text:
11/2015. (III. 24.) OGY határozata az afganisztáni Eltökélt Támogatás Műveletben (RSM) történő magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az  Országgyűlés az  afganisztáni Eltökélt Támogatás Műveletben (RSM) történő magyar katonai szerepvállalásról
szóló beszámolót elfogadja.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Jakab István s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1623/2017. (IX. 7.) Korm. határozata az Emberi Erőforrások Minisztériuma fenntartói irányítása alá tartozó állami felsőoktatási intézmények támogatási kérelmeinek a VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.1-8.5.1-8.5.2-8.6.1-17 azonosító számú („Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása” című) gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra történő benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul
 1. – a Debreceni Egyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
a) az „A hagyományos kistermelői termékelőállítás minőségbiztosítási rendszerének kidolgozása és a korszerű
tej- és húsfeldolgozási technológiáknak a felhasználása a közösségi termékelőállításban” című,
b) az  „A magyar tarka szarvasmarhafajta GMO mentes takarmányozása modern robotfejéses
tartástechnológiában a klímaváltozás tükrében” című,
c) az  „Az európai szelídgesztenye (Castanea sativa) ökológiai alapú előállítási technológiájának hazai
kidolgozása” című,
d) az  „Az export célú frisspiaci csemegekukorica betakarításának és postharvest folyamatának teljes
optimalizálása, (speciális) eszközrendszer kifejlesztése a  versenyképes exportpiaci megjelenése céljából”
című,
e) a „Bükki Csipkerózsa Integráció – Termőföldtől a klinikumig” című,
f ) a „Direkttermő szőlő fajhibridek alternatív felhasználási lehetőségei” című,
g) a „Korszerű integrált növényvédelmi technológia kifejlesztése a  kajszi ültetvényeket súlyosan veszélyeztető
fitoplazmás pusztulás (»Ca. Phytoplasma prunorum«) ellen” című,
h) a  „Különböző termesztési körzetekben előállított kápia paprika termesztéstechnológiájának fejlesztése
különös tekintettel a fajtaválasztásra” című,
i) a  „Talajtól tányérig: Ökológiai tönke és alakor termékpálya-modell fejlesztése a  talajkímélő termesztés
technológiától az új pékáru receptúrákig” című,
j) az „Új almafajták hazai termeszthetőségének vizsgálata” című,
k) a „Zöldítési technológiák kidolgozása és vetőmagkeverékek előállítása Magyarország különböző ökológiai
adottságú területeire” című,
 2. – a  Pannon Egyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett – az  „Új, innovatív burgonyafajták
nemesítése és a  fajta-specifikus termesztés technológia kidolgozása a  jövedelmező burgonyatermelés
fenntartásához” című,
3. – a Szegedi Tudományegyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
a) az „Az édesburgonya termőhely- és fajta-specifikus termesztéstechnológiájának, valamint kórokozómentes
szaporítóanyag-előállításának fejlesztése” című,
b) a  „Szárazbab termesztésének növelése precíziós technológiával, hatékony talajnedvesség-megőrzéssel és
innovatív betakarítási módszerrel” című,
 4. – a Szent István Egyetem konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
a) a „»Keleméri bárány« földrajzi árujelzéshez kapcsolódóan termékcsalád fejlesztése céljából operatív csoport
létrehozása és kapcsolódó beruházások” című,
b) a  „Komplex innovatív fenntartható ökológiai gazdaságok fejlesztéséhez létrehozott operatív csoport
létrehozása és kapcsolódó beruházások” című,
c) a „Magas hozzáadott értékű tojásalapú tejtermék-analógok tejtermékekre érzékeny emberek részére való
fejlesztése a  tejtermékekre érzékeny emberek részére céljából operatív csoport létrehozása és kapcsolódó
beruházások” című
támogatási kérelemnek a  VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.1-8.5.1-8.5.2-8.6.1-17 azonosító számú,
„Innovációs operatív csoportok létrehozása és az  innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás
támogatása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra történő benyújtásához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1210/2016. (IV. 25.) Korm. határozata a turizmussal és a vendéglátással kapcsolatos állami feladatok változásával kapcsolatos intézkedésekről.
A turizmussal kapcsolatos állami feladat- és intézményrendszer átalakításához szükséges intézkedésekről szóló 1156/2016.
(III. 31.) Korm. határozat végrehajtása érdekében a Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetésének címrendjét – 2016. április 15-ei
fordulónappal – az 1. melléklet szerint módosítja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyar Államkincstár útján intézkedjen az 1. pont szerinti címrendi
változás 2016. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről és egyidejűleg – a fejezetet irányító szerv vezetőjének
adatszolgáltatása alapján – az  átrendezés időpontjáig végrehajtott előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és
a kapcsolódó költségvetési-maradványok átvezetéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Magyar Államkincstárnál
a) az előző években keletkezett költségvetési maradványok előirányzatosításáról,
b) az azonosítás alatt álló kiadásoknak és bevételeknek megfelelő fejezeti kezelésű előirányzat, illetve azon belül
egységes rovatrend szerinti azonosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 70 187 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el
a következő év költségvetésébe beépülő módon a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 1. Nemzetgazdasági
Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím javára, a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 5. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 21 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el
a  következő év költségvetésébe beépülő módon a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 7. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 2. Nemzetközi tagdíjak,
nemzetközi kapcsolattal összefüggő feladatok jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 1. Nemzetközi tagdíjak
jogcímcsoport javára, a 2. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 6. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti címrendi átrendezés megvalósulásáig az  érintett előirányzatok terhére
kötelezettségvállalásra csak a nemzeti fejlesztési miniszter egyetértése mellett kerülhet sor.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
116/2012. (IX. 20.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a nemzetgazdasági miniszter
javaslatára dr. Jármai Péter Zoltánt a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2012. szeptember 13-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
154/2011. (XII. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 120/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1 A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 120/2011. (VII. 26.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: „Egyet ért e ön azzal, hogy
a hamburgeradó és egyéb egészséget veszélyeztető élelmiszerre plusz adót rónak, hiszen Európában az egyik
legmagasabb a hazai élelmiszerek áfája?”
Az OVBh. indokolásában megállapította, hogy az Alkotmány 28/D. § szerint az országos népi kezdeményezés arra
irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze napirendjére. Az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán szereplő kérdés azonban nem a kezdeményezés napirendre tűzésére irányul, hanem egyfajta
közvélemény-kutatásra, azaz arra, hogy a beadványozó véleményével egyetértenek-e a választópolgárok.
Az indoklás szerint a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ában foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek
pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt kérdést. A kezdeményezésben
megfogalmazott kérdés nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel
meg, a mondat egyes részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak
pontos tartalma nem állapítható meg.
Az OVBh. megállapította továbbá, hogy a feltenni kívánt kérdés valójában több kérdést von egységbe, amelyek
külön-külön is megválaszolhatók, így a választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és
részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről, így a feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen
válaszolni.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, az OVB az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését az Nsztv. 18. § b) pontja értelmében megtagadta.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában 2011. július 26-án jelent meg, a kifogást 2011. július 28-án
– határidőben – terjesztették elő.
A kifogástevő – aki azonos a népi kezdeményezés indítványozójával – álláspontja szerint a kérdés megfelel a népi
kezdeményezés követelményeinek, ezért az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra kötelezését kérte az
Alkotmánybíróságtól.
3. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az
Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
4. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 18. § b) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 120/2011. (VII. 26.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. december 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
100/2017. (IX. 15.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya között a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és a  Moldovai
Köztársaság Kormánya között a  katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő –
végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  belügyminisztert, hogy a  szerződés kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  szerződés szövegének
végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
155/2017. (VI. 15.) Korm. rendelete az előadó-művészeti szervezet vezetőjének választására irányuló pályázati eljárásról és a munkakör betöltésének szabályairól.
A Kormány az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
47.  § (1)  bekezdés r) és s)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya az  előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény (a továbbiakban: Emtv.) alapján nyilvántartásba vett, költségvetési szervként működő vagy
a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálya alá tartozó, állami vagy önkormányzati irányítási,
felügyeleti vagy tulajdonosi joggyakorlóval rendelkező előadó-művészeti szervezetnél a  munkáltató vezetőjének
(a továbbiakban: vezető) megválasztására irányuló pályázati eljárásra, valamint a munkakör betöltésének szabályaira
terjed ki.
2. § (1) A vezető megválasztására irányuló pályázatot a munkáltatói jogkör gyakorlója írja ki, és köteles a pályázati felhívást
a  kultúráért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium honlapján közzétenni.
A közzététel napjának a minisztérium honlapján való megjelenést kell tekinteni.
(2) A  szakmai munka folytonossága érdekében a  pályázatot a  munkáltatói jogkör gyakorlója legalább hat hónappal
a határozott idejű jogviszony megszűnése előtt hirdeti meg.
(3) A pályázat benyújtásának határideje a közzétételtől számított harminc munkanap.
 (4) Ha a  vezető munkaviszonya a  határozott idejű jogviszony lejárta előtt megszűnik, a  pályázatot a  megszűnéstől
számított hatvan napon belül ki kell írni.
 (5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben a  korábbi vezető helyettese, vagy annak akadályoztatása esetén
a munkáltatói jogkör gyakorlója által meghatározott, a 8. § szerinti feltételeknek megfelelő személy határozott időre,
de legfeljebb az új vezető kinevezéséig megbízható a vezetői feladatok ellátásával.
3. § (1) A  pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a  vezetői munkakör betöltésének feltételeit, a  javadalmazást,
a  munkaviszony kezdő és befejező időpontját, a  munkába lépés napját, az  előadó-művészeti szervezet
éves költségvetésének tervezett fő előirányzatait, valamint a  fenntartó által meghatározott, így különösen
az  előadó-művészeti szervezet művészi arculatával, művészeti vezetésének módjával, teljesítménymutatóival és
a foglalkoztatással kapcsolatos elemeket.
(2) A pályázati kiíráshoz kapcsolódóan pályázati dokumentáció és személyes konzultáció lehetőségének biztosításával
megfelelő tájékoztatást kell nyújtani a pályázó számára a szervezetről, beleértve annak aktuális gazdasági helyzetét
is.
4. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a pályázatok véleményezésére szakmai bizottságot kér fel, melynek tagjai:
a) az érintett, Emtv. 5/A. § (2) bekezdése szerinti előadó-művészeti bizottság(ok) négy,
b) a miniszter egy,
c) a  munkavállalók és az  előadó-művészeti szervezetnél munkavégzésre irányuló jogviszonyban
foglalkoztatottak által egyszerű többséggel választott egy,
d) az  előadó-művészeti szervezetnél a  pályázati felhívás közzétételét megelőző hónap 1. napján legnagyobb
létszámú tagsággal rendelkező szakszervezet egy, továbbá
e) az előadó-művészeti szervezet fenntartójának két
képviselője.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti tag felkérése érdekében szükséges eljárás lebonyolítását a  közalkalmazotti
tanács vagy üzemi tanács, ezek hiányában a szervezet munkaügyi alapnyilvántartásának vezetéséért felelős vezető
végzi. Az  eljárásról jegyzőkönyv készül. A  választott képviselő személyéről az  arra jogosult a  munkáltatói jogkör
gyakorlóját a pályázat benyújtásának határidejéig értesíti.
(3) Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti tag felkérése érdekében a  szakszervezet a  pályázat közzétételét követő
15 napon belül köteles írásban a  munkáltatói jogkör gyakorlójának tudomására hozni az  előadó-művészeti
szervezetnél foglalkoztatott szakszervezeti tagok létszámát. Ennek hiányában a  szakszervezet képviselője nem
kérhető fel a szakmai bizottság tagjának.
5. § (1) A pályázatokat véleményező szakmai bizottság ülését a benyújtási határidőt követő harminc napon belül szükséges
megtartani. A bizottság véleményének megfogalmazásához a tagok többségének jelenléte szükséges.
(2) A  pályázatok véleményezése a  pályázók személyes meghallgatását követően, pályázatonként történik, a  pályázat
támogatottságára vonatkozó szavazás és összegző vélemény megfogalmazása keretében.
(3) A szakmai bizottság több pályázatot is támogathat. Támogatottnak azt a pályázatot kell tekinteni, amely a jelen levő
bizottsági tagok többségének támogató szavazatát megkapta.
(4) A  szakmai bizottság üléséről és a  szavazás eredményéről írásbeli jegyzőkönyv készül, amelynek melléklete
a  pályázatonként elkészített összegző vélemény, melyet a  szavazás részletes eredményével együtt ismertetni kell
a döntéshozóval.
(5) Önkormányzati fenntartó esetén a  szakmai bizottság képviselői a  pályázatonként elkészített összegző véleményt
és a szavazás részletes eredményét a fenntartónak a pályázatokat véleményező illetékes önkormányzati bizottsági
ülésén is ismertetik.
(6) A  szakmai bizottság tagjai közreműködésükért díjazásban nem részesülnek, de igazolt utazási költségeik
megtérítésére jogosultak.
6. § (1) A munkakör betöltéséről − a szakmai bizottság véleményét is mérlegelve – a kinevezési jogkör gyakorlója a szakmai
bizottság ülését követő harminc napon belül, önkormányzati fenntartó esetén a  következő képviselő-testületi
ülésén dönt.
(2) A  nemzetiségi előadó-művészeti szervezet esetében a  kinevezési jogkör gyakorlója − ha az  nem az  érintett
nemzetiségi önkormányzat − az érintett nemzetiségi önkormányzat egyetértésével dönt.
(3) A  döntést a  szakmai bizottság pályázatonként elkészített összegző véleményével és a  szavazás részletes
eredményével együtt a helyben szokásos módon nyilvánosságra kell hozni.
(4) A kinevezési jogkör gyakorlója a szakmai bizottság által nem támogatott pályázó kinevezésére vonatkozó döntését
köteles megindokolni, az indokolást a döntéssel egyidejűleg nyilvánosságra kell hozni.
(5) A  kinevezési jogkör gyakorlója a  sikeres pályázat egy példányát a  döntést követő 15 napon belül megküldi
az  előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatokra
kormányrendeletben kijelölt szerv részére, mely szerv gondoskodik a  sikeres pályázat megismerhetőségéről,
nyilvánosságának biztosításáról.
(6) Ha a pályázat eredménytelen, úgy legkésőbb az eredménytelenségről szóló döntéstől számított hatvan napon belül
újra ki kell írni a pályázatot.
(7) Eredménytelen pályázati eljárás esetén a  fenntartó a  korábbi vezetőt, vagy annak akadályoztatása esetén
a  munkáltatói jogkör gyakorlója által meghatározott, a  8.  § szerinti feltételeknek megfelelő személyt határozott
időre, de legfeljebb az új vezető kinevezéséig megbízhatja a vezetői feladatok ellátásával.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti megbízás az  előadó-művészeti szervezet nemzeti, vagy kiemelt előadó-művészeti
szervezetté minősítését és az elnyert cím megtartását nem érinti.
7. § (1) A benyújtott pályázat tartalmát – ide nem értve a személyes adatokat – a kinevezési jogkör gyakorlója a helyben
szokásos módon közölheti harmadik személlyel. A  pályázó sikeres pályázata a  pályázat benyújtásakor megtett
előzetes nyilatkozata alapján nyilvánosságra kerül.
(2) Sikertelen pályázat esetén a pályázó részére a pályázati anyagot vissza kell juttatni. Ha a pályázó az általa benyújtott,
személyes adatokat tartalmazó adathordozót a  pályázat elbírálási határidejétől számított kilencven napon belül
nem veszi át, azokat meg kell semmisíteni, és személyes adatait törölni kell.
8. § (1) A vezető munkakörének ellátásával
a) (2) bekezdés szerinti szakirányú felsőfokú végzettséggel és
b) legalább ötéves, a  (4)  bekezdés szerinti szakmai gyakorlattal vagy legalább hároméves előadó-művészeti
szervezetben szerzett vezetői gyakorlattal
rendelkező személy bízható meg.
(2) Szakirányú felsőfokú végzettségnek minősül a  felsőfokú oktatási intézményben szerzett, az  intézmény
alaptevékenységének megfelelő felsőfokú végzettség és szakképzettség, vagy jogász vagy közgazdász
szakképzettség.
(3) Jogász vagy közgazdász szakképzettségű vezető foglalkoztatása esetén a  szervezetnél művészeti vezetőt kell
foglalkoztatni.
(4) Szakmai gyakorlatnak minősül a  valamely előadó-művészeti szervezetnél, a  szervezet alaptevékenységének
megfelelő és ahhoz közvetlenül kapcsolódó munkakörben, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony esetében
pedig az ilyen feladatkörben eltöltött idő. Vezetői gyakorlatnak minősül a valamely előadó-művészeti szervezetnél
vezetői vagy magasabb vezetői munkakörben, vagy e feladatkörben munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
eltöltött idő.
(5) A  (2)  bekezdésben meghatározott szakirányú felsőfokú végzettség és szakképzettség megszerzésének
követelménye alól
a) a Kossuth-díjban, a Magyar Köztársaság Kiváló Művésze és a Magyar Köztársaság Érdemes Művésze, valamint
a Magyarország Kiváló Művésze és Magyarország Érdemes Művésze díjban részesített,
b) a  művészet tudományterületen színházművészet, zeneművészet, tánc- és mozdulatművészet
tudományágban tudományos (PhD vagy DLA) fokozatot szerzett
személy mentesül.
(6) A  miniszter a  kinevezési jogkör gyakorlójának javaslatára a  (2)  bekezdésben meghatározott szakirányú felsőfokú
végzettség, szakképzettség megszerzésének követelménye alól felmentést adhat, ha a  felsőfokú végzettségű
pályázó rendelkezik előadó-művészeti szervezetben szerzett legalább ötéves vezetői gyakorlattal.
9. § A miniszter a pályázati eljárásról az előadó-művészeti szervezet fenntartójától tájékoztatást kérhet.
10. § Ez a rendelet 2017. július 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2008. (I. 30.) KE határozata kitüntetés viselésének engedélyezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján engedélye
zem az Olasz Köztársaság elnöke által Lukács György részére adományozott „Olasz Köztársaság Érdemrendjének
Lovagkeresztje” kitüntetés viselését.
Budapest, 2008. január 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
492/2016. (XII. 28.) Korm. rendelete a Budapest XVII. kerületi Rákosmenti multifunkcionális csarnok, valamint a csarnokhoz kapcsolódó szabadtéri sportlétesítmények megvalósítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), e) és f ) pontjában,
a 3. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 3. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest XVII. kerület
közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 128531/5, 128531/4, 128531/2, 128576/3,
128576/4, 128468/2, 128457/5, 121194, 125392/5 és 125392/6 helyrajzi számú ingatlanokon megvalósuló,
illetve ezen ingatlanokból telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokon,
a  Budapest XVII.  kerületi Rákosmenti multifunkcionális csarnok, valamint a  csarnokhoz kapcsolódó szabadtéri
sportlétesítmények megvalósítására irányuló beruházással (a továbbiakban: Beruházás) összefüggő,
az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § A Beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója, beruházás-lebonyolítója és műszaki ellenőre kizárólagos joggal
a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2016. (IX. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Liget Budapest projekt részét képező kert- és
tájépítészeti feladatok (a továbbiakban: Liget Park projekt) ellátására 2016. augusztus 15. napjától 2017. január
15. napjáig prof. dr. Persányi Miklóst miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé minősített beruházások körében a Liget Park projekt maradéktalan és hatékony
megvalósítását szolgáló, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának
irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) a Városliget mint tájképi kert jellegű park helyreállítása, zöldfelületeinek növelése és rehabilitációja,
kerttörténeti értékeinek felmutatása és tájépítészeti megújítása, valamint a városligeti park üzemeltetése és
működtetése terén jelentkező folyamatok koordinálása;
b) a városligeti parkra a Liget Budapest projekt megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1866/2015.
(XII. 2.) Korm. határozat 1.2. pontja alapján kiírt kert- és tájépítészeti tervpályázat nyertesével kötött szerződéssel
kapcsolatos feladatok és a lebonyolítás felügyelete, ennek keretében a szükséges információk kérése,
egyeztetve a Liget Budapest projektért felelős miniszteri biztossal;
c) a Liget Budapest projekt keretében megvalósítandó parkfejlesztés megvalósításának és az erre rendelkezésre
álló forrásokkal történő gazdálkodás felügyelete a költség- és időütemezéseknek megfelelően;
d) a Liget Park projekt és a Fővárosi Önkormányzat Fővárosi Állat- és Növénykert kert- és tájépítészeti
fejlesztéseinek összehangolása, ennek keretében együttműködik Budapest Főváros Önkormányzatával,
valamint a Pannon Park projekt fejlesztési feladatait ellátó állami és önkormányzati szervekkel;
e) a Liget Park projekt és a Fővárosi Önkormányzat Fővárosi Állat- és Növénykert kert- és tájépítészeti fejlesztésével
összefüggésben megvalósuló beruházásokkal, valamint a parküzemeltetéssel és a parkműködtetéssel
összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben kezdeményezi az eljáró hatóságok tevékenységének
összehangolását;
f ) a Liget Park projekt megvalósításával kapcsolatban létrehozott munkacsoportok irányítása és ellenőrzése;
g) a városligeti park megújításának kert- és tájépítészeti feladataival összefüggő jogszabálytervezetek, kormány
és minisztériumi vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének és az
abban közreműködő szervezeti egységek munkájának felügyelete, ennek keretében a kiadott feladatok
végrehajtásának ellenőriztetése;
h) a kert- és tájépítészeti beruházások megvalósításához szükséges szakmai dokumentáció elkészíttetésével
kapcsolatos feladatok, a dokumentáció felhasználása a projekt kommunikációja során, a projekt kert- és
tájépítészeti feladataira vonatkozó kommunikációjának stratégiai szintű irányítása az Emberi Erőforrások
Minisztériumának sajtó- és kommunikációs feladatokért felelős szervezeti egységével egyeztetve, a Liget Park
Fórum előkészítése, irányítása és személyes részvétel a Liget Park Fórum működésében;
i) a Liget Budapest projekt végrehajtásával megbízott Városliget Zrt. kert- és tájépítészeti, valamint
parküzemeltetési és parkműködtetési feladatellátásának és működésének ellenőrzése;
j) a városligeti ingatlanon (hrsz.: 29732/1) lévő fás szárú növények kivágása esetén azok pótlásának koordinálása,
ennek keretében a szükséges információk kérése és intézkedések kezdeményezése;
k) a városligeti park megújításának kert- és tájépítészeti, parküzemeltetési és parkműködtetési feladataival
összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és
beszámolók szakmai előkészítésében való részvétel;
l) az a)–k) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátása.
3. § (1) A Liget Budapest projektben részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
(2) A miniszteri biztos feladatellátása során együttműködik a Liget Budapest projektért felelős miniszteri biztossal, és
személyesen vagy képviselői útján részt vehet a Liget Budapest projekt szakmai munkacsoportjaiban.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
38/2013. (XI. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság K. A. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e, hogy a magyarországi menekülttáborokban elszállásolt személyek kijárása a tábor területéről tiltott legyen?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely d)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani
a nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a  nemzetközi szerződésről való döntés
egyben az  abban vállalt kötelezettségekről való döntés is, az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezésben foglalt
tilalom alapján egyértelműen kizárt a  közvetlen hatalomgyakorlás a  nemzetközi szerződések vonatkozásában.
Magyarország az  1989.  évi 15. számú törvényerejű rendelettel döntött a  menekültek helyzetére vonatkozó
1951.  évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény), valamint a  menekültek
helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről. Az Egyezmény 26.,
a  menekültek mozgásszabadságáról rendelkező cikke szerint „Minden Szerződő Állam biztosítja a  jogot a  területén
jogszerűen tartózkodó menekülteknek arra, hogy megválasszák tartózkodási helyüket és szabadon mozoghassanak
az  ország területén azon szabályok figyelembe vételével, amelyek általában az  idegenekre azonos körülmények
között vonatkoznak.” A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő, „a  magyarországi
menekülttáborokban elszállásolt személyek kijárása a  tábor területéről tiltott legyen” kitétel ellentétes az  Egyezmény
fent hivatkozott 26.  cikkében szereplő rendelkezésekkel. Egy érvényes és eredményes országos népszavazás
nemzetközi szerződésből eredő kötelezettséget érintene, ennélfogva az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés
d) pontjába ütközik, így a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a választópolgári és a jogalkotói egyértelműség
követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói egyértelműség arra
vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles. A  kérdésben szereplő „menekülttábor” kifejezés
a  jogalkotó számára nem határozható meg pontosan, ezáltal a  jogalkotó nem képes eldönteni, hogy milyen
tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Az eljárás kezdeményezője 5 darab népszavazási kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott
be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés
c) pontja az országos népszavazási kezdeményezések tekintetében a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a  továbbiakban: régi Ve.) rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó
magatartása a  régi Ve. 3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik.
A jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára
is. A  Bizottság álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával
– a régi Ve. egészének rendszerében – a régi Ve. 3. §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a választási eljárás hivatkozott alapelvét.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlásnak és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan
kezdeményezői magatartás, amelynek során egy időben, ugyanabban a  tárgykörben, egymástól kismértékben
eltérő népszavazási kérdések kerülnek benyújtásra.
A Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 10.  § b), c) és e)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, illetve a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek,
valamint az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését
megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b), c) és e) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a  régi Ve. 3.  §-án, 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, az  1989.  évi 15. számú törvényerejű rendelettel kihirdetett
Egyezmény 26.  cikkén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1139/2018. (III. 26.) Korm. határozata a Balatoni Hajózási Zártkörűen működő Részvénytársaság részére történő tőkejuttatás elhalasztásáról.
A Kormány a  Balatoni Hajózási Zártkörűen működő Részvénytársaság részére történő tőkejuttatás elhalasztásáról
szóló 1213/2012. (VI. 26.) Korm. határozat a)  pontjától eltérően felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a  Balatoni
Hajózási Zártkörűen működő Részvénytársaságban (a  továbbiakban: Balatoni Hajózási Zrt.) lévő 48,99%
szavazati arányt megtestesítő állami részvénycsomag ingyenes önkormányzati tulajdonba adása tárgyában
–  a  Balatoni Hajózási Zártkörűen Működő Részvénytársaságban lévő 48,99% szavazati arányt megtestesítő állami
részvénycsomag ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 2064/2008. (V. 29.) Korm. határozat alapján  –
megkötött Ingyenes Részvény Átruházási Megállapodás olyan tartalmú módosításáról, amely alapján az  átvevő
önkormányzatok vállalják, hogy a  tőkeemelésen túl az  ingyenes átruházási szerződés megkötését követően
2019. január 31. napjáig a Balatoni Hajózási Zrt. részére további 1 424 000 000 forint tőkejuttatást biztosítanak.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1206/2015. (IV. 9.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2015. kompenzációjához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 4.  §
(1) bekezdése szerinti céltartaléknak a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2015. évi kompenzációja
finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 22 294 643 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. Céltartalékok cím, 1. Közszférában foglalkoztatottak
bérkompenzációja alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
254/2010. (III. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki nagy nyilvánosság előtt a nácizmus és/vagy
kommunizmus áldozatának méltóságát azáltal sérti, hogy a náci és/vagy kommunista diktatúrák által elkövetett
bűncselekmények tényét tagadja, kétségbe vonja, vagy jelentéktelen színben tünteti fel, bűntettet követ el és három évig
terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie.
A testület figyelemmel az Alkotmánybíróság 52/2001. (XI. 29.) AB határozatba foglaltakra megállapítja, hogy
önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét. Amennyiben azonban a kérdés több olyan alkérdésből áll,
amelyek ellentmondanak egymásnak, amelyek egymáshoz való viszonya nem egyértelmű, vagy amelyek nem
következnek egymásból, illetve amelyek tartalmilag egymáshoz nem kapcsolódnak, az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltakon túl sérül az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz való jog is. A jelen eljárásban tárgyalt
népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés több, egymással tartalmilag össze nem függő kérdést tartalmaz,
melyek egy kérdésben való szerepeltetése által a választópolgárnak az aláírásgyűjtés és a szavazás alkalmával nincs
lehetősége külön-külön véleményt nyilvánítani és azokról dönteni.
A kérdés nem egyértelmű ezen belül azért sem, mert nem állapítható meg pontosan, hogy mit jelent a kérdésben
az „és/vagy” kifejezés, a választópolgár számára nem lenne világos, hogy egy eredményes népszavazás esetén milyen
kezdeményezést támogatna, és a jogalkotó számára sem lenne egyértelműen megállapítható, milyen tartalmú
jogszabályt kellene megalkotnia.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
72/2016. (VII. 1.) ME határozata Magyarország Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya, a Cseh Köztársaság Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a V4 keretekben történő, határokon átívelő légi műveletekkel kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya, a  Szlovák Köztársaság Kormánya, a  Cseh Köztársaság Kormánya és
a Lengyel Köztársaság Kormánya között a V4 keretekben történő, határokon átívelő légi műveletekkel kapcsolatos
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  honvédelmi minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  honvédelmi minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
82/2003. (VIII. 6.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
dr. Bálint Ferenc r. ezredes, a Belügyminisztérium Felügyeleti és Ellenőrzési Hivatala megbízott vezetője részére
— 2003. június 1-jei hatállyal, e tisztsége ellátásának
időtartamára —
a helyettes államtitkári juttatások teljes körét biztosítom. A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
2014. LI. törvény a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között, a magyar–román államhatáron átvezető közúti kapcsolatokról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között,
a magyar–román államhatáron átvezető közúti kapcsolatokról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között a magyar–román
államhatáron átvezető közúti kapcsolatokról
Magyarország Kormánya és Románia Kormánya (a továbbiakban „Szerződő Felek”),
– hivatkozással az Európai Uniónak a személyek, a szolgáltatások, az áru és a tőke szabad mozgására vonatkozó
alapelveire,
– törekedve a Magyarország és Románia közötti jószomszédi és baráti viszonyok megerősítésére,
– tekintettel a  magyar–román államhatár két oldalán elhelyezkedő közigazgatási egységek együttműködési
kapcsolataira és azok fejlesztési szükségleteire,
– figyelembe véve a nemzetközi turizmus, a kereskedelem és a közlekedés fejlesztésének, valamint a határon
átnyúló gazdasági együttműködésnek a jelentőségét,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk
 (1) A Szerződő Felek megállapodnak arra vonatkozóan, hogy a  magyar–román államhatáron átvezető, a  jelen
megállapodás szerves részét képező Mellékletben felsorolt közúti kapcsolatok megvalósítását elősegítik.
 (2) A Szerződő Felek megállapodnak a magyar–román államhatáron átvezető, közúti kapcsolatokon áthaladó forgalom
jellegéről a jelen megállapodás szerves részét képező Mellékletben előírtaknak megfelelően.
 (3) Az autópályák, a 30 méter szerkezeti hosszt meghaladó határhidak, valamint Magyarország területén az autóutak,
Románia területén a nemzeti utak kapcsolatai létesítéséről a Szerződő Felek külön megállapodást kötnek.
2. Cikk
Mindegyik Szerződő Fél államának területén a  jelen megállapodás tárgyát képező közúti kapcsolatok fejlesztését
– a  besorolás/kategória megváltoztatása nélkül –, és karbantartását az  azok kezeléséért felelős hatóságok végzik,
tiszteletben tartva az adott Szerződő Fél államának területén erre vonatkozó műszaki és jogi előírásokat.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. október 20-i ülésnapján fogadta el.
3. Cikk
A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást a jelen megállapodás megvalósításának nyomon
követéséért felelős hatóságokról.
4. Cikk
 (1) Az államhatáron átvezető közúti kapcsolatok létesítése az államhatár vonalát nem változtatja meg.
 (2) Bármely, az  államhatár vonalától az  adott Szerződő Fél államának területén, a  vonatkozó nemzeti jogszabályok
szerint meghatározott távolságban végzendő munka megkezdése előtt be kell szerezni a Szerződő Felek illetékes
hatóságainak jóváhagyását a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően.
5. Cikk
 (1) A személyek, járművek, áruk és egyéb javak szabad mozgása a  magyar–román államhatáron átvezető közúti
kapcsolatokon keresztül a schengeni vívmányok Románia általi teljes körű alkalmazásának időpontjától valósul meg,
vagy eseti jelleggel valósítható meg, az illetékes hatóságok előzetes engedélyével.
(2) Ameddig Románia nem teljes körűen alkalmazza a  schengeni vívmányokat, azokon az  államhatárt keresztező
utakon, amelyeken nincsenek határátkelőhelyek, a  Szerződő Felek illetékes hatóságai sorompókat és fizikai
akadályokat helyeznek el mindkét állam területén, az államhatár átlépése pedig a  jelen cikk (1) bekezdése szerint
történik.
6. Cikk
A jelen megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármely nézetkülönbséget
a Szerződő Felek egymás között rendezik.
7. Cikk
 (1) Jelen megállapodás annak az utolsó diplomáciai úton kapott értesítésnek a kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a  Szerződő Felek tájékoztatják egymást, hogy a  belső jogszabályaik által
a megállapodás hatálybalépéséhez meghatározott eljárás befejeződött.
(2) Jelen megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
 (3) Jelen megállapodás a Szerződő Felek megegyezése alapján, írásban bármikor módosítható. A módosítások a jelen
cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint lépnek hatályba.
 (4) Jelen megállapodást bármelyik Szerződő Fél a  másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel
felmondhatja. Ebben az esetben a megállapodás a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított
hat (6) hónap elteltével hatályát veszti.
Készült Bukarestben, 2014. 07. hó 24. napján, két-két eredeti példányban, magyar és román nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya nevében Románia Kormánya nevében MELLÉKLET
A magyar–román államhatáron átvezető közúti kapcsolatok jegyzéke
Sorszám Megnevezés – érintett települések
Határmetszéspont jele
A forgalom jellege
A közúti kapcsolat jellege
magyar román 1. Csanádpalota Nădlac (Nagylak) B26/2 – B26/3
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 2. Battonya Pecica (Pécska) B108 – C14
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 3. Dombegyház Variaşu Mic (Kisvarjas) C51 – C51/2
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 4. Elek Grăniceri (Ottlaka) D59/1 – D59/2
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 5. Gyula-Dénesmajor
Iermata Neagră
(Feketegyarmat) D137/3 – D139
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 6. Sarkad Ant (Ant) D148 – D148/2
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 7. Méhkerék  Salonta (Nagyszalonta) E38/2 – E39/1
személy- és
teherforgalom 7,5 t-ig
kerékpárút
a meglévő
határátkelőhelyen 8. Geszt Cefa (Cséffa) F2/1 – F3/1
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 9. Körösnagyharsány Cheresig (Körösszeg) F69 – F69/2
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 10. Ártánd Borş (Bors) F144/1 – F146 korlátozás nélkül
kerékpárút
a meglévő
határátkelőhelyen
11. Kismarja Parhida (Pelbárthida) G46/2 – G47/1
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 12. Pocsaj Roşiori (Biharfélegyháza) G70 – G71
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 13. Bagamér Voivozi (Érkenéz) H72 – H73
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 14. Ömböly Horea (Károlypuszta) K30 – K30/1
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 15. Csenger Boghiş (Csengerbagos) L72/1 – L72/2
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 16. Csenger Oar (Óvári) L85/1 – L85/2
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 17. Csenger Oar (Óvári) L86 – L86/1 kerékpáros forgalom kerékpárút
18. Zajta Peleş (Nagypeleske) L148 – L148/1
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 19. Garbolc Bercu (Szárazberek) L170 – L170/2
személy- és
teherforgalom 3,5 t-ig
út 20. Magosliget Turulung (Túrterebes) L176/1 – L176/2 kerékpáros forgalom kerékpárút
” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. és 3. § a megállapodás 7. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  megállapodás, illetve a  2. és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
2017. LXXXV. törvény a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet közötti, az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet
közötti, az  Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között
Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 14-i ülésnapján fogadta el.
MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA és az EGÉSZSÉGÜGYI VILÁGSZERVEZET között
az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottsága 2017. szeptember 11–14. között
Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megrendezésről
Magyarország Kormánya (a továbbiakban: a Kormány) és
az Egészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: a Világszervezet),
attól az  óhajtól vezérelve, hogy eleget tegyenek Magyarország meghívásának az  Egészségügyi Világszervezet
Európai Regionális Bizottsága 2017. szeptember 11–14. között tartandó 67. ülésszakának Budapesten történő
megrendezésére, és érvényre juttassák az  Európai Regionális Bizottság 65. ülésszakán elfogadott EUR/RC65/R7
határozatot, amely megerősítésre került az  Európai Regionális Bizottság 66. ülésszakán elfogadott EUR/RC66/R13
határozatban,
attól az  óhajtól vezérelve, hogy megállapodást kössenek az  Európai Regionális Bizottság 67. ülésszakának
(a  továbbiakban: az  ülésszak) lebonyolítása során a  Világszervezet számára biztosítandó létesítmények és
szolgáltatások, valamint a jogállás meghatározása érdekében,
AZ ALÁBBIAKBAN ÁLLAPODTAK MEG: I. CIKK: A Kormány és a Világszervezet kötelezettségei
A Világszervezet a  saját költségén rendelkezésére bocsátja az  ülésszak időtartama alatt az  ülésszak hatékony
működéséhez szükséges személyzetet.
A Kormány biztosítja a helyi létesítményeket és viseli az ülésszak Budapesten történő megrendezéséhez közvetlenül
kapcsolódó költségeket – kivéve azokat, amelyeket általában a Világszervezet viselne, ha az ülésszak a WHO Európai
Regionális Irodájában kerülne megrendezésre – a  következő cikkekben és a  Megállapodás szerves részét képező
csatolt I., II. és III. mellékletben meghatározottak szerint.
II. CIKK: Létesítmények, szolgáltatások, helyszínek és felszerelés
 1. A Kormány térítésmentesen a Világszervezet rendelkezésére bocsátja az ülésszak időtartamára a Világszervezet által
igényelt és a csatolt II. és III. mellékletben meghatározott személyzetet, termeket és irodákat, berendezési tárgyakat,
bútorokat, felszereléseket és készleteket. Az  ülésszak fogalma magában foglalja a  II.  mellékletben megadott
termek rendelkezésre állási időkeretén belül rendezett kapcsolódó találkozókat (pl. a Regionális Bizottság Állandó
Bizottságának ülései, eligazító ülések a tagállamok csoportjaival, sajtótájékoztatók, stb.).
2. A Kormány emellett térítésmentesen megfelelően felszerelt irodahelyiséget biztosít a  Világszervezet azon
tisztviselőinek, akik számára a Világszervezet az ülésszak hatékony lebonyolítása érdekében előírja, hogy az ülésszak
megnyitását megelőzően és az ülésszakot követően Magyarországon tartózkodjanak.
3. A Kormány lehetővé teszi a  szükséges felszerelések – ideértve a  tájékoztató média képviselőinek technikai
berendezéseit – ideiglenes adó- és vámmentes behozatalát, és az  ülésszakhoz szükséges áruk esetében eltekint
a behozatali vámoktól és adóktól.
4. A Kormány gondoskodik a kísérő személyeknek szánt programok, továbbá a társasági rendezvények és a Regionális
Bizottság törzsprogramjához nem tartozó hivatalos rendezvények megszervezéséről.
5. A Kormány az  ülésszakot megelőzően minél hamarabb információkat nyújt a  résztvevők számára készülő
útmutatóhoz.
III. CIKK: Szállás
 1. A Kormány megteszi a  szükséges lépéseket a  Régió tagállamai képviselői, helyetteseik és tanácsadóik, a  WHO
Titkárságának tagjai, valamint a kísérő személyek szállásának lefoglalása érdekében.
 2. A WHO Regionális Irodája időben tájékoztatja a  Kormányt a  szállásfoglalási igényekről; a  végleges foglalásokat
a Világszervezet és a Kormány által elfogadott határidőn belül megerősítik.
IV. CIKK: Szállítás
 1. A Kormány megteszi a szükséges lépéseket az ülésszak munkájában hivatalos minőségben részt vevő személyek és
kísérőik Magyarországra történő beutazásának és Magyarországról történő elutazásának elősegítése érdekében.
 2. A Kormány meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtéren speciális
fogadópult álljon rendelkezésre a  Régió tagállamai képviselői, helyetteseik és tanácsadóik, a  Világszervezet
tisztviselői, valamint a  jelen Megállapodás VIII.  cikkének 1. bekezdésében említett egyéb személyek fogadására,
továbbá intézkedik a szállodába, illetve elutazáskor a repülőtérre való szállítás megszervezéséről.
3. A Kormány térítésmentesen a  Világszervezet rendelkezésére bocsátja az  ülésszakhoz szükséges felszerelések,
anyagok és dokumentumok helyi szállítására szolgáló járműveket. A  Kormány viseli az  ilyen szállításból eredő
költségeket, például az üzemanyagköltséget és a járművek karbantartási költségeit.
4. A Kormány továbbá térítésmentesen külön szállítási szolgáltatást biztosít a  Világszervezet számára az  ülésszak
hivatalos helyszíne és a  között a  szálloda között, amelyben a  Régió tagállamai képviselői, helyetteseik
és tanácsadóik, illetve a  Világszervezet Titkárságának tagjai megszállnak. A  szolgáltatás menetrendjét
a Világszervezettel konzultálva alakítják ki.
V. CIKK: Kommunikáció
A Kormány intézkedik az ülésszak hatékony lebonyolításához szükséges, a II. mellékletben feltüntetett létesítmények
biztosításáról, és fedezi a  Világszervezet kommunikációs költségeit, ideértve a  Világszervezet által az  ülésszakra
küldött sajtó általi megjelentetésre vagy műsorszórásra tervezett anyagot tartalmazó közlemények költségeit.
VI. CIKK: Jogállás
A jelen Megállapodás céljaira a  Kormány az  Egyesült Nemzetek szakosított intézményei kiváltságairól és
mentességeiről szóló, 1947. november 21-én az  Egyesült Nemzetek Közgyűlése által jóváhagyott egyezmény
rendelkezéseit, továbbá az  említett egyezmény (a  továbbiakban: az  Egyezmény) VII.  mellékletének rendelkezéseit
– amelyekhez Magyarország fenntartások nélkül 1967. augusztus 2-án csatlakozott –, valamint az alábbi cikkekben
foglalt rendelkezéseket alkalmazza,
VII. CIKK: A Világszervezet rendelkezésére bocsátott helyszínek sérthetetlensége és védelme
 1. Az ülésszakkal kapcsolatban a Világszervezet rendelkezésére bocsátott helyszínek a Világszervezet általi használatuk
időtartama alatt a Világszervezet helyszíneinek tekintendők, és ezért az  Egyezmény III.  cikkének 5. bekezdésében
említett sérthetetlenség előnyeit élvezik.
2. A Világszervezet helyszínei a  Világszervezet ellenőrzése és hatásköre alá tartoznak, és a  Világszervezetnek
kizárólagos joga van bármely személy belépésének engedélyezésére és megtagadására, továbbá bármely személy
eltávolítását elrendelheti ezekről a helyszínekről.
3. A Kormány megteszi a  megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a  Világszervezet helyszíneit illetéktelen
személyek vagy csoportok belépése, rendzavarás vagy a helyszínek közvetlen környezetében keletkező indokolatlan
zaj ne zavarja. A Kormány ebből a célból szükség szerint rendőröket állomásoztat a Világszervezet helyszínein kívül,
és bármely egyéb szükségesnek tartott intézkedést meghoz.
4. A regionális igazgató kérésére a  Kormány a  szükséges számban rendőröket biztosít, hogy szükség esetén
segítsenek a rend fenntartásában a Világszervezet helyszínein, és eltávolítsák az ülésszakot esetlegesen megzavaró
személyeket, továbbá általános biztonsági szolgáltatásokat nyújtsanak a helyszínen.
5. A szellemi tulajdonnal kapcsolatos anyagok (felvételek, emlékeztetők, jelentések, dokumentumok stb.)
a Világszervezet tulajdonában maradnak.
VIII. CIKK: Az ülésszak résztvevőinek Magyarországra való belépéshez és ott-tartózkodáshoz való joga,
valamint a résztvevők jogállása
1. Az illetékes magyar hatóságok a  jogszabályi feltételek fennállása esetén, kellő időben – amennyiben szükséges  –
vízumot állítanak ki az  alábbi személyek részére a  Magyarországra való belépés, az  ott-tartózkodás, valamint
az onnan való távozás engedélyezése érdekében:
a) a Régió tagállamai képviselői, helyetteseik és tanácsadóik, valamint a  Világszervezet által az  alkalmazott
gyakorlatnak megfelelően az  ülésszakon való részvételre meghívott más országok megfigyelői, akik,
az ülésszakon való részvétel során az Egyezmény V. cikkében megállapított kiváltságokat és mentességeket
élvezik;
b) a Világszervezet tisztviselői, akik – miközben az  ülésszak során hivatalos minőségben járnak el  –
az Egyezmény VI. cikkében megállapított kiváltságokat és mentességeket élvezik;
c) a Világszervezet számára kiküldetés keretében munkát végző szakértők (nem tisztviselők), akik – miközben
az  ülésszak során hivatalos minőségben járnak el – az  Egyezmény VII.  mellékletének 2. bekezdésében
megállapított kiváltságokat és mentességeket élvezik;
d) az Egyesült Nemzetek és szakosított intézményei, továbbá azon nemzetközi kormányzati és nem
kormányzati szervezetek képviselői, amelyekkel a  Világszervezet a  WHO Alkotmánya 69–71.  cikkének
megfelelően kapcsolatot teremtett és részt vesznek az  ülésszakon, akik a  hivatalos minőségükben
végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet
élveznek a  bírósági eljárások alól. Ez  a  rendelkezés nem érinti azokat a  kiváltságokat és mentességeket,
amelyeket Magyarországnak a  vonatkozó nemzetközi megállapodások értelmében az  Egyesült Nemzetek,
annak szakosított intézményei, továbbá a  nemzetközi kormányzati szervezetek fent említett képviselői
vonatkozásában esetlegesen alkalmaznia kell;
e) a Világszervezet által meghívott, az ülésszakon hivatalos minőségükben eljáró más személyek, akik hivatalos
minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is
beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól;
f ) az e cikk a)–e) pontjában említett személyeket kísérő személyek.
2. A fenti 1. bekezdésben említett személyek hiánytalan névjegyzékét, valamint az általuk képviselt ország és szervezet
nevét a Világszervezet az ülésszak megkezdése előtt továbbítja a Kormánynak.
3. Az Egyezmény V. és VI.  cikkében, az  Egyezmény VII.  mellékletének 2. bekezdésében és a  fenti 1. bekezdés
d)–e)  pontjában említett személyek – az  általuk egyebekben élvezett speciális mentességek sérelme nélkül  –
a  feladatvégzésük vagy kiküldetésük időtartama alatt, ideértve a  Magyarország területén történő utazás idejét is,
nem vonhatók letartóztatási vagy kiutasítási intézkedés alá a  feladatvégzésük vagy kiküldetésük gyakorlásának
teljesítése miatt.
IX. CIKK: Pénzösszegek átutalása
Az Egyezmény III. cikkének 7. bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül, a Világszervezet – a Világszervezet
nevében nyitott bankszámla útján – pénzösszegeket utalhat át Magyarországra az ülésszak megrendezése céljából
a  Világszervezet magyarországi költségeinek fedezéséhez szükséges mértékben, illetve az  ülésszakot követően
visszautalhatja a Magyarországon nyitott bankszámlá(k)ról a Világszervezet tulajdonát képező, az ülésszak során fel
nem használt pénzösszegeket.
X. CIKK: Felelősség
A Kormány kármentesíti a  Világszervezetet és tisztviselőit, és foglalkozik a  Világszervezettel vagy a  tisztviselőivel
szemben fennálló keresetekkel, követelésekkel vagy egyéb igényekkel, amelyek az ezen Megállapodás alá tartozó
tevékenységekből erednek, kivéve, ha az  ilyen kereset, követelés vagy egyéb igény a Világszervezet tisztviselőinek
súlyos gondatlanságából vagy szándékos kötelességszegéséből ered.
XI. CIKK: Szellemi tulajdon
Magyarország Kormánya teljes egészében átadja a  WHO-nak az  általa a  Regionális Bizottsággal kapcsolatban
elkészült munkák, ideértve az elkészült fényképek és felvételek szerzői jogát. A Kormány továbbá eleget tesz annak,
hogy a későbbi szerződésekbe olyan záradékot illeszt be, amely biztosítja, hogy az általa felkért szerzők átengedik
számára a szerzői jogot az e rendelkezésben foglalt kötelezettség teljesítése érdekében.
XII. CIKK: Záró rendelkezések
Ez a Megállapodás 30 naptári nappal azt követően lép hatályba, hogy a Világszervezethez a Kormány megerősítő
írásbeli értesítése megérkezett arról, hogy a  hatálybalépés belső követelményei teljesültek. A  Felek minden
erőfeszítést megtesznek, hogy a  jelen Megállapodás feladatai az  aláírása és a  hatályba lépése közötti időszakban
teljesüljenek.
FENTIEK HITELÉÜL a kellő jogkörrel felhatalmazott alulírottak a jelen Megállapodást aláírták.
Készült két példányban Budapesten, 2017. május 5-én. ……………………………………… …………………………………………………
 Magyarország Kormánya nevében Az Egészségügyi Világszervezet nevében”
4. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Megállapodás mellékleteit rendeletben hirdesse ki.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás XII. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az egészségügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
131/2012. (XI. 6.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Hidvéghi Balázsnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárának kormányzati szolgálati jogviszonya
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására
tekintettel – 2012. november 1-jei kezdő nappal –
megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
256/2008. (X. 21.) Korm. rendelete az önkéntes tűzoltóság létesítéséről, működésének feltételeiről és feladatáról.
A Kormány a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
szóló 1949. évi XX. törvény 35. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva, a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló
1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (1) bekezdésének e) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) készenléti szolgálatellátás: olyan feladatellátás,
amelyben a szolgálati beosztást vállalók a szolgálati helyükön kívül biztosítják elérhetőségüket, valamint tűz- és
kárfelszámolásra e rendeletben rögzített normaidőn belül
igénybe vehetők, a beosztásukhoz előírt feladatukra jelentkeznek,
b) rendkívüli készenléti-szolgálatellátás: olyan feladatellátás, amelyben a szolgálati beosztást vállalók állandó
készenléti helyzetben, a szolgálatteljesítés helyén látnak el
szolgálatot,
c) készenlétben tartás: a tűzoltó szakmai feladatok ellátására használandó, rendszeresített, a munkavédelmi előírásoknak megfelelő tűzvédelmi technika bevethető állapotban tartása.
Az önkéntes tűzoltóság szakmai feladata 2. § (1) Az önkéntes tűzoltóság tűzmegelőzési tevékenysége
során, a működési területén
a) segíti az önkormányzatok jogszabályokban meghatározott tűzmegelőzési feladatait, ennek érdekében
részére az illetékes tűzvédelmi hatóság az önkéntes tűzoltóság elsődleges működési körzetében bekövetkező
tűzvédelmet érintő változásokról adatot és információt
szolgáltat,
b) tűzvédelmi hiányosság észlelése esetén – különös tekintettel a tűzoltás alapvető feltételeiben észlelt hiányosságra – azt haladéktalanul jelzi az illetékes tűzvédelmi hatóságnak,
c) részt vesz a lakosság tűzvédelmi felvilágosításában, a
tűzvédelmi propagandában.
(2) Az önkéntes tűzoltóság a tűzoltási és műszaki mentési tevékenységére való felkészülése érdekében
a) toborozza és szervezi a működési területén a tűzoltói
szolgálatra jelentkezőket, valamint gondoskodik azok
szakmai felkészítéséről, továbbképzéséről,
b) folyamatosan gondoskodik a tűzoltási és műszaki
mentési feladatok ellátására szervezett erő és eszközállomány riaszthatóságáról,
c) gondoskodik a szakfelszereléseinek és egyéni védőeszközeinek karbantartásáról, külön jogszabályokban előírtak szerinti felülvizsgálatáról,
d) elkészíti a működési területéhez tartozó településre a
Riasztási és Segítségnyújtási Tervet, továbbá külön jogszabályban foglaltak szerint a működési területén lévő kiemelt létesítményre a Tűzoltási és Műszaki Mentési Tervet; azt egyezteti a segítségnyújtásra tervezett tűzoltóságokkal és jóváhagyásra megküldi az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének,
e) éves továbbképzési tervet készít, melyet megküld a
szakmai felügyeletet ellátó területi katasztrófavédelmi
szervnek és gondoskodik az állomány továbbképzéséről,
f) támogatást nyújthat a vele együttműködési megállapodást kötő tűzoltó egyesületnek.
(3) Az önkéntes tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési
tevékenysége során
a) gondoskodik a beavatkozásban részt vevő állomány
rendszeresített egyéni védőeszközökkel történő ellátásáról,
b) a Központi Ügyelet utasítására kivonul a működési
területén kívül keletkezett tűz oltására, illetőleg a műszaki
mentésre,
c) jelenti a működési területén keletkezett tűzesetet, káresetet, az általa eloltott, illetőleg a más által eloltott és
hozzá bejelentett tűzesetet az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv ügyeletére, és eleget tesz egyéb jelentési kötelezettségének,
d) a központi katasztrófavédelmi szerv vezetője, illetve
a fenntartó önkormányzat képviselő-testülete elrendelésére rendkívüli készenléti szolgálatot lát el, amelynek költségeiről az elrendelő gondoskodik,
e) soron kívül jelenti az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv ügyeletére a gépjárműveinek vonulóképtelenségét, a késedelmesen végrehajtható vagy késedelmesen végrehajtott vonulást, valamint a vonulóképességet
korlátozó egyéb körülményeket és a rendkívüli készenléti
szolgálat elrendelését és annak okát.
(4) Az önkéntes tűzoltóság a tűzvizsgálat érdekében
a) haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hivatásos ön
kormányzati tűzoltóságot az általa eloltott, illetőleg más
által eloltott és hozzá bejelentett tűzesetről,
b) gondoskodik a kötelező adatgyűjtésről és – a tűzvizsgáló kiérkezéséig – a tűzvizsgálatot biztosító cselekmények elvégzéséről.
Az önkéntes tűzoltóság működése és szakmai felügyelete 3. §
(1) Az önkéntes tűzoltóság olyan létszámú önkéntes
tűzoltó folyamatos riaszthatóságáról gondoskodik, hogy a
számára előírt tűzoltó eszközöket és szakfelszereléseket
működtetni tudja. Az önkéntes tűzoltóság napi vonultatható létszáma legalább négy fő.
(2) Az önkéntes tűzoltóságnak a működési területén történt tűzesethez, műszaki mentéshez a készenlétben tartandó gépjárműivel és az arra beosztott létszámmal, valamint a tűzoltás vezetésére jogosult személlyel, tíz percen
belül (normaidő) meg kell kezdenie a vonulást.
4. § Az önkéntes tűzoltóság olyan hírközponttal és hírközlő
rendszerrel rendelkezik, amely szükség esetén folyamatos
rádiókapcsolatot tud biztosítani az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv ügyeletével, illetőleg a tűzoltóságok kivonult egységeivel. Az önkéntes tűzoltóság ezen kívül távbeszélő-kapcsolatot is biztosít.
5. § Az önkéntes tűzoltóság a működési területén lévő gazdálkodó szervekkel a létesítményi tűzoltósági feladatok átvállalására az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv előzetes
hozzájárulásával megállapodhat. A területi katasztrófavédelmi szerv a megállapodás megkötéséhez nem járul hozzá, ha a
megállapodásban vállaltak veszélyeztetik a működési terület
ellátásával kapcsolatos feladatok maradéktalan teljesítését.
6. § (1) Az önkéntes tűzoltó éves egészségügyi alkalmassági
felülvizsgálaton köteles részt venni, amelynek térítési díját
az önkéntes tűzoltóság viseli.
(2) Az önkéntes tűzoltót – a képesítési követelmények
megszerzését követően – a szakmai felügyeletet ellátó
szerv regisztrálja, és részére a szakmai szövetség a szakmai felügyelet által meghatározott formátumú egységes
igazolványt ad ki.
7. § (1) Az önkéntes tűzoltóság tűzoltó szakmai feladatait a
főfoglalkozású és a nem főfoglalkozású tűzoltók látják el.
(2) A főfoglalkozású tűzoltó a tűzoltó szakmai feladatok ellátását végző, önkéntes tűzoltósággal munka
viszonyban lévő, tűzoltó szakmai képesítéssel rendelkező
és foglalkozás-egészségügyi szolgálat vizsgálata alapján
tűzoltói szolgálatra alkalmasnak minősített, 18. életévét
betöltött természetes személy.
(3) A nem főfoglalkozású tűzoltó a tűzoltó szakmai feladatokat az önkéntes tűzoltósággal egyéb, nem munkaviszony alapján ellátó, tűzoltó szakmai képesítéssel rendelkező és foglalkozás-egészségügyi szolgálat vizsgálata
alapján tűzoltói szolgálatra alkalmasnak minősített,
18. életévét betöltött természetes személy.
8. § (1) Az önkéntes tűzoltóság rajokból áll.
(2) Az önkéntes tűzoltó beosztása szerint lehet beosztott
tűzoltó, valamint tisztségviselő, úgymint: rajparancsnok,
tűzoltóparancsnok-helyettes, tűzoltóparancsnok.
(3) Az önkéntes tűzoltóság szolgálatszervezéséről a parancsnok gondoskodik. Ennek keretében elkészíti heti
bontásban a szolgálati időbeosztásokat, gondoskodik a
szolgálati okmányok vezetéséről, valamint a szakmai felügyelet által meghatározott adatszolgáltatás teljesítéséről.
(4) Az önkéntes tűzoltóság az utánpótlás nevelése céljából
6–10 éves korig gyermek, 11–18 év közötti fiatalokból ifjúsági tűzoltó rajokat alakíthat. A gyermek és ifjúsági korú tűzoltók létszáma azonban a szolgálatszervezésnél nem vehető
figyelembe. A gyermek és ifjúsági tűzoltók tűzoltási és műszaki mentési tevékenységet nem végezhetnek.
9. § (1) A készenléti szolgálatot ellátó önkéntes tűzoltónak
a polgári védelmi kötelezettség teljesítése alóli mentesítését a lakóhelye szerinti polgármesternél – a tűzoltó szolgálatba lépését követően – az önkéntes tűzoltóság parancsnoka kezdeményezi. Amennyiben a készenléti szolgálat
ellátása már nem áll fenn, erről az önkéntes tűzoltóság parancsnoka a lakóhely szerinti polgármestert tájékoztatja.
(2) A készenléti szolgálatot ellátó önkéntes tűzoltónak a
helyi adó megfizetése alóli mentesítését a lakóhelye szerint illetékes jegyzőnél – minden év február 28-ig – az önkéntes tűzoltóság parancsnoka kezdeményezi. Amennyiben a készenléti szolgálat ellátása már nem áll fenn, erről
az önkéntes tűzoltóság parancsnoka a lakóhely szerint illetékes jegyzőt tájékoztatja.
10. § Az önkéntes tűzoltóság működését a köztestület alapszabályában határozzák meg. A köztestület működésére
vonatkozó szabályozásnak ki kell terjednie:
a) a tűzoltóparancsnok beszámoltatásának rendjére,
b) a tűzoltóparancsnok kinevezésének és felmentésének
rendjére,
c) az önkéntes tűzoltóság személyi állományát megil
lető, törvényben nem szabályozott jogosultságokra és juttatásokra, valamint
d) a kiképzés és rendszeres továbbképzés feltételeinek
biztosítására.
11. § Az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv a szakmai
felügyeleti tevékenysége során:
a) ellenőrzi az önkéntes tűzoltóság szakmai és az ehhez
kapcsolódó munkavédelmi tevékenységét, kezdeményezi
a hiányosságok megszüntetését,
b) szervezi a hivatásos és a létesítményi tűzoltóságokkal
való együttműködést,
c) jóváhagyja a Tűzoltási és Műszaki Mentési Terveket
és a Riasztási és Segítségnyújtási Tervet,
d) előzetes egyetértési jogot gyakorol a létesítményi
tűzoltósági feladatok átvállalására vonatkozó megállapodásnál,
e) az önkéntes tűzoltóságok parancsnokai és a tűzoltás
vezetésére jogosult állománya részére évente legalább két
alkalommal kötelező továbbképzést és szakmai tájékoztatót szervez.
Az önkéntes tűzoltóság működésének anyagi
technikai és pénzügyi feltételei
12. § (1) Az önkéntes tűzoltóságok létesítésével, működtetésével, fenntartásával és fejlesztésével kapcsolatos központi hozzájárulás tervezéséről – a központi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének javaslata alapján – a katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) a költségvetési törvény előkészítése során gondoskodik.
(2) A központi költségvetés által biztosított tárgyévi
hozzájárulás felhasználásáról az önkéntes tűzoltóság a
tárgyévet követő év február 28-ig elszámol az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv útján a központi katasztrófavédelmi szerv felé.
(3) Az önkéntes tűzoltóságok technikai fejlesztését a
miniszter által jóváhagyott szakmai program figyelembevételével, a központi katasztrófavédelmi szerv pályázatok
kiírásával segíti elő.
A működési terület vállalásának rendje 13. § (1) A székhely szerinti települési önkormányzat képviselő-testülete az önkéntes tűzoltóság működési területének
megállapítását (kijelölését, módosítását) a miniszternél
kezdeményezi. A kezdeményezés minden év április 15-ig
nyújtható be.
(2) A kezdeményezésnek tartalmaznia kell az e rendeletben foglalt feltételek teljesülésének igazolását, valamint
a kezdeményezett területi változással érintett önkormányzat, az önkéntes tűzoltóságot fenntartó önkormányzat, továbbá az országos szakmai szövetségek támogató vagy ellenző javaslatát.
(3) A miniszter véleménykéréssel a kezdeményezést
megküldi a központi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének, aki – a kért működési terület reális veszélyeztetettségének megállapítását is tartalmazó – szakmai javaslatát
május 31-ig terjeszti fel a miniszterhez. A működési terület
megállapításáról a miniszter dönt.
(4) Az önkéntes tűzoltóság elsődleges működési körzetét úgy kell meghatározni, hogy a működési területhez
tartozó település közigazgatási határának legtávolabbi
pontjára a riasztott tűzoltóság előírt erői és eszközei, a
jelzés vételétől számítva legfeljebb 25 percen belül elsőnek érkezzenek ki. A kiérkezési idő az előírt riasztási
idő és a vonulási távolságból adódó vonulási idő – legfeljebb 60 km/h átlagsebességgel számolva – összesített
adata alapján kerül meghatározásra. Abban az esetben,
ha a település közigazgatási határának legtávolabbi
pontja az önkéntes tűzoltóság által 25 percen túl érhető
el, de a kiérkezési ideje rövidebb, mint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságé, akkor az adott település a hamarabb érkező önkéntes tűzoltóság elsődleges működési körzetéhez csatolható.
(5) Az önkéntes tűzoltóság részére segítségnyújtási
működési körzet abban az esetben állapítható meg, ha
rendelkezik olyan tűzoltói létszámmal, technikával és
szakfelszereléssel, amely a (4) bekezdés alapján megállapított elsődleges működési körzet feladatainak maradéktalan ellátásán túl, azzal egyidejűleg képessé teszi a
segítségnyújtási működési körzet feladatainak ellátására is.
(6) Amennyiben az önkéntes tűzoltóság – a működési
terület megállapítását követően – a működése során nem
teljesíti az e rendeletben, illetve a mentő tűzvédelmi feladatainak ellátását szabályozó egyéb jogszabályokban
előírtakat, az illetékes területi katasztrófavédelmi szerv
vezetője a központi katasztrófavédelmi szerv vezetőjénél
indítványozza a működési terület megvonását. A megvonásról a központi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének javaslata alapján a miniszter dönt.
Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az önkéntes tűzoltóságokra vonatkozó részletes szabályokról szóló 119/1996. (VII. 24.)
Korm. rendelet. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1324/2018. (VII. 18.) Korm. határozata a TOP-6.4.1-15-TB1-2016-00001 azonosító számú, „Bánhida és Dózsakert komplex kerékpáros közlekedésfejlesztése” című projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-6.4.1-15-TB1-2016-00001 azonosító számú, „Bánhida és Dózsakert komplex kerékpáros
közlekedésfejlesztése” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelésével, az  1.  melléklet
szerint, az  európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló
17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése alapján;
2. egyetért a  projekt 1.  melléklet szerinti többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program
6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (II. 9.) MEKH utasítása a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § c)  pontjában meghatározott
hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára, a  következő
utasítást adom ki:
1. § A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) Szervezeti és Működési Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
1/2013. (VII. 25.) MEKH utasítás. Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
508/2013. (XII. 29.) Korm. rendelete a Környezet és Energia Operatív Program Egészséges, tiszta települések prioritás keretében megvalósuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a) és b)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) a  döntést 30 napon belül meg kell hozni, a  szakhatóságok tekintetében a  szakhatósági állásfoglalás
kibocsátásának határideje 10 nap,
b) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
c) a  döntések kézbesítése – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések kivételével –
hirdetményi úton történik. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a 2. § a) pont kivételével a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1126/2017. (III. 17.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva 3 500 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. december 10.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1403/2019. (VII. 5.) Korm. határozata a Magyarország egyes területei közötti gazdasági egyenlőtlenség csökkentése érdekében szükséges fejlesztési programcsomagról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  munkaerőpiaci hátrányok csökkentése, a  helyi foglalkoztatás bővítése, a  vidék
lakosságmegtartó képességének növelése céljából szükséges egy gazdaságélénkítő programcsomag,
a  Kedvezményezett Települések Gazdaságélénkítő Programja (a továbbiakban: Program) indítása a  gazdasági
mutatók alapján elmaradott településeken, az  önkormányzatoknak, valamint az  ott működő, székhellyel vagy
telephellyel rendelkező mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, továbbá az állami vagy helyi önkormányzati közvetlen
vagy közvetett tulajdonban álló gazdasági társaságoknak nyújtott támogatás biztosításával;
2. egyetért azzal, hogy a Program az 1. mellékletben szereplő 50 településen induljon;
 3. felhívja
a) a pénzügyminisztert, az  agrárminisztert, az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, valamint
a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az 1. pontban foglalt célra felhasználható programjaikat tekintsék
át és alakítsák át úgy, hogy
aa) a Program céljára kis összegű (minimum 10 000 000 forint) támogatás is igénybe vehető legyen,
ab) – a  de minimis szabályainak figyelembevételével – visszatérítendő, illetve vissza nem térítendő
támogatás folyósítására is legyen lehetőség,
ac) a  források a  Program keretében úgy is igénybe vehetők legyenek, hogy a  kellő részletezettségű
kiírásnak megfelelő pályázó ahhoz mérlegelés nélkül, 15 napon belül hozzájusson,
ad) az e  célra felhasználható valamennyi programról – a  releváns feltételek bemutatásával –
tájékoztassák a Kormányt;
Felelős: pénzügyminiszter agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. július 31.
b) felhívja a  pénzügyminisztert, az  agrárminisztert, az  innovációért és technológiáért felelős minisztert,
valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy vizsgálják meg az  e  célra igénybe vehető európai uniós
programjaikat;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. július 31.
 4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy dolgozzon ki 5 000 000 000 forint értékben programcsomagot az 1. mellékletben
meghatározott településeket segítő mikro-, kis- és középvállalkozások, továbbá az állami vagy helyi önkormányzati
közvetlen vagy közvetett tulajdonban álló gazdaság társaságok számára, amely a  3.  pontban írt feltételekkel
igénybe vehető, és amelyet a Programban való részvételre későbbiekben kijelölendő települések is igénybe tudnak
venni;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. július 31. 5. a Program megvalósítása érdekében szükséges forrás – a 3. és 4. pontban meghatározottakon kívül – a „Felzárkózó
települések” hosszú távú programjának megalapozásáról szóló 1404/2019. (VII. 5.) Korm. határozat 6.  pont
b) alpontjában meghatározottak szerint kerül biztosításra;
6. felhívja
a) a Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztost, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy a  Magyar Falu Program keretében rendelkezésére álló programelemeket
–  a  belügyminiszter által településenként és támogatási célterületenként jelzett mértékben – a  jelen
kormányhatározattal érintett, valamint később kijelölendő települések pályáztatás nélkül igénybe vehessék,
azzal, hogy a  Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos és a  belügyminiszter megállapodik
az e célra 2019-ben és 2020-ban elkülönítendő forrás nagyságáról,
Felelős: Modern Települések Fejlesztéséért felelős kormánybiztos
belügyminiszter
Határidő: 2019. július 15. b) a belügyminisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  pénzügyminisztert, az  emberi
erőforrások miniszterét, az  agrárminisztert, az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy
–  a  belügyminiszternek az  érintett önkormányzat véleményének kikérése után előterjesztett javaslatára –
biztosítsák az 1. melléklet szerinti településeken a 2. mellékletben meghatározott, az a) alpontban foglaltakon
kívüli, feladatkörükbe tartozó közszolgáltatásokat;
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
 7. egyetért azzal, hogy a Programot az alábbi szervezetrendszernek megfelelően kell lebonyolítani:
a) a stratégiai irányok meghatározásáról, a szakterületek feladatainak kijelöléséről a Miniszterelnökséget vezető
miniszter, a  belügyminiszter, a  pénzügyminiszter, az  agrárminiszter közösen dönt, amely tárcavezetőket
a Miniszterelnökséget vezető miniszter – akadályoztatása esetén a belügyminiszter – hívja össze,
b) az operatív feladatokat az  a)  pontban megnevezett miniszterek által kijelölt szakmai felsővezetői grémium
lássa el,
c) a támogatásokkal kapcsolatos döntéseket a belügyminiszter vagy az általa kijelölt szakmai felsővezető hozza
meg,
d) a településeket a Belügyminisztérium állományában foglalkoztatottak segítsék;
 8. felhívja a  belügyminisztert, hogy készítsen előterjesztést a  7.  pontban meghatározott szervezetrendszer
kialakítására, valamint készítse el a  szükséges jogszabály-módosítások tervezetét, és tegyen javaslatot
a Belügyminisztérium alkalmazásában állók létszámára;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. július 15. 9. felhívja a belügyminisztert, hogy az 1. mellékletben szereplő 50 településen indítsa el a Programot;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. november 1.
10. felhívja a  belügyminisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  pénzügyminisztert, az  agrárminisztert,
az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Program elindításának tapasztalatairól, valamint
a Program második ütemébe bevonandó településekről készítsen előterjesztést a Kormány számára;
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter
agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2020. január 31.
 11. felkéri az  illetékes megyei önkormányzatokat, hogy a  Program végrehajtása érdekében, önként vállalt feladatként
a  7.  pontban meghatározott szervezetrendszerrel szoros együttműködésben az  érintett településeket
a rendelkezésükre álló eszközökkel segítsék és támogassák.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2013. (X. 7.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„egyetért-e Ön azzal, hogy a  magyar országgyűlés mondja fel az  európai unióval kötött – 2007. 12. 13-án aláírt,
2009. 12. 01-én életbe lépett – lisszaboni Szerződést?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. szeptember 6-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontja hatályos nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettségek tekintetében általános jelleggel kizárja a népszavazás lehetőségét. A Nemzeti
Választási Bizottság megállapítja, hogy a jelen határozattal elbírált népszavazási kezdeményezés – eredményessége
esetén – hatályos nemzetközi szerződés megszüntetésére kötelezné az  Országgyűlést, ennélfogva az  Alaptörvény
8. cikk (3) bekezdés d) pontjába ütközik, így a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
A fentiek alapján a Nemzeti Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében – mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § b)  pontján, a  választási eljárásról
szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: régi Ve.) 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény
37.  §  (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés g)  pontján, valamint a  62.  § (1)  bekezdés
s) pontján alapul.
Budapest, 2013. szeptember 30. dr. patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke