text:
121/2016. (VI. 7.) Korm. rendelete a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazásáról és felügyeletéről.
A Kormány
a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (1) bekezdés 11. pontjában, a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
100. § (1) bekezdés d) pontjában, valamint a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény
13. § (1) bekezdésében,
a 49. § tekintetében a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 22. § (1) bekezdés b) pontjában,
az 50. § tekintetében a lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 22. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E  rendelet hatálya a  polgári felhasználású robbanóanyagokra, a  polgári robbantási tevékenységekre, a  polgári
felhasználású robbanóanyag forgalmazására, a  hatósági engedélyezés feltételeire, a  robbanóanyag-szektorban
működő vállalkozásokra és mindezek hatósági felügyeletére terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) azokra a robbanóanyagokra, amelyeket a Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a rendvédelmi
szervek, továbbá a Magyarország területén állomásozó fegyveres szervek általi használatra szánnak,
b) a polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló rendelet szerinti pirotechnikai termékekre,
c) a polgári felhasználású lőszerekre, valamint
d) az  1.  mellékletben felsorolt, a  veszélyes áruk szállítására vonatkozó, az  ENSZ „Ajánlások a  veszélyes áruk
szállítására” című kiadványa alapján azonosított pirotechnikai termékekre és lőszerekre.
2. § A polgári robbantási tevékenység hatósági engedélyezésére irányuló eljárásban ügyfélnek minősül a hatásterületen
lévő ingatlan tulajdonosa és az, akinek az  ingatlanra vonatkozó jogát az  ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.
Hatásterületnek a  bányászatról szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott Általános Robbantási Biztonsági
Szabályzat szerint meghatározott robbantási biztonsági távolságok burkológörbéjével lehatárolt terület minősül.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
 1. akkreditálás: a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 10. pontjában meghatározott akkreditálás;
2. belföldi átadás: olyan robbanóanyag szállítás, amelynek a  kiindulópontja és végcélja egyaránt
Magyarországon található;
3. biztonság: a balesetek megelőzése és – amennyiben a megelőzés nem jár eredménnyel – hatásaik enyhítése;
 4. CE-jelölés: olyan jelölés, amely által a  gyártó jelzi, hogy a  robbanóanyag megfelel a  jelölés feltüntetéséről
rendelkező európai uniós harmonizációs jogszabályokban rögzített alkalmazandó követelményeknek;
 5. címzett: a  robbanóanyag szállítási vagy a  belföldi átadási engedélyben megjelölt gazdasági szereplő,
aki a  szállítmány fogadója és aki rendelkezik jogszerű felhatalmazással robbanóanyag megszerzésére és
birtokában van a szükséges engedélyeknek;
6. engedély: a robbanóanyagoknak az Európai Unión belül tervezett szállítását engedélyező határozat;
 7. forgalmazás: robbanóanyag kereskedelmi tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása
értékesítés vagy felhasználás céljából az európai uniós piacon, akár ellenérték fejében, akár ingyenesen;
 8. forgalmazó: bármely, a  gyártótól vagy az  importőrtől különböző természetes vagy jogi személy az  ellátási
láncban, aki vagy amely a robbanóanyagot forgalmazza;
 9. forgalomba hozatal: egy robbanóanyag első alkalommal történő forgalmazása az európai uniós piacon;
10. forgalomból történő kivonás: minden olyan intézkedés, amelynek célja, hogy megelőzze a  robbanóanyag
forgalmazását az értékesítési láncban;
11. gazdasági szereplő: a  gyártó, a  meghatalmazott képviselő, az  importőr, a  forgalmazó, valamint bármely
természetes vagy jogi személy, aki vagy amely robbanóanyagok tárolásával, felhasználásával, szállításával,
importjával, exportjával vagy kereskedelmével foglalkozik;
12. gyártó: bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely robbanóanyagot gyárt vagy aki
robbanóanyagot terveztet vagy gyártat és saját neve vagy védjegye alatt forgalmaz vagy saját célra használ;
13. harmonizált szabvány: az  európai szabványosításról, a  89/686/EGK és a  93/15/EGK tanácsi irányelv,
a  94/9/EK, a  94/25/EK, a  95/16/EK, a  97/23/EK, a  98/34/EK, a  2004/22/EK, a  2007/23/EK, a  2009/23/EK
és a  2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a  87/95/EGK tanácsi
határozat és az  1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló,
2012. október 25-i 1025/2012/EU rendelet 2. cikk 1. pont c) alpontjában meghatározott harmonizált szabvány;
14. honosított harmonizált szabvány: a  megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a  kijelölt
szervezetek tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott szabvány;
15. importőr: az Európai Unióban letelepedett bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely harmadik
országból származó robbanóanyagot hoz forgalomba az európai uniós piacon;
16. jogszerű felhasználás: a közbiztonságot és közrendet sértő jogellenes felhasználás megelőzése;
17. megfelelőségértékelés: eljárás, amely bizonyítja a  robbanóanyaggal kapcsolatos, e  rendeletben foglalt
alapvető biztonsági követelmények teljesülését;
18. megfelelőségértékelő szervezet: az a  jogi személyiséggel rendelkező szervezet, amely megfelelőségértékelési
tevékenységeket – beleértve kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést – végez;
19. meghatalmazott képviselő: az  Európai Unióban letelepedett bármely természetes vagy jogi személy, aki
vagy amely egy gyártótól írásbeli meghatalmazást kapott, hogy az  e  rendeletben meghatározott feladatok
vonatkozásában a nevében eljárjon;
20. műszaki leírás: a robbanóanyag által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;
21. nemzeti akkreditáló testület: a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 11. pontjában meghatározott nemzeti akkreditáló testület;
22. robbanóanyag: az ENSZ „Ajánlások a veszélyes áruk szállítására” című kiadványa szerint az 1. osztályba tartozó,
robbanóanyagnak minősülő anyagok és tárgyak;
23. robbanóanyag-szektorban működő vállalkozás: üzletszerű gazdasági tevékenység keretében polgári
robbantási tevékenységet folytató vállalkozás;
24. szállítás: a  robbanóanyagoknak az  Európai Unió területén történő bármilyen mozgatása, kivéve az  egy
telephelyen belül történő mozgatást;
25. szállításért felelős személy: a  szállításért felelős gazdasági szereplő által kijelölt, a  szállítási vagy a  belföldi
átadási engedélyben megjelölt személy, aki a  szállítással vagy a  belföldi átadással kapcsolatos feladatokat
– a szállításért felelős gazdasági szereplő nevében – ellátja és felügyeli;
26. szállításért felelős gazdasági szereplő: a robbanóanyag szállítási vagy a belföldi átadási engedély benyújtására
jogosult gazdasági szereplő, aki a  szállítási vagy a  belföldi átadási tevékenység végrehajtásáért felel és
a szállításban vagy a belföldi átadásban részt vevő személyekért felelősséget vállal;
27. uniós harmonizációs jogszabály: minden, a  termékek forgalmazásának feltételeit harmonizáló európai uniós
jogszabály;
28. visszahívás: minden olyan intézkedés, amelynek célja a végfelhasználók számára hozzáférhető robbanóanyag
visszavétele.
II. FEJEZET
ENGEDÉLYEZÉS 3. Az engedélyezési eljárás 4. § (1) A robbanóanyag gyártására, megszerzésére, felhasználására, megsemmisítésére, valamint a polgári robbanóanyag
forgalmazására vonatkozó engedély iránti kérelmet a 2. melléklet szerinti tartalommal kell benyújtani.
(2) A robbanóanyag
a) gyártási,
b) forgalmazási,
c) felhasználási, vagy
d) megsemmisítési
engedélye robbanóanyag megszerzésére is feljogosít. A  robbanóanyag tárolásának engedélyezéséről
a bányafelügyelet a robbanóanyag-raktár használatbavételi engedélyezési eljárása során dönt.
(3) A  robbanóanyag gyártási engedélynek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell
a) a gyártás helyét település, utca, házszám vagy helyrajzi szám megjelölésével,
b) a felelős személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
c) a gyártás egyéb hatósági feltételeit, és
d) az engedély hatályát.
(4) A  robbanóanyag-forgalmazási engedélynek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell
a) a felelős személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
b) a forgalmazni kívánt robbanóanyag kereskedelmi megnevezését és mennyiségét, valamint
c) az engedély hatályát.
(5) A  robbanóanyag megszerzési engedélynek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell
a) a felelős személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
b) a megszerezni tervezett robbanóanyag kereskedelmi megnevezését és mennyiségét, valamint
c) az engedély hatályát.
(6) A  robbanóanyag felhasználási engedélynek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell
a) a robbantási munka helyét a bányaüzem megnevezésével, cím vagy helyrajzi szám szerinti megjelölésével,
b) a biztonsági távolságok méreteit,
c) a robbantásvezető és a robbantás tervezőjének természetes személyazonosító adatait és lakcímét,
d) az egy év alatt felhasználható robbanóanyag mennyiségét, fajtáját,
e) a robbantási munka előzetes bejelentési kötelezettségére történő felhívást,
f ) a robbantási munka egyéb hatósági feltételeit, és
g) az engedély hatályát.
(7) A  felhasználási engedélyben a  bányafelügyelet a  kérelemben szereplő robbanóanyagokkal azonos robbantástechnikai
paraméterekkel rendelkező robbanóanyag felhasználását is engedélyezheti.
(8) Nincs szükség robbanóanyag megszerzési engedélyre a  (11)  bekezdés szerinti esetben. A  robbanóanyag
megszerzéséhez elegendő az  ár-, illetve belvízvédekezés, továbbá helyi vízkárelhárítás, III. fokú vagy „Rendkívüli”
készültség idején, illetve a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról
szóló 2011.  évi CXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kattv.) szerinti katasztrófaveszély vagy katasztrófa esetében
az intézkedésre jogosult szerv nyilatkozata.
(9) A  robbanóanyag gyártási és forgalmazási engedély visszavonásig hatályos. A  robbanóanyag felhasználási és
megsemmisítési engedély hatálya a  vonatkozó bányászati tevékenység végzésére jogosító bányafelügyeleti
engedély vagy az általános építésügyi hatóság által kiadott építésügyi hatósági engedély hatályával egyezik meg.
Ha a robbantási munka nem bányafelügyeleti vagy építésügyi hatósági engedélyhez kötött, akkor a robbanóanyag
felhasználási engedély hatálya egy évig terjed.
(10) A  bányafelügyelet a  polgári robbantási tevékenységre vagy polgári felhasználású robbanóanyag forgalmazására
jogosító engedélyben rendelkezik azokról a  feltételekről, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a  polgári robbantási
tevékenység és a  robbanóanyag-forgalmazás mások életét, testi épségét, egészségét, vagyonát, valamint
a természeti és az épített környezetet ne veszélyeztesse.
(11) Ha a robbantási munkát
a) a Kattv. szerinti katasztrófaveszély vagy katasztrófa esetében, vagy
b) ár-, illetve belvízvédekezés, továbbá helyi vízkárelhárítási célból, III. fokú vagy „Rendkívüli” készültség idején
a Kattv. szerinti, a  katasztrófavédelemben részt vevő szerv rendeli el, a  robbantási munka robbanóanyag
felhasználási engedély nélkül is végezhető.
(12) A  (10)  bekezdés szerinti esetben a  robbantási munkát a  helyszínen robbantásvezetőnek kell irányítania. Ha
a  robbantási munkát a  (11)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben az  Országos Műszaki Irányító Törzs rendeli el,
a robbantási munkát csak víz alatti és jég robbantási munkák végzésére jogosult robbantásvezető irányíthatja.
(13) A robbantási munkát a (12) bekezdés szerinti robbantásvezető a robbantási munka kezdete előtt legalább két órával
a) a (11) bekezdés a) pontja szerinti esetben a bányafelügyeletnek,
b) a  (11)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  bányafelügyeletnek és a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv
területi szervének
köteles bejelenteni. A (12) bekezdés szerinti robbantásvezető a robbanóanyag-felhasználást követően az elvégzett
robbantási munkát haladéktalanul köteles a bányafelügyeletnek, a rendőrségnek és a környezetvédelmi hatóságnak
jelenteni.
(14) A (13) bekezdés szerinti jelentésnek tartalmaznia kell
a) a robbantási munka pontos helyét, célját,
b) a felhasznált robbanóanyag megnevezését és mennyiségét, valamint
c) – bányafelügyeletnek küldendő jelentés esetében – a  robbantásvezető nevét, értesítési címét,
a robbantásvezetői engedély számát is. 5. § (1) A robbanóanyag szállítását és belföldi átadását a rendőrség engedélyezi. Az engedélyt – a 2. mellékletben foglaltak
szerint benyújtott kérelem alapján – szállítás esetében az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv központi szerve, belföldi átadás esetében a  kérelmező telephelye szerint illetékes megyei, illetve fővárosi
rendőr-főkapitányság adja ki. Szállítás esetében az  engedély egy példányát az  általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv központi szerve, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve, illetve belföldi
átadás esetében a megyei, illetve fővárosi rendőr-főkapitányság a kérelmező tevékenysége szerint illetékes megyei,
illetve fővárosi katasztrófavédelmi igazgatóságnak, valamint az  Alkotmányvédelmi Hivatalnak haladéktalanul
megküldi.
(2) A  robbanóanyag birtokosa a  robbanóanyagot csak polgári robbantási tevékenységre vagy robbanóanyagforgalmazásra jogosultnak adhatja át.
(3) Robbanóanyag gyártására, vizsgálatára jogosult szervezetek gyártási, kutatási, ellenőrzési vagy megsemmisítési
célból történő robbanóanyag felhasználást, megsemmisítést az  e  tevékenységek végzésére engedélyezett
létesítmény (a továbbiakban: létesítmény) területén bányafelügyeleti engedély nélkül akkor végezhetnek, ha
a) a robbantás repesz- vagy káros léglökés hatása nem terjed túl a létesítmény területén, és
b) a  robbantás szeizmikus biztonsági távolságán belül lévő idegen, védendő létesítmények tulajdonosainak,
kezelőinek hozzájárulását megszerezték. (4) Az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott szervek belső szabályozása alapján kialakított, engedélyezett
és védett raktárában a  robbanóanyag-szektorban működő vállalkozás bértárolási szerződés alapján is tárolhat
robbanóanyagot.
4. Bejelentési kötelezettség 6. § (1) A  robbanóanyag-felhasználás tervezett időpontját – a  (2)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel – a  bányafelügyeletnek,
a  felhasználás helye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányságnak és környezetvédelmi hatóságnak, továbbá
épület vagy építmény robbantása esetén a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének a  3.  melléklet
szerinti adattartalommal a  robbantás előtt legalább 72 órával korábban be kell jelenteni. A  bejelentéshez
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv a honlapján formanyomtatványt tesz közzé.
(2) Nem kell bejelenteni a  mélyműveléses bányában tervezett robbanóanyag-felhasználást az  (1)  bekezdésben
meghatározott szerveknek, továbbá a külszíni művelésű bányában tervezett robbanóanyag-felhasználást a megyei
rendőr-főkapitányságnak.
(3) Ha a  robbantásra a  bejelentett időpontban nem kerül sor, de azt követően 72 órán belül tervezik azt elvégezni,
a  tervezett új robbantás időpontját haladéktalanul be kell jelenteni az  (1)  bekezdésben meghatározott
hatóságoknak.
(4) A robbantásvezető az egyedi robbantási munka elvégzését követő három napon belül köteles a robbantási munkára
vonatkozó jelentését a bányafelügyeletnek megküldeni, melynek tartalmaznia kell:
a) a robbantási munka helyét, célját,
b) a felhasznált robbanóanyag megnevezését és mennyiségét, valamint
c) a robbantásvezető nevét, lakcímét, a robbantásvezetői engedély számát.
5. Kizáró rendelkezések 7. § Robbanóanyag gyártási, forgalmazási, tárolási, felhasználási, illetve megsemmisítési munkát, valamint e  munkák
irányítását nem végezheti az a természetes személy,
a) aki az Általános Robbantási Biztonsági Szabályzatról szóló 13/2010. (III. 4.) KHEM rendeletben meghatározott
szakképesítéssel és szakmai gyakorlati feltételekkel nem rendelkezik;
b) akit
ba) a  2013. június 30-ig hatályban volt, a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
(a továbbiakban: 1978. évi IV. törvény) szerinti állam elleni bűncselekmények [1978. évi IV. törvény
X. fejezet], emberiség elleni bűncselekmények [1978. évi IV. törvény XI. fejezet], személy elleni
bűncselekmények [1978. évi IV. törvény XII. fejezet I. cím 166–168.  §, 170.  § (2)–(5)  bekezdés,
171.  §; III. cím 174.  §, 174/B.  §, 174/C.  §, 175.  §, 175/A.  §, 175/B.  §], nemi erkölcs elleni erőszakos
bűncselekmények [1978. évi IV. törvény XIV. fejezet II. cím 197–198. §, 207. § (3) bekezdés b) pont],
embercsempészés [1978. évi IV. törvény 218. §], hivatalos személy elleni bűncselekmények [1978. évi
IV. törvény XV. fejezet V. cím], közveszélyokozás [1978. évi IV. törvény 259.  §], közérdekű üzem
működésének megzavarása [1978. évi IV. törvény 260.  §], terrorcselekmény [1978. évi IV. törvény
261. §], nemzetközi gazdasági tilalom megszegése [1978. évi IV. törvény 261/A. §], légi jármű, vasúti,
vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése
[1978. évi IV. törvény 262. §], visszaélés robbanóanyaggal és robbantószerrel [1978. évi IV. törvény
263. §], visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel [1978. évi IV. törvény 263/A. §], visszaélés haditechnikai
termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel [1978. évi IV. törvény 263/B. §],
bűnszervezetben részvétel [1978. évi IV. törvény 263/C.  §], visszaélés nemzetközi szerződés által
tiltott fegyverrel [1978. évi IV. törvény 264/C.  §], közveszéllyel fenyegetés [1978. évi IV. törvény
270/A.  §], garázdaság [1978. évi IV. törvény 271.  §], önbíráskodás [1978. évi IV. törvény 273.  §],
visszaélés kábítószer-prekurzorral [1978. évi IV. törvény 283/A.  §], vagyon elleni bűncselekmények
[1978. évi IV. törvény XVIII. fejezet 316–324.  § és 326–327.  §], fegyveresen elkövetett szökés
[1978.  évi IV. törvény 343.  § (2)  bekezdés a)  pont], fegyverrel vagy csoportosan elkövetett elöljáró
vagy szolgálati közeg elleni erőszak [1978. évi IV. törvény 355. § (2) bekezdés a) pont],
bb) a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti emberiesség
elleni bűncselekmények [Btk. XIII. Fejezet], háborús bűncselekmények [Btk. XIV. Fejezet], emberölés
[Btk. 160. §], erős felindulásban elkövetett emberölés [Btk. 161. §], öngyilkosságban közreműködés
[Btk. 162. §], testi sértés [Btk. 164. § (3)–(8) bekezdés], foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés
[Btk. 165. §], kábítószer-prekurzorral visszaélés [Btk. 183. §], emberrablás [Btk. 190. §], emberrablás
feljelentésének elmulasztása [Btk. 191.  §], emberkereskedelem [Btk. 192.  §], kényszermunka
[Btk. 193. §], személyi szabadság megsértése [Btk. 194. §], kényszerítés [Btk. 195. §], szexuális erőszak
[Btk. 197.  §], kerítés [Btk. 200.  § (4)  bekezdés c)  pont], közösség tagja elleni erőszak [Btk.  216.  §],
az  egyesülési, a  gyülekezési szabadság, valamint a  választási gyűlésen való részvétel jogának
megsértése [Btk. 217. §], radioaktív anyaggal visszaélés [Btk. 250. §], állam elleni bűncselekmények
[Btk. XXIV. Fejezet], hivatali bűncselekmények [Btk. XXVIII. Fejezet], hivatalos személy elleni
bűncselekmények [Btk. XXIX. Fejezet], terrorcselekmény [Btk. 314–316.  §], terrorcselekmény
feljelentésének elmulasztása [Btk. 317. §], terrorizmus finanszírozása [Btk. 318. §], jármű hatalomba
kerítése [Btk. 320.  §], bűnszervezetben részvétel [Btk. 321.  §], közveszély okozása [Btk. 322.  §
(1)–(3)  bekezdés], közérdekű üzem működésének megzavarása [Btk. 323.  §], robbanóanyaggal
vagy robbantószerrel visszaélés [Btk. 324.  §], lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaélés [Btk. 325.  §],
nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel visszaélés [Btk. 326.  §], nemzetközi gazdasági
tilalom megszegése [Btk. 327.  §], nemzetközi gazdasági tilalom megszegése feljelentésének
elmulasztása [Btk. 328.  §], haditechnikai termékkel vagy szolgáltatással visszaélés [Btk. 329.  §],
kettős felhasználású termékkel visszaélés [Btk. 330.  §], közveszéllyel fenyegetés [Btk. 338.  §],
garázdaság [Btk. 339. §], embercsempészés [Btk. 353. §], vagyon elleni erőszakos bűncselekmények
[Btk.  XXXV.  Fejezet], lopás [Btk. 370.  §], rongálás [Btk. 371.  §], sikkasztás [Btk. 372.  §], csalás
[Btk.  373.  §], gazdasági csalás [Btk. 374.  §], információs rendszer felhasználásával elkövetett csalás
[Btk. 375.  §], hűtlen kezelés [Btk. 376.  §], orgazdaság [Btk. 379.  §], jármű önkényes elvétele [Btk.
380.  §] vagy szökés és elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak fegyveresen elkövetett esetei
[Btk. 434. § (2) bekezdés a) pont és (3)–(4) bekezdés, 445. § (2) bekezdés a) pont]
elkövetése miatt elítéltek, illetve vele szemben intézkedést alkalmaztak, a  büntetés vagy intézkedés külön
jogszabályban meghatározott bűnügyi nyilvántartásának időtartamáig, de legalább a  jogerős döntés
meghozatalát követő három évig;
c) akit bűncselekmény bűnszervezetben történt elkövetése miatt ítéltek el, illetve akivel szemben
bűncselekmény bűnszervezetben történt elkövetése miatt intézkedést alkalmaztak, a  büntetés vagy
intézkedés jogszabályban meghatározott bűnügyi nyilvántartásának időtartamáig, de legalább a  jogerős
döntés meghozatalát követő három évig;
d) aki ellen a  b) és c)  pontban meghatározott bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt
büntetőeljárás folyik, az eljárás jogerős befejezéséig;
e) aki ellen polgári felhasználású robbanóanyagokkal és pirotechnikai termékekkel, illetve lőfegyverrel
kapcsolatos szabálysértés, rendzavarás, garázdaság, veszélyes fenyegetés szabálysértés elkövetése miatt
büntetést szabtak ki vagy intézkedést alkalmaztak, a  szabálysértési határozat jogerőre emelkedésétől
számított két évig.
III. FEJEZET
A POLGÁRI ROBBANTÁSI TEVÉKENYSÉG ÉS A ROBBANÓANYAG-FORGALMAZÁS
6. Az engedélyező hatóság jogai és kötelezettségei 8. § A polgári robbantási tevékenységek és a robbanóanyag-forgalmazás folytatásával kapcsolatos adatok nyilvántartása
érdekében az engedélyező hatóság köteles
a) az engedélyeket a tevékenység megkezdése előtt öt nappal,
b) az engedélyt visszavonó határozatokat nyolc napon belül,
az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szervének, illetve az  illetékes megyei vagy
fővárosi rendőr-főkapitányságnak elektronikus dokumentum formájában megküldeni.
9. § (1) A  polgári robbantási tevékenységnek és a  robbanóanyag forgalmazásának ellenőrzése során lefoglalt
robbanóanyag őrzéséről a lefoglalás helye szerint illetékes rendőrkapitányság köteles intézkedni.
(2) Az  életet, testi épséget, egészséget, a  környezet élővilágát, illetve a  vagyonbiztonságot veszélyeztető polgári
robbantási tevékenység, illetve robbanóanyag-forgalmazás megkezdését, folytatását a  bányafelügyelet
megtilthatja, továbbá korlátozhatja, megtilthatja a  polgári robbantási tevékenység végzését, a  robbanóanyagforgalmazás megkezdését, folytatását.
(3) Az életet, testi épséget, egészséget, a környezet élővilágát, illetve a vagyonbiztonságot veszélyeztető robbanóanyag
átadásának megkezdésével, folytatásával kapcsolatban a  rendőrség intézkedhet, a  tevékenységet korlátozhatja
vagy megtilthatja.
10. § A polgári robbantási tevékenységre, robbanóanyag-forgalmazásra vonatkozó engedély birtokosa (a továbbiakban:
engedélyes) az  engedély elvesztését a  bányafelügyeletnek, a  robbanóanyag elvesztését a  bányafelügyeletnek és
a rendőrségnek köteles haladéktalanul bejelenteni.
11. § (1) Az  engedélyes halála vagy jogutódlással történő megszűnése esetén az  örökös, illetve a  jogutód a  halál, illetve
a megszűnés időpontját követő nyolc napon belül – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az engedélyt az azt
kiadó hatóságnak köteles leadni.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  bányafelügyelet kezdeményezésére a  rendőrség intézkedik
a robbanóanyag hatósági tárolásáról vagy amennyiben lehetséges, a helyszínen történő zárolásáról.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott hatósági tárolás költségeit az  engedélyes örököse, illetve a  jogutódja köteles
megtéríteni.
12. § (1) A  rendőrség a  11.  § (2)  bekezdése alapján tárolt vagy zárolt robbanóanyag megsemmisítéséről haladéktalanul
gondoskodik, ha a robbanóanyag állapota megköveteli, illetve a jogosult annak elszállításáról, értékesítéséről vagy
megsemmisítéséről a rendőrségi tárolás vagy zárolás megkezdését követő egy éven belül nem gondoskodott.
(2) A robbanóanyag tulajdonosa a rendőrség által a 11. § (2) bekezdése alapján tárolt vagy zárolt robbanóanyagot arra
jogosultnak elidegenítheti vagy megsemmisítését kezdeményezheti.
13. § A  bányafelügyelet a  közbiztonságot érintő veszélyhelyzet vagy e  rendelet hatálya alá tartozó robbanóanyagok
jogosulatlan birtoklása vagy használata esetén köteles intézkedni a  jogosulatlan birtoklás vagy használat
megakadályozására.
7. A robbanóanyag forgalomba hozatala 14. § (1) A  robbanóanyag akkor hozható forgalomba, illetve forgalmazható, ha az  e  rendelet által megállapított
követelményeknek megfelel (a továbbiakban: megfelelőség), és megfelelőségét a 16. § szerinti tanúsítási eljárásban
bejelentett szervezet tanúsítja, továbbá megfelelőségi jelöléssel ellátták.
(2) Ha a  robbanóanyagra több olyan jogszabály is vonatkozik, amely előírja a  megfelelőségi jelölés feltüntetését,
a  megfelelőségi jelölés egyben azt is jelenti, hogy az  adott robbanóanyag megfelel mindezen jogszabályok
előírásainak.
(3) Magyarország területén csak olyan robbanóanyag gyártható, forgalmazható, használható fel vagy tárolható, amely
a  plasztikus robbanóanyagok megjelöléséről, azok felderítése céljából Montreálban, 1991. március 1. napján
létrehozott Egyezmény kihirdetéséről szóló 2003. évi LXVI. törvény szerint megjelölésre került.
15. § (1) A robbanóanyagnak meg kell felelnie a 4. mellékletben meghatározott biztonsági követelményeknek.
 (2) A  robbanóanyagot, amely megfelel a  vonatkozó honosított harmonizált szabványoknak, úgy kell tekinteni, hogy
megfelel e rendelet követelményeinek. 16. § A robbanóanyag megfelelőségének tanúsítására alkalmazandó eljárások a következők:
a) az 5. melléklet 1. pontban meghatározott EU típusvizsgálat (B-modul) és a gyártó választása szerint
aa) az 5. melléklet 2. pontban meghatározott belső gyártásellenőrzésen és véletlenszerű időközönként
végzett, felügyelt termékvizsgálaton alapuló típusmegfelelőség (C-modul),
ab) az  5.  melléklet 3.  pontban meghatározott a  gyártási eljárás minőségbiztosításán alapuló
típusmegfelelőség (D-modul),
ac) az 5. melléklet 4. pontban meghatározott a termék minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőség
(E-modul),
ad) az  5.  melléklet 5.  pontban meghatározott a  termékellenőrzésen alapuló típusmegfelelőség
(F-modul),
vagy
b) az 5. melléklet 6. pontban meghatározott egyedi termékellenőrzésen alapuló típusmegfelelőség (G-modul).
8. A gazdasági szereplők kötelezettségei 17. § (1) A gyártó a robbanóanyag forgalomba hozatalakor biztosítja és felel azért, hogy azt az e rendeletben meghatározott
követelményekkel összhangban tervezték és gyártották.
(2) A gyártó az 5. mellékletnek megfelelően elkészíti a szükséges műszaki dokumentációt, és a 16. §-nak megfelelően
alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárást is elvégzi.
(3) Amennyiben megfelelőségértékelési eljárás keretében igazolta, hogy egy robbanóanyag megfelel az alkalmazandó
követelményeknek, a  gyártó elkészíti a  6.  melléklet szerinti EU-megfelelőségi nyilatkozatot és elhelyezi
a 41. § (1) bekezdése szerinti CE-jelölést.
(4) A  gyártó a  robbanóanyag forgalomba hozatalát követően a  műszaki dokumentációt és az  EU-megfelelőségi
nyilatkozatot 10 évig köteles megőrizni.
(5) A  gyártó biztosítja azon eljárások működését és fejlesztését, amelyek sorozatgyártás esetében a  megfelelőséget
fenntartják. A  gyártónak a  gyártás során figyelembe kell vennie a  robbanóanyag tervezésének és jellemzőinek
változásait, valamint azon honosított harmonizált szabványok változásait, amelyek alapján a  robbanóanyag
megfelelőségét bejelentették.
(6) A gyártó
a) köteles az általa forgalmazott robbanóanyaggal kapcsolatos panaszokat kivizsgálni és nyilvántartani,
b) a  robbanóanyaggal járó kockázatok miatt köteles a  felhasználók egészségének és biztonságának védelme
érdekében elvégezni a forgalmazott robbanóanyag mintájának vizsgálatát,
c) a  b)  pontban megjelölt vizsgálat alapján köteles a  nem megfelelőnek minősülő robbanóanyag
visszahívásáról gondoskodni, és
d) köteles az a)–c) pontban foglaltakról a forgalmazót folyamatosan tájékoztatni.
(7) A  gyártó biztosítja, hogy a  robbanóanyagon az  azonosításukat lehetővé tevő 27–37.  § szerinti egyedi azonosítót,
valamint típus-, tétel-, sorozat- vagy modellszámot helyeznek el, illetve ha a  robbanóanyag mérete vagy jellege
nem teszi ezt lehetővé, a  szükséges információt a  robbanóanyag csomagolásán vagy a  robbanóanyag kísérő
dokumentációján feltünteti.
(8) A  gyártó feltünteti a  robbanóanyagon, illetve ha ez  nem lehetséges, annak csomagolásán vagy a  robbanóanyag
kísérő dokumentációján a gyártó bejegyzett kereskedelmi nevét, vagy bejegyzett védjegyét és azt a címét, amelyen
kapcsolatba lehet lépni vele. A megadott címnek a gyártó egyetlen kapcsolattartási címét kell jelezni.
(9) A  gyártó gondoskodik arról, hogy a  robbanóanyaghoz mellékeljék a  magyar nyelvű használati utasítást és
a  biztonsági tájékoztatót. A  használati utasításnak egyértelműnek, érthetőnek és könnyen értelmezhetőnek kell
lenni.
(10) Abban az  esetben, ha a  gyártó által forgalomba hozott robbanóanyag nem felel meg az  e  rendelet követelményeinek,
a  gyártó köteles a  szükséges korrekciós intézkedéseket haladéktalanul megtenni, valamint a  nem biztonságos
robbanóanyagot a  forgalomból kivonni vagy visszahívni és erről haladéktalanul tájékoztatja a  piacfelügyeleti
hatóságot és megadni az előírások megsértésének részleteit, valamint a meghozott korrekciós intézkedéseket.
(11) A gyártó vagy meghatalmazott képviselője a piacfelügyeleti hatóság kérésére a hatóságnak átadja a robbanóanyag
megfelelőségének megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt nyomtatva vagy elektronikus
formában, magyar nyelven. A piacfelügyeleti hatóság kérésére a gyártó együttműködik az általa forgalomba hozott
robbanóanyaggal járó kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedések megtételében.
18. § (1) Az importőr kizárólag e rendelet szerinti követelményeknek megfelelő robbanóanyagot hozhat forgalomba.
 (2) Az  importőr kizárólag olyan robbanóanyagot hozhat forgalomba, amellyel kapcsolatban a  gyártó elvégezte
a  megfelelőségértékelést. Köteles megbizonyosodni arról, hogy a  gyártó elkészítette a  műszaki dokumentációt,
a  robbanóanyagon elhelyezte az  előírt megfelelőségi jelölést és mellékelte hozzá a  szükséges dokumentációt,
valamint, hogy betartotta a 17. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott követelményeket.
(3) Ha egy robbanóanyag nem felel meg e  rendeletben meghatározott követelményeknek, akkor addig az  importőr
nem hozhatja forgalomba, amíg a robbanóanyagot megfelelővé nem tették. Ha a robbanóanyag kockázatot jelent,
az importőr tájékoztatja erről a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságot.
(4) Az  importőrnek fel kell tüntetnie a  robbanóanyagon vagy ha ez  nem lehetséges, a  robbanóanyag csomagolásán
vagy a robbanóanyag kísérő dokumentációján a nevét, bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és
azt a címét, amelyen vele kapcsolatba lehet lépni. Az elérhetőséget a végfelhasználók és a piacfelügyeleti hatóság
számára könnyen érthető nyelven kell feltüntetni.
(5) Az  importőr gondoskodik arról, hogy a  robbanóanyaghoz mellékeljék a  használati utasítást és a  biztonsági
tájékoztatót magyar nyelven.
(6) Az  importőr által végzett raktározás, illetve szállítás nem veszélyeztetheti a  robbanóanyag e  rendelet
követelményeinek való megfelelőségét.
(7) Az importőr
a) köteles az általa forgalmazott robbanóanyaggal kapcsolatos panaszokat kivizsgálni és nyilvántartani,
b) a  robbanóanyaggal járó kockázatok miatt köteles a  felhasználók egészségének és biztonságának védelme
érdekében elvégezni a forgalmazott robbanóanyag mintájának vizsgálatát,
c) a  b)  pont szerinti vizsgálat alapján köteles a  nem megfelelőnek minősülő robbanóanyag visszahívásáról
gondoskodni, továbbá
d) az a)–c) pontban foglaltakról folyamatosan tájékoztatni a forgalmazót.
(8) Abban az  esetben, ha az  importőr által forgalomba hozott robbanóanyag nem felel meg az  e  rendelet
követelményeinek, az  importőr köteles haladéktalanul megtenni a  szükséges korrekciós intézkedéseket, valamint
a nem biztonságos robbanóanyagot a forgalomból kivonni vagy visszahívni.
(9) Ha a  robbanóanyag kockázatot jelent, az  importőr erről haladéktalanul tájékoztatja a piacfelügyeleti hatóságot és
megadja az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedést.
(10) Az  importőr a  robbanóanyag forgalomba hozatalát követően 10 évig elérhetővé teszi a  piacfelügyeleti
hatóság számára az  EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányát és biztosítja, hogy a  műszaki dokumentáció
a piacfelügyeleti hatóság kérésére bármikor rendelkezésére bocsátható legyen.
(11) Az  importőr a  piacfelügyeleti hatóság kérésére köteles a  hatóságnak átadni a  robbanóanyag megfelelőségének
megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt nyomtatva vagy elektronikus formában, magyar
nyelven. A  hatóság kérésére az  importőr együttműködik az  általa forgalomba hozott robbanóanyaggal járó
kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedések megtételében.
19. § (1) A  robbanóanyag forgalmazása előtt a  forgalmazó ellenőrizni köteles, hogy a  robbanóanyagon elhelyezték-e
az  előírt szükséges CE-jelölést, mellékelték-e hozzá a  szükséges dokumentációt, valamint a  használati utasítást és
a biztonsági tájékoztatót magyar nyelven, valamint azt, hogy a gyártó betartotta-e a 17. § (7) és (8) bekezdésében,
az importőr a 18. § (4) bekezdésében meghatározott követelményeket.
(2) Ha egy robbanóanyag nem felel meg e  rendelet követelményeinek, a  forgalmazó addig nem forgalmazhatja
a  robbanóanyagot, amíg a  robbanóanyagot megfelelővé nem tették. Ha a  robbanóanyag kockázatot jelent,
a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt és a piacfelügyeleti hatóságot.
(3) A  forgalmazó által végzett raktározás vagy szállítás nem veszélyeztetheti a  robbanóanyagnak e  rendeletben
meghatározott követelményeknek való megfelelőségét.
(4) Abban az  esetben, ha a  forgalmazó által forgalomba hozott robbanóanyag nem felel meg az  e  rendelet
követelményeinek, a forgalmazó köteles haladéktalanul megtenni a szükséges korrekciós intézkedéseket, valamint
a nem biztonságos robbanóanyagot a forgalomból kivonni vagy visszahívni.
(5) Ha a robbanóanyag kockázatot jelent, a forgalmazó erről haladéktalanul tájékoztatja a piacfelügyeleti hatóságot és
megadja az előírások megsértésének részleteit és a meghozott korrekciós intézkedést.
(6) A  forgalmazó a  piacfelügyeleti hatóság kérésére a  hatóságnak átadja a  robbanóanyag megfelelőségének
megállapításához szükséges összes információt és dokumentációt nyomtatva vagy elektronikus formában, magyar
nyelven. A  hatóság kérésére a  forgalmazó együttműködik az  általa forgalomba hozott robbanóanyaggal járó
kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedések megtételében.
(7) Robbanóanyag forgalmazásakor a  forgalmazók e  rendeletben előírt követelményekkel kapcsolatban kellő
gondossággal járnak el.
20. § Ha az  importőr, illetve a  forgalmazó a  saját nevében, illetve védjegye alatt hozza forgalomba a  robbanóanyagot,
illetve olyan módon módosít egy már piacon forgalmazott robbanóanyagot, ami befolyásolhatja a  robbanóanyag
alkalmazandó követelményeknek való megfelelőségét, ezen rendelet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni és
a gyártó 17. §-ban rögzített kötelezettségei terhelik.
21. § A gyártó, az importőr, a forgalmazó és a meghatalmazott képviselő köteles a robbanóanyag forgalomba hozatalától
számított 10 évig a piacfelügyeleti hatóság kérésére megnevezni
a) minden olyan gazdasági szereplőt, amely robbanóanyagot szállított nekik;
b) minden olyan gazdasági szereplőt, amelynek robbanóanyagot szállítottak.
9. A robbanóanyagok szállítása 22. § (1) A  robbanóanyag szállításához az  engedélyt a  címzett szerinti tagállam illetékes hatóságától a  címzett szerzi
be. Az  illetékes hatóság megvizsgálja, hogy a  címzett rendelkezik-e jogszerű felhatalmazással robbanóanyag
megszerzésére és birtokában van-e a  szükséges engedélyeknek. A  szállításért felelős gazdasági szereplő értesíti
a  robbanóanyagok szállításáról és minden mozgásáról annak a  tagállamnak vagy tagállamoknak az  illetékes
hatóságait, amely(n)ek területén a  robbanóanyagot átszállítják és megszerzi az  érintett tagállam(ok) előzetes
hozzájárulását.
(2) Ha egy tagállam úgy véli, hogy az  (1)  bekezdésben meghatározott, robbanóanyagok megszerzésére való jogosultság
ellenőrzésének tekintetében probléma merül fel, a tagállam e tárgyban rendelkezésére álló információkat továbbítja
az Európai Unió Bizottságának (a továbbiakban: Bizottság), amely értesíti erről a többi tagállamot is.
(3) Ha a címzett szerinti tagállam illetékes hatósága engedélyezi a  szállítást, dokumentumot állít ki a címzett részére,
amely tartalmazza a  (4) és (5)  bekezdésben meghatározott összes információt. Ez  a  dokumentum a  bejelentett
rendeltetési helyre történő megérkezésig kíséri a  robbanóanyagot. A  dokumentumot az  illetékes hatóságok
kérésére be kell mutatni. Ennek a dokumentumnak egy példányát a címzett őrzi meg, aki kérésre a címzett szerinti
tagállam illetékes hatóságainak vizsgálat céljából bemutatja.
(4) Ha a  robbanóanyagok szállítását egy tagállam területén vagy területének egy részén a  felhasználás biztonságára
vonatkozó különleges követelményeknek való megfelelés érdekében különleges ellenőrzés alá kell vonni, a szállítást
megelőzően a  címzett a  következő információkat bocsátja a  címzett szerinti tagállamban az  illetékes hatóság
rendelkezésére:
a) az érintett gazdasági szereplők neve és címe;
b) a szállított robbanóanyagok száma és mennyisége;
c) a szóban forgó robbanóanyag és az azonosítási eszközök teljes leírása, beleértve az UN számot is;
d) ha a robbanóanyagokat forgalomba hozzák, a forgalomba hozatal feltételeinek való megfelelésre vonatkozó
információk;
e) a szállítóeszköz és az útvonal;
f ) az indulás és érkezés várható időpontja;
g) ha szükséges, a tagállamba történő belépés és az onnan történő kilépés pontos helye.
(5) A címzett szerinti tagállam illetékes hatóságai a (4) bekezdésben foglaltak szerint megvizsgálják a szállítás feltételeit,
különös tekintettel a  jogszerű felhasználásra vonatkozó különleges követelményekre. Ha a  robbanóanyagok
a  jogszerű felhasználásra vonatkozó különleges követelményeknek megfelelnek, a  hatóságok a  szállítást
engedélyezik. Más tagállamok területén keresztül történő szállítás esetén ezek a  tagállamok ugyanúgy
megvizsgálják a szállításra vonatkozó részleteket és engedélyezik azokat.
(6) Ha egy tagállam illetékes hatósága megállapítja, hogy a (4) bekezdésben meghatározott, a jogszerű felhasználásra
vonatkozó különleges követelmények szükségtelenek, a  robbanóanyagok területükön vagy annak egy részén
a  (4)  bekezdés szerinti információk előzetes rendelkezésre bocsátása nélkül is szállíthatók. A  címzett szerinti
tagállam illetékes hatósága ilyen esetben meghatározott időtartamra szóló engedélyt ad ki, amely indokolással
bármikor felfüggeszthető vagy visszavonható. A (3) bekezdésben meghatározott dokumentum, amely a rendeltetési
helyre történő megérkezésig kíséri a robbanóanyagot, kizárólag erre az engedélyre utal.
(7) A kiindulási tagállam által saját területén végrehajtandó szokásos ellenőrzések sérelme nélkül, az érintett illetékes
hatóságok kérésére a  címzettek és az  érintett gazdasági szereplők a  kiindulási tagállam és a  tranzit tagállam
hatóságainak rendelkezésére bocsátják a birtokukban lévő, a robbanóanyagok szállítására vonatkozó információkat.
(8) Gazdasági szereplő nem szállíthat robbanóanyagokat, amennyiben a címzett nem szerezte be a szállításhoz az (1) és
(3)–(6) bekezdés értelmében szükséges engedélyeket.
(9) A  szállítási engedély a  fogadó állam hatósága által kiállított engedély hatályáig, de legfeljebb a  kiállítását követő
3 hónapig hatályos.
(10) A  szállítás, illetve a  részszállítások lebonyolításáról az  engedéllyel rendelkező öt napon belül köteles értesíteni
az  engedélyt kiállító hatóságot. A  szállítás elmaradása esetén az  értesítést az  engedély hatályának lejártát követő
öt napon belül kell megtenni.
23. § A  szállítási engedély iránti kérelemnek, illetve a  belföldi átadási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a 22. § (4) bekezdés a)–f ) pontja szerinti információkat.
24. § (1) A  belföldi átadási engedély iránti kérelemhez csatolni kell a  robbanóanyag átadójának arra vonatkozó igazolását,
hogy jogosult polgári robbantási tevékenység végzésére vagy polgári robbanóanyag forgalmazására.
(2) A belföldi átadási engedély iránti kérelemben nem kell megjelölni a 22. § (4) bekezdésének g) pontjában foglaltakat.
 (3) A belföldi átadási engedély a kiállítástól számított 1 évig terjedő hatállyal állítható ki.
10. A robbanóanyagok tárolása 25. § (1) A  robbanóanyag gyártására és állandó tárolására szolgáló helyeken (a továbbiakban: védendő helyek) olyan
őrzésvédelmi rendszert kell kialakítani, mely megbízhatóan jelzi az  illetéktelen behatolást, illetve jelenlétet,
a behatolás helyét, a rongálást vagy a rendszer működőképtelenségét.
(2) Az őrzésvédelmi rendszert élőerős őrzés és technikai eszközök kombinációja alkothatja, kialakítása során az élőerő
létszáma a technikai eszközök műszaki tartalmának megfelelő növelésével csökkenthető.
(3) Az élőerős őrzés megvalósítható állandó 24 órás őrzésvédelem kialakításával, a védendő helyek figyelésével, állandó
hírkapcsolat biztosításával történő járőrözés útján és a  rendkívüli események jelzésének biztosításával, részletes
Őrszolgálati Utasítás alapján.
(4) Munkaidőben a  védendő helyen dolgozó személyek is elláthatják az  őrzésvédelemmel kapcsolatos feladatokat,
munkaidőn kívül, munkaszüneti és pihenőnapon őrszolgálatot kell biztosítani.
(5) Az élőerős őrzés esetén a minimális technikai követelmény a megerősített kerítés és kapuk kialakítása a raktár vagy
a telephely körül; a védendő helyek nyílászáróinak, szellőző nyílásainak mechanikus védelemmel (rács), biztonsági
zárral vagy lakattal történő ellátása.
(6) Az élőerős védelmet kiváltó technikai követelmény lehet a védendő helyek külső mozgás érzékelős megvilágítása,
24 órában aktivált térfigyelő kamerarendszer felállítása, a  védendő helyeken belül elektronikus nyitás- és
mozgásérzékelők elhelyezése, a biztonságtechnikai rendszernek olyan kialakítása, mely biztosítja a riasztó jelzések
továbbítását a megfelelő hatóságokhoz vagy folyamatos 24 órás felügyeletet ellátó kivonuló védelmi szolgálathoz,
a biztonságtechnikai eszközök jeleinek rögzítése, a rögzített adatok megőrzése, tárolása mellett.
11. Információcsere 26. § Az  engedélyező hatóság a  22–24.  §-ban rögzített információk tekintetében a  tagállamok közötti információcsere
megvalósulása érdekében a  tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról,
valamint a  vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e  hatóságok és
a  Bizottság együttműködéséről szóló 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendelet adatvédelmi szabályainak
figyelembevételével kapcsolatot tart a  többi tagállam illetékes hatóságaival, és kérésre a  többi tagállam, valamint
a  Bizottság rendelkezésére bocsátja az  engedéllyel rendelkező gazdasági szereplőkre vonatkozó naprakész
információkat.
IV. FEJEZET
TERMÉKAZONOSÍTÁS 12. A robbanóanyagok azonosítása és nyomon követhetősége
27. § (1) A  gazdasági szereplők a  robbanóanyagok egyedi azonosítását és nyomon követhetőségét biztosító rendszert
(a  továbbiakban: rendszer) alkalmaznak, amely figyelembe veszi a  robbanóanyagok méretét, alakját és tervezését,
kivéve, ha a  robbanóanyag jellemzőiből és bizonyos tényezőkből, például a  robbanóanyag alacsony detonációs
hatásából, felhasználási módjából és az  adott robbanóanyaggal való visszaélés esetleges hatásainak csekély
biztonsági kockázatából eredő alacsony kockázati szint miatt nincs szükség egyedi azonosító feltüntetésére.
A  rendszer nem vonatkozik a  robbantólyukba való közvetlen betöltéshez csomagolatlanul vagy szivattyús
kocsikban szállított és átadott robbanóanyagokra, valamint a  robbantás helyszínén gyártott robbanóanyagokra,
amelyeket közvetlenül a gyártásuk után töltenek be.
(2) A rendszer biztosítja a robbanóanyagok egyedi azonosítását és nyomon követhetőségét lehetővé tevő adatok – akár
elektronikus eszközök révén történő – gyűjtését és tárolását, valamint egy olyan egyedi azonosító elhelyezését
a  robbanóanyagon vagy annak csomagolásán, amely lehetővé teszi az  ilyen adatokhoz való hozzáférést. Ezek
az  adatok a  robbanóanyag egyedi azonosításához kapcsolódnak, ideértve a  gazdasági szereplők birtokában lévő
robbanóanyag tárolásának helyét, valamint a gazdasági szereplők azonosító adatait.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott adatok logikai rendszerezettségét, az  adattárolás megfelelő működését,
az  adatok tárolásának biztonságosságát időközönként felül kell vizsgálni, és meg kell óvni az  adatokat a  véletlen
vagy szándékos rongálódástól vagy megsemmisüléstől. Ezeket az  adatokat a  nyilvántartásba vett üzletkötéstől,
illetve robbanóanyagok használata és elhelyezése esetén a  használattól vagy elhelyezéstől számítva az  ellátási
láncon és az életcikluson keresztül meg kell őrizni, még akkor is, ha a gazdasági szereplő felhagyott a kereskedelmi
tevékenységgel. A dokumentumokat az illetékes hatóságok kérésére rendelkezésre kell bocsátani.
13. Egyedi azonosítás 28. § (1) A  robbanóanyag-szektorban működő gazdasági szereplők, amelyek robbanóanyagokat gyártanak, importálnak
vagy gyutacsokat szerelnek össze (a továbbiakban: vállalkozások) egyedi azonosítással kötelesek jelölni
a robbanóanyagokat és a legkisebb csomagolási egységek mindegyikét. Nem kell jelölni:
a) a  csomagolatlanul vagy szivattyús kocsiban szállított és átadott robbanóanyagot a  robbantólyukba való
közvetlen betöltéshez,
b) a robbantás helyszínén gyártott robbanóanyagot és azt, amelyet közvetlenül a gyártása után töltenek be,
c) a zsinórszerű nem robbanó gyújtóeszközt (a továbbiakban: gyújtózsinór),
d) a  hajlékony szövött textilburkolattal és egy vagy több külső védőburkolattal körülvett fekete lőporbélből
álló, meggyújtását követően előre meghatározott sebességgel, külső robbanás nélkül égő biztonsági
gyújtózsinórt, valamint
e) a  kézifegyver-töltényben indítóelemként, lövegeknél ütőgyutacsként szolgáló, ütésre könnyen robbanó kis
mennyiségű primer robbanóanyag-keveréket tartalmazó fém vagy műanyag gyutacskapszulát.
(2) Ha egy robbanóanyag további gyártási eljárások tárgyát képezi, a  gyártónak a  robbanóanyagot nem kell új,
az (1) bekezdés szerinti egyedi azonosítással jelölni, kivéve, ha az eredeti egyedi azonosítás többé nincs a 29. §-nak
megfelelően jelölve.
(3) Az  (1)  bekezdés nem alkalmazandó, ha a  robbanóanyagot export céljára gyártják és az  importáló ország
követelményeivel összhangban lévő azonosítással jelölik, ami lehetővé teszi a  robbanóanyag nyomon
követhetőségét.
(4) Az (1) bekezdés szerinti egyedi azonosítás a 3. melléklet 9. pontjában meghatározott alkotóelemeket tartalmazza.
 (5) A bányafelügyelet minden gyártási helyhez kiadott gyártási engedélyében három számjegyből álló kódot határoz
meg.
 (6) Ha a  gyártási hely az  Európai Gazdasági Térség területén kívül helyezkedik el, a  Magyarországon székhellyel
rendelkező gyártó kapcsolatba lép az importáló tagállam hatóságával abból a célból, hogy a gyártási helyhez kódot
rendeljenek hozzá. Ha a gyártási hely az Európai Gazdasági Térségen kívül helyezkedik el és a gyártó nem az Európai
Gazdasági Térség területén belül rendelkezik székhellyel, az  érintett robbanóanyagok importőrjének kapcsolatba
kell lépnie a bányafelügyelettel, hogy a gyártási helyhez kódot rendeljenek hozzá.
(7) A robbanóanyagokat újracsomagoló forgalmazók a robbanóanyagra és a legkisebb csomagolási egységre kötelesek
egyedi azonosítást rögzíteni.
14. Jelölés és rögzítés 29. § Az  egyedi azonosítást az  érintett robbanóanyagokon és a  legkisebb csomagolási egységeken jól láthatóan,
egyértelmű és maradandó módon kell rögzíteni.
15. Töltényezett robbanóanyagok és zsákos robbanóanyagok 30. § A  töltényezett robbanóanyagok és zsákos robbanóanyagok esetében az  egyedi azonosításnak egy öntapadós
címkéből vagy közvetlen nyomtatásból kell állnia minden egyes töltényen, illetve zsákon. Járulékos címkét kell
helyezni minden egyes tölténycsomagra.
16. Kétkomponensű robbanóanyagok 31. § A  csomagolt kétkomponensű robbanóanyagok esetében az  egyedi azonosításnak egy öntapadós címkéből vagy
közvetlen nyomtatásból kell állnia a két komponenst tartalmazó minden egyes legkisebb csomagolási egységen.
17. Alapgyutacs 32. § Az  alapgyutacsok esetében az  egyedi azonosításnak a  gyutacshüvelyen elhelyezett öntapadós címkéből vagy
közvetlen nyomtatásból, illetve bélyegzésből kell állnia. Minden egyes gyutacscsomagra járulékos címkét kell
helyezni.
18. Elektromos, nem elektromos és elektronikus gyutacsok 33. § Az  elektromos, nem elektromos és elektronikus gyutacsok esetében az  egyedi azonosításnak egy, a  vezetékeken
vagy a  gyújtócsövön lévő öntapadós címkéből vagy pedig a  gyutacshüvelyen lévő öntapadós címkéből,
illetve közvetlen nyomtatásból vagy bélyegzésből kell állnia. Járulékos címkét kell helyezni minden egyes
gyutacscsomagra.
19. Indító- és erősítőtöltetek 34. § A  28.  § (1)  bekezdés e)  pontjában meghatározott indítótöltetektől eltérő töltetek és az  erősítőtöltetek esetében
az  egyedi azonosításnak az  ilyen indító- és erősítőtölteteken elhelyezett öntapadós címkéből vagy közvetlen
nyomtatásból kell állnia. Minden egyes indító- vagy erősítőtöltet-csomagra járulékos címkét kell helyezni.
20. Robbanózsinórok 35. § A robbanózsinórok esetében az egyedi azonosításnak a tekercsen elhelyezett öntapadós címkéből vagy közvetlen
nyomtatásból kell állnia. Az egyedi azonosítást 5 méterenként kell feltüntetni a robbanózsinór külső borításán vagy
a  közvetlenül a  robbanózsinór külső szálán lévő műanyag extrudált belső rétegen. Minden egyes robbanózsinórcsomagra járulékos címkét kell helyezni.
21. Robbanóanyagot tartalmazó dobozok és dobok 36. § A robbanóanyagot tartalmazó dobozok és dobok esetében az egyedi azonosításnak egy öntapadós címkéből vagy
közvetlen nyomtatásból kell állnia a robbanóanyagot tartalmazó dobozon vagy dobon.
22. Az eredeti címke másolatai 37. § A  vállalkozások az  eredeti azonosító címke felragasztható kivitelű másolatait – a  robbanóanyagok téves
felhasználásának elkerülése érdekében – a felhasználók rendelkezésére bocsáthatják. A másolatokat értelemszerűen
az eredeti másolataiként kell megjelölni.
V. FEJEZET
MEGFELELŐSÉG 23. A robbanóanyagok EU-megfelelőségi nyilatkozata
38. § (1) A gyártó vagy meghatalmazott képviselője felelősséget vállal és az 5. melléklet alapján kiállított EU-megfelelőségi
nyilatkozattal igazolja, hogy a  robbanóanyag megfelel-e a  rendeletben meghatározott, rá vonatkozó
követelményeknek.
(2) Az EU-megfelelőségi nyilatkozat az 5. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
 (3) Amennyiben a  robbanóanyagra több olyan európai uniós jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi
nyilatkozatot ír elő, az  e  rendelet hatálya alá tartozó esetekben egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozatot
állítanak  ki. Ez  a  nyilatkozat tartalmazza az  érintett európai uniós jogi aktusok azonosítását, ideértve közzétételük
hivatkozásait is.
(4) A honosított harmonizált szabványnak megfelelően gyártott robbanóanyagot úgy kell tekinteni, hogy az megfelel
a szabvány által lefedett, e rendeletben meghatározott követelményeknek.
39. § Ha a  piacfelügyeleti hatóság véleménye alapján a  Magyar Szabványügyi Testület törvényességi felügyeletét
ellátó miniszter úgy ítéli meg, hogy egy megfelelést biztosító honosított harmonizált szabvány nem felel meg
maradéktalanul az  alkalmazandó, e  rendeletben meghatározott rendelkezéseknek, ezt indokolással ellátva
a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos
információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i 1535/2015/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 2. cikke alapján létrehozott állandó bizottság elé terjeszti.
24. A CE-jelölésre vonatkozó általános elvek 40. § A  robbanóanyagokat forgalomba hozatal előtt a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és
piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2008.  július  9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 30.  cikkében meghatározott általános elvek
szerint CE-jelöléssel kell ellátni.
25. A CE-jelölés feltüntetésére vonatkozó szabályok és feltételek
41. § (1) A  CE-jelölést a  robbanóanyagon jól látható, olvasható és letörölhetetlen módon kell feltüntetni. Amennyiben
a  robbanóanyag jellege miatt ez  nem lehetséges vagy nem indokolt, a  jelölést a  csomagoláson és a  kísérő
dokumentumokon kell feltüntetni.
(2) A CE-jelölést a robbanóanyag forgalomba hozatala előtt kell feltüntetni.
 (3) A  CE-jelölést a  bejelentett szervezet azonosító száma követi, amennyiben ez  a  szervezet részt vesz
a  gyártásellenőrzési szakaszban. A  bejelentett szervezet azonosító számát vagy maga a  szervezet, vagy utasításai
alapján a gyártó, illetve annak meghatalmazott képviselője tünteti fel.
(4) A  CE-jelölést – és adott esetben a  bejelentett szervezet azonosító számát – különleges kockázatokat vagy
felhasználást jelölő bármilyen egyéb jelölés követheti.
(5) A  saját felhasználásra gyártott robbanóanyagok, a  robbantólyukba való közvetlen betöltéshez csomagolatlanul,
szivattyús kocsikban vagy mobil robbanóanyag-gyártó egységekben szállított és átadott robbanóanyagok, valamint
a  robbantás helyszínén gyártott robbanóanyagok esetében, amelyeket közvetlenül a  gyártásuk után töltenek be,
a CE-jelölést a kísérő dokumentumokon kell feltüntetni.
26. Bejelentett szervezetek kijelölése 42. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban: kijelölő hatóság) jelöli ki a bejelentett szervezeteket
az EU-típusvizsgálatra.
(2) A megfelelőségértékelő szervezetek kijelölése és bejelentése a megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről
szóló 2009. évi CXXXIII. törvényben, a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt szervezetek
tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendeletben, továbbá az iparügyekért felelős
miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő
szervezetek kijelölésének, valamint a  kijelölt szervezetek tevékenységének különös szabályairól szóló rendeletben
előírt feltételek és eljárások alapján történik.
(3) A  kijelölő hatóság bejelenti a  Bizottságnak és az  EGT-államoknak az  (1)  bekezdés szerinti eljárások lefolytatására
kijelölt szervezeteket.
(4) A  gazdasági szereplő panaszt nyújthat be a  bejelentett szervezet döntése ellen. A  panaszt annál a  bejelentett
szervezetnél kell benyújtani, amely a sérelmezett döntést hozta. A panaszos ügy kivizsgálását a bejelentett szervezet
soron kívül elvégzi és annak eredményéről írásban tájékoztatja a  panaszost. A  gazdasági szereplő panaszának
kivizsgálása kapcsán keletkezett iratokat a gazdasági szereplő köteles 10 évig megőrizni és a kijelölő szervezet által
lefolytatott ellenőrzés során az ellenőrzést végző részére bemutatni.
43. § Amennyiben a  megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy a  robbanóanyag megfelel az  olyan vonatkozó
harmonizált szabványokban vagy azok részeiben rögzített kritériumoknak, amelyek hivatkozásait közzétették
az  Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor vélelmezik, hogy az  megfelel a  42.  § (2)  bekezdésében meghatározott
követelményeknek, amennyiben az alkalmazandó harmonizált szabványok kiterjednek az említett követelményekre.
27. A piacfelügyeleti ellenőrzés 44. § (1) A  bányafelügyelet, mint piacfelügyeleti hatóság ellenőrzi az  e  rendeletben meghatározott követelmények
betartását.
(2) Ha a  piacfelügyeleti hatóság a  közrendet, illetve a  közbiztonságot veszélyeztető működés gyanúját keltő
körülményről szerez tudomást vagy a robbanóanyag kockázatot jelent a személyek egészségére vagy biztonságára,
illetve a vagyonra vagy a környezetre, piacfelügyeleti eljárást folytat le.
(3) A piacfelügyeleti eljárást az érintett gazdasági szereplők bevonásával kell lefolytatni.
 (4) Ha a  piacfelügyeleti eljárás során a  piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a  robbanóanyag nem felel meg
e  rendeletben megállapított követelményeknek, akkor haladéktalanul felszólítja a gazdasági szereplőt valamennyi
szükséges kiigazító intézkedés megtételére. A piacfelügyeleti hatóság intézkedéséről tájékoztatja azt a bejelentett
szervezetet, amely a robbanóanyag EU-típusvizsgálatát végezte.
(5) Ha a  gazdasági szereplő nem teszi meg a  megfelelő kiigazító intézkedéseket, a  piacfelügyeleti hatóság 30 napon
belül megtiltja vagy korlátozza a robbanóanyag forgalmazását, illetve kivonja a robbanóanyagot a forgalomból vagy
azt visszahívja.
(6) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy a robbanóanyagon
a) a  megfelelőségi jelölést nem a  termékek forgalmazása tekintetében az  akkreditálás és piacfelügyelet
előírásainak megállapításáról és a  339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i
765/2008/EK rendelet 30. cikkében foglaltaknak megfelelően tüntették fel,
b) a megfelelőségi jelet nem tüntették fel,
c) a  bejelentett szervezet azonosító számát – amennyiben ez  a  szervezet részt vesz a  gyártásellenőrzési
szakaszban – a 43. §-t megsértve tüntették fel vagy nem tüntették fel,
d) az EU-megfelelőségi nyilatkozatot nem vagy nem megfelelően készítették el,
e) a műszaki dokumentáció nem elérhető vagy hiányos,
f ) a 17. § (7) bekezdésében, illetve a 18. § (4) bekezdésében meghatározott információt egyáltalán nem vagy
hiányosan tüntették fel,
g) a 17. § vagy a 18. § által előírt bármely egyéb adminisztratív követelmény nem teljesül, kötelezi az érintett
gazdasági szereplőt a jogsértés megszüntetésére és a robbanóanyag megfelelőségének biztosítására.
 (7) A  piacfelügyeleti hatóság mindaddig jogosult a  szükséges intézkedéseket fenntartani és a  forgalomba hozatalt
megtiltani, amíg a robbanóanyag nem felel meg a rendelet követelményeinek.
 (8) A  piacfelügyeleti hatóság a  (4)–(6)  bekezdés szerinti intézkedéséről értesíti a  Bizottságot, valamint a  többi
tagállamot, megjelölve döntésének indokait, különösen, ha a követelményeknek való nem megfelelés oka
a) az adott robbanóanyagra vonatkozó rendelkezések be nem tartása, vagy
b) a honosított harmonizált szabvány hiányossága.
(9) A  (8)  bekezdés szerinti értesítésben a  piacfelügyeleti hatóság megadja az  összes rendelkezésre álló adatot,
különösen a  nem megfelelő robbanóanyag azonosításához szükséges adatokat, a  robbanóanyag származási
helyét, a  feltételezett nem megfelelőség és a  felmerülő kockázatok jellegét, a meghozott intézkedések jellegét és
időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott szempontokat.
(10) A (4)–(6) bekezdés alapján hozott jogerős és a Bizottsággal közölt határozatokat a piacfelügyeleti hatóság honlapján
közzéteszi.
(11) Ha más tagállam hoz a  (8)  bekezdés szerinti nemzeti intézkedést, a  piacfelügyeleti hatóság tájékoztatja
a Bizottságot az elfogadott intézkedésekről és azokról a további információkról, amelyek az érintett robbanóanyag
megfelelésének hiányáról a  rendelkezésükre állnak, valamint – amennyiben nem ért egyet az  elfogadott nemzeti
intézkedéssel – a kifogásairól.
(12) Amennyiben a  (11)  bekezdésben foglalt nemzeti intézkedés indokolt, a  piacfelügyeleti hatóság gondoskodik
az  adott robbanóanyaggal kapcsolatban az  olyan korlátozó intézkedések haladéktalan meghozataláról, mint
a robbanóanyag visszavonása a piacról.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 45. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
46. § (1) E  rendelet a  hatálybalépését megelőzően megadott hatósági engedély birtokában történő jogszerű
tevékenységvégzést nem érinti. A  polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazásáról és felügyeletéről
szóló 191/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 191/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet] alapján kibocsátott
tanúsítványok továbbra is az abban meghatározott időpontig hatályosak.
(2) A 191/2002. (IX. 4.) Korm. rendelet 5. számú melléklete alapján e rendelet hatálybalépését megelőzően kibocsátott
okmányok 2016. december 31-ig hatályosak.
47. § Ez a rendelet
a) a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek,
b) a  polgári felhasználású robbanóanyagok azonosítási és nyomon követhetőségi rendszerének a  93/15/EGK
tanácsi irányelv értelmében történő létrehozásáról szóló, 2008. április 4-i 2008/43/EK bizottsági irányelvnek,
c) a  polgári felhasználású robbanóanyagok azonosítási és nyomon követhetőségi rendszerének a  93/15/EGK
tanácsi  irányelv értelmében történő létrehozásáról szóló 2008/43/EK irányelv módosításáról szóló,
2012. február 22-i 4/2012/EU bizottsági irányelvnek, valamint
d) a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására és ellenőrzésére vonatkozó tagállami jogszabályok
harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i 2014/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 48. § Az e rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az olyan polgári felhasználású
robbanóanyagnak, amelyet az  Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve
hoztak forgalomba vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban
állítottak elő az  ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az  irányadó előírások tekintetében
az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
49. § A polgári célú pirotechnikai tevékenységekről szóló 173/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet 115. § (1) bekezdés a) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet)
„a) a  polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására és ellenőrzésére vonatkozó tagállami jogszabályok
harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i 2014/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,”
(való megfelelést szolgálja.)
50. § A  fegyverekről és lőszerekről szóló 253/2004. (VIII. 31.) Korm. rendelet 56.  § c)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Ez a  rendelet − a  lőfegyverekről és lőszerekről szóló törvény, a  fegyverek, lövőkészülékek, valamint ezek lőszereinek
vizsgálatáról és a  haditechnikai termékek jelöléséről, valamint a  haditechnikai termékek és szolgáltatások
nyilvántartásáról szóló rendeletek rendelkezéseivel együtt −)
„c) a  polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására és ellenőrzésére vonatkozó tagállami jogszabályok
harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i 2014/28/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,”
(való megfelelést szolgálja.)
51. § Hatályát veszti a 191/2002. (IX. 4.) Korm rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2016. (I. 7.) BM OKF utasítása a hivatásos katasztrófavédelmi szervek Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára, az  információs önrendelkezési jogról és
az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 24. § (3), valamint 30. § (6)  bekezdésére, továbbá a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 177. § (4) bekezdésére tekintettel kiadom az alábbi utasítást:
1. § Az utasítás hatálya a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra (a továbbiakban: BM OKF), az irányítása alá
tartozó területi, területi jogállású (a továbbiakban: területi jogállású) és helyi szervre (a továbbiakban: hivatásos
katasztrófavédelmi szervek), továbbá a hivatásos katasztrófavédelmi szervek teljes személyi állományára terjed ki.
2. § A hivatásos katasztrófavédelmi szervek Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzatát jelen utasításom mellékleteként
közzéteszem.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Ezen utasítás hatálybalépésétől számított 60 napon belül a területi és területi jogállású szervek vezetői intézkednek
az  irányításuk alá tartozó szerv területi sajátosságoknak megfelelő szabályzatának kidolgozására. A  területi
szabályzatoknak rendelkezniük kell különösen a területi adatvédelmi felelős részletes feladat- és hatásköréről, a helyi
adatvédelem rendszeréről, valamint a közzétételi listákkal kapcsolatos feladatokról, felelősségi kérdésekről, továbbá
– szükség szerint – a vízügyi hatáskört és szakhatósági feladatokat ellátó szervezeti egység elhelyezéséül szolgáló
objektumra vonatkozó, a helyi specialitásokat tartalmazó, de az általános adatvédelmi és biztonsági szabályoknak
megfelelő adatvédelmi és adatbiztonsági szabályokról.
5. § Hatályát veszti a  hivatásos katasztrófavédelmi szervek Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzatának kiadásáról
szóló 34/2013. számú BM OKF főigazgatói intézkedés, továbbá a hivatásos katasztrófavédelmi szervek által vezetett
nyilvántartásokról szóló 104/2012. számú BM OKF főigazgatói intézkedés.
Dr. Tollár Tibor tű. vezérőrnagy s. k.,
 mb. főigazgató


text:
85/2011. (X. 7.) ME határozata a Magyar Köztársaság és az Ománi Szultánság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság és az Ománi Szultánság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően az
Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
351/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a Vát és Porpác települések közigazgatási területén meg valósuló repülőtér-fejlesztéssel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
 szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében és a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a Vát közigazgatási területén lévő külterületi 0125/4, 0130/1, 0130/2, 017/12, 017/13, 017/5, 017/4, 036/1, 036/2, 018,
038/3, 038/4, 038/5, 038/6, 038/19, 038/18, 038/11, 038/9, 055/2, 0123/1, 0125/5, 0125/6, 0125/7, 0124, 0123/3, 0123/2,
0118/1, 0113, 0114, 0115, 038/10, 0131/1, 0131/2, 038/17, 038/15, 038/14, 038/13, 038/12, 054, 059, 055/1, 055/2,
038/21, 037, 048, 0123/4, 0123/5, 038/20, 020/10, 038/9, 060, 061/16, 0118/1, továbbá a Porpác közigazgatási területén
lévő külterületi 0100, 0101, 0102, 0103, 0104, 0105/1, 0105/2, 0105/3, 0106, 0107, 0108, 0109, 011, 0110, 0111, 0112,
0113, 0114, 0115, 0116, 0117, 02/10, 02/6, 02/7, 02/8, 02/9, 03/1, 03/2, 04, 060, 07/2, 07/4, 07/5, 070/14, 070/15, 070/17,
070/18, 070/19, 070/2, 070/20, 070/21, 070/22, 07/23, 070/3, 070/5, 070/6, 070/9, 070/10, 070/11, 070/12, 070/13, 076,
077, 078/1, 078/2, 078/3, 078/4, 078/5, 078/6, 078/7, 082, 084/2, 084/1, 085, 088, 090/1, 090/2, 090/3, 090/4, 090/5, 091,
092, 093, 094, 095/2, 095/3 095/4, 095/5, 096, 097, 099, 02/2, 02/3 ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú
földrészleteken meg valósuló nagyberuházással függenek össze.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését köve tően indult ügyekben kell alkalmazni.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
1/2008. (HK 1/2009.) HM KEKK IG intézkedése a HM Katona-egészségügyi Kiválósági Központ csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapat karjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – a HM Katona-egészségügyi Kiválósági Központ (a továbbiakban: HM KEKK)
csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést
adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését a HM
KEKK hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. A HM KEKK parancsnok által rendszeresített csapat
karjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete
tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint az MH Logisztikai Ellátó Központ parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a HM KEKK személyi állományának csapat karjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Kopcsó István orvos ezredes s. k.,
igazgató


text:
176/2019. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Gyurik Anita
Erzsébetet 2019. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
144/2014. (IV. 30.) Korm. rendelete a Centrál-Mentál Szociális Szolgáltató és Munkarehabilitációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság „f.a.” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Centrál-Mentál Szociális Szolgáltató és Munkarehabilitációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
„felszámolás alatt” (székhelye: 6435 Kunbaja, Major központ 0193/44.; cégjegyzékszáma: 03-09-118234) gazdasági
társaságot (a  továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény
(a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2017. (III. 24.) HM utasítása a honvédelmi miniszter által alapított Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj, a Lippai Balázs esélyegyenlőségi ösztöndíj és a honvédelmi tárca gondoskodási körébe tartozó árvák tanulmányi ösztöndíja pályáztatásának és odaítélésének rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra, a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a  Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § A honvédelmi tárca a  honvédelmi nevelés érdekében évente Béri Balogh Ádám középiskolai, az  esélyegyenlőség
támogatása érdekében Lippai Balázs esélyegyenlőségi, továbbá az  elhunyt honvédek és nyugállományú katonák
árváinak (a továbbiakban: az MH gondoskodási körébe tartozó árvák) támogatását célzó ösztöndíjakat ítél oda.
2. Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj 3. § (1) A  Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíjra kizárólag magyarországi középiskolák nappali tagozatos, magyar
állampolgársággal rendelkező azon tanulói pályázhatnak, akik az ösztöndíjpályázat kiírásának félévében részt vesznek
a „Katonai alapismeretek” tantárgy tanulásában.
(2) Az ösztöndíj elnyerésére minden naptári év szeptember 15-ig pályázat kerül közzétételre a 18. § szerint.
 (3) Az ösztöndíjat évente a 4,50 tanulmányi átlagot elérő, példás magaviseletű, testnevelésből legalább „jó” érdemjegyet
elért tanulók nyerhetik el, egy tanév (10 hónap) időtartamára.
4. § A pályázat elbírálásakor előnyt jelent, ha
a) a szülő
aa) honvédelmi szervezet állományában hivatásos vagy szerződéses katonaként teljesít szolgálatot,
továbbá kormánytisztviselői, kormányzati ügykezelői, közalkalmazotti vagy munkavállalói
jogviszonyban kerül foglalkoztatásra, vagy
ab) a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2. § 30. pontja szerinti nyugállományú katona,
vagy
b) a  pályázó az  oktatási intézmény vezetője által hitelesített, illetve igazolt, honvédelemhez kötődő diákköri
tevékenységben vesz részt.
5. § (1) Az  ösztöndíj havi mértéke a  központi költségvetésről szóló törvényben a  közszolgálati tisztviselőkre vonatkozó
illetményalap 33%-ának személyi jövedelemadó-előleggel növelt összege.
(2) Az ösztöndíj a második tanulmányi félévre csak azoknak a nyertes pályázóknak folyósítható, akik legkésőbb február
15-ig megküldik a HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály (a továbbiakban: HM TKKF) részére az oktatási
intézmény által kiállított hivatalos igazolást a 3. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállásáról.
6. § Egy tanévben legfeljebb 50 fő részesíthető az ösztöndíjban.
3. Lippai Balázs esélyegyenlőséget elősegítő ösztöndíj 7. § (1) A Lippai Balázs esélyegyenlőséget elősegítő ösztöndíjat azok a hátrányos helyzetű vagy magukat roma származásúnak
valló, nappali tagozaton közép-, illetve felsőfokú tanulmányokat folytató hallgatók nyerhetik el, akik magyar
állampolgárok, megfelelnek a  kiírt pályázati feltételeknek, a  katonai alapismeretek szabadon választott érettségi
tantárgyat tanulják, illetve felvették a honvédelmi ismeretek tantárgyat.
(2) Az ösztöndíj elnyerésére minden naptári év szeptember 15-ig pályázat kerül közzétételre a 18. § szerint.
 (3) Az évente meghirdetésre kerülő ösztöndíjra egy tanév (10 hónap) időtartamra a 3,00 feletti tanulmányi eredményt
elérő, legalább jó magaviseletű tanulók, illetve fegyelmi felelősségre vonásban nem részesült hallgatók pályázhatnak.
 (4) Az  ösztöndíj a  második tanulmányi félévre csak azoknak a  nyertes pályázóknak folyósítható, akik legkésőbb
február  15-ig a  HM TKKF részére megküldik az  oktatási intézmény által kiállított hivatalos igazolást az  (1) és
(3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállásáról.
8. § (1) Az  ösztöndíj havi mértéke a  központi költségvetésről szóló törvényben a  közszolgálati tisztviselőkre vonatkozó
illetményalap 25%-ának személyi jövedelemadó előleggel növelt összege.
(2) Egy tanévben legfeljebb 10 fő részesíthető az ösztöndíjban.
4. Az MH gondoskodási körébe tartozó árvák támogatására létrehozott ösztöndíj
9. § Az MH gondoskodási körébe tartozó árvák támogatására létrehozott ösztöndíjban az  a  személy részesülhet, aki
az MH gondoskodási körébe tartozik, a társadalombiztosítási rendszer keretében megállapított árvaellátásra jogosult,
nappali iskolarendszerű szakképzésben vesz részt, vagy nappali tagozaton általános, közép-, illetve felsőfokú
tanulmányokat folytat, a 10. § szerinti feltételek teljesülése esetén.
10. § Az ösztöndíjat évente a  legalább 3,00 tanulmányi átlagot elérő, legalább jó magaviseletű, fegyelmi felelősségre
vonásban nem részesült, az MH gondoskodási körébe tartozó árva nyerheti el.
11. § Az ösztöndíj iránti pályázat az árvaellátásra való jogosultság megállapításától kezdve bármikor benyújtható a Honvéd
Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) részére.
12. § A beérkezett pályázatokat a 9–10. § szerinti feltételek fennállása esetén elfogadottnak kell tekinteni.
13. § Az ösztöndíj havi mértéke a  központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott honvédelmi illetményalap
35%-ának személyijövedelemadó-előleggel növelt összege, melynek folyósítása a tanév időszakában – a tanulmányi
szüneteket is beleértve – havonta utólag történik.
14. § (1) Az  ösztöndíj a  soron következő tanévben csak azoknak az  árváknak folyósítható, akik legkésőbb az  adott félév
megkezdését követő 15 napon belül a HVK SZCSF részére megküldik az oktatási intézmény által kiállított hivatalos
igazolást a 9–10. §-ban meghatározott feltételek fennállásáról.
(2) A HVK SZCSF minden év augusztus 15-ig tájékoztatja a jogosultakat az igazolásbenyújtási kötelezettségükről.
15. § Az ösztöndíj folyósításának a kezdő napja a pályázat elbírálását követő hónap első napja.
16. § Az ösztöndíjjal kapcsolatos ügyintézési feladatokat a HVK SZCSF látja el.
5. Közös szabályok 17. § Az ösztöndíjra kizárólag magyarországi nappali tagozatos iskolarendszerű képzésben tanulmányokat folytató magyar
állampolgársággal rendelkező tanuló, illetve hallgató pályázhat.
18. § (1) Az  ösztöndíjakra vonatkozó pályázatot a  HM TKKF írja ki a  miniszter erre vonatkozó előzetes döntése alapján.
A pályázatok közzététele a HM honlapján történik. Az MH gondoskodási körébe tartozó árvák ösztöndíjának pályázási
rendjére a 11–12. §-ban meghatározottak az irányadók.
(2) Az ösztöndíjra a pályázó a megelőző félévben elért tanulmányi eredménye és az egyéb feltételek fennállása alapján
nyújthat be pályázatot.
(3) A pályázatot a pályázati kiírásban meghatározott határidőig és módon kell a megadott szervezet részére megküldeni.
 (4) A pályázati kiírás tartalmazza a jelentkezés feltételeit, a pályázat benyújtásának határidejét és módját, a megküldendő
dokumentumokat és igazolásokat, az  adható ösztöndíj mértékét, az  ösztöndíjjal támogatott időszakot, valamint
az egyéb feltételeket.
(5) A  pályázat tartalmazza a  pályázó személyi adatait (név, születési hely és idő, lakcím, TAJ szám, adóazonosító jel),
az igazolást a tanulói jogviszonyról, az adatkezelési hozzájárulást.
(6) A pályázati kiírásban szereplő igazolásokat a pályázó szerzi be az oktatási intézménytől.
 (7) A pályázatokat az erre a célra létrehozott bizottságok bírálják el, és döntenek az ösztöndíjak odaítéléséről.
19. § (1) Az  ösztöndíjak odaítélését a  miniszter által jóváhagyott bizottság végzi. Az  ösztöndíjjal kapcsolatos ügyintézési
feladatokat a HM TKKF végzi.
(2) A bizottság elnöke a HM TKKF főosztályvezetője.
 (3) A bizottság tagjai:
a) a Honvéd Vezérkar képviseletében 1 fő,
b) a HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztály személyi állományából 1 fő és
c) a HM Védelemgazdasági Hivatal személyi állományából 1 fő.
20. § (1) A bizottság ügyrendjét saját maga állapítja meg.
 (2) A bizottság munkájában, a bizottság elnökének felkérése alapján, külső szakértő is részt vehet.
21. § (1) A pályázat eredménytelen, amennyiben egyetlen érvényes pályázat sem érkezik. Eredménytelen pályázat esetében
a miniszter újabb pályázat kiírásáról dönthet.
(2) Amennyiben a miniszter újabb pályázat kiírásáról dönt, 30 napon belül újabb pályázatot kell kiírni.
22. § Az ösztöndíjak tervezését, elszámolását és kifizetését, valamint a  pályázatot elnyert személyek – ösztöndíjának
kifizetéséhez szükséges – adatainak a  HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben történő rögzítését
a HM Védelemgazdasági Hivatal HM I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra végzi.
23. § Az ösztöndíjak havi részletekben, utólag kerülnek utalásra a tanulók, illetve hallgatók saját nevére, ennek hiányában
a  törvényes képviselőjük nevére szóló bankszámlára. Az  ösztöndíjak folyósítása a  tanév ösztöndíjjal támogatott
időszakában havonta, a pénzbeli juttatások folyósításának szabályairól szóló 82/2013. (XII. 21.) HM utasítás alapján
történik. Tört hónap esetén az ösztöndíjat a teljes havi mérték összegében kell kifizetni.
24. § Amennyiben a pályázó több honvédségi ösztöndíjat is elnyer, részére a kedvezőbb összegű ösztöndíj kerül folyósításra.
6. Záró rendelkezések 25. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
26. § Az utasítás hatálybalépése nem érinti a  Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj odaítélésének rendjéről szóló
61/2011. (VI. 2.) HM utasítás, valamint a  Lippai Balázs esélyegyenlőséget elősegítő ösztöndíj pályáztatásának és
odaítélésének rendjéről szóló 68/2012. (X. 1.) HM utasítás alapján a  2016/2017-es tanévre elnyert, valamint
folyamatban lévő tanév során kiírandó ösztöndíjak folyósítását.
27. § Hatályát veszti a Béri Balogh Ádám középiskolai ösztöndíj odaítélésének rendjéről szóló 61/2011. (VI. 2.) HM utasítás,
valamint a  Lippai Balázs esélyegyenlőséget elősegítő ösztöndíj pályáztatásának és odaítélésének rendjéről szóló
68/2012. (X. 1.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
9/2014. (XII. 12.) FM utasítása a médiával való kapcsolattartás szabályairól.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben
eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Földművelésügyi Minisztérium
tevékenységének a nyomtatott és az elektronikus sajtóban való hiteles, pontos és egységes megjelenése érdekében a médiával
történő kapcsolattartásról az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § (1) A Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) nevében a média felé való nyilatkozattételre
a) a földművelésügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter), az  államtitkárok, a  közigazgatási államtitkár,
a helyettes államtitkárok (a továbbiakban együtt: állami vezetők),
b) a minisztérium szervezeti egységeinek vezetői,
c) a miniszter által irányított, felügyelt háttérintézmények (a továbbiakban: háttérintézmények) vezetői és
helyetteseik
jogosultak. (2) Az (1) bekezdésben foglaltak irányadóak arra az esetre is, ha a médiamegjelenés a minisztérium kormánytisztviselője,
kormányzati ügykezelője vagy a  munka törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalója státusát, munkahelyét
vagy bármilyen, a közszolgálati jogviszonyával vagy munkaviszonyával összefüggő tevékenységét érinti.
2. § A minisztérium szervezeti egységeinek vezetői, helyetteseik, a  kormánytisztviselők, a  kormányzati ügykezelők,
a munkavállalók és a háttérintézmények vezetői és helyettesei írásos vagy szóbeli nyilatkozatot, tájékoztatást, szakmai
véleményt, közleményt kizárólag a minisztériumi Sajtóiroda vezetőjének vagy az általa a helyettesítéssel megbízott
sajtómunkatárs jóváhagyásával adhatnak ki.
3. § A média részéről érkezett szóbeli megkeresés esetén a megkeresett személynek a média képviselőjét haladéktalanul
a Sajtóiroda vezetőjéhez kell irányítania. A megkeresésre a Sajtóiroda vezetőjével – vagy az általa a helyettesítéssel
megbízott sajtómunkatárssal – történő egyeztetést követően adható ki nyilatkozat vagy közlemény.
4. § A minisztérium által szervezett, vagy a minisztérium hivatalos részvételével megtartott külsős programokon – ahol
az előző pontban rögzített előzetes egyeztetés nem valósítható meg – a nyilatkozatra felkért kormánytisztviselőnek,
a kormányzati ügykezelőnek, a munkavállalónak és a háttérintézmények vezetői és helyettesei saját nyilatkozattételi
képessége ismeretében kell döntenie a nyilatkozattételről.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a médiával való kapcsolattartás szabályairól szóló 1/B/2014. (VII. 4.) utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
85/2009. (X. 22.) OGY határozata Molnár Oszkár országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Molnár Oszkár országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Kazincbarcikai Városi Bíróság
14.B.417/2009/2-14.B.786/2009/2. és 14.B.796/2009/2. számú megkereséseivel érintett ügyekben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1262/2010. (XI. 30.) Korm. határozata a debreceni Nagyerdei Labdarúgó Stadion rekonstrukciójával kapcsolatos feladatokról.
1. A Kormány
1.1. elrendeli, hogy a debreceni Nagyerdei Stadion rekonstrukciójának meg valósítására projektcég alapítása útján
kerüljön sor az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 29. § (3) bekezdése alapján úgy, hogy a Magyar Állam
nevében a projektcég alapítására az MNV Zrt. jogosult, amennyiben Debrecen Megyei Jogú Város a projektcég
alapításához szükséges nem pénzbeli hozzájárulást biztosítja;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 1.2. elrendeli, hogy a rekonstruált debreceni Nagyerdei Stadion a projekttársaság tulajdonába kerüljön és a projektcéggel
kötött szerződés alapján Debrecen Megyei Jogú Város üzemeltesse;
1.3. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a meg valósításra, valamint az üzemeltetésre kidolgozott
koncepciót az Európai Bizottsággal – a jogbiztonság érdekében – elő zetesen informálisan egyeztesse;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: üzemeltetési koncepció kidolgozását követően azonnal
1.4. a debreceni Nagyerdei Stadion rekonstrukciójához – 2011–2012-ben két részletben – a nemzeti erőforrás miniszter
felügyelete alá tartozó fejezetben, összesen 12,5 milliárd forint forrás tervezéséről gondosodik.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: az adott évi költségvetési előirányzat tervezése során
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1656/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a vajdasági Magyar Ház és Pannon Médiaház beruházások megvalósításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a vajdasági Magyar Ház és Pannon
Médiaház beruházások finanszírozása érdekében szükséges 585 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára,
a  Kvtv.  1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2017. június 30.
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2017. évben működési és beruházási célra 380 millió forintot egyszeri,
működési célra 25 millió forintot évente, beépülő jelleggel biztosítson;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló törvény
tervezése során beruházási célra 180 millió forint egyszeri, működési célra 60 millió forint évente beépülő jelleggel
történő forrás biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök