamban oktatóként vett részt.
4. A szakértői tevékenység 5. § (1) A  szakértő tevékenységét kizárólag a  bejelentett, illetve engedélyezett szakterületen, szakiránynak megfelelően
folytathatja.
(2) A  szakértő a  feladatát közigazgatási hatósági ügyben kirendelés, más esetben megbízás (a  továbbiakban együtt:
felkérés) alapján látja el.
(3) Adott ügyben nem lehet szakértő az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható, így különösen az, aki
a) az érintett köznevelési, illetve szakképzést folytató intézmény vezetője vagy annak közeli hozzátartozója,
b) az érintett köznevelési, illetve szakképzést folytató intézménnyel foglalkoztatási jogviszonyban áll,
c) az adott ügyben szaktanácsadóként közreműködik,
d) az érintett köznevelési, illetve szakképzést folytató intézmény számára az Nkt. 19. § (2) bekezdés a), b), d), és
e) pontja szerinti pedagógiai szakmai szolgáltatást nyújtó intézmény alkalmazottja,
e) az érintett köznevelési, illetve szakképzést folytató intézmény fenntartójával – az állami intézményfenntartó
központ kivételével – foglalkoztatási jogviszonyban áll.
 (4) Az  állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézmény esetében érintett intézménynek
a szakértő munkavégzési helye szerinti intézmény minősül.
 (5) A szakértő a felkérése esetén írásban köteles nyilatkozni arról, hogy vele szemben a (3) bekezdésben foglalt kizárási
ok nem áll fenn. Amennyiben a szakértői tevékenység ellátása közben merül fel vele szemben a (3) bekezdés szerinti
kizárási ok, köteles azt nyomban a felkérő tudomására hozni.
(6) A szakértő a szakértői tevékenységéről köteles nyilvántartást vezetni és azt öt évig megőrizni.
 (7) A  szakvéleményben fel kell tüntetni, hogy a  szakértő milyen feladatot látott el. Több szakértő esetén szakértőt
lehet felkérni az egységes – összefoglaló – szakvélemény elkészítésére is. Az összefoglaló szakvéleményben fel kell
tüntetni, hogy melyik szakértő milyen feladatot látott el.
5. Az Országos érettségi vizsgaelnöki névjegyzék 6. § (1) Érettségi vizsga vizsgaelnöki feladataira megbízást az  kaphat, aki a  Hivatal által vezetett Országos érettségi
vizsgaelnöki névjegyzékben (a továbbiakban: vizsgaelnöki névjegyzék) szerepel.
(2) A  vizsgaelnöki névjegyzékbe nyilvános pályázat útján lehet felvételt nyerni. A  vizsgaelnöki feladatok ellátására
a pályázat folyamatosan nyújtható be.
(3) A  pályázati felhívást a  Hivatal az  oktatásért felelős miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában teszi
közzé évente legalább egyszer, továbbá folyamatosan megjelenteti a  saját és az  oktatásért felelős miniszter által
vezetett minisztérium honlapján.
(4) Az  Nkt. 82.  § (6b)  bekezdésében meghatározott vizsgaelnöki feladatok ellátásához szükséges szakmai
felkészítésként vagy továbbképzésként
a) a Hivatal által akkreditált, a vizsgaelnöki feladatok ellátására felkészítő pedagógus-továbbképzés,
b) a vizsgaelnöki feladat ellátásra felkészítő pedagógus-szakvizsga vagy
c) az  adott szakterületre meghatározott továbbképzéseken legalább húsz óra időtartamban oktatóként való
részvétel
fogadható el. (5) A  vizsgaelnöki névjegyzékbe történő második és további felvétel esetében a  (4)  bekezdés szerinti továbbképzést
kiváltja a  Hivatallal szakmai együttműködésben a  megyei (fővárosi) kormányhivatal által szervezett, a  felvételt
megelőző öt évben legalább három továbbképzésen való részvétel. A  továbbképzés tartalmi követelményeit
a 2. melléklet tartalmazza. A továbbképzés évenként, vizsgakötelezettség nélküli, ingyenes formában valósul meg.
A  továbbképzés időpontját, helyét, a  tananyagot, valamint a  jelentkezés módját a  Hivatal a  saját és az  oktatásért
felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján is közzéteszi.
7. § (1) A  pályázat benyújtását követő nyolc napon belül a  Hivatal értesíti a  pályázót a  pályázat befogadásáról, illetve
amennyiben a  pályázó pályázatát hiányosan nyújtotta be, megfelelő határidő megjelölése és a  mulasztás
jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett hiánypótlásra hívja fel.
(2) Amennyiben a pályázat megfelel az Nkt. 82. § (6b) bekezdésében, valamint a pályázati felhívásban meghatározott
követelményeknek, a Hivatal a pályázót erről a tényről igazolás megküldésével értesíti.
(3) Az igazolás kizárólag az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az eljáró hatóság megnevezését,
b) a vizsgaelnök
ba) családi és utónevét,
bb) születési nevét,
bc) születési helyét, idejét,
bd) lakcímét,
be) nyilvántartásba vételi számát,
c) a szakterületeket,
d) azt, hogy az igazolás öt évig hatályos és
e) a kiállító hatóság bélyegzőjének lenyomatát, valamint a kiállító képviselőjének aláírását.
8. § (1) A vizsgaelnöki névjegyzék összeállítása és folyamatos frissítése a Hivatal feladata.
 (2) Az Nkt. 82. § (7) bekezdése alapján a Hivatal a vizsgaelnöki névjegyzékre kerüléstől számított öt év elteltével törli
a vizsgaelnöki névjegyzékből azt a vizsgaelnököt, aki az öt év leteltét megelőzően nem nyújtott be újabb pályázatot
vagy a vizsgaelnöki névjegyzékbe újból nem nyert felvételt.
(3) Amennyiben utólag a  Hivatal tudomására jut, hogy valamely vizsgaelnök pályázata nem felelt meg az  Nkt. 82.  §
(6b)  bekezdésében, valamint a  pályázati felhívásban meghatározott követelményeknek, az  érintett vizsgaelnököt
a Hivatal törli a vizsgaelnöki névjegyzékből.
6. A szakértői névjegyzékre és a vizsgaelnöki névjegyzékre vonatkozó közös szabályok
9. § A Hivatal jogosult a  szakértői névjegyzékben és a  vizsgaelnöki névjegyzékben nyilvántartott szakértő vagy
vizsgaelnök tevékenységének rendszeres és eseti ellenőrzésére. Az  ellenőrzés során tett megállapításokkal
kapcsolatban lehetőséget kell biztosítani a szakértőnek, vizsgaelnöknek arra, hogy észrevételt tegyen.
7. A szakértői tevékenység, valamint a vizsgaelnöki tevékenység folytatásához előírt díjjal, annak
befizetésével és felhasználásával kapcsolatos szabályok
10. § (1) A szakértői tevékenység megkezdésével, a vizsgaelnöki tevékenység megkezdésével vagy folytatásával összefüggő
bejelentés, kérelem, pályázat benyújtásakor a bejelentő, a kérelmező, a pályázó díjat köteles fizetni.
(2) A díj összege szakterületenként:
a) az 1. § (1) bekezdése tekintetében 40 000 forint,
b) a 2. § (1) bekezdése tekintetében 40 000 forint,
c) a 6. § (1) bekezdése tekintetében 15 000 forint.
(3) A  szakértői tevékenységgel és a  vizsgaelnöki tevékenységgel összefüggő jogorvoslati kérelem bírálati díja
a (2) bekezdés alapján meghatározott díj összegének ötven százaléka.
(4) A  díjat a  Hivatal – 3.  mellékletben meghatározott – bankszámlájára kell befizetni a  rendelkezésre bocsátott
készpénz-átutalási megbízáson vagy elektronikus úton. A befizetett díj kezelése és nyilvántartása az államháztartás
alrendszereinek bankszámla-vezetési, költségvetési, befizetési és letéti kezelési, valamint kötelezettségvállalási
rendjéről szóló jogszabályokban meghatározottak szerint történik. A  befizetett díj a  Hivatal bevétele, amely
az e rendeletben meghatározott feladatokkal összefüggő személyi és tárgyi kiadások fedezetére használható fel.
8. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincegyedik napon lép hatályba.
12. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  szakmai szakértői szakterületre benyújtott bejelentések és kérelmek esetében
a folyamatban lévő eljárásokban úgy kell alkalmazni, hogy az e rendelet hatálybalépésekor le nem zárt eljárást meg
kell szüntetni és a megfizetett díjat a kérelmezőnek vissza kell téríteni.
(2) E  rendelet hatálybalépésekor a  Szolg. tv. 56.  §-a alapján az  e  rendelet hatálybalépése előtt szakértői vagy
vizsgaelnöki feladatok ellátására engedéllyel rendelkező és nyilvántartásba vett szakértőket, vizsgaelnököket
változatlan feltételekkel szerepeltetni kell a  nyilvántartásban, tevékenységüket engedélyük lejártáig tovább
folytathatják.
(3) A  szakmai szakértő szakterületen névjegyzékbe vett szakértők az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv által
vezetett szakértői névjegyzékbe kerülés időpontjában a szakértői névjegyzékből törlésre kerülnek.
(4) A  (2)  bekezdésben meghatározott szakértők esetében a  szakterületek, szakirányok megfeleltetését a  4.  melléklet
tartalmazza.
(5) A  Hivatal a  4.  mellékletnek megfelelően a  szakterületek, szakirányok megnevezését hivatalból átvezeti
a nyilvántartásban.
13. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. cikkeinek való megfelelést szolgálja.
14. § Hatályát veszti a közoktatási szakértői tevékenység, valamint az érettségi vizsgaelnöki megbízás feltételeiről szóló
38/2009. (XII. 29.) OKM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
103/2014. (HK 1/2015.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Magyar Honvédség katonai toborzás rendszerének átalakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 46. § (3) és (5) bekezdése,
52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdés f) pontja és
11. § (3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium (továbbiakban: HM) a honvédelmi miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
(a továbbiakban: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A katonai toborzás rendszerének átalakítására, a jogszabályi háttér kialakítására, valamint a toborzás marketing újragondolására a HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) vezetésével munkacsoportot (a továbbiakban MCSP) hozunk létre.
3. Az MCSP alakuló ülését jelen együttes intézkedés
aláírásától számított 30 napon belül meg kell tartani.
4. Az MCSP feladatait 2015. április 30-ig látja el.
5. Az MCSP vezetője a HVK SZCSF csoportfőnöke.
6. Az együttes intézkedésben meghatározott feladatok
végrehajtását a HVK SZCSF csoportfőnöke koordinálja,
ellenőrzi, és e tárgykörben az érintett szervezetek vezetőivel, a feladatra kijelölt képviselőkkel szóban és írásban
közvetlen kapcsolatot tarthat fenn.
7. Az MCSP titkára a HVK SZCSF Humánerőforrás
Gazdálkodási Osztály kiemelt főtisztje.
8. Az MCSP tagjai:
a) a HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM HPF) kijelölt képviselői;
b) az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Pa
rancsnokság kijelölt képviselői;
c) a HM Védelemgazdasági Hivatal képviselője.
9. Az MCSP vezetője – ha a napirend feladatkörüket
érinti – a következő szervezeteket az MCSP ülésére
meghívja:
a) az MH Egészségügyi Központ kijelölt képviselője;
b) az MH Kiképzési és Doktrinális Központ kijelölt
képviselője;
c) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség kijelölt képviselője;
d) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság kijelölt kép
viselői;
e) az MH Altiszti Akadémia kijelölt képviselője;
f) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály kijelölt
képviselője;
g) a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti
Főosztály kijelölt képviselője;
h) a HM Miniszteri Kabinet Sajtóosztály kijelölt képvi
selője;
i) a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) kijelölt
képviselője;
j) az MH Vezénylő Zászlós kijelölt képviselője.
10. Felkérjük
a) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Kar dékánját, hogy a Katonai Vezetéstudományi és Közismereti Tanszék szociológus képviselője;
b) a HM Zrínyi Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. vezetőjét, hogy az általa
kijelölt képviselő,
c) az MH Elektronikai Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt.
vezetőjét, hogy az általa kijelölt képviselő
az MCSP ülésein az MCSP vezetőjének meghívása esetén
vegyen részt.
11. Az MCSP vizsgálja felül, racionalizálja és határozza
meg a Magyar Honvédségnek a toborzás eszközével elérendő célját, ennek érdekében tegyen javaslatot a kialakításra kerülő, a toborzás folyamatához kapcsolódó valamennyi eljárásrend kialakítására.
12. Az MCSP vizsgálja meg a szervezetből saját elhatározásukból távozó állomány nagyságát, arányát, elemezze
a kialakult helyzetet, valamint a kiáramlás okait, a katonai
szervezeteknek az állomány megtartására irányuló törekvéseit, eszközrendszerét, célját és eredményét.
13. Az MCSP tegyen javaslatot az állomány megtartására, vizsgálja meg a külső munkaerő piaci hatásokat.
14. Az MCSP vizsgálja felül a katonai toborzás irányításának rendjét, készítse elő a végrehajtást szabályozó jogszabályok tervezetét.
15. Az MCSP tegyen javaslatot a toborzás-tervezés feladataira éves bontásban, és határozza meg hozzá a marketing és kommunikációs támogatások lehetőségét.
16. Az MCSP vizsgálja felül a HM KGIR toborzó modul strukturális felépítésének, adattartalmát a külső és belső Toborzó Modul (Recruitment Modul) teljes körű alkalmazásba vételéhez szükséges feltételek meghatározásához. Az információs rendszert képessé kell tenni a valós
adatok szolgáltatására, interneten felületen pozíciók kiajánlására, valamint differenciált toborzás végrehajtására.
17. Az MCSP tegyen javaslatot a toborzásban résztvevő
katonai szervezeteknél szolgálatot teljesítő szakemberek
felkészítésére, továbbképzésére.
18. Az MCSP munkarendjét maga alakítja, úgy hogy
2015. február 27-én javaslatát megteszi a HVKF felé a toborzásban résztvevő szervezetek eljárásrendjéről, valamint a toborzást segítő szociológiai kutatás, és marketing
támogatás tervezéséről.
19. Az MCSP 2015. március 31-ig a HVK SZCSF a
HM HPF-fel és HM JF-fel együttműködve a HVKF felé
döntésre előkészíti a toborzásról szóló HM KÁT–VKF
együttes intézkedés tervezetet.
20. Ez az intézkedés az aláírást követő napon lép hatályba, és 2015. április 30-án hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
8/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Csák János Zoltán
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország londoni
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. február 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2010. (HK 12.) HM KÁT intézkedése a STANAG 3258 6. kiadás alkalmazásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (1) és (3) bekezdése,
valamint 110. §-ának (2) bekezdése alapján – figyelemmel
az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasításban
foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A 336/3/2001/VII. (HK 17.) HM VGHÁT közlemény
alapján eredeti nyelven bevezetésre és alkalmazásra kerül
a STANAG 3258 (6. kiadás) POSITION OF PILOT
OPERATED NAVIGATION AND RADIO CONTROLS – „Repülőeszköz fedélzeti navigációs és rádióelektronikai rendszerek kezelőszerveinek elhelyezése”
című szabványosítási egyezmény.
3. Az egyezmény rendeltetése, hogy meghatározza a repülőeszközökbe beépítésre kerülő kommunikációs és navigációs rendszerek kezelőszerveinek főbb elhelyezési
szempontjait.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 3258 Egységesítési Egyezményt rendeljék meg a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár