type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
24/2012. (XII. 29.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv mélységi ellenőrzési és közterületi támogató alegységeiről.
Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: rendőrség) mélységi ellenőrzési és közterületi
támogató alegységeinek (a továbbiakban: MEKTA) szervezeti átalakítása, működési rendjük meghatározása, igénybevételük, illetve
személyi állományuk kiképzésének és továbbképzésének szabályozása, valamint a tevékenységük ellátásához szükséges ruházati,
fegyverzeti és technikai eszközök meghatározása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az abban meghatározott feladatkörök tekintetében az Országos Rendőr-főkapitányságra
(a továbbiakban: ORFK), a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR), a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra
(a továbbiakban: RRI) és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban: MRFK) terjed ki.
II. FEJEZET RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A MEKTA helye, szerepe
2. Az erőszakos jellegű bűncselekmények megelőzésére, megszakítására és az elkövetők elfogására, továbbá egyéb, az
utasítás 7. pontjában hatáskörbe utalt feladatok ellátására az MRFK-n az MRFK vezetőjének döntése alapján MEKTA-t
lehet működtetni. 3. A 2. pont szerint megalakított MEKTA-t a megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatósága, illetve a Budapesti
Rendőr-főkapitányság rendészeti szervek alárendeltségében kell működtetni. 4. A MEKTA státuszainak pontos számát – az érintett rendőrségi szerv állománytáblájában rendszeresített státuszok
figyelembevételével – az MRFK vezetője határozza meg. 5. A MEKTA más szervezeti elem, illetve az együttműködésre kötelezett szervezet felkérése esetén – kizárólag a
hatáskörébe utalt esetekben – megerősítő erőként vagy önállóan is alkalmazható.
6. A MEKTA-k tevékenységének egységes szakmai irányítását az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK)
rendészeti főigazgató az ORFK Rendészeti Főigazgatóság Közrendvédelmi Főosztály (a továbbiakban: ORFK RFI KVFO)
Csapatszolgálati Osztály (a továbbiakban: ORFK RFI KVFO CSO) útján végzi.
2. Feladat- és hatáskör, illetékesség 7. A MEKTA feladata
a) az erőszakos jellegű bűncselekmények megelőzése, megszakítása, a szándékos bűncselekmény elkövetésén
tetten ért vagy a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható elkövetők elfogása, kivéve a Terrorelhárítási
Központ (a továbbiakban: TEK) kizárólagos hatáskörébe utalt eseteket;
b) a bűncselekmény helyszínén elrejtett fegyverek, lőszerek, robbanóanyagok és robbantószerkezetek
felkutatásában, biztosításában való közreműködés; c) az illetékességi területre elrendelt fokozott ellenőrzésben és az ORFK rendészeti főigazgatója vagy az MRFK
rendészeti igazgatója által elrendelt, magasabb szintű felkészültséget igénylő szakmai tevékenységben való
részvétel; d) az ön- vagy közveszélyes állapotban lévő személy megfékezése, elfogása, valamint biztonságos őrzésére kijelölt
helyre történő szállításának biztosítása, kivéve a TEK kizárólagos hatáskörébe utalt eseteket;
e) az illetékességi területen megjelenő védett személyek személy- és objektumvédelmi biztosításában való
részvétel, illetve veszélyeztetett személyek védelme, személybiztosítási és létesítményvédelmi feladatok önálló,
vagy a TEK-kel, illetve a KR-rel együttműködésben történő ellátása;
f) az illetékességi területen kívül fogolykísérési feladatok ellátása, amennyiben az különösen indokolt és különleges
felkészültséget igényel, kivéve az érintett rendőri szerv felkérése alapján a TEK igénybevételével megvalósuló
eseteket; g) az illetékességi területen lefoglalt, a Büntető Törvénykönyvben meghatározott jelentős mennyiségű kábítószer
vagy kábítószernek látszó anyag szállítása, kivéve az érintett rendőri szerv felkérése alapján a TEK igénybevételével
érintett eseteket; h) a rendőri csapaterő alkalmazása esetén a magasabb szintű szakmai képzettséget igénylő – különös tekintettel a
kiemelésekkel összefüggő, a polgári ruhás, valamint a felderítői és megfigyelői – feladatok ellátása;
i) különösen indokolt esetben az MRFK, az RRI, valamint a rendőrkapitányságok és a határrendészeti kirendeltségek
felelős vezetője által kezdeményezett egyéb, általános (közrendvédelmi, bűnügyi) rendőrségi feladat ellátása;
j) az erőszakos bűncselekmény elkövetése miatt körözött személyek elfogása, kivéve a TEK kizárólagos hatáskörébe
tartozó eseteket; k) a váratlan helyzetek kezelésével kapcsolatos rendészeti feladatok végrehajtása, szükség esetén ellenőrző
áteresztő pont működtetése, útzár telepítése, illetve elöljárói döntés szerint készenlét vagy készültség fenntartása;
l) felkérés alapján a kiemelt súlyú bűncselekményt elkövetők bírósági tárgyalásának biztosítása;
m) felkérés alapján az életet, testi épséget vagy a vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető robbanásveszélyes
gázpalack kilövése; n) felkérés alapján büntetés-végrehajtási, illetve katasztrófavédelmi feladatokban és kényszerhelyzet-kezelési
gyakorlaton való közreműködés; o) az államhatár rendje, valamint az államhatár őrizete és a határforgalom-ellenőrzés végrehajtása szempontjából
fontos objektumok ellen irányuló erőszakos cselekmények elhárításában való közreműködés;
p) határterületen a határőrizeti feladatokat végrehajtó járőr területről történő elvonása esetén a határőrizeti
feladatok időszakos ellátása; q) az államhatár rendjével összefüggő konfliktushelyzet és tömeges méretű migráció kezelésében való részvétel;
r) a határforgalom-ellenőrzés lebonyolítását biztosító objektumok zavartalan működését akadályozó jogellenes
tömegdemonstráció, blokád kezelése, felszámolása; s) a rendőrség őrzött szállásain elhelyezett személyek erőszakos jellegű cselekményeinek megakadályozása,
megszakítása; t) a rendkívüli állapot, a szükségállapot és a veszélyhelyzet esetén meghatározott rendvédelmi feladatok ellátása;
u) a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható felfegyverkezett személyek elfogása, ha az érintett rendőri szervtől
a feladat végrehajtására a TEK előzetesen nem kapott felkérést;
v) a külföldi személyek által látogatott szórakozóhelyek, szálláshelyek, illetve közterületek rendszeres, visszatérő
mélységi ellenőrzése. 8. Az MRFK vezetője – a helyi sajátosságok figyelembevételével – szabályozza az irányítása alá tartozó MEKTA
igénybevételének pontos rendjét. 9. A MEKTA szolgálati feladatait úgy kell szervezni, hogy a beosztott állományból napi szinten legalább 5 fő folyamatosan
hadra fogható legyen. 10. A MEKTA a 7. pont a)–e) és g)–v) alpontjaiban foglalt feladatokat azon MRFK illetékességi területén kívül, amelynek
szervezetébe tartozik, a feladat végrehajtásának helye szerint illetékes megyei rendőr-főkapitányság rendészeti
igazgatójának, Budapest rendőrfőkapitánya rendészeti helyettesének, illetve az RRI rendészeti igazgató-helyettesének
felkérésére vagy előzetes engedélyével hajthatja végre. 11. A 10. pontban foglalt felkérés megtételére vagy az előzetes engedély kérésére a megyei rendőr-főkapitányság
rendészeti igazgatója, Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese, az RRI rendészeti igazgató-helyettese,
illetve az általuk felhatalmazott személy jogosult. 12. Az MRFK szervezetében működtetett MEKTA elnevezése megválasztható, melynek a megye (régió) jellegzetes
történelmi vagy földrajzi sajátosságát kell tükröznie. A MEKTA egyedi elnevezése a szolgálati egyenruházaton (rendőri
karjelvény) megjeleníthető, melyhez rendszeresítési eljárás lefolytatására van szükség. Az eljárás során a rendőri
karjelvények rendszeresítési szabályairól szóló ORFK utasításban foglaltak irányadók.
3. A jelentkezés feltételei, a felvételi eljárás és a kinevezés
13. A MEKTA állományába történő felvételre olyan önként jelentkező rendőr pályázhat, aki:
a) rendészeti szakirányú középfokú végzettséggel vagy a beosztásnak megfelelő szaktanfolyammal rendelkezik;
b) rendőrségi szervnél legalább 2 éves közrendvédelmi vagy bűnügyi gyakorlatot szerzett;
c) vállalja a szükséges központi szakmai alapképzésen, illetve továbbképzés(ek)en történő részvételt és
d) csatolja a MEKTA vezetőjének az állományba való felvételére vonatkozó javaslatát.
14. A központi szakmai alapképzést megelőzően az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi,
pszichikai és fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a
szolgálat-, illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.)
IRM-ÖM-PTNM együttes rendeletben foglaltaknak megfelelően el kell végezni a pályázó alkalmassági vizsgálatait,
valamint a pályázónak lőkészségfelmérésen kell részt vennie. 15. A lőkészségfelmérést az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Szervek Kiképző Központ (a továbbiakban: ORFK
RSZKK) hajtja végre. A lőkészségfelmérés pontossági és gyorsasági lőgyakorlatból áll, melynek kritériumait ezen
utasítás 1. melléklete tartalmazza. 16. A fizikai (erőnléti) alkalmassági felmérésen a pályázónak „Jó” minősítést kell elérnie, vagy rendelkeznie kell egy éven
belüli ennek megfelelő minősítéssel. 17. A központi szakmai alapképzés megkezdésekor a pályázó egészségügyi, pszichikai és fizikai alkalmasságát igazoló
dokumentumokat be kell mutatni. 4. A központi szakmai alapképzés
18. Az ORFK RSZKK igazgatója az ORFK RFI KVFO vezetőjével, a KR Különleges Szolgálatok Igazgatósága (a továbbiakban:
KR KSZI) igazgatójával együttműködve kidolgozza az ezen utasításban meghatározott központi szakmai alapképzés,
a parancsnoki továbbképzés, az éves szakmai felmérés, illetve az emelt szintű képzés programját és költségtervét,
valamint meghatározza azok végrehajtásának helyét, idejét és egészségügyi biztosítását.
19. Az ORFK RFI KVFO vezetője a KR Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság (a továbbiakban: KR SZOVI) igazgatójával
együttműködve kidolgozza a MEKTA-k állománya részére ezen utasításban meghatározott személy- és
objektumvédelmi ismereteket tartalmazó képzés programját és költségtervét. 20. A központi szakmai alapképzés programtervét első alkalommal 2013. február 15-ig, majd a tárgyévet megelőző év
november 30-ig az ORFK rendészeti főigazgatójának jóváhagyásra fel kell terjeszteni.
21. A kiképzési tematikák tartalmi elemeinek kidolgozásakor és az egyes képzések végrehajtásakor figyelembe kell venni
a MEKTA működése szempontjából meghatározó hazai és nemzetközi tapasztalatokat.
22. Az ORFK RFI KVFO vezetője az ORFK RSZKK igazgatójával, a KR KSZI és KR SZOVI igazgatójával együttműködve évente
legalább 1 alkalommal áttekinti a kiképzési igényeket, és intézkedik a felmerülő szükségletek biztosítására.
23. A MEKTA állományába jelentkezők központi szakmai alapképzését, illetve az azon már részt vett parancsnoki állomány
továbbképzését az ORFK RSZKK a KR KSZI-vel együttműködve szervezi és végzi.
24. A MEKTA állományába jelentkezők központi szakmai alapképzését az ORFK rendészeti főigazgatójának berendelése
alapján összesen 1 hónap (160 óra) időtartamban, az alapképzésen már részt vett parancsnoki állomány központi
továbbképzését 3 nap (24 óra) időtartamban kell megtartani.
25. Az intézkedéstaktikai, lövészeti és gépjármű-vezetéstechnikai ismeretek oktatását 17 nap (136 óra) időtartamban az
ORFK RSZKK által kidolgozott program szerint az ORFK RSZKK szakoktatói hajtják végre.
26. A rendőri csapaterő alkalmazásával, különösen a kiemelésekkel összefüggő tevékenységek körében, magasabb szintű
képzettséget igénylő feladatok ellátásának oktatását és begyakorlását a KR KSZI által kidolgozott képzési tematika
szerint 3 nap (24 óra) időtartamban a KR KSZI szakoktatói végzik.
27. A MEKTA állományába jelentkező(k) vagy vezényelt személy(ek) központi szakmai alapképzésének programját úgy
kell meghatározni, hogy a résztvevő állomány a) jártasság szinten sajátítsa el azokat az alapvető ismereteket (intézkedéstaktikai eljárások, lövészet, gépjármű
vezetéstechnika, csapaterőben végrehajtott tevékenység esetén a kiemelésekkel kapcsolatos ismeretek,
személy- és objektumvédelmi feladatok stb.), amelyek megalapozzák és felkészítik az alegységük rendeltetéséből
adódó feladatok végrehajtására; b) tartson fenn olyan szintű állóképességet, amely alkalmassá teszi a 7. pontban meghatározott feladatkör
ellátásával járó fizikai, pszichikai megterhelés elviselésére; c) ismerje meg és legyen képes hatékonyan alkalmazni az alegység alapvető műszaki eszközeit, a rendszeresített
fegyverzeti, technikai és védőeszközöket; d) szerezzen feladata ellátásához szükséges egészségügyi (elsősegélynyújtási, közegészségügyi), munkavédelmi és
pszichológiai ismereteket; e) ismerje meg a MEKTA tevékenységét szabályozó jogszabályokat és belső normákat.
28. A központi szakmai alapképzés befejezését követően az érintett állománynak alapvizsgát kell tennie, melynek
követelményrendszerét a képzési programban kell rögzíteni. 29. A MEKTA szervezetébe történő kinevezésre csak a központi szakmai alapképzés eredményes befejezését követően
kerülhet sor. 30. Az ORFK RSZKK által a központi szakmai alapképzés befejezését követően kiállított bizonyítványt az érintett rendőr
személyügyi dossziéjában el kell helyezni. 5. A továbbképzések szervezése
31. A MEKTA-ba beosztott állomány folyamatos elméleti, fizikai, pszichikai és szakmai felkészültségéért és felkészítéséért
az MRFK rendészeti igazgatója, illetve Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese felelős.
32. A MEKTA-k parancsnoki állománya központi továbbképzésének programját – a központi szakmai alapképzésen és
továbbképzésen elsajátított ismeretekre építve – úgy kell összeállítani, hogy a résztvevő állomány részére nyújtson
határozott iránymutatást: a) az alapképzésen megszerzett ismeretek bővítéséhez, frissítéséhez;
b) az új technikai eszközök, fegyverek megismeréséhez; c) az új intézkedéstaktikai eljárások megismeréséhez;
d) a csapaterőben végrehajtott feladatok, valamint a személy- és objektumvédelmi eljárások korszerűsítéséhez;
e) az alárendeltségükbe tartozó alegység személyi állománya részére történő továbbképzéshez.
33. A MEKTA-ba beosztott személyek részére az MRFK illetékességi területén végrehajtásra kerülő továbbképzés
(a továbbiakban: területi szintű továbbképzés) programját úgy kell meghatározni, hogy a résztvevő állomány
készségszinten tudja alkalmazni azokat az ismereteket, amelyekben központi szakmai alapképzés során már
jártasságot szerzett. 34. A MEKTA beosztott állományának területi szintű továbbképzési programterve az alábbi témaköröket tartalmazza:
a) intézkedéstaktika; b) lövészeti képzés és lőgyakorlatok; c) csapatszolgálati ismeretek;
d) személy- és objektumvédelmi ismeretek; e) testnevelés és fizikai állóképesség-felkészítés, illetve szintentartás;
f) műszaki-technikai képzés; g) egészségügyi (elsősegélynyújtási, közegészségügyi), munkavédelmi és pszichológiai ismeretek, valamint tréning;
h) általános rendőrségi és jogi alapismeretek; i) gépjármű-vezetéstechnikai ismeretek.
35. A MEKTA személyi állományának területi szintű továbbképzését a megyei rendőr-főkapitányság rendészeti
igazgatója, illetve Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese a 34. pontban foglaltakra figyelemmel
szervezi. 36. A területi szintű továbbképzések programjának kialakításakor a központi szakmai alapképzés és a parancsnoki
állomány továbbképzésének programjára irányadó szempontokat kell figyelembe venni, és tartalmaznia kell az egyes
képzések (modulok) pontos időpontját. 37. A MEKTA tagjainak területi szintű továbbképzésére a heti szolgálati időből legalább 8 órát kell fordítani, mely
időtartam a szolgálati feladatok függvényében havi keretben is meghatározható.
38. A megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatója, illetve Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese a
MEKTA területi szintű továbbképzésének tematikáját első alkalommal 2013. március 31-ig, majd minden tárgyév
november 30-ig az ORFK rendészeti főigazgatónak jóváhagyásra felterjeszti.
39. A MEKTA valamennyi képzési tematikáját úgy kell összeállítani, hogy a résztvevő állomány tagjai alegységszinten
együttműködve is képesek legyenek hatékonyan alkalmazni a megszerzett ismereteket.
6. Az éves szakmai felmérés 40. Az éves szakmai felmérés végrehajtása a MEKTA-k parancsnoki és végrehajtói állománya számára kötelező.
41. Az éves szakmai felmérés végrehajtására az ORFK rendészeti főigazgatója által meghatározott ütemezés szerint kerül
sor, lebonyolításáért az ORFK RSZKK igazgatója felelős. 42. Az éves szakmai felmérést úgy kell megszervezni, hogy az abban előírt feladatok tematikusan, egy munkanap
(max. 8 óra időtartam) alatt kerüljenek végrehajtásra. 43. A MEKTA állományának éves szakmai felmérésen való pontos, az előzetesen meghatározott ruházatban, fegyverzettel
és felszereléssel való megjelenéséért az MRFK rendészeti igazgatója, illetve Budapest rendőrfőkapitányának
rendészeti helyettese felelős. 44. A területi szintű továbbképzés keretében a MEKTA állománya részére a 34. pont b) alpontjában meghatározott és
végrehajtott lőgyakorlatok eredményeiről kimutatást kell készíteni, melyet az éves szakmai felmérés megkezdését
megelőzően a vizsgabizottság elnökének át kell adni. 45. Az adott tárgyévre vonatkozó éves szakmai felmérést minden év április 1. és október 30. között úgy kell végrehajtani,
hogy – szükség esetén – annak ismétlése, pótlása az adott év november 30-ig megtörténjen.
46. Adott tárgyévben egyszer már sikeresen végrehajtott éves szakmai felmérés nem zárja ki, hogy az ORFK rendészeti
főigazgatója – szakmai irányítói, illetve ellenőrzési jogkörében eljárva – az adott MEKTA egészére ismételt éves
szakmai felmérés végrehajtását rendelje el. 47. Az éves szakmai felmérés keretében kerül sor az általános fizikai (erőnléti) felmérés végrehajtására. Az éves szakmai
felmérésen „Megfelelt” eredményt elérők mentesülnek a Rendőrség Lövészeti Szakutasításában előírt általános
lövészeti vizsga végrehajtása alól. 48. A „Nem megfelelt” értékelésű éves szakmai felmérés ismétlésére, illetve a felmérés pótlására az adott tárgyév során 1
alkalommal van lehetőség oly módon, hogy az ismételt felmérés november 30-ig megtörténjen.
49. Az éves szakmai felmérés ismétlésén, illetve pótlásán történő megjelenés szabályaira a 43. pontban meghatározottak
az irányadók. 50. Az éves szakmai felmérés tárgyköreit és feladatrendszerét úgy kell meghatározni, hogy nyújtson teljes képet a MEKTA
tagjainak szakmai-elméleti ismereteiről, fizikai (erőnléti) állóképességéről, lőkészségéről, intézkedéstaktikai ismereteiről
és alegységszintű csapatszolgálati, valamint személy- és objektumvédelmi tevékenységéről.
51. Az éves szakmai felmérés végrehajtásának feladatrendszeréről és az értékelés szempontjairól az ORFK RFI KVFO
vezetője az érintett állományt minden tárgyév március 31-ig tájékoztatja.
52. A felmérésre kötelezett állomány azon tagja esetében, aki önhibájából nem jelenik meg az éves szakmai felmérésen, a
megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatójának, illetve Budapest rendőrfőkapitánya rendészeti helyettesének
minden esetben egyénileg kell megvizsgálnia a távolmaradás okát, és szükség esetén felelősségre vonást kell
kezdeményeznie. 53. Egészségügyi ok miatt ideiglenes távolmaradásra a területileg illetékes alapellátó orvos által kiállított eseti jellegű
igazolás alapján van lehetőség. 54. Amennyiben az egészségügyi ok az érintett személyt beosztása ellátásában tartósan akadályozza, a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelően kell eljárni. Felgyógyulása esetén a felmérésre kötelezett rendőrnek az elmaradt éves
szakmai felmérést pótolnia kell. 55. Az éves szakmai felmérésen a lőgyakorlat vagy két egyéb felmérési tárgy „Nem megfelelt” minősítésű teljesítése
esetén a teljes felmérő tekintetében a „Nem megfelelt” minősítést kell rögzíteni, és az érintettnek minden feladatra
kiterjedő ismételt éves szakmai felmérést kell végrehajtani. Az ismételt éves szakmai felmérést az alapfelmérés
szabályainak megfelelően kell végrehajtani. 56. Az érintetteknek az ismételt éves szakmai felmérésre a szolgálati út betartásával a megyei rendőr-főkapitányság
rendészeti igazgatója, illetve Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese útján kell bejelentkeznie az ORFK
RSZKK igazgatójánál – a 45. pont szerinti határidő figyelembevételével – a felmérés idejének egyeztetése érdekében
úgy, hogy lehetőség szerint az ismétlést a különböző alegységektől delegált érintettek egy alkalommal, együttesen
tudják végrehajtani. 57. A tárgyévre vonatkozó első éves szakmai felmérésen a fentiekben meghatározottak alapján „Nem megfelelt”
minősítést elérők esetében a megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatója, illetve Budapest rendőrfőkapitányának
rendészeti helyettese intézkedik arról, hogy az állomány adott tagja ne vehessen részt a MEKTA azon feladatainak
végrehajtásában, melyek ellátásához a „Megfelelt” minősítéssel igazolt szakmai felkészültség elengedhetetlen.
58. Amennyiben az éves szakmai felmérésre kötelezett az ismételt állapotfelmérésre nem jelentkezik be, vagy ott nem
jelenik meg, illetve a második alkalommal is „Nem megfelelő” minősítést szerez, akkor a beosztás ellátására való
alkalmatlanság esetén irányadó Hszt. rendelkezés szerint a megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatója, illetve
Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese kezdeményezi a szükséges intézkedések megtételét.
59. Az éves szakmai felmérést végző vizsgabizottságba az ORFK RFI KVFO CSO bizottsági elnököt, az ORFK RSZKK legalább
2 fő, a KR 1 fő bizottsági tagot delegál. Az éves szakmai felmérésben érintett MEKTA rendészeti igazgatója, illetve
Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese – a szervezetszerű szolgálati ág tagjából – a felmérésre
1 fő (tiszt) képviselőt megfigyelőként delegálhat. 7. A személy- és objektumvédelmi képzés, valamint az emeltszintű képzés és vizsga
60. A MEKTA alapvizsgával rendelkező állománya részére a KR SZOVI igazgatója az ORFK RFI KVFO vezetőjével egyeztetett
időpontban évente 1 alkalommal 5 nap (40 óra) időtartamban – a KR SZOVI által kidolgozott képzési program szerint –
személy- és objektumvédelmi képzést szervez és intézkedik annak végrehajtásáról.
61. Az ORFK RSZKK igazgatója az ORFK RFI KVFO vezetőjével egyeztetett időpontban évente 1 alkalommal összevont
emeltszintű képzést szervez a MEKTA állományából kijelölt szakfegyverkezelők, gépjárművezetők és a Police Medic
programban résztvevő állomány részére. 62. A megyei rendőr-főkapitányság rendészeti igazgatója, illetve Budapest rendőrfőkapitányának rendészeti helyettese
2013. március 1-jéig – majd szükség szerint – az ORFK RFI KVFO vezetője részére felterjeszti az alárendeltségébe
tartozó MEKTA állományából a szakfegyverkezelő, a gépjárművezető és a Police Medic emeltszintű képzésen való
részvételre kijelölt állomány összetételét. 63. A kijelölt állománynak emeltszintű szakfegyverkezelői, gépjárművezetői, illetve Police Medic vizsgát kell teljesíteni.
A vizsga megszervezéséért és végrehajtásáért az ORFK RSZKK igazgatója felelős.
64. Az ORFK RSZKK igazgatója – szakterületük vonatkozásában – a KR KSZI és a KR SZOVI igazgatójával együttműködve
minden év február 28-ig értékelő jelentést készít az előző évben végrehajtott, a MEKTA-kat érintő képzések és az éves
szakmai felmérés tapasztalatairól, amelyet az ORFK RFI KVFO vezetője útján az ORFK rendészeti főigazgatójának
terjeszt fel. 65. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság által biztosított keretből az ezen utasításban szabályozott központi képzések
alkalmával felhasznált anyagok, az elhelyezés és az étkeztetés költségeinek viseléséről az ORFK RSZKK igazgatója
gondoskodik. 66. A MEKTA területi szintű továbbképzéséhez szükséges költségkeret rendelkezésre bocsátásáról az érintett rendőri
szerv gazdasági vezetője gondoskodik. 67. Az ORFK RFI KVFO CSO vezetője, szakmai irányítási jogkörében eljárva:
a) közreműködik a központi szakmai alapképzések és továbbképzések, valamint az éves szakmai felmérés
programjának kidolgozásában és azok végrehajtásának felügyeletében; b) megszervezi és az ORFK RSZKK vagy a KR KSZI, illetve KR SZOVI bevonásával végrehajtja az MRFK-knál történő
képzések, valamint felmérések ellenőrzését; c) intézkedik a MEKTA kijelölt állományának az emeltszintű képzésen történő részvételéről;
d) intézkedik a MEKTA-k félévi, illetve elmúlt évi szakmai tevékenységének, személyi összetételének, anyagi és
technikai eszközeinek összegzéséről, melyről minden tárgyév július 31-ig, valamint január 31-ig jelentést terjeszt
fel az ORFK rendészeti főigazgató részére; e) külön utasításra – az ORFK RSZKK, a KR KSZI, vagy a KR SZOVI bevonásával – intézkedik a MEKTA feladatellátása
során bekövetkezett rendkívüli események kivizsgálásáról. 8. Fegyverzet, felszerelés
68. A MEKTA fegyverzeti, technikai eszközeinek, ruházatának, egyéni védőeszközeinek biztosításáról a Rendőrség
beszerzési szabályzatában foglalt előírások szerint kell gondoskodni. 69. A szolgálati feladatok ellátásához a MEKTA személyi állományát – a rendőri alapfelszerelésen, valamint az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv békeidőszaki fegyverzeti és vegyivédelmi szakanyagellátás
biztosításáról és tartalékkészletének meghatározásáról szóló ORFK utasításban foglaltakon kívül – ezen utasítás
2. mellékletében felsorolt fegyverzeti, technikai eszközökkel, ruházati anyagokkal és egyéni védőfelszereléssel kell
ellátni, amiről az MRFK vezetője gondoskodik. 70. A KR parancsnoka, illetve az ORFK RSZKK igazgatója a MEKTA állományának központi szakmai alapképzésével, a
parancsnoki állomány központi továbbképzésével, az éves szakmai felmérés végrehajtásával, valamint az emeltszintű
képzés elvégzésével összefüggő költségterveket az ORFK gazdasági főigazgatójának minden tárgyév november 30-ig
felterjeszti. 71. A MEKTA személyi állományának ruhanormája vegyes.
III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 72. Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
73. Hatályát veszti az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv akcióalegységeiről szóló 8/2011. (VI. 10.)
ORFK utasítás. Dr. Hatala József r. altábornagy s. k.,
országos rendőrfőkapitány


text:
373/2009. (IX. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 31-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor a Nép Oldali Párt elnöke (7521 Kaposmérő, Rákóczi u. 91.) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. augusztus 12-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az országgyűlés olyan programot dolgozzon ki, amely garantálja a lakóingatlanukat elvesztett magyar
állampolgárok lakhatását?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/B. § (1) bekezdésében foglaltaknak,
melynek értelmében országos népszavazás tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A
kezdeményező által megfogalmazott kérdés egy „program” kidolgozásáról tesz említést, ilyen hatáskörrel azonban az
Országgyűlés nem rendelkezik.
II. A határozat az Alkotány 28/B. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § a) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
394/2009. (HK 19.) MH ÖHP intézkedése „A MAN HX-32.440 8x8 BB bázisjárműre épített EMPL EH/W 200 BISON típusú gépjármű mentő-vontató felépítmény műszaki leírása és kezelési utasítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK. 18.) HM utasítás 4. §.
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedésemmel kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedésem a közzététel napján, az utasítás pedig kiadásakor lép hatályba.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1360/2014. (VI. 30.) Korm. határozata a nemzeti filmipar fejlesztéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a  Kormány a  hazai filmipar
és filmkultúra további fejlesztésének és gazdagításának elősegítése, valamint a  terület hatékony működtetése
érdekében szükséges kormányzati koordináció ellátása érdekében – 2014. július 1. napjától – Andrew G.  Vajnát
a nemzeti filmipar fejlesztéséért felelős kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) szakmailag felügyeli az  állami tulajdonban lévő filmstúdiók és filmgyártási infrastruktúra működtetését,
javaslatot tesz további fejlesztésükre,
b) javaslatot tesz a hazai mozgóképszakma hosszú távú fejlődését biztosító képzési rendszer kialakítására,
c) javaslatot tesz a  filmipart is érintő szerzői jogi kalózkodással szembeni, valamint a  közös jogkezelők
működését érintő jogszabályokra és kormányzati intézkedésekre,
d) koncepciót dolgoz ki a film- és szórakoztatóiparnak a turizmus területével összefüggő fejlesztési irányaira,
e) indokolt esetben javaslatot tesz a vonatkozó jogszabályi környezet módosítására.
3. A kormánybiztos feladatkörében eljárva
a) a  feladata elvégzésének érdekében figyelemmel kíséri és segíti az  audiovizuális politikáért, illetve
a mozgóképszakmáért felelős kormányzati szervek tevékenységét,
b) véleményezi a feladatával összefüggő kormány-előterjesztéseket,
c) részt vesz a feladatához kapcsolódó kormányzati egyeztetéseken,
d) közreműködik a mozgóképszakmát érintő kormány-előterjesztések előkészítésében.
4. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 5. A  kormánybiztos munkáját négy fős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a  Miniszterelnökség gondoskodik.
A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett létszáma ezzel a négy fővel meghaladható.
 6. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 8. Hatályát veszti a  nemzeti filmipar megújításáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló
1006/2013. (I. 10.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2012. (II. 3.) NFM utasítása a légiutas-szállítás rendkívüli feladatainak ellátása fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdésére figyelemmel, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladatés hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.§ b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért
felelős miniszterrel egyetértésben – a következők szerint rendelkezem.
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Ktv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. cím 41. alcím „A légiutas-szállítás rendkívüli
feladatainak ellátása” fejezeti kezelésű előirányzatára (a továbbiakban: előirányzat) terjed ki.
2. § Az előirányzat az „A légiutas-szállítás rendkívüli feladatainak ellátása” fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásáról
szóló 3/2012. (II. 3.) NFM rendeletben (a továbbiakban: miniszteri rendelet) meghatározott célokra használható fel.
3. § Az előirányzat cél szerinti és jogszerű felhasználásáért, annak kezelésének jelen utasításban meghatározott feladatai
ellátásáért a Légi- és Víziközlekedési Főosztály (a továbbiakban: szakmai kezelő), az előirányzat felett szakmai
felügyeletet gyakorló, közlekedésért felelős helyettes államtitkár, a felügyeletet gyakorló infrastruktúráért felelős
államtitkár és a nemzeti fejlesztési miniszter (a továbbiakban: miniszter); (az államtitkár és a miniszter a továbbiakban
együtt: felügyeletet gyakorló felsővezető) felelős.
4. § Az előirányzat cél szerinti felhasználását a közlekedésért felelős helyettes államtitkár, valamint a felügyeletet gyakorló
felsővezető ellenőrzi. Az előirányzat felhasználásának ellenőrzésére a belső kontroll rendszer részét képező
folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzési rendszer, a belső ellenőrzés, vagy külső ellenőrző szervek
ellenőrzései keretében, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes,
utólagos és vezetői ellenőrzésről szóló miniszteri utasításban rögzítettek figyelembevételével kerül sor.
5. § A szakmai kezelő az előirányzat felhasználása érdekében finanszírozási tervet készít [az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 132. § (1) bekezdés], amelyet
összesítésre, valamint a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kincstár) részére történő adatszolgáltatás teljesítése
érdekében havonta, a tárgyhónapot megelőző hónap 17. napjáig a Költségvetési Főosztály (a továbbiakban: KF)
részére megküld. Az előirányzat-finanszírozási terv soron kívüli módosítása iránti kérelmet – a módosítási kérelmet
megelőzően a kincstárnak benyújtott, valamint a tervezett módosítást tartalmazó előirányzat-finanszírozási tervek
csatolásával – a kiadás várható teljesítésének időpontját megelőzően, soron kívül kell a szakmai kezelőnek a KF részére
megküldenie, a módosítás iránti igény indokolásával együtt.
6. § Az előirányzat terhére kötelezettséget vállalni és az előirányzat terhére szerződést kötni – a miniszteri rendelet alapján
hozott eltérő rendelkezés hiányában – az alábbi személyek jogosultak:
a) nettó 10 millió forint értékhatárig az előirányzat szakmai kezelőjének vezetője a közlekedésért felelős helyettes
államtitkár egyetértésével,
b) nettó 100 millió forint értékhatárig a közlekedésért felelős helyettes államtitkár azzal, hogy a nettó 25 millió
forintot meghaladó kötelezettségvállaláshoz az infrastruktúráért felelős államtitkár egyetértése szükséges,
c) nettó 500 millió forint értékhatárig az infrastruktúráért felelős államtitkár azzal, hogy a nettó 100 millió forintot
meghaladó kötelezettségvállaláshoz a közigazgatási államtitkár egyetértése szükséges, d) értékhatárra vonatkozó korlátozás nélkül a miniszter azzal, hogy a nettó 100 millió forintot meghaladó
kötelezettségvállalás az infrastruktúráért felelős államtitkár és a közigazgatási államtitkár véleményének
ismeretében történhet.
7. § (1) A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzését (a továbbiakban: ellenjegyzés) a KF végzi. A kötelezettségvállalás
ellenjegyzésére a KF vezetője, valamint az általa az Ávr. 55. § (2) bekezdés b) pontja alapján – az Ávr. 60. § (1) és
(2) bekezdéseire figyelemmel – a gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár egyetértésével írásban kijelölt, az
NFM alkalmazásában álló vezető beosztású kormánytisztviselő jogosult. Az ellenjegyzés az ellenjegyző nevének,
beosztásának, valamint az ellenjegyzés időpontjának feltüntetésével, saját kezű aláírással történik. Az ellenjegyzéshez
szükséges dokumentumok előterjesztésével kapcsolatosan a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerződései
megkötésének és nyilvántartásának szabályairól szóló miniszteri utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az ellenjegyzésre jogosultnak az ellenjegyzést megelőzően meg kell győződnie arról, hogy:
a) a szükséges szabad előirányzat rendelkezésre áll, a befolyt bevétel biztosítja a fedezetet,
b) a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll,
c) a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat,
d) amennyiben a fejezethez költségvetési (fő)felügyelő került kirendelésre, úgy arról is, hogy a költségvetési
(fő)felügyelő előzetes véleményezési jogát gyakorolhatta-e, illetve ennek során az intézkedés felfüggesztését
javasolta-e. [Ávr. 54. § (6) bekezdés]
8. § Az előirányzat tekintetében a kötelezettségvállalásra, az ellenjegyzésre, a szakmai teljesítés igazolására, az
érvényesítésre, az utalványozásra jogosult, kijelölt személyekről a szakmai kezelőnek a melléklet szerinti aláírásmintát
kell három példányban kitöltenie. Egy kitöltött példányt a szakmai kezelő őriz meg, egy példányt a KF részére kell
megküldeni, egy példány a kezelő szervezetet illet meg. A jogosult kijelölése a felügyeletet gyakorló felsővezető által
az aláírásminta-nyomtatványon is megtörténhet, ebben az esetben a nyomtatványon a felügyeletet gyakorló
felsővezető aláírásának szerepelnie kell. Amennyiben a jogosult kijelölése belső szabályzatban vagy egyéb
dokumentumban történik, az aláírásminta-nyomtatványon a vonatkozó belső szabályzatra vagy dokumentumra való
pontos hivatkozással szükséges utalni erre. Amennyiben a jogosult személyében évközben változás történik, 8 napon
belül a szakmai kezelőnek intézkednie kell az aláírásminta-nyomtatvány kiállítása vagy módosítása iránt.
9. § Az előirányzat pénzügyi műveleteinek lebonyolítására nyitott kincstár által vezetett számlák tekintetében a kincstár
által felszámított, számlavezetéshez kapcsolódó díjak és rendelkezési állási díjak finanszírozása az NFM Igazgatás
költségvetésében tervezett Szakmai Programok költségvetése terhére történik.
10. § Az előirányzat számviteli szabályozási feladatait a KF végzi. A számviteli szabályozás jóváhagyásának tárgyában a
fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló miniszteri utasítás
rendelkezik.
11. § A KF a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szvt.), az Ávr., valamint az államháztartás szervezetei
beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.) előírásai szerint időközi mérlegjelentést, valamint évközi (féléves) és éves beszámolót készít,
amelyeket a közlekedésért felelős helyettes államtitkár hagy jóvá. A számszaki adatokat alátámasztó szöveges
beszámoló elkészítése – a KF által meghatározott időpontra – a szakmai kezelő feladata.
12. § A kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettség teljesítéséről az Ávr.
8. melléklete rendelkezik.
13. § Az utasítás a közzétételének napján 19.00 órakor lép hatályba
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
405/2016. (X. 28.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  §  (1)  bekezdés a)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Fodor Péter ezredest
2016. október 23-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
98/2013. (VII. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„egyetért-e ön azzal, hogy azok a  szervezetek, amelyek bármely párt részéről 20 millió forintot meghaladó pénzbeli
juttatásban részesültek, kötelesek legyenek gondoskodni arról, hogy minden, a  megbízásukból elhelyezésre kerülő
szabadtéri plakát 1 méteres körzetében, a plakáttal egy irányba nézően, annak kihelyezésével egy időben, ugyan abban
a méretben kihelyezésre kerüljön még egy plakát, amelyen fekete alapon nagy fehér betűkkel szerepel az eredeti plakát
kivitelezésének és fenntartásának költsége?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX.  cikk (1)  bekezdése szerint mindenkinek joga van
a véleménynyilvánítás szabadságához. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az Alaptörvényben
meghatározott alkotmányos jogot korlátozná. A  korlátozás abban nyilvánulna meg, hogy a  plakátok kihelyezését
jelentősen korlátozná azáltal, hogy az  azokkal kapcsolatos költségeket nagymértékben megnövelné. Mindezek
alapján a  Bizottság álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, ami viszont
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv.
13.  §  (1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés bonyolult és részletező
megfogalmazása miatt a  választópolgárok számára nehezen érthető, továbbá a  kérdés több kérdést tartalmaz,
vonatkozik mind a plakát kivitelezésének mind a fenntartásának költségeire, illetve a kezdeményezés az elhelyezés
feltételeit is részletesen taglalja. Így a  választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön véleményt nyilvánítani
a kezdeményezésekről.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben szereplő „szervezetek” kifejezés sem egyértelmű,
ugyanis sem a  jogalkotó sem a  választópolgár számára nem lenne világos, hogy ez  a  fogalom a  gazdasági
társaságokat, a jogi személyiség nélküli egyéb társaságokat vagy akár valamennyi civil szervezetet tartalmazza-e.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„plakáttal egy irányba nézően”, az „1 méteres körzetében”, az „eredeti plakát” továbbá a „pénzbeli juttatás” kifejezések
pontos tartalma nehezen értelmezhető, így a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával
pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  10.  §  b)  és  c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  §  (1)  bekezdés c)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján,
42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
48/2017. (VI. 8.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Etióp Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Etióp Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti gazdasági
és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert, hogy a megállapodás létrehozását
követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
324/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. szeptember 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Nép Oldali Párt képviseletében Horváth Jenő alelnök által (7521 Kaposmérő, Rákóczi utca 91.) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 29-én az alábbi kérdésben kezdeményezett országos népszavazást:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a parlament, olyan törvényt
alkosson, amely biztosítja a magyar állampolgárok beleszólásának lehetőségét, a nemzeti vagyon sorsát érintő
kérdésekbe?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a
kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely
szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem
egyértelmű ugyanis, mit ért a kezdeményező „nemzeti vagyon sorsát érintő kérdésen”. Emellett félrevezető is a kérdés, hiszen azt sugallja, hogy jelenleg a nemzeti vagyon tekintetében az állampolgároknak nincsenek jogosultságai,
figyelmen kívül hagyva a képviseleti demokrácia keretében érvényesülő lehetőségeket.
Mindezekre tekintettel az Országos Választási Bizottság az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján,
13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
4/2008. (II. 19.) OKM rendelete a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 6. pontjában, valamint az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. §-ának (9) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva – az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati és területfejlesztési miniszter egyetértésével – a
következőket rendelem el:
Nemzetiségi óvodák és iskolák fenntartásához
igényelhető kiegészítő támogatás
1. § (1) A fenntartói támogatást a költségvetési törvény
5. számú mellékletének 6. a) pontjában meghatározott,
nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi kétnyelvű iskolákat
fenntartó, illetve csak szlovén nemzetiségi nyelvoktató iskolával rendelkező helyi, helyi kisebbségi önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások, intézményi társulások
(a továbbiakban: helyi önkormányzat), a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmények, illetve a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények, mint gyakorlóiskolák fenntartói (a továbbiakban
együtt: fenntartó) igényelhetik, akik a nevelési-oktatási
feladatokat ellátó iskola fenntartását bevételi forrásaik hiánya miatt nem tudják a jogszabályokban meghatározott
feltételeknek megfelelően biztosítani.
(2) A támogatást igényelhetik a költségvetési törvény
5. számú mellékletének 6. b) pontjában meghatározott,
1100 fő lakosságszám alatti településen működő nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi kétnyelvű nevelést biztosító
óvodák, illetve nemzetiségi nyelvoktató iskolák fenntartói
is, amelyek az óvoda, iskola fenntartását bevételi forrásaik
hiánya miatt nem tudják a jogszabályokban meghatározott
feltételeknek megfelelően biztosítani.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti fenntartói támogatás kizárólag az intézmény, továbbá többcélú kistérségi társulás,
valamint intézményi társulás esetén a kisebbségi nevelést,
oktatást biztosító székhely település intézménye, illetve a
tagintézménye működési feladatainak megvalósítását
(személyi juttatásokat és azok járulékait, az intézmény
működését szolgáló dologi kiadásokat) szolgálja. Az intézmény költségvetésében tervezett felhalmozási kiadásokra a támogatás nem használható fel. Az (1)–(2) bekezdés szerinti támogatás gyermekenként, tanulónként csak
az egyik jogcímen igényelhető.
(4) Az (1)–(2) bekezdés alapján támogatás akkor igényelhető, ha az intézmény kisebbségi nevelést, oktatást
biztosító feladat-ellátási helyén a programban részt vevő
tanulók aránya legalább kilencven százalék. 1100 fő fölötti településen több oktatási forma esetén csak a nemzetiségi nyelvű vagy a nemzetiségi kétnyelvű nevelésben-oktatásban részt vevő tanulók arányában nyerhető el támogatás. Óvodák esetében további feltétel, hogy a kisebbségi
programban részt vevő csoportokban az óvodai nevelés
teljes időtartamában biztosított legyen a közoktatásról
szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatási törvény) 17. §-ának (3) bekezdésében meghatározott
végzettséggel rendelkező főállású óvodapedagógus.
(5) A támogatás mértéke az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén:
a) a kettő vagy több iskolát, és ezek között egy vagy
több nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi kétnyelvű oktatást megvalósító iskolák fenntartóinál az intézmény – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – tárgyévi költségvetésében a központi költségvetési
támogatás arányának legfeljebb száz százalékra történő kiegészítése,
b) az egy nemzetiségi nyelvű vagy az egy nemzetiségi
kétnyelvű iskolák fenntartóinál az intézmény – működési
bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett –
tárgyévi költségvetésében a központi költségvetési támogatás arányának legfeljebb kilencven százalékra történő
kiegészítése,
c) a szlovén nyelvoktató iskolát fenntartó helyi önkormányzatoknál az intézmény – működési bevételekkel és
felhalmozási kiadásokkal csökkentett – tárgyévi költségvetésében a központi költségvetési támogatás arányának
legfeljebb nyolcvan százalékra történő kiegészítése,
de önálló intézményenként, illetve tagintézményenként
legfeljebb 30 millió forint.
(6) A támogatás mértéke a (2) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén, ha az intézmény – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – költségvetésében a központi támogatások aránya nem éri el a hatvan százalékot, gyermekenként, tanulónként legfeljebb
45 ezer forint.
A kisebbségi nyelv és irodalom, népismeret,
valamint a kisebbségi nyelvű közismereti tankönyvek
beszerzésének térítése 2. § (1) A térítést a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 6. c) pontjában meghatározott intézmények fenntartói igényelhetik a nemzetiségi nyelv és irodalom, a kisebbségi népismeret, valamint a kisebbségi nyelvű közismereti
tankönyvek és munkafüzetek beszerzéséhez.
(2) A fenntartók a tankönyvjegyzéken szereplő nemzetiségi nyelv és irodalom, kisebbségi népismereti, illetve kisebbségi nyelvű közismereti tankönyveknek a beszerzéséhez kérhetnek támogatást. Igényelhetik továbbá a tankönyvvé nyilvánítás, tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló 23/2004. (VIII. 27.)
OM rendelet 24. §-ának (5) bekezdése alapján kiadott
nemzetiségi tankönyvek beszerzésének a támogatását, e
tankönyvek fogyasztói árát az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) közleményben
(a továbbiakban: közlemény) állapítja meg. A tankönyveket – a munkatankönyvek és munkafüzetek kivételével –
az elkövetkezendő három év tanulólétszámának alakulását
figyelembe véve, azonban az érintett tanulólétszámot legfeljebb tíz százalékkal, vagy öt darabbal meghaladó példányszámban lehet megrendelni. A középiskolai tankönyvekből és szöveggyűjteményekből pedig a tankönyvpiac
rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: tankönyvpiaci törvény) 8. §-ának (8) bekezdésében
foglaltakra tekintettel olyan példányszám rendelhető,
amely biztosítja a végzős tanulók érettségi vizsgára való
felkészülését. E tankönyveket a tankönyvpiaci törvény
8/E. §-ának rendelkezései szerint az iskolai könyvtár állományába kell venni, és kölcsönzés útján jut a tanulókhoz.
Támogatásként e tankönyvek beszerzési ára megigényelhető.
(3) A tankönyveket legalább három évig az iskolai
könyvtár állományában kell tartani, azok beszerzéséhez
ezen idő alatt újabb térítés nem igényelhető. A nemzetiségi
nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, folyósításának és elszámolásának
rendjéről szóló 13/2006. (III. 31.) OM rendelet 2. §-ának
(2) bekezdése és a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának rendjéről szóló 8/2007. (II. 15.) OKM rendelet 2. §-ának (2) bekezdése alapján teljes áron támogatott tankönyvek újabb
beszerzéséhez csak akkor igényelhető támogatás, ha a tanulólétszám növekedése ezt indokolja. A támogatás mértéke ebben az esetben a létszámnövekedés miatt szükséges
tankönyvek beszerzési ára.
(4) A munkatankönyveket és munkafüzeteket a tanulók
a közleményben megállapított térítési díjért megvásárol
ják. Munkatankönyveknél és munkafüzeteknél a támogatás mértéke a 2008/2009. tanévi tankönyvjegyzéken, illetve a közleményben szereplő beszerzési árnak a közleményben megállapított térítési díjjal csökkentett összege.
A tankönyvjegyzéken jelenleg nem szereplő munkatankönyveknél és munkafüzeteknél a támogatás mértéke a
közleményben meghatározott fogyasztói árnak a térítési
díjjal csökkentett összege.
Nemzetiségi nevelést, oktatást segítő pedagógiai-szakmai
szolgáltatások támogatása 3. §
(1) A közoktatási törvény 36. §-a (5)–(6) bekezdésének
figyelembevételével a támogatást a költségvetési törvény
5. számú mellékletének 6. c) pontjában meghatározott intézmények fenntartói igényelhetik a kisebbségi nyelv, kisebbségi nyelv és irodalom, kisebbségi népismeret és a kisebbségi nyelven folyó oktató-nevelő munkával összefüggésben a közoktatási törvény 36. §-a (2) bekezdésének
a) és d) pontjaiban meghatározott feladatokra.
(2) A szolgáltatást olyan pedagógiai intézetek végezhetik, amelyeket az országos kisebbségi önkormányzatok
tartanak fenn, vagy az igénylés benyújtásáig az érintett országos kisebbségi önkormányzattal együttműködési megállapodást kötöttek, illetve amelyeket az adott országos kisebbségi önkormányzat javasol. E tevékenységet az adott
kisebbségi nevelésben, oktatásban gyakorlattal rendelkező, az országos szakértői névjegyzéken szereplő, vagy az
országos kisebbségi önkormányzat által javasolt szakember végezheti.
(3) A támogatás mértéke maximum a szolgáltató által
benyújtott árajánlat összege, legfeljebb a nemzetiségi nevelésben, oktatásban részt vevő tanulónként 800 Ft, de intézményenként minimum 70 ezer forint és maximum
200 ezer forint lehet.
Kisebbségi vegyes bizottságok ajánlásaiban szereplő
közoktatási feladatok támogatása
4. § (1) A támogatást a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 6. d) pontjában meghatározott intézmények
fenntartói vehetik igénybe a szomszédos országokkal kötött kisebbségvédelmi megállapodások alapján működő
kisebbségi vegyes bizottságok tevékenységéről és ajánlásairól szóló 2175/2005. (VIII. 26.) Korm. határozat által
megfogalmazott feladatok megvalósításához (magyar–horvát viszonylatban a 2., magyar–román viszonylatban a 6., illetve magyar–szlovén viszonylatban a 2. pontok). A támogatás az oktató-nevelő munkához szükséges
elemi tárgyi feltételek biztosítására (a cél szerinti működésnek nem megfelelő, egészségtelen épületrészek átalakítása, rekonstrukciója, fűtés- és világítás korszerűsítése,
vizesedések, beázások megszüntetése stb.) igényelhető.
Támogatás csak részletesen kidolgozott megvalósítási terv
alapján, a 2008-ban megvalósuló feladatokra nyerhető el.
Különösen indokolt esetben lehetséges a kötelezettségvállalással terhelt maradvány 2009. május 31-ig történő felhasználása, ezen összeg elszámolása a 2009. évi költségvetési beszámolóval egyidejűleg történik. A feladat megvalósítása a döntés kézhezvételét követően megkezdhető.
(2) A fenntartó az adott helyzetben általában elvárható
gondossággal eljárva köteles megkövetelni a teljesítések
jó minőségben történő átadását; továbbá köteles érvényesíteni a rendelkezésére álló szavatossági és jótállási jogosítványait, valamint a szerződéseit biztosító mellékkötelezettségeit.
(3) Az e bekezdés szerint igényelhető támogatás mértéke intézményenként legfeljebb 60 millió forint.
Anyaországi kapcsolattartás feladatainak támogatása 5. § (1) A támogatást a költségvetési törvény 5. számú mellékletének 6. d) pontjában meghatározott intézmények
fenntartói vehetik igénybe az általuk fenntartott nemzetiségi iskolák tanulóinak anyaországi anyanyelvi programjainak megvalósításához.
(2) A támogatás az anyaországban, anyaországi partnerintézménnyel, testvériskolával kötött megállapodás alapján megvalósuló anyanyelvi, népismereti, művészeti, hagyományőrző stb. táborok utazási, szállás- és étkezési
költségeinek kiegészítésére igényelhető. Az igénylés feltétele, hogy a programon legalább tizenöt gyermek vegyen
részt, és időtartama legalább hétnapos legyen.
(3) A támogatás mértéke maximum a program költségének ötven százaléka, a programban részt vevő tanulónként
maximum 10 ezer forint, de intézményenként legfeljebb
300 ezer forint lehet.
A támogatások igénylése és folyósítása 6. § (1) A támogatási igények benyújtásának határideje
(postára adás és elektronikus igénylés dátuma): 2008. március 20., a határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A támogatás igénylését az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
64/B. §-ának (3) bekezdése alapján a helyi önkormányzatok a Magyar Államkincstár Regionális Igazgatóságainak
illetékes megyei/fővárosi szervezeti egységeihez (a továb
biakban: Igazgatóság) nyújthatják be egy eredeti és két
másolati példányban, a nem állami intézmények fenntartói
és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatóságához (a továbbiakban: OKM
Támogatáskezelő) nyújthatják be egy eredeti és egy másolati példányban. A borítékon fel kell tüntetni a „Kiegészítő
támogatás nemzetiségi feladatokhoz.” szöveget. Az
(1) bekezdésben foglalt határidőig a fenntartó az igénylését az OKM Támogatáskezelő honlapján található elektronikus adatlap kitöltésével online is benyújthatja azzal,
hogy a támogatások odaítélésére a papíralapon benyújtott
igénylés alapján kerül sor.
(3) Az igénylést az 1. számú melléklet és a jogcímnek
megfelelő adatlap kitöltésével kell benyújtani úgy, hogy
az 1. számú mellékletet több intézmény, illetve jogcím
esetén csak egyszer szükséges kitölteni. Az 1. számú melléklethez csatolni kell:
a) nyilatkozatot arról, hogy a pályázónak nincs esedékessé vált meg nem fizetett köztartozása, valamint hozzájárulását ahhoz, hogy a támogatás folyósítója e nyilatkozat
valóságtartalmának igazolását kérje az állami, önkormányzati adóhatóságtól és vámhatóságtól.
b) nyilatkozatot arról, hogy az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 15. § (7) bekezdésében foglaltak alapján rendezett munkaügyi kapcsolatokkal rendelkezik.
(4) Az 1. § (1)–(2) bekezdés szerinti fenntartói támogatásnál e rendelet 2. számú mellékletéhez csatolni kell:
a) az érintett óvoda, iskola pedagógiai programjának a
kisebbségi nevelésre, oktatásra (cigány kisebbségi nyelvű
nevelés, oktatás esetén a cigány nyelv oktatására) vonatkozó részének fenntartó által hitelesített másolatát,
b) az igénylő önkormányzat adott (önállóan gazdálkodó) intézményére vonatkozó 80. sz. Önkormányzati költségvetési jelentés űrlap, részben önálló intézmények (beleértve az önálló többcélú kistérségi társulások, intézményi
társulások intézményeit is) esetén a 21–22-es, a kiadásokat, bevételeket tevékenységenként részletező űrlapok
fenntartó által hitelesített másolatát [2007. évi beszámoló
és 2008. évi költségvetési (terv)információ],
c) a nem állami intézmények és a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények esetén a
fenntartó által elfogadott és hitelesített 2007. évi költségvetési beszámoló adatait és a 2008. évi költségvetési terv
fenntartó által hitelesített másolatát. Az elfogadott 2007.
évi költségvetési beszámoló fenntartó által hitelesített másolatát annak elfogadását követő 15 napon belül, de legkésőbb 2008. április 20-áig meg kell küldeni az OKM Támogatáskezelő részére,
d) nem országos kisebbségi önkormányzati fenntartó
esetén az országos kisebbségi önkormányzat ajánlását.
(5) A 2. § szerinti nemzetiségi tankönyvtámogatásnál e
rendelet 3. számú mellékletéhez csatolni kell:
a) az érintett iskola anyanyelv és irodalom, népismeret
és kisebbségi nyelvű közismereti tankönyvei, munkafüzetei rendelésének a fenntartó által hitelesített másolatát,
b) e rendelet 2. §-ának (3) bekezdésében meghatározott
rendelés esetén részletes indoklást.
(6) A 3. § szerinti támogatásnál e rendelet 4. számú mellékletéhez csatolni kell:
a) a pedagógiai szakmai szolgáltatás árajánlatkérésének fenntartó által hitelesített másolatát, mely tartalmazza a feladat részletes leírását,
b) a szolgáltató árajánlatának fenntartó által hitelesített
másolatát,
c) a szolgáltató érintett országos kisebbségi önkormányzattal kötött megállapodásának vagy javaslatának
fenntartó által hitelesített másolatát a szolgáltatás biztosítására.
(7) A 4. § szerinti támogatásnál e rendelet 5. számú mellékletéhez csatolni kell:
a) a feladat leírását,
b) részletes költségvetést, mely tételesen tartalmazza a
pénzfelhasználás ütemezését,
c) 30 napnál nem régebbi tulajdoni lap fenntartó által
hitelesített másolatát a jelzett ingatlanról,
d) az engedélyek fenntartó által hitelesített másolatát,
amennyiben szükségesek,
e) az átvett, és egyéb saját forrásról, amennyiben van
ilyen, a finanszírozási kötelezettségvállaló nyilatkozatokat, f) amennyiben a feladatellátás 2009-re áthúzódik, ennek részletes indokolását.
(8) Az 5. § szerinti támogatásnál e rendelet 6. számú
mellékletéhez csatolni kell:
a) a feladat leírását,
b) részletes költségvetést,
c) az anyaországi partnerintézménnyel kötött megálla
podás fenntartó által hitelesített másolatát,
d) a szolgáltató árajánlatának fenntartó által hitelesített
másolatát,
e) A c)–d) pontban megjelölt megállapodás és árajánlat
nemzetiségi nyelven írott dokumentumainak magyar nyelvű fordítását. (9) Az Igazgatóság a támogatási igények egy eredeti és
egy másolati példányát véleményével 2008. április 20-áig
megküldi az OKM Támogatáskezelőnek.
(10) A támogatásról a miniszter, az önkormányzati és
területfejlesztési miniszter, a pénzügyminiszter és a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter delegáltjaiból álló
5 tagú bíráló bizottság 2008. június 15-éig tesz javaslatot a
miniszternek. A bíráló bizottságba két tagot a miniszter,
egy-egy tagot a többi tárca vezetője jelöl.
(11) A miniszter 2008. június 30-áig dönt a támogatások
odaítéléséről. A döntés eredményéről minden igénylőt levélben értesíteni kell, illetve azt a minisztérium honlapján
közzé kell tenni.
(12) Az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) a támogatásra jogosult helyi önkormányzati fenntartókról, illetve többcélú kistérségi társulásokról a település/társulás nevének, KSH azonosítójá
nak és a támogatás összegének megjelölésével 2008. július
4-éig értesíti az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumot (a továbbiakban: ÖTM).
(13) A tankönyvtámogatás negyven százalékát a fenntartók kötelesek haladéktalanul a kiadók részére előlegként átutalni. A tankönyvek árát a tankönyvek leszállítása
után, a fenntartó vagy az intézmény nevére kiállított számla kézhezvételét követő harminc napon belül ki kell egyenlíteni.
(14) A támogatások folyósításáról a helyi önkormányzatok esetében a költségvetési törvény IX. fejezet 2. cím
(5. számú melléklet 6. pontja) alatti forrás terhére a július
havi nettó finanszírozás keretében az ÖTM utalványozása
alapján a Magyar Államkincstár intézkedik a (17) bekezdésben meghatározott ütemezés szerint.
(15) A támogatások folyósításáról a nem állami intézmények fenntartói és a gyakorló iskolát fenntartó felsőoktatási intézmények esetén a költségvetési törvény XX. fejezet 11. cím 2. alcím 3. jogcímcsoport 1. jogcímszám Humánszolgáltatások normatív állami támogatása című fejezeti keret terhére, a Magyar Államkincstáron keresztül a
minisztérium intézkedik a (17) bekezdésben meghatározott ütemezés figyelembevételével, a (16) bekezdésben
meghatározott dokumentumok megküldését követő 20 napon belül.
(16) A nem állami intézmények fenntartói és a gyakorlóiskolát fenntartó felsőoktatási intézmények esetében az
utalás további feltétele, hogy a döntésről szóló értesítés
kézhezvételét követő húsz napon belül a minisztérium részére megküldjék az alábbi dokumentumokat:
a) a fenntartó létezését igazoló, harminc napnál nem régebbi bírósági bejegyzés vagy cégkivonat (a kisebbségi
önkormányzatoknak és egyházi fenntartóknak nem kell
megküldeniük),
b) a fenntartó képviselőjének aláírási címpéldánya,
c) azonnali beszedési megbízás.
(17) Az 1. § szerinti támogatás esetén a megítélt összeg
hatvan százaléka júliusban, a fennmaradó összeg ezt követően öt egyenlő részletben, havonta, a 2–5. § szerinti támogatás folyósítása egy összegben, a július havi – önkormányzatok esetében nettó – finanszírozás keretében történik.
Közös rendelkezések 7. § (1) E rendelet alkalmazásában a nem állami intézmények fenntartója alatt a költségvetési törvény 31. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott fenntartókat kell érteni.
(2) A helyi önkormányzatok igénylésével kapcsolatban
az Igazgatóság az Áht. 64/B. §-ának (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően jár el.
(3) A helyi önkormányzatok esetén az Igazgatóság, a
nem állami intézmények fenntartói és a gyakorlóiskolát
fenntartó felsőoktatási intézmények esetén az OKM Tá
mogatáskezelő a fenntartók számára a támogatás igénylése
során a hiányok pótlására és az esetleges módosításra egyszeri nyolc napos határidőt ad. Ezt követően nincs lehetőség hiánypótlásra.
(4) A támogatásokról a helyi önkormányzatok a 2008.
évi költségvetésről szóló beszámolójukban a központosított előirányzatok elszámolásait tartalmazó űrlapon számolnak el. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő
analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval
kell alátámasztani.
(5) A támogatások elszámolása a nem állami nem önkormányzati intézmények és a központi költségvetési
szervként működő felsőoktatási intézmények esetén a
fenntartók 2008. évi támogatásairól történő elszámolása
keretében, a kötött felhasználású támogatások elszámolásait tartalmazó adatlapon történik. Az itt kimutatott adatok
valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve intézményeknél
a tanulók és a vizsgák azonosítására alkalmas analitikus
nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani.
(6) A rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknek – az
OKM Támogatáskezelő által végzendő monitoring tevékenységhez szükséges – személyes adatnak nem minősülő
adatot érintő adatszolgáltatási kötelezettségük van a támogatás folyósítását követő 3 évben. Az adatszolgáltatási kötelezettségnek – az OKM Támogatáskezelő által meghatározott módon történő teljesítésének – elmulasztása a folyósított támogatás visszafizetési kötelezettségét vonja maga
után. A támogatás céljának szakmai megvalósulását az
OKM Támogatáskezelő a helyszínen is jogosult ellenőrizni. Az OKM Támogatáskezelő az adatszolgáltatást és a
helyszíni ellenőrzést írásban kezdeményezi.
(7) Az 1. § (1)–(2) bekezdései alapján igényelt támogatás esetén az elszámoláshoz az iskola pedagógiai programjának a kisebbségi oktató-nevelő munkára vonatkozó feladatainak végrehajtásáról szóló értékelést kell mellékelni,
melyet vagy a 3. § (3) bekezdése szerinti támogatás igénybevételével, vagy az ott meghatározott feltételeknek megfelelő szakemberrel szükséges elvégeztetni.
(8) A 4. § alapján igénybevett támogatás esetén az elszámoláshoz, amennyiben kiadására vagy az átadás-átvételre
sor került, csatolni szükséges a használatbavételi engedély
vagy műszaki átadás-átvétel jegyzőkönyvének fenntartó
által hitelesített másolatát.
(9) Az 5. § alapján igénybevett támogatás esetén az elszámoláshoz szöveges beszámolót szükséges csatolni,
mely tartalmazza a résztvevők létszámát, a program megvalósulásának időpontját, helyszínét és hasznosulásának
értékelését.
(10) A (7) bekezdés szerinti szakmai összegzésnek, a
3. § és az 5. § szerinti támogatások kifizetéseinek, a tankönyvi számlának és az annak teljesítését igazoló bizonylatnak, valamint a (9) bekezdésben meghatározott beszámolónak fenntartó által hitelesített másolatait az elkészültüket, illetve teljesítésüket követő harminc napon belül, de
legkésőbb 2009. február 15-ig a fenntartónak az OKM Támogatáskezelő részére, és ezzel egy időben e dokumentumok fenntartó által hitelesített egy másolati példányát az
Igazgatóság részére meg kell küldenie. A pályázót, aki a
fenti kötelezettségének nem tesz eleget, az érintett jogcím
2009. évi igényléséből ki kell zárni.
(11) Az Áht. 64/B. § (1) és (2) bekezdése szerint ha a támogatást vagy annak egy részét a fenntartó önkormányzat
jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra
használta fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy a támogatás
igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, akkor az OKM
Támogatáskezelő egyidejű értesítése mellett
a) évközben az Igazgatóságon keresztül az ÖTM-nél haladéktalanul köteles lemondani a jogtalanul igénybevett
összegről, mely esetben a már átutalt összeg visszavonásra
kerül a következő havi (de még tárgyévi) nettósításban, és a
lemondásnak megfelelően módosításra kerül az előirányzat,
b) év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a
többlet igénybevétel elszámolása.
(12) Ha a támogatást vagy annak egy részét a nem állami fenntartó, illetve a gyakorló iskolát fenntartó felsőoktatási intézmény jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe,
vagy a támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, köteles a közoktatási törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendeletnek a nem állami intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni.
(13) A támogatásokat – a 4. § (1) bekezdése szerint engedélyezett áthúzódó kötelezettségvállalással terhelt maradvány kivételével – 2008. december 31-ig lehet felhasználni. A támogatás maradvány összegét legkésőbb a beszámoló benyújtását követő 15. napig a központi költségvetésbe vissza kell fizetni. Az 1–5. § szerint különböző
jogcímen elnyert támogatások az elszámolásnál nem vonhatók össze.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, folyósításának és
elszámolásának rendjéről szóló 8/2007. (II. 15.) OKM rendelet, valamint az esélyegyenlőséget, felzárkóztatást segítő támogatások igénylésének, folyósításának és elszámolásának rendjéről szóló 12/2007. (III. 14.) OKM rendelet
9. §-ának (2) bekezdése 2008. július 1. napján hatályát
veszti.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
25/2017. (VII. 13.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontja,
továbbá a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet
figyelembevételével a  Külgazdasági és Külügyminisztérium iratkezelési rendjére vonatkozóan – a  Magyar Nemzeti Levéltár és
a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Külgazdasági és Külügyminisztérium központi hivatali szervezeti egységeire, valamint
Magyarország diplomáciai, konzuli és nemzetközi szervezetek mellé rendelt állandó képviseleteire.
2. § A Külgazdasági és Külügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az utasítás Melléklete tartalmazza.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás rendelkezéseit 2017. január 1. napjától kell alkalmazni.
 (3) Hatályát veszti a  Külgazdasági és Külügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 16/2016. (VII. 21.)
KKM utasítás. Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
105/2004. (IV. 27.) Korm. rendelete egyes jogszabályok hatályon kívül helyezéséről.
1. § A Kormány az e rendelet mellékletében felsorolt kormányrendeleteket, minisztertanácsi rendeleteket, miniszterelnöki rendeleteket, miniszteri rendeleteket és államtitkári rendelkezéseket hatályon kívül helyezi.
2. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésével egyidejűleg lép
hatályba, és 2004. július 31-én hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1164/2018. (III. 27.) Korm. határozata a hazai bölcsődefejlesztési programról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva
elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének az 53. Bölcsődei fejlesztési program címmel
történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a Kvtv. 19. § (7) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva
a) bölcsődei és mini bölcsődei férőhelyek bővítésének támogatása céljából a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok felhalmozási célú kiegészítő támogatásai
cím, valamint a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok
alcím, 4. Hazai bölcsődefejlesztési program jogcímcsoport terhére, a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 53. Bölcsődei fejlesztési program cím javára 4 500 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) családi bölcsődei és munkahelyi bölcsődei férőhelyek bővítésének támogatása céljából a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok alcím, 4. Hazai
bölcsődefejlesztési program jogcímcsoport terhére, a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 16. Szociális szolgáltatások és egyéb szociális feladatok támogatása
alcím, 7. Családpolitikai célú pályázatok jogcímcsoport javára 500 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterével és a  belügyminiszterrel
egyetértésben – gondoskodjon a  települési önkormányzatok számára bölcsődei és mini bölcsődei férőhelyek
bővítését célzó pályázat kiírásáról, amely alapján a  nemzetgazdasági miniszter vissza nem térítendő költségvetési
támogatás biztosításáról dönt;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: folyamatosan
4. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 3. pont szerint megítélt támogatást a támogatói okirat nemzetgazdasági
miniszter részéről történő kiadását követően folyósítsa a támogatásban részesülő önkormányzatok számára;
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Emberi Erőforrás Támogatáskezelő főigazgatója útján
gondoskodjon a  családi bölcsődei és a  munkahelyi bölcsődei férőhelyek bővítését célzó pályázat kiírásáról,
amelynek alapján az  emberi erőforrások minisztere vissza nem térítendő költségvetési támogatás biztosításáról
dönt;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatosan 6. egyetért azzal, hogy az  emberi erőforrások minisztere az  5.  pont szerint megítélt támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően folyósítsa a támogatásban részesülő kedvezményezettek számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
230/2014. (VI. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
218.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – Farkas Imrét, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2014. június 14-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2014. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2017. (I. 24.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. CLIV. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi CLIV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. december 15-i 203. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 24. cikke
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a Szerződő Felek vonatkozó jogi eljárásainak megfelelően kerül jóváhagyásra. Továbbá mindkét
Szerződő Fél értesíti a másik Szerződő Felet diplomáciai csatornákon keresztül arról, hogy befejeződött az alkotmányos
eljárási követelményeik teljesítése. A jelen Megállapodás az erről szóló későbbi értesítés kézhez vételétől számított
harmincadik napon lép hatályba.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2016. december 20.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. január 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi CLIV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló 2016. évi CLIV. törvény
2–3. §-ai 2017. január 19-én, azaz kettőezer-tizenhét január tizenkilencedikén léptek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
55/2011. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő határozatot:
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 445/2009. (XI. 20.) OVB határozatát – a jelen határozatban
foglalt indokolással – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 445/2009. (XI. 20.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
a magánszemély által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadta az alábbi kérdésben: „[e]gyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési és
önkormányzati képviselők a leadott szavazatukért teljes anyagi felelősséggel tartozzanak?” Az OVB indokolásában
megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg a népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt feltételnek, amely szerint
a népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. Az OVBh.
indokolása szerint: „(…) az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés tartalma nem értelmezhető, és ezáltal nem
felel meg a választópolgári egyértelműség kritériumának, a jogalkotó jogalkotási feladata sem határozható meg.”
A hitelesítési eljárás kezdeményezője – törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be az OVBh. ellen, amelyben
sérelmezte, hogy az OVB „nem tudja értelmezni a teljes anyagi felelősség fogalmát”. Álláspontja szerint a „teljes anyagi
felelősség” azt a polgári jogi felelősséget jelenti, amellyel tartozniuk kellene az országgyűlési és önkormányzati
képviselőknek. A kifogást tevő kérte az Alkotmánybíróságot, hogy helyezze hatályon kívül az OVBh.-t, és állapítsa meg,
hogy a kérdésfeltevés megfelel az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
Az Alkotmánybíróság a 99/2009. (X. 22.) AB végzésben már foglalkozott a jelen kifogásban szereplő kérdéssel, azonban
annak érdemi vizsgálatát mellőzte, mert a kifogást határidőn túl nyújtották be. (ABH 2009, 1329–1330.)
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.)
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az aláírásgyűjtő ív és a rajta szereplő kérdés hitelesítéséről való döntés során az OVB az Alkotmánynak és az irányadó
törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság
feladatát e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálta, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
megfelel-e az egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatban
értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt, a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott
egyértelműség követelményét. E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség
követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben
az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni.
Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy
a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen
felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek
az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása:
az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés
egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el
tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói
egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381,
386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
3. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a feltenni kívánt kérdés az egyértelműség követelményének nem felel
meg. Sem a választópolgárok, sem a törvényhozó számára nem világos ugyanis, hogy a jog felelősségi rendszerén
belül milyen típusú szankciót fűzne az eredményes népszavazás alapján megalkotandó törvény az országgyűlési és
önkormányzati képviselők szavazati jogának gyakorlásához (polgári, munka-, közigazgatási vagy büntetőjogi stb.
jogkövetkezményt).
A fentiek alapján osztotta az Alkotmánybíróság az OVB határozat indokolásának azon következtetését, amely szerint
„[a] kezdeményezésből (…) nem derül ki, hogy az pontosan mire irányul, nem határozható meg, hogy
a kezdeményező a kérdésben tartott eredményes népszavazás eredményeképp milyen joghatás kiváltását kívánja
elérni”.
Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság – jelen határozatában kifejtett indokok alapján –az OVBh.-t helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
5/2013. (II. 28.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Veresné Novák Katalin Évát 2013. március 1. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra –
frankofón ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki. A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – az
Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Külügyminisztérium illetékes szervezeti egységeivel együttműködve felel a
Frankofónia Nemzetközi Szervezetével történő kapcsolattartásért. Ennek érdekében koordinálja a hazai és nemzetközi
partnerszervezetekkel történő együttműködést, összehangolja a közreműködő külügyminisztériumi szervezeti
egységek munkáját, ellenőrzi a kiadott feladatok végrehajtását. 2. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost a tevékenysége ellátásáért külön díjazás nem illeti meg. A miniszteri biztos feladatkörének
ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket a Külügyminisztérium biztosítja.
4. § A Külügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2013. (I. 8.) KüM utasítás 10. számú függeléke az
alábbiakkal egészül ki: (Minisztériumban működő miniszteri biztosok) Veresné Novák Katalin Éva
Frankofón ügyekért felelős
miniszteri biztos Kinevezve az 5/2013. (II. 28.) KüM utasítással
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter