text:
64/2016. (XII. 29.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjai esetében alkalmazható egészségkárosodási ellátásról, valamint a baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének megállapításával kapcsolatos eljárásról.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 82/A.  § (1)  bekezdés d) és n)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 1.  melléklet H)  pontjába foglalt
táblázat 5. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. álláshely: a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: NAV tv.)
17/C. § (4) bekezdése szerinti hivatásos vagy nem hivatásos munkakör,
2. állományilletékes szerv: a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal azon szerve, amelynek állományába a  hivatásos
állomány tagja az egészségi alkalmatlanság megállapításakor tartozik,
3. egészségkárosodási ellátás: a rendvédelmi egészségkárosodási járadék és a rendvédelmi egészségkárosodási
keresetkiegészítés,
4. foglalkozás-egészségügyi orvos: a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal foglalkozás egészségügyi alapszolgáltatást
nyújtó orvosa,
5. FÜV Bizottság: a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál foglalkoztatottak alkalmassági vizsgálatáról, valamint
a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete által nyújtott egészségügyi
szolgáltatás igénybevételére jogosultakról szóló 73/2013. (XII. 30.) NGM rendelet (a továbbiakban: R.)
5. § (3) bekezdése szerinti bizottság,
6. hivatásos állomány tagja: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományának tagja,
7. illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egység: a  munkáltatói jogkört gyakorló
alárendeltségében működő, annak munkáltatói döntéseit előkészítő, nyilvántartó és rendszerező szervezeti
elem, amelynek vezetője felelős az  e  rendeletben szabályozott munkáltatói intézkedéseket megalapozó
eljárások jogszerűségéért, valamint a munkáltatói intézkedések szakszerű előkészítéséért,
8. központi humánigazgatási szervezeti egység: a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetőjének (a továbbiakban:
állami adó- és vámhatóság vezetője) irányítása alatt működő humánigazgatási szervezeti egység,
9. szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset: a  munkavédelemről szóló törvényben meghatározott
munkabaleseten túl az a baleset, amely a hivatásos állomány tagját
a) azonnali szolgálatba, munkába rendelés esetén a  rendelkező szóbeli vagy írásbeli parancs
vagy utasítás vételétől számított időtől a  szolgálatteljesítés, munkavégzés helyére történő
megérkezéséig, valamint onnan lakóhelyére menet közben,
b) a  képzési terv alapján előírt gyakorlati foglalkozásokon, a  fizikai állóképesség fenntartásával
kapcsolatos szervezett sportfoglalkozásokon
érte. 2. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság megállapítása 2. § (1) Az  R.-ben foglaltak szerint az  illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egységnek kézbesített,
az  „Egészségileg alkalmatlan” minősítést tartalmazó, jogerőre emelkedett alkalmassági vélemény vagy a  FÜV
Bizottság határozata (a továbbiakban együtt: alkalmatlan minősítés) alapján a  munkáltatói jogkör gyakorlója
haladéktalanul intézkedik a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 82/B. § (1) bekezdése szerinti eljárás megkezdése iránt.
(2) Ha az  alkalmatlan minősítés végrehajthatóvá válásakor a  baleset vagy betegség szolgálati kötelmekkel való
összefüggéséről vagy össze nem függéséről szóló döntés nem áll rendelkezésre, a  munkáltatói jogkör gyakorlója
soron kívül, de legfeljebb 15 napon belül dönt a minősítésről.
(3) Az  illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egység az  alkalmatlan minősítés végrehajthatóvá
válásától számított 10 napon belül köteles megvizsgálni az  állományilletékes szervnél betöltetlen álláshelyeket,
hogy azok betöltésére a  hivatásos állomány tagja egészségi állapota alapján alkalmas-e. Ha az  állományilletékes
szervnél nincs a  feltételeknek megfelelő álláshely, a  munkáltatói jogkör gyakorlója soron kívül kezdeményezi
a központi humánigazgatási szervezeti egység közreműködését a betöltetlen álláshelyek vizsgálatában.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti eljárás nem vezet eredményre, az illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti
egység 10 napon belül köteles intézkedni az állománytáblázatban a munkakör nem hivatásos munkakörré történő
átminősítése, vagy szükség szerint az új álláshely létrehozása iránt.
(5) A  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott eljárás eredményeként felajánlható álláshelyekről az  illetékes
humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egység soron kívül írásban tájékoztatja a hivatásos állomány tagját.
(6) Az  (5) bekezdés szerinti tájékoztatásnak ki kell térnie az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság szabályaira,
a  felajánlott álláshely el nem fogadásának jogkövetkezményeire, valamint a  Hszt. 82/A.  § (6)  bekezdése szerinti,
a  felmentésre irányuló kérelem lehetőségére is. E  tájékoztatásban részletesen ki kell térni az  egészségkárosodási
ellátás megállapításával történő szolgálati viszony megszűnésének és a  felmentéssel történő szolgálati viszony
megszüntetésének jogkövetkezményeire.
3. § (1) A  hivatásos állomány tagja részére az  egészségi állapotának megfelelő, elsősorban az  adminisztratív feladatok
ellátására létrehozott álláshely ajánlható fel. Ezen túl – az  egyedi körülmények vizsgálata alapján – az  egészségi
állapotnak megfelelő bármely más álláshely felajánlható. Az illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti
egység az álláshely felajánlása, valamint a továbbfoglalkoztatás során a hivatásos állomány tagja egészségi állapota
által indokolt különleges körülményeket is fokozottan köteles figyelembe venni, illetve biztosítani.
(2) A  felajánlható álláshelyek, valamint a továbbfoglalkoztatás kérdésében a rendelkezésre álló iratok, valamint a FÜV
Bizottság munkájában részt vevő orvos – másodfokú eljárás hiányában az  alkalmasságot első fokon minősítő
orvos – közreműködésével kell kialakítani a  foglalkoztatás feltételeit, így különösen a  szolgálatteljesítési idő vagy
munkaidő rendjét, az elhelyezés körülményeit, a rugalmas foglalkoztatás lehetőségét.
4. § (1) Ha a Hszt. 82/B. § (4) bekezdése szerinti 45 napos határidő alatt megállapításra kerül, hogy az egészségkárosodási
ellátás megállapításának objektív feltételei nem állnak fenn, mert
a) a  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 82/A.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározottakkal ellentétben saját
jogú nyugellátásra vagy szolgálati járandóságra jogosult,
b) a  Hszt. 82/A.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltétel hiánya a  jogerős minősítő határozat alapján
megállapítható és a személyügyi nyilvántartás adatai, valamint az alkalmatlan minősítésben foglaltak alapján
a Hszt. 82/A. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek sem állnak fenn, vagy
c) a Hszt. 82/A. § (5) vagy (6) bekezdését kell alkalmazni,
akkor a 2. § szerinti eljárást az illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egység befejezi.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  munkáltatói jogkör gyakorlója soron kívül írásban tájékoztatja a  hivatásos
állomány tagját arról, hogy objektív feltétel hiányában – annak megjelölésével és részletes indokolással együtt  –
nem tesz előterjesztést az  állami adó- és vámhatóság vezetőjének az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság
megállapítására.
(3) A  hivatásos állomány tagja – ha az  abban foglaltakat vitatja – a  tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon
belül írásban kérheti az iratoknak az állami adó- és vámhatóság vezetőjéhez történő felterjesztését. A (2) bekezdés
szerinti tájékoztatásban a  hivatásos állomány tagjának figyelmét e  kérelem benyújtásának lehetőségére fel kell
hívni. A  hivatásos állomány tagjának ilyen irányú kérelme esetén a  munkáltatói jogkör gyakorlója 5 munkanapon
belül felterjeszti az  iratokat az  állami adó- és vámhatóság vezetőjének, aki azokat megvizsgálja, és 8 napon belül
döntést hoz az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság megállapítását kizáró objektív okok fennállásáról vagy
fenn nem állásáról. Ha nem állapítható meg az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság megállapítását kizáró
objektív ok fennállása, az állami adó- és vámhatóság vezetője döntését követően a munkáltatói jogkör gyakorlója
az eljárást folytatja.
5. § A  Hszt. 82/A.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott feltétel fennállását, a  Hszt. 82/A.  § (5)  bekezdésében
meghatározott kizáró ok hiányát, valamint a  82/A.  § (3)  bekezdésében meghatározott esetben a  tényleges
szolgálati idő tartamát az  illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egység ellenőrzi a  személyügyi
nyilvántartásban.
6. § Ha a  hivatásos állomány tagja a  Hszt. 82/A.  § (6)  bekezdése szerint az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság
megállapítása helyett a szolgálati viszonyának felmentéssel történő megszüntetését kéri, a kérelmet a munkáltatói
jogkör gyakorlójának címezve kell benyújtani.
7. § A  Hszt. 82/D.  § (1)  bekezdése alapján a  munkáltatói jogkör gyakorlója az  eljárás lefolytatásához szükséges alábbi
iratokat terjeszti fel a központi humánigazgatási szervezeti egység részére:
a) a rehabilitációs hatóság komplex minősítésről szóló bizottsági véleményét,
b) az alkalmatlan minősítést,
c) a szolgálati kötelmekkel összefüggés tárgyában hozott minősítő határozatot,
d) a tényleges szolgálati idő igazolásához szükséges iratokat,
e) az utolsó munkakörhöz tartozó illetményadatokat,
f ) a Hszt. 82/B. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatokat,
g) az álláshely elfogadása esetén az új illetményre vonatkozó adatokat,
h) az egyéb, szükséges személyügyi adatokat.
8. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság vezetője a  7.  § szerinti iratok kézhezvételét követő munkanapon kijelöl 1 főt
az egészségügyi, valamint 2 főt a humánigazgatási szakterület foglalkoztatottai közül a NAV tv. 17/C. § (5) bekezdése
szerinti bizottságba (a továbbiakban: Bizottság), és megkeresi a  hivatásos állomány tagjának érdekképviseletét
ellátó szervet, valamint a Magyar Rendvédelmi Kar Nemzeti Adó- és Vámhivatal Tagozatát (a továbbiakban együtt:
érdekképviseleti szervek) 1-1 tag kijelölése céljából. A  megkeresésnek tartalmaznia kell a  hivatásos állomány
tagjának nevét, rendfokozatát, szolgálati helyét és munkakörét, azt, hogy a  Hszt. 82/A.  § (4)  bekezdése szerint
közrehatás vizsgálatának ügyében kéri a  Bizottság összehívását, valamint az  állami adó- és vámhatóság vezetője
által kijelölt 3 tag nevét, szolgálati helyét és munkakörét.
(2) Az érdekképviseleti szervek a megkeresés megérkezését követő három munkanapon belül kijelölik képviselőjüket,
és erről soron kívül írásban tájékoztatják az  állami adó- és vámhatóság vezetőjét. A  felterjesztés alapján az  állami
adó- és vámhatóság vezetője az adott ügyre szóló eseti megbízólevelet ad ki.
(3) Nem jelölhető ki a  Bizottság tagjának olyan személy, aki ellen büntetőeljárás, fegyelmi eljárás vagy méltatlansági
eljárás folyik.
(4) Ha az állami adó- és vámhatóság vezetője az eseti megbízólevél kiadásának törvényi akadályát észleli, erre írásban
felhívja a  jelölő érdekképviseleti szerv figyelmét, egyéb esetben az  általa kiállított eseti megbízólevelet megküldi
a  Bizottság tagjainak. Az  állami adó- és vámhatóság vezetője ezzel egyidejűleg – írásban – közli a  döntést
a hivatásos állomány tagjával is. Kifogás előterjesztésére ezen döntés ellen nincsen mód.
(5) Az állami adó- és vámhatóság vezetője a Bizottság összehívásakor kijelöli a Bizottság elnökét, megjelöli az alakuló
ülés időpontját, valamint megküldi az  ügy iratait és a  döntéshez szükséges egyéb iratokat, amelyeket az  elnök
az alakuló ülésen ismertet a Bizottság tagjaival. A Bizottság munkáját ezt követően annak elnöke hangolja össze és
szervezi meg. Az alakuló ülésen a Bizottság tagjain kívül csak az elnöke által jóváhagyott jegyzőkönyvvezető lehet
jelen.
(6) A Bizottság tanácskozásain és eljárási cselekményein mind az öt tagnak együttesen jelen kell lennie, megbízatásukat
személyesen kötelesek ellátni. Az  alakuló ülésről, továbbá valamennyi eljárási cselekményről és tanácskozásról
jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet – lezárását követően – a Bizottság elnöke aláírásával hitelesít.
(7) A Bizottság által foganatosított meghallgatásokon – a Bizottság elnökén és tagjain, valamint a jegyzőkönyvvezetőn
kívül – csak a  meghallgatni kívánt személy és – a  hivatásos állomány tagjának meghallgatása során – az  érintett
NAV  tv. 16/E.  § (3) és (4)  bekezdése szerinti képviselője lehet jelen. A  hivatásos állomány tagjának egészségi
állapotára figyelemmel az e bekezdésben foglaltaktól el lehet térni.
(8) A Bizottság a meghallgatásokat a hivatásos állomány tagjának szolgálati helye szerinti szerv székhelyén folytatja le.
A hivatásos állomány tagjának egészségi állapotára figyelemmel az e bekezdésben foglaltaktól el lehet térni.
(9) A Bizottság zárt ülésen, szavazattöbbséggel hozza meg döntését.
 (10) A Bizottság a döntését határozatba foglalja. A határozatnak tartalmaznia kell az eljárás alapjául szolgáló tényeket és
körülményeket, a Bizottság ügyben hozott döntését, valamint a döntés rövid indokolását. A határozatot a Bizottság
valamennyi tagja aláírja. A határozatot a hivatásos állomány tagjának – ha képviselőt vett igénybe, a képviseletében
eljáró személynek is –, valamint az állami adó- és vámhatóság vezetőjének kell kézbesíteni.
9. § (1) Az állami adó- és vámhatóság vezetője a Hszt. 82/D. § (3) bekezdése szerinti határozatban rendelkezik
a) az egészségkárosodási ellátásra jogosultságról vagy annak hiányáról, az egészségkárosodási ellátás típusáról,
b) az egészségkárosodási ellátás mértékéről,
c) az egészségkárosodási ellátásra jogosultság kezdő napjáról,
d) az egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamáról.
(2) A  határozat rendelkező része tartalmazza a  szolgálati panasz benyújtásának lehetőségéről szóló tájékoztatást,
továbbá a Hszt. 82/I. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségre vonatkozó figyelemfelhívást.
(3) Az  állami adó- és vámhatóság vezetője az  egészségkárosodási ellátásra való jogosultságot elutasító döntését
indokolni köteles.
10. § Az állami adó- és vámhatóság vezetője a Hszt. 82/D. § (3) bekezdése szerinti határozatát az iratok alapján hozza meg,
a Hszt. 82/A. § (1) bekezdésében foglalt feltételek vizsgálatát követően.
11. § Az  illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egység – ha a  feltételek fennállnak – haladéktalanul
intézkedik a  Hszt. 82.  § (1)  bekezdés e) vagy f )  pontja alapján a  szolgálati viszony megszűnésének megállapítása
érdekében.
3. Az egészségkárosodási ellátásra jogosultság felülvizsgálata és hosszabbítása
12. § Az  egészségkárosodási ellátásra jogosultságot megállapító határozat közlését követően a  központi
humánigazgatási szervezeti egység gondoskodik a  határidők nyilvántartásáról és figyelemmel kíséréséről
annak érdekében, hogy a  Hszt. 82/E.  § (1)–(3)  bekezdése szerint az  egészségkárosodási ellátásra való jogosultság
meghosszabbítása időben végrehajtható legyen.
13. § Az  egészségkárosodási ellátásra jogosult köteles a  központi humánigazgatási szervezeti egységet a  rehabilitációs
hatóság által megállapított felülvizsgálat időpontját követően annak eredményéről és az  újabb felülvizsgálat
időpontjáról a rehabilitációs hatóság által kiadott szakvélemény eredeti példányának bemutatásával és másolatának
csatolásával vagy az  eredeti komplex minősítésről szóló bizottsági vélemény hiteles másolatának rendelkezésre
bocsátásával tájékoztatni.
14. § (1) A  központi humánigazgatási szervezeti egység az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság lejártát megelőző
90 nappal megküldi a  FÜV Bizottságnak az  érintett személy egészségkárosodási ellátásának megállapításával
kapcsolatos iratokat, és a FÜV Bizottság intézkedik a Hszt. 82/E. § (3) bekezdés b) pontjának vizsgálata iránt. A FÜV
Bizottság vagy a rendelkezésére álló iratok alapján ad állásfoglalást, vagy további, az egészségi állapotra vonatkozó
iratokat kérhet be az egészségkárosodási ellátásra jogosulttól, valamint személyes meghallgatásra is behívhatja őt.
(2) A  FÜV Bizottság az  (1)  bekezdés szerinti állásfoglalását és az  iratokat legkésőbb az  egészségkárosodási ellátásra
jogosultság lejártát megelőző 30 nappal megküldi a központi humánigazgatási szervezeti egység részére.
(3) Ha a  FÜV Bizottság állásfoglalása alapján az  egészségi alkalmasság ismételten megállapítható, a  központi
humánigazgatási szervezeti egység megvizsgálja, hogy van-e a  Hszt. 82/J.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti,
felajánlható álláshely.
15. § Az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamát meghosszabbító határozat meghozatalához szükséges
adatokat a központi humánigazgatási szervezeti egység hivatalból bocsátja a FÜV Bizottság rendelkezésére.
16. § Az  állami adó- és vámhatóság vezetője az  egészségkárosodási ellátásra jogosultság időtartamát meghosszabbító
határozatában rendelkezik annak időtartamáról, továbbá a 9. § (2) bekezdése szerint ad tájékoztatást.
4. Az egészségkárosodási ellátás folyósítása és mértékének számítása
17. § Az  egészségkárosodási ellátást az  egészségkárosodási ellátásra jogosult által választott fizetési számlára történő
átutalással, fizetési számla hiányában pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján kell
folyósítani minden hónap 15. napjáig.
18. § (1) Ha az egészségkárosodási ellátás mértékét
a) a Hszt. 82/G. § (4) bekezdése,
b) a Hszt. 82/H. § (4) bekezdése vagy
c) – a NAV tv. 17/C. § (7) bekezdésére figyelemmel – a Hszt. 82/H. § (5) bekezdése
alapján módosítani kell, az  állami adó- és vámhatóság vezetője határozatot hoz az  egészségkárosodási ellátás új
mértékéről.
(2) A  határozatot a  foglakoztatás szerinti illetmény megváltozását vagy az  illetményalap megváltozását követő
15  munkanapon belül hivatalból, a  baleseti járadék, rehabilitációs ellátás vagy rokkantsági ellátás megváltozása
esetén az  egészségkárosodási ellátásra jogosult a Hszt. 82/I.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentését vagy – ha ez  az
időpont korábbi – a hivatalos tudomásszerzést követő 15 munkanapon belül kell meghozni.
(3) Ha a  rendelkezésre álló iratok alapján hiánypótlás szükséges, az  egészségkárosodási ellátásra jogosultat
haladéktalanul, de legkésőbb a  bejelentést követő 10 munkanapon belül fel kell hívni az  iratok csatolására,
kiegészítésére. Ebben az  esetben a  határozat meghozatalára a  (2)  bekezdés szerinti határidő a  hiánypótlás
teljesítésétől kezdődik.
(4) Az  illetékes humánigazgatási feladatokat ellátó szervezeti egység köteles figyelemmel kísérni azon rendvédelmi
egészségkárosodási keresetkiegészítésre jogosult illetményének esetleges változását, akinek áthelyezéssel szűnt
meg a  szolgálati viszonya és változás esetén erről a  tényről 3 munkanapon belül tájékoztatni köteles a  központi
humánigazgatási szervezeti egységet annak érdekében, hogy az  intézkedjen a  rendvédelmi egészségkárosodási
keresetkiegészítés mértékének módosítása iránt.
5. Az egészségkárosodási ellátás jogosultság megszűnése 19. § (1) A  központi humánigazgatási szervezeti egység évente ellenőrzi, hogy a  Hszt. 82/J.  § (1)  bekezdése szerinti
megszűnési okok fennállnak-e.
(2) Az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság megszűnéséről az állami adó- és vámhatóság vezetője határozatot
hoz. A  határozatban a  9.  § (2)  bekezdése szerint tájékoztatást kell adni a  szolgálati panasz benyújtásának
lehetőségéről.
20. § Az  egészségkárosodási ellátásra való jogosultság megszűnése esetén a  központi humánigazgatási szervezeti
egység az egészségkárosodási ellátásra való jogosultság időtartamának leteltét követően haladéktalanul intézkedik
az egészségkárosodási ellátás folyósításának megszüntetése iránt.
21. § A Hszt. 82/J. § (3) bekezdése szerinti lemondó nyilatkozatot az egészségkárosodási ellátásra jogosult az állami adóés vámhatóság vezetőjének címezve, a központi humánigazgatási szervezeti egységnek küldi meg írásban.
6. A baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének megállapításával kapcsolatos
eljárás
22. § (1) A  foglalkozási betegségnek, illetve fokozott expozíciós esetnek minősülő megbetegedéseket a  foglalkozási
betegségek és fokozott expozíciós esetek bejelentéséről és kivizsgálásról szóló jogszabály tartalmazza. Foglalkozási
betegségnek kell tekinteni azt a  betegséget is, amely a  szolgálati kötelmekkel összefüggő balesettel (sérüléssel)
minden kétséget kizáróan ok-okozati összefüggésben áll.
(2) Ha a hivatásos állomány tagja balesete, betegsége bekövetkezésének körülményeiből annak szolgálati kötelmekkel
való összefüggésére lehet következtetni, a  munkáltatói jogkör gyakorlója köteles a  bejelentett vagy tudomására
jutott balesetről, megbetegedésről 48 órán belül a  Hszt. 257. § (2)  bekezdése szerinti jegyzőkönyv felvételére
intézkedni.
(3) Ha a balesetet szenvedett személyt nem a foglalkozás-egészségügyi orvos részesítette elsősegélyben, a munkáltatói
jogkör gyakorlójának intézkednie kell arra, hogy az  eljáró egészségügyi szerv az  ambuláns vagy betegvizsgálati
lapot, valamint a balesetre vonatkozó egyéb leleteket a foglalkozás-egészségügyi orvos részére megküldje.
(4) A  baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggését a  foglalkozás-egészségügyi orvos véleményezi.
A véleményében rögzíteni szükséges a sérülés, betegség jellegét, a gyógyulás várható tartamát (tényleges klinikai
gyógytartam) és állásfoglalást arra vonatkozóan, hogy a  sérülés, illetve a  betegség a  balesettel, illetve a  szolgálat
ellátásával ok-okozati összefüggésben keletkezett-e.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti orvosi véleményt a  baleset, betegség minősítéséhez szükséges intézkedések megtétele
érdekében a felvett jegyzőkönyvben kell rögzíteni. A jegyzőkönyv egy példányát az érintettnek – elhalálozás esetén
közeli hozzátartozójának – kell átadni, további egy példányt az egészségügyi dokumentációba kell elhelyezni.
23. § (1) A  baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggéséről – a  22.  § (4)  bekezdés szerinti orvosi vélemény
figyelembevételével – a munkáltatói jogkör gyakorlója a  jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 15 naptári napon
belül minősítő határozatot hoz. Határozatát további 5 naptári napon belül közli a sérülttel és megküldi a foglalkozásegészségügyi orvosnak.
(2) A  határozat rendelkező részének az  érintett személyére, szolgálati helyére és a  baleset, betegség helyére, idejére
vonatkozó adatokon, valamint a  baleset, betegség minősítésén kívül a  jogorvoslati felhívást is tartalmaznia
kell. Az  indokolásban meg kell határozni a  bekövetkezett sérülést, betegséget, a  baleset, illetve a  betegség
bekövetkezése és a  hivatásos szolgálat ellátása közötti összefüggést alátámasztó vagy kizáró körülményeket,
az érintett közrehatását, továbbá a határozat alapjául szolgáló jogszabályokat.
(3) Ha a baleset, betegség szolgálati kötelmekkel történő összefüggéséről a rendelkezésre álló adatok alapján kétséget
kizáróan dönteni nem lehet, a minősítési eljárást a körülmények tisztázására indított vizsgálat befejezéséig fel kell
függeszteni, erről az  érintettet írásban értesíteni kell. Az  (1)  bekezdés szerinti határidő ez  esetben a  felfüggesztés
időtartamával meghosszabbodik.
(4) A baleset, foglalkozási megbetegedés vagy fokozott expozíciós esetek szolgálati kötelmekkel összefüggő jellegűvé
minősítésére irányuló eljárásban vizsgálni kell a baleset, betegség bekövetkeztébe közreható körülményeket, meg
kell állapítani, hogy azért kit és milyen mértékben terhel felelősség. Ha ilyen összefüggés kimutatható, intézkedni
kell a  fegyelmi, illetve büntetőeljárás megindítására, továbbá a  hasonló balesetek elkerülését célzó intézkedések
megtételére. A vizsgálatba be kell vonni az érintett szerv munkavédelmi feladatait ellátó foglalkoztatottját is.
(5) A  szolgálati kötelmekkel összefüggőnek minősített baleset esetén, ha maradandó károsodás állapítható meg,
a  foglalkozás-egészségügyi orvos köteles a  balesetet szenvedett személyt a  rehabilitációs hatóság elé rendelni
a baleseti egészségkárosodás mértékének megállapítása végett.
24. § (1) A  hivatásos állomány tagja balesetének szolgálati kötelmekkel, valamint munkavégzéssel összefüggő jellegének
kivizsgálására irányuló eljárás eredményeként meghozott minősítő határozat elleni, a  Hszt. 257. § (4)  bekezdése
szerinti fellebbezést az állami adó- és vámhatóság vezetője bírálja el.
(2) A  fellebbezést az  állami adó- és vámhatóság vezetőjének címezve a  munkáltatói jogkör gyakorlójánál kell
benyújtani.
(3) A  fellebbezés elbírálására nyitva álló ügyintézési idő az  ügy összes iratának az  állami adó- és vámhatóság
vezetőjéhez érkezését követő napon kezdődik.
25. § (1) Az állami adó- és vámhatóság vezetője a sérelmezett döntést, valamint az azt megelőző eljárást megvizsgálja, ennek
során nincs kötve a fellebbezésben foglaltakhoz.
(2) Az állami adó- és vámhatóság vezetője a munkáltatói jogkör gyakorlójának döntését helybenhagyja, megváltoztatja
vagy megsemmisíti.
(3) Ha a másodfokú döntés meghozatalához nincs elég adat, vagy az elsőfokú döntés meghozatalát követően új tény
merül fel, vagy egyébként a tényállás további tisztázása szükséges, az állami adó- és vámhatóság vezetője a döntés
megsemmisítése mellett az  ügyben elsőfokú döntést hozó munkáltatói jogkör gyakorlóját végzésben új eljárásra
utasíthatja. A megismételt eljárásban az elsőfokú döntést hozó munkáltatói jogkör gyakorlóját a másodfokú végzés
rendelkező része és indokolása köti.
(4) A másodfokú döntést a szolgálati út betartásával közölni kell a fellebbezővel.
 (5) Az  állami adó- és vámhatóság vezetője a  fellebbezés elbírálása érdekében megküldött iratokat a  döntés
meghozatalát követően visszaküldi a döntéssel együtt az elsőfokú döntést hozó munkáltatói jogkör gyakorlójához,
aki intézkedik a döntés kézbesítése iránt.
7. Záró rendelkezések 26. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
98/2016. (IX. 22.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szudáni Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről
szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét az  igazságügyi miniszterrel
egyetértésben haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1008/2019. (I. 24.) Korm. határozata a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő intézkedésről.
A Kormány az  Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank irányába tett vállalás teljesítésének előkészítése keretében
felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a  potenciális
pénzintézetekkel a Budapest Hitel- és Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaságban fennálló többségi
közvetett állami tulajdonnak a  Corvinus Nemzetközi Befektetési Zártkörűen Működő Részvénytársaság által
megfizetett vételárat elérő vagy azt meghaladó értéken – az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 35.  §
(2)  bekezdés b)  pontjának alkalmazásával – történő megszüntetése érdekében, valamint annak eredményéről
tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1010/2011. (I. 19.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének jóváhagyásáról.
A Kormány jóváhagyja a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint.
Orbán Viktor s. k.,


text:
365/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Akácz Józsefet 2016. március 24-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2011. (III. 9.) NGM rendelete a váminformációs rendszerrel kapcsolatos részletszabályokról.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 82. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint
a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § e) pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) hatáskörébe utalt vám- és mezőgazdasági ügyekre vonatkozó
jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében, a NAV-nak a tagállami vámhatóságokkal és az Európai
Bizottsággal való együttműködésére az egyes tagállamok, továbbá a tagállamok és a Bizottság közötti hivatalos
segítségre a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám és
mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság
együttműködéséről szóló 515/97/EK rendelet, a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös
segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében
e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló 766/2008/EK
rendeletében, továbbá az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló nemzetközi Egyezményben foglaltak
az irányadók. (2) A váminformációs rendszerrel (a továbbiakban: CIS rendszer) kapcsolatos részletszabályokat az Európai Unió
Csaláselleni Hivatal által 2002. október 29-én kiadott Váminformációs Rendszer Műveleti Eljárások Kézikönyve
(a továbbiakban: Kézikönyv) tartalmazza. 2. § (1) A Kézikönyvben meghatározott regisztrált felhasználókat, kiemelt felhasználók személyét, továbbá a CIS rendszer
üzemelését biztosító terminálok fizikai elhelyezését a NAV elnöke jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiemelt felhasználók az alábbi munkaköri feladatokat ellátó személyek közül jelölhetők ki:
a) Váminformációs Rendszer összekötő tiszt, b) engedélyező, c) informatikai menedzser,
d) Váminformációs Rendszer koordinátor. (3) A CIS rendszer alkalmazása során felmerülő problémák – beleértve a szoftver, hardver és az adatátviteli problémákat
is – első szintű megoldási helye a NAV CIS „Szakmai, technikai segítségnyújtás”-a (Help Desk-je).
3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 4. § 2011. május 27-én lép hatályba.
4. §. Az 1. § (1) bekezdésében az „az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló nemzetközi Egyezményben” szövegrész
helyébe az „az információs technológia vámügyi alkalmazásáról szóló 2009/917/IB tanácsi határozatban” szöveg lép.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
2/2010. (II. 18.) OGY határozata a nem magyar állampolgár természetes személyek, illetve a jogi személyek általi, mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó tilalom meghosszabbításának szükségességéről.
Az Országgyűlés:
a) megerősítve, hogy a termőföldre vonatkozó szabályozási rend kialakításakor annak tulajdonára, használatára
vonatkozó szabályozást nemzeti szuverenitásunk alapjának tekinti, amelynek gyakorlása során elismeri, hogy
Magyarországnak az Európai Unió tagjaként a nem magyar állampolgár természetes személyek, illetve a jogi
személyek általi, mezőgazdasági földterületnek minősülő termőföld megszerzésére vonatkozó nemzeti
szabályozását az Európai Unió alapját képező szerződésekben foglaltakkal összhangban kell kialakítania;
b) figyelemmel arra, hogy a Magyarország részére nyújtandó közösségi agrártámogatás csak 2013-tól kezdve éri el
az Európai Unió régi tagállamainak az átlagát;
c) figyelemmel arra, hogy a magyarországi átlagos földárak még mindig jelentősen elmaradnak az Európai Unió
tagállamai többségének földáraitól, ami a mezőgazdasági földterületek 2011. utáni piacának súlyos zavarával
fenyeget;
A határozatot az Országgyűlés a 2010. február 15-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2010. február 15-i ülésnapján fogadta el.
d) figyelemmel arra, hogy a rendszerváltozást köve tően megindult birtokrendezési folyamatok még nem
fejeződtek be
a következő határozatot hozza: 1. Felkéri a Kormányt, hogy az Európai Unió ille té kes szerveinél kezdeményezze a 2011-ben lejáró, a nem magyar
állampolgár természetes személyek, illetve a jogi személyek általi, mezőgazdasági földterületnek minősülő termőföld
megszerzésére vonatkozó tilalom meghosszabbítását, amelynek érdekében a szükséges egyeztetéseket folytassa le.
2. Felkéri a Kormányt, hogy – figyelemmel az Európai Unió tagállamaiban alkalmazott szabályozási gyakorlatra is – olyan,
a nemzeti érdekeinket is tükröző, új és átfogó földügyi szabályozást dolgozzon ki, és terjesszen az Országgyűlés
elé, amely biztosítja a mezőgazdaság multifunkcionális jellegének fenntartását, továbbá a közérdekű célok
meghatározásakor legyen figyelemmel a diszkrimináció mentességre, az arányosságra, valamint az objektív, állandó,
átlátható és nyilvános kritériumok biztosításának szükségességére.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
108/2017. (IV. 28.) Korm. rendelete a Hollókő ófalu és környezete világörökségi kezelési tervéről.
A Kormány a  világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14.  § (1)  bekezdés e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. kiemelkedő egyetemes érték: a Hollókő ófalu és környezete vonatkozásában az UNESCO Világörökség Bizottság
2013. évi ülésszakán a 37 COM 8E számú döntéssel elfogadott meghatározása szerinti tartalom;
2. attribútum: világörökségi helyszínen kiemelkedő egyetemes értéket hordozó tényező, a  kiemelkedő
egyetemes értéket megtestesítő, kifejező fizikai elem, anyagi és nem anyagi jelenség vagy folyamat.
2. § A világörökségi kezelési terv hatálya kiterjed a Hollókő ófalu és környezete világörökségi helyszín és védőövezete
1. mellékletben meghatározott területére.
3. § Az 1. mellékletben meghatározott világörökségi terület világörökségi kezelési tervét a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2014. LXVIII. törvény az Európa Tanács Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt Kiegészítő Jegyzőkönyve kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az Európa Tanács Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének
Strasbourgban, 2003. május 15-én kelt Kiegészítő Jegyzőkönyve (a továbbiakban: Kiegészítő Jegyzőkönyv) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Kiegészítő Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Kiegészítő Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege, valamint annak hivatalos magyar nyelvű fordítása
a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2014. november 18-i ülésnapján fogadta el.
Kiegészítő Jegyzőkönyv a Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményhez Az Európa Tanács tagállamai és más aláíró államok,
Figyelembe véve, hogy a korrupció megelőzése és leküzdése érdekében kívánatos a Korrupcióról szóló Büntetőjogi
Egyezmény (Európai szerződések sorozat, 173., a továbbiakban: „Egyezmény”) kiegészítése;
Figyelembe véve továbbá, hogy a  jelen Jegyzőkönyv lehetővé teszi az  1996. évi Korrupció elleni Akcióprogram
szélesebb körű alkalmazását,
a következőkben állapodtak meg: I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Értelmező rendelkezések
A jelen Jegyzőkönyv alkalmazásában:
1. A „választottbíró” a jelen Jegyzőkönyvben részes államok nemzeti jogának megfelelően értendő, de minden
esetben magában foglalja azt a személyt, aki valamely választottbírósági megállapodás értelmében jogilag
kötelező erejű határozatot hoz a megállapodásban részes felek által elé terjesztett jogvitában.
2. A „választottbírósági megállapodás” olyan, a nemzeti jog által elismert megállapodás, amelynek értelmében
a felek jogvitájukat döntés céljából választottbíró elé terjesztik.
3. Az „esküdt” a  jelen Jegyzőkönyvben részes államok nemzeti jogának megfelelően értendő, de minden
esetben magában foglalja azon testület nem jogvégzett tagját, amelynek feladata, hogy bírósági tárgyalás
keretében döntést hozzon a vádlott bűnösségéről.
4. Olyan eljárásban, amelyben külföldi választottbíró vagy esküdt vesz részt, az eljárást folytató állam annyiban
alkalmazhatja a  választottbíró vagy az  esküdt meghatározását, amennyiben azok összeegyeztethetők
a nemzeti jogával.
II. FEJEZET
NEMZETI SZINTEN MEGHOZANDÓ INTÉZKEDÉSEK 2. cikk
Hazai választottbírók aktív vesztegetése
Minden szerződő fél megteszi azokat a  jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek,
hogy belső joga szerint bűncselekménynek minősüljön, ha bárki szándékosan, közvetlenül vagy közvetve
bármilyen jogtalan előnyt ígér, ajánl fel vagy nyújt azon választottbírónak, aki hatáskörét az  adott szerződő fél
választottbíráskodásról szóló nemzeti jogszabálya szerint gyakorolja, a  választottbíró vagy más személy részére
annak érdekében, hogy a választottbíró hatáskörének gyakorlása során valamely intézkedést megtegyen vagy azt
mellőzze.
3. cikk
Hazai választottbírók passzív vesztegetése
Minden szerződő fél megteszi azokat a  jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy
belső joga szerint bűncselekménynek minősüljön szándékos elkövetés esetén, ha a  választottbíró, aki hatáskörét
az  adott szerződő fél választott bíráskodásról szóló nemzeti jogszabálya szerint gyakorolja, közvetlenül vagy
közvetve bármilyen jogtalan előnyt a saját maga vagy más részére kér vagy elfogad, vagy az ilyen előny felajánlását
vagy ígéretét elfogadja, annak érdekében, hogy hatáskörének gyakorlása során valamely intézkedést megtegyen
vagy azt mellőzze.
4. cikk
Külföldi választottbírók vesztegetése
Minden szerződő fél megteszi azokat a  jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy
a  2. és 3.  cikkben meghatározott magatartás belső joga szerint bűncselekménynek minősüljön, ha az  érintett
választottbíró bármely más állam választott bíráskodásról szóló nemzeti jogszabálya szerint gyakorolja hatáskörét.
5. cikk
Hazai esküdtek vesztegetése
Minden szerződő fél megteszi azokat a  jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy
a  2.  és 3.  cikkben meghatározott magatartás belső joga szerint bűncselekménynek minősüljön, ha az  érintett
személy esküdtként működik az adott szerződő fél igazságügyi rendszerében.
6. cikk
Külföldi esküdtek vesztegetése
Minden szerződő fél megteszi azokat a  jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy
a  2.  és 3.  cikkben meghatározott magatartás belső joga szerint bűncselekménynek minősüljön, ha az  érintett
személy esküdtként működik bármely más állam igazságügyi rendszerében.
III. FEJEZET
A VÉGREHAJTÁS ELLENŐRZÉSE ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
7. cikk
A végrehajtás ellenőrzése
A Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) ellenőrzi a  jelen Jegyzőkönyvnek a  szerződő felek által történő
végrehajtását.
8. cikk
Az Egyezményhez való viszony
1. A szerződő államok kötelesek a  jelen Jegyzőkönyv 2–6.  cikkének rendelkezéseit az  Egyezmény kiegészítő
cikkeiként értelmezni.
2. Az Egyezmény rendelkezései olyan mértékben alkalmazandók, hogy azok a  jelen Jegyzőkönyv
rendelkezéseivel összhangban maradjanak. 9. cikk
Nyilatkozatok és fenntartások
1. Ha bármely szerződő fél nyilatkozatot tett az  Egyezmény 36.  cikkének értelmében, lehetősége van a  jelen
Jegyzőkönyv 4. és 6.  cikkéhez kapcsolódóan hasonló nyilatkozatot tenni az  aláíráskor vagy a  megerősítő,
elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésekor.
2. Ha bármely szerződő fél az Egyezmény 37. cikk 1. bekezdése értelmében fenntartással élt, korlátozva ezzel
az  Egyezmény 5.  cikkében meghatározott passzív vesztegetési bűncselekmény alkalmazását, lehetősége
van a  jelen Jegyzőkönyv 4. és 6.  cikkéhez kapcsolódóan hasonló fenntartással élni az  aláíráskor vagy
a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésekor. Minden más fenntartás,
amelyet bármely szerződő fél tett az Egyezmény 37. cikke szerint, a jelen Jegyzőkönyvre is alkalmazandó, ha
a  fél ettől eltérően nem nyilatkozik az  aláíráskor vagy a  megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
okmány letétbe helyezésekor.
3. Más fenntartásnak nincs helye. 10. cikk
Aláírás és hatálybalépés
1. A jelen Jegyzőkönyv az  Egyezményt aláírt államok számára áll nyitva aláírásra. Ezek az  államok
a Jegyzőkönyvet magukra nézve kötelezőnek ismerhetik el:
a) megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélküli aláírással; vagy
b) megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával történő aláírással, ha az aláírást megerősítés,
elfogadás vagy jóváhagyás követi.
2. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okmányokat az Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
3. A jelen Jegyzőkönyv kizárólag az  Egyezmény hatálybalépését követően, az  azon időpontot követő három
hónapos időtartam lejárta utáni hónap első napján lép hatályba, amikor öt állam az  1. és 2. bekezdésben
foglalt rendelkezéseknek megfelelően magára nézve kötelezőnek ismeri el a Jegyzőkönyvet.
4. Azon aláíró államok vonatkozásában, amelyek később ismerik el magukra nézve kötelezőnek
a Jegyzőkönyvet, a Jegyzőkönyv az 1. és 2. bekezdés rendelkezései alapján a Jegyzőkönyv kötelező jellegét
elismerő nyilatkozat megtételétől számított három hónap lejárta utáni hónap első napján lép hatályba.
5. Bármely aláíró állam csak az után vagy azzal egyidejűleg erősítheti meg, fogadhatja el vagy hagyhatja jóvá
a jelen Jegyzőkönyvet, hogy magára nézve kötelezőnek ismerte el az Egyezményt.
11. cikk
Csatlakozás a Jegyzőkönyvhöz
1. Az Egyezményhez csatlakozott bármely állam vagy az Európai Közösség csatlakozhat a jelen Jegyzőkönyvhöz
annak hatálybalépését követően.
2. A  Jegyzőkönyvhöz csatlakozó bármely állam vagy az  Európai Közösség vonatkozásában a  Jegyzőkönyv
a csatlakozási okmányoknak az Európa Tanács Főtitkáránál történő letétbe helyezésének napjától számított
három hónap eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
12. cikk
Területi alkalmazás
1. A  Jegyzőkönyv aláírásakor vagy a  megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmányok letétbe
helyezésekor bármely állam vagy az  Európai Közösség meghatározhatja azt a  területet vagy területeket,
amelyekre vonatkozóan a jelen Jegyzőkönyvet alkalmazni kell.
2. Bármely szerződő fél bármely későbbi időpontban az  Európa Tanács Főtitkárához intézett nyilatkozatában
kiterjesztheti a  Jegyzőkönyv alkalmazását a  nyilatkozatban meghatározott bármely más területre
vagy területekre, amely vagy amelyek nemzetközi kapcsolataiért felelős, illetve amely vagy amelyek
részéről kötelezettségvállalásra jogosult. Az  ilyen terület vagy területek vonatkozásában a  Jegyzőkönyv
a nyilatkozatnak a Főtitkár általi kézhezvételét követő három hónapos időtartam lejártát követő hónap első
napján lép hatályba.
3. Az előző két bekezdés alapján tett nyilatkozat az abban megjelölt bármely terület viszonylatában az Európa
Tanács Főtitkárához intézett értesítéssel visszavonható. A  visszavonás az  értesítésnek a  Főtitkár általi
kézhezvételét követő három hónapos időtartam lejártát követő hónap első napjától hatályos.
13. cikk
Felmondás
1. A  jelen Jegyzőkönyvet bármely szerződő fél az  Európa Tanács Főtitkárához intézett értesítéssel bármikor
felmondhatja.
2. A felmondás az értesítésnek a Főtitkár általi kézhezvételét követő három hónapos időtartam lejártát követő
hónap első napjától hatályos.
3. Az Egyezmény felmondása automatikusan maga után vonja a jelen Jegyzőkönyv felmondását.
14. cikk
Értesítés
Az Európa Tanács Főtitkára értesíti az  Európa Tanács tagállamait és a  Jegyzőkönyvhöz csatlakozott valamennyi
államot vagy az Európai Közösséget:
a) a Jegyzőkönyv bármely aláírásáról;
b) bármely megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezéséről;
c) a jelen Jegyzőkönyv 10., 11. és 12. cikkével összhangban történt bármely hatálybalépésről;
d) a 9. és 12. cikk alapján tett bármely nyilatkozatról vagy fenntartásról;
e) a jelen Jegyzőkönyvvel kapcsolatos bármely intézkedésről, értesítésről vagy tájékoztatásról.
A fentiek hiteléül az erre szabályszerűen felhatalmazott alulírottak aláírásukkal látták el a jelen Jegyzőkönyvet.
Kelt Strasbourgban, 2003. május 15-én, egyaránt hiteles angol és francia nyelvű változatban, egyetlen példányban,
az  Európa Tanács irattárában letétbe helyezve. Az  Európa Tanács Főtitkára hiteles másolatot küld az  aláíró és
csatlakozó felek részére.”
4. § Az Országgyűlés felhatalmazást ad arra, hogy Magyarország az  Európa Tanács Strasbourgban, 1999. január 27-én
kelt Korrupcióról szóló Büntetőjogi Egyezményének kihirdetéséről szóló 2002. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban:
Kihirdető tv.) 3. § (1) bekezdésében foglalt fenntartást visszavonja.
5. § (1) Ez a törvény – a (2)−(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Kiegészítő Jegyzőkönyv 10. cikk 4. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az (5) bekezdés a fenntartás 4. § alapján történő visszavonásának napján lép hatályba.
 (4) A Kiegészítő Jegyzőkönyv, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (5) Hatályát veszti a Kihirdető tv. 3. § (1) bekezdése.
 (6) A  fenntartás 4.  § alapján történő visszavonásának, valamint az  (5)  bekezdés hatálybalépésének naptári napját
a  külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a  Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
(7) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a rendészetért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
523/2015. (XII. 7.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács-Pálvölgyi
Tímeát a 2015. december 1. napjától 2018. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2010. (II. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 403/2009. (X. 8.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 403/2009. (X. 8.) OVB határozata
(a továb biak ban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. szeptember 8-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés
törvény ben mondja ki: az Alkotmánybíróság tagjának a határozat meghozatala során az iratokhoz csatolt
különvéleménye hivatalos lapban ne kerüljön közzétételre?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében meghatározott „szabad
véleménynyilvánítás jogát érinti, mégpedig a közérdekű adatok nyilvánosságához fűződő alapvető jog
vonatkozásában, így burkolt Alkotmánymódosítást jelentene. (…) Az Alkotmánybíróság jelenlegi jogállásából és
tevékenységéből adódóan fontos szerepe van a nyilvánosságnak, hogy a különvélemények megjelenjenek és bárki
számára megismerhetőek legyenek. Ezen információk közérdekűnek is tekinthetőek, hiszen ebből megismerhető
az Alkotmánybíróság döntésénél az esetleges ellenvélemény.” Az OVB ezért az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 10. § b) pontja alapján megtagadta a hitelesítést.
A kifogástevők álláspontja szerint a kezdeményezés megfelel a jogszabályoknak, az aláírásgyűjtő ív hitelesíthető, ezért
az OVBh. indoklása nem helytálló. Indokolásuk szerint alapjogok korlátozásáról lehet népszavazást tartani, továbbá
a kérdés nem irányul az alkotmánybírák véleménynyilvánítási szabadságának korlátozására, és nem ellentétes
a közérdekű adatok megismeréséhez való joggal sem.
2. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következő jogszabályokat vette alapul:
Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy
a közérdekű adatokat megismerje, ille tő leg terjessze.”
Az Nsztv. alkalmazott rendelkezése:
10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,”
A Ve. alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, ille tő leg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) Az Országgyűlés népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító
határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követő nyolc napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. [...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
ille tő leg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
ille tő leg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
II. A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak meg fele lően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak.
Ezért a 403/2009. (X. 8.) OVB határozatot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a Ve. 130. §-ában meghatározott hatáskörében eljárva – jogorvoslati fórumként – az OVB
kifogással támadott határozatát vizsgálja felül. Mivel az Alkotmánybíróság döntése szerint a kérdésről nem tartható
népszavazás, a határozatot érintő egyéb kifogásokkal az Alkotmánybíróság érdemben nem foglalkozott.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1330/2012. (IX. 7.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program „Debrecen városi villamoshálózat fejlesztése (2-es vonal)” című nagyprojekt támogatásának növeléséről.
A Kormány jóváhagyja a Közlekedés Operatív Program „Debrecen városi villamoshálózat fejlesztése (2-es vonal)” című
nagyprojekt támogatásának növelését 531 314 584 Ft-tal. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2017. (XII. 20.) LÜ utasítása a Legfőbb Ügyészség Könyvtáráról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Legfőbb Ügyészség Könyvtára (a továbbiakban: Könyvtár) nem nyilvános szakkönyvtár. A Könyvtár gyűjtőkörébe
tartoznak az ügyészség hatáskörébe tartozó feladatok ellátásához szükséges, különösen az állam- és jogtudománnyal,
valamint a kapcsolódó társtudományokkal foglalkozó könyvek és időszaki kiadványok hagyományos és elektronikus
formában.
(2) A  Könyvtár – a  gyűjtőkörébe tartozó dokumentumokon kívül – beszerzi és eljuttatja a  legfőbb ügyész, a  legfőbb
ügyészhelyettesek, a főtitkár és a Legfőbb Ügyészség önálló szervezeti egységei részére az általuk igényelt időszaki
kiadványokat. Ennek érdekében – a beszerzési, előfizetési igények megismerése céljából – a legfőbb ügyész, a legfőbb
ügyészhelyettesek, valamint az önálló szervezeti egységek vezetőinek titkárságával rendszeres kapcsolatot tart.
2. § (1) A Könyvtár szakirodalmi ellátást és információs szolgáltatást (a továbbiakban együtt: könyvtári szolgáltatás) nyújt,
amelynek keretében
a) gyűjteményét folyamatosan fejleszti, feltárja, megőrzi, gondozza és rendelkezésre bocsátja,
b) biztosítja más könyvtárak állományának, szolgáltatásainak és adatbázisainak elérését, ideértve az Európai Unió
jogi és más adatbázisait,
c) részt vesz a könyvtárak közötti dokumentum- és információcserében, valamint
d) biztosítja
da) a könyvtári dokumentumok helyben olvasását,
db) a nem elektronikus könyvtári dokumentumok kölcsönzését,
dc) az elektronikus könyvtári dokumentumok hozzáférhetőségét,
dd) a könyvtárközi kölcsönzést,
de) a  dokumentumairól, szolgáltatásairól, különösen az  új beszerzésekről való tájékoztatást, ideértve
az  ügyészségi alkalmazottak részére az  ügyészségi informatikai hálózat útján a  Könyvtár részére
előfizetett jogi szakfolyóiratok tartalomjegyzékéről szóló tájékoztatást és
df ) az  ügyészségi alkalmazottak munkaköri feladatainak ellátásához szükséges egyszerű másolat
készítését, ideértve az elektronikus másolat készítését is.
(2) A könyvtári állomány feltárása számítógéppel történik. 3. § (1) A Könyvtárban kell elhelyezni a Könyvtár gyűjtőkörébe nem tartozó, a Legfőbb Ügyészség részére
a) egy példányban beszerzett folyóiratokat a  kizárólag egy funkcionális szakfeladathoz (pl. gépjármű-, hang
és képtechnika, informatika) kapcsolódók kivételével és
b) a több példányban járó időszaki kiadványok egy példányát.
(2) Egy kiadvány háromnál több példánya a legfőbb ügyész, a tárgykör szerint illetékes legfőbb ügyészhelyettes vagy
a főtitkár engedélyével szerezhető be.
(3) Pótlapozható kiadvány beszerzése – a legfőbb ügyész, a legfőbb ügyészhelyettes és a főtitkár kivételével – a legfőbb
ügyészségi önálló szervezeti egység vezetőjének engedélyével történhet, aki a szervezeti egység ügyrendjében vagy
munkaköri leírásban kijelöli a pótlapok kezeléséért felelős ügyészségi alkalmazottat.
4. § (1) A Könyvtárat kölcsönzésre csak a Legfőbb Ügyészség ügyészségi alkalmazottai vehetik igénybe.
 (2) A Könyvtárat helyben olvasásra használhatják:
a) az ügyészségi alkalmazottak,
b) a nyugdíjas ügyészségi alkalmazottak,
c) a Kúria bírái és igazságügyi alkalmazottai,
d) a Fővárosi Ítélőtábla bírái és igazságügyi alkalmazottai és
e) az ügyészségen szakmai gyakorlaton lévő egyetemi és főiskolai hallgatók.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdésben nem említett személyek a  Könyvtárat a  Legfőbb Ügyészség Személyügyi, Továbbképzési
és Igazgatási Főosztálya (a továbbiakban: Főosztály) vezetőjének írásbeli engedélyével használhatják.
(4) A  könyvtári szolgáltatást igénybe venni kívánó ügyészségi alkalmazott az  első alkalommal írásban nyilatkozik
nevének, beosztásának és szolgálati helyének feltüntetésével arról, hogy vállalja a  Könyvtár használati rendjének
– legfőbb ügyészségi ügyészségi alkalmazott esetében ideértve a kölcsönzés szabályainak – a betartását.
(5) A könyvtári szolgáltatást igénybe venni kívánó, a (4) bekezdésben nem említett jogosult az első alkalommal írásban
nyilatkozik arról, hogy vállalja a  Könyvtár használati rendjének betartását, és hozzájárul a  személyes adatai közül
nevének, lakóhelye és tartózkodási helye címének a kezeléséhez.
(6) A (4) vagy az (5) bekezdésben említett nyilatkozat hiányában könyvtári szolgáltatás nem vehető igénybe.
 (7) A  Főosztály vezetője a  Könyvtár használati rendjének megsértőjét a  Könyvtárban szolgálatot teljesítő ügyészségi
alkalmazott (a továbbiakban: könyvtáros) írásbeli javaslata alapján a  Könyvtár használatának lehetőségéből
– ügyészségi alkalmazott kivételével – határozott időre vagy véglegesen kizárhatja. Döntéséről az érintettet írásban
értesíti.
(8) A Főosztály vezetője a könyvtárhasználat rendjét – ideértve a kölcsönzés szabályait –megsértő ügyészségi alkalmazott
kölcsönzési jogosultságát a könyvtáros írásbeli javaslata alapján határozott időre megvonhatja. Döntését az érintett
ügyészségi alkalmazottal írásban közli.
5. § (1) Könyvtári dokumentum a kölcsönvevő által aláírt elismervény ellenében kölcsönözhető.
 (2) A kölcsönzési határidő egy hónap, amely a kölcsönvevő kérésére – legfeljebb kétszer – meghosszabbítható.
 (3) Amennyiben a könyvtári dokumentum gyakori vagy rendszeresen visszatérő munkaköri feladat ellátásához szükséges
– a kölcsönvevő írásbeli kérésére – állandó használatra is kölcsönözhető.
 (4) Kölcsönzéskor a könyvtáros rendelkezhet úgy, hogy a kölcsönzött dokumentum csak a kölcsönvevő szolgálati helyén
tárolható.
 (5) A nem kölcsönözhető könyvtári dokumentum (pl. napilap, időszaki kiadvány) csak helyben olvasható.
 (6) A kölcsönzött könyvtári dokumentumot a Könyvtárnak vissza kell adni
a) a kölcsönzési határidő lejáratakor,
b) a kölcsönvevő ügyészségi szolgálati viszonyának megszűnésekor,
c) a kölcsönvevő Legfőbb Ügyészségen kívüli, harminc napot meghaladó kirendelésének kezdete előtt,
d) a kölcsönvevőnek az igazságügyért felelős miniszter által vezetett minisztériumba való beosztása megkezdése
előtt,
e) a  kölcsönvevő nemzetközi szervezetnél vagy az  Európai Unió keretében külföldön való munkavégzése
megkezdése előtt,
f ) a kölcsönzési jogosultság megvonásakor vagy
g) harminc napot meghaladó, a  kölcsönvevőt illetményre vagy átlagilletményre nem jogosító távollétnél
– lehetőség szerint – a távollét kezdete előtt.
 (7) A  (3)  bekezdésbe foglalt esetben az  állandó használat feltételének fennállásáról és a  könyvtári dokumentum
meglétéről a könyvtáros a kölcsönvevőt évente írásban – lehetőség szerint elektronikus levélben – nyilatkoztatja.
 (8) A kölcsönzött könyvtári dokumentum visszavételéről a Könyvtár a kölcsönvevő kérésére írásbeli elismervényt ad.
6. § (1) A  kölcsönvevő, illetve a  Könyvtárat használó személy (a továbbiakban együtt: könyvtárhasználó) a  könyvtári
dokumentum megrongálódása vagy hiánya esetén a kárt akkor köteles megtéríteni, ha a könyvtári dokumentum
a) jogtudományi, jogtörténeti kutatások szempontjából jelentős értékű, és ezért a könyvtári állományban való
végleges megtartása indokolt, vagy
b) tartalmi avulás miatt tervszerű állományapasztás során még nem lenne selejtezhető.
(2) A  kártérítés szükségességének kérdésében a  Főosztály vezetője a  könyvtáros – a  kár összegét is tartalmazó –
véleményének figyelembevételével dönt. Ha a kárt meg kell téríteni, akkor erről a Főosztály vezetője a könyvtárhasználó
felhívása érdekében a Gazdasági Főigazgatóságot értesíti.
(3) Ha a  könyvtárhasználó a  kárt önként vagy a  Gazdasági Főigazgatóság kétszeri felhívására nem téríti meg, akkor
a Gazdasági Főigazgatóság ügyészségi alkalmazott esetében a fegyelmi jogkör gyakorlójánál, más személy esetében
a Jogi Képviseleti Önálló Osztály vezetőjénél kezdeményezi a kártérítési eljárás lefolytatását.
(4) Ha a könyvtárhasználó ügyészségi alkalmazott, és felelőssége a hiányért, illetve a megrongálódásért vizsgálat nélkül
egyértelműen nem zárható ki, akkor a fegyelmi jogkör gyakorlója ellene kártérítési eljárást folytat le. Amennyiben
a felelősség kizárása vizsgálat nélkül is megállapítható, úgy ennek tényét, illetve az ezzel kapcsolatos körülményeket
a fegyelmi jogkör gyakorlója írásban közli a Gazdasági Főigazgatósággal.
(5) Ha a  könyvtárhasználó nem ügyészségi alkalmazott, akkor a  (2)–(4)  bekezdésben foglaltakat kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a kárigény bíróság előtt érvényesíthető.
7. § (1) A  Könyvtárban szolgálatot teljesítő ügyészségi alkalmazottak egyikének szakirányú felsőfokú végzettséggel kell
rendelkeznie.
(2) A  Könyvtár az  ügyészségi szervek könyvtárát, könyvgyűjteményét kezelő ügyészségi alkalmazottak részére,
kezdeményezésükre könyvtáros szakmai konzultációs lehetőséget biztosít.
8. § Felhatalmazást kap a Főosztály vezetője a Könyvtár használati rendjének (különösen a nyitvatartás, az olvasóterem
használati szabályainak) meghatározására.
9. § Ez az utasítás 2018. január 1-jén lép hatályba.
10. § (1) Az 5. § (7) bekezdésében említett nyilatkozat bekérésének határideje az első alkalommal az utasítás hatálybalépését
követő tizenötödik nap.
(2) A 6. §-t az utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő kártérítési ügyekben is alkalmazni kell.
11. § Hatályát veszti a Legfőbb Ügyészség könyvtáráról szóló 6/2005. (ÜK. 4.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
44/2015. (III. 12.) Korm. rendelete a többes ügynöki és az alkuszi felelősségbiztosítási szerződés minimális tartalmi követelményeiről.
A Kormány a  biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 437.  § e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A többes ügynöki és az  alkuszi tevékenység végzésének feltételét képező, a  biztosítási tevékenységről szóló
2014.  évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) 391.  § (6)  bekezdés a)  pontjában és 403.  § (1)  bekezdés
a)  pontjában meghatározott kötelezettség teljesítéséhez az  a  felelősségbiztosítási szerződés fogadható el, amely
megfelel az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
2. § (1) A felelősségbiztosítási szerződés kiterjed
a) a többes ügynöki tevékenység végzése során, e minőségben,
b) az alkuszi tevékenység végzése során, e minőségben az ügyfél irányába
okozott olyan kár megtérítésére, illetve felmerült sérelemdíj megfizetésére, amelyre jogszabály értelmében
a tevékenységet végző biztosításközvetítő köteles.
(2) A  felelősségbiztosítási szerződés kiterjed az  olyan kár megtérítésére, illetve sérelemdíj megfizetésére is, amely
az  (1)  bekezdésben meghatározott biztosításközvetítővel munkaviszonyban, megbízási vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban álló, biztosításközvetítői tevékenységet végző személy – adott jogviszonyával
összefüggő – biztosításközvetítői tevékenysége eredményeképpen merül fel.
3. § A felelősségbiztosítási szerződés területi hatálya az Európai Unió egész területére kiterjed.
4. § (1) A  felelősségbiztosítási szerződésnek a  többes ügynök esetén a Bit. 391. § (6) bekezdésében, míg az alkusz esetén
a Bit. 403. § (1) bekezdésében meghatározott összeghatárokig kell fedezetet biztosítania (a továbbiakban: biztosítási
összeghatár).
(2) Azonos okból bekövetkezett, azzal közvetlen okozati összefüggésben lévő, időben összefüggő több káresemény,
illetve sérelemdíj-követelés alapjául szolgáló személyiségi jogsérelem egy biztosítási eseménynek minősül.
5. § (1) Ha a felek önrészesedésben állapodnak meg, a szerződésben rögzíteni kell az erre vonatkozó rendelkezéseket.
 (2) Az önrészesedés mértéke biztosítási eseményenként a kétmillió forintot nem haladhatja meg.
 (3) Az önrészesedés a biztosító által fedezetbe vont kártérítésnek, illetve sérelemdíjnak az a része, amelyért a biztosító
felé a biztosított, illetve a szerződő áll helyt, azonban a biztosító e vonatkozásban nem korlátozhatja a szolgáltatását
a károsulttal szemben.
6. § Ha a  biztosító biztosítási fedezetet igazoló dokumentumot állít ki, annak legalább a  következő adatokat kell
tartalmaznia:
a) a biztosító neve, székhelye és a biztosítási fedezetet igazoló dokumentum száma,
b) a biztosított neve és lakóhelye (székhelye),
c) a biztosítási összeghatár,
d) a biztosítás tárgyának megjelölése,
e) a biztosítási fedezet időtartama,
f ) a biztosítási időszak tartama, valamint kezdeti időpontja,
g) az önrészesedés mértéke,
h) a biztosító szolgáltatása korlátozásának esetei, az alkalmazott kizárások.
7. § A biztosító nem zárhatja ki az elmaradt hasznot.
8. § A biztosító a megszűnéstől számított tizenöt napon belül köteles tájékoztatni a szerződő felet, illetve a biztosítottat
a felelősségbiztosítási szerződés megszűnéséről.
9. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
10. § (1) Az  e  rendeletben meghatározott szabályokat az  e  rendelet hatálybalépésekor már fennálló felelősségbiztosítási
szerződésekre is alkalmazni kell.
(2) A  biztosító jogosult az  (1)  bekezdésben meghatározott biztosítási szerződések esetén, a  szerződés – e  rendelet
hatálybalépését követő kockázatviselési időtartamára vonatkozó – díjának a  megváltozott biztosítási kockázatra
tekintettel történő módosítására.
(3) A szerződő jogosult a biztosítónak a (2) bekezdésben meghatározott díjmódosításról szóló értesítése kézhezvételét
követő harminc napon belül a szerződést felmondani.
11. § Hatályát veszti a  független biztosításközvetítői és a  biztosítási szaktanácsadói felelősségbiztosítási szerződés
minimális tartalmi követelményeiről szóló 319/2004. (XII. 1.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
349/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hernádi Lászlót
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök