text:
16/2007. (III. 14.) OKM rendelete a szakmai és informatikai fejlesztési feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 18. a) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, figyelemmel a költségvetési törvény 13. § (1) bekezdésére, valamint a 31. § (1) bekezdésének a)–d) pontjára, az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró önkormányzati és területfejlesztési
miniszterrel egyetértésben, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a helyi és helyi kisebbségi önkormányzatokra, a
többcélú kistérségi társulásokra,
b) az egyházi jogi személyre, alapítványra, egyesületre
és más jogi személyre, országos kisebbségi önkormányzatra, közhasznú társaságra, jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságra és a közoktatási feladatot alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló
törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozóra, a nem állami felsőoktatási intézményekre,
c) a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményekre, valamint
d) az a)–c) pont alatt felsoroltak (a továbbiakban
együtt: fenntartó) által fenntartott – a közoktatásról szóló
1993. évi LXXIX. törvény 20–22. §-ában meghatározott –
közoktatási intézményekre (a továbbiakban: intézmény).
Informatikai és szakmai fejlesztések támogatása 2. § (1) A fenntartó legfeljebb 3500 Ft/fő támogatást igényelhet az öt–tizenhárom évfolyamokon az általános műveltséget megalapozó nappali rendszerű iskolai oktatásban, valamint a költségvetési törvény 3. számú melléklet
16.3.1. és a 16.3.4. pontjaiban meghatározott kollégiumi
ellátásban részesülő tanulók után. A támogatást – további
bérleti konstrukció létesítése nélkül – a fenntartó a bérleti
konstrukcióban megszerzett hardvereszközök éves használati díjfizetési kötelezettségének teljesítésére, illetve az
intézményeiben a nevelési, pedagógiai programokban
meghatározott feladatokhoz szükséges berendezések és
felszerelések, taneszközök (a továbbiakban: szakmai eszközök) pótlására, korszerűsítésére, valamint informatikai
eszközökre használhatja fel.
(2) A fenntartó szakmai és informatikai eszközökre az
óvodába járó gyermekek és az egy–négy évfolyamokon az
általános műveltséget megalapozó nappali rendszerű iskolai oktatásban tanulók után legfeljebb 1400 Ft/fő támogatást, az alapfokú művészetoktatási intézményben tanulók
után legfeljebb 800 Ft/fő támogatást igényelhet.
(3) E rendelet alkalmazásában az informatikai eszközök
alatt a Programtanács által az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) honlapján
2007. április 30-ig közzétett hardver- és szoftvereszközöket, valamint az adminisztrációs és ügyviteli, továbbá
könyvtári szoftvereket, azok felhasználási jogával kapcsolatos szolgáltatásokat, a szoftverek folyamatos üzemeltetését kell érteni.
(4) Az egy–tizenhárom évfolyamon általános műveltséget megalapozó nappali rendszerű oktatásban, valamint
kollégiumi nevelésben részesülő tanuló után igényelt támogatásból – tanulónként legfeljebb 500 Ft összegben –
biztosítani kell az adminisztrációs és ügyviteli szoftver
működését.
(5) Az alapfokú művészetoktatási intézményben a tanulót a költségvetési törvény 3. számú melléklet 16.2. pontjában meghatározott számítási mód szerint kell figyelembe
venni.
3. § (1) A fenntartó támogatási igényt nyújthat be az e rendelet 4. számú mellékletében meghatározott eszközökre, ha
az általa fenntartott óvoda, általános iskola, középfokú nevelési-oktatási intézmény és gyógypedagógiai nevelési,
oktatási intézmény testi, érzékszervi, halmozottan, vagy
súlyosan, halmozottan fogyatékos gyermek, tanulók nevelését, oktatatását látja el.
(2) A támogatási igények elbírálása a következő szempontok alapján történik:
a) az intézmény gyógypedagógiai módszertani intézményként látja el a testi, érzékszervi fogyatékosság miatt
sajátos nevelési igényű gyermekek nevelését, tanulók nappali rendszerű oktatását,
b) az intézmény többcélú intézményként hosszabb távon biztosítja a testi, érzékszervi fogyatékosság miatt sajátos nevelési igényű gyermekek nevelését, tanulók nappali
rendszerű oktatását,
c) az intézmény a testi, érzékszervi fogyatékos gyermeket, tanulót a többi gyermekkel, tanulóval együtt, azonos
óvodai csoportban, óvodai tagozaton, illetve iskolai osztályban neveli, oktatja és az intézmény székhelye 3000 fő
vagy az alatti lakosságszámú településen működik,
d) az intézmény számára kiválasztott eszközöket a
gyermek, tanuló használja a nevelő, oktató munka során,
e) az intézmény számára kiválasztott – nem közvetlenül a gyermek, tanuló által használt – eszközök igénylése
esetén a sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók létszáma az intézmény összlétszámának egyharmadát eléri.
Programtanács 4. § (1) Az informatikai eszközök fejlesztési feladatai összhangjának megteremtése érdekében az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) Programtanácsot
működtet.
(2) A Programtanács a miniszter szakmai tanácsadó testületeként működik, ügyrendjét saját maga határozza meg,
a miniszter hagyja jóvá, és azt a Minisztérium honlapján
nyilvánosságra hozza 2007. április 30-ig.
(3) A Programtanács három tagból áll, tagjait a miniszter bízza meg feladatuk ellátásával, és dönt visszahívásukról. A megbízatás elfogadással jön létre. A tagokat tevékenységük ellátásáért díjazás nem illeti meg. A Programtanács tagja a miniszter által nem utasítható.
(4) A Programtanács feladata, hogy a hardvereszközök
típusára, az informatikai eszközökkel szemben támasztott
minimális műszaki követelményekre, továbbá az adminisztrációs és ügyviteli szoftverre és az akkreditációs eljárás szabályainak meghatározására vonatkozóan – az ügyrendje alapján – javaslatot tegyen a miniszternek. A miniszter döntését a Minisztérium honlapján 2007. április
30-ig nyilvánosságra kell hozni.
Az adminisztrációs és ügyviteli szoftver 5. § (1) Ha az intézményben adminisztrációs és ügyviteli
szoftver nem került bevezetésre, illetve ha a fenntartó az
intézménynél alkalmazásban lévő szoftver helyett egy másik akkreditált szoftvert kíván bevezetni, a fenntartó az általa fenntartott közoktatási intézmények mindegyikének
részvételével egyeztető tárgyalást folytat le, amelynek során a részt vevő intézmények igényeinek összehangolásával kiválasztja a megfelelő szoftvereszközt az akkreditált
ügyviteli szoftverek közül.
(2) Az egyeztető tárgyalásról az azon részt vevő intézmények és a fenntartó által aláírt jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyv tartalmazza a kiválasztott szoftver
megnevezését, amelyet a fenntartó – a közbeszerzésekről
szóló 2003. évi CXXIX. törvény előírásait figyelembe
véve – a jegyzőkönyv lezárását követően haladéktalanul
megrendel, vagy a megrendelése érdekében szükséges
közbeszerzési eljárást haladéktalanul megkezdi. Nem
szükséges egyeztető tárgyalást lefolytatni, ha a fenntartó
az intézménynél a már bevezetett szoftvert tartja továbbra
is alkalmazásban és azt kívánja frissíteni.
A támogatás igénylése, folyósítása és elszámolása 6. §
(1) A fenntartó a 2. §-ban meghatározott támogatásra
vonatkozó igényét az 1. számú mellékletben szereplő tartalommal és az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága (a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő) honlapján közzétett adatlapon egy eredeti és
egy másolati példányban postai úton 2007. május 10-ig
nyújtja be:
a) az 1. § a) pontja szerinti fenntartó – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 64/B. § (3) bekezdése alapján – a Magyar Államkincstár illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság),
b) az 1. § b) pontja szerinti fenntartó – a közoktatásról
szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Vhr.) alapján – az Igazgatósághoz,
c) a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény a Minisztérium Felsőoktatási és Tudományos Szakállamtitkársága részére.
(2) A fenntartó az (1) bekezdésben meghatározott támogatási igényét egyidejűleg az erre kialakított elektronikus
rendszeren keresztül is megküldi az OKM Támogatáskezelő részére.
(3) Az 1. § a) pontja szerinti fenntartó a 2007. április
30-i (kiegészítő felméréssel és lemondással korrigált) mutatószámok alapján igényli a támogatást.
(4) Az 1. § b) pontja szerinti fenntartó a 2007. február
1-jei és a Vhr. 14. § (4) bekezdése alapján megállapított
létszám alapján igényli meg a támogatást.
(5) Az 1. § c) pontja szerinti fenntartó a 2007. február
1-jei létszám és a Vhr. 17/C. §-a alapján igényli meg a támogatást.
(6) Az Igazgatóság a rendelkezésére álló iratok, saját
nyilvántartása alapján, valamint az e rendeletnek való
megfelelés szempontjából megvizsgálja a támogatási
igényt, és szükség esetén a beérkezéstől számított öt napon
belül, nyolc napos határidővel hiánypótlásra, módosításra
hívja fel az 1. § a) és b) pontja szerinti fenntartót.
Amennyiben a fenntartó a felhívásnak nem tesz eleget,
vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja és erről 2007. május 31-ig értesíti a fenntartót és a Minisztériumot. Az e bekezdésben
foglaltakat alkalmazni kell az 1. § c) pontja szerinti fenntartók esetében is.
(7) Az Igazgatóság az 1. § a) pontja szerinti fenntartók
adatlapjait a 2. számú melléklet alapján összesíti és 2007.
május 31-ig papír alapon és elektronikus formában is meg
küldi az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: ÖTM) részére, valamint az 1. számú
melléklet szerinti adatlapokat postai úton továbbítja a Minisztérium részére. A támogatás folyósításáról az ÖTM
utalványozása alapján a Magyar Államkincstár egy
összegben 2007. augusztus 25-ig gondoskodik a költségvetési törvény 5. számú melléklet 18. a) pontja szerinti
jogcím előirányzat terhére.
(8) Az Igazgatóság 1. § b) pontja szerinti fenntartók
adatlapjainak feldolgozása alapján összesített igényt és a
fenntartók jóváhagyott adatlapjait 2007. május 31-ig megküldi a Minisztérium részére. A Minisztérium a támogatás
folyósításához szükséges fedezetet az Igazgatóság részére
a 2007. augusztusi átutalásával együtt a költségvetési törvény XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport
„Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” előirányzata terhére biztosítja.
(9) A Minisztérium az 1. § c) pontja szerinti fenntartók
részére 2007. szeptemberig intézkedik a költségvetési törvény XX. fejezet 11. cím 2. alcím 17. jogcímcsoport „Gyakorlóiskolák normatív támogatás” előirányzat terhére történő előirányzatok átcsoportosításáról.
7. § (1) A 3. § alapján a támogatási igényét az 1. § a) pontja
szerinti fenntartó a 3. számú mellékletben szereplő tartalommal az OKM Támogatáskezelő honlapján közzétett
adatlappal, valamennyi melléklettel együtt egy eredeti és
egy másolati példányban postai úton 2007. április 10-ig
nyújtja be az Igazgatósághoz. A fenntartó az igényléssel
egyidejűleg az adatlapot az erre kialakított elektronikus
rendszeren keresztül is megküldi az OKM Támogatáskezelő részére is. A hiánypótlások tekintetében alkalmazni
kell a 6. § (6) bekezdésben foglaltakat azzal, hogy az Igazgatóság a támogatási igényeket 2007. április 30-ig egy eredeti és egy másolati példányban küldi meg az OKM Támogatáskezelő részére.
(2) A 3. § alapján a támogatási igényt az 1. § b) és
c) pontja szerinti fenntartó a rendelet 3. számú mellékletben szereplő tartalommal az OKM Támogatáskezelő honlapján közzétett adatlappal, valamennyi melléklettel
együtt egy eredeti és egy másolati példányban postai úton
2007. április 10-ig nyújtja be az OKM Támogatáskezelőhöz, valamint a benyújtással egyidejűleg az adatlapot az
erre kialakított elektronikus rendszeren keresztül is megküldi.
(3) A 3. §-ban meghatározott támogatás igénylésekor az
1 § a) pontja szerinti fenntartónak fenntartónként, az 1. §
b) és c) pontja szerinti fenntartónak településenként lebonyolítási díjat kell fizetni, melynek összege ötezer forint.
A díjat átutalással az OKM Támogatáskezelő
10032000-00285128-00000000 számlaszámára kell befizetni, a „szakmai és informatikai eszközök támogatása”
jogcím feltüntetésével. A befizetésről szóló számlát az
OKM Támogatáskezelő postán eljuttatja az igénylőhöz.
Az igényléshez csatolni kell az átutalásról szóló bizonylat
másolatát. Mentesülnek a lebonyolítási díj megfizetése
alól a területfejlesztés kedvezményezett térségeinek jegyzékéről szóló 64/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet szerinti
leghátrányosabb, illetve hátrányosabb helyzetben lévő
kistérségből pályázó önkormányzatok és többcélú kistérségi társulások, valamint a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos
átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott
települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm.
rendelet melléklete szerinti önkormányzatok.
(4) Az adatlaphoz csatolni kell:
a) az intézmény alapító okiratát,
b) az intézmény nevelési, pedagógiai programjának a
sajátos nevelési igényű gyermekre, tanulókra vonatkozó
részeit, c) az intézmény vezető nyilatkozatát arról, hogy az intézmény rendezett munkaügyi kapcsolatokkal rendelkezik,
d) az átutalási bizonylat másolatát,
e) a nem helyi önkormányzat által fenntartott intéz
ménynek a jogerős záradékkal ellátott valamennyi hatályos működési engedélyét,
f) a nem állami fenntartó – ha a fenntartó tevékenységét
nem jogszabály felhatalmazása alapján látja el – a közoktatási szolgáltató tevékenység folytatására jogosító –
30 napnál nem korábbi okiratát, továbbá a fenntartó képviselőjének aláírási címpéldányát, azonnali beszedési
megbízásra szóló felhatalmazást, a fenntartó nyilatkozatát
arról, hogy sem neki, sem az általa fenntartott intézménynek nincs esedékes, meg nem fizetett köztartozása.
(5) Az OKM Támogatáskezelő az e rendeletnek való
megfelelés szempontjából megvizsgálja a támogatási igényeket, és szükség esetén a beérkezéstől számított öt napon belül, nyolc napos határidővel hiánypótlásra, módosításra hívja fel az 1. § b) és a c) pontja szerinti fenntartót.
Amennyiben a fenntartó a felhívásnak nem tesz eleget,
vagy nem megfelelően teljesít, az OKM Támogatáskezelő
a támogatási igényt nem továbbítja és erről 2007. április
30-ig értesíti a fenntartót és a Minisztériumot.
(6) Az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényekről
2007. május 31-ig összesítő jelentést készít a szakértői bizottság részére.
(7) A támogatás megítéléséről a Minisztérium, az ÖTM,
a Pénzügyminisztérium és a Szociális és Munkaügyi
Minisztérium szakértőiből álló öt tagú bíráló bizottság a
3. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével 2007.
június 30-ig tesz javaslatot a miniszternek. A bíráló bizottságba két tagot a Minisztérium, egy-egy tagot az ÖTM, a
Pénzügyminisztérium és a Szociális és Munkaügyi Minisztérium jelöl.
(8) A miniszter nyolc napon belül dönt a támogatások
odaítéléséről. A döntés eredményéről minden igénylőt levélben értesíteni kell, illetve azt a Minisztérium honlapján
közzé kell tenni.
(9) A Minisztérium a döntést követően a támogatásra jogosult 1. § a) pontja szerinti fenntartók adatlapjait a 2. számú melléklet alapján összesíti és utalványozás céljából papír alapon és elektronikus formában is 2007. július 25-ig
megküldi az ÖTM részére. Az ÖTM a támogatást a költségvetési törvény 5. számú melléklet 18. a) pontja szerinti
forrás terhére biztosítja. A Magyar Államkincstár a támogatást az ÖTM utalványozása alapján 2007. augusztus
25-ig folyósítja.
(10) Az 1. § b) pontja szerinti fenntartó esetén a támogatást – a Minisztérium utalványozása alapján – az Igazgatóság a költségvetési törvény XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím,
3. jogcímcsoport „Közoktatási célú humánszolgáltatás és
kiegészítő támogatás” című előirányzat terhére 2007.
augusztusi normatíva átutalásával együtt folyósítja.
(11) Az 1. § c) pontja szerinti fenntartó részére a Minisztérium 2007. szeptemberig intézkedik támogatás a költségvetési törvény XX. fejezet 11. cím 2. alcím 17. jogcímcsoport „Gyakorlóiskolák normatív támogatás” előirányzat terhére történő előirányzatok átcsoportosításáról és folyósításáról.
Közös rendelkezések 8. § (1) Az e rendeletben meghatározott benyújtási határidők elmulasztása jogvesztő.
(2) A fenntartó és az intézmény köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani,
az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni,
a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni. Az adatok valódiságát az
egyes fenntartóknál, illetve intézményeknél megfelelő
analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval,
az elszámolást megalapozó könyvelési rendszer kialakításával is alá kell támasztani.
(3) A fenntartók a támogatás felhasználásáról legkésőbb
2007. december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje, valamint a Vhr. rendelkezései szerint kötelesek elszámolni. A támogatásnak a tárgyév
december 31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványával 2008. június 30-ig kell elszámolni. Az 1. § a) és
b) pontja szerinti fenntartó az Igazgatóság, az 1. § c) pontja
szerinti fenntartó a Minisztérium Felsőoktatási és Tudományos Szakállamtitkárság részére – a 2007. évi költségvetésről szóló beszámolójukban a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó űrlapon – nyújtja be a támogatással kapcsolatos elszámolását.
(4) Ha a fenntartó a támogatást vagy annak egy részét
jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra
használta fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meg
haladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatások igényléshez valótlan adatot szolgáltatott, akkor a támogatásról haladéktalanul köteles lemondani és a támogatást visszafizetni 1. § a) pontja szerinti fenntartó a központi
költségvetés javára, az 1. § b) pontja szerinti fenntartó a területileg illetékes Igazgatóságon keresztül a Minisztérium
részére, az 1. § c) pontja szerinti fenntartó közvetlenül a
Minisztérium számára.
(5) A támogatást a fenntartó köteles az e rendeletben
meghatározott célra fordítani. A kamat az Áht., valamint a
Vhr. által meghatározott összeg, amelyet a támogatás
igénybevétele napjától a visszafizetés napjáig kell felszámítani.
(6) Az igénylés, folyósítás, elszámolás és ellenőrzés
során az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az
1. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti fenntartó esetén
az Áht., az 1. § b) és c) pontja szerinti fenntartó esetén az
Áht., valamint a Vhr. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(7) A támogatás céljának szakmai megvalósulását, jogszabályban meghatározott szervek mellett az OKM Támogatáskezelő is jogosult a helyszínen ellenőrizni. Az OKM
Támogatáskezelő az adatszolgáltatást és a helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi.
(8) A fenntartó a „Szakmai és informatikai fejlesztési
feladatok” keretében beszerzett informatikai és szakmai
eszközökről az OKM Támogatáskezelő honlapján nyilvánosságra hozott adatlapot az erre kialakított elektronikus
rendszeren keresztül 2007. december 31-ig kitölti, egyidejűleg a kinyomtatott adatlapot elektronikusan és postai
úton – egy eredeti és egy másolati példányban – megküldi
az OKM Támogatáskezelő részére. A postai úton küldött
adatlappal egyidejűleg a fenntartónak írásban nyilatkoznia
kell arról, hogy a támogatást elnyert intézmény a megvásárolt eszközöket rendeltetésszerűen használatba vette.
Amennyiben a fenntartó az e bekezdésben meghatározott
kötelezettségének nem tesz eleget, az érintett jogcím
2008. évi igényléséből ki kell zárni.
9. § E rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti a szakmai és informatikai fejlesztési feladatok támogatásának igénylési rendjéről szóló
18/2006. (IV. 24.) OM rendelet, a közoktatási intézmények informatikai fejlesztését szolgáló, kötött felhasználású támogatás felhasználásával történő beszerzések igénylési rendjéről szóló 3/2005. (III. 1.) OM rendelet, valamint
az egyes közoktatási tárgyú jogszabályok módosításáról
szóló 21/2005. (VII. 25.) OM rendelet 18. §-át követő cím
és a 19–20. §-a.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1178/2013. (IV. 5.) Korm. határozata a kormányablakok kialakításához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján, a kormányablakok kialakítása érdekében
3700,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 15. Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az
1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 15.
2. a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához szükséges további intézkedésekről szóló 1036/2012. (II. 21.)
Korm. határozat 6. pontjában foglalt beszerzési tilalom alól felmentést ad a kormányablakok fizikai kialakításához
szükséges beszerzések vonatkozásában;
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával gondoskodjon
arról, hogy a kormányablakok kialakításához további legfeljebb 3525,0 millió forint 2013. év második féléve során
rendelkezésre álljon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. július 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1488/2017. (VII. 31.) Korm. határozata a Startup Campus Budapest megvalósításáról a Millenáris Parkban.
A Kormány
 1. egyetért „a Startup Campus Budapest megvalósításáról a  Millenáris Parkban” koncepcióval, és felhívja
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Millenáris Nonprofit Kft. által a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és
Innovációs Hivatal, valamint az  Enterprise Hungary Nonprofit Kft. bevonásával gondoskodjon az  előkészítésről és
a megvalósításához szükséges intézkedésekről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökség fejezet részére – az  1.  pontban elfogadott
koncepció Millenáris Nonprofit Kft. által történő megvalósítása érdekében – 2017.  évben 1 773 690 000 forint,
2018. évben 2 250 312 000 forint, 2019. évben 1 030 000 000 forint forrást biztosítson.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évben azonnal 2018. évben január 31-ig
2019. évben a költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2012. (VI. 15.) MNB rendelete a „XXX. Nyári Olimpiai Játékok” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Londonban megrendezésre kerülő XXX. Nyári Olimpiai Játékok tiszteletére – „XXX. Nyári
Olimpiai Játékok” megnevezéssel 3000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. június 22. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 20 gramm, átmérője 34 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „3000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, alsó köriratban
a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. Az alsó és a felső körirat között, bal oldalon a „Bp.” verdejel, jobb oldalon
a „2012” verési évszám olvasható. A középmezőben – megszakadó körvonallal határolva – két, egymással szembe
fordított, vízszintesen elhelyezett kajaklapát tollának ábrázolása látható, a felső az éle, az alsó a lapja felőli nézetben.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban a „XXX. NYÁRI OLIMPIAI JÁTÉKOK” felirat, alsó köriratban
a „LONDON” felirat olvasható. A középmezőben – körvonallal határolva – három női kajakos ábrázolása látható,
oldalnézetben, változatos evezőtartással. A középmezőt a vízfelszín stilizált ábrázolása tölti ki. A legtávolabbiként
ábrázolt kajak alatt, bal oldalon Bitó Balázs tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 8000 darab készíthető, ebből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2012. június 22-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
243/2009. (X. 29.) Korm. rendelete az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 6/A. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § (1) Az életmentés során tanúsított hősies magatartás elismerésére 1965-ben alapított „Életmentő Emlékérem”
(a továbbiakban: Emlékérem) annak a természetes személynek adományozható, aki más, életveszélyben lévő személy
megmentése érdekében saját életét, testi épségét vagy egészségét közvetlen veszélynek tette ki.
(2) Az Emlékérem adományozásával 300 000 forint összegű pénzjutalom jár.
2. § Az Emlékérem 40 mm átmérőjű, 6 mm vastagságú, bronzból készült érem, amelynek felső harmadában a Magyar
Köztársaság 13 mm átmérőjű domború címere, alatta 6 mm széles szalagban az „ÉLETMENTÉSÉRT” felirat helyezkedik
el. Az Emlékérem alsó részéről felfelé futó, középen kettéágazó babérág látható, amely a szalag alatt a címer oldaláig
ér. Az Emlékérem 15 mm széles, 26 mm hosszú nemzeti színűre zománcozott fémszalagon függ.
3. § Az Emlékérem adományozását nem zárja ki, ha az életveszélybe került, vagy a mentés céljából beavatkozó személy
a mentés során, illetve az életveszélyt okozó helyzetben elszenvedett hatások következtében utóbb életét veszti
(posztumusz adományozás). 4. § Nem adományozható az Emlékérem annak,
a) akinek az életveszély vállalása hivatásbeli kötelezettsége és az életmentés szolgálatteljesítés közben történt;
b) aki az életveszélyes helyzetet szándékos vagy gondatlan magatartásával maga idézte elő vagy tette súlyosabbá;
c) aki az életmentés érdekében harmadik személyt életveszélyes helyzetbe sodort;
d) aki a mentett személy állapotát kihasználva jogellenes vagy a közerkölcsbe ütköző magatartást tanúsított.
5. § (1) Az Emlékérem adományozására az életmentés helye szerint illetékes polgármester (a továbbiakban: polgármester)
írásban tehet ajánlást a regionális államigazgatási hivatal vezetőjének (a továbbiakban: hivatalvezető) az életmentés
napjától számított három hónapon belül. (2) Az ajánlás megtételét a polgármesternél kezdeményezheti
a) bármely helyi közösség vagy társadalmi szervezet; b) az életveszélybe került személy, annak hozzátartozója vagy törvényes képviselője;
c) az életmentésben közreműködő vagy azt tanúsítani képes személy;
d) a mentésben, a sürgősségi ellátásban vagy a veszély elhárításában az esemény helyszínén közreműködő
szervezet, illetőleg az igazgatási vagy rendészeti feladatkörében eljáró szerv vezetője.
(3) Az ajánlás érdemben akkor vizsgálható, ha tartalmazza
a) az életveszélybe került személy családi és utónevét, születési helyét és időpontját, valamint lakcímadatát;
b) a mentési célból beavatkozó személy családi és utónevét, születési helyét és időpontját, valamint lakcímadatát,
posztumusz adományozás esetén az utolsó bejelentett lakóhelyét; c) a mentés helyét és időpontját, az életveszélyes helyzet és a mentés leírását, továbbá a mentési célból beavatkozó
személy hősies magatartását megalapozó körülményeket; d) a (2) bekezdés c) és d) pontjában említett személy vagy szervezet azonosításához szükséges adatokat;
e) a mentés helye szerint illetékes rendőrkapitányság véleményét;
f) posztumusz adományozás esetén az Emlékérem átvételére jogosult személy családi és utónevét, valamint
lakcímadatát; g) az érintettnek vagy törvényes képviselőjének a polgármesternél írásban tett, vagy jegyzőkönyvbe foglalt
hozzájáruló nyilatkozatát az a), illetőleg az f) pontban foglalt személyes adatoknak a kitüntetettre vonatkozó
szabályok szerinti kezeléséhez. 6. § (1) A hivatalvezető a körülmények tisztázása érdekében az 5. § (2) bekezdésben említett személyeket, és az érintett
szervezetek képviselőit meghallgathatja, tőlük tájékoztatást kérhet. (2) A hivatalvezető az időben benyújtott, tartalmilag kifogástalan ajánlást érdemben megvizsgálja, és egyezteti a mentés
helye szerint illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitánysággal (a továbbiakban: rendőr-főkapitányság).
(3) A hivatalvezető a feltételek hiányáról a polgármestert – az ajánlás visszaküldésével – írásban tájékoztatja, ha
a) az ajánlás elkésett, hiányos vagy b) a tényállás megnyugtatóan nem rekonstruálható, vagy
c) kizáró ok gyanúja merül fel, vagy d) a rendőr-főkapitányság nem támogatja az ajánlást.
7. § (1) A hivatalvezető az Emlékérem adományozását az önkormányzatokért felelős miniszternél (a továbbiakban: miniszter)
írásban indítványozza. (2) Az indítvány tartalmazza a) az 5. § (3) bekezdés b) pontjában, posztumusz adományozás esetén az 5. § (3) bekezdés f) pontjában foglalt
adatokat, valamint az 5. § (3) bekezdés g) pontja szerinti hozzájáruló nyilatkozatot;
b) a kitüntetési javaslat indokolását, és c) a rendőr-főkapitányság vezetőjének egyetértő nyilatkozatát.
(3) Az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) kitüntetési ügyekért felelős szervezeti egysége
az indítványt megvizsgálja. Ha az indítványt nem támogatja, erről a hivatalvezetőt – az indítvány egyidejű
visszaküldésével – értesíti. A hivatalvezető e döntésről a polgármestert és a kitüntetésre javasolt személyt írásban
tájékoztatja. (4) A miniszter az Emlékérem adományozására a Kormánynak előterjesztésben tesz javaslatot.
8. § Az Emlékérmet a miniszter vagy az általa kijelölt állami vezető a Minisztériumban adja át a soron következő állami
ünnepi rendezvény keretében. 9. § Az adományozással járó költségeket a Minisztérium költségvetésében kell tervezni.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap 1. napján lép hatályba.
(2) Az „Életmentő Emlékérem” alapításáról és adományozásának szabályairól szóló 1018/1965. (VI. 20.) Korm. határozat
alapján a hivatalvezetőnél megindított, de a kormányhatározat hatályon kívül helyezése miatt félbeszakadt, továbbá
a 2008. január 1-je és az e rendelet hatálybalépése közötti időszakban történt életmentés alapján kezdeményezett
kitüntetési ügyekben az eljárást – az e rendeletben foglalt feltételek figyelembevételével és a 6–8. § eljárási
szabályainak megfelelő alkalmazásával – 2010. június 30-áig le kell zárni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2003. (I. 30.) PM rendelete a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai vizsgáinak szervezésére feljogosított intézményekről.
A szakképzésről szóló — módosított — 1993. évi
LXXVI. törvény 13. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Az egyes szakképesítések megszerzésére irányuló
vizsgák szervezésére feljogosított intézményeknek — a
vizsga szervezése szerinti illetékességére is kiterjedő —
felsorolását e rendelet melléklete tartalmazza.
(2) Az intézmény (1) bekezdésben megállapított jogosultsága 2006. december 31-ig érvényes.
2. § (1) Ez a rendelet 2003. február 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a pénzügyminiszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgáztatási követelményeiről szóló
2/1995. (II. 22.) PM rendelet 22. számú melléklete.
Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter


text:
405/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy az országos népszavazási eljárás aláírásgyűjtő ívét az
Országos Választási Bizottság helyett a kezdeményező által szabadon választható városi bíróság hitelesítse.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdésben tartott eredményes népszavazás esetén jelentős
mértékben megváltozna az országos népszavazás eljárási és annak jogorvoslati rendszere is. Az esetleges eredményes
népszavazás következményeinek pontos és előre látható ismerete nem várható el a választópolgároktól. A kérdés
megfogalmazása ugyanakkor nem teszi egyértelművé a jogalkotó számára sem, mely módon, milyen határidőkkel,
 illetve jogorvoslati rendszerben zajlana a továb biak ban az országos népszavazási kezdeményezéssel kapcsolatos
eljárás. A Bizottság megítélése szerint tehát a kérdés nem felel meg az állampolgári és a jogalkotói egyértelműség
követelményének sem.
Az egyértelműségi követelménynek nem felel meg azért sem, mert a kérdés megfogalmazásából nem derül ki, hogy
a hitelesített kérdések nyilvántartása hogyan történne.
Az eredményes népszavazás a törvényalkotót lehetetlen feladatra kötelezné, mert ha a hitelesítést tetszőlegesen
választott városi bíróságok végeznék, akkor nem lenne megoldható egy olyan nyilvántartási rendszer sem, amely
a párhuzamos hitelesítést kizárná.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvény ben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
376/2015. (HK 12.) HVKF parancsa a katonai vasúti szállítások tervezése, megszervezése és végrehajtása című szolgálati könyv kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(3) bekezdés alapján a következő
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
honvédelmi minisztériumi szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A katonai vasúti szállítások tervezése, megszervezése
és végrehajtása című szolgálati könyv (a továbbiakban:
Szabályzat) kidolgozásával kapcsolatos feladatok végrehajtása céljából kidolgozó csoportot hozok létre.
3. A szabályzat kidolgozását az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) parancsnoka
irányítja.
4. A szabályzat kidolgozásának szakmai felelőse a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF).
5. A kidolgozó csoport
a) vezetője az HVK LOGCSF Logisztikai Rendszerek
Osztály osztályvezetője és
b) vezető helyettese az MH Logisztikai Központ (a to
vábbiakban: MH LK) Logisztikai Igazgatóság Logisztikai
Műveleti és Tervezési Osztály osztályvezetője.
6. A kidolgozó csoport tagjai
a) a HVK LOGCSF,
b) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
c) az MH LK,
d) az MH Anyagellátó Raktárbázis és
e) az MH Katonai Közlekedési Központ
állományából kijelölt szakállomány. 7. Felkérem a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) Közigazgatási Államtitkárát, hogy a HM Hatósági Hivatal állományából egy fő, és a HM Kabinetfőnökét, hogy Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi
és Honvédtisztképző Kar állományából egy fő a kidolgozó
csoport munkájában vegyen részt.
8. A szabályzat kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) a fejezetek tartalma legyen összhangban a jelenleg
hatályban lévő, a szakterületre vonatkozó szabályozókkal,
b) biztosítsa a szakfeladatok tevékenységének tervezését, szervezését, irányítását, vezetését, végrehajtását,
ellenőrzését,
c) biztosítsa a személyi állomány állandó, magas szintű
oktatását, képzését,
d) feleljen meg az MH-ban bevezetett, vonatkozó
NATO egységesítési egyezmények előírásainak és követelményeinek és
e) feleljen meg a hatályos és normatív módon kötelező
NATO és magyar terminológiának.
9. Az MH KDK parancsnoka a szabályzat kidolgozási
ütemtervét a HVKF részére 2016. január 15-ig terjessze fel
jóváhagyás céljából.
10. A szabályzat véglegesítése érdekében az MH KDK
parancsnoka a kidolgozó csoport tagjai részére a szolgálati
út betartásával szakmai összevonást kezdeményezhet.
11. A szabályzat hatálybalépésének tervezett időpontja
2016. október 21.
12. A lektor a szakmai felelős szerv, vagy szervezet vezetője által kijelölt vagy felkért személy vagy személyek.
Kijelölés vagy felkérés hiányában a lektor a kidolgozó
csoport vezetője. A lektorálási feladatot végző személy
vagy személyek feladatukat szolgálati tevékenységük keretében végzik.
13. A feladat végrehajtásában érintett szervek, szervezetek vezetői, parancsnokai a kidolgozó csoportba kijelölt
személyek és azok helyetteseinek nevét – a szolgálati út
betartásával – az MH KDK részére a parancs hatályba
lépését követő 8. napig küldjék meg.
14. A kidolgozó csoport a parancs hatályba lépését követő 30 napon belül kezdje meg munkáját.
15. Ez a parancs az aláírás napját követő napon lép hatályba, és 2017. december 31-én hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
448/2008. (HK 1/2009.) MH 5. BI. LDD. PK. intézkedése az MH 5. Bocskai István Lövészdandár Logisztikai Zászlóalj köznapi csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédségi Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30) HM
rendelet rendelkezéseire – az MH 5. Bocskai István Lövészdandár Logisztikai Zászlóalj (a továbbiakban: MH 5.
BI. LDD. LOG. Z.) köznapi csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett köznapi karjelzést rendszeresítem, viselését az
MH 5. BI. LDD. LOG. Z. hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH 5. BI. LDD. PK. által rendszeresített köznapi
csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint
kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdés szerint az MH ÖHP parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről,
gyártásáról és az MH 5. BI. LDD. LOG. Z. személyi állományának köznapi csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Kovács József dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
34/2016. (IX. 2.) MNB rendelete a „Szigetvári vár” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Szigetvári vár” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2016. szeptember 5.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  páncélt és süveget viselő Zrínyi Miklós félalakos ábrázolása látható,
jobb kezében kardot, bal kezében buzogányt tartva. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG”
felirat, alatta két sorban a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható. Az ábrázolástól jobbra, egymás alatti
két-két sorban a „ZRÍNYI” és a „MIKLÓS” felirat jobbra rendezve, a „SZIGETVÁR” és a „VÉDŐJE” felirat balra rendezve
olvasható. Az emlékérme szélén, középen, bal oldalon a „2016” verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel olvasható.
A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló
mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban a  „SZIGETVÁRI VÁR” felirat olvasható. A  középmezőben
a  Szigetvári vár déli oldalának ábrázolása látható, előterében Zrínyi Miklós: Szigeti veszedelem című művének
részletével, amelyben Zrínyi a  kirohanásra buzdítja vitézeit. Az  emlékérme jobb oldali szélén, a  vár ábrázolásába
ágyazva Szanyi Borbála tervezőművész mesterjegye található. Az  emlékérme hátlapjának képét a  2.  melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2016. szeptember 5-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2/2014. (II. 25.) KüM rendelete a külügyminiszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII. törvény 81. § (3) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 114.  §-ában meghatározott feladatkörömben
eljárva, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. A honvédelmi feladatok végrehajtásának egységes rendje 1. § A Külügyminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honvédelmi feladatok végrehajtásának koordinálására kijelölt
szervezeti egysége
a) felügyeli az ágazat részére megállapított honvédelmi feladatok teljesítését, a külügyminiszter által irányított
Magyar Külügyi Intézet, a  külképviseletek, a  konzuli szolgálat (a továbbiakban együtt: külügyi szervek)
honvédelmi feladatairól szóló okmányok (a továbbiakban: honvédelmi intézkedési terv) összeállítását,
felülvizsgálatát, módosítását,
b) koordinálja a minisztérium válságkezelési gyakorlatokon, valamint az egyéb honvédelmi gyakorlatokon való
részvételét,
c) közreműködik az  ágazati védelmi tervezés rendszerének kialakításában, működtetésében, a  gazdaságfelkészítés
rendszerében, valamint a meghagyással kapcsolatos feladatokban,
d) összehangolja a külügyi szervek ágazati honvédelmi feladatait,
e) összehangolja a külügyi szervek és a védelmi igazgatási szervek együttműködését, a NATO képességcsomag
összeállításával és befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos külügyi ágazati feladatokat,
f ) koordinálja a  minisztériumon belül a  polgári veszélyhelyzeti tervezésre vonatkozó, a  nemzetközi
szervezetekben képviselendő nemzeti álláspont kialakítását. 2. § A külügyi szerv a honvédelmi feladatai teljesítése során
a) támogatja a  Magyar Honvédséget és a  szövetséges fegyveres erőket egyes diplomáciai jellegű feladatok
végrehajtásában,
b) végrehajtja a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos feladatait,
c) részt vesz a fegyveres összeütközések időszakában végrehajtandó polgári védelmi feladatok ellátásában,
d) együttműködik a  védelmi igazgatás szerveivel a  honvédelmi feladatok ellátásában, továbbá honvédelmi
intézkedési tervet készít. 2. A honvédelmi intézkedési terv
3. § (1) A külügyi szerv vezetője által felterjesztett honvédelmi intézkedési tervet a külügyminiszter hagyja jóvá.
 (2) A honvédelmi intézkedési terv tartalmazza a külügyi szerv különleges jogrend bevezetésének időszakára vonatkozó,
a  honvédelmi feladatok ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, a  személyi és anyagi erőforrásokra is
kiterjedő működési szabályokat.
(3) A honvédelmi intézkedési terv a külügyi szerv sajátosságainak megfelelő – a működési szabályokról rendelkező –
szöveges részből, valamint – a személyi és anyagi erőforrásokat bemutató – mellékletekből áll.
(4) A  honvédelmi intézkedési terv rendszeres felülvizsgálatáról és szükség szerinti módosításáról, a  módosítás
jóváhagyásra történő felterjesztéséről a külügyi szerv vezetője gondoskodik.
(5) A külügyi szerv vezetője gondoskodik arról, hogy
a) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány a tervet megismerje, valamint
begyakorolja, továbbá
b) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erők és eszközök rendelkezésre álljanak.
3. A külügyi szervek válságreagálási intézkedésekkel összefüggő ágazati feladatai
4. § (1) A  külügyminiszter ágazati felelősként irányítja a  Nemzeti Intézkedések Gyűjteményében meghatározott, külügyi
vonatkozású válságreagálási intézkedések bevezetésével összefüggő feladatok végrehajtását, így a  menekültügy,
a  válságövezetből való kimenekítés, a  határátlépés, a  külföldre utazás és beutazás és a  polgári veszélyhelyzeti
tervezés bevezetésével összefüggő feladatokat.
(2) A  külügyi vonatkozású válságreagálási intézkedések elrendelését követően azok végrehajtását a  minisztérium
biztonsági, informatikai és távközlési feladatokat ellátó szervezeti egysége a  konzuli feladatokat ellátó szervezeti
egységgel együttműködésben koordinálja.
(3) A  külügyi szervek az  (1) és (2)  bekezdés szerinti intézkedéseket a  honvédelmi intézkedési terveikben foglaltak
alkalmazásával hajtják végre.
4. Felkészülés a különleges jogrendi időszakban végrehajtandó feladatokra
5. § A  külügyminiszter rendkívüli állapot, szükségállapot, váratlan támadás vagy megelőző védelmi helyzet idején
végrehajtandó feladatok ellátására történő felkészülés érdekében gondoskodik:
a) a  minisztériumon belüli riasztási-értesítési rendszer megszervezéséről és a  rendkívüli ügyeleti szolgálat
biztosításáról;
b) a  minisztérium és a  külképviseletek közötti risztási-értesítési rendszer működtetéséről és a  külképviseleti
ügyeleti rendszer biztosításáról;
c) a szükséges informatikai háttér biztosításáról, különös tekintettel a minisztériumban és a külképviseleteken
működtetett minősített informatikai rendszerek fenntartásáról. 5. A Magyar Külügyi Intézetre vonatkozó külön szabályok
6. § A Magyar Külügyi Intézet a biztonságot érintő kihívások, kockázatok és veszélyforrások elemzésével közreműködik
a védelmi igazgatási szervek információellátásában.
6. A külképviseletre és a konzuli szolgálatra vonatkozó külön szabályok
7. § A  külképviselet és a  konzuli szolgálat közreműködik a  menekültügy, a  válságövezetből való kimenekítés,
a határátlépés, a külföldre utazás és beutazás feladatainak végzésében.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
9. § A  honvédelmi intézkedési tervet a  külügyi szerv vezetője első alkalommal az  e  rendelet hatálybalépését követő
180 napon belül terjeszti fel jóváhagyásra a külügyminiszternek.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
139/2017. (IV. 24.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Abdulhamid Abdulfattah Kazim Abdulfattah ALMulla rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek
az  Egyesült Arab Emírségek magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez,
budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. április 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1119/2012. (IV. 21.) Korm. határozata a 2011. népszámláláshoz kapcsolódó adatbeviteli feladat közfoglalkoztatott munkaerő bevonásával történő megvalósítása érdekében a Központi Statisztikai Hivatal és a Nemzeti Foglalkoztatási Alap közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a 2011. évi
népszámláláshoz kapcsolódó adatbeviteli feladat közfoglalkoztatott munkaerő bevonásával történő megvalósítása céljából
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XXXI. Központi Statisztikai
Hivatal fejezet, 1. Központi Statisztikai Hivatal cím terhére 273,8 millió forint átcsoportosítását rendeli el a XLII. A költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 1. Nemzeti Foglalkoztatási Alap támogatása alcím javára
az 1. melléklet szerint. A felhasználásra nem kerülő előirányzatot a Központi Statisztikai Hivatal részére vissza kell rendezni.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Központi Statisztikai Hivatal elnöke Határidő: átcsoportosításra: azonnal
a fel nem használt rész visszarendezésére: november 20.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1009/2018. (II. 1.) Korm. határozata a Szegedi Tudományegyetem egyes infrastrukturális fejlesztéseinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Szegedi Tudományegyetemen a Zeneművészeti Kar infrastrukturális fejlesztésével, a Szent-Györgyi Albert
Klinikai Központ Fül-Orr-Gégészeti és Fej-Nyaksebészeti Klinika infrastrukturális felújításával, valamint a  szükséges
eszközpark beszerzésével;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban részletezett felújítás és
eszközbeszerzés megvalósításáról a Szegedi Tudományegyetem útján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
a  Szegedi Tudományegyetem 1.  pontban részletezett fejlesztéseinek megvalósításához szükséges források
biztosításáról a 2018–2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím javára, az alábbi bontásban:
a) 2018. évben 1 172 471 000 forint,
b) 2019. évben 2 681 060 000 forint,
c) 2020. évben 309 554 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b)–c) alpont tekintetében a 2019–2020. évi központi költségvetés tervezése során
4. egyetért a Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ Fül-Orr-Gégészeti és Fej-Nyaksebészeti
Klinikája kapcsán az egyetem intézményfejlesztési tervében szereplő idegsebészet, szemészet, arc-állcsont sebészet,
fül-orr-gége szakterület és a  speciális fej-onkológia egy telephelyre történő költöztetésének, integrált központ
létrehozásának koncepciójával, melynek becsült költsége 9 000 000 000 forint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2022. december 31.
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával – gondoskodjon
a  képalkotó diagnosztikai eszközpark beszerzése érdekében a  felmerülés ütemében 4 800 000 000 forint forrás
biztosításáról a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
6. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
felhatalmazást ad a  Szegedi Tudományegyetem számára az  egyéb működési célú kiadások és a  felhalmozási
kiadások 2018. költségvetési évben jóváhagyott eredeti előirányzatának ötven százalékát meghaladó éven túli
kötelezettségvállalásra az 5. pontban foglaltak megvalósítása érdekében, összesen legfeljebb 4 800 000 000 forint
összegben;
7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  orvos- és egészségtudomány,
természettudomány és műszaki képzési területek költségkereteinek felülvizsgálatáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2003. (XI. 7.) OM rendelete a vezető tanári szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeiről.
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 74. §
(1) bekezdés e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § (1) A vezető tanári szakirányú továbbképzési szakon
— a pedagógus-szakvizsga követelményeinek egyidejű teljesítése mellett — az alapképzésben szerzett tanár, pedagógia, szociálpedagógus, szakoktatói, illetve gyógypedagó
gusi szakon szerzett szakképzettséggel azonos megnevezésű ,,vezető tanár’’ szakirányú szakképzettség szerezhető.
(2) A vezető tanári szakképzettség megszerzésével egyidejűleg vagy azt követően a hallgató a fenti szakokon
elvégzett valamely másik alapképzési szakjához kapcsolódó vezető tanári szakképzettség is megszerezhető. Az
egyidejűleg választott újabb szakág tanulmányi követelményeinek eredményes teljesítését az oklevél, illetve az oklevél megszerzését követő tanulmányok teljesítését az
oklevélhez csatolt melléklet igazolja.
(3) Vezető tanári szakképzettség csak szakirányú
továbbképzésben szerezhető.
2. § A vezető tanári szakirányú továbbképzési szak képesítési követelményeit e rendelet melléklete tartalmazza.
3. § (1) A vezető tanári szakirányú továbbképzési szak indítására, illetve a rendelet mellékletének 5.4. pontja szerinti
— a képzésben résztvevők alapképzési tanári, pedagógia,
szociálpedagógus, szakoktatói, illetve gyógypedagógusi
szakképzettségéhez igazodó — kötelezően választandó
szakági területen folyó képzésre csak az a felsőoktatási
intézmény jogosult, amely rendelkezik a pedagógus-szakvizsgára felkészítő szakirányú továbbképzés, valamint az
adott alapképzési szak szakindítási jogosultságával.
(2) A képzés meghirdetésekor a választható szakágakat
is meg kell nevezni.
(3) Ugyanazon a szakágon a képzés a főiskolai és az
egyetemi szintű szakon szerzett szakképzettséggel rendelkezők számára együtt szervezhető, illetve meghirdethető
bármelyik szintű alapképzési szak indítására jogosult intézményben.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
58/2019. (VI. 13.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a közös államhatárt keresztező földgázszállító vezeték építésével, üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavarelhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az  innovációért és technológiáért felelős miniszter, a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint az  igazságügyi miniszter
előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Magyarország
Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a közös államhatárt keresztező földgázszállító vezeték építésével,
üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködésről szóló
Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő –
végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint
az igazságügyi minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
493/2010. (VIII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a T. E. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2009. január 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon törvény biztosítsa, hogy a magyarországi székhelyű bankok által folyósított, forint
alapú, ingatlan vásárlási célú hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) teljes hiteldíj mutatóját a hitelező ne
változtathassa meg egyoldalúan a hitelszerződés aláírását követően?”
Az Országos Választási Bizottság 39/2009. (II. 6.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 115/2010. (VI. 30.) AB számú határozatával az Országos
Választási Bizottság 39/2009. (II. 6.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában előadta, hogy a kifogás alapján azt kellett vizsgálnia, hogy
az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfelel-e az Nsztv. 13. §-ában szabályozott egyértelműség követelményének.
A határozat indokolásában a testület előadta, hogy az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatában
értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott
egyértelműség követelményét. E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség
követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben
az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie.
Az Alkotmánybíróság szerint ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel
vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés
az Országgyűlésnek a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány)
19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés
köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének
megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kellett azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891,
895.] Az Alkotmánybíróság határozatában előadta, hogy eljárása során azt állapította meg, hogy a kifogás benyújtását
követően az Országgyűlés 2009. december 30-i ülésnapján elfogadta a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi
CLXII. törvényt (a továbbiakban: Fhtv.), amely a fogyasztói hitel-megállapodásokról szóló 2008/48/EK irányelv
átültetése kapcsán átalakította a fogyasztói hitelek nyújtására vonatkozó szabályozást. E törvény 31. § (5) bekezdés
a) pontja 2010. június 11-ei hatállyal hatályon kívül helyezte – többek között – a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvénynek (a továbbiakban: Hptv.) a THM-ről rendelkező 212. §-át. A teljes hiteldíj
mutató számításáról és közzétételéről szóló 41/1997. (III. 5.) Korm. rendeletet pedig – ugyancsak 2010. június 11-ei
hatállyal – hatályon kívül helyezte a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló
82/2010. (III. 25.) Korm. rendelet 12. §-a. A hatályos jogban a THM-re vonatkozó szabályokat az Fhtv. és a teljes hiteldíj
mutató meghatározásáról, számításáról és közzétételéről szóló 83/2010. (III. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Kormr.) állapítja meg. Az Fhtv. 3. § 20. pontja alapján a THM: „a hitel teljes díjának aránya a hitel teljes összegéhez éves
százalékában kifejezve”. A THM számítási módját a Kormr. szabályozza, meghatározza a THM számítása során
figyelembeveendő tényezőket és a számítás során alkalmazandó képletet. Az Alkotmánybíróság szerint a vonatkozó
szabályozás alapján megállapítható, hogy a THM-et nem a hitelező módosítja egyoldalúan, hanem az a jogszabályok
alapján változik akkor, ha a kiszámításánál figyelembe veendő értékek megváltoznak. Az Alkotmánybíróság
álláspontja szerint a jogi szabályozás tükrében nem értelmezhető egyértelműen, hogy a kérdés mire irányul.
Az Alkotmánybíróság ennek okán megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének: a népszavazás során a választópolgárok
nem tudják megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem
tudná meghatározni jogalkotási kötelezettsége tartalmát.
Mindezekre tekintettel, az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 39/2009. (II. 6.) számú határozatát
megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontján, az Fhtv.-n, a Hptv.-n, a Kormr.-en, az Nsztv. 2. §-án, a 10. §
c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2/2012. (I. 6.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára a Budapesti Corvinus Egyetemen
dr. Rostoványi Zsolt egyetemi tanárt 2012. január 1-től 2016. június 30-áig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2011. november 29.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
128/2017. (III. 30.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Sághy Leventét 2017. március 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
348/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Katona Piroskát 2018. december 27-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
207/2010. (VII. 16.) KE határozata altábornagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Hazuga Károly altábornagy
szolgálati viszonyát 2010. december 29-én megszüntetem és őt 2010. december 30-ai hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. június 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
51/2007. (VII. 3.) ME határozata a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 12. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben – a honvédelmi miniszter előterjesztésére –
Madarász Károlyt a Katonai Felderítő Hivatal főigazgatójává – 2007. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
52/2003. (XI. 11.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások alapján — dr. Bihari Mihály, dr. Czúcz Ottó, dr. Holló András, dr. Strausz János alkotmánybírók különvéleményével — meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
114/2003. (VIII. 5.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozók a Munkáspárt Központi Bizottsága, a
Baloldali Front-Munkás Ifjúsági Szövetség és a Társadalmi
Demokráciáért Mozgalom nevében aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtottak be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) azzal, hogy országos népszavazást kívánnak kezdeményezni a következő kérdésben:
,,Egyetért-e Ön azzal, hogy az egészségügyi közszolgáltató intézmények, kórházak maradjanak állami, önkormányzati tulajdonban, ezért az Országgyűlés semmisítse
meg az ezzel ellentétes törvényt?’’
Az OVB az előtte folyó eljárás során megállapította,
hogy az aláírásgyűjtő ív a hatályos törvényi rendelkezésekben meghatározott formai, valamint a feltett kérdésre
vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a
hitelesítésnek akadálya nincs.
Erre tekintettel az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát és az azon szereplő kérdéseket az ügyben meghozott
114/2003. (VIII. 5.) OVB határozatával hitelesítette.
A határozat a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 117. §-án, 118. § (3), (4) és
(5) bekezdésein, 130. § (1) bekezdésén, valamint az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.
évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-án, 10. §-án,
továbbá 13. §-án alapult.
II. Az OVB határozata ellen egy magánszemély és a Humán
Egészségügyi Magánszolgáltatók Egyesülete nevében az
elnök és a főtitkár nyújtottak be kifogásokat. Az Alkotmánybíróság a határozat ellen a törvényes határidőn belül
érkezett kifogásokat — tartalmi azonosságukra tekintettel — egyesítette és egy eljárásban, soron kívül bírálta el.
Az egyik kifogást tevő szerint az Nsztv. 10. § a) pontja
alapján az OVB-nek meg kellett volna tagadnia az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, mivel az abban foglalt kérdés
— szerinte — ,,nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe’’. Úgy véli, hogy a hitelesített kérdés alapján az
eredményes népszavazás az Országgyűlést törvény megsemmisítésére kötelezi, a jogszabályok megsemmisítésére
ugyanakkor az Alkotmány 32/A. § (2) bekezdése alapján
csak az Alkotmánybíróság jogosult.
A másik kifogást tevő szerint az OVB egyrészt: nem volt
tekintettel az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglaltakra,
amely szerint a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelmű választ lehessen adni;
másrészt: figyelmen kívül hagyta az Alkotmánybíróság
25/1999. (VI. 7.) AB határozatát, amelyben az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az alkotmánymódosítás csak
az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] történhet.
Véleménye szerint az sem teljesen egyértelmű, hogy egy
eredményes ügydöntő népszavazást követően mely törvényt kellene megsemmisítenie az Országgyűlésnek.
A kifogást tevő álláspontja szerint az önkormányzati
tulajdon esetében nem kerülhető meg a kérdésben foglaltak összevetése az Alkotmány 12. § (2) bekezdésében, valamint 44/A. § (1) bekezdés b) pontjában és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 1. § (1) bekezdésében, továbbá 8. §-ának (2) bekezdésében foglaltakkal. Ezek a felhívott törvényi rendelkezések — állítása szerint — egyértelműen rögzítik az
önkormányzatok tulajdonhoz való jogát, valamint a tulajdonnal való rendelkezésnek a jogát. ,,A kifogásolt kérdés
ellentétes ezekkel a rendelkezésekkel, mert megfosztaná
az önkormányzatokat a tulajdonukban lévő egészségügyi
közszolgáltató intézmények, kórházak feletti jelenleg az
Alkotmány és az Ötv. alapján őket megillető rendelkezési
joguktól. Ezért levonható az a következtetés is, hogy az
Ötv.-vel való összhang hiánya mellett a kérdés burkolt
alkotmánymódosításra irányul.’’
Az egészségügyi szolgáltatókról és az egészségügyi közszolgáltatások szervezéséről szóló 2003. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Eüsztv.) 2. §-ának b) pontja szerint — állítja a kifogást emelő — egészségügyi közszolgáltatás a
részben vagy egészben az államháztartás terhére finanszírozott egészségügyi szolgáltatás. Az Eüsztv. 8. §-ának
(1) bekezdése szerint pedig — mondja — egészségügyi
közszolgáltatás nyújtására bármely egészségügyi szolgáltató jogosult, ha a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító mű
ködési engedéllyel rendelkezik és az Országos Egészségbiztosítási Pénztár igazgatási szerveivel finanszírozási
szerződést köt, vagy az egészségügyi szolgáltatásra költségvetési támogatásban részesül. Egészségügyi közszolgáltatást nyújtó szolgáltató tehát ez alapján nem csupán állami
vagy önkormányzati tulajdonban lévő egészségügyi szolgáltató lehet.
Állítása szerint súlyos problémát okozhat jelenlegi formájában az OVB által jóváhagyott kérdés, mert az érinti az
állami önkormányzati tulajdonon kívül eső, de egészségügyi közszolgáltatást nyújtó intézmények tulajdonviszonyait. Márpedig — mondja — az Alkotmány 13. §-ának
(1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság biztosítja
a tulajdonhoz való jogot.
Kifejti továbbá, hogy az egészségügy területén számos
magántulajdonban lévő egészségügyi szolgáltató van, amelyek ugyanakkor közszolgáltatást végeznek, mivel társadalombiztosítási, illetve — a szolgáltatás jellegétől függően — költségvetési támogatásban részesülnek (tipikusan ilyen a dialízis ellátás, otthoni szakápolás, labordiagnosztika, röntgendiagnosztikai ellátások, patológia jelentős része stb.). Azonban — állítja — nemcsak ezekre a
szolgáltatókra, hanem az egyházak által fenntartott intézményekre nézve is hátrányos lehet, ha egészségügyi közszolgáltatást csupán állami, illetve önkormányzati intézmények nyújtanának. Visszaállamosítás fenyegethet minden egészségügyi szolgáltatót, így a háziorvosi és a gyógyszertári intézményrendszert is.
Hivatkozik továbbá a kifogást tevő az Alkotmány
9. §-ára is, amelynek értelmében a Magyar Köztársaság
elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági
verseny szabadságát.
III. Az Alkotmánybíróság a 114/2003. (VIII. 5.) OVB határozat ellen benyújtott kifogásokat az alábbi jogszabályi
rendelkezések alapulvételével vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány szerint:
,,9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.’’
,,12. § (2) Az állam tiszteletben tartja az önkormányza
tok tulajdonát.’’
,,13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdon
hoz való jogot.’’
,,19. § (3) E jogkörében az Országgyűlés ... b) törvé
nyeket alkot’’
,,28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeménye
zés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet.’’
,,44/A. § (1) A helyi képviselő-testület:
b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében
a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat,’’
,,70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek
joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem,
az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint
az épített és a természetes környezet védelmével valósítja
meg.’’
2. Az Nsztv. értelmében:
,,10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény
ben foglalt követelményeknek,
d) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárás
ról szóló törvényben foglalt követelményeknek.’’
,,13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. (2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.’’
3. A Ve. alapján:
,,117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabá
lyi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.’’
,,130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét
követő tizenöt napon belül lehet — az Alkotmánybírósághoz címezve — az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
...
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy
azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.’’
IV. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó
hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontjában
foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg.
A Ve. 130. § (1) bekezdése alapján az OVB aláírásgyűjtő
ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése ellen kifogás nyújtható be az Alkotmánybírósághoz.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a
kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az
aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak
és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
[63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.] Az
Alkotmánybíróság a jogorvoslati eljárása során feladatát
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
256.]
2. Az Alkotmánybíróság által az 52/2001. (XI. 29.)
AB határozatban megfogalmazott kritériumok alapján a
népszavazásra bocsátandó kérdés akkor egyértelmű, ha az
kétséget kizáróan megválaszolható, eldöntendő kérdés
esetében arra ,,igen’’ vagy ,,nem’’ felelet adható. A kérdésnek világosnak és kizárólag egyféleképpen értelmezhetőnek kell lennie. (ABH 2001, 399, 403.)
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a jelen ügyben
az országos népszavazást kezdeményezők által megfogalmazott kérdés egyértelmű és világos, az kétséget kizáróan
megválaszolható és kizárólag egyféleképpen értelmezhető.
Az Eüsztv. hatálybalépésének időpontjához közeleső időben benyújtott népszavazási kezdeményezésből következik, hogy a feltett kérdés az Eüsztv.-re utal akkor, amikor
az ,,ezzel ellentétes törvény’’-ről szól, így nem merül fel az
a dilemma, hogy egy eredményes ügydöntő népszavazást
követően mely törvényt kellene ,,megsemmisítenie’’ az
Országgyűlésnek. Az ezt vitató indítványozó maga is hangsúlyozza: ,,A népszavazást kezdeményezők egyéb irányú
megnyilvánulásaiban ugyan arra lehet következtetni, hogy
szándékuk az egészségügyi szolgáltatókról és az egészségügyi közszolgáltatások szervezéséről szóló 2003. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Eüszt.) megsemmisítésére irányul.’’
Az egyik kifogást tevő — anélkül, hogy kifejezetten
kimondaná — kifogásolja a ,,maradjanak’’ szó használatát
is a kérdésben, mondván, hogy egy eredményes népszavazás ,,megfosztaná az önkormányzatokat a tulajdonukban
lévő egészségügyi közszolgáltató intézmények, kórházak
feletti jelenleg az Alkotmány és az Ötv. alapján őket megillető rendelkezési joguktól.’’ Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a feltett kérdés nem utal arra, hogy egy
eredményes népszavazás esetén a már létrejött status quot
(praxis privatizáció, magánklinikák stb.) is meg kellene
változtatni.
Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza továbbá: a törvényalkotás jogában benne foglaltatik a törvény módosításának, kiegészítésének, hatályon kívül helyezésének a joga is.
A kérdésfeltevő akarata nyilvánvalóan arra irányult, hogy
az Országgyűlés iktassa ki azokat a rendelkezéseket, amelyek lehetővé tennék a kórházak, egészségügyi közszolgáltató intézmények állami, önkormányzati tulajdonból kikerülését. Ezt az egyértelmű akaratát a ,,megsemmisítés’’
szóval fejezte ki, bízva abban, hogy az új rendelkezések
megsemmisítésével éppen hogy a szóban forgó intézményeknek, kórházaknak az állami és önkormányzati tulajdonban maradása erősíthető meg. Az Alkotmánybíróság
álláspontja szerint az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem támaszt olyan követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés megfogalmazásakor az egyes
jogágak kifejezéskészletét, a jogszabályokban meglévő
fogalmakat, illetve az egyes tudományágak, szakterületek
terminus technicusait vegyék alapul. Nem tartozik az
Alkotmánybíróság hatáskörébe a népszavazásra szánt kérdés célszerűségi vizsgálata sem. [52/2001. (XI. 29.) AB
határozat, ABH 2001, 399, 403.]
3. A népszavazáshoz való jog alanyi jogi jellegéből következően és e politikai jog teljesebb érvényesülése érdekében a népszavazásra szánt kérdés egyértelműségének
megítélésekor, jogorvoslati eljárása során az Alkotmánybíróságnak megszorítóan kell értelmeznie a saját hatáskörét. [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 399, 402.]
Ez azonban nem jelenti azt, hogy az Alkotmánybíróságnak
ne lenne kötelessége a népszavazásra feltett kérdés egyértelműségének vizsgálatakor a legkörültekintőbben eljárnia. A felteendő kérdés egyértelműségének vizsgálatakor
nemcsak azt állapítja meg, hogy az ajánlási jogukkal élni
kívánó választópolgárok képesek-e véleményt formálni
népszavazási kezdeményezés tárgyát alkotó kérdésről, de
figyelmet kell fordítani arra is, vajon a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy az
akkor hatályban lévő jogszabályok szerint terheli-e jogalkotási kötelezettség. Az Alkotmány 19. § (3) bekezdés
b) pontjában foglaltak alapján az Országgyűlés törvényeket alkot. Ennek korlátja az Alkotmány 28/C. § (3) bekezdése, amely szerint az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Az
Alkotmánybíróságnak jogorvoslati eljárása során nem feladata annak tisztázása, hogy a magyar jog hatályos szabályrendszere milyen jogi rendelkezéseket tartalmaz a népszavazásra bocsátandó kérdéssel kapcsolatban. Az egyértelműség követelményéből csupán az következik, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni: terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen.
[52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 399, 403, 404.]
A sikeres és eredményes népszavazás eredményeképpen
nyilvánvaló, hogy az Országgyűlésnek meg kellene változtatnia az Eüsztv.-t. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni szándékolt kérdés alkalmas
arra, hogy annak alapján a jogalkotó eldöntse: fakad
— pontosan meghatározható — jogalkotási kötelezettsége
az akkor hatályos jogszabályok szerint az eredményes népszavazás nyomán.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság nem találta
megalapozottnak azt a kifogást, amely a kérdés egyértelműségét vitatta.
4. Az egyik kifogást tevő szerint az aláírásgyűjtő ív hitelesítését azért is meg kellett volna tagadni, mivel az abban
foglalt kérdés ,,nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe’’.
Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Országgyűlés
— a Magyar Köztársaság legfelsőbb államhatalmi és népképviseleti szerveként [Alkotmány 19. § (1) bekezdés] törvényeket alkot [Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pont],
mely törvényeknek — az állampolgárok alapvető jogai és
kötelességei körében — szabályozniuk kell az egészségügyi
ellátást is [ a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 5. §
j) pont]. A kifogást emelő állításaival ellentétben tehát az
egészségügyi ellátást érintő — konkrét tárgytól független
— törvényhozás joga [Alkotmány 25. § (2) bekezdése]
megilleti az Országgyűlést. Azaz: a kifogással támadott
országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az
Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés [Alkotmány
28/B. § (1) bekezdése].
5. Az egyik kifogást tevő szerint az önkormányzati tulajdont érintően vizsgálni kell az Alkotmány 12. § (2) bekezdésében, 44/A. § (1) bekezdés b) pontjában, az Ötv. 1. §
(1) bekezdésében és 8. § (2) bekezdésében foglaltakat is.
Álláspontja szerint a kifogásolt kérdés azért ellentétes
ezekkel a rendelkezésekkel, mert az annak alapján lefolytatott országos népszavazás eredménye megfosztaná az
önkormányzatokat a tulajdonukban lévő egészségügyi közszolgáltató intézmények, kórházak feletti, jelenleg az
Alkotmány és az Ötv. alapján őket megillető rendelkezési
joguktól. Ezért — állítja — a kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul.
Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt megjegyzi: az
Alkotmány 44/C. §-ában megfogalmazott második szabály
szerint az önkormányzatok alapjogai a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott
törvénnyel korlátozhatók. [1671/B/1991. AB határozat,
ABH 1997, 557, 558.] Maga az Alkotmány is lehetőséget
teremt tehát arra, hogy törvény az önkormányzatok alapjogait korlátozza.
Az Alkotmánybíróság több határozatában megállapította, hogy az Alkotmány megalkotása és megváltoztatása
kizárólag az Országgyűlés jogkörébe tartozik és az Országgyűlés e jogkörében alkotmányosan az alkotmánymódosításra irányadó eljárási és határozathozatali követelmények
maradéktalan betartásával járhat el. [1260/B/1997. AB határozat, ABH 1998, 816, 819.; 30/1998. (VI. 25.) AB határozat, ABH 1998, 220, 234.] Következésképpen a szervezeti azonosság ellenére az Alkotmány rendelkezései alapján
különbséget kell tenni az alkotmányozó és a törvényhozó
hatalom között. Amikor az Országgyűlés az Alkotmány
19. § (3) bekezdés a) pontjában rögzített hatáskörében jár
el, alkotmányozó hatalmat gyakorol az Alkotmány 24. §
(3) bekezdésében szabályozott eljárás szerint. Az Alkotmány e rendelkezései egyértelműen az Országgyűlés hatáskörébe utalják az Alkotmány elfogadásáról és módosításáról való döntést. Ebből az következik, hogy az Alkotmány
— választópolgári kezdeményezésre — népszavazással
nem módosítható. Az Alkotmány alapján az Alkotmány
rendelkezéseinek megállapítása az Országgyűlés hatásköre volt és maradt az 1997-es alkotmánymódosítást követően is. A népszavazással kapcsolatos alkotmánymódosítás
során az Országgyűlés, mint az alkotmányozó hatalom nem
határozta meg a népszavazásnak az alkotmányozásban betöltött szerepét, azaz, nem bírálta felül az Alkotmánybíróság által a 2/1993. (I. 22.) AB határozatban megállapított
követelményt, mely szerint népszavazással nem lehet az
Alkotmányt módosítani. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat,
ABH, 1999, 251, 261, 262.]
Az Alkotmánybíróság megállapítja: a jelen esetben sem
irányul a népszavazás kezdeményezése burkolt alkotmánymódosításra.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében is elutasította, és az OVB 114/2003.
(VIII. 5.) számú határozatát helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság — figyelemmel az OVB határozat
Magyar Közlönyben való megjelenésére — elrendelte
e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
47/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Huszárné dr. Czap
Saroltát a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
137/2018. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Gadaneczné
dr. Horváth Esztert 2018. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
155/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mátis Juditot
a 2018. április 16. napjától 2021. április 15. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1543/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata a közegészségügyi szempontból legveszélyesebb kórokozók kimutatását végző biztonsági laboratóriumok európai diagnosztikai-kutatási infrastruktúrájába való bekapcsolódásról.
A Kormány a  legveszélyesebb kórokozók és az  általuk okozott fertőzések vizsgálata, a  gyorsreagálási képességek,
a  terápiás és profilaktikus eszközök fejlesztése érdekében, az  ország közegészségügyi-járványügyi biztonságának
erősítése céljából
a) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy biztosítsa a közegészségügyi szempontból legveszélyesebb
kórokozók kimutatását végző biztonsági laboratóriumok európai diagnosztikai-kutatási infrastruktúrájának
(a  továbbiakban: ERINHA) működési szakaszába rendes tagként való belépéshez szükséges szakmai
és pénzügyi elkötelezettséget jelentő Alapszabály aláírását, azzal, hogy az  infrastruktúrában a  nemzeti
képviseletet az Országos Közegészségügyi Intézet Nemzeti Biztonsági Laboratóriuma látja el;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  a)  pont szerinti csatlakozást követően
az  ERINHA működtetésének legfeljebb 17 millió forint összegű éves hozzájárulási költsége fedezetének
a 2018–2022. évek közötti biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes