text:
18/2015. (IX. 18.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról.
A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 22. § (1) bekezdésében foglaltak alapján – a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) Igazgatás, az NGM fejezeti kezelésű
előirányzatai, továbbá európai uniós forrás felhasználásával megvalósuló árubeszerzésre, szolgáltatási koncesszióra,
szolgáltatás megrendelésére, építési beruházásra és építési koncesszióra terjed ki.
2. § Nem terjed ki az utasítás hatálya arra a beszerzésre, amelynél – társfinanszírozására tekintettel – a finanszírozásban
részt vevő nemzetközi szervezetek által előírt feltételek szerinti eljárást kell alkalmazni, továbbá amelyet beszerzőként
az NGM felügyelete vagy irányítása alá tartozó költségvetési szervek vagy külön szerződés alapján gazdasági társaság
folytat le a saját közbeszerzési szabályzata szerint.
II. Fejezet A közbeszerzések tervezése 3. § (1) A szervezeti egység a költségvetési évre vonatkozó beszerzési igényeit az 1. mellékletben meghatározott, a Jogi
és Kodifikációs Főosztály által az intraneten elérhetővé tett közbeszerzési tervlapon, a szervezeti egység irányítását
ellátó állami vezető – Miniszteri Kabinet esetében a kabinetfőnök – jóváhagyásával február 28-ig megküldi a Jogi és
Kodifikációs Főosztály részére.
(2) Az elfogadott költségvetési előirányzatok figyelembevételével a Jogi és Kodifikációs Főosztály a költségvetési év
elején, legkésőbb március 15-ig – az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján – éves összesített közbeszerzési
tervet (a továbbiakban: közbeszerzési terv) készít az NGM adott évre tervezett közbeszerzéseiről.
(3) A közbeszerzési tervet az NGM közigazgatási államtitkára hagyja jóvá.
4. § (1) Közbeszerzési eljárás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közbeszerzési terv alapján indítható.
 (2) A közbeszerzési tervtől eltérően csak előre nem látható okból előállt változás esetén indítható közbeszerzési eljárás.
 (3) A közbeszerzési tervben nem szereplő, új közbeszerzési igény legkésőbb a tárgyév október 30. napjáig jelenthető be.
A bejelentést tartalmazó feljegyzésben meg kell indokolni az eljárás lefolytatásának szükségességét, valamint csatolni
kell az 1. melléklet szerinti közbeszerzési tervlapot. A közbeszerzési tervlapot a szervezeti egység irányítását ellátó
állami vezető – Miniszteri Kabinet esetében a kabinetfőnök – jóváhagyását követően a Jogi és Kodifikációs Főosztály
részére kell megküldeni.
(4) A (3) bekezdés szerinti bejelentést követően a Jogi és Kodifikációs Főosztály módosítja a közbeszerzési tervet,
megjelölve a módosítás indokát is. A közbeszerzési terv módosítását az NGM közigazgatási államtitkára hagyja jóvá.
5. § A közbeszerzési terv nyilvános. A Jogi és Kodifikációs Főosztály a közbeszerzési tervet, annak jóváhagyását követően
a Közbeszerzési Hatóság által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban, valamint az NGM honlapján közzéteszi.
III. Fejezet A közbeszerzési eljárásban részt vevő személyek, szervezetek
1. A beszerző szervezeti egység 6. § Közbeszerzési eljárás kezdeményezésére
a) az NGM Igazgatás jóváhagyott éves elemi költségvetése keretében tételes előirányzat-fedezet terhére vagy
európai uniós forrás esetén hatályos támogatási okiratba foglalt európai uniós bevétel terhére a szakmai
feladat elvégzésére kijelölt szervezeti egység,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatot kezelő szakmai szervezeti egység,
c) európai uniós forrásból megvalósuló beszerzés esetén a forrás felett rendelkezésre jogosult szervezeti egység,
d) tanulmány megrendelésére irányuló beszerzési eljárás esetén a finanszírozási forrás ellenjegyzésére kijelölt
személy jóváhagyásával a szakmai szervezeti egység
[a továbbiakban az a)–d) pont együtt: beszerző szervezeti egység] jogosult.
7. § (1) A beszerző szervezeti egység tartozik kizárólagos felelősséggel
a) a közbeszerzési tervben foglalt, az eljárás megindítására vonatkozó határidők betartását,
b) a határidő lejárta előtt a határidő módosításának a Jogi és Kodifikációs Főosztálynál történő kezdeményezését,
c) az eljárást megindító felhívás és a dokumentáció szakmai követelményrendszerének szakszerűségét
illetően.
(2) A beszerző szervezeti egység ezen utasításban meghatározott feladatait úgy köteles végrehajtani, hogy az egyes
eljárási cselekmények, értesítések és tájékoztatások megtételéhez, valamint a hirdetmények közzétételéhez
–  a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvényben (a továbbiakban: Kbt.) meghatározott határidőn felül –
legalább három munkanap álljon a Jogi és Kodifikációs Főosztály rendelkezésére, és az esetleges késedelem ne
veszélyeztesse az eljárás szabályszerűségét.
8. § Ezen utasítás mellőzésével vagy a Jogi és Kodifikációs Főosztály bevonása nélkül lefolytatott beszerzési eljárások
formai és tartalmi jogszerűségéért a beszerző szervezeti egység felelős.
2. A bírálóbizottság 9. § (1) A közbeszerzési eljárás előkészítése, a felhívás és a dokumentáció elkészítése, a részvételi jelentkezések és az ajánlatok
értékelése során, valamint az eljárás más szakaszában az NGM mint ajánlatkérő nevében eljáró, illetve az eljárásba
bevont személyeknek megfelelő – a közbeszerzés tárgya szerinti, közbeszerzési, jogi és pénzügyi – szakértelemmel
kell rendelkezniük.
(2) A közbeszerzési eljárás kezdeményezésére irányuló feljegyzésnek a Jogi és Kodifikációs Főosztályhoz történő
megérkezését követő három munkanapon belül kell az (1) bekezdésben meghatározott szakértelemmel rendelkező
személyekből álló bírálóbizottságot létrehozni.
(3) A bírálóbizottság feladata az ajánlatoknak a – szükség esetén a hiánypótlást, felvilágosítás vagy indokolás megadását
követő – Kbt. 63. § (3)–(4) bekezdése szerinti elbírálása. Az elbírálást követően a bírálóbizottság írásbeli szakvéleményt
és döntési javaslatot készít a döntéshozó részére a közbeszerzési eljárást lezáró döntés meghozatalához.
10. § (1) A bírálóbizottság öt – három állandó és két ideiglenes – tagból áll.
 (2) A bírálóbizottság állandó tagja
a) a Jogi és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetője,
b) az Intézményi Gazdálkodási Főosztály főosztályvezetője és
c) a Jogi és Kodifikációs Főosztály munkatársa.
(3) Az egyes beszerzések lebonyolítása során a beszerző szervezeti egység kettő, a beszerzés tárgya szerinti szakértelemmel
rendelkező személyt delegál – egyidejűleg az őket helyettesítő póttag személyére is javaslatot tesz –, akik ideiglenes
tagként vesznek részt a bírálóbizottságban. Az ideiglenes tag az adott eljárásban szavazati joggal rendelkezik.
(4) A bírálóbizottság elnöke (a továbbiakban: elnök) a Jogi és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetője. A bírálóbizottság
nevében az elnök ír alá.
(5) A (2) bekezdés c) pontjában és a (3) bekezdésben meghatározott tagokat, valamint az őket helyettesítő póttagokat
a (3) bekezdésben meghatározott delegálás alapján az elnök jelöli ki a 2. melléklet szerint.
11. § (1) Az elnököt, valamint a 10. § (2) bekezdés b) pontjában megjelölt tagot akadályoztatása esetén az általa jelölt póttag
helyettesíti.
(2) Ha a Jogi és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetői tisztsége nincs betöltve, a tisztség betöltéséig az elnököt és az őt
helyettesítő póttagot a jogi és koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár jelöli ki.
(3) Ha az Intézményi Gazdálkodási Főosztály főosztályvezetői tisztsége nincs betöltve, a tisztség betöltéséig a 10. §
(2) bekezdés b) pontjában megjelölt tagot és az őt helyettesítő póttagot a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár
jelöli ki.
12. § A bírálóbizottság tagjainak megbízatása megszűnik:
a) a megbízás visszavonásával,
b) lemondással,
c) a Kbt. 24. §-a szerinti kizáró körülmények bekövetkezése esetén,
d) az NGM-mel fennálló kormányzati szolgálati jogviszony megszűnése esetén.
13. § (1) A bírálóbizottság tagjai az adott eljárás vonatkozásában kötelesek a 3. mellékletben foglaltak szerint
összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tenni. A beszerző szervezeti egység által a 10. § (3) bekezdése szerint
javasolt személyek összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatát a beszerzési igény továbbításával egyidejűleg, de
legkésőbb a 10. § (5) bekezdésében foglalt kinevezésüket megelőzően a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére meg
kell küldeni.
(2) Nem lehet a bírálóbizottság tagja, és közreműködőként vagy szakértőként sem vehet részt a beszerzési eljárás
lebonyolításában az a személy, akivel szemben a Kbt. 24. §-a szerinti összeférhetetlenség áll fenn. Az összeférhetetlenség
fennállásáról a tag, a közreműködő vagy a szakértő köteles az elnököt haladéktalanul tájékoztatni.
(3) Az elnök a saját személyét érintő összeférhetetlenségi okról köteles a jogi és koordinációs ügyekért felelős helyettes
államtitkárt tájékoztatni. Az elnök összeférhetetlenségének fennállása esetén az elnököt helyettesítő póttagot a jogi
és koordinációs ügyekért felelős helyettes államtitkár jelöli ki.
(4) Az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően a bírálóbizottság
tagja vagyonnyilatkozat tételére kötelezett.
14. § (1) A bírálóbizottság az ügyrendjét jelen utasítás keretei között maga határozza meg.
 (2) A bírálóbizottság üléseiről jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök ír alá, és az elnök által kijelölt tag hitelesít.
A  jegyzőkönyvet a bírálóbizottság tagjainak – illetve a Kbt. 62. § (7) bekezdése alapján az összes ajánlattevőnek,
illetve részvételre jelentkezőnek – meg kell küldeni.
(3) A bírálóbizottság valamennyi állandó és ideiglenes tag vagy az őt helyettesítő póttag jelenlétében határozatképes.
Akadályoztatása esetén helyettesítéséről minden tag maga köteles gondoskodni, ennek megfelelően amennyiben
valamely ülésen a kijelölt tag nem tud megjelenni, akkor e tényről a póttagot – a Jogi és Kodifikációs Főosztály
egyidejű írásbeli értesítése mellett – az ülés időpontja előtt legalább egy munkanappal maga köteles értesíteni. Ha az
ülés kitűzött napján a póttag sem tud jelen lenni, úgy az ülés elnapolására és új időpont kitűzésére kerül sor.
(4) A bírálóbizottság a döntéseit egyszerű többséggel hozza.
 (5) A döntésre vonatkozó szavazatokat a jegyzőkönyvben – egyhangú döntés kivételével – név szerint kell feltüntetni.
A  tagok a nemleges szavazatukat kötelesek indokolni, és a döntés elleni tiltakozásukat vagy különvéleményüket
kérésükre a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
15. § (1) A bírálóbizottság által lefolytatott eljárásért, valamint a Kbt.-ben foglaltak megtartásáért a bírálóbizottság, illetve
a  bírálóbizottság adott eljárásban részt vevő tagjai – az általuk képviselt szakértelem vonatkozásában – a külön
jogszabályokban meghatározott felelősséggel tartoznak.
(2) A közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött szerződések és módosításaik másolatának megküldésére
vonatkozó, a 38. § (3) bekezdésében és a 39. § (3) bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítéséért, illetve a szerződések
teljesítésével kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség elmaradásáért a beszerző szervezeti egység által az adott
közbeszerzési eljárásba delegált ideiglenes tag tartozik felelősséggel.
(3) Mentesül a felelősség alól, aki az adott döntés során „nem”-mel szavazott, és tiltakozását, ellenvéleményét kérésére
jegyzőkönyvben rögzítették, valamint az is, akinek távollétében történt a jogsértő esemény, illetve született a jogsértő
döntés.
(4) Aki a beszerzések során vagy azokkal kapcsolatosan bármilyen szabálytalanságot vagy az eljárás tisztaságát,
jogszerűségét veszélyeztető cselekményt észlel, arról haladéktalanul köteles a bírálóbizottság elnökét értesíteni,
valamint a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló NGM utasításban foglaltak szerint köteles eljárni.
3. A megbízott szakértő 16. § A közbeszerzési feladatok ellátásához a Közbeszerzések Tanácsa által vezetett névjegyzékben szereplő hivatalos
közbeszerzési tanácsadó, külső szakértő és szakértő cég (a továbbiakban együtt: megbízott szakértő) is igénybe
vehető, ha ezt a közbeszerzés értéke, illetve a feladatok speciális jellege indokolja. Az ilyen tárgyú szerződés
megkötésére az NGM kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatában foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
A megbízott szakértő az adott eljárásban tanácskozási joggal rendelkezik.
17. § (1) Ha hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételére kerül sor, úgy a hivatalos közbeszerzési tanácsadó ellátja a Jogi
és Kodifikációs Főosztály 18. § (2) bekezdés a)–b) és d)–f ) pontjában foglalt feladatait.
(2) A hivatalos közbeszerzési tanácsadóval kötendő szerződésben rögzíteni kell, hogy a feladatait köteles a Jogi
és  Kodifikációs Főosztállyal együttműködve ellátni és a Jogi és Kodifikációs Főosztályt haladéktalanul tájékoztatni
a folyamatban lévő, illetve a várható eljárási cselekményekről. A szerződésben rendelkezni kell továbbá arról, hogy
a hivatalos közbeszerzési tanácsadó az adott közbeszerzési eljárásban okozott károkért a polgári jog szabályai alapján
felel.
4. A Jogi és Kodifikációs Főosztály közbeszerzéssel kapcsolatos feladatai
18. § (1) A bírálóbizottság titkársági feladatait a Jogi és Kodifikációs Főosztály látja el.
 (2) A Jogi és Kodifikációs Főosztály az (1) bekezdés szerinti titkársági feladatai keretében
a) a beszerző szervezeti egység által megküldött, a 23. § (2) és (3) bekezdésében foglalt információk birtokában
elkészíti a részvételi felhívást, az ajánlati felhívást és az ajánlattételi felhívást (a továbbiakban együtt: ajánlati
felhívás), és összeállítja a dokumentációt,
b) gondoskodik az ajánlati felhívás kiküldéséről, megjelentetéséről, a dokumentáció rendelkezésre bocsátásáról,
c) az eljárás megindítására irányuló kezdeményezést, valamint a közbeszerzési eljárást lezáró döntési javaslatot
felterjeszti a 21. §-ban megjelölt döntéshozóhoz,
d) a közbeszerzési eljárás megindítását megelőzően – a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és
engedélyezéséről szóló kormányrendelet alapján – a közbeszerzésekért felelős miniszter részére, valamint
informatikai eszközök és szolgáltatások tekintetében az e-közigazgatásért felelős miniszter részére is
előterjesztést nyújt be,
e) koordinálja a közbeszerzési eljárásban részt vevők tevékenységét,
f ) dokumentálja az eljárás során tett eljárási cselekményeket, ennek keretében elkészíti különösen
a bírálóbizottság üléseinek jegyzőkönyveit, a hiánypótlási felhívásokat, megküldi azokat az érdekeltek részére,
gondoskodik a kiegészítő tájékoztatás nyújtásáról, tájékoztatja az ajánlattevőket az ajánlatkérő döntéseiről,
g) nyilvántartja és kezeli a közbeszerzések dokumentumait, gondoskodik azok megőrzéséről a Kbt.-ben előírt
időtartamig,
h) gondoskodik a Kbt.-ben foglalt adatoknak, dokumentumoknak, hirdetményeknek a Közbeszerzési Hatóság
által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban való megjelentetéséről,
i) elkészíti az NGM éves közbeszerzési tervét. 19. § A Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési
rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 1. mellékletében meghatározott
kommunikációs szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó termékek közbeszerzésére vonatkozó igényeknek és
adatoknak a Nemzeti Kommunikációs Hivatal részére történő, az R1. 8. §-a szerinti megküldéséről a Jogi és Kodifikációs
Főosztály köteles gondoskodni.
20. § Az NGM tárgyévi beszerzéseiről a Jogi és Kodifikációs Főosztály legkésőbb május 15-ig éves statisztikai összegezést
készít, amelynek a közigazgatási államtitkár jóváhagyását követően az állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszternek történő megküldéséről a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének
és  közzétételének szabályairól, a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai
összegezésről szóló rendeletben (a továbbiakban: Hirdetményminta-rendelet) meghatározott határidőn belül
gondoskodik.
5. A döntéshozó 21. § A közbeszerzési eljárás döntéshozójaként
a) az NGM kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatában foglaltak szerint 40 millió forint értékhatárig
a közigazgatási államtitkár,
b) az a) pontban foglalt értékhatárt meghaladóan a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 90. §-a szerinti feladatkörében eljáró miniszter
jár el.
22. § A közbeszerzési eljárás lefolytatásának engedélyezése, valamint az eljárást lezáró döntés meghozatala a döntéshozó
személy feladata.
IV. Fejezet Közbeszerzési eljárás lefolytatása 6. Az eljárás kezdeményezése
23. § (1) A közbeszerzési eljárást a beszerző szervezeti egység a Jogi és Kodifikációs Főosztályhoz írt – és a beszerző szervezeti
egység irányítását ellátó állami vezető jóváhagyásával ellátott – feljegyzésben kezdeményezi.
(2) A közbeszerzési eljárás megindítására irányuló feljegyzés tartalmazza:
a) a közbeszerzés szükségességének részletes szakmai indokolását,
b) a közbeszerzés tárgyát, a szerződéshez rendelt elnevezést,
c) a szerződés szerinti mennyiséget,
d) a közbeszerzés előzetesen becsült nettó értékét,
e) a beszerzés fedezetéül szolgáló forrás megjelölését,
f ) a közbeszerzési eljárás fajtájára irányuló javaslatot,
g) a közbeszerzési eljárás indításának tervezett időpontját,
h) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét,
i) az ajánlattevők műszaki és szakmai alkalmasságára vonatkozó előírásokat,
j) ha a szolgáltatás teljesítése egy adott képzettséghez van kötve, a vonatkozó jogszabályi rendelkezésre történő
hivatkozást,
k) annak megjelölését, hogy a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás vagy az összességében legelőnyösebb
ajánlat kiválasztásával kerül meghatározásra a nyertes ajánlattevő,
l) az összességében legelőnyösebb ajánlat esetén az értékelési szempontrendszert a 25. §-ban meghatározott
szabályok szerint.
 (3) A beszerző szervezeti egység eljárást megindító feljegyzéséhez csatolni kell
a) az R1. hatálya alá tartozó beszerzések esetében a Nemzeti Kommunikációs Hivatal előzetes döntését tartalmazó
dokumentumot,
b) informatikai tárgyú beszerzések esetében a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-vel történt
előzetes egyeztetésről szóló dokumentumot,
c) a bírálóbizottság ideiglenes és póttagjainak az 5. melléklet szerinti nyomtatványon történő megjelölését,
d) az Intézményi Gazdálkodási Főosztálynak vagy az előirányzat szakmai kezelőjének a források rendelkezésre
állásáról szóló 6. melléklet szerinti igazolását, e) a beszerzési tárgyra vonatkozó részletes feladatspecifikációt, műszaki leírást, tanulmányok esetében
a tanulmány kidolgozásának legfontosabb részfeladatait, valamint munkafázisait,
f ) az ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők megjelölését,
g) ha a beszerző szervezeti egység végzett előzetes piackutatást, úgy az arról készített dokumentációt,
h) a bírálóbizottsági tagoknak jelölt és az előzetes piacfelmérésben részt vevő személynek, szervezeteknek
a 4. melléklet szerinti összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatát,
i) az előkészített szerződéstervezetet, valamint az ahhoz kapcsolódó, a 26. § szerinti előzetes véleményezés
dokumentumait,
j) a beszerző szervezeti egység közvetlen irányítását ellátó állami vezető 7. mellékletben foglalt szakmai
nyilatkozatát a tárgyi beszerzés adott szakterületen történő, a Kbt. 18. § (1) és (2) bekezdése szerinti
egybeszámítása vonatkozásában.
24. § (1) A közbeszerzési eljárás előkészítése során a közbeszerzés tárgyának a becsült értékét a beszerző szervezeti egység
állapítja meg a Kbt. 11. §-ában foglaltak figyelembevételével.
(2) A közbeszerzés becsült értékének meghatározásához a beszerző szervezeti egység előzetes helyzet- vagy
piacfelmérést végezhet a közbeszerzés megkezdése időpontjának megjelölése nélkül, kizárólag a felmérés érdekében
szükséges – de a beszerzés műszaki tartalmát részletesen tartalmazó – adatokat közölve. A piacfelmérés során
a megkérdezett személy, szervezet részére nem közölhető a közbeszerzési eljárás során az összes ajánlattevő, illetve
részvételre jelentkező részére rendelkezésre bocsátott adatok körét meghaladó információ. Ellenkező esetben
a megkérdezett személy, szervezet az érintett közbeszerzési eljárásban nem vehet részt.
(3) Az előzetes piacfelmérésről a beszerző szervezeti egység teljes körű dokumentációt köteles készíteni, amely
tartalmazza a piacfelmérés módját, körülményeit, idejét, a vizsgált elemeket, a felmérésbe bevont piaci szereplőket,
a piacfelmérés eredményeit, valamint egyéb, a beszerző szervezeti egység által fontosnak tartott körülményeket.
25. § Ha a beszerző szervezeti egység az összességében legelőnyösebb ajánlatot kívánja kiválasztani, köteles meghatározni
a) az összességében legelőnyösebb ajánlat megítélésére szolgáló részszempontokat a Kbt. 71. § (4) bekezdésében
foglaltak figyelembevételével,
b) részszempontonként az azok súlyát meghatározó szorzószámokat (súlyszámokat),
c) az ajánlatok részszempontok szerinti tartalmi elemeinek értékelése során adható pontszám alsó és felső
határát. 26. § A közbeszerzési eljárás kezdeményezését megelőzően a beszerző szervezeti egység köteles véleményezés céljából
megküldeni az előkészített szerződéstervezetet az Intézményi Gazdálkodási Főosztály, valamint a Jogi és Kodifikációs
Főosztály részére.
7. Az eljárás megindítása 27. § (1) Az eljárás fajtájának megválasztásánál törekedni kell a széles körű részvétel lehetőségének biztosítására.
 (2) A közbeszerzési eljárás fajtáját az ajánlati felhívás elkészítése során a Jogi és Kodifikációs Főosztály a beszerző
szervezeti egység javaslatának figyelembevételével állapítja meg. 28. § A közbeszerzési eljárás megindításához szükséges dokumentumoknak – a közigazgatási államtitkár részére – döntésre
történő előterjesztéséről a Jogi és Kodifikációs Főosztály gondoskodik. A közbeszerzési eljárás lefolytatását
a döntéshozó a 8. melléklet szerinti nyomtatvány aláírásával engedélyezi.
29. § (1) Az ajánlati felhívás közzétételéről, az érintettekhez történő eljuttatásáról a Jogi és Kodifikációs Főosztály gondoskodik.
A közbeszerzési eljárás során a Jogi és Kodifikációs Főosztály titkárságán folyamatosan biztosítja a dokumentáció
rendelkezésre állását.
(2) Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, valamint a Kbt. 122/A. §-a szerinti eljárás lefolytatása esetén az ajánlati felhívást
– annak közzététele helyett – a Jogi és Kodifikációs Főosztály – a beszerző szervezeti egység javaslatának
figyelembevételével – legalább három ajánlattevőnek egyidejűleg, írásban közvetlenül megküldi.
30. § (1) A beszerző szervezeti egység javaslatára a bírálóbizottság a közbeszerzési eljárásban való részvételt a Kbt. 59. §-a
szerinti ajánlati biztosíték (a továbbiakban: biztosíték) adásához kötheti.
(2) A biztosíték az ajánlati kötöttség megtartását biztosítja, ezért annak összegét – a felek ajánlati kötöttségének
megsértése esetére – az ajánlatkérőnél előreláthatólag felmerülő költségek mértékére tekintettel kell megállapítani.
(3) A biztosíték kezeléséről, nyilvántartásáról, valamint visszaadásáról a bírálóbizottság az Intézményi Gazdálkodási
Főosztály útján gondoskodik.
31. § (1) Ha az adott közbeszerzési eljárásban részvételre jelentkező vagy ajánlattevő gazdasági szereplő kiegészítő
tájékoztatást kér, úgy a tájékoztatási kötelezettséget a bírálóbizottság a Jogi és Kodifikációs Főosztály útján teljesíti.
A kiegészítő tájékoztatási kötelezettség kizárólag írásban teljesíthető.
(2) Az adott beszerzési tárggyal kapcsolatos szakmai megítélést igénylő kérdések tekintetében a Jogi és Kodifikációs
Főosztály a beszerző szervezeti egységgel egyeztetve ad választ az ajánlattevő által feltett kérdésre.
8. A közbeszerzési eljárás lezárása 32. § (1) A részvételi határidő és az ajánlattételi határidő lejártának időpontjában a bírálóbizottság megkezdi a beérkezett
részvételi jelentkezések, illetve ajánlatok bontását.
(2) Megbízott szakértő igénybevétele esetén lehetőség van a részvételi jelentkezéseknek és az ajánlatoknak a megbízott
szakértő székhelyén történő felbontására. Ebben az esetben a Kbt. 62. §-ában előírt feladatok és az azokból eredő
felelősség a megbízott szakértőt terhelik.
33. § (1) A bírálóbizottság a felbontást követően a Kbt.-ben foglalt eljárási szabályok és a felhívásban meghatározott
szempontok szerint elvégzi a részvételi jelentkezések és az ajánlatok tartalmi és formai minősítését, értékelését,
és dönt a hiánypótlás elrendeléséről, az alkalmatlan ajánlattevők kizárásáról, az ajánlatok érvénytelenségéről.
(2) Az eljárás során szükséges értesítéseknek, kérdéseknek, jegyzőkönyveknek, hiánypótlásra való felhívásnak
az érintettek részére történő eljuttatásáról a bírálóbizottság a Jogi és Kodifikációs Főosztály útján gondoskodik.
34. § A bírálóbizottság tagjai az ajánlatok értékelése során a 9. melléklet szerinti bírálati lapot töltenek ki, melyen szövegesen
és számszerűsítve értékelik az egyes ajánlatokat. Ha az ajánlatok értékelése sorbarendezés vagy pontkiosztás
módszerével történik, a bírálóbizottság tagjainak a bírálati lapon indokolniuk kell a kialakult sorrendet. A bírálati lapok
az adott ülésről készített jegyzőkönyv elválaszthatatlan mellékletét képezik.
35. § (1) A bírálóbizottság a 34. § szerinti értékelést követően döntési javaslatot fogalmaz meg a nyertes ajánlattevő
személyéről.
(2) A Kbt. 72. § (3) bekezdésében foglalt esetekben a nyertes ajánlattevő kiválasztása érdekében, közjegyző jelenlétében
sorsolást kell tartani és a sorsolás alapján kiválasztott ajánlattevőt az eljárás nyertesének nyilvánítani. A közjegyző
működésével kapcsolatban felmerült költségek kiegyenlítéséről a beszerző szervezeti egység gondoskodik.
(3) Az eljárás eredményéről, eredménytelenségéről, a nyertes ajánlattevő személyéről – a bírálóbizottság által készített
javaslat figyelembevételével – a döntéshozó a 10. melléklet szerinti döntéshozatali záradék aláírásával dönt.
(4) A Hirdetményminta-rendeletben meghatározott minta szerinti összegzés elkészítéséről, valamint az eljárás
eredményének a Hirdetményminta-rendeletben meghatározott minta szerinti közzétételéről a bírálóbizottság a Jogi
és Kodifikációs Főosztály útján gondoskodik.
36. § (1) Ha valamely részvételre jelentkező vagy ajánlattevő iratbetekintést vagy előzetes vitarendezést kezdeményez, a Jogi
és Kodifikációs Főosztály főosztályvezetője a kezdeményező irat beérkezését követően haladéktalanul rendelkezik
az iratbetekintés biztosításáról, valamint az előzetes vitarendezés körülményeiről.
(2) Ha az eljárásban megbízott szakértő került bevonásra, úgy az iratbetekintés és az előzetes vitarendezés során az
(1) bekezdésben foglalt feladatok ellátása a szakértőhöz delegálható.
9. A szerződés megkötése, módosítása 37. § (1) A szerződést a nyertes ajánlattevőként meghatározott szervezettel (személlyel) kell írásban megkötni a közbeszerzési
eljárásban közölt végleges feltételek, a szerződéstervezet és az ajánlat tartalmának megfelelően.
(2) A szerződés megkötésére az eredményes eljárást követően kizárólag a döntéshozónak a döntéshozatali záradékban
foglalt döntése alapján kerülhet sor.
38. § (1) A nyertes ajánlattevő kiválasztására vonatkozó, indokolással ellátott döntést az eljárás dokumentumainak egyidejű
megküldésével a bírálóbizottság továbbítja a beszerző szervezeti egység vezetőjének a szerződés megkötése céljából.
(2) A közbeszerzési eljárás során közölt szerződéstervezetnek megfelelő szerződést – a kötelezettségvállalásra vonatkozó
előírásokra tekintettel – a kötelezettségvállalásra jogosult vezető köti meg az NGM nevében.
(3) A beszerző szervezeti egység a megkötött szerződés egy eredeti példányát szerződéskötést követően haladéktalanul
köteles a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére megküldeni. A Jogi és Kodifikációs Főosztály a szerződés megérkezését
követő három munkanapon belül köteles gondoskodni a megkötött szerződésnek az NGM honlapján történő
közzétételéről.
39. § (1) A megkötött szerződések módosítására a Kbt. 132. §-ában meghatározott rendelkezések figyelembevételével
kerülhet sor.
(2) A közbeszerzési szerződést módosító szerződés tervezetét a beszerző szervezeti egység készíti el, amelyet elektronikus
úton véleményezésre megküld az Intézményi Gazdálkodási Főosztály, valamint a Jogi és Kodifikációs Főosztály
részére.
(3) Az NGM kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzata alapján kötelezettségvállalásra jogosult számára aláírás
céljából megküldött módosító szerződéshez mellékelni kell az előzetes véleményezés dokumentumait. Ha az
Intézményi Gazdálkodási Főosztálynak vagy a Jogi és Kodifikációs Főosztálynak a szerződéssel kapcsolatos észrevétele
nem került elfogadásra, úgy ennek indokolását a szerződéshez szintén mellékelni kell.
(4) A szerződésmódosítás egy eredeti példányát a beszerző szervezeti egység köteles a módosítást követően
haladéktalanul a Jogi és Kodifikációs Főosztály részére megküldeni.
V. Fejezet A beszerzési eljárások monitoringja és az eljárás során felmerülő költségek viselésének szabályai
40. § A közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződések teljesüléséről a teljesítésigazolás kiállítását és
a szerződésben foglalt ellenérték kifizetését követően legfeljebb három napon belül a beszerző szervezeti egység
a teljesítésigazolás másolatának megküldésével köteles a Jogi és Kodifikációs Főosztályt tájékoztatni.
41. § A beszerző szervezeti egység a 40. §-ban rögzítetteken kívül köteles a Jogi és Kodifikációs Főosztályt haladéktalanul
tájékoztatni bármely, a közbeszerzési eljárások lefolytatásával vagy a szerződések teljesítésével kapcsolatban
felmerült lényeges körülményről.
42. § A hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételével összefüggő költségeket a beszerző szervezeti egység viseli.
Tanulmány megrendelésére vonatkozó olyan beszerzés esetén, ahol egy eljárás keretében több beszerző szervezeti
egység szerez be kutatási szolgáltatást, a hivatalos közbeszerzési tanácsadó igénybevételével összefüggő költségek
az összességében legnagyobb értékű szolgáltatást beszerző szervezeti egységet terhelik.
VI. Fejezet A központosított közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályok
43. § A központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) szerinti, országosan kiemelt termékeket a kijelölt szervezeten
keresztül az R2.-ben meghatározott módon kell beszerezni.
44. § (1) A központosított közbeszerzési eljárás keretében lefolytatandó közbeszerzési igényeket a Fejezeti Költségvetési
Főosztályhoz kell eljuttatni.
(2) A megrendeléseket a beszerzésre kijelölt szervezethez a Fejezeti Költségvetési Főosztály továbbítja.
45. § A központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó
beszerzési igények esetében a beszerző szervezeti egység – a közbeszerzési eljárás kezdeményezését megelőzően –
előzetes egyeztetést folytat a központi szolgáltatóval a beszerzés megvalósításának lehetőségei vonatkozásában.
Amennyiben a beszerzési igény kielégítésére egyedi megállapodás útján van lehetőség, úgy a megállapodás
megkötésére a Jogi és Kodifikációs Főosztállyal történő egyeztetést követően kerülhet sor.
46. § (1) A büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek irányában
fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének
rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) szerinti termékeket és szolgáltatásokat a kijelölt
szervezeten keresztül az R3.-ban meghatározott módon kell beszerezni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt, közbeszerzési értékhatárt elérő beszerzési igényt a Jogi és Kodifikációs Főosztályhoz kell
eljuttatni, amely lefolytatja az R3. szerinti beszerzési eljárást.
VII. Fejezet Közbeszerzési értékhatár alatti szerződések megkötésére vonatkozó szabályok
47. § A mindenkori közbeszerzési értékhatár alatti szerződések becsült értékének kiszámítása során a beszerző szervezeti
egység köteles érvényesíteni a Kbt. 18. § (1) bekezdésében rögzített részekre bontás tilalmára vonatkozó rendelkezést,
továbbá köteles figyelemmel lenni arra, hogy mindazon árubeszerzések, szolgáltatások vagy építési beruházások
értékét egybe kell számítani, amelyek beszerzésére egy költségvetési évben kerül sor, és amelyek beszerzési tárgya
és rendeltetése azonos, vagy felhasználásuk egymással közvetlenül összefügg.
48. § A mindenkori közbeszerzési értékhatár alatt megkötni kívánt szerződés tervezetét a beszerző szervezeti egység
az NGM kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatában foglaltak figyelembevételével köteles véleményezés
céljából a Jogi és Kodifikációs Főosztálynak megküldeni, amelynek elmaradásáért a beszerző szervezeti egység
vezetője tartozik felelősséggel. A szerződéskötésre kizárólag a Jogi és Kodifikációs Főosztály kiadott véleményének
ismeretében kerülhet sor.
VIII. Fejezet Záró rendelkezések 49. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
50. § Az utasítás hatálybalépését megelőzően megkezdett beszerzési eljárásokra a részvételi vagy az ajánlati felhívás
feladásának, illetve megküldésének napján hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
51. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló 1/2011. (I. 14.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
391/2013. (XI. 12.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a katonák és a háborús polgári áldozatok sírjairól, valamint a nekik szentelt emlékhelyekről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Lengyel Köztársaság Kormánya között
a  katonák és a  háborús polgári áldozatok sírjairól, valamint a  nekik szentelt emlékhelyekről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között
a katonák és a háborús polgári áldozatok sírjairól, valamint a nekik szentelt emlékhelyekről
Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
tekintettel a két nemzetet összekötő barátság több évszázados hagyományára,
nemzeteik akarata szerint eljárva, akik mindig elismerték és tiszteletben tartották az elesett és meggyilkolt katonák,
valamint a háborús polgári áldozatok végső nyughelyeit és a tetteikre való emlékezést,
törekedve a  katonák és a  háborús polgári áldozatok emlékének méltó őrzésére és végső nyughelyeik
megóvására az  érvényben lévő nemzetközi humanitárius jog, különösen a  háború áldozatainak védelméről szóló,
1949.  augusztus 12-én, Genfben aláírt Egyezmények, valamint az  1949. augusztus 12-i Genfi Egyezményekhez
tartozó 1977. június 8-i, a  nemzetközi fegyveres összeütközések áldozatainak védelméről szóló I., és a  nem
nemzetközi fegyveres összeütközések áldozatainak védelméről szóló II. Kiegészítő Jegyzőkönyvek rendelkezéseinek
értelmében,
végrehajtva a Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság közötti, Krakkóban, 1991. október 6-án aláírt, baráti és
jószomszédsági együttműködésről szóló Szerződés rendelkezéseit,
a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
A jelen Megállapodás a magyar és lengyel katonák és háborús polgári áldozatok nyughelyeinek és a nekik szentelt
emlékhelyeknek megállapításával, dokumentálásával, bejegyzésével, kialakításával, megóvásával, megfelelő
fenntartásával és védelmével, továbbá a  földi maradványok exhumálásával és méltó újratemetésével kapcsolatos
valamennyi kérdést szabályozza.
2. Cikk
A jelen Megállapodásban használt meghatározások az alábbiakat jelentik:
1. lengyel katonák és háborús polgári áldozatok: a lengyel fegyveres erők tagjai és más, a lengyel jog szerint azokkal
azonos jogállású személyek, valamint lengyel állampolgársággal rendelkező személyek, akik háborúkban estek el
vagy annak következtében hunytak el Magyarország területén;
2. lengyel hadisírok és haditemetők: a Magyarország területén található, háborúk következtében elesett vagy meghalt
lengyel katonák és háborús polgári áldozatok egyéni és közös nyughelyei, valamint a már létező és a későbbiekben
fellelt vagy létrehozandó temetők, illetve azoknak részei;
3. lengyel emlékhelyek: a  Magyarország területén található, az  elesett lengyel katonákra és háborús polgári
áldozatokra emlékeztető emlékművek, emléktáblák, valamint egyéb tárgyak és jelzések;
4. magyar katonák és háborús polgári áldozatok: a magyar fegyveres erők tagjai és más, a magyar jog szerint azokkal
azonos jogállású személyek, valamint magyar állampolgársággal rendelkező személyek, akik háborúkban estek el
vagy annak következtében hunytak el a Lengyel Köztársaság területén;
5. magyar hadisírok és haditemetők: a  Lengyel Köztársaság területén található, a  háborúk következtében elesett
vagy meghalt magyar katonák és háborús polgári áldozatok egyéni és közös nyughelyei, valamint a már létező és
a későbbiekben fellelt vagy létrehozandó temetők, illetve azoknak részei;
6. magyar hadi emlékhelyek: a Lengyel Köztársaság területén található, az elesett magyar katonákra és háborús polgári
áldozatokra emlékeztető emlékművek, emléktáblák, valamint egyéb tárgyak és jelzések.
3. Cikk
 1. A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a  magyar és lengyel hadisírok, haditemetők, lengyel emlékhelyek,
valamint magyar hadi emlékhelyek a  jelen Megállapodás értelmében azon állam jogi védelme alá tartoznak,
melynek területén találhatók.
2. A Szerződő Felek az 1. Cikkben meghatározott kérdések rendezése során a jelen Megállapodást, valamint azon állam
jogrendjét tartják irányadónak, amely területén a  hadisírok, haditemetők, magyar hadi emlékhelyek és a  lengyel
emlékhelyek fellelhetők.
4. Cikk
 1. A Szerződő Felek szavatolják a már meglévő és a későbbiekben fellelt magyar és lengyel hadisírok és haditemetők
védelmét és az azokhoz való szabad hozzáférést.
 2. A Szerződő Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy a  magyar és lengyel hadisírok, haditemetők,
magyar hadi emlékhelyek és a  lengyel emlékhelyek környezete megőrizhesse a  kegyelethez elengedhetetlen
méltóságát. A Szerződő Felek megakadályozzák az olyan létesítmények létrejöttét, melyek nem illenek ezen helyek
méltóságához.
3. A Lengyel Köztársaság Kormánya saját költségére biztosítja azon magyar hadisírok és haditemetők megfelelő
megóvását, ápolását és fenntartását, amelyek a Lengyel Köztársaság területén találhatók.
4. Magyarország Kormánya saját költségére biztosítja azon lengyel hadisírok és haditemetők megfelelő megóvását,
ápolását és fenntartását, amelyek Magyarország területén találhatók.
5. Mindegyik Szerződő Fél jogosult saját költségére, és a  másik Szerződő Fél beleegyezésével azon hadisírok és
haditemetők módosítására, felújítására, rendezésére, ápolására és átépítésére, melyek a másik Szerződő Fél állama
területén találhatók.
6. Egyik Szerződő Fél állama területén található hadisírok és haditemetők megfelelő gondozása és ápolása érdekében
a másik Szerződő Fél erre a célra kijelölt személyzetet küldhet ki, melynek költségét a kiküldő Szerződő Fél viseli.
5. Cikk
 1. A Szerződő Felek kölcsönösen biztosítják egymásnak azoknak a  földterületeknek térítésmentes használati jogát,
amelyeken a hadisírok és haditemetők mint a katonák és a háborús polgári áldozatok örök nyughelyei találhatók.
Jelen Megállapodás a meglévő tulajdonjogokat nem sérti.
2. Kizárólag abban az  esetben, ha az  a  földterület vagy annak egy része, amelyen magyar vagy lengyel hadisír,
haditemető, magyar hadi emlékhely vagy lengyel emlékhely található, fontos közérdek megvalósításához
válik szükségessé, az  a  Szerződő Fél, akinek állama területén a  hadisír, haditemető vagy emlékhely található,
módosítja a földterület határait vagy új földterületet jelöl ki, és vállalja az exhumálással, a hadisírok áthelyezésével,
az újratemetéssel és az új temető létesítésével járó költségeket.
3. Ha a Szerződő Felek közösen úgy döntenek, hogy a földterület egészét vagy annak egy részét a továbbiakban nem
kívánják hadisír vagy haditemető céljára használni, akkor a  földterületeknek az  1. bekezdésben említett, addigi
térítésmentes használati joga megszűnik.
4. A Szerződő Felek konzultálnak egymással közös döntések kidolgozása és egyeztetése érdekében a  magyar és
lengyel hadisírok, haditemetők, magyar hadi emlékhelyek és lengyel emlékhelyek részére új telekhatárok, illetve
új terület kijelöléséről, a  földi maradványok áthelyezéséről, valamint a  földi maradványok átszállításáról, az  új
haditemető rendezési módjáról, ideértve a síremlékek áthelyezését.
5. A hadisírok és haditemetők céljára használt földterületekre vonatkozó minden változást lehetőség szerint a  jelen
Megállapodás végrehajtásáért felelős szervezetek közötti kölcsönös egyetértés útján döntik el.
6. Cikk
 1. Amennyiben a  magyar vagy a  lengyel haditemetőben harmadik államokból származó katonák vagy polgári
személyek sírjait találják meg, akkor ezt a tényt a Szerződő Felek figyelembe veszik ezen sírok megóvását és ápolását
érintő döntéseik során.
2. Az a Szerződő Fél, aki olyan hadisírokat tart fenn, amelyekben harmadik államokból származó háborús áldozatok is
nyugszanak, az esetleges újratemetéssel kapcsolatos kérdéseket közvetlenül ezzel a harmadik állammal rendezi.
7. Cikk
 1. A Szerződő Felek előzetesen egyeztetett összevonási terv alapján kölcsönösen engedélyezik egymásnak a katonák
és a háborús polgári áldozatok azon sírjainak összevonását, amelyek áthelyezése nélkülözhetetlen.
 2. A katonák és a háborús polgári áldozatok földi maradványainak áthelyezését a jelen Megállapodás végrehajtásáért
felelős szervezetek által kijelölt szakemberek végzik.
 3. A földi maradványok áthelyezésével kapcsolatos munkák befejezése után jegyzőkönyv készül, melyben rögzítik a sír
korábbi és új helyét, az exhumált személy adatait, az egyéni azonosító jegyét, valamint minden megtalált tárgyat,
kiemelve azokat, amelyek lehetővé teszik a maradványok azonosítását. Az exhumált földi maradványok mellett talált
tárgyakat a jegyzőkönyv alapján adják át az érdekelt Szerződő Félnek.
4. Abban az  esetben, ha a  magyar és lengyel hadisírok, haditemetők, magyar hadi emlékhelyek és a  lengyel
emlékhelyek infrastrukturális változások következtében megszűntek, és azok áthelyezése nem lehetséges,
az  a  Szerződő Fél, melynek államterületén azok voltak, engedélyezi a  másik Szerződő Fél kérésére azokhoz méltó
és a helyi körülményeknek megfelelő magyar hadi emlékhely és lengyel emlékhely létrehozását. Amennyiben erre
a célra megfelelő terület rendelkezésre bocsátása vagy a helyi hatóságok engedélye szükséges, mindegyik Szerződő
Fél segítséget nyújt a másik Szerződő Félnek az új magyar hadi emlékhely vagy lengyel emlékhely létrehozásához.
8. Cikk
 1. A katonák és a  háborús polgári áldozatok földi maradványainak exhumálásához és átviteléhez a  Szerződő Felek
előzetes egyeztetése szükséges. Az előzetes egyeztetés kötelező eleme az exhumálás időpontjának meghatározása
és arra a másik fél képviselőjének időben történő meghívása.
2. A katonák és háborús polgári áldozatok földi maradványainak exhumálásával, áthelyezésével vagy átvitelével
kapcsolatos költségek és díjak a kérelmező Szerződő Felet terhelik.
3. A katonák és háborús polgári áldozatok földi maradványainak exhumálását, áthelyezését és átvitelét megfelelő
szakemberek végzik, szükség esetén a  jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásával megbízott
szervezetek felügyelete alatt, azon Szerződő Fél államának jogszabályai betartásával, melynek területén a  fenti
munkálatok történnek.
9. Cikk
 1. A Lengyel Köztársaság Kormánya a jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásával a varsói székhelyű Harc
és Mártíromság Emlékét Őrző Tanácsot bízza meg.
 2. Magyarország Kormánya a  jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásával a  Magyarország honvédelmi
minisztere által kijelölt honvédelmi minisztériumi szervezetet bízza meg.
 3. A jelen Megállapodás végrehajtásával a másik Szerződő Fél egyidejű tájékoztatásával más szervezet is megbízható.
10. Cikk
 1. A Szerződő Felek vállalják, hogy kicserélnek egymással minden rendelkezésükre álló információt a  magyar és
lengyel hadisírok, haditemetők, magyar hadi emlékhelyek és lengyel emlékhelyek helyéről, azok számáról és
méretéről, valamint a háborúk katonai és polgári áldozatainak azonosításához szükséges személyes adatokat.
2. A Szerződő Felek a  jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásáért felelős szervezeteknek minden
lehetséges támogatást megadnak, különösen a  másik Szerződő Fél katonáira és háborús polgári áldozataira
vonatkozó dokumentumaihoz való hozzáférés biztosításában, melyekkel az  adott állam hatóságai rendelkeznek
vagy rendelkezni fognak.
3. A Szerződő Felek kölcsönösen támogatják egymást a  másik Szerződő Fél harmadik államokban található
hadisírjainak, haditemetőinek, valamint hadi emlékhelyeinek gondozását célzó teendőkben.
11. Cikk
 1. Mindegyik Szerződő Fél kimutatást készít a másik Szerződő Fél hadisírjairól, haditemetőiről és hadi emlékhelyeiről
saját állama területén.
 2. Az 1. bekezdésben említett kimutatást a jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásáért felelős szervezetek
folyamatosan kiegészítik és aktualizálják az újonnan felderített, fellelt és kialakított hadisírok, haditemetők és hadi
emlékhelyek adataival.
12. Cikk
 1. A jelen Megállapodásban foglalt célok végrehajtása érdekében a  jelen Megállapodásból adódó feladatok
végrehajtásával megbízott szervezetek egymással egyeztetve kiküldhetik képviselőiket és szakembereiket a másik
Szerződő Fél államának területére.
2. A jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásáért felelős szervezetek munkaterveiket elkészítik és
egyeztetik.
3. Mindegyik Szerződő Fél saját állama területén jogosult ellenőrizni a  másik Szerződő Fél képviselőinek és
szakembereinek tevékenységét.
13. Cikk
 1. A jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásáért felelős szervezetek a  másik Szerződő Fél szervezetei
hozzájárulását követően jogosultak közvetlenül mindenféle rendezési, ápolási és építési munkákat végezni
a hadisírokon és haditemetőkön, ideértve az azokhoz szükséges infrastruktúra kialakítását.
2. A jelen Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásával megbízott szervezetek kötelezik magukat a  másik
Szerződő Fél állama területén hatályos jogszabályok betartására.
14. Cikk
A jelen Megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos kérdéseket a  Szerződő Feleknek
a Megállapodásból adódó feladatok végrehajtásával megbízott szervezetei tárgyalás útján döntik el.
15. Cikk
 1. A Szerződő Felek belső jogrendjeik szerint fogadják el jelen Megállapodást. Erről jegyzék útján értesítik egymást.
Jelen Megállapodás a későbbi jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba.
 2. A jelen Megállapodás a  Szerződő Felek kölcsönös írásbeli megállapodása alapján bármikor módosítható.
A módosítások és kiegészítések hatálybalépése az 1. bekezdés rendelkezéseivel összhangban történik.
 3. Jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre. A  Megállapodást a  Szerződő Felek bármelyike jegyzék
útján felmondhatja. A  Megállapodás hatálya a  felmondásról értesítő jegyzéknek a  másik Szerződő Fél általi
kézhezvételétől számított hat hónap elteltével szűnik meg.
4. A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy lezárják a  jelen Megállapodás felmondását megelőzően
megkezdett valamennyi ügyet.
Készült Varsóban 2013. október 24-én két egybehangzó, eredeti példányban, magyar és lengyel nyelven, és mindkét
nyelvű változat egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya A Lengyel Köztársaság Kormánya
 megbízásából megbízásából”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 15. cikkének 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelemért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
212/2018. (XI. 20.) Korm. rendelete a Nemzeti Eszközkezelő Programmal kapcsolatos egyes szabályokról.
A Kormány a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának
biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény 25.  § e)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Nemzeti Eszközkezelő)
a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. működésével kapcsolatos egyes szabályokról szóló 128/2012. (VI. 26.) Korm.  rendelet
1.  mellékletében meghatározottakon felül azokat a  lakóingatlanokat vásárolhatja meg, amelyekre vonatkozóan
a  hiteladós vagy a  zálogkötelezett jogszabályi feltételeknek megfelelő szándéknyilatkozata e  rendelet
hatálybalépésének napjáig a Nemzeti Eszközkezelőhöz vagy a pénzügyi intézményhez benyújtásra került.
2. § A pénzügyi intézmény e  rendelet hatálybalépését követően benyújtott szándéknyilatkozat esetében tájékoztatja
a hiteladóst vagy zálogkötelezettet, hogy a lakóingatlan Nemzeti Eszközkezelő általi megvásárlására már nem kerül
sor.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2014. (VI. 25.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223.  § (3)  bekezdésében és 220.  § (2)  bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Latorcai Csaba helyettes államtitkár e megbízatása a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
221. § (2) bekezdés a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel az Emberi Erőforrások Minisztériumában
– 2014. június 24-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg
dr. Latorcai Csabát a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává – 2014. június 25-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2019. (VI. 6.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
A köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10.  § (1)  bekezdés
b) pontjában foglaltaknak megfelelően, a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII. 29.) Korm. rendelet előírásainak figyelembevételével – a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c)  pontja alapján – az  Emberi Erőforrások Minisztériuma iratkezelési tevékenységéről és irattári tervéről – a  Magyar Nemzeti
Levéltár és a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya az Emberi Erőforrások Minisztériumára terjed ki.
2. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az 1. melléklet szerint határozom meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 21/2018. (X. 4.)
EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
134/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 139/2011. (VIII. 9.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Beadványozók 2011. július 14-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy új jogszabálynak az érintettekre nézve
hátrányos rendelkezését a jogszabály hatálybalépését megelőző időszakra vonatkozóan ne lehessen alkalmazni?”
Az OVB a 139/2011. (VIII. 9.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítését megtagadta.
Határozatát egyrészt azzal indokolta, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továbbiakban: Alkotmány) módosítására, illetve az Alkotmány egyes rendelkezéseinek a jövőbeni
megváltoztathatóságának kizárására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye.
Az OVB megjegyzte továbbá, hogy a kezdeményezés összhangban van az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében
meghatározott jogállamiság követelményével, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 2. §
(2) bekezdésekben meghatározott rendelkezésekkel.
A fenti általános rendelkezéseken túl idézte az Alkotmány 70/E. § (3) és a 70/I. § (2) bekezdéseit, melyek kapcsán
kifejtette, hogy ezen rendelkezésekhez kapcsolódóan egy esetleges eredményes országos ügydöntő népszavazás
meghatározná az Országgyűlés mérlegelési jogkörébe tartozó (normatív) döntés tartalmát, mellyel az alkotmányos
szabályozás lehetséges értemezési keretét is szűkítené, módosítaná.
Az OVB kimondta másrészt, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az OVB álláspontja szerint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg, hogy a beadványozó mit ért
„hátrányos rendelkezés” fogalma alatt. A „hátrány” szubjektív érzeten is alapulhat, ami eltérő lehet az egyes polgárok
esetében, így a kérdés megfogalmazása nem felel meg a Nsztv. 10. § c) pontjában meghatározott követelménynek.
A 139/2011. (VIII. 9.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 93. számában, 2011. augusztus 9-én jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2011. augusztus 22-én – határidőben –
érkezett a népszavazás kezdeményezőitől kifogás.
A kifogást tevők szerint az OVBh. jogszabálysértő, hiszen az csak azt vizsgálhatta volna, hogy az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdése alapján az indítványozott kérdésben lehet-e népszavazást tartani. Az OVB alaptalanul tekintette
a kérdést olyannak, mint amely az Alkotmány megváltoztatására irányul, így hatáskörét meghaladta. Megjegyezte
továbbá, hogy a népszavazási kérdőívet aláíró választópolgár véleménye határozza meg a „hátrány” fogalmát, és nem
a kérdést feltevő értelmezése. Mindezekre tekintettel kérik az OVBh. megsemmisítését, valamint az OVB új eljárásra
utasítását.
II. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás
keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az OVB határozatával egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t helyes
indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1500/2014. (IX. 5.) Korm. határozata a központi kommunikációs hivatal létrehozásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  egységes, koordinált kormányzati kommunikáció megvalósítása érdekében – a  Magyar
Nemzeti Bank, az önálló szabályozó szervek, valamint az autonóm államigazgatási szervek kivételével – a központi
költségvetési szervek, valamint a  többségi állami tulajdonban lévő gazdálkodó szervezetek reklám, PR és
kommunikációs feladatait egy központi kommunikációs hivatal lássa el;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával az  1.  pontban meghatározott feladat végrehajtására készítsen előterjesztést és nyújtsa be
a Kormány részére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. szeptember 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
386/2013. (IX. 5.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Hamad
Mohammad Bourahma rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Kuvait Állam magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. augusztus 8. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2070/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Fogászati ellátás jogcíme 2017. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző
ellátás jogcímcsoport, 3. Fogászati ellátás jogcím előirányzatának 7 600 000 000 forinttal történő megemelését
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2017. (HK 4.) HVK LOGCSF szakutasítása a STANAG 2406 és a STANAG 2961 bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség szabványosítási, doktrinális és terminológiai tevékenységének részletes szabályozásáról szóló 104/2016.
(HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 38. b)
pontjában foglaltakra, az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. A STANAG 2406 (EDITION 7) – LAND FORCES
LOGISTIC DOCTRINE című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti befogadásra kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség, b) témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
c) a bevezetés időpontja: 2017. április 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra. 4. A STANAG 2961 (EDITION 3) CLASSES OF
SUPPLY OF NATO FORCES című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti befogadásra kerül a következők szerint: a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség,
b) témakezelő: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
c) a bevezetés időpontja: 2017. árpilis 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) a NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre és
db) az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra. 5. Ez a szakutasítás a közzétételt követő napon lép hatályba, hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a
STANAG 2406 (EDITION 6) okmány nemzeti bevezetésére kiadott 217/2010. (HK 11.) MH ÖHP pk-i és a
STANAG 2961 (EDITION 2) okmány nemzeti bevezetésére kiadott 582/2003. (HK 22.) MH SZFPKI-i intézkedés.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
1/2015. (II. 9.) SZTNH közleménye a „2014. Kozma Lajos kézműves iparművészeti ösztöndíjasok és a Moholy-Nagy László formatervezési ösztöndíjasok” kiállításán bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2015. március 12. és május 10. között
Budapesten megrendezendő „2014. évi Kozma Lajos kézműves iparművészeti ösztöndíjasok és a Moholy-Nagy László
formatervezési ösztöndíjasok” kiállításán bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati
mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
2015. CCXIV. törvény a tőkepiac stabilitásának erősítése érdekében tett egyes kárrendezési intézkedésekről.
Az Országgyűlés a  tőkepiac stabilitásának megőrzése és a  befektetési szolgáltatókba vetett bizalom fenntartása érdekében
a következő törvényt alkotja:
1. A törvény hatálya 1. § (1) A  törvény hatálya azokra az  ügyletekre terjed ki, amelyeknél az  ügyfél jognyilatkozata a  kibocsátó – a  társasági
adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti – kapcsolt vállalkozásának minősülő, e törvény hatálybalépésének
napján felszámolás alatt álló befektetési szolgáltató által értékesített kötvény (a továbbiakban: kötvény) vásárlására
irányult, és amelynél az ügyfél az ellenérték-fizetési kötelezettségének eleget tett, és értékpapírszámláján kötvény
került jóváírásra, függetlenül attól, hogy a  kibocsátás vagy a  jogügylet érvényesen létrejött-e, illetve teljesedésbe
ment-e. A  törvény hatálya azon befektetési szolgáltatóval szemben fennálló követelésekre terjed ki, amely
befektetési szolgáltató felszámolását a bíróság e törvény hatálybalépését megelőző évben jogerősen elrendelte, és
a felszámolási eljárás 2016. február 15-ig jogerősen nem zárult le.
(2) Az (1) bekezdésen túl e törvény hatálya kiterjed azokra az ügyletekre is, amelyeknél az ügyfél jognyilatkozata nem
kötvény vásárlására irányult, de értékpapírszámláján kötvény került jóváírásra.
2. § (1) Kárrendezésre jogosult – a  3.  § (3)  bekezdésében foglalt kivétellel – az  a  magánszemély, jogi személy és más
szervezet, aki vagy amely az  1.  § szerinti ügyletekből eredően a  kibocsátóval vagy a  befektetési szolgáltatóval
szemben fennálló követeléssel (a  továbbiakban: követelés) a  befektetési szolgáltató felszámolása jogerős
elrendelésének napján és a kárrendezési kérelem benyújtásának napján egyaránt rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdésen túl kárrendezésre jogosult az is,
a) aki az 1. § szerinti ügyletekből eredően a követelést általános jogutódként attól szerezte, aki a követeléssel
a befektetési szolgáltató felszámolása jogerős elrendelésének napján rendelkezett,
b) akinek kötvényét nem az (1) bekezdés szerinti befektetési szolgáltató tartja nyilván, azzal, hogy a felszámolás
elrendelésének napjára vonatkozó, (1)  bekezdés szerinti feltétel arra a  befektetési szolgáltatóra vonatkozik,
amely számára a kötvényt értékesítette.
2. A kárrendezés során érvényesíthető igény 3. § (1) A kárrendezésre való jogosultság e törvény erejénél fogva jön létre.
 (2) A kárrendezésre vonatkozó igényt a kárrendezésre jogosult maga érvényesítheti.
 (3) Nem jogosult kárrendezésre az,
a) aki a  kárrendezési igény alapjául szolgáló követelése keletkezésétől a  kárrendezési igény benyújtásáig
terjedő időszakban vagy annak egy része alatt az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kibocsátó vagy befektetési
szolgáltató, vagy annak a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti kapcsolt vállalkozásának
vezető tisztségviselője, felügyelőbizottsági tagja, könyvvizsgálója, mindezeknek a  Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti hozzátartozója,
b) aki a  kárrendezési igény alapjául szolgáló követelés keletkezésétől a  kárrendezési igény benyújtásáig
terjedő időszakban vagy annak egy része alatt a  tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a  továbbiakban:
Tpt.) 215.  § (1)  bekezdésében felsorolt személy vagy szervezet, vagy a  kibocsátó, a  lejegyző, vagy
az  értékesítő vállalkozással munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy,
valamint a  kötvényértékesítésben függő ügynökként vagy más módon közreműködő vállalkozás, ezzel
munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy, továbbá mindezeknek a Ptk.
szerinti hozzátartozója.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. december 15-i ülésnapján fogadta el.
(4) A  (3)  bekezdésen túl a  kárrendezés nem terjed ki az  olyan ügyletből eredő követelésre sem, amelyről bíróság
jogerősen megállapította, hogy a kötvény vásárlásához felhasznált forrás bűncselekményből származott.
3. Értelmező rendelkezések 4. § E törvény alkalmazásában:
1. befektetési szolgáltató: a  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Bszt.) alapján
befektetési szolgáltatási tevékenység folytatására jogosult szervezet;
2. diszkont kötvény: olyan nem kamatozó kötvény, amelyet névérték alatt bocsátottak ki, és a  lejáratkor
névértéken váltanak be;
3. hozam: az értékpapírszámla-vezető által a kárrendezésre jogosultnak ténylegesen jóváírt
a) kamat összege,
b) eladási és vételi ár különbözete a  lejárat előtt az 1. § (1) bekezdése szerinti befektetési szolgáltató
által visszavásárolt kötvény esetén,
c) névérték és vételár különbözete diszkont kötvény esetén;
4. vállalkozás: gazdasági tevékenységet folytató jogalany. 4. A Kárrendezési Alap
5. § (1) A  követelésből eredő igények rendezése érdekében e  törvény erejénél fogva létrejön a  Kárrendezési Alap
(a továbbiakban: Alap).
(2) Az Alap jogi személy.
 (3) Az Alapot a bíróság nem veszi nyilvántartásba.
 (4) Az Alap kizárólag az e törvényben meghatározott feladatokat látja el.
 (5) Az Alap pénzeszközeit a Magyar Nemzeti Banknál vezetett számlán kezeli.
6. § (1) Az Alap feladata a követelések e törvényben megállapított ellenértékének kifizetése (a továbbiakban: kárrendezés),
valamint a rá átszállt követelésekkel összefüggő igények érvényesítése.
(2) A  kárrendezésre jogosultak követeléseinek ellenérték fejében e  törvény alapján az  Alapra történő átszállása nem
érinti a Tpt. 213. §-a szerinti kártalanításra vonatkozó igényérvényesítést.
(3) Az Alap honlapján közzéteszi az 1. § (1) bekezdése szerinti kibocsátók és kapcsolt vállalkozásaik listáját.
5. Az Alap működése 7. § (1) Az  Alap irányítását a  Tpt. szerinti Befektető-védelmi Alap (a  továbbiakban: BEVA) igazgatósága (a  továbbiakban:
igazgatóság) végzi.
(2) Az Alapot harmadik személyekkel szemben, bíróság és hatóság előtt az igazgatóság elnöke vagy a hitelintézetekről
szóló törvény szerinti Országos Betétbiztosítási Alap Tpt. 212. § (6) bekezdése szerinti ügyvezető igazgató-helyettese
önállóan képviseli.
(3) Az Alap székhelye megegyezik a BEVA székhelyével.
 (4) Az  Alap önálló munkaszervezettel nem rendelkezik, az  operatív feladatokat elkülönítetten az  Országos
Betétbiztosítási Alap munkaszervezete látja el az Országos Betétbiztosítási Alap ügyvezető igazgató-helyettesének
irányításával.
(5) Az Alap gazdálkodását az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
8. § Az igazgatóság
a) elfogadja az Alap szabályzatait,
b) elfogadja az Alap költségvetését,
c) irányítja az Alap gazdálkodási és egyéb tevékenységét,
d) dönt az Alap működéséhez szükséges kötvénykibocsátásról, kölcsön felvételéről,
e) meghatározza a  BEVA tagok által teljesítendő éves befizetés összegét, és figyelemmel kíséri a  befizetések
szabályszerűségét, f ) elfogadja az  Alap éves számviteli beszámolóját és az  Alap tevékenységének befejezését megelőzően
elfogadja a záró beszámolót, valamint
g) ellátja a jogszabályban meghatározott egyéb feladatokat. 9. § Az igazgatóság feladatainak ellátására vonatkozóan szabályzatot alkot és tesz közzé
a) működési rendjéről,
b) az Alap eszközeinek és forrásainak kezeléséről,
c) az Alapból történő kárrendezés részletes szabályairól, valamint
d) a BEVA-tagok általi befizetések mértékéről és rendjéről.
10. § (1) Az Alap éves költségvetését úgy tervezi meg, hogy az esedékessé váló fizetési kötelezettségeit teljesíteni tudja.
 (2) Az Alap forrásai:
a) a 6. § (1) bekezdés szerinti igényérvényesítés során befolyt összeg,
b) az Alap által felvett kölcsönök,
c) az Alap által kibocsátott kötvény,
d) az Alap által a BEVA-tagoktól igényelt befizetés, valamint
e) egyéb bevétel.
(3) Az  Alap a  Magyar Nemzeti Banktól egy alkalommal, legfeljebb 3 hónapos futamidejű áthidaló kölcsönt
(a továbbiakban: áthidaló kölcsön) vesz fel.
(4) Az Alap az áthidaló kölcsön megfizetése érdekében, egy alkalommal, legfeljebb tizenkét éves futamidőre olyan fix
kamatozású, részletekben fizetett (annuitásos) kötvényt bocsát ki vagy kölcsönt vesz fel, amely vonatkozásában
az  előtörlesztés lehetősége biztosított. Ezen kibocsátott értékpapír-sorozatból későbbi időpontban újabb
értékpapírok nem bocsáthatóak ki.
(5) A  követelések igényérvényesítése során befolyt összeget, valamint az  Alap vagyonának hozamát az  Alap köteles
a (2) bekezdés b) vagy c) pontjával összefüggésben keletkezett soron következő fizetési kötelezettsége teljesítésére
fordítani.
(6) A kárrendezési kötelezettség teljesítése érdekében – ideértve az Alap működési költségeit is – az állam készfizető
kezesként felel azon fizetési kötelezettségekért, amelyek – az  államháztartásért felelős miniszter által előzetesen
jóváhagyott összegben – az Alap által felvett, a (3)–(4) bekezdés, valamint a 12. § (2) bekezdése szerinti kölcsönből,
továbbá a  kibocsátott kötvényből erednek. Az  állami készfizető kezességvállalásért az  Alapnak kezességvállalási
díjat nem kell fizetnie. A hitelező az Alap kötelezettségeinek biztosítékaként az állam készfizető kezességvállalásán
túl további biztosítékot nem igényelhet.
11. § (1) Az  Alap befizetést igényel a  10.  § (2)  bekezdés b) vagy c)  pontja szerinti kölcsön vagy kötvény esedékes fizetési
kötelezettségeinek teljesítése, valamint saját működési költségeinek biztosítása érdekében a BEVA tagjaitól. Az éves
befizetési kötelezettség az  Alap tevékenységének befejezéséig, legfeljebb azonban a  10.  § (4)  bekezdés szerinti
kötvény vagy kölcsön futamidejének lejártáig áll fenn.
(2) A BEVA tagjai által teljesítendő befizetés éves mértékét az  igazgatóság határozza meg azzal, hogy az (5) bekezdés
szerinti befizetések együttes éves összege nem haladhatja meg a hétmilliárd forintot.
(3) A  BEVA-tag az  általa teljesített befizetést a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény
(a továbbiakban: Taotv.) 29/B. §-nak megfelelően visszaigényelheti.
(4) A BEVA-tag befizetése után a Taotv.-ben meghatározott módon kamatot érvényesíthet.
 (5) A  befizetésre a  BEVA-tag – a  tárgyévet megelőző három naptári év számtani átlaga alapján számított, a  BEVA
kártalanítási kötelezettsége alá tartozó – ügyfeleinek (befektetők) tulajdonát képező, a  BEVA-tag kezelésében
lévő pénz és értékpapír átlagos állománya arányában köteles azzal, hogy a  BEVA kártalanítási kötelezettsége alá
tartozó befektetők tulajdonát képező, a BEVA tagjának kezelésében lévő pénz és értékpapír átlagos állományának
kiszámítása során a BEVA kártalanítási összeghatárt meghaladó állományt is figyelembe kell venni (valós biztosított
ügyfélállomány). Ha a  BEVA-tag nem kezel pénz és értékpapír állományt, a  befizetés mértékét az  igazgatóság
e  törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott módon határozza meg. A  befizetés összegének
megállapításakor, az  arány kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni azt a  BEVA-tagot, amely a  befizetés
elrendelését megelőzően jogutód nélkül megszűnt, valamint amelynek felszámolását jogerősen elrendelték.
(6) E törvény alkalmazása során BEVA-tagnak minősül az a nem BEVA-tag befektetési szolgáltató is, amely 2015. április
30-án a BEVA tagja volt, valamint azon befektetési szolgáltató jogutódja is, amelynek jogelődje 2015. április 30-án
vagy azt követően a BEVA tagja volt.
(7) A  naptári évben a  BEVA tagja által e  törvény alapján teljesítendő befizetés összegét évente egyszer, legkésőbb
a naptári évet megelőző év december 15-ig kell megállapítani.
(8) Az  adott évre irányadó befizetés összegének megállapítását követően létrejött BEVA-tagság esetén az  új
BEVA-tagnak a tárgyévet követő évben kell először befizetést teljesítenie.
(9) A BEVA-tagok első befizetésére 2017 márciusában kerül sor.
12. § (1) Az Alap működési költségeit forrásaiból biztosítja.
 (2) Az  Alap részére a  működési költségek átmeneti biztosítása érdekében a  BEVA kamatmentes kölcsönt nyújthat,
amelyet az Alap a később rendelkezésére álló forrásai befolytakor haladéktalanul köteles visszafizetni.
 (3) Az Alap beszámolási és könyvvezetési kötelezettségét e törvény végrehajtására kiadott jogszabály állapítja meg.
 (4) Ha az  Alapnak – valamennyi kötelezettségének teljesítését követően – vagyona marad fenn, az  a  központi
költségvetést illeti meg. 6. A kárrendezés 13. § (1) A  kárrendezés kérelem alapján történik. A  kárrendezésre jogosult kérelmét az  Alap által rendszeresített űrlapon,
az Alap kárrendezési szabályzatában meghatározott módon, írásban nyújthatja be.
(2) A kérelem 2016. február 15-ig nyújtható be. A határidő jogvesztő.
 (3) A  kérelem benyújtása során a  jogosultnak a  kérelemben meg kell jelölnie az  értékpapír-számlán nyilvántartott
kötvények adatait.
 (4) A kérelem tartalmának és a benyújtás módjának részletes szabályait a kárrendezési szabályzat tartalmazza.
 (5) A  kárrendezésre jogosult a  kérelmét legkésőbb az  Alap 15.  § (2)  bekezdés szerinti értesítésének kézhezvételét
követő 30 napon belül írásban, a  kárrendezési szabályzatban szereplő formanyomtatvány kitöltésével
visszavonhatja.
14. § (1) Az  Alap a  kárrendezés feltételeinek megállapítása érdekében jogosult a  kérelmezők kérelemben megjelölt
személyes adatait kezelni és a  kérelemben megadott követelésekre, továbbá a  BEVA által teljesített kártalanítás
összegére vonatkozóan a BEVÁ-tól adatot igényelni és kezelni. Az adatszolgáltatást soron kívül kell teljesíteni.
(2) A  kárrendezés során a  kárrendezésre való jogosultság és a  fizetendő ellenérték megállapításához – a  jogosult
azonosításához szükséges adatok mellett – a  követelésre vonatkozó adatokat, a  16.  § (3)  bekezdés szerint
megfizetett összeg és a  16.  § (4)  bekezdés szerinti hozam összegét az  Alap a  befektetési szolgáltatótól szerzi be.
A befektetési szolgáltató az adatszolgáltatás teljesítésére soron kívül köteles.
(3) A 3. § (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti kizáró feltételek ellenőrzése érdekében az Alap jogosult a kizárt személyek
megállapításához szükséges adatokat az azokat törvény szerint kezelő szervezetektől igényelni, ide értve az állami
adóhatóságot is. Az adatszolgáltatást soron kívül kell teljesíteni.
(4) Az Alap a kérelemben szereplő, és az (1)–(3) bekezdés alapján átvett adatokat tevékenységének befejezéséig kezeli.
15. § (1) Az Alap a kérelmet a benyújtásra nyitva álló határidő lejártától számított 45 napon belül megvizsgálja, e határidő
a kárrendezés feltételeinek megállapítása érdekében szükséges ideig meghosszabbítható.
(2) Ha a  kérelem megfelel a  kárrendezés feltételeinek, az  Alap a  16.  § szerint megállapítja az  ellenértéket, és ezekről
értesíti a kárrendezésre jogosultat. Az Alap a kérelem visszavonására nyitva álló, 13. § (5) bekezdés szerinti határidő
lejártát követő 30 napon belül teljesíti a kifizetést a kárrendezésre jogosultnak.
(3) Az Alap az e törvényben rögzített feltételek szerint abban az esetben is megállapítja az ellenértéket, ha a kérelmező
esetében a  kötvény értékpapírszámlán nem került jóváírásra, de az  1.  § szerinti ügyletből eredő követelés
fennállását jogerős bírósági határozat megállapította. Ebben az esetben a kérelmező a bírósági határozat jogerőre
emelkedését követő harminc napon belül terjesztheti elő igényét, amelyhez mellékelnie kell a követelés e törvény
szerinti fennállását megállapító bírósági határozatot. Ebben az  esetben a  kérelmezőt jogosultnak, és a  kötvényt
az 1. § (1) bekezdés szerinti értékpapírszámlán jóváírtnak kell tekinteni. Az ellenérték meghatározásához szükséges
adatokat a bírósági határozatból kell megállapítani.
(4) A  kárrendezésre jogosult teljes követelése, a  követelés biztosítékai, valamint a  követeléshez kapcsolódó igények
– ide értve a bűncselekménnyel okozott kár megtérítése, illetve az egyéb kártérítés iránti igényeket is – az ellenérték
megfizetésével egyidejűleg e törvény erejénél fogva az Alapra szállnak át.
(5) A kárrendezés során a 16. § alapján megállapított, az Alappal szemben fennálló kárrendezési igény nem ruházható át.
16. § (1) A kárrendezésre a követelés pénznemében kerül sor.
 (2) A kárrendezésként kifizetett ellenérték mentes minden közteherfizetés alól.
 (3) A  követelés ellenértékének meghatározásakor a  jogosult értékpapírszámláján a  befektetési szolgáltató
felszámolásának elrendelésekor nyilvántartott kötvény vásárlása érdekében megfizetett összeget, de
jogosultanként legfeljebb harmincmillió forintot kell alapul venni.
(4) A kárrendezésre jogosult részére fizetendő ellenérték meghatározása során a (3) bekezdés szerinti összegből le kell
vonni a  kárrendezésre jogosultnak vagy jogelődjének 2008. január 1-jétől az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kibocsátó
által kibocsátott kötvényére tekintettel jóváírt hozamot.
(5) Ha a  (4)  bekezdés szerinti összeg nem haladja meg a  hárommillió forintot, az  ellenérték a  (4)  bekezdés szerinti
összeg, csökkentve a BEVA által megfizetett kártalanítás összegével.
(6) Ha a  (4)  bekezdés szerinti összeg meghaladja a  hárommillió forintot, az  ellenérték a  (4)  bekezdés szerinti összeg
hárommillió forintot meghaladó részének tizenegy százalékával csökkentett, majd a  BEVA által megfizetett
kártalanítás összegével csökkentett összeg.
(7) Az ellenértéket a (9) bekezdésben foglaltakra figyelemmel kell megállapítani.
 (8) Ha a  befektetési szolgáltató felszámolásának elrendelését követően az  értékpapírszámla jogosultja meghalt,
az ellenérték meghatározása során az örökhagyót megillető ellenértéket kell meghatározni.
 (9) Ha a  kárrendezésre jogosult vállalkozó, kérelmében adószámot is fel kell tüntetnie. A  kárrendezésre jogosultnak
meg kell tennie a csekély összegű támogatás szabályainak alkalmazásával kapcsolatos nyilatkozatot, valamint ezzel
összefüggésben adatszolgáltatást kell teljesítenie.
(10) Ha a  kárrendezésre jogosult vállalkozásnak minősül, úgy a  kárrendezés során kifizetendő összeg állami
támogatásnak tekintendő. Állami támogatás esetén az  Alap a  16.  § szerinti ellenértéket úgy állapítja meg, hogy
az megfeleljen
a) az 1407/2013/EU bizottsági rendelet,
b) az 1408/2013/EU bizottsági rendelet, valamint
c) a 717/2014/EU bizottsági rendelet
szerinti csekély összegű támogatásnak.
7. Az Alapra átszállt követelések érvényesítése 17. § (1) A  befektetési szolgáltató felszámolási eljárása során az  Alapra átszállt követelések kiadása és kielégítése a  Bszt.
felszámolásra vonatkozó rendelkezései szerint történik, a  kielégítési sorrendben a  jogosultról átszállt követelés
tekintetében az Alapot – a BEVÁ-val azonosan – az ügyfél (kárrendezésre jogosult) kielégítési helye illeti meg.
(2) Az Alap a követelés (kötvény vagy pénzkövetelés) átszállásától számított 40 napon belül az adós ellen folyamatban
lévő felszámolási eljárásban akkor is jogosult hitelezői igényt érvényesíteni, ha a hitelezői bejelentésre rendelkezésre
álló határidő eltelt, függetlenül attól, hogy a követelés eredeti jogosultja a hitelezői igényt bejelentette-e.
(3) A  kötvények, illetve kötvényként megjelölt követelések értékesítésével, nyilvántartásával kapcsolatos
bűncselekmény gyanúja esetén a  büntetőeljárásban az  Alap az  átszállt követelés tekintetében polgári jogi igényt
érvényesíthet, e tekintetben az Alap minősül magánfélnek.
8. Záró rendelkezések 18. § Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg
a) az Alap kárrendezése során a csekély összegű támogatások alkalmazásának szabályait,
b) a BEVA-tagok által az Alap részére e törvény alapján teljesítendő befizetések részletes szabályait,
c) az Alap beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének részletes szabályait.
19. § Ez a törvény 2016. január 1-jén lép hatályba.
20. § Az Alap e törvény erejénél fogva a Quaestor károsultak kárrendezését biztosító követeléskezelő alap létrehozásáról
szóló 2015. évi XXXIX. törvény (a  továbbiakban: Quaestor törvény) 9.  § (3)  bekezdése szerinti kérelmek és annak
mellékletei, valamint a kérelmek vizsgálatával összefüggő adatok kezelője.
21. § (1) A  Quaestor törvény alapján fennálló kárrendezésre való jogosultság megszűnik, és e  jogosultság alapján igény
nem érvényesíthető. A  Quaestor törvény 10.  § (4)  bekezdése szerinti tájékoztató kárrendezésre vonatkozó
megállapításaihoz joghatás nem fűződik.
(2) A 13. § (1) bekezdés szerinti kérelmet e törvény szerint benyújtottnak kell tekinteni azon kárrendezésre jogosultak
vonatkozásában, akik kérelmüket, valamint az  ahhoz kapcsolódó dokumentumokat a  Quaestor törvény 9.  §-a
szerint, határidőben benyújtották.
(3) A (2) bekezdés szerinti kárrendezésre jogosult általános jogutódlása esetén a jogutódlásról értesíteni kell az Alapot.
22. § E törvény
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.),
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott
csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.),
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági
rendelet (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.)
hatálya alá tartozó támogatásokkal kapcsolatos szabályokat tartalmaz. 23. § (1) Az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 5.  § (1)  bekezdése a  következő s) és t)  ponttal
egészül ki:
(Teljes személyes illetékmentességben részesül:)
„s) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény szerinti Befektető-védelmi Alap,
t) a  tőkepiac stabilitásának erősítése érdekében tett egyes kárrendezési intézkedésekről szóló 2015. évi
CCXIV. törvény szerinti Kárrendezési Alap.”
(2) Az Itv. a következő 99/K. §-sal egészül ki:
„99/K.  § Az  5.  § (1)  bekezdésének – az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és egyes adótörvények
módosításáról szóló 2015. évi CLXXXVII. törvénnyel megállapított – r) pontját az állami adóhatóság által jogerősen
még el nem bírált illetékügyekben is alkalmazni kell.”
24. § A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 3. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) E  törvény hatálya – a  34.  §-ban foglaltak kivételével – nem terjed ki az  államra, a  helyi önkormányzatra,
a nemzetiségi önkormányzatra, a költségvetési szervre, az egyházi jogi személyre, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zrt.-re, a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt.-re, az  Államadósság Kezelő Központ Zrt.-re, a  büntetés-végrehajtásért felelős
miniszter felügyelete alá tartozó büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezetre, valamint a  helyi iparűzési adó
vonatkozásában a  Magyar Nemzeti Bankra, az  Országos Betétbiztosítási Alapra, a  pénzügyi közvetítőrendszer
egyes szereplőinek biztonságát erősítő intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló 2014. évi XXXVII. törvényben
meghatározott Szanálási Alapra, a  Befektető-védelmi Alapra és a  tőkepiac stabilitásának erősítése érdekében tett
egyes kárrendezési intézkedésekről szóló 2015. évi CCXIV. törvény szerinti Kárrendezési Alapra.”
25. § (1) A Taotv. 29/B. § (1)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  tőkepiac stabilitásának erősítése érdekében tett egyes kárrendezési intézkedésekről szóló 2015. évi
CCXIV. törvény (a továbbiakban: Kárrendezési Törvény) alapján a Kárrendezési Alap részére a Kárrendezési Törvény
11. § (1) bekezdése alapján befizetést teljesítő adózó által az adóévben, a Kárrendezési Törvény 11. § (2) bekezdésére
figyelemmel megállapított, befizetett összeg (továbbiakban e  §-ban: befizetés) csökkenti az  adózó által fizetendő
társasági adót, a fizetendő pénzügyi szervezetek különadóját vagy a fizetendő hitelintézeti különadót, a fizetendő
pénzügyi tranzakciós illetéket.
(2) A befizetést teljesítő adózó a visszajáró összeget első alkalommal a 2017. évi adókötelezettsége megállapítása
során – az  adókötelezettséget csökkentő tételként – veszi figyelembe az  (1)  bekezdés szerinti adónemekben.
Az  adózó a  csökkentést elsőként a  2017. első negyedévére vonatkozó pénzügyi szervezetek különadója
kötelezettség vonatkozásában, majd pedig az (1) bekezdés szerinti adónemekre vonatkozó adófizetési kötelezettség
felmerülésének sorrendjében veszi figyelembe.
(3) Az adózó a társasági adó vonatkozásában a csökkentő tételre tekintettel a 2017. január 1-jét követően felmerülő
adóelőleg-fizetési kötelezettségére az adóelőleg módosítását kérheti az adóhatóságtól.
(4) Ha az adóévre vonatkozóan teljesített befizetés több, mint az (1) és (2) bekezdés szerint érvényesített csökkentés
összege, akkor különbözetüket az  adózó kapcsolt vállalkozása érvényesítheti a  2017-ben kezdődő adóévére
fizetendő társasági adója, pénzügyi szervezetek különadója, hitelintézeti különadó, pénzügyi tranzakciós illeték
megállapításánál a  (2)  bekezdésben meghatározott módszer és sorrend szerint. Ha a  különbözetet egynél több
kapcsolt vállalkozás érvényesíti, akkor ezen adózókat e  jogcímen külön-külön megillető adócsökkentés teljes
összege nem haladhatja meg a  különbözetet. Az  adózó és kapcsolt vállalkozása írásos megállapodásban rögzítik
a külön-külön érvényesítendő csökkentés összegét.”
(2) A Taotv. 29/B. §-a a következő (5)–(5c) bekezdésekkel egészül ki:
„(5) A  befizetés azon része, amelyre tekintettel az  adózó vagy kapcsolt vállalkozása az  (1)–(4)  bekezdés szerinti
csökkentést nem alkalmazta, csökkenti a  soron következő adóévre (adóévekre) az  adózó és kapcsolt vállalkozása
adókötelezettségét az (1)–(4) bekezdés szerinti módszer alkalmazásával.
(5a) A  befizetés azon része után, amelyre tekintettel az  adózó vagy kapcsolt vállalkozása az  (1)–(4)  bekezdés
szerinti csökkentést a  befizetés pénzügyi teljesítésétől számított 30 napon belül nem tudja alkalmazni, az  adózó
a mindenkori jegybanki alapkamatnak megfelelő egyszerű időarányos kamatot érvényesíthet, amelynek összegével
csökkentheti a soron következő fizetendő adóját.
(5b) A  pénzügyi szervezetek különadója vagy a  fizetendő hitelintézeti különadója, illetve a  pénzügyi tranzakciós
illeték csökkentése esetén a  (2)–(5a)  bekezdés alapján csökkentésként figyelembe vett összeg az  adózó
társaságiadó-alapja megállapításakor csökkenti az adott adóév adózás előtti eredményét.
(5c) Az  (1)–(5b) bekezdésekkel összefüggő adókötelezettségek teljesítése és azok ellenőrzése érdekében az adózó
és az érintett kapcsolt vállalkozása külön nyilvántartást vezet.”
(3) A Taotv. 5. számú melléklet 16. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A társasági adóalanynak nem minősülő szervezetek)
„16. az  Országos Betétbiztosítási Alap, a  pénzügyi közvetítőrendszer egyes szereplőinek biztonságát erősítő
intézményrendszer továbbfejlesztéséről szóló törvényben meghatározott Szanálási Alap, a  Befektető-védelmi
Alap és a  tőkepiac stabilitásának erősítése érdekében tett egyes kárrendezési intézkedésekről szóló 2015. évi
CCXIV. törvény szerinti Kárrendezési Alap.”
26. § A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 159. § (1) bekezdés j) pontjában a „Quaestor Károsultak
Kárrendezési Alapja” szövegrész helyébe a „Kárrendezési Alap” szöveg lép.
27. § Hatályát veszti a Quaestor törvény. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
9/2012. (I. 6.) KE határozata tűzoltó dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Tóth Ferenc tűzoltó ezredest 2012. január 1-jei hatállyal tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. december 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök