type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
55/2016. (XI. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. december 6. napjától 2017. június 5. napjáig
az egyetemes reformáció 500. évfordulójáról történő méltó megemlékezés és a reformáció magyar örökségének
megünneplése érdekében dr. Hafenscher Károlyt a Reformáció Emlékbizottság munkájának segítéséért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatokra terjed ki:
a) a reformáció 500. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények, ismeretterjesztő programok
(a továbbiakban: Programok) tekintetében hazai és nemzetközi koordinációs feladatok ellátása,
b) a Programokhoz előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenység
koordinálása,
c) a Programok egyeztetése az érintett egyházakkal,
d) a Programokhoz kapcsolódó hazai és nemzetközi eseménynaptár vezetése,
e) a Programok megvalósításához szükséges intézkedések kezdeményezése, feladatok végrehajtásának
koordinálása,
f ) a Reformáció Emlékbizottság működésének megszervezése, a munkáját segítő titkárság irányítása,
g) a Reformáció Emlékbizottság munkacsoportjainak összehívása és munkájuk koordinálása,
h) egyedi miniszteri megbízás alapján a Reformáció Emlékbizottság képviseletének ellátása,
i) az a)–h) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátása. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi
kapcsolatokért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2016. december 6-án lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 24/2016. (VI. 17.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
60/2011. (XI. 25.) NFM rendelete a közlekedésért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről.
A megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) E rendelet szerint kell eljárni – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – azoknak a termékeknek
megfelelőségértékelését végző szervezetek kijelölése és kijelölést követő ellenőrzése tekintetében, amelyekre
vonatkozó forgalmazási követelmény szabályozására a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
rendelkezik feladat- és hatáskörrel.
(2) A rendeletet nem kell alkalmazni a miniszter hajózással és légi közlekedéssel kapcsolatos szabályozási feladatkörében
előírt forgalmazási követelmények tekintetében a megfelelőségértékelő szervezetek kijelölése és kijelölést követő
ellenőrzése során.
(3) A 2. melléklet 1. pontjában szereplő rendeletben található termékek közül e rendelet hatálya – a miniszter kizárólagos
szabályozási feladatkörébe tartozó – közúti berendezésekre, útépítési termékekre és vasúti termékekre terjed ki.
(4) E rendelet alkalmazásában – a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek
tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 9. §-ára
figyelemmel – a kijelölő hatóság a miniszter.
2. A kérelmezővel szemben támasztott követelmények 2. § (1) A kérelmező szervezet szakmai vezetőjének a szervezet munkavállalójának kell lennie, és rendelkeznie kell
a) szakirányú felsőfokú végzettséggel,
b) legalább 10 éves szakmai gyakorlattal a szakterületet érintő gyártási, építési, üzemeltetési vagy tanúsítási
területen,
c) a kijelölés területére – különösen a tervezésre, gyártmányra, a gyártási és a technológiai folyamatokra, tesztelési
vizsgálati módszerekre – vonatkozó hazai és nemzetközi előírások dokumentumokkal igazolt ismeretével.
(2) A kérelmező szervezet megfelelőségértékelési tevékenységet végző munkavállalója vagy a vele
megfelelőségértékelési tevékenységgel kapcsolatos munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személynek
rendelkeznie kell
a) szakirányú felsőfokú végzettséggel,
b) legalább 5 éves szakmai gyakorlattal a szakterületet érintő gyártási, építési, üzemeltetési, vizsgálati vagy
tanúsítási területen,
c) az értékelendő területre vonatkozó szabványok, előírások – különösen a megfelelőség-értékelési előírások –
megfelelő ismeretével.
(3) Az (1) és a (2) bekezdések szerinti követelményekkel egyenértékű a Magyar Mérnöki Kamara által igazolt szakirányú
szakértői jogosultság vagy a megfelelőségértékeléssel érintett szakterületen megszerzett tudományos fokozat.
(4) A kérelmező szervezet a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott területek mindegyike tekintetében kell, hogy
rendelkezzen olyan munkavállalóval vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személlyel, aki
rendelkezik a megfelelő szakmai gyakorlattal. Egy munkavállaló vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
álló személy több szakmai ismeretre vonatkozó gyakorlattal is rendelkezhet.
(5) A kérelmező szervezetnek rendelkeznie kell az egyes megfelelőség igazolási módozatokhoz szükséges,
jogszabályokban és műszaki előírásokban meghatározott vizsgálati képességgel.
(6) Közreműködő, alvállalkozó igénybevétele esetén a közreműködővel való együttműködés rendjét a kérelmező
szervezet minőségirányítási kézikönyve tartalmazza.
(7) A kérelmező szervezetnek rendelkeznie kell a 8. §-ban előírt „Éves jelentés” mintával a kérelmezett
megfelelőségértékelési területhez igazítva.
(8) A kérelmező szervezetnek a minőségirányítási kézikönyvében a megfelelőségértékelés tárgyát képező termék
gyártásával, létrehozásával, telepítésével kapcsolatosan számításba vehető és vizsgálandó kockázati tényezőket meg
kell jelenítenie.
(9) Ha a kérelmező szervezet a kijelölést több – a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tévő műszaki előírások szerinti –
vasúti alrendszerre kéri, akkor alrendszerenként rendelkeznie kell szakmai vezetővel.
(10) Ha a kérelmezett megfelelőségértékelési terület harmonizációs uniós jogi aktus hatálya alá tartozik, a kérelmező
szervezetnek rendelkeznie kell
a) angol, német vagy francia nyelvből legalább középfokú nyelvvizsgával rendelkező megfelelőségértékelési
tevékenységet végző munkavállalóval,
b) a megfelelőségértékelési tevékenysége során kiadott dokumentumok – így különösen a vizsgálati, ellenőrzési
jegyzőkönyv, tanúsítvány – angol, német vagy francia nyelvű fordításával, és
c) a megfelelőségértékelési tevékenységével összefüggő eljárásának bemutatására, a gazdasági szereplők
tájékoztatására szolgáló dokumentumok angol, német vagy francia nyelvű fordításával.
3. A kijelölés iránti kérelem 3. § (1) A kijelölés iránti kérelmet az 1. mellékletben meghatározott tartalommal kell benyújtani a kijelölő hatósághoz.
(2) A kérelmező a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény (a továbbiakban:
Msztv.) 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a kijelölés iránti kérelemhez csatolja
a) a kérelmezett megfelelőségértékelési tevékenység pontos leírását,
b) a kérelem tárgyát képező terméknek a 2. mellékletben található jogszabály vagy műszaki előírás szerinti
megnevezését, valamint a jogszabály és a műszaki előírás számát,
c) a megfelelőség igazolás módozatait, valamint
d) a tevékenységhez tartozó műszaki előírások azonosítóinak listáját.
(3) A kérelmező az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az R. 12. § (2) bekezdésében, valamint a
(2) bekezdésben meghatározottakon túl a kérelemhez csatolja:
a) a 30 napnál nem régebbi cégkivonatot,
b) a nemzetközi tanúsítási rendszerekben kapott elismeréseket, ha vannak ilyenek,
c) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetéséről szóló igazolást,
d) – ha a kérelmezett megfelelőségértékelési tevékenység harmonizációs uniós jogi aktus hatálya alá tartozik –
a megfelelőségértékelés tárgyát képező területre vonatkozó és alkalmazni kívánt viszont nemzeti szabványként ki
nem hirdetett szabványokat, döntvényeket, műszaki előírásokat,
e) a szervezeti ábrát, az egyes munkakörökhöz kapcsolódó tevékenységek jegyzékét,
f) személyekre lebontott jegyzéket az iskolai végzettségről, szakképzettségről, oklevélszámról, a képesítést nyújtó
intézmény megnevezéséről, a megfelelőségértékelési tevékenységgel töltött gyakorlati időről,
g) a felelősségviselés rendjének leírását,
h) nyilatkozatot arról, hogy a vonatkozó műszaki specifikáció vagy szabvány harmonizált-e,
i) a szakmai vezető, a munkavállaló és a munkaviszonyra irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatott
személy nyilatkozatát arról, hogy ismeri a termékek forgalmazásának követelményeit meghatározó jogszabályt,
az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusait és annak végrehajtási rendelkezéseit,
valamint irányadó szabványokat,
j) a szakmai vezető, a munkavállaló és a munkaviszonyra irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatott
személy nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik a tanúsítványok elkészítéséhez szükséges ismeretekkel,
k) igazolást a megfelelőségértékelési eljárások végrehajtásához szükséges eszközök rendelkezésre állásáról,
l) a szakmai vezető esetében a 2. § (1) bekezdés szerinti igazoló dokumentumokat, munkavállalónak vagy a
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személynek a 2. § (2) bekezdésének megfelelő tartalmú
nyilatkozatát a szabványok, előírások megjelölésével, valamint a felsőfokú végzettséget igazoló dokumentumot,
m) a 2. § (7) bekezdése szerinti jelentés mintát.
(4) A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy a kérelmezett megfelelőségértékelési tevékenység harmonizációs uniós jogi
aktus hatálya alá tartozik-e vagy sem, valamint arról, hogy rendelkezik-e teljes körű vagy részleges akkreditálással.
4. A kérelmező alkalmasságának, felkészültségének vizsgálata 4. § (1) Az Msztv. 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a kijelölő hatóság megvizsgálja, hogy az akkreditált státusz
odaítéléséről szóló határozat lefedi-e a kérelmezett megfelelőségértékelési területet.
(2) Az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a kijelölő hatóság a kérelmező szervezet alkalmasságának,
felkészültségének megítélésére megvizsgálja a következőket:
a) a kérelmezett kijelölési területnek megfelelő szervezeti felépítést;
b) a kérelmező minőségbiztosítási rendszerének meglétét és működését;
c) a kérelmező szervezet megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzete tekintetében
ca) a műszaki képzettségét, felkészültségét és a megfelelőségértékelésben való gyakorlatát,
cb) a felelősségviselés rendjét,
cc) megfelelőségértékelési modulok, egyéb műszaki előírások szerinti eljárások ismeretét,
cd) az R. 2. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontjában meghatározottak ismeretét, helyes értelmezését és
alkalmazását,
ce) a vizsgálati eredmények helyes értékelését és dokumentálását, ha a vizsgálati eredmények értékelése
a kérelmező szervezet megfelelőségértékelési tevékenységének része,
cf) az értékelt termékekre vonatkozó gyártástechnológia ismeretét;
d) a megfelelőségértékeléshez szükséges műszaki és adminisztratív feltételek meglétét, így
da) a kérelmező szervezet kérelmezett megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos belső eljárási rendjének
a szabályozottságát (minőségirányítási kézikönyv, működési és eljárási és üzleti szabályzat),
db) a kijelölés területére vonatkozó szabványok és egyéb műszaki előírások rendelkezésre állását,
dc) az R. 2. § (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott feltételek teljesülését,
dd) ha a kérelmező szervezet megfelelőségértékelési vizsgálatot végez, a szükséges és megfelelő vizsgáló
laboratóriumok, az általa kiválasztott előírások, szabványok szerinti vizsgáló- és mérőeszközök,
igénybevételi berendezések rendelkezésre állását, az adminisztrációs feladatok ellátásához szükséges
eszközök meglétét, a nyilvántartások, jelentések, tanúsítványok alkalmassága és megfelelő tárolását,
az R. 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel vagy tájékoztatás biztosítottságát.
(3) Ha a kérelmező szervezet a megfelelőségértékelési tevékenységek végzéséhez közreműködőt vesz igénybe,
az (1) bekezdés szerinti vizsgálat kiterjed a közreműködőre is.
5. A felelősségbiztosítási szerződésre vonatkozó követelmények 5. § (1) Az Msztv. 3. § (2) bekezdés c) pontjában előírt felelősségbiztosítási szerződésben biztosítandó fedezet legkisebb
mértékét a miniszter szabályozási feladatkörében előírt forgalmazási követelmények tekintetében végzett
megfelelőségértékelési tevékenységekhez kapcsolódóan a 2. melléklet tartalmazza.
(2) Ha a kérelmező szervezet a kijelölést több jogszabály szerinti megfelelőségértékelési területre kéri, a 2. mellékletben
foglalt egyes jogszabályokhoz tartozó összeghatárok közül a legmagasabb összeget kell figyelembe venni.
6. A kijelölés 6. § (1) Ha a kijelölő hatóság az R. 15. § a) pontja alapján a jogszabályban meghatározott termékcsoportra vonatkozó
megfelelőségértékelési tevékenységre a kérelmezőt kijelöli, akkor erről a kijelölési okiratot – a megfelelőség igazolási
módozatok és a műszaki előírások megjelölésével – kiállítja.
(2) Ha a kijelölt szervezet a kijelölését követően tevékenységét további megfelelőségértékelési területre is ki kívánja
terjeszteni, akkor azt újabb kijelölési eljárásnak kell tekinteni.
(3) A kijelölő hatóság a kijelölési kérelmet elutasítja, ha a kérelem vagy a kérelmező nem felel meg a kérelemmel, vagy
a kérelmezővel szemben az Msztv.-ben, az R.-ben, és az e rendeletben támasztott követelményeknek.
7. Az engedély időbeli hatálya 7. § (1) Az Msztv. 6. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az engedély hatálya legfeljebb 5 év, amely meghosszabbítható.
(2) A meghosszabbítási kérelmet a lejárat előtt fél évvel korábban be kell nyújtani. A meghosszabbításra egyebekben
a kijelölésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. 8. Éves jelentés
8. § (1) A kijelölt szervezet az előző évben végzett megfelelőségértékelő tevékenységéről készített jelentését minden évben
január 31-éig két példányban írásban megküldi a kijelölő hatóságnak.
(2) A jelentés a következőket tartalmazza:
a) jogszabályok, termékcsoportok és megfelelőségértékelési eljárások (modulok) szerint bontva a megrendelő
gazdasági szereplők, a szerződések, a vizsgálati, ellenőrzési jegyzőkönyvek, a kiadott tanúsítványok számát,
b) a közreműködő szervezet nevét, a szerződés azonosítóját,
c) a gazdasági szereplőknek a kijelölt szervezet tevékenységével összefüggő panaszai felsorolását és a kivizsgálás
eredményét,
d) a kijelölt megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos képzések felsorolását,
e) a kijelölt megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos együttműködések felsorolását,
f) az R. 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel bemutatását,
g) a kijelölt megfelelőségértékelési területen a termék forgalmazására vonatkozó rendelkezések megsértésével
összefüggésben a piacfelügyeleti hatóságnak és a kijelölt megfelelőségértékelési területen működő más
megfelelőségértékelő szervezeteknek küldött tájékoztatások számát, valamint a visszavont tanúsítványok
számát.
9. A kijelölt szervezetek kijelölést követő ellenőrzése 9. § A kijelölő hatóság – a kijelölt állapot fennállása alatt bármikor, de legalább 3 évente egyszer – ellenőrzi a kijelölés
feltételeinek meglétét és folyamatos betartását.
10. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 11. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
11. § Az 1. § (4) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) E rendelet alkalmazásában – a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek
tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 9. §-ára
figyelemmel – a kijelölő hatóság a közlekedési hatóság.”
12. § Ez a rendelet – az Msztv.-vel és az R.-rel együtt – a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint
a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi határozat I. melléklet R15. cikk (3) bekezdésével, R17. cikk (6) bekezdés a) pontjával és (7) bekezdés a) pontjával,
R17. cikk (9) és (11) bekezdésével, R20. cikk (1) bekezdésével, R22. cikkével, valamint R28. cikkével összhangban álló
szabályozást tartalmaz.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
268/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelete a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjához kapcsolódó, az új börtönépítési beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában,
a 2.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.2.
és 17.  pontjában, valamint a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotó hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja
a) a Békés közigazgatási területén elhelyezkedő, 3777/4 helyrajzi számú ingatlanon,
b) a Csenger közigazgatási területén elhelyezkedő, 049/41 helyrajzi számú ingatlanon,
c) a Heves közigazgatási területén elhelyezkedő, 3903 helyrajzi számú ingatlanon,
d) a Kemecse közigazgatási területén elhelyezkedő, 0195/11 helyrajzi számú ingatlanon,
e) a Komád közigazgatási területén elhelyezkedő, 2172/1 helyrajzi számú ingatlanon,
f ) a Komló közigazgatási területén elhelyezkedő, 1545/15 helyrajzi számú ingatlanon,
g) a Kunmadaras közigazgatási területén elhelyezkedő, 042/16 helyrajzi számú ingatlanon,
h) az Ózd közigazgatási területén elhelyezkedő, 9259/2 helyrajzi számú ingatlanon,
valamint az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított ingatlanok
területén megvalósuló, a  büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjához kapcsolódó, az  új
büntetés-végrehajtási intézetek építésével (a továbbiakban együtt: Beruházások) összefüggő, az  1.  mellékletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a  Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
(3) A  Kormány az  1.  melléklet 11.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben első fokon eljáró hatóságként
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
tűzvédelmi szakkérdésben szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  első fokú eljárásban eljáró
szakhatóságként a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot jelöli ki.
2. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházások építési műszaki ellenőre kizárólagos joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési,
Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben – a megkezdett
eljárási cselekmények kivételével – is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2009. (XII. 7.) KHEM rendelete a földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteiről.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. §-a (1) bekezdésének 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya
a) a rendszerirányítás,
b) a földgázszállítás,
c) a földgázelosztás, valamint
d) a földgáztárolás
legmagasabb hatósági díjához kapcsolódó árszabályozás kereteinek megállapítására terjed ki.
(2) E rendelet 3. mellékletének rendelkezéseit nem kell alkalmazni a Szeged–Arad, Városföld–Donji Miholjac
határkeresztező vezetékek és a Szerbia irányú kiskundorozsmai kiadási pont (a továb biak ban együtt: összekötő
vezeték) díjmegállapítására.
2. § Az összekötő vezeték díjmegállapítására vonatkozó keretszabályokat az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) Az árszabályozás kiindulópontját jelentő 2010. január 1-jei árak (a továb biak ban: induló árak) megállapításának alapját
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továb biak ban: GET) szerinti földgázipari vállalkozásoknál 2009-ben
lefolytatott eszköz- és költség-felülvizsgálatok képezik. Ezen vizsgálatok kereteit, valamint az induló árak
megállapítására vonatkozó egyéb keretszabályokat e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(2) A 2010. január 1. és a 2013. december 31. közötti hatósági ármegállapítások árszabályozási kereteit e rendelet
3. melléklete tartalmazza.
(3) A rendszerirányító, a földgázszállító, a földgázelosztó és a földgáztároló – e rendelet szerint meghatározott
felhasználói körben – országosan egységes díjak alapján nyújtja a hatósági árak számításánál figye lembe vett
szolgáltatásait.
4. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba, és 2014. január 1-jén hatályát veszti.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
3/2010. (IV. 2.) KSH közleménye a főbb munkaügyi statisztikai fogalmakról és azok definícióiról.
1. § (1) A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 6. § f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján jelen közlemény
mellékleteként kiadom a munkaügy-statisztikai adatszolgáltatáshoz kapcsolódó útmutatót. (2) Jelen közleményben foglaltakat a statisztikai adatszolgáltatás során kell alkalmazni.
2. § (1) Jelen közlemény a közzététel napján lép hatályba és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a KSH elnökének 9006/2003.
(SK 7.) közleménye. Dr. Belyó Pál s. k.,
a KSH elnöke


text:
312/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete a hivatásos katasztrófavédelmi szerv eljárásai során a veszélyes áruk vasúti és belvízi szállításának ellenőrzésére és a bírság kivetésére vonatkozó egységes eljárás szabályairól, továbbá az egyes szabálytalanságokért kiszabható bírságok összegéről, valamint a bírságolással összefüggő hatósági feladatok általános szabályairól.
A Kormány a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (1) bekezdés n) pontjában, a víziközlekedésről szóló 2000.
évi XLII. törvény 88. § (1) bekezdés m) pontjában, a 26. § tekintetében a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 166. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a
következőket rendeli el: 1. A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed Magyarország területén
a) a veszélyes áru vasúti továbbítása során a veszélyesáru-szállítás szabályai betartásának
aa) vasúti pályán; ab) üzemváltó állomáson, határállomáson, vasúti üzemi létesítményen;
ac) telephelyen; b) a veszélyes áru vízi szállítása során a veszélyesáru-szállítás szabályai betartásának
ba) nemzetközi és nemzeti vízi úton; bb) kikötő területén vagy azon kívül;
bc) veszteglő (lekötő) helyen történő, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv (a továbbiakban: katasztrófavédelmi hatóság) által lefolytatott
ellenőrzésére. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. hajóokmány: tengeri, valamint belvízi úszólétesítményre jogszabályokban előírt, az úszólétesítmény hajózásra
való alkalmasságához szükséges okmány; 2. hajó üzemben tartója: a hajó tulajdonosa, vagy az a jogi vagy természetes személy, aki a tulajdonostól átvállalta
a hajó üzemeltetésének felelősségét, és e felelősség átvállalásával egyidejűleg vállalta a veszélyes áru szállításával
összefüggésben, az ADN-ben a hajótulajdonosokra hárulóként meghatározott kötelességet és felelősséget;
3. hajóvezető: az üzemben tartó által megbízott, jogszabályban előírt képesítéssel rendelkező személy;
4. ideiglenes tárolás: a veszélyes áru tárolása a feladási eljárás előtt a csomagoló-, szállítóeszközbe történő
csomagolást, töltést, berakást követően, valamint a szállítási művelet utáni kirakásig;
5. POS-terminál: olyan mobil készülék (Electronic Funds Transfer at Point Of Sale, röviden POS terminál), melynek
segítségével a bankkártyás fizetés a helyszínen lebonyolítható; 6. RIS: a folyami információs szolgáltatásokról szóló rendelet szerint meghatározott folyami információs
szolgáltatások; 7. úszólétesítmény: a víziközlekedésről szóló törvényben meghatározott, víziközlekedésre alkalmas úszóképes
eszköz, ide nem értve a csak személyszállításra vagy sport, kedvtelési célra használt vízi járművet;
8. üzemváltó állomás: olyan állomás, ahol a veszélyes áruk vasúti továbbítása során az áruk átadásával és átvételével
kapcsolatos eljárás történik; 9. veszélyes áru: a) a vasúti szállítás tekintetében: a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) módosításáról Vilniusban
elfogadott, 1999. június 3-án kelt Jegyzőkönyv C Függeléke 2011. évi módosításokkal és kiegészítésekkel
egységes szerkezetbe foglalt szövegének kihirdetéséről szóló törvény (a továbbiakban: RID) melléklete
hatálya alá tartozó anyagok és tárgyak, vagy a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról szóló Megállapodás
– a Veszélyes Áruk Fuvarozásáról szóló Szabályzat (SZMGSZ 2. számú melléklet) – hatálya alá tartozó
anyagok és tárgyak, b) a vízi szállítás tekintetében: a Genfben, 2000. május 26. napján kelt, a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi
Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat kihirdetéséről és belföldi
alkalmazásáról szóló törvény (a továbbiakban: ADN) hatálya alá tartozó anyagok és tárgyak;
10. veszélyes áru vízi szállítása: a veszélyes áru továbbítása, ideiglenes tárolása, az áru be-, vagy átcsomagolása,
továbbá be- és kirakodása (beleértve a töltést és ürítést is) abban az esetben is, ha ezeket a műveleteket nem
a fuvarozó (szállító) végzi, függetlenül attól, hogy ezt a tevékenységet kikötőben vagy azon kívül hajtják végre;
11. veszélyesáru-szállító: azon vállalkozás, amely a veszélyes áru továbbítását végzi;
12. veszélyes áru vízi továbbítása: a veszélyes áru úszólétesítménnyel – szállítás céljából – történő tényleges
mozgatása; 13. veszélyes áru vasúti továbbítása: minden olyan, vasúti járművel végzett veszélyesáru-szállítási, fuvarozási és
intermodális fuvarozási tevékenység, ideértve a határállomásokon történő átszállítást is, amelyet vasúton
hajtanak végre; e rendelet értelmében az árutovábbítás része a szállítás, fuvarozás során történő megállás,
várakozás, ideiglenes tárolás, az áru becsomagolása, továbbá be-, ki- és átrakodása, beleértve a töltést és ürítést is,
abban az esetben is, ha ezeket a műveleteket nem a szállító végzi;
14. vízi utak: a víziúttá nyilvánításról szóló jogszabályban meghatározott természetes vagy mesterséges felszíni vizek.
3. Hatáskör és illetékesség 3. § (1) Az ellenőrzés lefolytatására – a 4–5. §-ban foglalt eltérésekkel – a katasztrófavédelmi hatóság területi és helyi szerve
önállóan jogosult a területi szerv teljes illetékességi területén.
(2) A bírságolási eljárás lefolytatására első fokon a katasztrófavédelmi hatóság illetékes területi szerve, másodfokon
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve jogosult. (3) A veszélyes áru szállításának bejelentésekor belföldi rakodás esetében a berakás, külföldi rakodás esetében
a határátlépés helye szerinti katasztrófavédelmi hatóság területi szerve az illetékes.
4. § A veszélyes áru vízi úton végzett szállításakor
a) menetben lévő, valamint veszteglő hajók esetében a katasztrófavédelmi hatóság az ellenőrzést a folyó belföldi
szakasza illetékességi területére eső részének teljes szélességén kezdi meg; a bírságolási eljárás lefolytatására és
egyéb hatósági intézkedés megtételére a katasztrófavédelmi hatóságnak az a területi szerve jogosult, amely az
ellenőrzést végezte; b) az illetékesség a folyó határ menti, szomszédos állammal közös szakaszán, nemzetközi megállapodás hiányában
a folyó sodorvonaláig terjed. 5. § Az ellenőrzést az 1. § a) pont aa) alpontja tekintetében a vasúti közlekedési hatósággal közösen, az ab)–ac) alpontok
esetében a katasztrófavédelmi hatóság önállóan is végzi. 4. Veszélyes áru szállításának bejelentése
6. § (1) A vasúti társaság a veszélyes áru vasúti továbbítását köteles a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve
honlapján keresztül, – a katasztrófavédelmi hatóság által az 1. melléklet szerinti adattartalommal közzétett
formanyomtatványon – vagy a 3. § (3) bekezdése szerinti illetékes területi szerv ügyeletének az árutovábbítás
megkezdése előtt írásban, magyar vagy angol nyelven, elektronikus aláírással ellátott e-mail vagy telefax formájában
bejelenteni. (2) A bejelentésnek a katasztrófavédelmi hatósághoz a továbbítás megkezdését megelőzően legalább egy órával kell
beérkeznie. Külföldről érkező veszélyesáru-szállítmány esetében a bejelentést legkésőbb a vonatnak az üzemváltó
állomás elhagyását megelőző egy órával korábban kell megtenni. Rendszeres szállítás esetében a veszélyes áru vasúti
továbbítását végző vasúti társaság egy hónapos időintervallumra is megteheti a bejelentését a tárgyhónapot
megelőző hónap utolsó munkanap 12 óráig. (3) A (2) bekezdés szerint bejelentett időpontnál korábban Magyarország területén a veszélyes áru vasúti továbbítása
nem kezdhető meg. (4) Az (1) bekezdés szerinti kötelezett köteles a már bejelentett, de meghiúsult vagy módosított árutovábbítást
a katasztrófavédelmi hatóság felé az (1) bekezdés szerint megtett módon a vonat indulásáig, de legkésőbb az
információ tudomására jutását követően haladéktalanul jelezni. (5) E § szerinti bejelentési kötelezettség nem vonatkozik azon veszélyes áru- továbbításra, amelyet a RID
1.1.3 szakaszában szereplő mentesség alapján végeznek, valamint az üres, tisztítatlan csomagoló- és szállító eszközök
továbbítására. 7. § (1) A szállítást vagy fuvarozást végző vállalkozás a veszélyes áru vízi szállítását köteles a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
központi szerve honlapján keresztül, – a katasztrófavédelmi hatóság által az 1. melléklet szerinti adattartalommal
közzétett formanyomtatványon – vagy a 3. § (3) bekezdése szerinti illetékes területi szerv ügyeletének legalább
24 órával az árutovábbítás megkezdése előtt írásban, magyar vagy angol nyelven, elektronikus aláírással ellátott
e-mail vagy telefax formájában bejelenteni. (2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezett köteles a már bejelentett, de meghiúsult árutovábbítást vagy a bejelentésben
szereplő adatok esetleges módosítását a katasztrófavédelmi hatóság felé az (1) bekezdés szerint megtett módon
haladéktalanul, de legkésőbb a bejelentett szállítás előre jelzett időpontjáig jelezni.
(3) E § szerinti bejelentési kötelezettség nem vonatkozik azon veszélyes áru szállítására, amelyet az ADN 1.1.3 szakaszában
szereplő mentesség alapján végeznek, valamint az üres, tisztítatlan csomagoló- és szállító eszközök szállítására.
(4) Nem kell az (1) és (2) bekezdésben foglalt adatszolgáltatási kötelezettséget teljesíteni azon veszélyes áru szállítása
során, amely adatai a RIS-rendszerben rögzítésre kerültek. 5. Ellenőrzés végrehajtása
8. § (1) Az ellenőrzéseket a 2. mellékletben foglalt ellenőrzési szempontok alapján kell végezni.
(2) Az ellenőrzés helyét úgy kell megválasztani és az ellenőrzést végrehajtani, hogy az a biztonságot a legkisebb
mértékben se veszélyeztesse. (3) Amennyiben szükséges és a biztonságot nem veszélyezteti, az áruból laboratóriumi megvizsgálás céljából
a katasztrófavédelmi hatóság, illetve az általa kijelölt szerv vagy személy mintát vehet. A mintavételt az ellenőrzött,
illetve a tulajdonos köteles tűrni és a szükséges mértékben elősegíteni. A mintavétel biztonságáért, a mintavétellel
kapcsolatos környezetszennyeződés elkerüléséért a mintavétel végzője a felelős.
(4) Az ellenőrzés indokolatlanul nem befolyásolhatja a veszélyes áru továbbítását. Szabálytalanság feltárása esetén
a katasztrófavédelmi hatóságnak a legkisebb kockázattal járó intézkedést kell megtennie a szabálytalanság
megszüntetésére. 9. § Veszélyes áru szállításának, továbbításának, illetve a veszélyesáru-szállítás, -továbbítás telephelyi előkészítésének
ellenőrzésekor az ellenőrzött, valamint az ellenőrzésben érintett résztvevő köteles a katasztrófavédelmi hatóság
ellenőrének a helyiségekbe történő belépését, az ellenőrzött járműhöz, a veszélyes áruhoz való hozzáférését,
a veszélyes áru szállítására, továbbítására vonatkozó iratokba való betekintést lehetővé tenni és a szükséges
felvilágosítást megadni. 10. § Vasúti veszélyesáru-továbbítás ellenőrzése esetén, a 9. § szerinti ellenőrzést kizárólag a vasúti közlekedésről szóló
törvény szerinti vasúti pályahálózat működtetését végző vasúti társaság irányítójának értesítése mellett lehet
megkezdeni. 11. § Veszélyes áru vízi szállításának ellenőrzése a víziközlekedést a lehető legkisebb mértékben zavarhatja meg. Menetben
lévő hajó ellenőrzését annak feltartóztatása nélkül kell végezni.
6. Szankcionálás 12. § A katasztrófavédelmi hatóság a veszélyes áru szállításával vagy továbbításával kapcsolatos szabályok megsértése
esetén a) elrendeli a szállított vagy továbbított veszélyes áru átfejtését, átrakását, átcsomagolását, vagy a feladóhoz történő
visszafordítását, más szállítási mód alkalmazását, továbbá az üzemben tartót vagy üzemeltetőt vizsgálat vagy
javítás elvégzésére kötelezi, b) utasítást ad a veszélyes áru környezetbe jutásának megakadályozása, illetve veszély elhárítása érdekében
szükséges intézkedések megtételére, valamint c) a 3. mellékletben meghatározott összegű bírságot szab ki.
13. § A 3. melléklet szerinti I. és II. kockázati kategóriába sorolt, műszaki hiányosság körébe tartozó szabálytalanság
esetében, annak megszüntetéséig, a katasztrófavédelmi hatóság a veszélyes árut visszatartja.
14. § (1) Veszélyes áru vasúti továbbítása esetén, ha az ellenőrzés alá vont veszélyes árut szállító vasúti jármű a berakható
össztömegre, a méretre, a veszélyes áru vasúti továbbítására vonatkozó előírásoknak nem felelt meg, vagy a lakosság
védelme érdekében egyébként indokolt, – a vasúti közlekedési hatóság és a veszélyes áru szállítójának értesítése
mellett – a katasztrófavédelmi hatóság megtilthatja az érintett vasúti jármű közlekedtetését és kötelezheti a vasúti
pályahálózat működtetését végző vasúti társaságot az ehhez szükséges intézkedések megtételére. Ezen intézkedéssel
kapcsolatba hozható többletköltségek és károk a 3. melléklet szerint megállapított kötelezettet terhelik. A 3. melléklet
„A” táblázat szerinti I. és II. kockázati kategóriába tartozó szabálytalanság esetében az ellenőrzött vasúti jármű
kizárólag a szabálytalanság megszüntetését követően haladhat tovább. (2) A katasztrófavédelmi hatóság indokolt esetben az ellenőrzés során elrendeli a veszélyes áru vasúti továbbítási
útvonalának megváltoztatását és a veszélyes áru szállítóját biztonságosabb útvonal választására kötelezi.
(3) A katasztrófavédelmi hatóság az (1) és (2) bekezdés szerinti intézkedéseiről egyeztet a vasúti pályahálózat
működtetését végző vasúti társasággal, az egyeztetésbe bevonja a veszélyes áru szállítóját.
(4) A határon történő belépés alkalmával, az (1) vagy a (2) bekezdésben foglaltak fennállása esetén a katasztrófavédelmi
hatóság haladéktalanul intézkedik a veszélyes árut átvevő szállító felé az átvétel megtagadására az előírások
teljesüléséig. A katasztrófavédelmi hatóság által végzett ellenőrzés befejezése előtt a vonat műszaki, kereskedelmi
átvétele nem történhet meg. 15. § Amennyiben a katasztrófavédelmi hatóság a veszélyes áruk vízi szállításának ellenőrzése során e rendelet hatálya alá
eső hiányosságot állapít meg, annak megszüntetéséig a menetben lévő úszólétesítményt veszteglésre kényszeríti.
A veszteglés – vonatkozó előírásoknak megfelelő – legközelebbi helyét és módját a hajóvezető határozza meg.
16. § (1) A bírságot a 3. mellékletben meghatározott kötelezett köteles megfizetni. Amennyiben valamely rendelkezés
megsértése miatt többen is bírság megfizetésére kötelezhetőek, a bírság összegét a jogsértésben való felelősségük
arányában fizetik meg. Ha a kötelezettek felelősségi aránya nem állapítható meg, a bírságfizetési kötelezettség őket
egyenlő arányban terheli. (2) Amennyiben egy eljárásban egy ügyfél több szabálytalanságért is bírság megfizetésére kötelezhető,
a katasztrófavédelmi hatóság a részére megállapított bírságtételek egyesített összegét szabja ki.
(3) Az ellenőrzés során feltárt minden egyes szabálytalanságot a 3. mellékletben nevesített mulasztások szerint kell
egyenként besorolni és megállapítani a besoroláshoz tartozó bírságtételt. A 3. mellékletben nevesített mulasztások
kockázati besorolása a bírság kiszabása során nem módosítható. A kockázati kategóriákban tételesen nem szereplő
mulasztást az egyéb mulasztások körébe kell besorolni az alábbiakban szereplő általános leírások alapján.
A szabálytalanságok három, csökkenő súlyosságú kockázati kategóriába tartoznak a következő meghatározások
szerint: a) I. kockázati kategória: a veszélyes áruk szállításáról szóló előírások (ADN, RID) betartásának olyan elmulasztása,
amely haláleset, súlyos személyi sérülés vagy jelentős környezetkárosodás okozásának nagyfokú kockázatával jár;
az ilyen mulasztásoknál általában a veszély elhárítására megfelelő, azonnali intézkedések történnek, így többek
között a jármű feltartóztatása, a továbbhaladás megakadályozása; b) II. kockázati kategória: a veszélyes áruk szállításáról szóló előírások (ADN, RID) betartásának olyan elmulasztása,
amely személyi sérülés vagy környezetkárosodás okozásának kockázatával jár; az ilyen mulasztásoknál általában a
veszély elhárítására megfelelő intézkedések történnek, így többek között a hiba elhárítására való kötelezés – ha
lehetséges és célszerű – az ellenőrzés helyén, de legkésőbb a folyamatban lévő szállítási művelet befejezésekor;
c) III. kockázati kategória: a vonatkozó előírások betartásának olyan elmulasztása, amely személyi sérülés vagy
környezetkárosodás okozásának kismértékű kockázatával jár, de ahol nem szükséges a hiányosságokat az
ellenőrzés helyén kijavítani, elegendő azokat később, a vállalkozásnál megszüntetni.
(4) Amennyiben az ellenőrző hatóság ugyanazon ellenőrzés keretében több jogsértő cselekményt, mulasztást állapít
meg, a kiszabott bírság összege legfeljebb 1 000 000 forint lehet.
(5) Nem állapítható meg a bírságfizetési kötelezettség a veszélyes áru szállítását vagy továbbítását végző működési körén
kívül eső olyan elháríthatatlan ok esetében, amelyet az nem látott és ésszerű elvárhatóság mellett nem is láthatott
előre. (6) A 12. § a) és b) pontjában foglalt intézkedésekkel kapcsolatban felmerült többletköltségek és károk a bírság
megfizetésére kötelezettet terhelik. 17. § A bírságot kiszabó határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül a bírságot a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv központi szerve 10023002–00283494–20000002 számú bírság letéti számla javára kell
befizetni. A kiszabott bírságról rendelkező határozatnak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényben foglaltakon túl tartalmaznia kell a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve
bírság letéti számlájának a számát. 18. § (1) A kiszabott bírságot vagy a fennálló bírságtartozást a helyszínen – amennyiben annak lebonyolításához
a katasztrófavédelmi hatóság részéről a technikai feltételek fennállnak – bankkártyával is meg lehet fizetni.
(2) Amennyiben a helyszínen a bírságnak bankkártyával történő megfizetésére nem került sor, a katasztrófavédelmi
hatóság eljáró tagja a 17. § szerinti bírság letéti számlára történő készpénzbefizetést szolgáló készpénz-átutalási
megbízással (a továbbiakban: csekkszelvény) együtt adja át a bírságot kiszabó határozat egy példányát
a szabályszegőnek vagy a jelen lévő képviselőjének. Az átadott csekkszelvény tartalmazza az ügyazonosítót,
a számlatulajdonos megnevezését, a nemzetközi fizetési számlaszámát, a nemzetközi banki azonosító kódját és
a kiszabott bírság összegét. (3) Amennyiben a bírság, vagy a pénzkövetelés-biztosítás megfizetésére a helyszínen bankkártyával került sor, a hatóság
a POS-terminál által nyomtatott bizonylat másodlati példányát átadja az ügyfélnek.
7. Adatkezelés 19. § (1) A katasztrófavédelmi hatóság jogosult a veszélyes áru szállításában és továbbításában érintett vállalkozásra
vonatkozó adatok kezelésére és nyilvántartására. (2) A katasztrófavédelmi hatóság a szállítás vagy továbbítás bejelentésével, az ellenőrzésekkel és a bírság beszedésével
kapcsolatos adatokat külön központi nyilvántartásban vezeti. (3) A katasztrófavédelmi hatóság
a) a szállítás vagy továbbítás bejelentése vonatkozásában az 1. mellékletben szereplő,
b) a szállítás ellenőrzése és az események kivizsgálása tekintetében a jármű üzemben tartójára, a veszélyes áru
továbbítójára, feladójára, címzettjére, csomagolójára, be- vagy kirakójára, töltőjére, ürítőjére, a tartály tisztítójára,
a konténer üzemben tartójára vonatkozó, c) a bírság beszedése tekintetében a bírságot kiszabó hatósági döntés azonosítójára, a bírsággal sújtott
vállalkozásra, a kiszabott és befizetett bírság összegére, a befizetés határidejére vonatkozó
adatokat nyilvántartja. (4) A bírságnyilvántartásban szereplő adatokat a bírság befizetését, vagy a végrehajthatóság elévülését követően egy
évig, a szállítások bejelentésének adatait, valamint az ellenőrzések során keletkezett adatokat három évig őrzi meg.
8. A tájékoztatás rendje 20. § (1) A katasztrófavédelmi hatóság haladéktalanul értesíti a területileg illetékes környezetvédelmi hatóságot a 3. melléklet
„A” táblázat I. kockázati kategória 2. pontjában, valamint „B” táblázat I. kockázati kategória 16. pontjában foglalt,
valamint minden veszélyeshulladék-szállításra vonatkozó szabálytalanság esetében. (2) A vasúti társaságok kötelesek a veszélyes árut továbbító vonatok elektronikus nyomon követéséhez való hozzáférést
– amennyiben ilyen rendszerrel rendelkeznek – a katasztrófavédelmi hatóság részére biztosítani. A katasztrófavédelmi
hatóság az így nyert adatokat felhasználja a szükséges beavatkozáshoz, valamint a veszélyes áru vasúti továbbításának
ellenőrzéséhez. 21. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve a kiszabott bírságok nyilvántartásáról minden tárgyévet követő
március 1-jéig tájékoztatja a hatáskörrel rendelkező közlekedési hatóságot.
(2) A katasztrófavédelmi hatóság a hozzá e rendelet alapján bejelentett, országhatárt átlépő veszélyeshulladék
szállításokról tájékoztatja az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget.
22. § Az ellenőrzött úszólétesítmény feltartóztatásáról a katasztrófavédelmi hatóság haladéktalanul értesíti a hajózási
hatóságot, valamint a rendőrség területileg illetékes vízirendészeti szervét.
23. § A folyami információs szolgáltatások szakmai és működtetési szabályairól szóló rendelet alapján a keletkező
RIS-adatokat – a vonatkozó nemzetközi előírások figyelembevételével – a katasztrófavédelmi hatóság az ügyeletei
útján figyelemmel kíséri. A katasztrófavédelmi hatóság a RIS-adatokat felhasználja a veszélyes áru belvízi szállításának
ellenőrzéséhez, valamint a szükséges beavatkozáshoz. 9. Záró rendelkezések
24. § Ez a rendelet 2012. január 1. napján lép hatályba.
25. § A 6. § szerinti bejelentést 2012. június 30-ig a vasúti társaság az 1. mellékletből a rendelkezésére álló adatok alapján
teszi meg. 26. § Hatályát veszti az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 61. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1669/2017. (IX. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Drogellenes Stratégia 2017–2018. évekre vonatkozó szakpolitikai programjáról.
1. A Kormány elfogadja a Nemzeti Drogellenes Stratégiáról 2013–2020 szóló 80/2013. (X. 16.) OGY határozatban foglalt
feladat végrehajtása érdekében készített, az 1. melléklet szerinti szakpolitikai programot.
2. A Kormány
a) felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  megvalósítás érdekében – a  költségvetési lehetőségeknek
megfelelően – a központi költségvetésről szóló törvény végrehajtása során vegyék figyelembe a szakpolitikai
programban meghatározott célokat;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos
b) felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  szakpolitikai programban foglalt feladatok végrehajtásáról
készítsenek beszámolót, és azt küldjék meg a  kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi koordinációs
feladatokért felelős miniszternek;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2019. január 31.
c) felhívja a  kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi koordinációs feladatokért felelős minisztert, hogy
a  b)  pont szerinti beszámolók alapján készítsen jelentést a  Kormány számára a  szakpolitikai programban
foglalt feladatok végrehajtásáról;
Felelős: kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi koordinációs feladatokért felelős miniszter
Határidő: 2019. június 30.
d) felhívja az államháztartásért felelős minisztert, hogy
da) 2017. évben a  korábbi évek maradványelszámolása során gondoskodjon a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 14. A  kábítószer-fogyasztás
megelőzésével kapcsolatos feladatok alcím javára 318,0 millió forint biztosításáról,
db) a  2018. évi központi költségvetés elfogadása során gondoskodjon a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 14. A  kábítószer-fogyasztás
megelőzésével kapcsolatos feladatok alcímen összesen 518,9 millió forint támogatási előirányzat
rendelkezésre állásáról.
Felelős: államháztartásért felelős miniszter
Határidő: a da) alpont tekintetében azonnal
 a db) alpont tekintetében a 2018. évi központi költségvetés elfogadásával egyidejűleg
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1362/2018. (VII. 26.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel
rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1055/2016. (II. 15.) Korm. határozata a „Komplex útfelújítási program” című projekt központi költségvetésből történő finanszírozásáról.
A Kormány egyetért a „Komplex útfelújítási program” megvalósításával, és ennek megfelelően
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a „Komplex útfelújítási program” megvalósítása érdekében a pénzügyi
tranzakciós illetékkel együtt bruttó 69,3 milliárd Ft összeget biztosítson a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet részére,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. február 26. 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a „Komplex útfelújítási program” megvalósítása érdekében a Magyar
Közút Nonprofit Zrt. felé intézkedjen a  kiírt feltételes közbeszerzési eljárások szerint megkötött vállalkozási
szerződések hatályba léptetése iránt,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. március 1.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a „Komplex útfelújítási program” megvalósítása érdekében kössön
támogatási szerződést a Magyar Közút Nonprofit Zrt.-vel legfeljebb bruttó 69,05 milliárd Ft összegben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. március 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2017. (IV. 20.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése alapján 2017. április 1. napjától 2017. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra
a kötöttpályás járműgyártás fejlesztésével és az ezzel kapcsolatos tárcaközi koordinációs feladatok ellátásáért felelős
miniszteri biztossá dr. Tuzson Bence urat nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos tevékenységét a  nemzetgazdasági miniszter a  gazdaságfejlesztésért és -szabályozásért felelős
államtitkár útján irányítja.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter