text:
1644/2013. (IX. 16.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó képzési, kutatási, hatósági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya között az  atomenergia békés
célú felhasználása terén folytatandó képzési, kutatási, hatósági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
181/2011. (XII. 29.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlésének az egyes pénzbeli és
természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 15/2003. (04. 14.) Kgy. sz. rendelet 33. § (6), (7) és (8) bekezdései
alkotmányellenesek, ezért azokat megsemmisíti. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az adatvédelmi biztos az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 21. §
(2) bekezdése és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 22. § a) pontja alapján
Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlésének az egyes pénzbeli és természetben nyújtott szociális
ellátásokról szóló 15/2003. (04. 14.) Kgy. sz. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 33. § (6), (7) és (8) bekezdése
alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál. Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlése „Akik visszaéltek a város támogatásával” címmel listát jelentetett
meg a város internetes honlapján azokról, akik „magukat rászorulónak vallva a várostól segélyt, támogatást igényeltek,
azonban azt mégsem vették át, vagy a megítélt támogatást, a felajánlott munkát később visszautasították”. Ez
az adatkezelés mintegy háromszáz személyt érintett, s ennek jogszerűségét az adatvédelmi biztos vizsgálta. Ennek
során megállapította, hogy a személyes adatok (az érintettek neve, születési ideje, a támogatásból való kizárás oka és
az érintettek lakcíme) kezelésére és nyilvánosságra hozatalára csak az érintettek hozzájárulása, továbbá törvény, illetve
törvényi felhatalmazás alapján helyi önkormányzati rendelet alapján kerülhetett volna sor. Az adott ügyben
az érintettek az adatkezeléshez nem járultak hozzá, továbbá jogszabályok sem tették lehetővé a személyes adatok
nyilvánosságra hozatalát. Az adatvédelmi biztos ezért a listát az ABI–3241–11/2010/K. határozatában jogellenesnek
minősítette és annak megsemmisítését rendelte el. E döntés ellen Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlése
keresetet terjesztett elő, melyet a Fővárosi Bíróság a 22.K.35.696/2010/4. számú ítéletével elutasított. Ezt követően
Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlése a 30/2010. (09. 07.) rendeletével módosította a Rendeletet, hogy
jogalapot teremtsen a személyes adatok közzétételére. Az adatvédelmi biztos szerint ez a módosítás nem felel meg az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglalt jogszabályi
hierarchiára vonatkozó követelményeknek. A Rendelet 33. § (6) bekezdése lehetővé teszi, hogy az önkormányzat
a szociális támogatással „visszaélők” személyes adatait (nevét, születési idejét, lakcímét) egy évig nyilvántartásba
vegye és közzétegye, ami sérti a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényt
(a továbbiakban: Szoctv.), továbbá a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvényt (a továbbiakban: Avtv.). A Rendelet 33. § (6) bekezdése ugyanis az adatkezelés céljaként
a „visszaéléstől való visszatartást” határozza meg, erre azonban a Szoctv. 18. §-a, amely meghatározza a jegyző által
vezetett nyilvántartás célját, nem ad lehetőséget. Emellett a Rendelet 33. § (6) bekezdése az adatkezelés módja miatt is
ellentétes a Szoctv. 19. § (1) bekezdésével és 24. § (1) bekezdésével, amelyek meghatározzák, hogy a személyes adatok
milyen intézményeknek továbbíthatók, s hogy a nyilvántartásban szereplő adatok csak statisztikai céllal használhatók
fel. Az adatvédelmi biztos továbbá utal arra, hogy az Avtv. 3. § (4) bekezdése kizárólag törvény számára teszi lehetővé,
hogy közérdekből elrendelje bizonyos személyes adatok nyilvánosságra hozatalát. Önkormányzati rendeletek
számára ilyen lehetőséget az Avtv. nem biztosít. Végül az adatvédelmi biztos indítványa szerint a Rendelet 33. § (6) bekezdése az Alkotmány 8. § (2) bekezdésébe
ütköző módon, „közvetlenül és jelentősen” korlátozza az érintettek magánszféráját.
A Rendelet 33. § (7) bekezdése és (8) bekezdése visszautal a (6) bekezdésre, a (6) bekezdés nélkül a (7) és (8) bekezdés
nem értelmezhető, ezért az adatvédelmi biztos a 33. § (6), (7) és (8) bekezdéseinek a megsemmisítését is
kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál. II. 1. Az Alkotmánynak az indítvány elbírálásakor hatályos rendelkezései:
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg,
alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.” „44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.” 2. Az indítvány által érintett jogszabályi rendelkezések:
Avtv. „3. § (4) Törvény közérdekből – az adatok körének kifejezett megjelölésével – elrendelheti a személyes adat
nyilvánosságra hozatalát. Minden egyéb esetben a nyilvánosságra hozatalhoz az érintett hozzájárulása, különleges
adat esetében írásbeli hozzájárulása szükséges. Kétség esetén azt kell vélelmezni, hogy az érintett a hozzájárulását
nem adta meg.” Szoctv. „18. § A jegyző a szociális ellátásra való jogosultság megállapítása, az ellátás biztosítása, fenntartása és megszüntetése
céljából nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a) a jogosult természetes személyazonosító adatait;
b) a jogosult állampolgárságát, illetőleg bevándorolt, letelepedett vagy menekült jogállását;
c) a jogosult belföldi lakó-, illetőleg tartózkodási helyét;
d) a jogosult tartására köteles személy természetes személyazonosító adatait;
e) jogosultsági feltételekre és az azokban bekövetkezett változásokra vonatkozó adatokat;
f) a szociális ellátás megállapítására, megváltoztatására és megszüntetésére vonatkozó döntést;
g) a jogosultság és a térítési díj megállapításához szükséges jövedelmi adatokat;
h) a jogosult Társadalombiztosítási Azonosító Jelét (TAJ szám);
i) a 3. § (3) és (4) bekezdése szerinti személy esetében a Magyarországon tartózkodás jogcímét, hozzátartozó esetén
a rokoni kapcsolatot; j) az aktív korúak ellátására jogosult személynek a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges
jognyilatkozatok hiányában vagy a jognyilatkozatok alakszerűségére vonatkozó rendelkezések megsértésével végzett
keresőtevékenységére (a továbbiakban: jogellenes munkavégzés) vonatkozó, külön törvényben foglalt adatokat;
k) a foglalkoztatást helyettesítő támogatásra jogosult személy iskolai végzettségét és szakképzettségét.”
„19. § (1) A 18. §-ban szabályozott nyilvántartásból a szociális hatáskört gyakorló szervek, a gyámügyi feladatokat
ellátó szervek, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv, az egészségbiztosítási szerv, a kincstár, a bíróság, az ügyészség,
a nyomozó hatóság, a katonai igazgatási szervek, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények
(a továbbiakban: adatigénylésre jogosult szervek) részére – külön törvényben meghatározott feladataik ellátása
céljából – eseti megkeresésük alapján továbbíthatók az általuk törvény alapján kezelhető adatok.”
„24. § (1) Az e törvény felhatalmazása alapján nyilvántartást vezető szervek a nyilvántartásban kezelt adatokat
természetes személyazonosító adatok nélkül statisztikai célra felhasználhatják, illetőleg azokból statisztikai célra
adatot szolgáltathatnak. (2) Az e törvény alapján elrendelt adatkezelésre és az adatok védelmére egyebekben a személyes adatok védelméről
és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény, valamint az egészségügyi adatkezelésre
vonatkozó törvény rendelkezései az irányadók. (…)” Rendelet „33. § (6) Amennyiben az átmeneti segélyben vagy aktív korúak ellátásában részesülő személy a megítélt támogatást
indokolatlanul nem veszi át, vagy a felajánlott munkát indokolás nélkül nem fogadja el, vagy neki felróható módon
olyan magatartást tanúsít, amely miatt a közfoglalkoztatott munkaviszonyát rendkívüli felmondással, vagy azonnali
hatállyal a próbaidő alatt megszünteti a munkáltató, az önkormányzat az érintett személyes adatait (név, születési idő,
lakcím) a felelősséglista nyilvántartásban 1 éves időtartamra felfekteti és nyilvánosságra hozza. Az adatkezelés célja
a visszatartás attól, hogy visszaéljenek a szociális támogatásokkal, illetve kárt okozzanak a közvagyonban.
(7) Az eljárás kezdetekor a kérelmezőt tájékoztatni kell arról, hogy a (6) bekezdésben meghatározott esetekben
személyes adatai nyilvánosságra hozatalára sor kerülhet. Az erre vonatkozó nyilatkozatot a kérelem nyomtatvány
tartalmazza. (8) Arról, hogy a kérelmező esetében a (6) bekezdés alkalmazására sor kerülhet-e, a Népjóléti Csoport előterjesztése
alapján a testületi hatáskörbe tartozó ügyek vonatkozásában Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlésének
Egészségügyi és Szociális Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) hoz döntést. A Bizottság a nyilvántartásba vételről és
a nyilvánosságra hozatalról az ügy iratai és ismert körülményei alapján dönt. A nyilvántartásba vételről
a nyilvánosságra hozatalt megelőző 15 napon belül tájékoztatni kell az érintettet. Nincs helye a nyilvánosságra
hozatalnak, ha az érintett magatartását megfelelően megindokolja.” III. 1. Az Alkotmánybíróság az adatvédelmi biztos indítványa alapján indult eljárásban mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy
Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Közgyűlésének volt-e felhatalmazása a Rendelet kifogásolt rendelkezésének
megalkotására. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésének megfelelően az Ötv. 16. § (1) bekezdése felhatalmazza a helyi önkormányzatok
képviselő-testületeit arra, hogy a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkossanak. A most vizsgált
kérdésben az önkormányzat az utóbbi, delegált jogalkotási hatáskörében járt el.
A Szoctv. 18. §-a alapján ugyanis a jegyző nyilvántartást vezet a szociális ellátásra való jogosultság megállapításához
szükséges adatokról. Ez a nyilvántartás – többek között – a jogosult személyazonosító adatait, lakó- vagy tartózkodási
helyét tartalmazza. A Szoctv. a szociális ellátásra jogosult személyes adatokhoz fűződő jogának érvényesülése érdekében az adatkezelés
garanciális szabályairól is rendelkezik. Eszerint a szociális ellátásokban részesülőkről nyilvántartást vezetni,
a nyilvántartásokba betekinteni, azokról adatot szolgáltatni csak a Szoctv. 18–24. §-aiban foglaltak szerint lehet.
Ugyancsak garanciális elv, hogy akire nézve a nyilvántartás adatot tartalmaz, az adatokba betekinthet és jogosult
az adatok helyesbítését, törlését kérni, ha annak feltételei fennállnak (22. §). Ilyen esetek fordulhatnak elő például
akkor, ha az adatkezelő az ellátás megszűnésétől számított 5 év után az adott személyre vonatkozó adatok törlését
elmulasztja, vagy valótlan tényeket, illetve a Szoctv.-ben fel nem sorolt adatokat tart nyilván.
A Szoctv. rendelkezik arról is, hogy a nyilvántartásból adat csak az adatigénylésre jogosult szervnek és a jogosultságot
megállapító szociális hatáskört gyakorló szervnek szolgáltatható (21. §), és arról is, hogy a Szoctv. alapján
nyilvántartást vezető szervek a nyilvántartás adatait a természetes személyazonosító adatok nélkül statisztikai célra
felhasználhatják. [24. § (1) bekezdés] Egyébként a Szoctv. szerint az adatkezelésnek meg kell felelnie az Avtv. és
az egészségügyi adatkezelésre vonatkozó törvény rendelkezéseinek. [24. § (2) bekezdés] Tekintettel arra, hogy
a Rendeletben nem egészségügyi adatokról, azaz különleges (szenzitív) adatokról van szó, hanem a szenzitív adatok
körébe nem tartozó személyes adatokról (név, születési idő, lakcím), ezért ez utóbbi törvény rendelkezései – a mostani
ügyben – nem relevánsak. Figyelembe veendők viszont az Avtv. ide vonatkozó szabályai. Mindenekelőtt a 3. § (1) bekezdése, amely szerint
személyes adat akkor kezelhető, ha a) ahhoz az érintett hozzájárul, illetve b) azt törvény vagy – törvény felhatalmazása
alapján, az abban meghatározott körben – helyi önkormányzat rendelete elrendeli. A Rendelet adatvédelmi biztos
által támadott 33. § (6) bekezdése az adatkezelés [Avtv. 2. § „9. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül
az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például gyűjtése, felvétele, rögzítése,
rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy
összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának
megakadályozása. Adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy
azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése is;”] egy fajtájáról,
a személyes adatok nyilvánosságra hozataláról [Avtv. 2. § „11. nyilvánosságra hozatal: ha az adatot bárki számára
hozzáférhetővé teszik;”] rendelkezik. Maga a Rendelet is kimondja, hogy a név, a születési idő és a lakcím személyes adatnak minősül. A személyes adatok
védelméhez való jogot az Alkotmány 59. § (1) bekezdése elismeri és biztosítja. Az Alkotmánybíróság e jogot olyan
információs önrendelkezési jogként fogja fel, mely alapján mindenki maga rendelkezik személyes adatainak
feltárásáról és felhasználásáról. Személyes adatot az érintetten és az eredeti adatfeldolgozón kívüli harmadik személy
számára hozzáférhetővé tenni csak konkrét törvényi felhatalmazás esetén szabad, illetve abban az esetben, ha
az érintett abba beleegyezik [15/1991. (IV. 13.) AB határozat, ABH 1991, 40–42.]. A személyes adat tehát általában nem
lehet közzététel tárgya, azaz nem nyilvános. Maga az érintett ugyan dönthet a nyilvánosságra hozatalról, de a vizsgált
Rendelet nem biztosítja az érintett számára, hogy eldöntse, önként feltárja-e személyes adatait, és azt sem, hogy
tájékozott beleegyezést adjon a közzétételhez. A személyes adatok tulajdonosán kívül azonban kizárólag
az Alkotmány 8. § (2) bekezdésének megfelelő törvény rendelheti el a személyes adat bárki számára történő
hozzáférhetővé tételét, illetve nyilvánosságra hozatalát. [563/B/2007. AB határozat, ABH 2008, 2723, 2728.] Ezt juttatja
kifejezésre az Avtv. 3. § (4) bekezdése, amely szerint törvény közérdekből – az adatok körének kifejezett megjelölésével
– elrendelheti a személyes adat nyilvánosságra hozatalát. A Rendelet 33. § (6) bekezdése önkormányzati rendeletként határoz a személyes adatok nyilvánosságra hozataláról.
Erre azonban sem az Avtv., sem a Szoctv. nem ad lehetőséget, sőt, az Avtv. 3. § (4) bekezdése a személyes adatok
közzétételének elrendeléséhez kifejezetten megköveteli a törvényi szintet. Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város
Közgyűlése ezért a Rendelet 33. § (6) bekezdésének megalkotásával megsértette az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését,
amely előírja, hogy önkormányzati rendelet nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
2. Az Avtv. a személyes adatoknak azt a körét, melynek nyilvánosságra hozatalát (vagy hozzáférhetővé tételét) törvény –
közérdekből – elrendeli, közérdekből nyilvános adatnak nevezi. [Avtv. 2. § 5. pont] Tekintettel arra, hogy ezekben
az esetekben közérdek nevében alapvető jogot korlátoznak, ezért az alkotmánybírósági kontroll a közérdekre
hivatkozás jogosságára is kiterjed. Közérdekből nyilvános adatnak minősülnek például a közhatalmat ellátó helyi
önkormányzati képviselőknek a vagyonnyilatkozatban szereplő személyes adatai, amelyek nyilvánosságra hozatalát
törvény – a közélet ellenőrizhetővé tétele érdekében – rendeli el. Ebben az esetben az adatokhoz való hozzáférés bárki
számára alanyi jogon biztosított. [83/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 1407, 1412–1413.] A Rendelet támadott
rendelkezése azonban nem a szabad döntésük alapján közhatalmi megbízást teljesítőkre, hanem magánszemélyekre,
a helyi lakosság legkiszolgáltatottabb, „mélyszegénységben” élő tagjaira vonatkozik: azokra, akik a Szoctv. 33. §-a
alapján az aktív korúak ellátására jogosultak, illetve, akik a létfenntartásukat veszélyeztető rendkívüli élethelyzetük
miatt a Szoctv. 45. §-ában foglalt átmeneti segélyben részesülnek. Erre a személyi körre vonatkozóan azonban
a személyes adatok közzétételére az Avtv. alapján kizárólag akkor van lehetőség, ha a személyes adatok
közzétételének alkotmányos célja van. A Rendelet 33. § (6) bekezdése az ellátásban részesülő magánszemélynek a nevét, születési idejét és lakcímét rendeli
nyilvánosságra hozni, ha „a megítélt támogatást indokolatlanul nem veszi át, vagy a felajánlott munkát indokolás
nélkül nem fogadja el, vagy neki felróható módon olyan magatartást tanúsít, amely miatt közcélú vagy közhasznú
munkaviszonyát rendkívüli, vagy azonnali hatályú felmondással megszünteti a munkáltató”. A Rendelet szerint
a személyes adatok közzétételének a célja „a visszatartás attól, hogy visszaéljenek a szociális támogatásokkal, illetve
kárt okozzanak a közvagyonban”. Személyes adatok közzététele a személyes adatok védelméhez való jog korlátozását
jelenti. Ez a korlátozás akkor tekinthető szükségesnek, ha megfelel a célhozkötöttség követelményének: azaz, ha
a személyes adat közzétételének törvényben előírt, pontosan meghatározott és alkotmányos indoka van. Sem
a Szoc.tv, sem pedig az Avtv. nem teszi azonban lehetővé, hogy önkormányzati rendelet ilyen preventív és
megszégyenítő céllal személyes adatok közzétételét rendelje el. A Szoctv. 24. § (1) bekezdése a jegyző
nyilvántartásában szereplő adatoknak kizárólag a statisztikai célú (egyedi beazonosításra nem alkalmas)
felhasználását engedi. A kifogásolt rendeleti szabály tehát az adatkezelés célját illetően sem felel meg a magasabb
szintű jogszabályban foglaltaknak. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a Rendelet 33. § (6) bekezdését, annak alkotmányellenessége miatt
megsemmisítette. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság megállapította: a Rendelet 33. § (6) bekezdése sérti
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését, nem vizsgálta, hogy a magánszférához való jognak a támadott rendelkezésben
foglalt korlátozása összhangban van-e az Alkotmány 8. § (2) bekezdésével.
Mivel a Rendelet 33. § (7) és (8) bekezdései visszautalnak a Rendelet 33. § most megsemmisített (6) bekezdésére, ezért
az Alkotmánybíróság – szoros összefüggés okán – a 33. § (6) bekezdése nélkül értelmezhetetlenné és
alkalmazhatatlanná váló (7) és (8) bekezdéseket is megsemmisítette. [3/1992. (I. 23.) AB határozat, ABH 1992, 329, 330.;
67/2006. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2006, 971, 978.; 35/2010. (III. 31.) AB határozat, ABH 2010, 273, 281.]
Az Alkotmánybíróság e határozatát az Abtv. 41. §-a alapján a Magyar Közlönyben közzéteszi. Az Abtv. 42. §
(1) bekezdése alapján a Rendelet 33. § (6), (7) és (8) bekezdései e határozat közzétételét követő napon vesztik
hatályukat. Budapest, 2011. december 28. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
11/2015. (IV. 9.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományának képzését szolgáló továbbképzési rendszeréről.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 82.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet személyi hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed a Nemzeti Adó- és Vámhivatalra (a  továbbiakban: NAV), továbbá a NAV-nak a Nemzeti
Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.) 15. § (1) bekezdésében meghatározott
személyi állományára.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. foglalkoztatott: a NAV tv. 15. § (1) bekezdésében meghatározott személyek;
 2. hatósági jellegű képzés: a NAV hivatásos állományába felvett személyek számára szervezett, a felnőttképzésről
szóló 2013. évi LXXVII. törvény 2. § 16. pontjának megfelelő képzések, amelyek:
a) a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII.  törvény 41.  § (2)  bekezdése alapján a  NAV hivatásos állományába felvett személy részére
meghatározott előképző tanfolyam,
b) a  NAV tv. 17/A.  § (1)  bekezdése alapján a  NAV hivatásos állományába felvett személy részére
meghatározott alapfokú szaktanfolyam,
c) a  NAV tv. 17/A.  § (1)  bekezdése alapján a  tiszti vagy főtiszti állománycsoportba tartozók részére
előírt középfokú szaktanfolyam;
3. informatikai képzés: informatikai eszközök, programok, szoftverek használatára felkészítő általános és speciális
informatikai ismereteket közvetítő képzés;
4. képzési forma: a jelenléti képzés, az elektronikus képzés és a vegyes képzés;
 5. képzési program: a képzés – a 6. § (1) bekezdésében felsorolt tartalmakat magában foglaló – átfogó terve;
 6. készség- és képességfejlesztés: strukturált tapasztalatszerző eljárások működtetésével tapasztalati tanulást
megvalósító képzés, amelyen a  csoportdinamikai hatások tudatos alkalmazásával a  résztvevők szociális és
interperszonális készségei, képességei fejlődnek;
7. kötelező szakmai alapképzés: olyan kötelezően elvégzendő képzés, amely a  munkakör betöltését követően
a  munkakör, munkaköri tevékenység szakszerű, folyamatos, hatékony ellátását szolgáló elengedhetetlen
alapismeretet, tudásanyagot közvetíti;
8. modul: a képzési program olyan képzési egysége, ami egy logikailag összetartozó ismeretanyagnak önállóan
kezelhető, meghatározott személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező, mérhető kimenetű, önállóan is
tanítható része;
9. Oktatási Szakértői Munkabizottság: a  NAV-nak a  NAV Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete
(a  továbbiakban: KEKI) által felkért foglalkoztatottakból álló testülete, amely a  NAV szakmai-szervezeti
elvárásait képviselve működik közre a  KEKI képzési programkínálat tartalmi és formai kereteinek
meghatározásában, támogatja a képzési rendszer NAV szintű fejlesztésének feladatait;
10. oktatás-módszertani képzés: oktatók, képzési program-fejlesztésben közreműködők andragógiai,
felnőttképzés-módszertani, készség és képesség fejlesztési ismereteinek megalapozását, bővítését szolgáló
képzés;
11. szakmai képzés: olyan képzés, amely egy adott munkaköri tevékenység szakszerű, folyamatos, hatékony
ellátását szolgáló ismeretet, tudásanyagot közvetíti;
12. szakmai továbbképzés: olyan képzés, amely a  szakmai képzés és szakmai alapképzés során elsajátított
kompetenciákra építve, a szakmai tudás és a szakmai kompetenciák bővítését szolgálja;
13. szaknyelvi képzés: a foglalkoztatott munkaköri tevékenységének ellátásához szükséges idegen nyelvű szakmai
kompetencia fejlesztését szolgáló nyelvi képzés;
14. trénerképzés és tréner továbbképzés: a  NAV trénerei készség- és képességfejlesztési ismereteinek
megalapozását, bővítését biztosító, háromfázisú (azaz saját élményen, pedagógiai-pszichológiai elméletimódszertani ismeretbővítésen és szupervízión/esetmegbeszélésen alapuló) képzés;
15. vezetőképzés: a vezetői munkakör ellátásához szükséges kompetenciákat fejlesztő képzés.
3. A foglalkoztatottak képzése, a NAV képzési terve
3. § (1) A  NAV az  egyes tevékenységeinek szakszerű ellátása, valamint a  szervezeti feladatoknak a  stratégiai célokkal
összhangban történő megvalósítása érdekében – a NAV elnöke által jóváhagyott éves képzési tervben foglaltaknak
megfelelően – biztosítja a  foglalkoztatottak jogszabályokban és a  NAV foglalkoztatási szabályzatában előírt
képzéseken való részvételét.
(2) A NAV éves képzési terve tartalmazza:
a) a KEKI által biztosított képzéseket,
b) a közigazgatási alap- és szakvizsga, az ügykezelői alapvizsga képzéseket,
c) a rendészeti alap- és szakvizsga képzéseket, valamint
d) a foglalkoztatottak fejlesztését szolgáló, egyéb nem NAV által szervezett képzéseket.
4. A KEKI által biztosított képzések rendszere 4. § (1) A  KEKI biztosítja a  foglalkoztatottak részére a  munkaköri feladatok ellátásához szükséges, a  NAV tv. 32/Z.  §-án
alapuló képzéseket. A KEKI képzési feladatait a NAV szakmai és szervezeti igényeinek és prioritásainak megfelelően,
az  Oktatási Szakértői Munkabizottságok közreműködésével a  (2)  bekezdésben meghatározott képzéstípusoknak
megfelelő képzési programok kifejlesztésével, és a  kifejlesztett képzési programok alapján a  képzések
megvalósításával látja el.
(2) A KEKI az alábbi képzési típusokat biztosítja:
a) hatósági jellegű képzés,
b) kötelező szakmai alapképzés,
c) szakmai képzés,
d) szakmai továbbképzés,
e) szaknyelvi képzés,
f ) informatikai képzés,
g) készség- és képességfejlesztés,
h) vezetőképzés,
i) oktatás-módszertani képzés és
j) trénerképzés és tréner továbbképzés.
5. § A  KEKI a  képzéseit a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott módon a  képzési programok alapján valósítja meg.
A képzési programokat a KEKI főigazgatója hagyja jóvá.
6. § (1) A képzési program az alábbiakat tartalmazza:
a) a képzési program megnevezését,
b) a képzés típusát,
c) a képzés célját,
d) a képzés során megszerezhető kiemelt kompetenciákat,
e) a résztvevők körét (célcsoportot),
f ) a bekapcsolódás feltételeit,
g) a tananyag egységeinek megnevezését,
h) a képzés formáit,
i) a képzés időtartamát (elmélet, gyakorlat) és a vizsga időtartamát,
j) a képzési csoportlétszámot,
k) a képzésben résztvevő teljesítményét értékelő rendszer leírását,
l) a képzés elvégzését igazoló tanúsítvány, illetve igazolás kibocsátásának feltételeit, és
m) a képzési program végrehajtásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A  két vagy több modulból felépített képzési programok egyes moduljai önálló képzési programként is
funkcionálhatnak, amennyiben a célcsoport szerinti képzési igény ily módon is kielégíthető.
(3) A képzési program mellékletét képezi a tematika, amelyben az (1) bekezdés g) pontja szerinti tananyagegységeket
kell részletezni.
(4) A képzés eredményes elvégzéséről a KEKI tanúsítványt vagy – jogszabályban meghatározott esetben – igazolást ad
ki a foglalkoztatott részre.
7. § A képzési program szerint folyó képzésekre a KEKI a képzésre jelentkezővel szerződést köt. A szerződés az alábbiakat
tartalmazza:
a) a szerződő felek adatait,
b) a képzés megnevezését, célját, helyszínét, összóraszámát, kezdő és befejező időpontját, valamint a  vizsga
tervezett időpontját,
c) a képzésben résztvevő teljesítménye értékelésének módját, formáját, a vizsgára bocsátás feltételeit, valamint
a vizsgaszervezés módját és formáját,
d) a képzéssel kapcsolatban felmerülő képzési költség és díj mértékét, továbbá – a  NAV tv. 32/Z.  §
(5)–(5a) bekezdésére figyelemmel – megfizetésének szükségességét és módját,
e) a megengedett hiányzás mértékét,
f ) a résztvevő hozzájárulását a képzéssel kapcsolatos adatainak kezeléséhez, nyilvántartásához,
g) a szerződő felek szerződésszegésének következményeit.
8. § A KEKI
a) a képzési tevékenysége minőségének folyamatos javítása céljából minőségirányítási rendszert működtet,
mely rendszer ciklikusan visszatérő fázisokból (tervezés, megvalósítás, felmérés, értékelés és visszacsatolás)
áll, melyek megjelennek a képzési-, irányítási-, és fejlesztési tevékenységekben,
b) gondoskodik az  általa működtetett képzési rendszer folyamatos fejlesztéséről, ennek keretében a  képzési
folyamatok és a képzési programok fejlesztéséről,
c) gondoskodik a  képzési tevékenységgel kapcsolatos, 9.  § (2)  bekezdés j)  pontja szerinti, nyilvántartások
vezetéséről,
d) biztosítja a képzési programokban leírt személyi és tárgyi feltételeket,
e) képzési szolgáltatásokat nyújt.
9. § (1) A KEKI képzésszakmai területe minőségirányítási kézikönyvét (a továbbiakban: Minőségirányítási Kézikönyv) a KEKI
főigazgatója adja ki.
(2) A Minőségirányítási Kézikönyv tartalmazza:
a) a minőségpolitikai nyilatkozatot,
b) a képzésszakmai terület irányításának, szervezetének leírását,
c) a képzésszakmai terület stratégiai tervdokumentumainak (minőségcélok, fejlesztési terv) leírását,
d) az éves képzéstervezés folyamatát, dokumentumait,
e) a képzésfejlesztés folyamatát,
f ) a képzésszervezés folyamatát, dokumentumait,
g) a képzésben közreműködő oktatók kiválasztására, felkészültségére vonatkozó előírásokat,
h) az ügyfélszolgálati és panaszkezelési rendszer leírását,
i) a teljesítménymérési és értékelési rendszer leírását,
j) a nyilvántartási (program-, tanfolyami-, résztvevői-, és oktatói nyilvántartás) rendszer leírását.
(3) A Minőségirányítási Kézikönyvet 2 évente felül kell vizsgálni.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § (1) A  KEKI főigazgatója által e  rendelet hatálybalépését megelőzően jóváhagyott képzési programokat
2015. december 31-ig kell a 6. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott adattartalomnak megfelelően módosítani.
(2) A Minőségirányítási Kézikönyvet e rendelet hatálybalépését követő 6 hónapon belül kell kiadni.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
4/2013. (VIII. 9.) MBFH utasítása a Tűzvédelmi Szabályzat kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Bányászati és
Földtani Hivatal, valamint a bányakapitányságok tűzvédelmét az alábbiak szerint szabályozom.
1. A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 19. § (1) bekezdésére,
a tűzvédelmi szabályzat készítéséről szóló 30/1996. (XII. 6.) BM rendelet 2. § (1) bekezdésére, valamint az Országos
Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 28/2011. (IX. 6.) BM rendeletre figyelemmel a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal
(a továbbiakban: MBFH), valamint a  Budapesti, a  Miskolci, a  Pécsi, a  Szolnoki és a  Veszprémi Bányakapitányság
tűzvédelmét az 1. melléklet szerinti Tűzvédelmi Szabályzat (a továbbiakban: TVSZ) kiadásával szabályozom.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a  Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének a  Budapesti Bányakapitányság Tűzvédelmi
Szabályzatára kiadott 1/16/2009., a  Hivatal Budapesti Központi telephelyének Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott
1/17/2009., a  Miskolci Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/18/2009., a  Pécsi Bányakapitányság
Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/19/2009., a  Szolnoki Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott
1/20/2009. és a Veszprémi Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/21/2009. MBFH számú utasítása.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
81/2012. (XII. 28.) NFM rendelete a bányászati koncessziós pályázati eljárásról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § g) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A pályázati felhívás
1. § (1) A pályázati felhívást a benyújtási határidő kezdetétől számított legalább harminc nappal megelőzően a koncesszióról
szóló törvényben és a bányászatról szóló törvényben foglaltakon túl a bányászati ügyekért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium és a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban:
MBFH) honlapján is közzé kell tenni. (2) A pályázati felhíváshoz részletes pályázati dokumentáció tartozik, amelynek beszerzési helyét és módját a pályázati
felhívás tartalmazza. 2. A pályázat benyújtásának feltételei 2. § (1) A pályázatot a pályázó a kiírásban megállapított alaki és tartalmi követelményeknek megfelelően, a kiírásban
feltüntetett sorrend szerint köteles összeállítani. Pályázatot csak a pályázati dokumentációt megvásárló nyújthat be.
(2) A pályázati kiírásban meghatározott követelményeknek és szempontoknak megfelelően a pályázó
a) bemutatja a pályázata benyújtása idején fennálló pénzügyi helyzetét,
b) igazolja a pályázati kiírásban meghatározott pénzügyi megbízhatóságának adatait,
c) bemutatja a koncesszióköteles tevékenység területén szerzett tapasztalatait, műszaki és szakmai felkészültségét,
d) közli, hogy mely adatokat minősít üzleti titoknak, valamint
e) bemutathatja a koncessziós tevékenység szempontjából fontosnak tartott egyéb szempontokat.
(3) A pályázónak a (2) bekezdésben meghatározottakon túl a pályázati kiírásnak megfelelően összeállított pályázatában
be kell mutatnia, hogy a pályázat megnyerése esetén
a) milyen lesz a részvételével létrejövő koncessziós társaság várható tulajdonosi összetétele,
b) milyen műszaki megoldásokat kíván alkalmazni a kiírás keretein belül,
c) a koncesszió időtartamára vonatkozóan milyen előzetes üzleti tervet állít össze,
d) a fennálló munkaerőhelyzetre és foglalkoztatottságra gyakorolt várható hatást,
e) a koncessziós szerződés első négy évében igénybe venni tervezett, a kutatási tevékenységben közreműködő
alvállalkozók közül azokat, akiket a kutatás értékét alapul véve legalább 25%-ot elérő összegű megbízással kíván
ellátni. 3. A részvételi díj megfizetése 3. § A pályázaton való részvételért fizetendő részvételi díj összegét az MBFH 10032000-01417179-00000000 számú
számlájára kell befizetni a pályázat benyújtását megelőzően. 4. A Minősítő Bizottság
4. § (1) A Minősítő Bizottságnak a koncessziós pályázatok benyújtására nyitva álló határidő leteltét megelőzően legalább
15 nappal korábban kell megkezdenie a működését. (2) A Minősítő Bizottság munkája során az ügyrendje szerint jár el, amelyet az alakuló ülésen fogad el. Az ügyrendben meg
kell határozni a pályázatok értékelése során alkalmazandó szabályokat, valamint a Minősítő Bizottság működésére
vonatkozó szabályokat. (3) A Minősítő Bizottság ügyrendjét annak elfogadását követő 5 napon belül megküldi tájékoztatásul a miniszter részére.
(4) A Minősítő Bizottság munkáját titkárként az MBFH elnöke által kijelölt kormánytisztviselő segíti
5. § (1) A Minősítő Bizottság feladata a) a pályázatok benyújtására nyitva álló időtartam alatt beérkezett pályázatok felbontása és értékelése;
b) döntés a pályázat érdemi vizsgálat nélküli elutasításáról;
c) a hiánypótlásra történő felszólítás; d) javaslat tétele a miniszter számára a pályázat nyertesének személyére.
(2) A Minősítő Bizottság feladatainak teljesítése során biztosítja a pályázók esélyegyenlőségét, és a nyertes pályázóra
vonatkozó javaslatát hátrányos megkülönböztetés nélkül, szakmai szempontok alapján teszi meg.
(3) Az elnök, a tag és a titkár – a pályázatok felbontását követően – a benyújtott pályázatok teljes anyagába betekinthet, az
ügyrendben meghatározott titoktartási kötelezettség terhe mellett arról feljegyzést készíthet. Az elnök, a tag és a
titkár jogait és kötelességeit csak személyesen gyakorolhatja és teljesítheti.
(4) Az elnök feladatai a) a Minősítő Bizottság üléseinek összehívása és vezetése;
b) a Minősítő Bizottság jogszabályszerű működésének biztosítása; c) az értékelési folyamat koordinációja.
(5) A titkár feladata a Minősítő Bizottság működésével kapcsolatos adminisztrációs feladatok ellátása, és az elnök
támogatása feladatainak ellátásában, így különösen a) előkészíteni a Minősítő Bizottság ülésének napirendjét,
b) megküldeni a tagoknak a napirendet és a Minősítő Bizottság ülésén való részvételre vonatkozó meghívót,
c) elkészíteni és megküldeni a tagoknak a Minősítő Bizottság üléséről szóló jegyzőkönyvet.
6. § (1) A Minősítő Bizottság feladatkörébe tartozó döntés meghozatala során az elnök és a tagok rendelkeznek szavazati
joggal. A titkár a Minősítő Bizottság feladatkörébe tartozó döntések meghozatala során szavazati joggal nem
rendelkezik. (2) A tagok a Minősítő Bizottság feladatkörébe tartozó döntések meghozatala során egyenlő szavazati joggal
rendelkeznek. (3) A Minősítő Bizottság akkor határozatképes, ha ülésein az elnök és tagjainak több mint a fele jelen van. A Minősítő
Bizottság határozatképtelensége esetén az elnök az ülést legfeljebb 3 nappal elnapolja.
(4) A Minősítő Bizottság határozatait szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetében az elnök szavazata dönt.
A nyertes pályázó személyére történő javaslattétel elfogadásához az összes tag kétharmadának döntése szükséges.
(5) A Minősítő Bizottság üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza
a) a jelenlévő tagok nevét; b) az ülés helyét, kezdetének és befejezésének idejét;
c) az ülés napirendjét; d) az ülésen meghozott döntéseket, kisebbségi véleményeket;
e) az ülésen tett összeférhetetlenséggel kapcsolatos bejelentéseket; f) minden olyan tényt, körülményt, amelyet az elnök vagy a tag feljegyzésre javasol.
5. A pályázatok értékelése 7. § (1) A pályázatot a Minősítő Bizottság érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha a pályázó
a) nem vásárolta meg a részletes pályázati dokumentációt,
b) a részvételi díj teljes összegét határidőben nem fizette be,
c) pályázata nem felel meg a pályázati kiírásban a küldemény formai követelményeire meghatározott feltételeknek,
d) pályázata a kiírásban meghatározott benyújtási határidő lejártát követően érkezett be.
(2) A Minősítő Bizottság a pályázati kiírás szerinti esetekben, a pályázatok felbontását követő nyolc napon belül felhívja
a pályázót hiánypótlásra. (3) A Minősítő Bizottság a pályázatot elutasítja, ha a hiánypótlás nyolc napon belül nem érkezik be, vagy annak nem
megfelelő teljesítése miatt a pályázat nem értékelhető. 8. § A Minősítő Bizottság a pályázatokról köteles jegyzőkönyvbe foglalt, pályázatonként külön indokolással ellátott
értékelést tartalmazó döntési javaslatot készíteni a miniszter részére. A Minősítő Bizottság ennek során
a) megállapítja, hogy a pályázatok megfelelnek-e a kiírási feltételeknek;
b) a pályázatokat a kiírásban megadott szempontoknak és sorolási rendnek megfelelően elemzi.
9. § (1) Érvénytelen és ezáltal eredménytelen a pályázati eljárás, ha a pályázat elbírálásakor a bányászatról szóló 1993. évi
XLVIII. törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározott összeférhetetlenségi szabályokat
megsértették, vagy ha valamelyik ajánlattevő az eljárás tisztaságát vagy a többi ajánlattevő érdekeit súlyosan sértő
cselekményt követett el. (2) Eredménytelen a pályázati eljárás, ha
a) a nyertes pályázó az eredményhirdetést követő 8 napon belül indokolással ellátva írásban bejelenti a pályázattól
való elállását, b) nem érkezett érvényes pályázati ajánlat,
c) a benyújtott pályázatok egyike sem felelt meg a pályázati kiírásban foglalt feltételeknek,
d) a miniszter az (1) bekezdésben megjelölt okból az eljárás érvénytelenítéséről döntött,
e) a pályázat nyertese által tett ajánlat elfogadása jelentős vagyonvesztéssel járna.
10. § A pályázatról – a Minősítő Bizottság elnökének és titkárának közreműködésével – az MBFH a koncesszióról szóló
törvényben foglaltak szerint emlékeztető-tervezetet állít össze, amelyet az MBFH elnöke megküld a miniszter részére.
6. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
212/2011. (IX. 14.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
dr. Csanádi Juditot, a Magyar Képzőművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Abonyi Jánost, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Angyalosi Gergelyt, a Magyar Tudományos Akadémia Irodalomtudományi Intézet osztályvezetőjét, a Debreceni
Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Aszódi Attilát, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Bara Zoltánt, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Baranyi Péter Zoltánt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem tudományos tanácsadóját,
dr. Bojtárné dr. Bagi Katalint, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Buczolich Zoltánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Budai Tamást, a Magyar Állami Földtani Intézet tudományos tanácsadóját, a Pécsi Tudományegyetem további
jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját, dr. Buzás Edit Irént, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Csabai Mártát, a Magyar Tudományos Akadémia Pszichológiai Kutatóintézet tudományos főmunkatársát, a Szegedi
Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Cserni Gábor Zsoltot, a Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Kórházának osztályvezető főorvosát,
dr. Dódony Istvánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Draskóczy Istvánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Drozdik Orsolyát, a Magyar Képzőművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Duffek Mihályt, a Debreceni Egyetem főiskolai tanárát,
dr. Dukkon Ágnest, az Eötvös Loránd Tudományegyetem főiskolai tanárát,
dr. Facskó Andreát, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Fatsar Kristófot, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Fischerné dr. Dárdai Ágnest, a Pécsi Tudományegyetem Egyetemi Könyvtárának főigazgatóját,
dr. Fleck Zoltánt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Fodor Lajost, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Fullér Róbertet, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Grolmuszné dr. Vértessy Beátát, a Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai Központ Enzimológiai Intézet
tudományos tanácsadóját, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem további jogviszonyban alkalmazott
tudományos tanácsadóját, dr. Gubicza Lászlót, a Pannon Egyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Gyulai Gábort, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hamar Pált, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hangody Lászlót, a Fővárosi Önkormányzat Uzsoki utcai Kórház Ortopéd-traumatológiai Osztály osztályvezető
főorvosát, a Semmelweis Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Hermann Pétert, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hideg Éva Olgát, a Magyar Tudományos Akadémia Szegedi Biológiai Központ Növénybiológiai Intézet tudományos
tanácsadóját, a Pécsi Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját,
dr. Holb Imrét, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hornung Erzsébetet, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Jánosi Lászlót, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kaizer Józsefet, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Karasszon Dezsőt, a Debreceni Egyetem főiskolai tanárát,
dr. Kelemen Gábort, a Pécsi Tudományegyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Kiss Évát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kissné dr. Horváth Ildikót, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium Egészségpolitikai Főosztály főosztályvezetőjét,
a Semmelweis Egyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos főmunkatársát,
dr. Kocsis Mihályt, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kondorosi Éva Zsuzsannát, a Bay Zoltán Alkalmazott Kutatási Közalapítvány, Növénygenomikai, Humán
Biotechnológiai és Bioenergetikai Intézet igazgatóját, a Károly Róbert Főiskola további jogviszonyban alkalmazott
tudományos tanácsadóját, dr. Kovács Béla Róbertet, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kőkutiné dr. Orvos Hajnalkát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kövér Györgyöt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Lakner Zoltánt, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Liker Andrást, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. M. Tóth Tivadart, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Márialigeti Károlyt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Masszi Tamást, a Fővárosi Önkormányzat Egyesített Szent István és Szent László Kórház-Rendelőintézet
Hematológiai és Őssejt-transzplantációs Osztály osztályvezető főorvosát, a Semmelweis Egyetem további
jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Matuz Jánost, a Szegedi Tudományegyetem tudományos tanácsadóját,
dr. Miklósi Ádámot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Milosevits Pétert, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Molnár Mária Juditot, a Semmelweis Egyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Nagy Tamást, a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Nagyné dr. Kemény Évát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Odorics Ferencet, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Orbán Jolánt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
Pacseszákné dr. Kazinczi Gabriellát, a Kaposvári Egyetem egyetemi docensét,
dr. Palotás Árpád Bencét, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Papp Istvánt, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Pávó Józsefet, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Perendy Lászlót, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem tanszékvezetőjét,
dr. Petrovay Kristófot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Pintér Ákost, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Pócsi Istvánt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Réger Mihályt, az Óbudai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Révész Szilárd Györgyöt, a Rényi Alfréd Matematikai Intézet tudományos főmunkatársát,
Rhorerné dr. Fábián Zsuzsannát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Sápi Zoltánt, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Simon Ferencet, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Simon Juditot, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Spéder Zsoltot, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Sturcz Jánost, a Magyar Képzőművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Sümegi Pált, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Sütő Gábort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Szabó Csabát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Szabó Istvánt, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szegedy-Maszák Zoltánt, a Magyar Képzőművészeti Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szép Tibort, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Szerb Lászlót, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Sziklai Pálné dr. Deák Juditot, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Tar József Kázmért, az Óbudai Egyetem egyetemi docensét,
dr. Tasnádi Attilát, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Telcs Andrást, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Tényi Tamást, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Tomka Bélát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Tuboly Tamást, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Valuch Tibor Gábort, a Magyar Tudományos Akadémia Politikai Tudományok Intézete tudományos tanácsadóját,
a Debreceni Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Vámos Ágnest, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Varga Albertet, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Vargyas Gábort, a Magyar Tudományos Akadémia Néprajzi Kutatóintézet tudományos tanácsadóját, a Pécsi
Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét, dr. Várnai Sándor Jakabot, a Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola főiskolai docensét,
dr. Vereb Györgyöt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Veszprémi Károlyt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Voszka Évát, a Szegedi Tudományegyetem tudományos tanácsadóját,
dr. Zádori Lászlót, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét és
dr. Zoltayné dr. Paprika Zitát, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét
2011. szeptember 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2011. július 14.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
181/2015. (V. 5.) KE határozata közigazgatási államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
215.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Balogh Csaba Sándort 2015. április 30-ai hatállyal
a Külgazdasági és Külügyminisztérium közigazgatási államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
120/2011. (HK 5.) HVKF intézkedése.  a Magyar Honvédség 2011. (2012–2014.) kiképzési és felkészítési feladatairól
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (3) bekezdés d) pontjában és
a 101. § (4) bekezdése alapján – figyelemmel a külföldi
szolgálat ellátására tervezett személyi állomány felkészítéséről szóló 12/2004. (HK 4.) HM utasításra, a hivatásos és
szerződéses állományú katonák általános katonai és egyes
szakmai ismereteinek bővítéséhez szükséges továbbképzésekről szóló 38/2010. (HÉ 23.) HM utasításra, a Magyar
Honvédségben folyó kiképzés korszerűsítésével kapcsolatos feladatokról szóló 86/2009. (HK 10.) HM Honvéd Vezérkar főnöki intézkedésre, a Magyar Honvédségnél folytatott képzés, kiképzés felső- és középszintű irányításának,
valamint a kiképzés tervezésének és végrehajtásának rendjéről szóló 62/2009. (HK 6.) HM Honvéd Vezérkar főnöki
intézkedésre, illetve a Magyar Honvédség katonai szervezetei parancsnokainak és törzseinek hadműveleti, harcászati felkészítésének, kiképzésének rendjéről szóló
63/2009. (HK 6.) HM Honvéd Vezérkar főnöki intézke
désre – a Magyar Honvédség 2011. (2012–2014.) évi kiképzési és felkészítési feladatainak végrehajtásáról az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
I. A kiképzés és felkészítés prioritásai 2. A Magyar Köztársaság nemzeti érdekeinek védelme,
a kül-, biztonság-, és védelempolitikai céljainak megvalósítása kiképzett, képzett, felkészült, a szolgálatot önként
vállaló, motivált, erkölcsileg szilárd, a haza iránt elkötelezett katonai erőt igényel. Ennek megfelelően, a 2011.
(2012–2014.) időszakban a kiképzés és felkészítés prioritásai:
– az ország fegyveres védelmével kapcsolatos feladatok
végrehajtásának begyakorlása, a fegyveres készenléti, készültségi és légi kutató-mentő szolgálatot ellátó kötelékek
kiképzése és összekovácsolása;
– a NATO és EU felajánlású, a NATO műveleti alárendeltségű fegyveres légvédelmi készenléti szolgálatot ellátó, valamint a nemzetközi biztonság erősítését szolgáló
hozzájárulások keretein belül a különböző műveleti feladatokra kijelölt kötelékek és állomány kiképzése, összekovácsolása;
– a két-és többoldalú nemzetközi megállapodások alapján működtetett kötelékek kiképzése és összekovácsolása;
– az MH meglévő katonai képességeinek szinten tartását
biztosító kiképzés végrehajtása.
3. A „Miniszteri Irányelvek a védelmi tervezéshez
(2012-2021)” alapján, a haderő fejlesztése prioritásait támogató kiképzés tekintetében – a kiképzés és felkészítés
prioritásain túl -, az alábbi területekre fordítsanak kiemelt
figyelmet:
a) az erők megóvási képességének erősítésére különös
tekintettel az egyre fejlettebb páncéltörő és rögtönzött robbanóeszközök (IED), illetve az öngyilkos merénylők elleni aktív és passzív védelemre;
b) a rögtönzött robbanóeszközök elleni tevékenység (a
továbbiakban: C-IED) és a különleges műveleti képzés,
kiképzés hazai feltételeinek további bővítésére, nemzetközi jellegének erősítésére;
c) az előretolt repülésirányító / összfegyvernemi tűzirányító (FAC/J-TAC) képességek kialakításának folytatására;
d) az önkéntes tartalékos állomány kiképzéséhez szükséges feltételek megteremtésére, a tartalékos kiképzés beindítására;
e) kihívást jelentő kiképzési programokkal és kiképzéssel a professzionális haderő vonzerejének és megtartó képességének erősítésére.
II. A kiképzés és felkészítés irányelvei 4. A különböző műveleti feladatokra és készenléti szolgálatokba kijelölt állomány esetében törekedjenek a feladat-orientált, szervezetszerű alegységek képességmoduljaiból összeállított kötelékek együttes, közös kiképzésére,
felkészítésére.
5. A rendelkezésre álló erőforrások gazdaságos felhasználása érdekében a hazai kiképzési rendezvények és gyakorlatok során törekedjenek a kiképzési rendezvények,
gyakorlatok térben és időben összehangolt, együttes, közös, összevont, költségtakarékos végrehajtására.
6. A kiképzési feladatok végrehajtása során fordítsanak
kiemelt figyelmet az MH által ratifikált NATO szabványok (STANAG-ek) előírásainak és a vonatkozó szövetségi, európai uniós és nemzeti doktrínális dokumentumokban rögzített alapelvek, valamint a több-nemzeti katonai
tevékenységek alapjául szolgáló kiképzési követelmények
érvényre juttatására.
7. Helyezzenek hangsúlyt – a kiképzési bázisok adta lehetőségek figyelembevételével – az összhaderőnemi,
összfegyvernemi (harci, a harci támogató és a harci támogató kiszolgáló) alegységek közös és együttes tevékenységéhez szükséges, szinten tartó és képességfejlesztő kiképzésre.
8. Fordítsanak kiemelt figyelmet a hazai és a műveleti területen működtetett tapasztalat-feldolgozó rendszerből átvett „bevált gyakorlatok” beépítésére a kiképzés rendjébe.
9. A honvédség alkotmányos kötelezettségeiből adódó
feladatokon belül, fordítsanak kiemelt figyelmet az ország
fegyveres védelmével kapcsolatos feladatok megtervezéséhez, megszervezéséhez, előkészítéséhez, vezetéséhez-irányításához és végrehajtásához szükséges képességek megszilárdítására, az ország fegyveres védelmével
kapcsolatos feladatok begyakorlására.
10. A csapatok kiképzéséért felelős parancsnokok fordítsanak kiemelt figyelmet a nemzetközi válságkezelés
feladatainak végrehajtásába kijelölt, illetve a szövetségi
feladatokra felajánlott NATO Gyors-telepítésű Hadtesthez
(NATO Rapid Deployable Corps -NRDC ITA) – Olaszország – affiliálásra tervezett, valamint a különleges műveleti erők felkészítésének előkészítésére, megtervezésére és
minőségi végrehajtására.
11. A katonai szervezetek alaprendeltetéséből fakadó
feladataira történő kiképzésén túl, a terrorizmus elleni
küzdelem (aktív és passzív rendszabályok bevezetése), valamint a katasztrófavédelem katonai feladatai is kerüljenek feldolgozásra.
12. A nemzeti és a nemzetközi gyakorlások, gyakorlatok végrehajtása során helyezzenek hangsúlyt a kis alegységek és alegységek összekovácsolására, illetve a NATO
tagországok törzseivel és csapataival való együttműködési
képesség továbbfejlesztésére.
III. A kiképzés és felkészítés követelményei 13. Az Egységes Lövészeti Szakutasításban (Nyt. szám:
4/312) rögzítettek szerint, gépkarabéllyal és pisztollyal az
1. számú lőgyakorlatot a HVKF közvetlen alárendelt szervezetek, valamint az MH ÖHP és alárendelt egység szintű
törzsek katonái félévente legalább egyszer hajtsák végre.
14. A T1 és T2 edzettségi kategóriába sorolt katonák
számára félévente 6 km-es gyorsított menetet, a kötelékkiképzést végző katonai szervezeteknél félévente 6 km-es
gyorsított menetet, illetve háromhavonta legalább egy alkalommal – esetenként éleslövészettel egybekötve –
20 km-es járőr típusú komplex foglalkozást vezessenek le.
15. Az MH sportbajnokságait mezei futás, katonai háromtusa, lövészet és járőr sportágakban rendezzék meg. A
bajnokságok idejét, helyét és a rendező katonai szervezetek megnevezését az intézkedés melléklete tartalmazza.
16. A missziós feladatot végrehajtó alegységek és szervezetek helyőrségükben hátrahagyott – missziós feladatokba be nem vont – személyi állományából hozzanak létre ideiglenes alegységeket. Részükre folytassanak szakkiképzést olyan számvetéssel, hogy az időszak végére érjék
el a kezelőszemélyzetek, rajok, szakaszok, századok
összekovácsolását. Ezek az ideiglenes alegységek, opcionálisan legyenek képesek az önkéntes tartalékos állomány
alapkiképzésének végrehajtásában való részvételre (regionális szinten összevont, vagy mobil kiképző csoportok létrehozásával, alkalmazásával).
17. Az MH alaprendeltetéséből, nemzetközi és szövetségesi kötelezettségeiből, valamint fejlesztési terveiből
adódó feladatokra történő kiképzés és felkészítés végrehajtása mellett, 2011–2012. év fő feladata az új kiképzési
rendszer kidolgozása.
18. A 2010-es felkészítési és kiképzési év folyamán kiadott MH Kiképzési Adattár és az STN hálózaton elérhető
MH Kiképzési Adatbázis 2011. évi frissítéséhez, kiegészítéséhez és módosításához szükséges javaslataikat a HVK
Kiképzési Csoportfőnökség (továbbiakban: HVK
KIKCSF) részére 2011. szeptember 15-ig terjesszék fel.
A szakmai felülvizsgálatot követően, a HVK KIKCSF
2011. november 15-ig a kiegészítéseket küldje meg az MH
Műveleti és Doktrínális Központ részére az MH Kiképzési
Adattár frissítése, és az MH Geoinformációs Szolgálat részére az MH Kiképzési Adatbázis 2011. évi kiadása
céljából.
Az MH Kiképzési Adatbázis frissítésének és a 2011. évi
MH Kiképzési Adattár kiadásának határideje: 2011. december 31.
IV. A kiképzés és felkészítés konkrét feladatai 19. A HVK KIKCSF feladatai:
a) dolgozza ki a kiképzés új rendszerét és rendjét, vé
gezze a kiképzés felső szintű irányításával kapcsolatos tevékenységeket;
b) dolgozza ki az önkéntes tartalékos állomány kiképzési rendjét, programját;
c) dolgozza, illetve dolgoztassa ki az MH Ludovika
Zászlóalj általános katonai kiképzési programját, napirend
szerinti tevékenységének rendjét 2011. május 31-ig;
d) igény szerint pontosítsa az alapkiképzés egységes követelményeit, hajtsa végre az MH kiképzési rendszer követelményeivel való harmonizálását, szükség szerint dolgozza át a meglévő kiképzési programot;
e) hajtsa végre a TACEVAL/CREVAL programok felügyeletével és szakmai tevékenységének irányításával
kapcsolatos feladatokat, ellenőrizze a felajánlásokban
érintett katonai szervezetek kiképzését;
f) vizsgálja felül és szükség szerint dolgozza át a nemzetközi válságkezelés feladatainak végrehajtására kijelölt,
illetve szövetségi feladatokra felajánlott katonák, kötelékek kiképzési rendjét;
g) fejlessze a fizikai alkalmasság-vizsgálati és állapot-felmérési rendszert, hangolja össze azt a katonai testnevelés normakövetelményeivel;
h) készítse elő az MH szintű sportbajnokságokat, végezze az állomány fizikai felkészítésének felügyeletével kapcsolatos tevékenységeket;
i) dolgozza át- és ki – az MH műveleti (missziós) és kiképzési tapasztalatainak feldolgozásával és az MH által elfogadott kapcsolódó műveleti szabványok (STANAG-ek)
előírásainak figyelembevételével – a kiképzési doktrínát, a
kiképzéssel kapcsolatos szabályzatokat, normagyűjteményeket, módszertani segédleteket a HVKF közvetlen alárendelt szervezetekkel együttműködve, illetve azok tevékenységének koordinálása útján;
j) dolgozza ki a kiképzési feladatok és erőforrás szükségletük tervezési rendjét és mintaokmányait;
k) dolgozza ki a tervezett C-IED regionális iskola időszakra vonatkozó feladatait az alábbiak szerint:
– március: a brit Hazard Management Solution (HMS)
Ltd. 2011. évre szóló szerződéskötés előkészítésének koordinálása;
– április: C-IED T3 (Train the Trainer – a kiképzők kiképzése) tanfolyam NATO akkreditációja;
– augusztus: a brit Hazard Management Solution
(HMS) Ltd. 2012. évre szóló szerződéskötés előkészítésének koordinálása;
– szeptember: teszt-tanfolyamok végrehajtása.
l) dolgozza és adja ki a „Szakutasítás a gyakorlatok ter
vezéséhez” című főnökségi kiadványt a jóváhagyott
Ütemterv szerint.
20. A HVKF közvetlen alárendelt szervezetek feladatai:
a) hajtsák végre a parancsnokok és törzsek felkészítési
rendszerében rendeltetésüknek és sajátosságaiknak megfelelően az állományuk felkészítését;
b) dolgozzák ki a szerződéses legénységi állomány előmeneteli rendjével és a tiszthelyettes képzés megújításával
kapcsolatos, a képzés tartalmi- és vizsgakövetelményeit;
c) vegyenek részt a nemzetközi feladatok végrehajtására kijelölt állomány szakfelkészítésében, a feladatok végrehajtásának értékelésében, a tapasztalatok feldolgozásában és hasznosításában;
d) nyújtsanak szakmai segítséget a katonai szervezetek
előírt képességeinek kialakításában, a támogatási, kiszolgálási feladatainak elsajátításában;
e) vezessenek le parancsnoki és szakkiképzési foglalkozásokat 2-3 nap időtartamban saját alárendelt szervezetük
állománya, valamint a szakirányítása alá tartozó katonai
szervezetek vezető beosztású állománya részére.
21. Az MH ÖHP feladatai:
a) hajtsa végre a parancsnokság, az összhaderőnemi
törzs felkészítését az ország fegyveres védelmével kapcsolatos műveletek tervezésére, szervezésére, vezetésére és
irányítására;
b) szervezze a parancsnokság és az alárendelt szervezetek gyakorlatait, kiképzési rendezvényeit, valamint a harci, a harci támogató és a harci kiszolgáló támogató állomány összevont kiképzését, továbbképzését;
c) tervezze és irányítsa a két haderőnem készenléte
fenntartásával és fokozásával kapcsolatos feladatok begyakorlását;
d) szervezze és irányítsa a nemzetközi válságkezelési
feladatokra kijelölt, illetve szövetségi feladatokra felajánlott katonák, kötelékek, valamint az elért képességek megtartását biztosító kiképzés végrehajtását;
e) irányítsa a TACEVAL/CREVAL értékelésre és minősítésre kötelezett katonai szervezetek kiképzését, szervezze az ellenőrzések és értékelések végrehajtását;
f) dolgozza ki a két haderőnem alkalmazási rendjéhez
igazodó kiképzettségi szintek, valamint az első beosztásra
történő felkészítés tartalmát;
g) irányítsa és végezze az alárendeltségében lévő kiképzési létesítmények fenntartását és üzemeltetését, szervezze
meg azok igénybevételének rendjét és a katonai szervezetek kiképzés-technikai eszközökkel történő ellátását.
V. A végrehajtásra kerülő kiképzési
és felkészítési rendezvények
2011. évben végrehajtásra kerülő kiképzési
és felkészítési rendezvények
22. A HVKF közvetlen alárendelt szervezetek főbb kiképzési és felkészítési rendezvényei 2011. évben:
a) HVK EÜCSF / MH HEK / MH ÖHP:
– a NATO Egészségügyi Szolgálatfőnökök magyaror
szági éves konferenciájához kapcsolódó VIGOROUS
WARRIOR 2011 egészségügyi bemutató előkészítése és
végrehajtása a DINAMIKUS EGYÜTTMŰKÖDÉS 2011
gyakorlat, mint az MH 2011. évi fő kiképzési rendezvénye
részeként;
b) MH Támogató Dandár együttműködésben az MH
ÖHP-val
– részvétel a CENTRIFUGAL FORCE / COMBINED
ENDEAVOR 2011. NATO/PfP híradó és informatikai
rendszergyakorlaton;
– 2011. évi MH szintű híradó és informatikai közös kiképzés levezetése.
23. Az MH ÖHP főbb kiképzési és felkészítési rendezvényei 2011. évben:
a) az MH fő kiképzési rendezvényeként a DINAMIKUS
EGYÜTTMŰKÖDÉS 2011 zászlóalj/század szintű, éleslövészettel egybekötött harcászati gyakorlat végrehajtása,
melynek célja a MH kijelölt erőinek gyakoroltatása a minősített időszak feladatainak teljesítésében, egy mozzanatában a VIGOROUS WARRIOR 2011 NATO COMEDS
konferencia keretében szervezett több-nemzeti egészségügyi bemutatóval;
b) a felajánlott MISTRAL légvédelmi rakéta üteg
NATO FORCEVAL minősítésének végrehajtása;
c) a SHORAD 2011 légvédelmi rakéta éleslövészet
(IGLA) végrehajtása;
d) a 2012. II. félévben készenléti szolgálatot ellátó EU
Harccsoportba kijelölt állomány hazai felkészítése;
e) MH készenléti szolgálatainak felkészítő rendezvényei; f) az afganisztáni műveletekre felajánlott két Mi-17 és a
Légi Egészségügyi Kiürítés (Aero Medical Evacuation –
AE/MEDEVAC – E0035) felajánlásban szereplő helikopter személyzetek felkészítése;
g) a NATO Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők
(ISAF) műveleteiben résztvevő MH Mi-24, valamint
Mi-17 Légi Kiképzés-támogató Csoport (AMT) személyzeteinek felkészítése (LORD MOUNTAIN, LOGICAL
DECISION);
h) EU Katonai Bizottság szakmai bemutató nap, 2011.
március 31;
i) CMX 2011 NATO válságkezelési gyakorlat;
j) STEADFAST JOIST 2011 NRF gyakorlat;
k) STEADFAST JUNCTURE 2011 NRF gyakorlat;
l) JACKAL STONE 2011 különleges műveleti erők
gyakorlata;
m) NATO OMLT 2011 felkészítések;
n) NATO CIED 2011 felkészítések;
o) NATO különleges műveleti tanfolyam;
p) az NRF 2011 váltás szinten tartó kiképzése és az NRF
2012 váltásba kijelölt erők hazai és nemzetközi kiképzése
a szükséges NATO minősítés megszerzése érdekében;
q) NATO TIGER MEET 2011 repülő harcászati gyakorlat;
r) WISE FORSIGHT 2011 román-magyar békefenntartó zászlóalj gyakorlat;
s) NEIGHBOURS 2011 (PARTNER) szerb-magyar közös lövész kiképzés;
t) TISZA több nemzeti műszaki zászlóalj BLONDE
AVALANCHE 2011 parancsnoki és törzsvezetési gyakorlata;
u) TISZA 2011 közös magyar- román-szerb műszaki
katasztrófavédelmi gyakorlat;
v) IRON CAT 2011 magyar-szerb hadihajós légvédelmi
célkövetési és lőgyakorlat végrehajtása;
w) a bosnyák-magyar tűzszerész közös kiképzés végrehajtása; x) az affilliáció érdekében végrehajtott kiképzési rendezvények;
y) a nemzetközi biztonság erősítését biztosító különböző missziókba (ISAF, KFOR, ALTHEA, NTMI, UNFICYP, MFO) kijelölt állomány és kötelékek nemzeti és
nemzetközi felkészítése;
z) FELTÖLTÉS 2011 szimulációs hadkiegészítési gyakorlat. 2012. évben végrehajtásra kerülő kiképzési
és felkészítési rendezvények
24. Az MH főbb kiképzési és felkészítési rendezvényei
2012. évben:
a) az olasz és a szlovén féllel együttműködve 2012.
II. félévben készenléti szolgálatot adó magyar–olasz–szlovén
EU Harccsoportba kijelölt állomány nemzetközi felkészítése és értékelő, minősítő gyakorlatának végrehajtása;
b) LENDÜLŐ KARD 2012 gyakorlat keretén belül az
MH 12. Arrabóna Légvédelmi Rakéta Ezred, MISTRAL
légvédelmi rakéta éleslövészete (TACFIRE) és NATO
CREVAL ellenőrzése;
c) MH készenléti szolgálatainak felkészítő rendezvényei; d) az MH 54. Veszprém Légtérellenőrző Ezred nemzeti
FORCEVAL ellenőrzése (NATEVAL);
e) a JAS-39 Gripen harcászati repülőgép kijelölt repülőgép-vezető állományának felkészítése és kiképzése;
f) az afganisztáni műveletekre felajánlott két Mi-17 és a
Légi Egészségügyi Kiürítés (Aero Medical Evacuation –
AE/MEDEVAC – E0035) felajánlásban szereplő helikopter személyzetek felkészítése;
g) a NATO Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők
(ISAF) műveletekben résztvevő MH Mi-24, valamint
Mi-17 Légi Kiképzés-támogató Csoport (AMT) személyzeteinek felkészítése (LORD MOUNTAIN, LOGICAL
DECISION);
h) a NATO műveleti alárendeltségű fegyveres légvédelmi készenléti szolgálatot ellátó állomány nemzeti és nemzetközi kiképzése;
i) a NATO részére felajánlott MH 5. BI L DD 1. lövész
zászlóalj bázisán létrehozott lövész zászlóaljharccsoport
(ZHCS 2) készenléti képességének fenntartása és NATO
CREVAL ellenőrzés végrehajtása;
j) a NATO részére felajánlott MH 37. II. RF MŰ E víztisztító század készenléti képességének fenntartása és
nemzeti CREVAL ellenőrzés végrehajtása;
k) a légi kutató-mentő szolgálatot ellátó állomány kiképzése;
l) Az NRF 2012 váltás szinten tartó kiképzése, és az
NRF 2013 váltásba kijelölt erők hazai és nemzetközi kiképzése és a szükséges NATO minősítés megszerzése;
m) CMX 2012 NATO válságkezelési gyakorlat;
n) NATO TIGER MEET 2012 repülő harcászati gya
korlat;
o) WISE FORSIGHT 2012 román-magyar békefenntar tó zászlóalj gyakorlat;
p) TISZA több nemzeti műszaki zászlóalj BLONDE
AVALANCHE 2012 parancsnoki és törzsvezetési gyakorlata; q) TISZA 2012 közös magyar- román-szerb műszaki
katasztrófavédelmi gyakorlat;
r) a magyar-szerb hadihajós légvédelmi célkövetési és
lőgyakorlat végrehajtása;
s) a bosnyák-magyar tűzszerész közös kiképzés végrehajtása; t) a nemzetközi biztonság erősítését biztosító különböző
missziókba (KFOR, ALTHEA, NTMI, UNFICYP, MFO)
kijelölt állomány és kötelékek nemzeti és nemzetközi felkészítése;
u) FELTÖLTÉS 2012 szimulációs hadkiegészítési gyakorlat; v) a LION EFFORT 2012 repülőharcászati gyakorlat
végrehajtása Svédországban;
w) A nemzetközi repülőnapra és haditechnikai bemutatóra való felkészülés.
2013. évben végrehajtásra kerülő kiképzési
és felkészítési rendezvények
25. Az MH főbb kiképzési és felkészítési rendezvényei
2013. évben:
a) a LÉGI FÖLÉNY 2013 repülő éleslövészettel egybekötött harcászati gyakorlat és a hozzá kapcsolódó nemzeti
kiképzési rendezvények végrehajtása;
b) a CLEVER FERRET 2013 gyakorlat végrehajtása;
c) MH készenléti szolgálatainak felkészítő rendezvé
nyei;
d) részvétel a CME/CMX 2013 NATO/EU közös válság
kezelési gyakorlaton;
e) STEADFAST JAZZ 2013 NRF LIVEX gyakorlat;
f) az NRF 2013 váltás szinten tartó kiképzése és az NRF
2014 váltásba kijelölt erők hazai és nemzetközi kiképzése
és a szükséges NATO minősítés megszerzése;
g) a NATO részére felajánlott MH 5. BI L DD 62. lövész zászlóalj bázisán létrehozott lövész zászlóalj harccsoport (ZHCS 1) készenléti képességének fenntartása és
NATO CREVAL ellenőrzés végrehajtása;
h) a NATO részére felajánlott MH. 37. II. RF MŰ E vegyes hídépítő század készenléti képességének fenntartása
és NATO CREVAL ellenőrzés végrehajtása;
i) NATO TIGER MEET 2013 repülő harcászati gyakorlat;
j) WISE FORSIGHT 2013 Román – Magyar Békefenn
tartó Zászlóalj gyakorlat;
k) TISZA több nemzeti műszaki zászlóalj BLONDE
AVALANCHE 2013 parancsnoki és törzsvezetési gyakorlata; l) TISZA 2013 közös magyar- román-szerb műszaki katasztrófavédelmi gyakorlat;
m) a NATO műveleti alárendeltségű fegyveres légvédelmi készenléti szolgálatot ellátó állomány nemzeti és
nemzetközi kiképzése;
n) a légi kutató-mentő szolgálatot ellátó állomány kiképzése;
o) a magyar-szerb hadihajós légvédelmi célkövetési és
lőgyakorlat végrehajtása;
p) a bosnyák-magyar tűzszerész közös kiképzés végrehajtása; q) az afganisztáni műveletekre felajánlott két Mi-17 és a
Légi Egészségügyi Kiürítés (Aero Medical Evacuation –
AE/MEDEVAC – E0035) felajánlásban szereplő helikopter személyzetek felkészítése;
r) a nemzetközi biztonság erősítését biztosító különböző missziókba (KFOR, ALTHEA, NTMI, UNFICYP,
MFO) kijelölt állomány és kötelékek nemzeti és nemzetközi felkészítése;
s) a FELTÖLTÉS 2013 szimulációs hadkiegészítési
gyakorlat. 2014. évben végrehajtásra kerülő kiképzési
és felkészítési rendezvények
26. Az MH főbb kiképzési és felkészítési rendezvényei
2014. évben:
a) LENDÜLŐ KARD 2014 gyakorlat keretén belül az
MH 12. Arrabóna Légvédelmi Rakétaezred, MISTRAL
légvédelmi rakéta éleslövészet (TACFIRE) és NATO TACEVAL ellenőrzés végrehajtása;
b) a JAS-39 Gripen harcászati repülőgép kijelölt repülőgép-vezető állományának felkészítése és kiképzése;
c) MH készenléti szolgálatainak felkészítő rendezvényei; d) a NATO műveleti alárendeltségű fegyveres légvédelmi készenléti szolgálatot ellátó állomány nemzeti és nemzetközi kiképzése;
e) zászlóalj harccsoport gyakorlat;
f) a légi kutató-mentő szolgálatot ellátó állomány kikép
zése;
g) az NRF 2014 váltás szintentartó kiképzése, és az
NRF 2015 váltásba kijelölt erők hazai és nemzetközi kiképzése és a szükséges NATO minősítés megszerzése;
h) a CLEVER FERRET 2014 gyakorlat végrehajtása;
i) CMX 2014 NATO válságkezelési gyakorlat;
j) NATO TIGER MEET 2014 repülő harcászati gyakorlat;
k) WISE FORSIGHT 2014 Román – Magyar Békefenn
tartó Zászlóalj gyakorlat;
l) TISZA többnemzeti műszaki zászlóalj BLONDE AVA
LANCHE 2014 parancsnoki és törzsvezetési gyakorlata;
m) TISZA 2014 közös magyar- román-szerb műszaki
katasztrófavédelmi gyakorlat;
n) a nemzetközi biztonság erősítését biztosító különbö
ző missziókba (KFOR, ALTHEA, NTMI, UNFICYP,
MFO) kijelölt állomány és kötelékek nemzeti és nemzetközi felkészítése;
o) a FELTÖLTÉS 2014 szimulációs hadkiegészítési
gyakorlat. VI. A kiképzés és felkészítés előkészítésével
és végrehajtásával kapcsolatos feladatok
27. Az MH nemzetközi és nemzeti gyakorlatai, valamint
kiképzési rendezvényei erőforrás tervezése a 2011. év vonatkozásában a 64/2010. HM utasítás, a 2012–2014-es évek
vonatkozásában pedig az erőforrás tervezésére vonatkozó
98/2008. (HK.19.) HM utasítás alapján történjen.
28. Az MH sportbajnokságok rendezési költségeit a rendező katonai szervezetek az érvényes szabályozók alapján, saját költségvetésükben tervezik és számolják el. A
nemzetközi versenyek rendezési költségeit a rendező katonai szervezetek az érvényes szabályozók alapján, az „MH
Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programjának
2011–2015” (a továbbiakban: MH GYKRP) adatbázisában tervezetteknek megfelelően számolják el.
29. A nemzetközi gyakorlatok és kiképzési rendezvények költségvetését a nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes költségvetési és pénzügyi kérdéseiről szóló
98/2008 (HK.19.) HM utasításban foglalt formában, az ott
rögzített határidők maradéktalan betartásával és a felterjesztésben, szakmai véleményezésben, jóváhagyásában
érintett MH ÖHP, HVKF, HM szervezetek feladatainak figyelembevételével hajtsák végre.
30. Az MH ÖHP és a HVKF közvetlen alárendelt szervezetek kiképzési erőforrás és költségszükségleti igényeit
a HVK KIKCSF útján, a HM Gazdasági Tervezési Főosztály részére a vonatkozó intézkedések szerint terjesszék
fel.
31. Az MH ÖHP végezze a kiképzési létesítmények
üzemeltetésével és fenntartásával, a katonai szervezetek
kiképzés-technikai eszközökkel történő ellátásával kapcsolatos feladatok tervezését, az azokkal kapcsolatos igények kidolgozását és felterjesztését.
32. Az MH ÖHP – mint MH középszintű gazdálkodó
szervezet – végezze a HVKF közvetlen alárendelt szervezetek és saját alárendeltjei kiképzési erőforrás-igény teljesítésének tervezését és végrehajtását.
Záró rendelkezések 33. Az intézkedés 1. pontjában érintett szervezetek vezetői, parancsnokai 2011. 03. 31-ig dolgozzák ki saját
szervezeteik és az alárendeltjeik feladatait meghatározó
kiképzési intézkedéseiket és azok egy példányát tájékoztatásul küldjék meg a HVK KIKCSF részére.
34. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba,
mellyel egyidejűleg a Magyar Honvédség 2010.
(2011-2013.) évi felkészítési és kiképzési feladatairól szóló 156/2009. (HK 1/2010.) HM HVKF intézkedése hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
1682/2015. (IX. 24.) Korm. határozata a rendkívüli bevándorlási és migrációs nyomás kezeléséhez szükséges további források biztosításáról.
A Kormány a  határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár fizikai létrehozása érdekében a  rendkívüli kormányzati
intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1453/2015. (VII. 7.) Korm. határozatban,
valamint a rendkívüli bevándorlási és migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról szóló 1545/2015. (VIII. 6.)
Korm. határozatban biztosított forrásokon túl
 1. felhívja
a) a belügyminisztert, hogy a  2015.  évi központi költségvetés terhére legfeljebb 18  725,2 millió forint
keretösszeg erejéig,
b) a honvédelmi minisztert, hogy a  2015.  évi központi költségvetés terhére legfeljebb 16  459,6 millió forint
keretösszeg erejéig
intézkedjen a  rendkívüli bevándorlási és migrációs nyomás kezeléséhez szükséges kötelezettségvállalások
megtételére;
Felelős: belügyminiszter
honvédelmi miniszter Határidő: azonnal
 2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy haladéktalanul gondoskodjanak az  irányításuk alá tartozó címek, alcímek
kötelezettségvállalás kereteinek megállapításáról;
Felelős: belügyminiszter honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával a  rendkívüli bevándorlási és
migrációs nyomás kezeléséhez szükséges forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2015.  évi központi
költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet
a) XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet javára legfeljebb 15 259,6 millió forint összegben,
b) XIV. Belügyminisztérium fejezet javára legfeljebb 13 801,9 millió forint összegben gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: első alkalommal 2015. október 10-e, azt követően a költségek felmerülésének ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1621/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a „Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ” elnevezésű állami beruházás egyes kérdéseiről.
A Kormány
 1. megerősíti azon szándékát, hogy a Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ
(a továbbiakban: Emlékhely) létesítésére irányuló beruházás (a továbbiakban: Beruházás) Budapest VIII. kerület
38818/30, 38818/43, és 34593/4 helyrajzi számok alatt nyilvántartott, természetben a Budapest VIII. kerület, Fiumei
út 22–26. szám alatt található ingatlanon (a továbbiakban: Ingatlan) valósuljon meg a Kormány részére bemutatott
előterjesztés szerinti beruházási tartalommal, költségvetési keretösszeggel és ütemterv szerint azzal, hogy
az Emlékhely a Holokauszt Emlékév keretében 2014-ben nyíljon meg;
2. úgy dönt, hogy a fennálló tulajdonviszonyokra tekintettel a Beruházást a Magyar Államvasutak Zrt. valósítsa
meg, és felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az ehhez szükséges intézkedéseket tegye meg azzal, hogy
a Beruházással kapcsolatban biztosítani szükséges az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1351/2011. (X. 20.) Korm. határozat 3. pontjában foglaltak
érvényesülését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
3. úgy dönt, hogy a Beruházás előkészítésének, tervezésének, mélyépítési, magasépítési kivitelezésének, valamennyi
kapcsolódó beruházási költségnek és tanácsadói díjaknak a költségkerete legfeljebb 6648 millió forint lehet,
melyből az előkészítő feladatokra, a tervezésre és a kivitelezésre 2013-ban 440 millió forint használható fel;
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter és az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával a Beruházás előkészítéséhez 2013. évben szükséges
költségek fedezetére szolgáló összegnek a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény 1. melléklet XLIII. Az Állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára történő
átcsoportosítása érdekében nyújtson be előterjesztést a Kormány számára azzal, hogy ezen összegnek a Magyar
Államvasutak Zrt. által a Beruházás előkészítésére történő felhasználását lehetővé kell tenni;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
5. úgy dönt, hogy a Beruházás kivitelezésére, a szükséges berendezésekre és felszerelésekre, a tervezésre, valamint
a kapcsolódó tudományos tanácsadói, beruházás lebonyolítói és műszaki ellenőri tevékenységre, továbbá egyéb,
kizárólag Beruházással összefüggő célokra és feladatokra 2014. évben 6208 millió forint használható fel, és felhívja
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel egyeztetve, az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával a Beruházás megvalósításával összefüggő költségek
fedezetére a 2014. évi központi költségvetés tervezésekor a fentiek szerinti összeg biztosításáról gondoskodjon
azzal, hogy ezen összegnek a Magyar Államvasutak Zrt. által a Beruházás megvalósítására történő felhasználását
lehetővé kell tenni;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése keretében
6. felhívja az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a nemzeti
fejlesztési miniszterrel és az emberi erőforrások miniszterével egyeztetve, alakítsa ki az Emlékhely hosszú távú
működtetésének, üzemeltetésének és fenntartásának részletes feltételeit, és azt jóváhagyás céljából terjessze
a Kormány elé;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31.
7. felhívja a belügyminisztert, hogy az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
közreműködésével vizsgálja felül az Ingatlanon található pályaudvar épület műemléki besorolásának
szükségességét, különös tekintettel a Beruházás tervezett megvalósítására.
Felelős: belügyminiszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. szeptember 30.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 9. Hatályát veszti a Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ létrehozásáról szóló
1396/2013. (VII. 2.) Korm. határozat 3. és 4. pontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
332/2017. (VIII. 25.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Farkas István rendőr ezredest 2017. augusztus 20-ai hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
46/2004. (IV. 16.) GKM rendelete a földgáz hatósági áraival kapcsolatos árfelülvizsgálati eljárásban kötelezően benyújtandó adatok köréről.
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: GET) 56. §-a (2) bekezdésének a) pontjában és 49. §-ának (4) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) a GET 7. §-ának a)—c), e)—f) és h) pontjai szerinti
engedélyköteles tevékenységeknek, a földgáz árszabályozásának kereteiről szóló 69/2003. (X. 28.) GKM rendelet
árképletei alapján meghirdetett, hatósági áraira benyújtott
árfelülvizsgálati kérelmekre,
b) az a) pont szerinti árfelülvizsgálati kérelmet benyújtókra,
c) az a) pont szerinti árfelülvizsgálati kérelemben
érintett földgázipari hatósági áras engedélyes tevékenységet végző vállalkozásokra (a továbbiakban: engedélyesek)
terjed ki. Az árfelülvizsgálati kérelemre vonatkozó
általános szabályok
2. § Az árfelülvizsgálati kérelemnek tartalmaznia kell az eljárásban vizsgálandó díjtétel megnevezését, annak igényelt, módosított értékét, valamint az igényelt módosítás
indoklását.
Az engedélyes által benyújtott saját hatósági árára
vonatkozó árfelülvizsgálati kérelemre vonatkozó
további szabályok 3. § (1) Abban az esetben, ha a kérelem nem tartalmazza,
adatot kell szolgáltatni arról, ha az engedélyes megítélése
szerint
a) az árszabályozás jogszabályi előírásai az árakat tartalmazó hatályos rendeletekben nem, vagy nem kellően
érvényesültek,
b) az ármegállapítás során figyelembe vett mennyiségek tekintetében jelentős változás következett be,
c) az induló árak megállapítását megelőző eszköz- és
költség-felülvizsgálat során voltak olyan tételek, melyek a
társaság tartós működéséhez minőségileg és mennyiségileg
szükségesek és indokoltak, az induló árak megállapításakor hatályos jogszabályokkal összhangban lévő módszertani keretek lehetővé tették volna figyelembevételüket, ennek ellenére nem épültek be a díjakba,
d) olyan jogszabályi környezeti változás állt be, aminek
következtében működési költségei egyoldalúan, jelentős
mértékben megváltoztak.
(2) Az árfelülvizsgálati kérelemben egy-egy jelentős
növekedést mutató költségtételre való hivatkozás esetén is
adatot kell szolgáltatni a többi költségtétel alakulásáról.
(3) Ha a kérelem nem tartalmazza, mellékelni kell:
a) a kért költségkorrekció összegét millió Ft-ban,
b) a korrekció tételes indokolását,
c) a módosítani kívánt díjtételek aktuálisan érvényes és
javasolt értékét a számítás során alkalmazott árszint feltüntetésével,
d) a korrekció összegének és a módosítani kívánt díjtételek javasolt értékének egymással is összefüggő számszaki levezetését.
(4) Az árfelülvizsgálati kérelemhez csatolni kell a megalapozott elbíráláshoz szükséges, a kérelmező számára
rendelkezésre álló összes lényeges adatot, valamint az ezek
tényszerűségét igazoló bizonylatokat, nyilatkozatokat.
Az elbírálás adatbázisára vonatkozó szabályok 4. § (1) A Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
árelőkészítő munkája során végzett számítások és az ezen
számításokhoz felhasznált adatok tekintendők az árfelülvizsgálati kérelem elbírálásánál viszonyítási alapnak.
(2) Ha a kérelem nem az engedélyes saját hatósági árára
vonatkozik, akkor a Hivatal írásban szólítja fel a közvetlenül érintett engedélyes(eke)t az árfelülvizsgálati eljárásban való közreműködésre, és az elbíráláshoz szükséges
adatok, dokumentumok rendelkezésre bocsátására.
Az engedélyes saját hatósági áraira benyújtott
árfelülvizsgálati kérelem elbírálásához szükséges adatok
benyújtására vonatkozó szabályok 5. § (1) A hatósági áras tevékenységeknek az árszabályozás
kereteiről szóló külön jogszabályban meghatározott ütemterv szerinti és tematikai eljárásrendbe illeszkedő, újonnan
elismerni javasolt költségeit az árak megállapítását előkészítő költségtáblázatokkal megegyező szerkezetben kell
kimutatni. Ezeken túlmenően is az engedélyes társaság
minden költségsor részletezésére alkalmazhat olyan bontást, amilyet szükségesnek tart.
(2) A költségadatok mellett az eszközadatokat, valamint
a megfelelő mennyiségi adatokat is szerepeltetni kell mind
vásárlási, mind eladási szempontból.
(3) A mellékelendő számításoknak a ténylegesen felmerült, vagy szerződés alapján indokoltnak tekintett költségekre kell vonatkozniuk. A megkötött szerződés mellé az
engedélyesnek be kell csatolnia a szerződés előzményét
képező ajánlatot, valamint másik két, azonos alapra és
feltételekre vonatkozó ellenajánlatot is, amennyiben ezek
bekérését jogszabály kötelezővé teszi, vagy az engedélyes
saját döntése alapján ellenajánlatot is kért.
(4) Az adatokat oly módon kell bizonylatokkal alátámasztani, hogy a számításokból vagy az azokhoz fűzött
megjegyzésekből egyértelműen megállapítható legyen,
hogy a bizonylat vagy igazoló dokumentum adatai a számításokban hol és milyen módon jelennek meg.
(5) Amennyiben egy elismertetni kívánt költségtétel
adott költségfajta több tevékenységet, kereskedelmi egységet, üzletágat érintő természete miatt költségfelosztás
eredményeként keletkezett, akkor az árfelülvizsgálati
kérelemben szereplő adott tevékenységre vonatkozó költségtétel elbírálásához az engedélyes köteles benyújtani a
számviteli politikájában rögzített, a vonatkozó jogszabályoknak megfelelő, és független könyvvizsgáló által hitelesített költségfelosztásra vonatkozó szabályokat is.
(6) Abban az esetben, ha a kérelem összehasonlító elemzés alapján meghatározott ár megváltoztatására vonatkozik, a Hivatal a kérelemben bemutatott adatok figyelembevételével az árváltozás indokoltságát is összehasonlító elemzés alapján ítélheti meg. Ebben az esetben az
engedélyesnek az összehasonlító elemzés alapú induló ármegállapításhoz a Hivatal rendelkezésére bocsátott adatok változását kell a kérelemben igazolnia.
Záró rendelkezés 6. § Ez a rendelet 2004. május 1. napján lép hatályba.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
21/2004. (II. 26.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az oktatási miniszter — a fenntartóval egyetértésben
tett — előterjesztésére a felsőoktatásról szóló 1993. évi
LXXX. törvényben foglalt jogkörömben
2004. március hó 1. napjával dr. Csepregi Zoltánt, az Evangélikus Hittudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Lukács Lászlót, a Sapientia Szerzetesi Hittudományi
Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Orosz Lórántot, a Sapientia Szerzetesi Hittudományi
Főiskola főiskolai adjunktusát,
dr. Sulyok Elemért, a Sapientia Szerzetesi Hittudományi
Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Tomka Ferencet, a Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola főiskolai tanárát és
dr. Tuba Ivánt, a Sapientia Szerzetesi Hittudományi Főiskola főiskolai tanárát
kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2004. február 25. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
124/2017. (III. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Zana Gabriellát
a 2017. április 1. napjától 2020. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
351/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Mészáros Mátyást 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1361/2017. (VI. 12.) Korm. határozata az időseket segítő szociális szolgáltatások bentlakásos rendszerének továbbfejlesztésével és a szakápolási központ kialakításával kapcsolatos feladatokról.
A tartós szakápolásra szoruló személyek szükségleteihez jobban alkalmazkodó, korszerűbb és magasabb minőségű
ellátórendszer kialakítása érdekében a Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  szakápolási központ
mintahelyként, Kelet-Magyarország területén, egy intézmény keretében 150 férőhellyel, zöldmezős beruházással
történő megvalósítása érdekében,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  szakápolási központ fejlesztéséhez szükséges 1725,0 millió forint
összegű forrást biztosítsa a következő ütemezéssel:
a) a 2017. évben 83,2 millió forint összeget,
b) a 2018. évben 1641,8 millió forint összeget,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében, az emberi erőforrások miniszterének tájékoztatása alapján
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa a  szakápolási központ működtetéséhez a  szükséges forrást
150,0 millió forint éves összegben, 2018. évben időarányosan.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2010. (XII. 23.) ME rendelete a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. XLIII. törvény 75. §
(4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. XLIII.
törvény 1. § (4) bekezdésében meghatározott kormányhivatalok közül
a) a Központi Statisztikai Hivatal felügyeletét a közigazgatási és igazságügyi miniszter,
b) a Magyar Energia Hivatal felügyeletét a nemzeti fejlesztési miniszter,
c) az Országos Atomenergia Hivatal felügyeletét a nemzeti fejlesztési miniszter,
d) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felügyeletét a közigazgatási és igazságügyi miniszter,
e) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felügyeletét a nemzetgazdasági miniszter
látja el. 2. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 8/2006. (XII. 23.) ME rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök