text:
22/2012. (XI. 23.) OBH utasítása a bírák vagyonnyilatkozatának átadásáról, kezeléséről és ellenőrzéséről, valamint az abban foglalt adatok védelméről.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 203. § (5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a bírói vagyonnyilatkozatok átadásának, kezelésének, ellenőrzésének és az abban foglalt adatok
védelmének részletes szabályait az alábbiak szerint határozza meg.
A szabályzat hatálya 1. § A szabályzat hatálya a bíróságokkal és az Országos Bírósági Hivatallal (a továbbiakban: OBH) szolgálati jogviszonyban
álló a) bírákra, valamint b) a törvény által meghatározott ügyben egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárokra (a továbbiakban:
kijelölt titkár) terjed ki. Általános rendelkezések 2. § (1) Ha a bíró/kijelölt titkár a bíróságról más bírósági vagy OBH-beli, illetőleg az OBH-ból más bírósági beosztást kap, újabb
vagyonnyilatkozatot nem kell tennie. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a munkáltatói jogkör gyakorlója köteles az OBH-t a szolgálati hely
változásáról a bíró/kijelölt titkár személyi nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számának közlésével külön, csak e
tényt tartalmazó iratban tájékoztatni. A nyilvántartási számról – a vagyonnyilatkozat egyidejű megküldése mellett –
az új beosztási hely szerint illetékes munkáltatói jogkör gyakorlóját is értesíteni kell.
(3) Az új beosztási hely szerint illetékes munkáltatói jogkör gyakorlója a régi és az új nyilvántartási számról a beosztási hely
megváltozásának kezdő napjától számított 15 nap alatt az OBH-t írásban tájékoztatja.
3. § Ha a minisztériumba beosztott bírót bírósági szolgálati helyre vagy az OBH-ba osztják be, új vagyonnyilatkozat-tételre
köteles. 4. § (1) A cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes hozzátartozó esetében a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvénynek a cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes személyek jognyilatkozatára vonatkozó
rendelkezései az irányadók. (2) A vagyonnyilatkozat személyi részéhez csatolt külön nyilatkozat [a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 199. § (3) és (4) bekezdés] akkor felel meg a teljes bizonyító erejű
magánokirattal szemben támasztott követelményeknek, ha azt a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvénynek (a továbbiakban: Pp.) a magánokiratok alakiságára vonatkozó szabályai szerint állították ki.
A munkáltatói jogok gyakorlása 5. § A vagyonnyilatkozat tételére, összevetésére és az ellenőrzés kezdeményezésére irányuló eljárásban, valamint az
ellenőrzési eljárás megállapításaira alapított intézkedés, továbbá a vagyonnyilatkozatban foglaltakra vonatkozó
tájékoztatás tekintetében a munkáltatói jogkört a) az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetők esetében az elnök maga,
b) a Kúrián és az ítélőtáblán a bíróság elnöke,
c) a törvényszéken, a járásbíróságon valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságon a törvényszék elnöke,
d) az OBH-ban az elnök gyakorolja. A vagyonnyilatkozat-ellenőrzési bizottság
6. § (1) Az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) az ellenőrzési eljárás lefolytatásáról a bíró tagok közül választott
hattagú vagyonnyilatkozat-ellenőrzési bizottság útján gondoskodik. (2) Az ellenőrzési eljárást – az OBT soros elnökének kijelölése alapján – a bizottság egy tagja vagy három bizottsági tagból
álló tanács folytatja le. (3) Nem folytathat ellenőrzési eljárást
a) aki az eljárás alá vont bírónak/kijelölt titkárnak vagy hozzátartozójának a Pp. 13. § (2) bekezdésében megjelölt
hozzátartozója, b) akinek az ellenőrzési eljárás során a meghallgatása várható,
c) akitől az ügy elfogulatlan megítélése nem várható.
(4) Az ellenőrzési eljárást lefolytató bizottság tagja (tagjai) felel azért, hogy a bíró/kijelölt titkár személyes adatait,
az eljárás során feltárt egyéb tényeket az eljárásban közreműködő tanú, szakértő és megkeresett szervezet csak a
szükséges mértékben ismerje meg. A vagyonnyilatkozati eljárásban közreműködők
7. § (1) A vagyonnyilatkozati eljárásban a munkáltatói jogkör gyakorlójának intézkedését előkészítő, a nyilvántartási, az
iratkezelési és az egyéb adminisztratív feladatokat – a feladat pontos megjelölését tartalmazó írásba foglalt intézkedés
alapján – a munkáltatói jogkör gyakorlója által személy szerint kijelölt bírósági vezetők, bírók és igazságügyi
alkalmazottak végzik. (2) A vagyonnyilatkozati eljárásban szükséges nyilvántartási, iratkezelési és egyéb adminisztratív feladatok ellátására az
OBH elnöke – a feladat pontos megjelölését tartalmazó írásba foglalt intézkedéssel – jelöli ki az OBH-ba beosztott
bírókat és igazságügyi alkalmazottakat. (3) A munkáltatói jogkör gyakorlója írásban intézkedik a kijelölés megszüntetéséről.
(4) A vagyonnyilatkozati eljárásban közreműködő (továbbiakban: kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott) felel azért,
ha a vagyonnyilatkozati eljárásban megismert adatok, tények az eljárási szabályok megszegésével vagy más módon a
munkáltatói jogkör gyakorlóján kívül más személy tudomására jut.
A munkáltatói jogkör gyakorlójának tájékoztatási kötelezettsége, a nyomtatványok átvétele
8. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója írásban tájékoztatja a bírót/kijelölt titkárt az esedékes vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettség tényéről, lényeges tartalmáról és határidejéről, valamint – bírák esetében – a Bjt. 90. § k) pontjában írt
jogkövetkezményekről. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell azt is, hogy a vagyonnyilatkozat nyomtatványait és a Bjt.
199. § (3) és (4) bekezdésében szabályozott külön nyilatkozatról szóló mellékletet a kötelezett hol és mikor veheti át.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója a tájékoztatót köteles átadni a bírói állásra pályázónak (jelentkezőnek).
9. § (1) A bíró/kijelölt titkár a tájékoztatóban megjelölt határidő alatt a vagyonnyilatkozat nyomtatványait és a külön
nyilatkozatról (felhatalmazás) szóló mellékletet a kijelölt helyen átveszi.
(2) A nyomtatványok és a melléklet átvételéről külön vagyonnyilatkozati nyilvántartást kell vezetni.
(3) A kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott a nyomtatványok átadásakor közli a bíróval/kijelölt titkárral a személyi
nyilvántartásban megállapított nyilvántartási számát. A vagyonnyilatkozat kitöltése és átadása
10. § (1) A vagyonnyilatkozatot az eskü (Bjt. 22. §) letételét megelőzően, ezt követően a kötelezettség esedékessé válásának
évében március hó 31. napjáig kell a kötelezettség esedékessé válását megelőző év december 31. napján fennálló
állapotnak megfelelően elkészíteni. (2) A vagyonnyilatkozat személyi és vagyoni részét olvashatóan kell kitölteni. A nyomtatványok ceruzával nem
tölthetők ki. (3) A hibásan kitöltött nyomtatvány helyett újat kell kiállítani.
11. § (1) A bíró/kijelölt titkár a vagyonnyilatkozat személyi és vagyoni részének kitöltött és külön-külön zárt borítékokban
elhelyezett példányait a kijelölt bírónak vagy igazságügyi alkalmazottnak köteles átadni.
(2) A kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott a) a borítékokat összeveti a nyomtatványok átadásakor kitöltött nyilvántartással,
b) a borítékokra rávezeti a kötelezett személyi nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát, valamint kiegészítő
kódját, c) az átadás tényéről írásbeli elismervényt ad a bírónak/kijelölt titkárnak, mely tartalmazza az átvett vagyonnyilatkozatok
és külön nyilatkozatok darabszámát, fajtáját, az átvétel időpontját és a következő vagyonnyilatkozat-tétel
időpontját. (3) A bíró kiegészítő kódja az I., a kijelölt titkáré a II., a házastársé vagy élettársé a III., a gyermeké a IV. római számjegy. Több
gyermek esetén – a születési évüknek megfelelően emelkedő sorrendben – arab számmal jelezni kell a gyermekek
számát is. (4) A kiegészítő kód kizárólag a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel összefüggő iratokon és adatkezelésekben
használható. (5) A bíró/kijelölt titkár az átvétel tényét a vagyonnyilatkozati nyilvántartás e célra kialakított rovatában – az átvétel
időpontját is feltüntetve – aláírásával igazolja. (6) A munkáltatói jogkör gyakorlója a bírói/kijelölt titkári továbbá a hozzátartozói vagyonnyilatkozat vagyoni részét
tartalmazó zárt borítékokat az átvételtől számított 15 napon belül megküldi az OBH-nak.
12. § A bíró/kijelölt titkár akkor tesz eleget vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének, ha a vagyonnyilatkozatot és a külön
nyilatkozatot fajtánként megfelelő példányszámban a törvényes és a szabályzatba foglalt alaki szabályok
megtartásával, az előírt határidő alatt a munkáltatói jogkör gyakorlójának vagy az általa kijelölt bírónak, illetve
igazságügyi alkalmazottnak átadja. Soron kívüli vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség 13. § (1) Ha a bíró/kijelölt titkár vagyoni helyzetére vonatkozó bejelentést tesznek, a munkáltatói jogkör gyakorlója a bejelentés
másolatának megküldésével – szükség szerint személyes meghallgatás egyidejű elrendelése mellett – 15 napon belül
értesíti a kötelezettet. A bíró/kijelölt titkár a bejelentésre 15 nap alatt írásban észrevételt tehet.
(2) A meghallgatást a munkáltatói jogkör gyakorlója vagy az általa kijelölt bírósági vezető folytatja le.
(3) A meghallgatás nem nyilvános. (4) A bíró/kijelölt titkár a meghallgatáson a Pp. képviseletre vonatkozó szabályai szerint képviselőt vehet igénybe.
(5) A meghallgatás napját úgy kell kitűzni, hogy az erről szóló értesítés kézbesítése a meghallgatás napját legalább
8 nappal megelőzze. A meghallgatás kizárólag a bíró/kijelölt titkár indokolt kérelme alapján, egy ízben és legfeljebb
5 munkanappal halasztható el. (6) A meghallgatásról – azzal egyidejűleg – jegyzőkönyvet kell felvenni, melyet a meghallgatást végző személy, a
bíró/kijelölt titkár és a jegyzőkönyvvezető ír alá. (7) A meghallgatáson a bíró/kijelölt titkár nem köteles megjelenni.
(8) A soron kívüli vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről – ha kijelölt bírósági vezető járt el, annak jelentése alapján –
a munkáltatói jogkör gyakorlója határoz. (9) A soron kívüli vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget elrendelő munkáltatói intézkedést a bejelentés megérkezésétől
számított 45 napon belül meg kell küldeni a bírónak/kijelölt titkárnak. A vagyonnyilatkozatot 30 napon belül, az
elrendelés napján fennálló állapotnak megfelelően kell elkészíteni. (10) Ha a munkáltatói jogkör gyakorlója nem lát alapot a soron kívüli vagyonnyilatkozat-tételének elrendelésére, erről a
bírót/kijelölt titkárt a (9) bekezdésben írt határidő alatt írásban tájékoztatja.
(11) Ha a bejelentés szerint a vagyongyarapodás a bíróval/kijelölt titkárral közös háztartásban élő hozzátartozónál áll fenn,
a munkáltatói jogkör gyakorlója ellenőrzési eljárást kezdeményez az OBT-nél.
A vagyonnyilatkozatok összevetése 14. § (1) A bíró/kijelölt titkár vagyonnyilatkozatainak összevetését a munkáltatói jogkör gyakorlója vagy az általa kijelölt
bírósági vezető végzi. (2) Az összevetési eljárásra a 13. § (3)–(6) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A vagyonnyilatkozatok összevetését abban az esetben is el kell végezni, ha a bíró/kijelölt titkár a vagyonnyilatkozatok
összevetésére kitűzött időpontban nem jelenik meg és távolmaradását előzetesen nem menti ki.
(4) Az ellenőrzési eljárás kezdeményezéséről – ha kijelölt bírósági vezető járt el, annak jelentése alapján – a munkáltatói
jogkör gyakorlója dönt. Az ellenőrzési eljárás 15. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója az ellenőrzési eljárást kezdeményező intézkedést az OBT soros elnökéhez terjeszti fel.
(2) Az ellenőrzési eljárás lefolytatására megállapított 6 hónapos törvényi határidő a kezdeményezés megérkezését követő
napon kezdődik. (3) Az eljárás alá vont bíró/kijelölt titkár az ellenőrzési eljárás során a Pp. szabályai szerint jogosult képviselőt igénybe
venni. (4) Az ellenőrzési eljárásban a meghallgatás időpontját úgy kell kitűzni, hogy az erről szóló értesítés kézbesítése a
meghallgatás napját legalább 8 nappal megelőzze. (5) A meghallgatás nem nyilvános.
(6) Az ellenőrzési eljárásban foganatosított meghallgatásról – azzal egyidejűleg – jegyzőkönyvet kell felvenni, melyet az
ellenőrzési bizottság eljáró tagja (tagjai), az eljárás alá vont bíró/kijelölt titkár és a jegyzőkönyvvezető ír alá.
(7) Az ellenőrzési eljárásban a bizonyítás felvételekor a bíró/kijelölt titkár személyes adatai csak az eredményes
bizonyításhoz szükséges mértékben hozhatók a bizonyításban közreműködő személyek és szervezetek tudomására.
16. § (1) Az eljárás alá vont bíró/kijelölt titkár az eljárás szabálytalansága, vagy az ellenőrzési bizottság tagjának (tagjainak)
kizárása érdekében az eljárás folytatására halasztó hatályú kifogással élhet.
(2) A kifogásról, annak beérkezésétől számított 15 nap alatt az OBT soros elnöke által kijelölt ellenőrzési bizottsági tag
– meghallgatás tartása nélkül – határoz. A határozatnak a döntés indokait is tartalmaznia kell.
(3) Ha az ellenőrzési bizottságnak nincs olyan tagja, aki a kifogás elbírálására kijelölhető, a kifogásról – a (2) bekezdésben
foglaltak szerint – az OBT határoz. (4) Ha az ellenőrzési bizottság minden tagja kizárt, az ellenőrzési eljárást az OBT folytatja le.
(5) Az OBT eljárása esetén kifogás előterjesztésének nincs helye.
17. § (1) Az ellenőrzési eljárásról készített jelentésnek tartalmaznia kell az eljárás során megállapított tényállást az arra
vonatkozó bizonyítékok megjelölésével és az ellenőrzési eljárást lezáró megállapításokról szóló javaslatot.
(2) Az ellenőrzési eljárás megállapításairól az eljáró ellenőrzési bizottság tagja (tagjai) jelentése alapján az OBT
testületként határoz. (3) Az OBT soros elnöke az ellenőrzési eljárás megállapításairól az ellenőrzési eljárásra irányadó 6 hónapon belül írásban
tájékoztatja a munkáltatói jogkör gyakorlóját. 18. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója az ellenőrzési eljárás befejezésétől számított 30 napon belül tájékoztatja az OBH-t
arról, hogy az ellenőrzési eljárás megállapításai alapján tett intézkedés miatt indult-e a szolgálati jogviszonyból eredő
jogvita vagy büntetőeljárás. (2) A szolgálati jogvita vagy a büntetőeljárás jogerős befejezéséről a munkáltatói jogkör gyakorlója 8 napon belül
tájékoztatja az OBH-t. A tájékoztatás módja, kézbesítés 19. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről körlevélben vagy személyre szóló
intézkedéssel tájékoztatja a bírákat/kijelölt titkárokat. (2) A vagyonnyilatkozati eljárásban keletkező iratokat – a körlevél kivételével – „nem nyilvános” jelzéssel ellátott zárt
borítékban kell kézbesíteni közvetlenül, vagy helyi, valamint a munkaügyi bírósági bírók esetében a szolgálati hely
szerint illetékes bírósági elnök, hivatali alkalmazottak esetében az OBH elnöke útján, illetve kivételesen postai úton
tértivevényes küldeményként. (3) Az irat (körlevél) átvételét (megismerését) a címzettnek – az időpont feltüntetésével – írásban igazolnia kell.
A betekintési jog gyakorlása 20. § (1) A betekintésről a vagyonnyilatkozathoz csatolt külön lapon nyilvántartást kell vezetni.
(2) A külön lapon fel kell tüntetni a betekintő nevét, személyi igazolványának számát, valamint a betekintés időpontját.
(3) A betekintés tényét és időpontját a betekintésre jogosultnak a külön lapon aláírásával igazolnia kell.
(4) Ha az OBT tagja vagy a munkáltatói jogkör gyakorlója a betekintő, a külön lapon a betekintő személyét, beosztását
(OBT tagságát) és a betekintés időpontját kell feltüntetni, egyebekben a (3) bekezdés szerint kell eljárni.
Harmadik személy tájékoztatása 21. § (1) Ha törvény másként nem rendelkezik, a vagyonnyilatkozatban szereplő adatokról szóló tájékoztatáshoz szükséges
hozzájáruló nyilatkozat beszerzése iránt – a tájékoztatásra irányuló kérelem másolatának megküldésével – a kijelölt
bírósági bíró vagy igazságügyi alkalmazott intézkedik. (2) A hozzájáruló nyilatkozat birtokában a tájékoztatás megadására vagy a hozzájárulás megtagadása esetén annak
visszautasítására – az érintett egyidejű értesítése mellett – a munkáltatói jogkör gyakorlója jogosult.
A vagyonnyilatkozat visszaadása 22. § (1) A vagyonnyilatkozatot a munkáltatói jogkör gyakorlója adja vissza. Ha a bíró/kijelölt titkár szolgálati jogviszonya
megszűnik, részére az utolsó munkában töltött napon kell átadni valamennyi vagyonnyilatkozatát.
(2) Az OBH-ban kezelt vagyonnyilatkozat visszaküldése iránt a munkáltatói jogkör gyakorlója – a nyilvántartási szám és a
kiegészítő kód egyidejű közlésével – írásban köteles intézkedni.
(3) A bíró/kijelölt titkár a visszaadás tényét és időpontját a vagyonnyilatkozati nyilvántartás megfelelő rovatában
aláírásával köteles igazolni. 23. § (1) A közös háztartás megszűnésének tényét a bíró/kijelölt titkár haladéktalanul köteles a munkáltatói jogkör
gyakorlójának írásban bejelenteni. (2) A hozzátartozói vagyonnyilatkozatot a bejelentéstől számított 30 napon belül kell visszaadni. Az eljárásra a 22. § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni. A vagyonnyilatkozat megsemmisítése
24. § (1) A bírói/kijelölt titkári és a hozzátartozói vagyonnyilatkozat személyi és vagyoni részeinek megsemmisítéséről a
munkáltatói jogkör gyakorlója gondoskodik. (2) A munkáltatói jogkör gyakorlója a vagyonnyilatkozat őrzésére megállapított időtartam (10 év) leteltekor – a
nyilvántartási szám és a kiegészítő kód egyidejű közlésével – haladéktalanul megkeresi az OBH-t a vagyonnyilatkozat
vagyoni részének visszaküldése iránt. (3) Az OBH a vagyonnyilatkozatot a megkeresés beérkezésétől számított 15 napon belül köteles visszaküldeni.
25. § Az ellenőrzési eljárás során megkeresett személyek és szervezetek által közölt adatokat tartalmazó iratok
megsemmisítéséről az ellenőrzési bizottság eljáró tagja az eljárás befejezését követő 60 napon belül intézkedik,
feltéve, hogy az ellenőrzési eljárás alapján tett intézkedés miatt nem indult szolgálati jogviszonyból eredő jogvita vagy
büntetőeljárás. 26. § (1) A megsemmisítést a munkáltatói jogkör gyakorlójának, illetve az ellenőrzési bizottság eljáró tagjának a
megsemmisítésre váró iratok megjelölését is feltüntető írásbeli rendelkezése alapján kell végrehajtani.
(2) Az iratot oly módon kell megsemmisíteni, hogy annak tartalma a megsemmisítés után ne legyen megállapítható.
A vagyonnyilatkozati eljárás iratainak kezelése és nyilvántartása a bíróságon
27. § A vagyonnyilatkozati eljárásban a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet, valamint a
bíróságok egységes iratkezeléséről szóló szabályzat rendelkezéseit – a 28–32. §-okban foglalt kiegészítésekkel – kell
alkalmazni. 28. § (1) A Kúrián, az ítélőtáblán és a törvényszéken a VI. ügycsoportban kell kezelni a vagyonnyilatkozati eljárásban keletkezett
iratokat. (2) Az (1) bekezdésben írt ügycsoportban, külön elnöki iratban kell kezelni:
a) a 7. § (1) bekezdése alapján, a vagyonnyilatkozati eljárásban való közreműködésről és annak megszűnéséről
kiadott munkáltatói intézkedést, b) a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről szóló tájékoztatót és az átvételét tanúsító iratot,
c) a vagyonnyilatkozat visszaadásával és megsemmisítésével kapcsolatos iratot,
d) a vagyonnyilatkozati eljárásban harmadik személynek adott tájékoztatás iratait,
e) a vagyonnyilatkozatok összevetéséről készült iratot, f) a bíró vagyoni helyzetét érintő bejelentés elintézéséről készült iratot.
(3) A (2) bekezdés d)–f) pontjaiban megjelölt iratokat – a vagyonnyilatkozat irataihoz csatolva – külön-külön zárt
borítékban kell elhelyezni. A borítékokra rá kell vezetni az ügyszámot és a bíró személyi nyilvántartásban szereplő
nyilvántartási számát. (4) A vagyonnyilatkozati eljárás iratairól külön mutatókönyvet kell vezetni, melyben a címszónál a (2) bekezdés e) és f)
pontjában megjelölt esetben csak a bíró/kijelölt titkár személyi nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát kell
feltüntetni. 29. § (1) A vagyonnyilatkozat tételéhez szükséges nyomtatvány átvételéről, a kitöltött nyomtatványok átadásáról,
visszaadásáról, megsemmisítéséről a szabályzat 1. melléklete szerint évente új, folyamatosan sorszámozott
vagyonnyilatkozati nyilvántartást kell vezetni. (2) A nyilvántartás megfelelő rovatába be kell jegyezni a bíró/kijelölt titkár nevét, beosztását, beosztási helyét, a személyi
nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát, az átadott nyomtatványok fajtánkénti (kötelezetti, hozzátartozói,
személyi rész, illetve vagyoni rész) példányszámának és az átadás időpontjának feltüntetésével.
(3) A nyilvántartásba be kell jegyezni a kitöltött és zárt borítékban átadott vagyonnyilatkozatok átvételének és
visszaadásának időpontját. A bíró/kijelölt titkár a kitöltött vagyonnyilatkozat átvételének és visszaadásának tényét és
idejét a megfelelő rovatban aláírásával igazolja. (4) A vagyonnyilatkozat megsemmisítésének tényét a vagyonnyilatkozati nyilvántartásban a bíró/kijelölt titkár adatait
tartalmazó nyilvántartási sor áthúzásával a kijelölt bíró vagy igazságügyi alkalmazott sor szélére tett aláírásával
igazolja. (5) A nyilvántartásban a bíró/kijelölt titkár következő vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét az évszám feltüntetésével
fel kell vezetni. 30. § (1) A vagyonnyilatkozatok összevetése és a vagyoni helyzetet érintő bejelentés miatt indult eljárásról a 2. melléklet szerint
külön, folyamatosan sorszámozott nyilvántartást kell vezetni. (2) A nyilvántartásban fel kell tüntetni:
a) az ügyszámot, b) a bíró/kijelölt titkár személyi nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát,
c) az ügy megnevezését, d) az összevetés időpontját, illetve a bejelentés megérkezésének időpontját,
e) a bírótól/kijelölt titkártól származó észrevétel vagy egyéb irat beérkezésének idejét,
f) a személyes meghallgatásra kitűzött határnapot, g) az eljárást befejező határozat keltét.
(3) Ha a bírót a határozatban soron kívül vagyonnyilatkozat-tételre kötelezték, az új összevetési eljárásról vezetett
nyilvántartási adatoknak – az egyéb rovatban – tartalmaznia kell a korábbi összevetési eljárás ügyszámát is.
31. § (1) A vagyonnyilatkozati eljárásban keletkezett iratokat 10 évig, de legfeljebb a bíró/kijelölt titkár szolgálati
jogviszonyának fennállásáig kell kezelni, azt követően – e szabályzat előírásainak megfelelő alkalmazásával – meg kell
semmisíteni. (2) A vagyonnyilatkozati eljárásban vezetett nyilvántartások a bíróságon nem selejtezhetők.
32. § A vagyonnyilatkozati iratokat, nyilvántartásokat az egyéb elnöki iratoktól elkülönítve, zárt helyen kell tárolni.
A vagyonnyilatkozati eljárás iratainak kezelése és nyilvántartása a OBH-ban
33. § A vagyonnyilatkozati eljárásban az OBH ügyviteli szabályzatát a 34–40. §-okban foglalt kiegészítésekkel kell
alkalmazni. 34. § Az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetők, valamint az OBH-ba beosztott bírák vagyonnyilatkozati
eljárásában a szabályzat 27–32. §-aiban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
35. § (1) Az OBH-ban elkülönítve kell kezelni:
a) az OBH elnökének kinevezési jogkörébe tartozó vezetők,
b) az OBH-ba beosztott bírák vagyonnyilatkozatait, c) a bírák/kijelölt titkárok vagyonnyilatkozatainak vagyoni részét (22501–28000-ig terjedő számcsoportban),
d) a vagyonnyilatkozatokról vezetett nyilvántartás változásairól, e) a harmadik személynek szóló tájékoztatásról és
f) a vagyonnyilatkozat ellenőrzési eljárásról készült iratot. (2) Az (1) bekezdés e) és f) pontjában írt iratokat zárt borítékban kell elhelyezni, melyre a „nem nyilvános” jelzés mellett rá
kell vezetni az ügyszámot és a bíró/kijelölt titkár személyi nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát.
(3) A postaelosztó és a kezelőiroda nem bonthatja fel az OBH-ba érkező „nem nyilvános” jelzéssel ellátott küldeményeket,
azokat a vagyonnyilatkozati eljárás iratainak kezelésére kijelölt tisztviselőnek kell átadni.
(4) Az iratokról külön mutatókönyvet kell vezetni, mely tartalmazza az ügyszámot, a bíró/kijelölt titkár személyi
nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát, az ügyirat érkezésének időpontját és az ügy tárgyát.
36. § (1) A vagyonnyilatkozatnak az OBH-ban kezelt vagyoni részéről a 3. melléklet szerint, évente külön, más nyilvántartástól
független, folyamatosan sorszámozott nyilvántartást kell vezetni. (2) A nyilvántartásban a bírák/kijelölt titkárok vagyonnyilatkozatait bíróságonként, illetve a Hivatalban szervezeti
egységenként rendezve kell vezetni. (3) A nyilvántartás tartalmazza a bíróság, illetve a hivatali szervezeti egység nevét, növekvő számsorrendben a
bírák/kijelölt titkárok személyi nyilvántartásban szereplő nyilvántartási számát és a megküldött vagyonnyilatkozatok
fajták szerinti darabszámát. (4) A nyilvántartásban fel kell tüntetni az ellenőrzési eljárást kezdeményező munkáltatói intézkedés számát, érkezésének
dátumát, valamint az ellenőrzési eljárás számát, továbbá a visszaküldött vagyonnyilatkozat fajta szerinti megjelölését
és a visszaküldés dátumát. 37. § (1) Az ellenőrzési eljárásról a 4. melléklet szerint évente, külön – folyamatosan sorszámozott – nyilvántartást kell vezetni.
(2) A nyilvántartásba be kell vezetni: a) az ellenőrzési eljárás számát,
b) az ellenőrzési eljárás lefolytatására kijelölt bizottság tagjának (tagjainak) nevét,
c) az ellenőrzési eljárás lefolytatásához szükséges iratok, írásbeli nyilatkozatok (észrevétel, kifogás) megérkezésének
dátumát, d) a meghallgatás és az irat nyilvántartásba helyezésének határnapját,
e) az ellenőrzési eljárás befejezésének időpontját, f) az ellenőrzési eljárásban tett megállapításokról szóló OBT határozat számát, megküldésének időpontját,
g) az iratok visszaküldésének, illetve megsemmisítésének idejét. (3) A nyilvántartás megjegyzés rovatába kell bevezetni a kifogás elbírálására kijelölt bizottsági tag nevét.
38. § Az ellenőrzési eljárásban keletkezett irat megsemmisítésekor a megsemmisítés elrendeléséről szóló iratot az
ellenőrzési eljárás irataihoz kell csatolni. Az irat megsemmisítésének tényét az ellenőrzési bizottság eljáró tagja (tagjai)
a megsemmisítési utasításra vezetett „megsemmisítve” feljegyzéssel és aláírással igazolja.
39. § A vagyonnyilatkozati eljárásban a szabályzat 35. §-ának (4) bekezdése, 36. §-a és 37. §-a alapján vezetett
nyilvántartások nem selejtezhetők. 40. § A vagyonnyilatkozati nyilvántartások adatairól csak a vagyonnyilatkozati eljárásban keletkezett iratokba való
betekintésre jogosultnak adható felvilágosítás. 41. § A vagyonnyilatkozati iratokat, nyilvántartásokat az egyéb iratoktól elkülönítve, zárt helyen kell tárolni.
Hatályba léptető rendelkezés 42. § (1) Az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a bírák vagyonnyilatkozat-tételéről, kezeléséről és ellenőrzéséről, valamint az abban foglalt adatok
védelméről szóló 2001. évi 6. számú OIT szabályzat.
Dr. Handó Tünde s. k.,
az Országos Bírósági Hivatal elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1062/2011. (III. 23.) Korm. határozata a Magyar Könyv Alapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján az alábbiakról
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (6) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar Könyv Alapítvány (a továbbiakban:
Alapítvány) megszüntetését, arra hivatkozással, hogy az Alapítvány céljainak meg valósítása, feladatának további
ellátása központi költségvetési szerv, illetve egyéb közfeladatot ellátó szervezet által hatékonyabban meg valósítható.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál
az Alapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, továbbá az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Alapítvány feladatait – ideértve az Alapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Petőfi Irodalmi Múzeum lássa el, és
felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával tegye meg
az ennek érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal az Alapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját.
4. A megszűnést követően az Alapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – az Alapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a megszűnő Alapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Petőfi
Irodalmi Múzeumot jelöli ki. Az Alapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni értékű
jogokat és vállalt kötelezettségeket – a Kormány a Petőfi Irodalmi Múzeum támogatására fordítja, amely vagyont
a Petőfi Irodalmi Múzeum egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti célokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
6. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2011. (XII. 27.) NMHH rendelete az egyes műszaki eszközök földfelszíni digitális műsorok vételére való alkalmasságának megjelöléséről.
A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló 2007. évi LXXIV. törvény 53. § (1) bekezdés f) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el: 1. § E rendelet hatálya
a) a televíziós műsorszórás vételére szolgáló eszközök, készülékek forgalmazóira,
b) a földfelszíni digitális televíziós műsorszóró hálózat üzemeltetőjére,
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában 1. eszköz: televíziós műsorszórás vételére szolgáló eszköz (készülék), különösen a televíziókészülék és a digitális
vevődekóder; 2. forgalmazó: olyan egyéni vállalkozás, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, amely
a) eszköz értékesítését vagy értékesítésre történő kihelyezését üzletszerűen – rendszeresen, nyereség elérése
érdekében – végzi, illetve b) előfizetői szolgáltatása nyújtásához kapcsolódóan az eszközt az előfizető tulajdonába adja át;
3. földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós műsorszórás: olyan digitális médiaszolgáltatás – az elektronikus
hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 188. § 75. pontja szerinti – terjesztése, melyhez
a felhasználó külön előfizetői díj nélkül hozzáférhet. 4. magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós műsorszórás vételére alkalmas eszköz: olyan eszköz,
amely megfelel e rendelet mellékletében foglalt alkalmassági követelményeknek;
5. televíziókészülék: az analóg televízió-vevőkészülék, az integrált digitális televízió-vevőkészülék, továbbá a televíziós
jelvevő egységgel ellátott egyéb kijelző; e rendelet alkalmazásában nem minősül televíziókészüléknek a televíziós
jelvevő egység nélküli kijelző. 3. § (1) A kiskereskedelmi forgalomba kerülő eszközök bemutatásra kiállított darabjain, az eszközök főbb műszaki, illetve
egyéb jellemzőit is tartalmazó adatlapjain, továbbá az eladásra szánt eszközök csomagolásán egyértelműen és jól
olvashatóan fel kell tüntetni „Az eszköz alkalmas a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós
műsorszórás vételére.” vagy – amennyiben az eszköz nem felel meg e rendelet mellékletében foglalt alkalmassági
követelményeknek – „Az eszköz nem alkalmas a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós
műsorszórás vételére.” feliratot. „Az eszköz alkalmas a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális
televíziós műsorszórás vételére.” felirat helyettesíthető a földfelszíni digitális televíziós műsorszóró hálózat
üzemeltetője által meghatározott módon kiadott, az eszköz feliratozására alkalmazandó igazolással, amennyiben
azon megjelenítésre kerül „Az eszköz alkalmas a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós
műsorszórás vételére.” felirat. (2) A kiskereskedelmi forgalomba kerülő, szabványos informatikai interfésszel ellátott, de önálló audio és video
kimenettel nem rendelkező, televíziós műsorszórás vételére szolgáló eszközök – kivéve a 2. § 4. pontja szerinti
televíziókészülékek – esetében, amennyiben ez az eszköz és a vele egyidejűleg, egy csomagban forgalomba hozott
szoftver együttesen alkalmas a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós műsorszórás
vételére, úgy az eladásra szánt eszközök csomagolásán egyértelműen és jól olvashatóan fel kell tüntetni „Az eszköz
alkalmas a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós műsorszórás vételére.” feliratot.
(3) A magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós műsorszórás vételére nem alkalmas
televíziókészülék esetén a 3. § (1) bekezdésében meghatározott módon feltüntetésre kerülő „Az eszköz nem alkalmas
a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós műsorszórás vételére.” felirat mellett
a bemutatásra kiállított eszközök főbb műszaki, illetve egyéb jellemzőit is tartalmazó adatlapjain, továbbá az eladásra
szánt eszközök csomagolásán fel kell tüntetni azt az információt, hogy az adott eszköz kizárólag külön digitális
vevődekóder csatlakoztatásával válik alkalmassá a magyarországi földfelszíni, szabad hozzáférésű digitális televíziós
műsorszórás vételére. (4) Az (1)–(2) bekezdésekben meghatározott feliratot az (1)–(2) bekezdésekben meghatározott eszközökre vonatkozó
hirdetésben, tájékoztató kiadványban is meg kell jeleníteni. Az ezekre vonatkozó rádiós, illetve televíziós
hirdetésekben el kell hangoznia a digitális földfelszíni műsorszórás vételére való alkalmasságról vagy
alkalmatlanságról szóló (1)–(2) bekezdésekben meghatározott tájékoztatónak. (5) Amennyiben az eszköz kis mérete miatt nincs mód az (1)–(3) bekezdésekben meghatározott feliratnak
az (1)–(3) bekezdésekben meghatározott eszközön való feltüntetésére, akkor a megfelelő feliratot kizárólag
az eladásra szánt eszköz csomagolásán, illetve a bemutatásra kiállított eszköz főbb műszaki, illetve egyéb jellemzőit is
tartalmazó adatlapján kell feltüntetni. (6) Az (1)–(5) bekezdésekben meghatározott tájékoztató feliratokban vagy elhangzó tájékoztatásban, hirdetésben
az eszköz szó helyettesíthető a készülék szóval. 4. § Amennyiben az interneten elérhető elektronikus kereskedelmi szolgáltatás (ideértve az elektronikus kereskedelmi
szolgáltatást nyújtó által, vagy tőle függetlenül működtetett, az ajánlatok összehasonlítására szolgáló adatbázison
alapuló keresési szolgáltatást is) nyújtása során az eszköz műszaki adatait is tartalmazó tájékoztatót, hirdetést, leírást
tesznek közzé, a 3. § (1)–(3) bekezdések szerinti feliratot, információt ezen adatok körében fel kell tüntetni.
Amennyiben az eszközről csak annak megnevezését és árát tartalmazó adatot tesznek közzé, akkor a digitális
földfelszíni műsorszórás vételére való alkalmasságról vagy alkalmatlanságról szóló feliratnak, információnak
az adathoz kapcsolódóan közvetlenül vagy közvetlen hivatkozás útján kell elérhetőnek lennie.
5. § (1) E rendeletben foglaltak betartásáért a forgalmazó felel.
(2) E rendeletben foglaltak betartását a Hatóság általános hatósági felügyeleti eljárás keretében ellenőrzi.
(3) A Hatóság az általános hatósági felügyeleti eljárás keretében feltárt jogsértés esetén az Eht.-ben meghatározott
jogkövetkezményeket alkalmazhatja. 6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő negyvenötödik napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet 2015. december 31-én hatályát veszti.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
162/2004. (V. 21.) Korm. rendelete az építési beruházások közbeszerzésekkel kapcsolatos részletes szabályairól.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX.
törvény (a továbbiakban: Kbt.) 404. §-a (1) bekezdésének
f) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet célja a közbeszerzés tárgyát képező építési beruházások esetében a közbeszerzési eljárások lefolytatásával kapcsolatban támasztott általános követelményekkel összhangban lévő, ugyanakkor azokhoz képest a
sajátos többlet előírásokat jelentő építésügyi, építészeti és
egyéb műszaki követelmények hatékony érvényre juttatása.
(2) E rendelet hatálya építési beruházások közbeszerzésekkel kapcsolatos szabályaira terjed ki.
Az építési beruházás előkészítése 2. § Az építési beruházás koncepcióját, célját, tárgyát építészeti, műszaki, környezetvédelmi és gazdasági szempontok
figyelembevételével az ajánlatkérő határozza meg, a terve
zett beruházás összetettségétől függően előtanulmányokkal (különösen vázlatterv, tanulmányterv, megvalósíthatósági tanulmány, kulturális örökségvédelmi hatástanulmány) alátámasztva.
Az építési beruházások műszaki tartalma 3. § (1) E rendelet alkalmazásában építési beruházás alatt a
Kbt.-ben így meghatározott fogalmat kell érteni, amely
műszaki tartalma szerint lehet:
a) a Kbt. 1. számú mellékletében felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó valamely építési munka, illetve
meglévő építményen végzett valamely építési munka, részmunka
aa) kivitelezése, vagy
ab) kivitelezése és ezen munkarész részbeni vagy teljes
tervezése együtt;
b) új építmény, illetve ezek együttesének
ba) kivitelezése, vagy
bb) kivitelezése és részbeni vagy teljes tervezése együtt;
c) az ajánlatkérő által meghatározott követelmények
nek megfelelő építmény kivitelezése. (2) Az (1) bekezdés ab), valamint bb) alpontjában meghatározott esetekben a tervezésre és a kivitelezésre együttesen irányuló egy közbeszerzési eljárás folytatható le, kivéve, ha külön jogszabály a kivitelezésre irányuló közbeszerzési eljárást megelőzően tervpályázati eljárás lefolytatását teszi kötelezővé.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjában, valamint aa) és ba) alpontjában meghatározott esetekben — ha az ott meghatározott építési munka építésügyi (vagy egyéb) hatósági engedélyköteles — az ajánlatkérő csak jogerős és végrehajtható építési (létesítési) engedély birtokában indíthatja meg
az eljárást.
4. § (1) Amennyiben az ajánlatkérő a felhívásban lehetővé
teszi a közbeszerzés egy részére történő ajánlattételt, a
szakági, üzemeltetési, engedélyezési vagy garanciális szempontból szorosan összetartozó részeket e szempontból sem
bonthatja meg.
(2) Az (1) bekezdésben megadott szempontok alapján
összetartozó részek az alvállalkozók bevonásának szempontjából sem választhatóak szét.
Az eljárásba bevont személyek, a beruházás-lebonyolító 5. §
(1) Építési beruházás esetén az ajánlatkérő nevében
eljáró, illetőleg az eljárásba bevont személyek, illetőleg
szervezetek tekintetében az minősül a közbeszerzés tárgya
szerint megfelelő szakértelemmel rendelkezőnek, akinek
(amelynek) az építési beruházás tárgyában az adott szakterületen szakirányú felsőfokú végzettsége van.
(2) Az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba
bevont szervezet akkor felel meg az (1) bekezdés szerinti
követelménynek, ha a tevékenységében személyesen közreműködő tagjai, munkavállalói, illetőleg a szervezettel
kötött tartós polgári jogi szerződés alapján a szervezet
javára tevékenykedők között legalább egy olyan személy
van, aki az (1) bekezdés szerinti szakértelemmel rendelkezik.
6. § (1) Az ajánlatkérő az építési beruházásra irányuló közbeszerzési eljárásba beruházás-lebonyolítót bevonhat.
(2) A beruházás-lebonyolítóra az 5. §-ban foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell.
(3) A beruházás-lebonyolító feladata az ajánlatkérő általános megbízottjaként a közbeszerzési eljárás lebonyolítása, így különösen:
a) az építési beruházás előkészítése, szükség szerint
előtanulmányok (különösen vázlatterv, tanulmányterv,
megvalósíthatósági tanulmány) készíttetése;
b) ahol ezt külön jogszabály kötelezővé teszi, a tervező
kiválasztására tervpályázati eljárás lebonyolítása;
c) a kivitelezésre vonatkozó ajánlati, részvételi, illetőleg ajánlattételi felhívás elkészítése, a dokumentáció elkészíttetése;
d) a kivitelezésre vonatkozó dokumentációnak az egyes
sajátos építményfajtáknak megfelelő módon és mértékben
történő elkészíttetése;
e) a kivitelezés műszaki ellenőrzésének biztosítása;
f) a terveztetés lebonyolítása, a tervezői művezetés biz
tosítása;
g) az ajánlatkérő által az építési beruházásra irányuló
közbeszerzési eljárás lebonyolítása érdekében meghatározott egyéb feladatok ellátása.
(4) A beruházás-lebonyolító feladatköre hivatalos közbeszerzési tanácsadó alkalmazása esetén a hivatalos közbeszerzési tanácsadó által ellátott feladatokra nem terjed
ki, működése során a hivatalos közbeszerzési tanácsadóval
szükség szerint együttműködhet.
A dokumentáció 7. § Kivitelezésre irányuló építési beruházás esetén az ajánlatkérőnek a dokumentációt azokban az esetekben is
— legalább az 1. számú melléklet szerinti tartalommal —
el kell készítenie, amelyekben a Kbt. egyébként nem teszi
kötelezővé a dokumentáció készítését.
8. § (1) A kivitelezésre irányuló építési beruházás esetén a
dokumentáció tartalmát az 1. számú mellékletben előírt
általános követelmények figyelembevételén túl úgy kell
megállapítani, hogy annak tartalmaznia kell legalább:
a) a meglévő építményre, illetve az érintett építményrészre vonatkozó alapadatokat, felméréseket, műszaki leírásokat és terveket, a munkavégzést érintő műszaki szakvéleményeket (például a meglévő szerkezetek felhasználhatóságára vonatkozó tartószerkezeti, közegészségügyi,
biztonsági megállapításokat és követelményeket);
b) azon jogszabályok megjelölését, amelyeknek való
megfelelést az ajánlatkérő érvényességi feltételként határozza meg;
c) a munkavégzés körülményeire vonatkozó különleges követelményeket és körülményeket;
d) a munkavégzést lényegesen befolyásoló feltételeket
(például időbeli, térbeli korlátozások, időjárási körülmények);
e) az ajánlattevőtől kért javasolt technológiai, munkaszervezési vagy egyéb leírást.
(2) A kivitelezésre irányuló építési beruházás esetén a
dokumentáció tartalmát a 3. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott esetben az 1. számú mellékletben előírt
általános követelmények figyelembevételén túl úgy kell
összeállítani, hogy az egyértelműen tegye lehetővé eltérő
kivitelezési technológiák, építési módok alkalmazását és
összevethetőségét.
(3) A dokumentációban az ajánlatkérő meghatározhatja,
hogy mely ajánlatokat tekint kirívóan alacsony értékű ellenszolgáltatást vagy kötelezettségvállalást tartalmazónak.
(4) A dokumentációban az ajánlatkérőnek — a Kbt.
58. §-ával, illetve 190. §-ával összhangban — részletesen
meg kell határoznia, hogy az építési beruházás során, illetve a tervezett és felhasznált anyagokra, késztermékekre és
berendezésekre vonatkozóan mely szabványok alkalmazását kívánja meg, és az azoknak való megfelelőség igazolása
milyen módon történik, ha annak módját jogszabály nem
írja elő.
A szerződés módosítása 9. § A szerződés módosítását megalapozó körülménynek
(Kbt. 303. §) tekintendő különösen, ha a szerződés teljesítése során olyan objektum kerül elő, amelyről a kulturális
örökségvédelmi hatóság külön jogszabályban meghatáro
zott intézkedése alapján feltételezhető, hogy az kulturális
örökségi értéknek minősül.
A műemlékekkel kapcsolatos építési beruházásokra
vonatkozó közbeszerzési eljárások sajátos szabályai
10. § (1) E rendelet előírásait a műemlékekkel kapcsolatos
építési beruházások esetén a 11—15. §-ban meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Műemlékekkel kapcsolatos építési beruházásnak
minősül az olyan építési beruházás, amellyel kapcsolatos
hatósági engedélyezési eljárás lefolytatása a Kulturális
Örökségvédelmi Hivatal (a továbbiakban: KÖH) hatósági
jogkörébe tartozik, kivéve mindazon eseteket, amikor a
KÖH szakhatóságként jár el.
11. § (1) A 8. § (4) bekezdését nem kell alkalmazni olyan
szabványok vonatkozásában, melyek betartása alól az építési engedély kifejezetten felmentést adott.
(2) Ha az ajánlatkérő lehetővé tette a többváltozatú
(alternatív) ajánlat tételét, valamennyi változat meg kell,
hogy feleljen a műemléki szakmai követelményeknek.
12. § (1) Műemlékkel kapcsolatos építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési eljárás esetén a Kbt. 7. §-a szerinti
dokumentálási és megőrzési kötelezettség az építésügyi,
kulturális örökségvédelmi hatósági engedélyezési eljárással kapcsolatos kutatási dokumentumokra is vonatkozik.
(2) Műemlékekkel kapcsolatos építési beruházás esetén
az ajánlatkérő nevében eljáró, illetőleg az eljárásba bevont
személyek, illetőleg szervezetek tekintetében az minősül a
közbeszerzés tárgya szerint megfelelő szakértelemmel rendelkezőnek, aki/amely a külön jogszabályban meghatározott szakmagyakorlási feltételeknek megfelel.
13. § A műemléki védelem alatt álló ingatlanok építési beruházási dokumentációjának az 1. számú mellékletben foglaltakon felül legalább a 2. számú mellékletben foglalt — az
építési engedélyben jóváhagyott — dokumentumokat is
tartalmaznia kell.
14. § (1) Műemlékkel kapcsolatos építési beruházás esetében
— kivéve az építési koncessziót — az ajánlatkérő köteles
az ajánlati (részvételi) felhívásban előírni, hogy az ajánlatban (részvételi jelentkezésben) meg kell jelölni a közbeszerzés értékének tíz százalékát meghaladó mértékben
igénybe venni kívánt alvállalkozókat.
(2) Műemlékkel kapcsolatos építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési eljárás esetén, a Kbt. 67. §-a (2) bekezdésének e) pontjával összefüggésben az ajánlatkérő a felhívásban köteles előírni, hogy az ajánlattevő adja meg a
teljesítésbe általa bevonni kívánt, legalább a következő
feladatot ellátó szakembereknek (szervezeteknek), illetőleg vezetőknek a megnevezését, képzettségük, szakmai
gyakorlatuk ismertetését, továbbá csatolja azokat a dokumentumokat, amelyek az érintett személyeket (szervezeteket) e feladat ellátására feljogosítják:
a) felelős műszaki vezető;
b) restaurátor, szakágak szerint, ha a beszerzés restau
rálásra is irányul;
c) műemléki épületkutató, ha ez az építési engedély
alapján szükséges. (3) A (2) bekezdés szerinti tevékenységeket csak olyan
személyek láthatják el, akik megfelelnek a külön jogszabály szerinti szakmagyakorlási feltételeknek.
15. § (1) A Kbt. 67. §-a (2) bekezdésének a) pontjának alkalmazása során az ajánlatkérő az előző legfeljebb öt év legjelentősebb építési beruházásainak ismertetése körében
kizárólag műemlékkel kapcsolatos, a beszerzés tárgyát képező műemlékkel kapcsolatban megrendelt munkálat jellegének és nagyságrendjének megfelelő építési beruházásra vonatkozó igazolást jogosult elfogadni.
(2) A műemlékkel kapcsolatos építési beruházásra
vonatkozó közbeszerzési eljárások során az ajánlattevő a
Kbt. 73. §-a (1) bekezdésére hivatkozással nem tilthatja
meg olyan adatok nyilvánosságra hozatalát, melyek összefüggenek az ajánlattevő, illetve az alvállalkozó e rendelet
szabályainak való megfelelésével, illetve amelyekből megállapíthatóak azok a technológiák, munkamódszerek,
melyekkel a műemlékekkel kapcsolatos munkálatokat végezni kívánja.
Az építési koncesszióval kapcsolatos szabályok 16. § (1) E rendelet előírásait az építési koncesszió esetében
is megfelelően alkalmazni kell.
(2) Építési koncesszió esetében a közbeszerzés tárgyának megadása során az ajánlatkérő köteles meghatározni
azokat a kötelezettségeket is, amelyek a koncessziós jogosultat az építmény hasznosítási jogának átengedése időtartama alatt terhelik (így például üzemeltetés, fenntartás,
fejlesztés).
Záró rendelkezések 17. § (1) E rendelet előírásait az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvényben
meghatározott sajátos építményfajták vonatkozásában a
rájuk vonatkozó külön jogszabályokban meghatározottak
figyelembevételével kell alkalmazni.
(2) E rendelet 1—9. §-a alkalmazásával kapcsolatos
szakmai irányítási feladatokat az építésügyért felelős miniszter, a 10—15. § alkalmazásával kapcsolatos szakmai
irányítási feladatokat a nemzeti kulturális örökség minisztere, a 16. § alkalmazásával kapcsolatos szakmai irányítási
feladatokat az építésügyért felelős miniszter az építési koncesszió tárgyköre szerint illetékes miniszter egyetértésével
látja el.
18. § (1) E rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése után megkezdett közbeszerzésekre kell alkalmazni.
(2) E rendelet 12. §-ának (2) bekezdése, valamint
14. §-ának (3) bekezdése a szakmagyakorlási feltételekről
szóló külön jogszabály hatálybalépésével egyidejűleg lép
hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
155/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkáltató rendes felmondása esetén a felmondási idő alatt a munkavégzés alól felmentett
munkavállalót továbbra is átlagkeresete illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a beadványozó által beadott aláírásgyűjtő ív a törvényben
meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek
eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1115/2016. (III. 9.) Korm. határozata a tömeges migrációval és terrorfenyegetettséggel összefüggésben Magyarország veszélyeztetett külképviseletei biztonságának megerősítése, infokommunikációs biztonságának fejlesztése, valamint a stabil és a helyi szolgáltatótól független műholdas összeköttetés biztosítása érdekében szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a  Külgazdasági és Külügyminisztérium veszélyeztetett külképviseletei
biztonságának megerősítése, infokommunikációs biztonságának fejlesztése, valamint a  stabil és megbízható
műholdas összeköttetés biztosításának ellátására – összefüggésben a  kialakult és vélhetően hosszabb
távon fennálló tömeges migrációs helyzettel, romló közbiztonsági és terrorfenyegetettségi kockázatokkal –
a külképviseletei biztonságát megerősítse.
2. Az 1. pontban meghatározottak érdekében a Kormány
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2016. évben gondoskodjon 2 844 388 ezer forint fejlesztési
forrás biztosításáról a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása címen,
valamint 126 000 ezer forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
1. Külgazdasági és Külügyminisztérium központi igazgatása címen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében folyamatosan
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2017–2020. években gondoskodjon összesen 2 040 593 ezer
forint fejlesztési forrás biztosításáról a  központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása címen, valamint 184 000 ezer forint forrás biztosításáról
a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium központi
igazgatása címen, a jelölt összegek tekintetében az alábbi évenkénti bontásban:
ba) 2017. év: XVIII. fejezet 2. Külképviseletek igazgatása cím 1 649 054 ezer forint, 1. Külgazdasági és
Külügyminisztérium központi igazgatása cím 106 000 ezer forint;
bb) 2018. év: XVIII. fejezet 2. Külképviseletek igazgatása cím 130 513 ezer forint, 1. Külgazdasági és
Külügyminisztérium központi igazgatása cím 26 000 ezer forint;
bc) 2019. év: XVIII. fejezet 2. Külképviseletek igazgatása cím 130 513 ezer forint, 1. Külgazdasági és
Külügyminisztérium központi igazgatása cím 26 000 ezer forint;
bd) 2020. év: XVIII. fejezet 2. Külképviseletek igazgatása cím 130 513 ezer forint, 1. Külgazdasági és
Külügyminisztérium központi igazgatása cím 26 000 ezer forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évtől a központi költségvetési törvény tervezése során évenkénti bontásban
c) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladatok végrehajtásához
szükséges intézkedéseket megtegye;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
d) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdés a)  pontjában meghatározott
jogkörében eljárva az  1.  pontban meghatározott célra engedélyezi a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása címbe sorolt, legfeljebb a  b)  alpont szerinti
előirányzatok mértékéig történő éven túli kötelezettség vállalását;
e) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott célhoz szükséges beszerzések
lefolytatására azzal, hogy a beszerzések mentesülnek a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom
alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2011. (III. 9.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a tejágazat szerkezetátalakítását kísérő állatjóléti támogatás részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § (1) E rendelet alkalmazásában: 1. állategység (a továbbiakban: ÁE): az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások
igényléséhez teljesítendő Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot fenntartásához szükséges feltételrendszer,
valamint az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet] 5. számú melléklete szerinti egyenérték;
2. gondozói felügyelet: 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet 11. §-a, 12. § (1) bekezdése, valamint az 1. számú melléklet 8. pontja
szerinti eljárás; 3. kockázatkezelés: 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet 7. § (1)–(4) bekezdése és 12. § (3) bekezdése szerinti eljárás;
4. fejési technológia és a preventív beavatkozások: az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak
megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európa parlamenti és tanácsi rendelet III. számú melléklet
IX. szakasz I. fejezet II. pontja és a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet 3. § b) pontja szerinti eljárás;
5. paraziták elleni védekezés: az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról szóló 41/1997. (V. 28.) FM rendelet 629. §
(1) bekezdés a) pontja és a 630. § (1)–(2) bekezdése szerinti eljárás;
6. természetes körülmények biztosítása: 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet 5. § (1)–(2) bekezdése szerinti eljárás;
7. takarmányozás: 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet 4. § (2) bekezdése szerinti eljárás (a továbbiakban 2–7. pont együtt:
állatjóléti előírás); 8. állattartó: a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről
szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet (a továbbiakban: TIR rendelet) 2. § 4. pontja szerinti gazdálkodó;
9. borjú: az a szarvasmarha, amely a hat hónapos életkort még nem töltötte be;
10. ellátó állatorvos: az állatállomány állategészségügyi felügyeletét ellátó magánállatorvos, akivel az e rendeletben
meghatározott feladatai elvégzésére az állattartó írásbeli szerződést köt;
11. ENAR: a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet szerinti nyilvántartási rendszer;
12. fejési szabályzat: a tartási helyre telepített, minőségtanúsítással rendelkező fejési rendszer műveleti utasítása, vagy
a helyes fejési technológiára vonatkozó állatjóléti előírásnak megfelelő, ellátó állatorvos által ellenjegyzett szabályzat;
13. gazdálkodási év: a tárgyév május 1-jén kezdődő és az azt követő év április 30-ig tartó időszak;
14. istálló: a tartási helyen a TIR rendelet alapján nyilvántartásba vett fedett létesítmény, amely a tejtermelő szarvasmarhák
tartós elhelyezésre szolgál; 15. jogosult ÁE: az adott tenyészet vonatkozásában támogatható legnagyobb állatállomány ÁE-ben kifejezett értéke;
16. jogosult legeltetett ÁE: az adott tenyészet vonatkozásában támogatható legnagyobb legeltethető állatállomány
ÁE-ben kifejezett értéke; 17. jóváhagyott ÁE: az adott tenyészet vonatkozásában a gazdálkodási évben a támogatás alapját képező ÁE;
18. jóváhagyott legeltetett ÁE: az adott tenyészetben az adott gazdálkodási évben a természetes körülmények
biztosítására vonatkozó kötelezettség tekintetében a támogatás alapját képező ÁE;
19. kötetlen tartás: az a tartási mód, amelynél a tejtermelő szarvasmarha a tartási hely minden létesítményén (istálló,
karám, kifutó) belül szabadon mozoghat; 20. kötött tartás: az a tartási mód, amelyre a kötetlen tartás feltétele nem teljesül, azaz a tejtermelő szarvasmarha a tartási
hely legalább egy létesítményén (istálló, karám, kifutó) belül a mozgásában korlátozott;
21. közös tartás: TIR rendelet 3. § (3) bekezdés második mondata szerinti tartás;
22. legelő: a támogatási és kifizetési kérelmen bejelentett azon terület, amely a földhivatali nyilvántartásban rét, gyep vagy
legelő művelési ágon szerepel, és amelyet a kérelmező a kérelmen szereplő állatok legeltetésére használ;
23. legeltetési időszak: a kifizetési kérelem évében május 1. és szeptember 30. közötti időszak;
24. nyitott állattartó létesítmény: a tartási helyen a TIR rendelet alapján nyilvántartásba vett fedetlen, bekerített
létesítmény (karám, kifutó), amely tejtermelő szarvasmarhák tartós elhelyezésére szolgál;
25. tartási hely: a TIR rendelet 2. § 15. pontja szerinti létesítmény, építmény vagy hely;
26. támogatási időszak: 2011. május 1-jétől 2016. április 30-ig tartó időszak;
27. támogatásra jogosult: az a kérelmező, aki a támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó határozattal
rendelkezik; 28. támogatható állat: az állattartó által a támogatási kérelemben megjelölt, az állattartó tenyészetében tartott, nőivarú
tejtermelő szarvasmarha; 29. tehén: az a nőivarú szarvasmarha, amely már ellett;
30. tejtermelő szarvasmarha: az a szarvasmarha, amelyet az ENAR-ban e rendelet 1. mellékletében felsorolt fajtakóddal
tartanak nyilván; 31. tenyészet: a TIR rendelet 2. § 2. és 17. pontjai szerinti árutermelő, kereskedő típusú tenyészet;
32. üsző: az a nőivarú szarvasmarha, amely a hathónapos életkort meghaladta és még nem ellett.
(2) Az e rendeletben nem meghatározott fogalmak tekintetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM
rendelet [a továbbiakban: 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet] 3. §-ában foglaltak az irányadók.
2. A támogatás jellege 2. § (1) Az állattartó által a TIR-ben nyilvántartott tenyészetéhez tartozó tartási helyeken tartott nőivarú, tejtermelő
szarvasmarhák után gazdálkodási évente ÁE-enként meghatározott mértékű támogatás vehető igénybe, amennyiben
az állattartó e rendeletben meghatározott kötelezettséget vállal és annak eleget tesz.
(2) A támogatás alaptámogatásból és kiegészítő támogatásokból áll.
(3) Az alaptámogatás akkor igényelhető, ha az állattartó
a) az állatsűrűségre, b) a gondozói felügyeletre, c) a kockázatkezelésre, és
d) a fejési technológiára és a preventív beavatkozásokra
e rendeletben meghatározott kötelezettség mindegyikét vállalja. (4) Kiegészítő támogatás akkor igényelhető, ha az állattartó
a) a paraziták elleni védekezésre, b) a természetes körülmények biztosítására vagy
c) a takarmányozásra az e rendeletben meghatározott kötelezettséget vállal.
(5) Kiegészítő támogatás kizárólag az alaptámogatással együtt igényelhető.
(6) Az alaptámogatáshoz a kiegészítő támogatások egymástól függetlenül igényelhetők, azonban a kiegészítő
támogatások igénybevétele nem kötelező. (7) A támogatásra jogosult köteles a vállalt, e rendeletben meghatározott kötelezettségeket a teljes támogatási időszak
alatt betartani. (8) Támogatás illeti meg az állattartót az e rendelet alapján vállalt kötelezettségek betartása miatt keletkező ügyleti
költségek megtérítésére, amelyet az állattartó az adott évi kifizetési kérelem benyújtásával egyidejűleg igényelhet.
3. A támogatás igénybevételének általános feltételei 3. § (1) Az e rendelet szerinti támogatásra az állattartó akkor jogosult, ha
a) a TIR-ben nyilvántartott tenyészetéhez tartozó tartási helyeken az ENAR-ban nyilvántartott támogatható állatot
tart és b) rendelkezik a tartási helyek szerint területileg illetékes Megyei Kormányhivatal Állategészségügyi és
Élelmiszerlánc-biztonsági Igazgatóságának hatósági bizonyítványával arról, hogy a tartási helyek maradéktalanul
megfelelnek a hatályban lévő állatjóléti előírásoknak. (2) A támogatásra jogosultnak a teljes támogatási időszak alatt be kell tartania:
a) az 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 1. számú mellékletében foglalt, „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot”
fenntartására vonatkozó előírásokat és b) a kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó ellenőrzések lefolytatásával, valamint a jogkövetkezmények
alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló 81/2009. (VII. 10.) FVM rendeletben foglalt követelményeket.
(3) Az állattartónak a 11. § (1) bekezdés szerinti területek vonatkozásában legalább az adott gazdálkodási évre
vonatkozóan használati joggal kell rendelkeznie. 4. § (1) Ha a tartási helyek valamelyikén előfordul a kötött tartás, akkor úgy kell tekinteni, hogy a teljes tenyészetben kötött
tartást folytatnak. (2) Az (1) bekezdés alól kivételt képez az az eset, amikor kötetlen tartásban tartott állatállományban egyes tejtermelő
szarvasmarhákat a) ellés, vagy b) az ellátó állatorvos által igazoltan állategészségügyi okok
miatt átmenetileg kötött tartási módban tartanak. (3) A támogatási időszak alatt az állattartó nem térhet át kötetlen tartási módról kötött tartási módra.
4. A támogatás mértéke 5. § (1) A 2. § (3) bekezdésben meghatározott alaptámogatás évenkénti mértéke az 5. melléklet A) pontjában foglalt
táblázatban meghatározott eurónak megfelelő forintösszeg/ÁE. (2) A 2. § (4) bekezdésben meghatározott kiegészítő támogatás évenkénti mértéke az 5. melléklet B) pontjában foglalt
táblázatban meghatározott eurónak megfelelő forintösszeg/ÁE. (3) Az ügyleti költségek megtérítésének évenkénti mértéke három eurónak megfelelő
forintösszeg /ÁE. 5. Az állatsűrűségre vonatkozó kötelezettség 6. § (1) A támogatásra jogosult által a tartási helyen négyzetméterenként maximálisan 0,24 ÁE tartható, ami ÁE-ként 4,17 m2
férőhelyigénynek felel meg. (2) Az állatsűrűségi feltétel teljesülésének megállapításához az ENAR nyilvántartásban szereplő, az adott gazdálkodási
évben a tenyészetben lévő összes állat, ÁE-ben meghatározott éves átlagának, és
a) kötetlen tartás esetén az istállóknak és a nyitott állattartó létesítményeknek,
b) kötött tartás esetén az istállóknak a TIR rendelet szerint nyilvántartott terület éves átlaga alapján számított értéket, két tizedes jegyre történő kerekítéssel
kell figyelembe venni. 6. A gondozói felügyeletre vonatkozó kötelezettség
7. § (1) A támogatásra jogosult – többletkötelezettség-vállalásként az 1. § (1) bekezdés 2. pontjában meghatározott állatjóléti
előíráshoz képest – köteles az istállóban és nyitott állattartó létesítményben tartott tejtermelő szarvasmarhákat
naponta legalább két alkalommal ellenőrizni (2) A támogatásra jogosult köteles az ÚMVP Irányító Hatóság (a továbbiakban: IH) által rendszeresített és IH
közleményben közzétett formanyomtatvány szerinti telepi munkanaplót – napi rendszerességgel – vezetni. A telepi
munkanapló a tartási helyen a tejtermelő szarvasmarhák gondozásával összefüggő cselekményeket, a cselekmények
elvégzésének időpontját, valamint a cselekményt végző személy nevét tartalmazza.
7. A kockázatkezelésre vonatkozó kötelezettség 8. § (1) A támogatásra jogosult köteles rendelkezni az ellátó állatorvos által ellenjegyzett biztonsági tervvel.
(2) A biztonsági tervnek ki kell terjednie: a) az adott tartási helyen az állatjólétet veszélyeztető tényezőkre, valamint
b) a tartási hely környezetéből, c) a gépek, berendezések üzemeltetéséből,
d) az eszközök használatából, valamint e) a tejtermelő szarvasmarhák gondozását végző személyek egészségügyi és higiéniás körülményeiből
származó állatvédelmi kockázatok csökkentéséhez vagy elkerüléséhez szükséges intézkedésekre.
(3) A támogatásra jogosult köteles a biztonsági tervet gazdálkodási évenként felülvizsgálni és szükség szerint aktualizálni.
(4) A támogatásra jogosult köteles a tartási helyen a tejtermelő szarvasmarha gondozását végző minden személlyel
a mindenkori biztonsági terv tartalmát az alkalmazáshoz szükséges mértékben megismertetni. A biztonsági tervhez
kapcsolódó elméleti és gyakorlati oktatásról jelenléti ívet kell felvenni.
8. A fejési technológia és preventív beavatkozásokra vonatkozó kötelezettség
9. § (1) A támogatásra jogosult köteles a tartási helyen tartott nőivarú tejtermelő szarvasmarháknak csülökápolást biztosítani,
amelynek legalább a) félévente körmölést, és b) negyedévente lábfürösztést kell magába foglalnia.
(2) A csülökápolás megtörténtét – időpontra (év/hó/nap/óra), a cselekményt végző személy azonosítására és aláírására,
valamint az egyedek azonosítására kiterjedően – a telepi munkanaplóban kell vezetni.
(3) A támogatásra jogosult tartási helyenként köteles fejési szabályzatot készíteni, és azt a tartási helyen őrizni.
(4) A támogatásra jogosult köteles a tartási helyen a tejtermelő szarvasmarha gondozását végző minden személlyel
a fejési szabályzat tartalmát az alkalmazáshoz szükséges mértékben megismertetni. A fejési szabályzathoz kapcsolódó
elméleti és gyakorlati oktatásról jelenléti ívet kell felvenni.
(5) A támogatásra jogosult – napi rendszerességgel – köteles a fejési munkafolyamatokról az IH által közzétett
közleményben meghatározott adattartalommal munkanaplót vezetni, és azt a tartási helyen őrizni.
9. A paraziták elleni védekezésre vonatkozó kötelezettség 10. § (1) A támogatásra jogosult köteles a külső és belső paraziták (fonálférgek, rühatkák, kullancsok) ellen védekezni, valamint
a telepre vonatkozóan rovarmentesítési programot megvalósítani. (2) Az (1) bekezdés alapján szabályozott kötelezettségekhez alkalmazható hatóanyagok vagy állatgyógyászati termékek
listáját az IH évente, a tárgyévet megelőző gazdálkodási év április 30-ig – az első gazdálkodási évre vonatkozóan 2011.
április 30-ig – kiadott közleményben jelenteti meg. (3) A támogatásra jogosult köteles a támogatási időszak alatt a hatóanyag vagy az állatgyógyászati termék beszerzésére
vonatkozó bizonylatokat megőrizni. 10. A természetes körülmények biztosítására vonatkozó kötelezettség
11. § (1) A természetes körülmények biztosítására vonatkozó kötelezettséghez kapcsolódó kiegészítő támogatás esetén
az állattartó a legeltetési időszakban legeltetett támogatható állatok átlaglétszáma után jogosult támogatásra, ha
a legelők vonatkozásában a legeltetési időszakban legfeljebb 1,8 ÁE/ha mértékű terhelésig folytat legeltetést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti legelőterhelés felső határára vonatkozó feltételt a legeltetési időszak minden napján be kell
tartani. (3) A támogatásra jogosult köteles a jogosultsági feltétel teljesítése szempontjából figyelembe vett legelőt az 50/2008.
(IV. 24.) FVM rendeletben meghatározott állapotban tartani. (4) A legeltetéséről a támogatásra jogosultnak tartási helyenként az IH által közzétett közleményben meghatározott
adattartalommal gazdálkodási évenként legeltetési naplót kell vezetnie. (5) Az (1) bekezdés szerinti legelőterhelés felső határára vonatkozó feltétel ellenőrzésére alkalmazott számítások során
két tizedes jegyre történő kerekítést kell alkalmazni. 11. A takarmányozásra vonatkozó kötelezettség
12. § (1) A támogatásra jogosult köteles a tartási helyen található állomány számára
a) a kérődzők vízszükségletének megfelelő vízhez való korlátlan és folyamatos hozzáférést biztosítani, valamint
b) olyan takarmányozási receptúrával rendelkezni, amely biztosítja a Magyar Takarmánykódexben szereplő,
a tejtermelő tehén (létfenntartó, vemhes, tejelő) táplálóanyag szükségletnek megfelelő beltartalmi összetevőjű
és mennyiségű takarmányt. (2) Az (1) bekezdésben foglalt takarmányozási előírások betartását a támogatásra jogosultnak az általa felhasznált
takarmány gyártója által kiállított igazolással kell igazolnia, amelynek az életkori sajátosságoknak megfelelően,
legalább az alábbi beltartalmi összetevőkre kell kiterjednie: a) nettó energia,
b) nyersfehérje, c) nyersrost, d) nyershamu, e) kalcium,
f) foszfor. (3) A (2) bekezdéstől eltérően, a saját gazdaságában előállított takarmány felhasználása esetén a támogatásra jogosultnak
kell nyilatkoznia a takarmányozási előírások betartásáról. (4) A támogatásra jogosult köteles a tartási helyen a tejtermelő szarvasmarha gondozását végző minden személlyel
a takarmányozási receptúra tartalmát az alkalmazáshoz szükséges mértékben megismertetni. A takarmányozási
receptúrához kapcsolódó elméleti és gyakorlati oktatásról jelenléti ívet kell felvenni.
(5) A támogatásra jogosult köteles a tartási helyen tartott tejtermelő szarvasmarháknak – az életkori sajátosságnak
megfelelően – a támogatási időszakot megelőző hónapra vonatkozó takarmányozási dokumentációban rögzítetthez
képest ÁE-ként napi 1 kg többlet szénát biztosítani.
12. A kötelezettségátadásra vonatkozó szabályok 13. § (1) A támogatásra jogosult a kötelezettségeit kizárólag a támogatásra való jogosultsággal együtt ruházhatja át.
(2) Kötelezettségátadásra tenyészetenként a támogatási időszak alatt egyszer kerülhet sor.
(3) A kötelezettség átadása és átvállalása a támogatási időszak hátralévő időtartamára vonatkozik. Kötelezettségátadás
csak teljes gazdálkodási évre vonatkozhat. (4) A kötelezettségátadásra vonatkozó kérelmet az adott gazdálkodási évet megelőző év április
30-ig kell benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalnak (a továbbiakban: MVH) a támogatásra jogosult
lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes megyei kirendeltségére. A formanyomtatvány tartalmi elemei az alábbiak:
a) a kötelezettséget átadó azonosító adatai, b) a kötelezettséget átvevő, valamint a kapcsolattartó adatai,
c) a kötelezettségátadásra vonatkozó nyilatkozatok, d) az ügyfelek aláírása.
14. § (1) A támogatásra jogosult egy tenyészet vonatkozásában a kötelezettségátadás során a támogatási időszak alatt
kizárólag, mint átvevő vagy mint átadó szerepelhet. (2) Kötelezettségátadásra a támogatási időszak első gazdálkodási évére vonatkozóan nincs lehetőség.
(3) A kötelezettség átvevőjének a kötelezettség átadásának jóváhagyásáról szóló határozat jogerőre emelkedését
követően az adott tenyészetre vonatkozóan évente kifizetési kérelmet kell benyújtania. Ha a határozat jogerőre
emelkedése a kérelem beadási időszak végéig nem történik meg, a kifizetési kérelmet a kötelezettség átadójának kell
benyújtani. (4) A kötelezettségátadásra vonatkozó kérelmet a kötelezettség átadója és átvevője kizárólag együttesen vonhatja vissza.
13. A támogatási kérelem benyújtása 15. § (1) A támogatási kérelmet az állattartónak 2011. április 1. és április 30. között lehet benyújtania az MVH-nak az állattartó
székhelye vagy lakóhelye szerint illetékes megyei kirendeltségéhez az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján
közzétett formanyomtatványon, postai úton. A formanyomtatványnak legalább a következő adatokat kell
tartalmaznia: a) az állattartóhoz kapcsolódó ügyfél-azonosító adatok, b) a tenyészetet azonosító adatok,
c) a tartási helyet azonosító adatok, d) a tartási hely azon területnagysága, melyen az állattartó támogatható állatokat tart,
e) igényelt ÁE értéke, f) igényelt legeltetett ÁE értéke,
g) közös tartás esetén a tartási hely azon területnagysága, melyen a támogatási kérelmet benyújtó állattartó
támogatható állatokat tart, h) az állatjóléti kötelezettség–vállalások és az ügyleti költség azonosítása,
i) a 2. § (4) b) pontja szerinti kiegészítő támogatás igénylése esetén a legelőt azonosító adatok, valamint
j) az ügyfél aláírása. (2) A 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 6. § (5) bekezdésétől eltérően a támogatási kérelemhez nem kell mellékelni
az őstermelői igazolvány hiteles másolatát. (3) Egy ügyfél csak egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(4) A támogatási kérelem több tenyészetre is vonatkozhat.
16. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a Megyei Kormányhivatal Állategészségügyi és Élelmiszerlánc-biztonsági
Igazgatósága által kiállított hatósági bizonyítványt arról, hogy a tartási hely maradéktalanul megfelel a hatályban lévő
állatjóléti előírásoknak. (2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a 2. melléklet szerinti, a támogatási kérelem pontozásához szükséges eredeti
dokumentumokat, valamint – ahol e rendelet lehetővé teszi – másolat esetén a másolati példányt.
(3) Közös tartás esetén a támogatási kérelemhez mellékelni kell a közös tartásban résztvevő, de e rendelet alapján
támogatási kérelmet be nem nyújtó állattartók nyilatkozatát arról, hogy a kérelmező által a támogatási kérelmen
feltüntetett terület a kérelmező használatában van. (4) Ha a közös tartásban résztvevő állattartók mindegyike támogatási kérelmet nyújt be és a kérelmezők által a támogatási
kérelmükben feltüntetett, használatukban lévő területek nagyságának összege meghaladja a tartási hely 2011. május
1-jén TIR-ben nyilvántartott területnagyságát, akkor az MVH értesíti a támogatási kérelmet benyújtott állattartókat, és
egyben felszólítja őket a kérelemben megadott adatok helyesbítésére.
(5) Az értesítésben meg kell jelölni a tartási helyen közös tartás keretében támogatási kérelmet benyújtókat, és
a kérelmekben foglaltaknak megfelelően a tartási helyre vonatkozó adatokat.
(6) A (4) bekezdés alapján a támogatási kérelmet benyújtó állattartók kötelesek az értesítésben meghatározott
időtartamon belül postai úton megadni a helyesbített adatokat az MVH részére.
(7) Ha a (4) bekezdés alapján megállapított átfedés a (6) bekezdésben foglalt helyesbítéseket követően továbbra is
fennáll, vagy a helyesbített adatokat határidőre nem küldik be az MVH részére, akkor a közös tartásban résztvevő
állattartók támogatási kérelmei elutasításra kerülnek. 17. § A támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre álló határidő leteltét követően az alábbi adatok tekintetében
hiánypótlásra nincs lehetőség: a) ügyfél-azonosítási adatok, b) a támogatási jogosultságra vonatkozó adatok és dokumentumok,
c) a támogatási kérelem pontozásához szükséges adatok és dokumentumok.
14. A támogatási kérelem elbírálása 18. § (1) A jogosult ÁE-et
a) a 2011. május 1-jén, függetlenül az ezen időpontot követően visszamenőleges hatállyal tett állatlétszámot érintő
bejelentéstől, az ENAR nyilvántartásban szereplő, a tenyészetre vonatkozóan igényelt támogatható állatlétszám
10%-kal, de legalább 5 ÁE-gel növelt értéke, és
b) a 6. § (1) bekezdésében meghatározott állatsűrűség és
ba) kötetlen tartás esetén az istállóknak és a nyitott állattartó létesítményeknek,
bb) kötött tartás esetén az istállóknak a TIR rendelet alapján 2011. május 1-jén nyilvántartott területnagysága alapján, függetlenül az ezen időpontot
követően visszamenőleges hatállyal tett területnagyságot érintő bejelentéstől, megállapított területének legfeljebb
10%-kal növelt értéke és c) a támogatási kérelemben igényelt ÁE
közül a legalacsonyabbnak a figyelembevételével kell megállapítani. (2) A jogosult ÁE – a 2. § (4) bekezdés b) pontjában szereplő kiegészítő támogatás kivételével – az alaptámogatás és
a kiegészítő támogatások vonatkozásában egységes. (3) A jogosult legeltetett ÁE-et
a) a támogatási kérelemben a tenyészetre vonatkozóan a 2. § (4) bekezdés b) pontban szereplő kiegészítő
támogatás esetén támogatható állatok ÁE-ben meghatározott értéke és
b) a támogatási kérelemben bejelentett legelőterület alapján kell megállapítani a 11. § (1) bekezdésben meghatározott maximális legelőterhelés figyelembevételével.
(4) A 11. § (1) bekezdés szerinti állatsűrűségi feltétel számítása esetén két tizedes jegyre történő kerekítést kell alkalmazni.
19. § (1) A támogatási kérelmeket az MVH a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdésének
c) pontja szerint rangsor állításával bírálja el, a 2. melléklet szerinti pontrendszer alapulvételével.
(2) A 3. melléklet szerinti felsőfokú vagy a 4. melléklet szerinti középfokú agrárvégzettség után a 2. mellékletben
meghatározott többletpont természetes személyeknek és gazdasági társaságoknak kerül beszámításra. Gazdasági
társaság esetében a társaság vezető tisztségviselőjének, alkalmazottjának vagy tagjának a 3. melléklet szerinti
felsőfokú vagy a 4. melléklet szerinti középfokú agrárvégzettsége alapján adható többletpont. Családi gazdaságok
esetében a felsőfokú agrárvégzettség után járó többletpont akkor kerül beszámításra, ha a családi gazdaság vezetője
vagy a családi gazdaság tagja rendelkezik a szakirányú végzettséggel.
(3) A 2. mellékletben meghatározott többletpont adható a 4. mellékletben nem szereplő, azonosító számmal rendelkező
vagy nem rendelkező kísérleti képzés keretében szerzett szakképesítés esetén, ha a támogatási kérelmet benyújtó
a végzettséget igazoló dokumentumhoz csatolja a képző vagy szakmai vizsgát szervező intézmény által kiadott
igazolást arra vonatkozóan, hogy a kísérleti képzés keretében szerzett végzettség egyértelműen megfeleltethető
valamely, a 4. mellékletben szereplő végzettségnek. (4) A támogatási kérelemhez a (2) bekezdés szerinti többletpont beszámításához – a végzettséget igazoló bizonyítvány
vagy oklevél másolatán túl – a következő dokumentumok valamelyikét kell mellékelni:
a) munkáltatói igazolást, amely igazolja, hogy a megfelelő végzettséggel rendelkező személy a gazdasági társaság
alkalmazottja; b) társasági szerződés másolatát, amely tartalmazza, hogy a megfelelő végzettséggel rendelkező személy
a gazdasági társaság tagja, vagy vezető tisztségviselője; c) a családi gazdaság nyilvántartásba vételéről szóló határozat másolatát, amely tartalmazza, hogy a megfelelő
végzettséggel rendelkező személy a családi gazdaság tagja. (5) A 3. melléklet szerinti felsőfokú végzettség többletpontjának beszámítása esetén a 4. melléklet szerinti középfokú
végzettségért többletpont nem adható. (6) A 3. melléklet szerinti felsőfokú vagy a 4. melléklet szerinti középfokú agrárvégzettség után a 2. melléklet alapján járó
többletpont támogatási kérelmet benyújtónként csak egy személyre vonatkozóan adható.
(7) Azon felsőfokú agrárvégzettségek esetében, amelyek nem szerepelnek a 3. mellékletben, de az azoknak
megfeleltethető középfokú végzettség szerepel a 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 5/a. számú mellékletében,
a középfokú agrárvégzettségért járó többletpont kerül beszámításra. 20. § (1) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra
az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet szerinti ökológiai gazdálkodás feltételeinek megfelelően tartott
állatállomány esetén, ha az állattartó az ENAR nyilvántartásban a tenyészetébe bejelentett állatállomány
állategységben számított legalább 20%-ának megfelelő állatra vonatkozóan benyújtja az ökológiai tanúsító szervezet
által 2011. március 15. és április 30. között kiállított, az állatok darabszámát feltüntető igazolást.
(2) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra azon
állattartó részére, akik Tej Terméktanácsi tagsággal, vagy – az 1. mellékletben meghatározott fajták valamelyikének –
a tenyésztő szervezeti és fajtaelismerés rendjéről szóló 123/2005. (XII. 27.) FVM rendelet szerint elismert
tenyésztőszervezet tagságával rendelkezik. (3) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra azon
állattartó részére, aki a termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet alapján elismert tej termelői csoporti
tagsággal rendelkezik. (4) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 3. § 30. pont szerinti fiatal mezőgazdasági termelő számára.
(5) Szaktanácsadási szolgáltatói szerződéssel rendelkező állattartók esetében akkor adható – a 2. mellékletben
meghatározott – többletpont, ha a kérelmező a támogatási kérelem benyújtásának évére hatályos, az alábbiak
valamelyikével kötött szaktanácsadási szolgáltatói szerződéssel rendelkezik: a) a Szaktanácsadói Névjegyzékről szóló 95/1999. (XI. 5.) FVM rendelet szerinti névjegyzékben szereplő
szaktanácsadóval, b) a mező- és erdőgazdálkodási, valamint az élelmiszer-ipari tevékenységhez kapcsolódó szakértői működés
engedélyezésével kapcsolatos eljárásról szóló 61/1994. (XI. 8.) FM rendelet szerinti szakértői engedéllyel
rendelkező szakértővel, vagy c) a közös agrárpolitika keretébe tartozó egyes támogatási rendszerek működését segítő mezőgazdasági
szaktanácsadási rendszerről szóló 73/2007. (VII. 27.) FVM rendelet alapján nyilvántartásba vett Területi
Szaktanácsadási Központtal. 21. § (1) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra azon
állattartó részére, aki a kiegészítő támogatások valamelyikének tekintetében vállalja az e rendeletben meghatározott
kötelezettséget. (2) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra azon
állattartónak, aki az adott tartási hely vonatkozásában a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján a központi költségvetés,
valamint az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlege társfinanszírozásában
megvalósuló, az Európai Unió környezetvédelmi, állatjóléti- és higiéniai előírásainak való megfeleléshez nyújtott
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 139/2004. (IX. 24.) FVM rendelet 5. § (1) bekezdés b) vagy
c) pont szerint a kifizetési kérelme alapján támogatásban részesült.
(3) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra azon
állattartónak, aki az adott tartási hely vonatkozásában az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az állattartó
telepek korszerűsítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 27/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 3. §
(1) bekezdés a) pont szerint helyt adó vagy részben helyt adó támogatási határozattal rendelkezik, és már nyújtott be
kifizetési kérelmet. (4) A támogatási kérelmek elbírálása során – a 2. mellékletben meghatározott – többletpont kerül beszámításra
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások
igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet alapján gyepgazdálkodási
agrár-környezetgazdálkodási célprogramcsoportban való részvétel esetén, ha az állattartó a kérelmezett
legelőterületre vonatkozóan a támogatási kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó határozattal rendelkezik.
15. A kifizetési kérelem benyújtása 22. § (1) A támogatási kérelem magában foglalja az első kifizetési kérelmet is.
(2) A további kifizetési kérelmeket évente, szeptember 1. és szeptember 30. között lehet benyújtani az MVH Központ által
rendszeresített formanyomtatványon, az MVH-nak a támogatásra jogosult lakóhelye vagy székhelye szerint illetékes
megyei kirendeltséghez. A formanyomtatvány tartalmi elemei a következők:
a) ügyfél-azonosítási adatok, valamint a kapcsolattartó adatai, b) a tenyészetet azonosító adatok,
c) az adott gazdálkodási évre igényelt ÁE, d) az adott gazdálkodási évre igényelt legeltetett ÁE,
e) a tartási helyet azonosító adatok, f) az állatjóléti kötelezettség-vállalások azonosítása és az ügyleti költség igénylése,
g) a 2. § (4) bekezdés b) pont szerinti kiegészítő támogatás igénylése esetén a legelőt azonosító adatok,
h) a támogatás kifizetéséhez szükséges nyilatkozatok, valamint i) az ügyfél aláírása.
(3) A kiegészítő támogatások igénybevétele esetén a kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) az állattartó nyilatkozatát arról, hogy a 12. § (5) bekezdésben meghatározott többletszénát biztosította
a tenyészetében tartott állatok számára, b) az ellátó állatorvos igazolását arra vonatkozólag, hogy a 10. § (1) bekezdésben meghatározott paraziták elleni
védekezés a tartási helyen tartott szarvasmarhák vonatkozásában megtörtént.
16. A kifizetési kérelem elbírálása 23. § (1) A jóváhagyott ÁE megállapításához az
a) ENAR nyilvántartásban szereplő, a tenyészetben lévő támogatható állatok ÁE-ben meghatározott napi
létszámának a gazdálkodási évre vonatkozó átlaga és b) a kifizetési kérelemben igényelt ÁE
közül a kisebbet kell figyelembe venni. (2) A jóváhagyott legeltetett ÁE megállapításához a kifizetési kérelemben igényelt legeltetett állatlétszám ÁE-ben
kifejezett értékét kell figyelembe venni. (3) A (2) bekezdés alapján meghatározott jóváhagyott legeltetett ÁE nem haladhatja meg a jogosult legeltetett ÁE és
a jóváhagyott ÁE értékét. (4) A 11. § (1) bekezdésben meghatározottak ellenőrzése során
a) a kifizetési kérelemben igényelt legeltetett állatlétszám ÁE-ben kifejezett értékét és
b) a kifizetési kérelemben bejelentett legelőterület nagyságát kell figyelembe venni.
(5) A kifizetési kérelemben bejelentett legelőterület nagysága nem haladhatja meg az állattartó által, a kifizetési kérelem
benyújtásának évében benyújtott egységes területalapú támogatási kérelmen „állandó legelő (legeltetett)”, „egyéb
gyep (legeltetett)” vagy „fásított rét-legelő” hasznosítással bejelentett területek összegét.
(6) Az elbírálás során kizárólag azokat a legelőterületeket lehet figyelembe venni, amelyek a kifizetési kérelem
benyújtásának évében benyújtott egységes területalapú támogatási kérelmen „állandó legelő (legeltetett)”, „egyéb
gyep (legeltetett)” vagy „fásított rét-legelő” hasznosítással bejelentett területek.
17. A támogatás folyósítása 24. § (1) A támogatás évente egy összegben történő folyósítása a kifizetési kérelemnek helyt adó vagy részben helyt adó
határozatban foglaltak alapján forintban történik. (2) Az adott évi támogatási összeg a jogcímre vonatkozó adminisztratív ellenőrzések, a keresztellenőrzések és a helyszíni
ellenőrzések lefolytatása után kerül kifizetésre. (3) Amennyiben a támogatásra jogosult az adott évben nem nyújt be kifizetési kérelmet, úgy arra az évre vonatkozóan
nem részesül kifizetésben, a vállalt kötelezettségei azonban az adott évben is fennállnak, amelyek betartását az MVH
helyszíni ellenőrzés keretében vizsgálhatja. 18. Ellenőrzés 25. § (1) A jogosultsági feltételek, a kötelezettségvállalási előírások teljesítését az MVH évente ellenőrzi. Az MVH
az ellenőrzésbe külön megállapodás alapján a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalt bevonhatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés a támogatási kérelemre, valamint a kifizetési kérelemre vonatkozóan
a) adminisztratív ellenőrzést és b) helyszíni ellenőrzést foglal magában.
(3) A helyszíni ellenőrzés során a támogatásra jogosultnál a teljes támogatási időszak alatt rendelkezésre kell állnia
a) a tenyészetre vonatkozóan a jogosultsági feltételek teljesülését igazoló dokumentumoknak és
b) a takarmányozásra vonatkozó kötelezettség vállalása esetén a 2011. április 1. és 2011. április 30. közötti időszakra
vonatkozó takarmányozási dokumentációnak. 19. Jogkövetkezmények 26. § (1) Ha a támogatásra jogosult megszegi a 3. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottakat azáltal, hogy a támogatásba
bevont szarvasmarha állományt nem tejtermelés céljából tartja, akkor a támogatásból kizárásra kerül, és a támogatási
kérelemre vonatkozóan már igénybe vett teljes támogatás jogosulatlannak minősül.
(2) Ha a támogatásra jogosult megszegi az 4. § (3) bekezdésében meghatározottakat, akkor a támogatásból kizárásra
kerül, és a támogatási kérelemre vonatkozóan már igénybe vett teljes támogatás jogosulatlannak minősül.
(3) Ha a támogatási időszak alatt a Megyei Kormányhivatal Állategészségügyi és Élelmiszerlánc-biztonsági Igazgatósága
a 32/1999. (III. 31.) FVM rendelet alapján jogerősen megállapította, hogy a támogatásra jogosult megsértette
a 32/1999. (III. 31.) FVM rendeletben foglalt előírásokat, akkor az intézkedésből a támogatási időszak lejártáig kizárásra
kerül, és a támogatási kérelemre vonatkozóan már igénybe vett teljes támogatás jogosulatlannak minősül.
(4) Ha a támogatásra jogosult megszegi az egyes, e rendeletben meghatározott kötelezettségekre vonatkozó előírásokat,
akkor a kötelezettségszegés gyakoriságának megfelelően a 6. mellékletben meghatározott jogkövetkezményt kell
alkalmazni. (5) Ha a 6. mellékletben meghatározottak alapján a támogatásra jogosult az adott kötelezettség vállalása tekintetében
vagy az intézkedésből a támogatási időszak lejártáig kizárásra kerül, akkor a már igénybe vett teljes támogatási
összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint vissza kell fizetni.
(6) Ha egy adott kötelezettség keretében vállalt előírásoknak való meg nem felelés miatt az adott kötelezettség
vonatkozásában – a 6. melléklet alapján – ugyanazon gazdálkodási évben több kötelezettségszegés is megállapításra
kerül, akkor a súlyosabb hibára vonatkozó jogkövetkezményt kell alkalmazni.
(7) Ha egy gazdálkodási éven belül több kötelezettség esetében is meg nem felelések kerülnek megállapításra, akkor
a 6. melléklet alapján meghatározott jogkövetkezmények mindegyike alkalmazásra kerül.
27. § Ha a támogatásra jogosult a támogatási időszak alatt egynél több alkalommal nem részesül kifizetésben, mert
a) nem nyújt be az adott gazdálkodási évre vonatkozóan kifizetési kérelmet vagy
b) a benyújtott kifizetési kérelme teljes mértékben elutasításra kerül,
akkor a támogatásra jogosult támogatási jogosultsága megszűnik, és a már igénybe vett teljes támogatási összeget
a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint vissza kell fizetnie.
20. Záró rendelkezés 28. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
29. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 16a. cikk (1) bekezdés e) pont, valamint a 40. cikk
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 30. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének
általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 2. §-ának (2) bekezdése a következő p) ponttal egészül ki:
[(2) E rendelet alapján az R.-ben meghatározott II. tengely keretében az alábbi célok megvalósítására vehető igénybe
támogatás:] „p) állatjóléti intézkedések.” Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1285/2010. (XII. 15.) Korm. határozata az Európai Unió Tanácsa 2011-es magyar elnökségére való felkészülés egyes kommunikációval összefüggő és operatív feladatairól.
A Kormány úgy döntött, hogy a 2011. évi magyar EU elnökség lakossági kulturális rendezvényeinek szervezése és a kapcsolódó
tájékoztatási feladatok ellátásához sorolható projektek végrehajtásával a Hungarofest Nemzeti Rendezvényszervező Nonprofit
Kft.-t kell – a folyamatban lévő ügyekre is kiterjedően – megbízni.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1212/2009. (XII. 15.) Korm. határozata Csép település Polgármesteri Hivatal, háziorvosi és védőnői szolgálat épületének építésére és berendezésére történő átcsoportosításról.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény (a továb biak ban: költségvetési törvény) 49. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján Csép település Polgármesteri Hivatal, háziorvosi és védőnői szolgálat épületének
építése és berendezése érdekében
a) a költségvetési törvény 1. számú mellékletének IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi
jövedelemadója fejezetben létrehozza a 17. Csép település Polgármesteri Hivatal, háziorvosi és védőnői szolgálat
épülete építésének és berendezésének támogatása címet. Ezzel egyidejűleg e címre 40,0 millió forintot
csoportosít át az 1. számú melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter,
önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal b) felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a támogatást utólagos, legkésőbb 2011. december 31-éig
történő elszámolási kötelezettséggel soron kívül folyósítsa a Csép település Polgármesteri Hivatal, háziorvosi és
védőnői szolgálat épülete építésére és berendezésére az önkormányzat költségvetési elszámolási számlájára;
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal
c) felhatalmazza az önkormányzati minisztert, hogy a támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának
feltételeiről Csép Község Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön.
Felelős: önkormányzati miniszter
Határidő: azonnal
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök