text:
11/2006. (III. 27.) OM rendelete az ECDL számítógép-kezelői vizsga és az érettségi és szakmai vizsgák lebonyolítására nyújtott támogatás igénylésének, folyósításának és elszámolásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 19. és 23. pontjaiban foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a költségvetési
törvény 12. § (1) bekezdésére, valamint 30. § (1) bekezdésére – a következőket rendelem el:
Az ECDL számítógép-kezelői vizsga díjának
visszatérítése 1. §
(1) A támogatást a vizsgadíjak visszatérítéséhez a helyi
önkormányzatok, a közoktatási feladatot ellátó nem állami
intézmények fenntartói és a központi költségvetési szervek igényelhetik a fenntartásukban lévő középiskolákban
a 2006. május-júniusi vizsgaidőszakban rendes érettségi
vizsgát tevő azon tanulók, továbbá szakiskolákban a
2005/2006. tanévben utolsó évfolyamra járó azon tanulók
után, akik eredményes ECDL számítógép-kezelői vizsgát
(a továbbiakban: ECDL vizsga) tettek, és az erről szóló bizonyítványt bemutatták.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatás a nappali, esti
vagy levelező oktatás munkarendje szerint tanulók után
egyaránt igényelhető.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint az ECDL vizsga díja akkor is visszaigényelhető, ha a vizsgát 2006 előtt
tették le.
2. § Az ECDL vizsgabizonyítvány bemutatása esetén a
visszatérítés összege a számlával igazolt összeg, de legfeljebb 16 000 Ft.
3. § (1) A támogatás igénylését a helyi önkormányzatok az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 64/B. § (3) bekezdése alapján, a
nem állami intézmények fenntartói a közoktatásról szóló
1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező
20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése alap
ján a Magyar Államkincstár illetékes Területi Igazgatóságaihoz, a fővárosban, illetve Pest megyében a Budapest és
Pest Megyei Regionális Igazgatósághoz (a továbbiakban:
Igazgatóság) nyújthatják be.
(2) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott tanuló
2006. július 1-jéig a sikeres ECDL vizsgát igazoló bizonyítványt bemutatja az iskola igazgatójának, aki az 1. számú melléklet szerinti ECDL vizsgabizonyítvány intézményi adatlapon kitölti a visszaigényléshez szükséges adatokat. Az intézményi adatlapok eredeti példányát az igazgató 2006. július 15-ig továbbítja az intézmény fenntartójához, egy másolati példányát és a bizonyítvány – iskola által hitelesített – fénymásolatát az iskola az igényléstől számított harmadik év december 31-éig megőrzi.
(3) A helyi önkormányzati fenntartók a fenntartói igényt
a 2. számú melléklet szerinti fenntartói összesítő adatlapon
összesítik, és azt, valamint az 1. számú melléklet szerinti
intézményi adatlap másolatát 2006. július 31-ig egy-egy
példányban továbbítják az Igazgatóság részére.
(4) A helyi önkormányzatok fenntartásában lévő oktatási intézmények összesített támogatási igényét az Igazgatóság 2006. augusztus 31-ig küldi meg a Belügyminisztérium részére a 3. számú mellékletet képező megyei összesítő lapokon papír alapon és elektronikus formában.
(5) A helyi önkormányzati fenntartók részére történő támogatást egy összegben – a költségvetési törvény 5. számú melléklet 19. pontja szerinti forrás terhére – a Belügyminisztérium 2006. szeptember 20-ig történő utalványozása alapján a Magyar Államkincstár 2006. október 5-ig folyósítja.
(6) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmények fenntartói igénylésüket az 1. számú melléklet szerinti
intézményi adatlapon, valamint a 2. számú melléklet szerinti fenntartói összesítő adatlapon 2006. július 31-ig két
példányban továbbítják az illetékes Igazgatóság részére.
Az Igazgatóság az igényléseket megyénként összesítve
2006. augusztus 31-ig a 3. számú melléklet szerinti megyei
összesítő lapon papír alapon – az 1. számú és 2. számú
mellékletek szerinti adatlapok egy-egy példányát mellékelve – és elektronikus formában továbbítja az Oktatási
Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) részére.
(7) A központi költségvetési szervek által fenntartott
közoktatási intézmények részére – a Minisztérium fejezetében megtervezett előirányzat terhére – pótelőirányzatként kell biztosítani a költségvetési támogatást.
(8) A nem állami intézményfenntartók részére történő
támogatás egyösszegű folyósításáról a Minisztérium a
költségvetési törvény XX. fejezet 11/2/3–1 Humánszolgáltatások normatív állami támogatása forrás terhére 2006.
szeptember 25-ig intézkedik.
(9) A fenntartó legkésőbb 2006. október 25-ig intézkedik a támogatás kifizetéséről a jogosult tanulók részére.
A szakmai vizsgák lebonyolításának támogatása 4. § (1) A támogatást a helyi önkormányzatok, a közoktatási
feladatot ellátó nem állami intézmények fenntartói és a
központi költségvetési szervek (a továbbiakban együtt:
fenntartó) igényelhetik a fenntartásukban lévő szakiskolákban és középiskolákban a 2006-ban megszervezett
szakmai vizsgák lebonyolításához.
(2) A támogatás igénylésének alapja a szakmai vizsgát
megkezdő, illetve a vizsgára jelentkező tanulók létszáma,
valamint a javító, pótló szakmai vizsgára jelentkező tanulók létszáma.
(3) Az önkormányzati, illetve a nem állami intézmény
fenntartója a 2006. február–márciusi vizsgaidőszak tényadatait és a május–júniusi vizsgaidőszakra történő jelentkezés adatait tartalmazó 4. számú melléklet szerinti fenntartói összesítő lapot 2006. április 15-ig, az októberi vizsgaidőszakra történő jelentkezés adatait 2006. szeptember
15-ig két példányban továbbítja az 5. számú melléklet szerinti adatlapon az Igazgatóság részére.
(4) Az Igazgatóság a 2006. február–márciusi, valamint
május–júniusi vizsgaidőszakra vonatkozó adatokat április
30-ig, a 2006. októberi vizsgaidőszakra vonatkozó adatokat
2006. szeptember 30-ig az önkormányzati és a nem állami
intézményfenntartók szerint külön-külön összesítve papír
alapon és elektronikus formában megküldi a Minisztérium
részére a 6. számú melléklet szerinti összesítő lapon.
(5) Az önkormányzati fenntartók összesített adatait a
Minisztérium a Belügyminisztérium részére a 2006. február–márciusi és a május–júniusi vizsgaidőszakra vonatkozóan 2006. június 30-ig, valamint a 2006. októberi vizsgaidőszakra vonatkozóan 2006. november 5-ig önkormányzatonként összesített adatokkal utalványozás céljából megküldi. A Belügyminisztérium a támogatást a költségvetési törvény 5. számú melléklet 23. pontja szerinti
forrás terhére folyósítja. A nem állami fenntartók által
szolgáltatott adatokat a Minisztérium megvizsgálja és
összesíti, majd a szükséges előirányzatot az Igazgatóság
részére a 2006. február–márciusi és a május–júniusi vizsgaidőszakra vonatkozóan a 2006. júliusi, valamint a 2006.
októberi vizsgaidőszakra vonatkozóan a 2006. novemberi
normatívakiutaláshoz szükséges kerettel együtt biztosítja
a költségvetési törvény XX. fejezet 11/2/3–1 Humánszolgáltatások normatív állami támogatása forrás terhére.
Az érettségi vizsgák lebonyolításának támogatása 5. § (1) A támogatást a 4. § (1) bekezdésében meghatározott
fenntartók igényelhetik a fenntartásukban lévő középisko
lákban 2006-ban megszervezett érettségi vizsgák lebonyolításához, valamint az emelt szintű szóbeli érettségi vizsgákon részt vevő tanárok helyettesítési díjához.
(2) Helyettesítési díjat tantárgyi bizottsági elnökként
vagy kérdező tanárként közreműködő, a középiskolában
főállású alkalmazásban lévő tanárok után lehet igényelni.
(3) A támogatás igénylésének alapja a 2006. február–márciusi, valamint májusi–júniusi vizsgaidőszakban
érettségizők tantárgyi vizsgáinak a jelentkezés alapján
számított száma, és a 2006. október–novemberi vizsgaidőszakban érettségizők tantárgyi vizsgáinak a jelentkezés
alapján számított száma.
(4) A helyettesítési díjak tekintetében az igénylés alapja a
vizsgáztatásban részt vevő középiskolai tanárok helyettesítésére fordított munkanapok száma. A helyettesítés egy
napra járó, egy főre számított támogatási összege 10 000 Ft.
A helyettesítésért járó támogatás a támogatás második részletével igényelhető.
(5) A támogatás igénylése a közoktatási feladatot ellátó
intézmények fenntartói esetében a fenntartó székhelye
szerint illetékes Igazgatóságon keresztül oly módon történik, hogy a fenntartók a támogatás első részletének igényléséhez a február–márciusi vizsgaidőszak tényadatát, valamint a május–júniusi vizsgaidőszakra történő jelentkezés
adatait a 7. számú melléklet szerinti adatlapon összesítik.
A második részlet igényléséhez a 8. számú melléklet szerinti adatlapon az október–novemberi vizsgaidőszakra történő jelentkezés adatait, valamint a helyettesített munkanapok számát összesítik. Az első részlet igénylését tartalmazó mellékletet 2006. április 15-ig, a végleges támogatási összegeket tartalmazó mellékleteket 2006. szeptember
15-ig két példányban nyújtják be a normatívaigénylés szerint illetékes Igazgatóság részére.
(6) Az Igazgatóság a 2006. február–márciusi, valamint a
május–júniusi vizsgaidőszakra vonatkozó adatokat április
30-ig, a 2006. október–novemberi vizsgaidőszakra vonatkozó adatokat, valamint a helyettesítésre fordított munkanapok számát szeptember 30-ig fenntartók szerint külön-külön összesítve megküldik a Minisztérium részére a
9. számú melléklet szerinti összesítő adatlapon papír alapon és elektronikus formában.
(7) Az önkormányzati fenntartók összesített adatait a
Minisztérium a Belügyminisztérium részére a 2006. február–márciusi, valamint a május–júniusi vizsgaidőszakra
vonatkozóan 2006. június 30-ig, valamint a 2006. október–novemberi vizsgaidőszakra vonatkozóan 2006. november 5-ig önkormányzatonként összesített adatokkal
utalványozás céljából megküldi. A Belügyminisztérium a
támogatást a költségvetési törvény 5. számú melléklet
23. pontja szerinti forrás terhére folyósítja. A nem állami
fenntartók által szolgáltatott adatokat a Minisztérium megvizsgálja és összesíti, majd a szükséges előirányzatot az
Igazgatóság részére a 2006. február–márciusi, valamint a
május-júniusi vizsgaidőszakra vonatkozóan a 2006 júliusi,
valamint a 2006. október–novemberi vizsgaidőszakra vonatkozóan a 2006. novemberi normatívakiutaláshoz szük
séges kerettel együtt biztosítja a költségvetési törvény
XX. fejezet 11/2/3–1 Humánszolgáltatások normatív állami támogatása forrás terhére.
6. § (1) A 4. és 5. §-ok szerinti támogatás kizárólag a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 114. § b) pontjában meghatározott ingyenes vizsgák után vehető igénybe
és a nappali, esti vagy levelező oktatás munkarendje szerint tanulók után egyaránt igényelhető.
(2) A támogatás első részletének összege a szakmai és
érettségi vizsgák esetében az összes, az adatközlésekben
szereplő tanulólétszám, illetve vizsgaszám alapján a helyi
önkormányzati fenntartók esetében a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 23. pontja alapján rendelkezésre álló előirányzat 50%-a, a nem állami fenntartók esetében a költségvetési törvény XX. fejezet 11/2/3–1 Humánszolgáltatások normatív állami támogatása előirányzatból az önkormányzati intézmény fenntartókat megillető
vizsgánkénti összeggel egyező nagyságú támogatás kerül
folyósításra.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott vizsgák lebonyolításához nyújtott támogatás első részletének mértékét az
oktatási miniszter 2006. május 20-ig közleményben teszi
közzé.
(4) A 2006. szeptember 30-ig, az Igazgatóság által megküldött adatlapok alapján összesített vizsgaszám ismeretében a támogatás második részlete összegének mértékét az
oktatási miniszter 2006. október 30-ig közleményben teszi
közzé.
Közös rendelkezések 7. § (1) E rendelet alkalmazásában a nem állami intézmények fenntartói alatt a költségvetési törvény 30. § (1) bekezdésének bevezető rendelkezésében meghatározott
fenntartókat kell érteni.
(2) A központi költségvetési szervek által fenntartott
közoktatási intézmények a díjak visszatérítését és a támogatásokat a fenntartójuk rendelkezése alapján igényelhetik.
(3) A támogatási igények benyújtására nyitva álló határidő elmulasztása esetén – a mulasztástól számított öt napon belül – igazolási kérelem benyújtásának van helye. Az
Igazgatóság és a Minisztérium a fenntartók számára a támogatási igények benyújtása során a hiányok pótlására és
az esetleges módosításra legfeljebb nyolcnapos határidőt
ad.
(4) A helyi önkormányzatok a támogatás felhasználásáról legkésőbb 2006. december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek
elszámolni. A központi költségvetési szervek a támogatásokról a 2006. évi költségvetésről szóló beszámolójukban
a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó
űrlapon számolnak el. A támogatás 2006. december 31-ig
fel nem használt maradványát a központi költségvetésbe
vissza kell fizetni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az
egyes önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval, az elszámolást megalapozó könyvelési rendszer kialakításával kell alátámasztani.
(5) A támogatások elszámolása a nem állami intézmények esetén a fenntartók 2006. évi támogatásairól történő
elszámolása keretében, a kötött felhasználású támogatások
elszámolásait tartalmazó űrlapon történik. A támogatás
2006. december 31-ig fel nem használt maradványát a központi költségvetésbe vissza kell fizetni. Az itt kimutatott
adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve intézményeknél a tanulói azonosítók feltüntetésével és a vizsgák
azonosítására alkalmas analitikus nyilvántartásokkal,
szakmai dokumentációval kell alátámasztani.
(6) Az Áht. 64/B. § (1) és (2) bekezdése szerint, ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó helyi önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, illetve a jogszabályban rögzített
arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a
támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor év közben a területileg illetékes Igazgatóságon keresztül a Belügyminisztériumnál lemondhat a jogtalanul
igénybe vett összegről, mely esetben a már kiutalt összeg
visszavonásra kerül a következő havi (de még tárgyévi)
nettósításban, és a lemondásnak megfelelően módosításra
kerül az előirányzat. Év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a többlet igénybevétel elszámolása.
(7) Ha a támogatást vagy annak egy részét a nem állami
fenntartó jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, illetve a támogatás igényléséhez
valótlan adatot szolgáltatott, a közoktatásról szóló 1993.
évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997.
(II. 13.) Korm. rendeletnek a nem állami intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba
azzal, hogy a támogatások a 2006. január 1-jétől kezdődően – kivéve az 1. § (3) bekezdését – lebonyolított, illetve
sikeresen teljesített vizsgák után illetik meg a jogosultakat.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1646/2017. (IX. 11.) Korm. határozata a Millenáris Nonprofit Kft. részére történő tőkeemeléshez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva 720,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok
cím, 5. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 1. A  Miniszterelnökség tulajdonosi
joggyakorlásával kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, 4. Miniszterelnökség tulajdonosi joggyakorlásába tartozó
gazdasági társaságok tőkeemelése jogcím javára a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi
kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1282/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a TIOP-1.1.3-12/1-2013-0001 azonosító számú [„Végponti kapcsolatok fejlesztése a közoktatásban (központi szolgáltatás-fejlesztés a közoktatási hálózatban)” című] projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  TIOP-1.1.3-12/1-2013-0001 azonosító számú, „Végponti kapcsolatok fejlesztése a  közoktatásban
(központi szolgáltatás-fejlesztés a  közoktatási hálózatban)” című kiemelt projekt (a  továbbiakban: projekt)
támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2013. (IX. 25.) NFM rendelete a rádióamatőr szolgálatról szóló 6/2006. (V. 17.) IHM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti a rádióamatőr szolgálatról szóló 6/2006. (V. 17.) IHM rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
102/2013. (XII. 18.) OGY határozata az Európa több országát érintő lehallgatási botrány magyarországi szálainak, valamint a külföldi befolyásszerzési törekvéseknek a feltárására irányuló vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
1. Az  Európa több országát érintő lehallgatási botrány magyarországi szálainak, valamint a  külföldi befolyásszerzési
törekvéseknek a  feltárására irányuló vizsgálóbizottság létrehozásáról szóló 101/2013. (XII. 12.) OGY határozat
5−7. pontja alapján az Országgyűlés a vizsgálóbizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: Kocsis Máté (Fidesz)
Alelnök: Gulyás Gergely (Fidesz)
 Iváncsik Imre (MSZP)
Tagok: Csampa Zsolt (Fidesz)
 Básthy Tamás (KDNP)
 Mirkóczki Ádám (Jobbik)
 Mile Lajos (LMP)
 Pősze Lajos (független)
2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
109/2010. (II. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. február 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva, B.-né H. P. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. január 29-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük, hogy az Európai Unió országaihoz hasonlóan, legyen Magyarországon is önálló törvényi tényállása
a családon belüli erőszaknak.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §
rendelkezése értelmében az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés
céljából – be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem egyértelmű a tekintetben, hogy mit jelent
a beadványban megfogalmazott „az Európai Unió országaihoz hasonlóan” kifejezés. A kérdés megfogalmazásából
nem derül ki ugyanis, pontosan mely országok szabályozását kívánná követni és milyen mértékben, ezáltal a kérdés
megfogalmazása megtévesztő, nem egyértelmű sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára.
Az Nsztv. 18. § b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kezdeményezés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek.
Fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról
döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
3/2017. (VI. 15.) ONYF utasítása az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyedi iratkezelési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a  továbbiakban: ONYF) iratkezelési rendjét – a  köziratokról,
a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a  továbbiakban: Ltv.) 10.  §
(1) bekezdés b) pontjában, valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 7. § a) pontjában foglaltak alapján – a Magyar Nemzeti Levéltár
(a továbbiakban: MNL) és a belügyminiszter egyetértésével az 1. mellékletben foglaltak szerint szabályozom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § A 3–4. függelékben foglaltakat 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
4. § A 2017. január 1-jét megelőzően keletkezett iratoknál az  irattári tételszámok tekintetében a  korábbi iratkezelési
szabályzatok rendelkezéseit kell alkalmazni.
5. § Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságról szóló 73/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdés g) pontjában
meghatározott feladatok a  központi hivatalok és a  költségvetési szervi formában működő minisztériumi
háttérintézmények felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozatban,
az  egyes központi hivatalok és költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények
felülvizsgálatával összefüggő jogutódlásáról, valamint egyes közfeladatok átvételéről szóló 378/2016. (XII. 2.)
Korm.  rendeletben, valamint a  központi hivatalok felülvizsgálatával és a  járási (fővárosi kerületi) hivatalok
megerősítésével összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendeletben
foglaltak végrehajtásához igazodva, ütemezetten, ezek függvényében kerülnek megvalósításra.
6. § Hatályát veszti az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyedi iratkezelési szabályzatáról szóló 1/2015. (VI. 19.)
ONYF utasítás és az  Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyedi iratkezelési szabályzatáról szóló 1/2015.
(VI. 19.) ONYF utasítás végrehajtásáról szóló 42/2015. ONYF szabályzat.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
39/2010. (II. 26.) Korm. rendelete a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről.
A Kormány a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 153. § (2) bekezdésében – e rendelet 6. § (2) bekezdésében
foglalt rendelkezések vonatkozásában a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
43. § (4)–(5) bekezdésében, a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés g) és
k) pontjában, a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló 2007. évi CLXIX. törvény 66. § (3) bekezdésében, az egyes
jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében – foglalt
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény és a közalkalmazottak jogállásáról
 szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó munkáltatóra és munkavállalóra.
(2) Jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában e rendeletet meg fele lően alkalmazni kell a köztisztviselők jogállásáról
 szóló 1992. évi XXIII. törvény, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény, az ügyészségi
szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény, az igazságügyi alkalmazottak
szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény hatálya alá tartozó munkáltatóra és munkavállalóra.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) munkába járás:
aa) a közigazgatási határon kívülről a lakóhely vagy tartózkodási hely, valamint a munkavégzés helye között
munkavégzési célból történő helyközi (távolsági) utazással, illetve átutazás céljából helyi közösségi
közlekedéssel meg valósuló napi munkába járás és hazautazás, továbbá
ab) a közigazgatási határon belül, a lakóhely vagy tartózkodási hely, valamint a munkavégzés helye között
munkavégzési célból történő napi munkába járás és hazautazás is, amennyiben a munkavállaló
a munkavégzés helyét – annak földrajzi elhelyezkedése miatt – sem helyi, sem helyközi közösségi
közlekedéssel nem tudja elérni;
b) napi munkába járás: a lakóhely vagy a tartózkodási hely és a munkavégzés helye közötti napi, valamint
a munkarendtől függő gyakoriságú rendszeres vagy esetenkénti oda- és visszautazás;
c) hazautazás: a tartózkodási helyről – a munkavégzés rendjétől függően – legfeljebb hetente egyszer a lakóhelyre
történő oda- és visszautazás;
d) lakóhely: annak a Magyar Köztársaság, vagy az Európai Gazdasági Térség állama (a továb biak ban: EGT-állam)
területén lévő lakásnak a címe, amelyben a munkavállaló él, illetve amelyben életvitelszerűen lakik;
e) tartózkodási hely: annak a Magyar Köztársaság vagy az EGT-állam területén lévő lakásnak a címe, amelyben
a munkavállaló – lakóhelye végleges elhagyásának szándéka nélkül – munkavégzési célból ideiglenesen
tartózkodik;
f) munkavállaló: a magyar állampolgár és az EGT-állam polgára;
g) hosszú várakozás: az az időtartam, amely a munkavállaló személyi, családi vagy egyéb körülményeire tekintettel
aránytalanul hosszú, és amely az út megtételéhez szükséges időt meghaladja.
3. § (1) A munkáltató megtéríti a munkavállaló munkába járását szolgáló teljes árú, valamint a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezményekről szóló kormányrendelet szerinti utazási kedvezménnyel megváltott, illetve az üzletpolitikai
kedvezménnyel csökkentett árú bérlet vagy menetjegy árának (2)–(3) bekezdésben foglalt mértékét, amennyiben
a munkavállaló
a) belföldi vagy határon átmenő országos közforgalmú vasút 2. kocsiosztályán,
b) helyközi (távolsági) autóbuszjáraton,
c) elővárosi buszon, HÉV-en,
d) menetrend szerint közlekedő hajón, kompon, vagy réven
utazik a munkavégzés helyére, továbbá, ha hazautazás céljából légi közlekedési járművet vesz igénybe.
(2) A munkáltató által fizetett napi munkába járással kapcsolatos költségtérítés a bérlettel vagy menetjeggyel való
elszámolás ellenében azok árának legalább 86%-a.
(3) A munkáltató által fizetett hazautazással kapcsolatos költségtérítés a bérlettel vagy menetjeggyel való elszámolás
ellenében azok árának legalább 86%-a, legfeljebb havonta
a) 2010-ben 30 000 forint,
b) 2011-től minden évben az előző évben irányadó összegnek a Központi Statisztikai Hivatal által a megelőző évre
megállapított és közzétett éves átlagos fogyasztói árnövekedés mértékével növelt összege.
(4) A hazautazással kapcsolatos költségtérítés e rendeletben meghatározott felső korlátjának a tárgyévre vonatkozó
mértékét a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter 2011-től kezdődően minden év január 25-ig hivatalos lapjában
közzéteszi.
4. § A munkavállaló részére a személyi jövedelemadóról szóló törvény ben munkába járás költségtérítése címén
a jövedelem kiszámításakor figye lembe nem veendő – a 3. §-ban nem említett – térítés akkor jár, ha
a) a munkavállaló lakóhelye vagy tartózkodási helye, valamint a munkavégzés helye között nincsen közösségi
közlekedés;
b) a munkavállaló munkarendje miatt nem vagy csak hosszú várakozással tudja igénybe venni a közösségi
közlekedést;
c) ha a munkavállaló mozgáskorlátozottsága, illetve a súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának,
valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló kormányrendelet szerinti súlyos
fogyatékossága miatt nem képes közösségi közlekedési járművet igénybe venni, ideértve azt az esetet is, ha
a munkavállaló munkába járását az Mt. 139. § (2) bekezdésében felsorolt közeli hozzátartozója biztosítja.
5. § A munkáltató a 4. § c) pontjában említett munkavállaló esetében a közigazgatási határon belül történő munkába járást
is e rendelet szerinti munkába járásnak minősítheti.
6. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
a) a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 78/1993. (V. 12.) Korm. rendelet,
b) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.2. konstrukció: „Decentralizált programok a hátrányos
helyzetűek foglalkoztatásáért”, valamint a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.1. konstrukció:
„Megváltozott munkaképességű emberek rehabilitációjának és foglalkoztatásának segítése” keretében nyújtható
támogatásokról szóló 132/2009. (VI. 19.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésében a „78/1993. (V. 12.)” szövegrész,
c) a 2008. évi terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 148/2008. (V. 26.)
Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésében a „78/1993. (V. 12.)” szövegrész,
d) a munkába járással összefüggő terhek csökkentését célzó támogatásokról, valamint a munkaerő-toborzás
támogatásáról szóló 39/1998. (III. 4.) Korm. rendelet 2. §-ában a „78/1993. (V. 12.)” szövegrész,
e) a 2004–2006. évi Humánerőforrás Fejlesztési Operatív Program 1. 1 intézkedése: a munkanélküliség megelőzése
és kezelése keretében nyújtható támogatások felhasználásának részletes szabályairól szóló 5/2006. (VIII. 11.)
MeHVM–SZMM együttes rendelet 4. § (2) bekezdésében a „78/1993. (V. 12.)” szövegrész.
(3) A rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a (2) és ez a bekezdés.
7. § A munkavállaló a munkába járás címén járó utazási költségtérítés igénybevételével egyidejűleg nyilatkozik
a lakóhelyéről és a tartózkodási helyéről, valamint arról, hogy a napi munkába járás a lakóhelyéről vagy a tartózkodási
helyéről történik-e.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
501/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szerv kijelöléséről, hatósági hatásköréről és eljárásának egyes szabályairól.
A Kormány a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38.  § (1)  bekezdés h)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A  Kormány a  honvédelem térképészeti támogatásáért felelős szervként a  Magyar Honvédség Geoinformációs
Szolgálatot (a továbbiakban: MH GEOSZ) jelöli ki.
2. § (1) Az MH GEOSZ hatósági hatáskörében első fokon, országos illetékességgel eljárva végzi
a) a honvédelmért felelős miniszter felelősségi körébe tartozó állami térképi adatbázisok állami átvételét,
b) a honvédelemért felelős miniszter felelősségi körébe tartozó állami térképi adatbázisok alapján készülő
sajátos célú, tematikus adatbázisok, térképek, termékek készítésének és sokszorosításának engedélyezését,
c) a légi távérzékelés engedélyezését és a távérzékelt adatok ellenőrzését, valamint
d) a katonai tájékoztatási hálózat pontjainak megszüntetésére vagy áthelyezésére irányuló kérelmek elbírálását.
(2) Az  (1)  bekezdés b)–d)  pontjában meghatározott engedély iránti kérelem az  ügyfélkapun keresztül, vagy
az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló kormányrendelet szerinti, más szolgáltatás igénybevételével is
benyújtható.
3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
52/2008. (II. 18.) KE határozata miniszter felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 37. §-a alapján a miniszterelnök
előterjesztésére dr. Draskovics Tibor tárca nélküli minisztert 2008. február 18-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2008. február 18. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
38/2012. (III. 12.) Korm. rendelete a kormányzati stratégiai irányításról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva,
és a 25. § és az 1. melléklet tekintetében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény 72. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § Ez a rendelet a stratégiai tervdokumentumok előkészítésére, társadalmi véleményezésére, elfogadására,
közzétételére, megvalósítására, nyomon követésére, valamint előzetes, közbenső és utólagos értékelésére, továbbá
felülvizsgálatára vonatkozó követelményeket határozza meg.
1. A rendelet hatálya 2. § A kormányzati stratégiai irányítás megvalósítása során a stratégiai tervdokumentumokat az e rendeletben
meghatározott elnevezéssel, tartalommal és eljárásrend szerint kell előkészíteni, elfogadni, valamint végrehajtani.
3. § A rendelet hatálya
a) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 1. § (2) bekezdésében meghatározott központi államigazgatási szervek közül
aa) a Kormányra,
ab) a minisztériumokra,
ac) a kormányhivatalokra,
ad) a központi hivatalokra és
ae) a rendvédelmi szervekre; valamint
b) a fővárosi és megyei kormányhivatalokra
terjed ki.
4. § (1) Ha törvény vagy az Országgyűlés normatív határozata alapján valamely stratégia, program vagy egyéb hasonló
tartalmú dokumentum elkészítése az e rendelet hatálya alá tartozó szerv feladata, akkor a stratégia, program vagy
egyéb hasonló tartalmú dokumentum előkészítésére, társadalmi véleményezésére, elfogadására, közzétételére,
megvalósítására, nyomon követésére és értékelésére, valamint felülvizsgálatára is az e rendeletben meghatározott
rendelkezéseket kell alkalmazni a törvényben vagy normatív határozatban foglaltakkal összhangban.
(2) Ha Magyarországnak az Európai Unióban tagállamként való részvételéből fakadóan, továbbá nemzetközi szerződés
vagy egyéb nemzetközi kötelezettségvállalás alapján valamely stratégia, program vagy egyéb hasonló tartalmú
dokumentum elkészítése az e rendelet hatálya alá tartozó szerv feladata, akkor a stratégiai tervdokumentum
előkészítésére, társadalmi véleményezésére, elfogadására, közzétételére, megvalósítására, nyomon követésére és
értékelésére, valamint felülvizsgálatára is az e rendeletben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni a Magyarországnak
az Európai Unióban tagállamként való részvételéből fakadó vagy nemzetközi jogi kötelezettség teljesítéséhez
szükséges eltérésekkel.
(3) Az önálló szabályozó szerv vagy az autonóm államigazgatási szerv vezetőjének döntése alapján az általa vezetett szerv
által elkészítendő stratégiára, programra vagy egyéb hasonló tartalmú dokumentumra is alkalmazni lehet az
e rendeletben meghatározott, az egyes stratégiai tervdokumentumok elnevezésére, valamint a III. és IV. Fejezetben
meghatározott tartalmi követelményekre vonatkozó rendelkezéseket.
5. § (1) Ez a rendelet nem alkalmazható
a) az állami költségvetésre vonatkozó stratégiaalkotásra és stratégiai irányításra; valamint
b) a területrendezésről szóló törvény szerinti országosnál alacsonyabb szintű területrendezési tervre.
(2) A nemzetgazdasági szempontból kritikus helyzetben azonnali beavatkozást lehetővé tevő stratégiai
tervdokumentumokra kizárólag e rendelet 20–25. §-ait kell alkalmazni.
2. A kormányzati stratégiai irányításra vonatkozó alapelvek 6. § (1) A kormányzati stratégiai irányítás keretében biztosítani kell – a kormányzati tevékenység kiszámítható, előre
programozott megvalósulása érdekében – a stratégiai tervdokumentumok és a kapcsolódó kormányzati intézkedések
összhangját.
(2) A kormányzati stratégiai irányítás a stratégiai tervdokumentumok előkészítésének, elfogadásának és
megvalósításának, a stratégiai tervdokumentumok elfogadását követően a nyomon követésnek és értékelésnek,
valamint a felülvizsgálatnak az e rendeletben meghatározott eljárásrend alapján ismétlődő tevékenységeire épül.
(3) A hosszú távú, a középtávú és a rövid távú stratégiai tervdokumentumokat úgy kell kialakítani, hogy – a 8. §
(1) bekezdésben meghatározott sorrendre is figyelemmel – a rövidebb időtávot felölelő stratégiai tervdokumentum
a hosszabb időtávra szóló stratégiai tervdokumentummal összhangban legyen.
(4) A stratégiai tervdokumentumoknak és azok megvalósításának illeszkedniük kell az összkormányzati célkitűzésekhez.
(5) A 4. § (2) bekezdésében meghatározott stratégiákat, programokat vagy egyéb hasonló tartalmú dokumentumokat
úgy kell elkészíteni, hogy azok a nemzeti érdekek és nemzetpolitikai célok érvényesítését szolgálják.
(6) A stratégiai tervdokumentumok előkészítésénél figyelemmel kell lenni a területi adottságokra, továbbá kidolgozásuk
során érvényesíteni kell a területi és területi felzárkózási szempontokat.
(7) A kormányzati stratégiai irányítást egyszerűen és átláthatóan kell kialakítani és működtetni.
(8) A kormányzati stratégiai irányítás során támaszkodni kell a nem állami szereplőknél felhalmozódott tudásra és
tapasztalatokra.
(9) A stratégiai tervdokumentumok előkészítése, elfogadása és megvalósítása során biztosítani kell, hogy
a) a stratégiai tervdokumentumban foglaltak megvalósíthatóak legyenek;
b) a megvalósítás pénzügyi háttere adott legyen, valamint a pénzügyi ráfordítások arányban álljanak az elérni kívánt
eredményekkel;
c) az eredmények társadalmi, gazdasági, környezeti szempontból fenntarthatóak legyenek;
d) az érintett szakpolitikai területre vonatkozó vagy ahhoz kapcsolódó stratégiai tervdokumentumok egymásra
épülő rendszert alkossanak, valamint illeszkedjenek az összkormányzati célkitűzésekhez és a más szakpolitikai
területekre vonatkozó stratégiai tervdokumentumokhoz;
e) a stratégiai tervdokumentum releváns és megalapozott adatokra, információkra épüljön, a benne szereplő
célokhoz mutatók legyenek rendelve, továbbá jelenjenek meg benne a nemzetpolitikai, az európai uniós és
nemzetközi összefüggések.
3. Értelmező rendelkezések 7. § E rendelet alkalmazásában
1. szakpolitikai terület: a kormányzati működés több részterületét összefogóan lehatároló területe, ami önmagában
egymással szorosan összefüggő, belső koherenciát alkotó társadalmi, gazdasági, környezeti jelenségek
kormányzati leképezése, az ezekhez kapcsolódó folyamatok, valamint az ezekre vonatkozó szabályozási és
intézményi környezet együttese;
2. stratégiai tervdokumentum: az országelőrejelzés, a nemzeti középtávú stratégia, a miniszteri program, az
intézményi munkaterv, továbbá a hosszú távú koncepció, a fehér könyv, a szakpolitikai stratégia, a szakpolitikai
program, az intézményi stratégia és a zöld könyv;
3. hosszú táv: tíz évet meghaladó időtáv; 4. középtáv: legalább négy, legfeljebb tíz éves időtáv;
5. rövid táv: legalább egy, legfeljebb négy éves időtáv;
6. nyomon követés: az elfogadott stratégiai tervdokumentumban foglalt célkitűzések, továbbá a feladatok előírt
eljárás szerint és határidőben történő megvalósítására vonatkozó adatok gyűjtése és elemzése;
7. értékelés: a stratégiai tervdokumentumban rögzítésre kerülő vagy már rögzített célok, célkitűzések összevetése a
megvalósítás eredményeként várható vagy már előállt helyzettel, feltárva a nem teljesült célok és nem várt
hatások okait és javaslatokat megfogalmazva a további megvalósítás eredményességének javítására;
8. előzetes értékelés: a stratégiai tervdokumentum elfogadása előtt annak vizsgálata, hogy a stratégiai
tervdokumentum tervezetében foglaltak megvalósítása milyen hatással lenne az érintett társadalmi, gazdasági,
környezeti problémára, szakpolitikai területre és földrajzi egységekre, illetve a tervdokumentumban foglaltak
mennyiben szolgálják a tervdokumentum szerinti célok megvalósulását, valamint, hogy a stratégiai
tervdokumentum tervezete megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek;
9. közbenső értékelés: a stratégiai tervdokumentum megvalósítása során annak vizsgálata, hogy a stratégiai
tervdokumentum időarányos megvalósítása hogyan viszonyul a dokumentumban foglalt célokhoz,
célkitűzésekhez, feltárva a nem teljesült célok és nem várt hatások okait és javaslatokat megfogalmazva a további
megvalósítás eredményességének javítására;
10. utólagos értékelés: a stratégiai tervdokumentum megvalósítását követően annak vizsgálata, hogy a megvalósítás
hogyan viszonyul a tervdokumentumban foglalt célokhoz, célkitűzésekhez, feltárva a nem teljesült célok és nem
várt hatások okait és tanulságokat megfogalmazva más hasonló jövőbeli kormányzati intézkedésekhez;
11. mérhető cél: olyan cél, amelyhez mutató rendelhető;
12. mutató: egy társadalmi, gazdasági, környezeti jelenség mérésére szolgáló számszerű adat vagy a jelenség
minősítésére alkalmas információ;
13. beszámoló: átfogó jellegű tájékoztatás az elfogadásra jogosult, illetve a nyilvánosság felé a megvalósítás
előrehaladásáról vagy a megvalósítás eredményéről;
14. felülvizsgálat: a nyomon követés vagy a közbenső értékelés során keletkező adatok és információk
döntés-előkészítési célú elemzése a megvalósításba történő beavatkozási igény és mérték meghatározása vagy
a megvalósítás alatt álló stratégiai tervdokumentum módosítása érdekében.
II. FEJEZET
A KORMÁNYZATI STRATÉGIAI IRÁNYÍTÁS RENDJE 4. A stratégiai tervdokumentumokra vonatkozó általános szabályok
8. § (1) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a stratégiai tervdokumentumok közül az alábbi
felsorolásban később szereplő nem lehet ellentétes a korábban szereplő stratégiai tervdokumentumban
meghatározott célkitűzéssel, intézkedéssel:
a) nemzeti középtávú stratégia;
b) miniszteri program;
c) szakpolitikai stratégia;
d) szakpolitikai program;
e) intézményi stratégia;
f) intézményi munkaterv.
(2) A stratégiai tervdokumentum előkészítése során az előkészítéséért felelősnek biztosítania kell, hogy az előkészítendő
stratégiai tervdokumentum összhangban legyen az érintett szakpolitikai területre vonatkozó és a tartalmilag vele
összefüggő stratégiai tervdokumentumokkal. Erről a stratégiai tervdokumentumban tájékoztatást kell adni.
9. § (1) A Kormány által elfogadandó stratégiai tervdokumentum előkészítéséért vagy az előkészítés összehangolásáért az
előkészítés megkezdéséről hozott döntésben kijelölt miniszter, illetve kormánybiztos vagy miniszterelnöki biztos felel.
(2) A (3) bekezdésben foglalt kivétellel a miniszter által elfogadandó stratégiai tervdokumentum előkészítéséért és
megvalósításáért az felel, akinek a stratégiai tervdokumentum az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározott feladat- és hatáskörét
elsődlegesen érinti. Ha az előkészítendő stratégiai tervdokumentum több személy feladat- és hatáskörét érinti,
az érintett személyek közösen felelősek a stratégiai tervdokumentummal kapcsolatos feladatokért.
(3) Amennyiben a III. és IV. Fejezet az adott stratégiai tervdokumentummal kapcsolatban így rendelkezik, a miniszter által
irányított vagy felügyelt szerv vezetője felel a stratégiai tervdokumentum előkészítéséért és megvalósításáért.
(4) Az előkészítés személyi, tárgyi, szakmai, pénzügyi és szervezeti feltételeinek a megteremtése a stratégiai
tervdokumentum előkészítéséért felelős feladata.
10. § A kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, a többi miniszterrel való együttműködésben a
kormányzati stratégiai irányítás e rendeletben meghatározott működési követelményeinek érvényesítése érdekében
a) a stratégiai tervdokumentumok előkészítése, valamint felülvizsgálata és módosítása során alkalmazható
módszertani szakmai elvárásokról;
b) a nyomon követés, értékelés, beszámoló és felülvizsgálat szakmai elvárásairól; valamint
c) a mutatók alkalmazásáról
szóló módszertani keret iránymutatást tesz közzé.
5. A stratégiai tervdokumentumok előkészítésének és elfogadásának kötelezettsége
11. § (1) A III. Fejezetben megállapított felelősségi rend szerint kell előkészíteni az e rendeletben megállapított tartalmi
elemeket tartalmazó
a) országelőrejelzést;
b) nemzeti középtávú stratégiát;
c) miniszteri programot és
d) intézményi munkatervet [a továbbiakban az a)–d) pont együtt: kötelezően előkészítendő stratégiai
tervdokumentumok].
(2) A IV. Fejezetben megállapított felelősségi rend szerint a stratégiai tervdokumentum elfogadására jogosult döntése
alapján lehet előkészíteni és elfogadni az e rendeletben megállapított tartalmi elemeket tartalmazó
a) hosszú távú koncepciót;
b) fehér könyvet;
c) szakpolitikai stratégiát;
d) szakpolitikai programot és
e) intézményi stratégiát [a továbbiakban az a)–e) pont együtt: nem kötelezően előkészítendő stratégiai
tervdokumentumok]. 6. Az államháztartással kapcsolatos stratégiaalkotással való összhang biztosítása
12. § (1) A nemzeti középtávú stratégia, a szakpolitikai stratégia, a miniszteri program és az intézményi stratégia tervezete csak
akkor terjeszthető az elfogadására jogosult elé, ha az tartalmazza a megvalósítását bemutató finanszírozási tervet
annak ütemezésével együtt.
(2) A szakpolitikai program tervezete csak akkor terjeszthető az elfogadására jogosult elé, ha
a) az tartalmazza a megvalósítását bemutató finanszírozási tervet annak ütemezésével együtt; és
b) bemutatja, hogy a megvalósítás első évéhez szükséges pénzügyi erőforrások rendelkezésre állnak.
7. A stratégiai tervdokumentumok előkészítése 13. § A stratégiai tervdokumentum előkészítése során ki kell jelölni az e rendelet hatálya alá tartozó szerven belül a stratégiai
tervdokumentum előkészítésével összefüggő feladatok elvégzéséért felelős állami vezetőt, vezető jogállású
kormánytisztviselőt, egyéb személyt vagy szervezeti egységet.
14. § (1) A stratégiai tervdokumentum előkészítéséért felelősnek az előkészítésbe be kell vonnia a stratégiai tervdokumentum
tárgya szerint érintett állami szerveket.
(2) Az előkészítés során a stratégiai tervdokumentum tervezetének (a továbbiakban: tervezet) érdemi megítéléséhez
megfelelő időt kell biztosítani a vélemények kifejtésére, amely időtartam nem lehet kevesebb tíz napnál. Nem lehet
stratégiai tervdokumentum esetén sürgős vagy soron kívüli véleményezésre felkérni az érintett szerveket,
szervezeteket.
(3) E rendelet rendelkezései nem érintik a jogszabályokban, illetve közjogi szervezetszabályozó eszközökben
meghatározott véleményezési és egyeztetési jogosultságokat.
8. A tervezetek társadalmi véleményezése 15. § (1) Ha e rendelet az adott stratégiai tervdokumentummal kapcsolatban ezt előírja, az előkészítés során biztosítani kell,
hogy a tervezetet a nem állami szereplők is megismerhessék és kifejthessék azzal kapcsolatban a véleményüket
(a továbbiakban: társadalmi véleményezés).
(2) A minősített adatot tartalmazó tervezetet nem kell társadalmi véleményezésre bocsátani.
(3) A társadalmi véleményezésre bocsátás, annak lefolytatása, a beérkezett vélemények feldolgozása és a véleményekről
készült összefoglaló elkészítése a stratégiai tervdokumentum előkészítéséért felelős feladata.
16. § (1) A társadalmi véleményezés keretében a tervezetet a jogszabálytervezetek és szabályozási koncepciók közzétételéről
és véleményezéséről szóló 301/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott összkormányzati
portálon (a továbbiakban: honlap) közzé kell tenni és biztosítani kell, hogy bárki digitális formában véleményezhesse
azt.
(2) A közzététel során a tervezetet a honlapon bárki számára korlátozástól mentesen és díjmentesen kell hozzáférhetővé
tenni.
(3) A közzétett tervezeteket a közzétételtől számított egy évig nem lehet a honlapról eltávolítani.
17. § (1) A tervezetet a kormányzati szervekkel való egyeztetésre bocsátással egyidejűleg úgy kell közzétenni, hogy a tervezet
céljához és hatálybalépéséhez igazodóan megfelelő idő álljon rendelkezésre a tervezet érdemi megítéléséhez és
a vélemények kifejtéséhez, továbbá a stratégiai tervdokumentum előkészítéséért felelős miniszternek arra, hogy
a beérkezett véleményeket, javaslatokat érdemben mérlegelhesse.
(2) A véleményezési időtartam nem lehet kevesebb tizenöt napnál.
18. § A stratégiai tervdokumentum előkészítéséért felelős mérlegeli a beérkezett véleményeket és azokról, valamint az
elutasított vélemények esetében az elutasítás indokairól összefoglalót készít, amelyet a stratégiai tervdokumentum
elfogadását követően legkésőbb hatvan napon belül a honlapon közzé kell tenni. A stratégiai tervdokumentum
előkészítéséért felelőst külön válaszadási kötelezettség nem terheli az egyes véleményekkel kapcsolatban.
19. § (1) A stratégiai tervdokumentum előkészítéséért felelős a 16. § (1) bekezdésében meghatározott véleményezési formán
kívül az általa felkért nem állami szereplőkkel folytatott egyeztetést is kezdeményezhet a tervezettel kapcsolatban.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egyeztetésről összefoglalót kell készíteni, amelyet a honlapon az egyeztetést követő harminc
napon belül közzé kell tenni. Az összefoglalónak tartalmaznia kell az egyeztetésen részt vevő nem állami szereplők
által képviselt álláspontokat.
9. A stratégiai tervdokumentumok nyomon követése, értékelése, felülvizsgálata
20. § (1) A stratégiai tervdokumentum elfogadását követően gondoskodni kell a nyomon követéséről.
(2) A nyomon követés során az egységes módszertani elveknek megfelelő, a stratégiai tervdokumentumban
meghatározott nyomon követési rendszerben és mutatók alapján kell végezni az adat- és információgyűjtést,
valamint ezek elemzését.
(3) A nyomon követés a stratégiai tervdokumentum előkészítéséért felelős feladata.
(4) A nyomon követés során a stratégiai tervdokumentum elfogadására jogosultat a stratégiai tervdokumentumban
meghatározott rendszerességgel, ennek hiányában évente kell a megvalósulásról beszámolóban tájékoztatni.
(5) A beszámolónak tartalmaznia kell:
a) a stratégiai tervdokumentumban szereplő célok és eredmények megvalósulásának mértékét,
b) a stratégiai tervdokumentum megvalósulása érdekében tett intézkedéseket és a felhasznált erőforrásokat,
c) terv-tény elemzést és az eltérés okait, valamint
d) az eltérések kezelésére vonatkozó intézkedési tervet.
21. § (1) Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a stratégiai tervdokumentum elfogadására jogosult a stratégiai
tervdokumentum előkészítéséről szóló döntésben határozza meg a stratégiai tervdokumentum előkészítése és
megvalósítása során alkalmazandó értékelést.
(2) Az értékelés folyamatáról és annak eredményéről beszámolót kell készíteni, amit meg kell küldeni a stratégiai
tervdokumentum elfogadására jogosultnak.
(3) Ha a stratégiai tervdokumentum elfogadására jogosult eltérően nem dönt, az értékelésről szóló beszámolót a
stratégiai tervdokumentum előkészítéséért felelős szerv készíti el. Az értékelésről szóló beszámoló elfogadási
folyamatában nem vehet részt olyan személy, aki a stratégiai tervdokumentum előkészítésében vagy
megvalósításában részt vesz vagy részt vett.
(4) Közbenső értékelést akkor kell végezni, ha
a) e rendelet az adott stratégiai tervdokumentummal kapcsolatban ezt előírja, vagy
b) az elfogadott stratégiai tervdokumentum
ba) időtávja legalább 6 év, vagy
bb) megvalósítására legalább ötvenmilliárd forintot meghaladó erőforrás-igényt irányoz elő.
(5) Közbenső értékelést – a 26. § (5) bekezdés kivételével – a stratégiai tervdokumentumban foglalt időpontban, ennek
hiányában a megvalósítás tervezett időtávjának felénél kell elkészíteni.
(6) Közbenső értékelést nem kell elvégezni az intézményi munkatervre és az intézményi stratégiára.
(7) Utólagos értékelést akkor kell végezni, ha e rendelet az adott stratégiai tervdokumentummal kapcsolatban ezt előírja.
22. § (1) A stratégiai tervdokumentumok nyomon követése és értékelése során készített beszámolókat meg kell küldeni
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszternek.
(2) A kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter különösen indokolt esetben egy adott stratégiai
tervdokumentum
a) nyomon követésénél soron kívüli beszámoló elkészítését is kérheti a beszámoló elkészítéséért felelőstől; valamint
b) esetében a 21. §-ban meghatározottaktól eltérő közbenső vagy utólagos értékelés elkészítését is elrendelheti.
23. § (1) Ha a nyomon követés vagy a közbenső értékelés alapján a nyomon követést végző vagy az értékelést végző azt
állapítja meg, hogy a stratégiai tervdokumentumban kitűzött célok megvalósítása másként nem érhető el, javaslatot
tesz a stratégiai tervdokumentum felülvizsgálatára és módosítására.
(2) Ha a 8. § (1) bekezdésben megállapított felsorolásban korábban szereplő stratégiai tervdokumentum az
(1) bekezdésben meghatározottak alapján vagy a miniszteri program a 29. § (2) bekezdésében meghatározott esetben
érdemben módosul, akkor a nyomon követést végző javaslatot tesz a módosuló stratégiai tervdokumentumhoz
kapcsolódó, a felsorolásban később szereplő stratégiai tervdokumentum felülvizsgálatára és módosítására.
(3) A felülvizsgálat keretében a stratégiai tervdokumentum módosítására az jogosult, aki a stratégiai tervdokumentum
elfogadására e rendelet alapján jogosult.
10. A stratégiai tervdokumentum lezárása 24. § A stratégiai tervdokumentum lezártnak tekintendő
a) a tervezett időtáv lejártát követően az utólagos értékelésről szóló beszámoló vagy a nyomon követés keretében
készített utolsó beszámoló elfogadásával; vagy
b) a tervezett időtáv lejártát megelőzően az elfogadásra jogosult lezárásról szóló döntésével és a közbenső
értékelésről szóló beszámoló vagy a nyomon követés keretében készített utolsó beszámoló elfogadásával.
11. A stratégiai tervdokumentumokkal kapcsolatos közérdekű adatok közzététele
25. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó szervek a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a kormányzati stratégiai
irányításhoz kapcsolódó, az 1. melléklet szerinti különös közzétételi listában meghatározott adatokat az
1. mellékletben foglaltak szerint közzéteszik.
(2) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 37. § (4) bekezdése alapján a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős
miniszter és a polgári hírszerzési tevékenység irányításáért felelős miniszter által kiadott miniszteri rendeletben
foglaltak szerint teszik közzé a kormányzati stratégiai irányításhoz kapcsolódó adatokat.
III. FEJEZET
AZ EGYES KÖTELEZŐEN ELŐKÉSZÍTENDŐ STRATÉGIAI TERVDOKUMENTUMOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
12. Az országelőrejelzés 26. § (1) Az országelőrejelzés olyan, tudományos, szakmai szempontból elismert személyekből álló bizottság által kidolgozott
hosszú távú stratégiai tervdokumentum, amely tartalmazza:
a) a tervezett időtávon belül a Magyarországot érintő külső hatások és kockázatok, valamint a belső kihívások és
fejlődési lehetőségek előrejelzését és azonosítását;
b) a tényekkel, illetve tudományos eredményekkel megalapozottan értékelhető és valószínűsíthető társadalmi,
gazdasági, kulturális, környezeti folyamatok és hatások elemzését, valamint
c) az átfogó fejlődési irányvonalak, trendek és lehetséges jövőbeni forgatókönyvek elemzését.
(2) Az országelőrejelzés előkészítéséről a Kormány dönt. A döntés tartalmazza az előkészítésért felelős miniszter, illetve
kormánybiztos vagy miniszterelnöki biztos kijelölését és a nyilvánosságra hozatal határidejét és eljárását.
(3) Az országelőrejelzés tervezetére is alkalmazni kell a 15–19. §-ban foglalt rendelkezéseket azzal, hogy a társadalmi
véleményezéssel összefüggő feladatokról az előkészítéséért felelős gondoskodik.
(4) Az országelőrejelzés nyilvánosságra hozataláról az előkészítéséért felelős gondoskodik.
(5) Az országelőrejelzés közbenső értékelését a nyilvánosságra hozatalától számítva négyévente el kell végezni.
13. A nemzeti középtávú stratégia 27. § (1) A nemzeti középtávú stratégia olyan átfogó, horizontális megközelítésű társadalmi, gazdasági, környezeti
célrendszert leíró, a célok elérését bemutató, középtávú stratégiai tervdokumentum, amely tartalmazza
a) az átfogó társadalmi, gazdasági, környezeti helyzetelemzést;
b) a jövőképet és az érintett közpolitikai célkitűzések meghatározását;
c) a beavatkozási területek és eszközök beazonosítását;
d) a beavatkozások pénzügyi hátterének meghatározását és
e) a megvalósítás alapelveit.
(2) Nemzeti középtávú stratégia előkészítéséért vagy az előkészítés összehangolásáért a kijelölt miniszter, illetve
kormánybiztos vagy miniszterelnöki biztos felel.
(3) Nemzeti középtávú stratégiát a Kormány fogad el.
(4) A nemzeti középtávú stratégia
a) esetében előzetes értékelést kell végezni;
b) tervezetét társadalmi véleményezésre kell bocsátani; valamint
c) megvalósítását követő egy éven belül róla utólagos értékelést kell készíteni.
14. A miniszteri program 28. § A miniszteri program az összkormányzati célkitűzések érvényesítését szolgáló, a miniszter vezetése alatt álló
minisztérium által megvalósítandó középtávú feladatokat meghatározó, a miniszterelnök megbízatásának idejére
szóló stratégiai tervdokumentum, amely tartalmazza
a) a miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó szakpolitikai területekre vonatkozó jövőképet és célokat;
b) a minisztériumra vonatkozó intézményi stratégiát és
c) a miniszter által irányított vagy felügyelt központi államigazgatási és egyéb szervekre vonatkozó működési és
fejlesztési célokat. 29. § (1) Az újonnan megválasztott Országgyűlés megalakulását követően megalakuló Kormány esetében a miniszteri
programot a Kormány megalakulását követő kettőszáztíz napon belül kell elfogadni.
(2) Ha a minisztert az (1) bekezdésen kívüli esetben nevezik ki, az újonnan kinevezett miniszter az elfogadott miniszteri
program módosítását vagy új miniszteri program elfogadását a hivatalba lépését követő hatvan napon belül
kezdeményezheti. Ebben az esetben a kezdeményezést követő hatvan napon belül kell elfogadni a módosított vagy
az új miniszteri programot.
(3) A miniszteri programot, illetve annak módosítását a miniszter a Kormány jóváhagyását követően teszi közé.
(4) A 28. § c) pontja nem alkalmazandó a fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szerveire a szakigazgatási
szervet irányító miniszter által elfogadott miniszteri program tekintetében. A fővárosi és megyei kormányhivatalra és
annak szakigazgatási szerveire vonatkozó működési és fejlesztési célokat a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter
által elfogadott miniszteri program tartalmazza.
15. Az intézményi munkaterv 30. § Az intézményi munkaterv egy naptári évre szóló intézkedési és erőforrás-felhasználási rövid távú stratégiai
tervdokumentum, amely tartalmazza
a) az adott időszakra vonatkozó szervezeti célokat, programokat és intézkedéseket;
b) az a) pontban foglaltak teljesítési határidőit;
c) az a) pontban foglaltak teljesítéséhez szükséges személyi, tárgyi, szakmai és szervezeti feltételeket; valamint
d) az a)–c) pontokban foglaltak teljesítéséért felelősök meghatározását.
31. § A minisztériumra vonatkozó intézményi munkaterv
a) előkészítéséért és az elfogadását követően az abban foglaltak teljesülésének nyomon követéséért a minisztérium
szervezeti és működési szabályzatában meghatározott állami vezető felel;
b) a tárgyévet követő első naptári évre vonatkozó előretekintést is tartalmaz, melyben a tárgyévből áthúzódó, vagy
a már ismert, de csak a tárgyévet követő időszakban megkezdődő programokat és intézkedéseket be kell mutatni
a 30. § b) és d) pontokban foglaltak szerint;
c) az adott minisztériumot vezető miniszter fogadja el;
d) elfogadását követően a minisztérium belső honlapján elérhetővé kell tenni; valamint
e) nyomon követése során készített beszámolót a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszternek
a tárgyévet követő január 15-ig meg kell küldeni.
32. § (1) A 3. § a) pont ac)–ae) alpontjaiban, valamint b) pontjában meghatározott szervekre vonatkozó intézményi
munkatervet
a) a szerv vezetője készíti elő, és azt a tárgyév január 15-ig az irányító vagy felügyelő miniszternek megküldi;
b) a szervet irányító vagy felügyelő miniszter a tárgyév február 15-ig fogadja el; valamint
c) elfogadását követően az adott szerv munkatársai számára elérhetővé kell tenni.
(2) A jogszabály által szakmai függetlenséggel felruházott kormányhivatal intézményi munkatervét a felügyeletet ellátó
miniszter előterjesztésére a Kormány fogadja el.
IV. FEJEZET
AZ EGYES NEM KÖTELEZŐEN ELŐKÉSZÍTENDŐ STRATÉGIAI TERVDOKUMENTUMOKRA VONATKOZÓ
SZABÁLYOK
16. A hosszú távú koncepció 33. § (1) A hosszú távú koncepció egy adott szakpolitikai területről készült részletes hosszú távú stratégiai tervdokumentum,
amely
a) azonosítja a szakpolitikai területtel kapcsolatos legfontosabb problémákat;
b) meghatározza a jövőképet és
c) a jövőképen alapuló kiemelt célokat, valamint
d) a beavatkozási irányokat, kockázatokat és a fontosabb eszközöket.
(2) A hosszú távú koncepció
a) előkészítésének megkezdéséről, majd elfogadásáról a Kormány dönt;
b) tervezetét társadalmi véleményezésre kell bocsátani; valamint
c) megvalósítását követő egy éven belül utólagos értékelést kell róla készíteni.
17. A fehér könyv 34. § (1) A fehér könyv egy szakpolitikai területről készített átfogó, más stratégiai tervdokumentum megalapozását szolgáló
rövid- vagy középtávú stratégiai tervdokumentum, amely
a) azonosítja az adott szakpolitikai területhez köthető legfontosabb, kormányzati lépéseket igénylő problémákat;
b) bemutatja az adott szakpolitikai területen elérendő rövid- vagy középtávú célkitűzéseket és
c) konkrét problémákkal kapcsolatban megoldási lehetőségeket vázol fel, beavatkozási módokra tesz javaslatot.
(2) A fehér könyv
a) előkészítéséről, majd elfogadásáról az adott szakpolitikai területért felelős miniszter dönt és
b) tervezetét társadalmi véleményezésre kell bocsátani.
18. A szakpolitikai stratégia 35. § (1) A szakpolitikai stratégia egy adott szakpolitikai területre vonatkozó jövőkép elérésének középtávú stratégiai
tervdokumentuma, amely tartalmazza
a) az adott szakpolitikai terület részletes helyzetelemzését és helyzetértékelését;
b) az adott szakpolitikai területen megvalósítandó mérhető célokat;
c) a szükséges beavatkozások területének és eszközeinek pontos meghatározását;
d) a szükséges beavatkozások személyi, tárgyi, szakmai, anyagi és szervezeti feltételeit, valamint
e) a megvalósítás, a nyomon követés és az értékelés alapelveit és rendszerét.
(2) A szakpolitikai stratégia
a) előkészítésének megkezdéséről, majd elfogadásáról a Kormány dönt;
b) tervezetét társadalmi véleményezésre kell bocsátani; valamint
c) megvalósítását követő egy éven belül utólagos értékelést kell róla készíteni.
19. A szakpolitikai program 36. § (1) A szakpolitikai program rövid távú, a vonatkozó stratégiák megvalósítására fókuszáló stratégiai tervdokumentum,
amely tartalmazza:
a) a vonatkozó stratégiákban kijelölt, mérhető célokat,
b) ezek eléréséhez szükséges beavatkozásokat és azok részletes meghatározását,
c) a teljesítéshez szükséges személyi, tárgyi, szakmai, anyagi és szervezeti feltételeket,
d) a feladatok megvalósítására megállapított határidőket és felelősöket [c) és d) pont együttesen: cselekvési terv],
e) a nyomon követés és az értékelés alapelveit és ezek részletes tervét.
(2) A szakpolitikai program
a) előkészítéséről, majd elfogadásáról az adott szakpolitikai területért felelős miniszter dönt,
b) tervezetét társadalmi véleményezésre kell bocsátani, valamint
c) a megvalósítását követően fél éven belül utólagos értékelést kell róla készíteni.
(3) Vonatkozó, elfogadott szakpolitikai stratégia hiányában a szakpolitikai programnak az (1) bekezdésben foglaltakon túl
tartalmaznia kell helyzetelemzést és mérhető célokat.
20. Az intézményi stratégia 37. § (1) Az intézményi stratégia a 3. § a) pont ac)–ae) alpontjaiban, valamint b) pontjában meghatározott szervre vonatkozó
szakmai és szervezeti feladatokat megfogalmazó középtávú stratégiai tervdokumentum, amely tartalmazza
a) a szervre vonatkozó mérhető működési és fejlesztési célokat és az ezek alapján az elvégzendő feladatokat;
b) többszintű közigazgatási szerv esetén az alacsonyabb szintű szervek működési és fejlesztési céljait;
c) az a) és b) pontban meghatározottak megvalósítását szolgáló beavatkozások célterületeit és ezek eszközeit;
d) a szükséges költségvetési források meghatározását és ütemezését; valamint
e) a nyomon követés elvégzéséért felelős szerv, szervezeti egység vagy személy meghatározását.
(2) Az intézményi stratégiát minisztérium esetében a miniszteri program tartalmazza.
(3) Az intézményi stratégia
a) előkészítéséről az adott szakpolitikai területért felelős miniszter dönt, az előkészítésért az adott szerv vezetője
felel; valamint
b) elfogadásáról a szervet irányító vagy felügyelő miniszter dönt.
(4) A fővárosi és megyei kormányhivatal esetében a hivatalra és a szakigazgatási szervekre vonatkozó intézményi
stratégiát a kormánymegbízott készíti elő. A fővárosi és megyei kormányhivatal szakigazgatási szerveire vonatkozó
szakmai célkitűzéseket a szakigazgatási szervet irányító miniszter által elfogadott miniszteri program tartalmazza.
(5) A jogszabály által szakmai függetlenséggel felruházott kormányhivatal intézményi stratégiáját a felügyeletet ellátó
miniszter előterjesztésére a Kormány fogadja el.
21. Zöld könyv 38. § A zöld könyv valamely más stratégiai tervdokumentum előkészítése érdekében készített vitaindító, kötetlen
struktúrájú és tartalmi elemeket tartalmazó, középtávú stratégiai tervdokumentum. A zöld könyv felhívja a figyelmet
valamely ágazat, szakpolitikai terület legfontosabb megoldatlan kérdéseire és kezdeményezi, hogy az érintett szervek
a kérdésekkel a kormányzati stratégiai irányítás keretein belül foglalkozzanak.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. Felhatalmazó rendelkezés 39. § Felhatalmazást kap a gazdaságpolitikáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a 26. § (1) bekezdésében
meghatározott bizottság összetételét, szervezetét és működésének részletes szabályait.
23. Hatályba léptető rendelkezés 40. § Ez a rendelet 2012. március 31-én lép hatályba.
24. Átmeneti rendelkezések 41. § E rendelet rendelkezéseit – a 43. § kivételével – nem kell alkalmazni azokra a már elfogadott kormányzati stratégiákra,
programokra, vagy egyéb hasonló tartalmú dokumentumokra, amelyek megvalósítása, nyomon követése vagy
értékelése e rendelet hatálybalépésekor folyamatban volt.
42. § (1) Az országelőrejelzés előkészítéséről szóló döntést első alkalommal 2013. december 31-ig kell elfogadni.
(2) Nemzeti középtávú stratégiát első alkalommal 2013. december 31-ig kell elfogadni.
(3) A miniszteri programokat első alkalommal 2014. december 31-ig kell elfogadni.
(4) Intézményi munkatervet első alkalommal 2012. december 31-ig kell elfogadni.
43. § A Kormány 2012. december 31-ig felülvizsgálja az e rendeletben meghatározott feltételeknek, követelményeknek
nem megfelelő, rendeletében vagy határozatában szabályozott stratégiákra, programokra vagy egyéb hasonló
tartalmú dokumentumokra vonatkozó rendelkezéseket.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1159/2018. (III. 27.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a debreceni Nagyerdő program befejezése érdekében szükséges többletforrások biztosításáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1382/2015. (VI. 12.) Korm. határozat 7. pontjának megvalósítása céljából
 1. egyetért a  debreceni Nagyerdő program Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata mint kedvezményezett
részére – a Modern Városok Program keretében a debreceni Nagyerdő program befejezéséhez szükséges támogatás
biztosításáról szóló 1613/2017. (IX. 5.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) alapján megállapított
költségvetési támogatáson felül – 2 000 000 000 forint többlet költségvetési támogatás biztosításával;
2. felhívja a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Korm. határozat alapján kiadott
támogatói okiratot az 1. pont szerinti többlet költségvetési támogatás biztosítása érdekében módosítsa, és a többlet
költségvetési támogatást a  2019. költségvetési évben az  esedékes támogatás mellett támogatási előlegként
folyósítsa;
Felelős: megyei jogi városok fejlesztéséért felelős tárca nélkül miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosítására azonnal
a többlet költségvetési támogatás folyósítására 2019. január 31.
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
bevonásával gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott 2 000 000 000 forint biztosításáról a  2019. évi központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében.
Felelős: megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2013. (I. 21.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a Szentgotthárd és Heilingenkreuz közötti gyorsforgalmi úti kapcsolat létesítéséről szóló Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a Szentgotthárd és Heilingenkreuz
közötti gyorsforgalmi úti kapcsolat létesítéséről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a külügyminiszterrel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 5. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően az
Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1167/2018. (III. 27.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
8 720 900 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára,
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök