text:
213/2006. (X. 27.) Korm. rendelete az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. XV. törvény végrehajtásának egyes szabályairól.
Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény (a továbbiakban: Üht.) 20. §-a (5) bekezdésének a) és c) pontjában és a
környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995.
évi LIII. törvény 36. §-ban kapott felhatalmazás alapján a
Kormány a következőket rendeli el:
[Az Üht. 4. §-ához] A kibocsátási engedély 1. §
(1) Az 1. mellékletben meghatározott üvegházhatású
gázkibocsátással járó tevékenység (ideértve a próbaüzemet is) csak az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: környezetvédelmi hatóság) által kiadott kibocsátási engedély
alapján végezhető.
(2) A kibocsátási engedély iránti kérelem részletes tartalmi követelményeit a 2. melléklet állapítja meg. A környezetvédelmi és vízügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) a kibocsátási engedély iránti kérelemre vonatkozó
adatlapokat és a kitöltési útmutatót közleményben teszi
közzé a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) hivatalos lapjában, valamint honlapján.
(3) A 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet alapján egységes környezethasználati engedélyhez kötött tevékenységek esetén a kibocsátási engedély iránti kérelmet az
egységes környezethasználati engedély jogerőre emelkedését követően kell benyújtani a környezetvédelmi hatósághoz.
(4) A (3) bekezdés alá nem tartozó tevékenységek esetén a kibocsátási engedély iránti kérelmet a környezethasználat feltételeit megállapító engedély jogerőre emelkedését követően kell benyújtani.
(5) A környezetvédelmi hatóság a kibocsátási engedélyt
a környezethasználat feltételeit megállapító engedélyben
foglaltakra tekintettel kiadja, ha megállapítja, hogy az üzemeltető képes az üvegházhatású gázok kibocsátásait a 2. §
szerint nyomon követni és arról jelentést tenni. A kibocsátási engedély részletes tartalmi követelményeit a 3. melléklet állapítja meg.
(6) Ugyanazon üzemeltető által egy – a társasági és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4. § 33. pontja szerinti – telephelyen működtetni kívánt több tevékeny
ség esetén az üzemeltető kérheti egyetlen kibocsátási engedély kiadását. A kérelemben a 2. melléklet szerinti adatokat valamennyi, technológiailag nem egybe tartozó tevékenységre külön-külön kell megadni.
(7) A kibocsátási engedélyt a környezetvédelmi hatóság
rendszeresen, de legalább ötévente felülvizsgálja. Ha a
környezetvédelmi hatóság a felülvizsgálat eredménye
alapján megállapítja, hogy
a) az engedély kiadásakor megállapított feltételek
megváltoztak, az engedélyt megfelelően módosítja, illetőleg
b) ha az engedély kiadásához szükséges valamely feltétel nem áll fenn, a kibocsátási engedélyt visszavonja.
[Az Üht. 5. § (1) bekezdéséhez] A kibocsátások nyomon követése, jelentéstétel
2. § (1) Az üzemeltető köteles a kibocsátási engedély hatálya alá tartozó üvegházhatású gázkibocsátását az 5. mellékletben foglaltakra tekintettel, a Bizottság 2004/156/EK
határozata és a kibocsátási engedély szerint nyomon követni és arról a környezetvédelmi hatóság részére a tárgyévet követő március 31-ig külön jogszabály szerint hitelesített jelentést tenni, a (2) bekezdés szerinti adatlapok felhasználásával.
(2) A miniszter az (1) bekezdés szerinti hitelesített jelentésre, valamint a (4) bekezdés szerinti változás-bejelentésre vonatkozó adatlapokat és a kitöltési útmutatót közleményben teszi közzé a minisztérium hivatalos lapjában,
valamint honlapján.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túl a környezetvédelmi hatóság jogosult – az engedélyben meghatározott tevékenységekre vonatkozóan, az engedélyben és
az alkalmazandó jogszabályokban foglalt követelmények
teljesítéséhez szükséges – további rendszeres, illetve eseti
információkat kérni.
(4) Az üzemeltető köteles a 4. mellékletben meghatározott adatok megváltozását, és a tevékenység végzéséhez
kapcsolódó eseményeket az ott megjelölt határidővel – a
(2) bekezdés szerint közzétett adatlapok felhasználásával – bejelenteni.
(5) A környezetvédelmi hatóság a 4. melléklet 1., 3. és
4. pontja szerinti esetben ugyanazon engedélyazonosító
alatt új kibocsátási engedélyt ad ki, vagy a módosítás iránti
kérelmet elutasítja.
(6) A 66/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdés a) pontja szerint bezáró létesítmény üzemeltetője a bezárás napjától számított 30 napon belül köteles a tevékenység folytatásának idejére vonatkozóan, külön jogszabály
szerint hitelesített jelentést tenni. Ha a bezárás évére vo
natkozó kibocsátási jelentés benyújtásának határideje korábban van, mint március 31., akkor az (1) és az e bekezdés
szerinti jelentéstétel együttesen teljesítendő.
[Az Üht. 6. § (1)–(2) bekezdéséhez] A Nemzeti Kiosztási Terv
3. § (1) A Kormány a Nemzeti Kiosztási Tervet (a továbbiakban: Kiosztási Terv) e rendelet 3–7. §-ai szerinti eljárásban fogadja el.
(2) A Kiosztási Terv elkészítése során a Kormány figyelembe veheti különösen
a) a kibocsátási engedélyezés során benyújtott adatokat;
b) a kibocsátási engedéllyel rendelkező létesítmények
hitelesített kibocsátási jelentésében benyújtott adatokat;
c) az e rendeletnek megfelelően előírt kiegészítő adat
szolgáltatás során benyújtott egyéb adatokat;
d) a Magyar Energia Hivatal szakvéleményét;
e) a rendelkezésre álló makrogazdasági és technológiai
adatokat, valamint előrejelzéseket. 4. § (1) Az Üht. 2. mellékletében megjelölt alapelvekkel
összhangban a kibocsátási egységek kiosztásának tervezett elveit a miniszter – a gazdasági és közlekedési miniszterrel egyetértésben – a kereskedési időszak kezdetét megelőző második év január 1-jéig véleményezés céljából
közleményben teszi közzé a minisztérium hivatalos lapjában, valamint honlapján.
(2) Az (1) bekezdés szerint közzétett kiosztási elvekre a
közzétételt követő január 31-ig írásban vagy elektronikus
úton bárki észrevételt tehet.
(3) A miniszter – a gazdasági és közlekedési miniszterrel együtt – mérlegeli a véleményezők észrevételeit, és az
észrevételekről, valamint elutasított észrevételek esetén – a nyilvánvalóan alaptalan észrevételek kivételével – az elutasítás indokairól összefoglalót készít, amelyet
a minisztérium honlapján az 5. § (1) bekezdés szerinti közleménnyel egyidejűleg közzétesz. A minisztert egyedi válaszadási kötelezettség nem terheli.
5. § (1) A kibocsátási egységek kiosztásának elveit, kiválasztásuk indokaival együtt a miniszter – a gazdasági és
közlekedési miniszterrel egyetértésben – a kereskedési
időszak kezdetét megelőző második év február 28-ig közleményben teszi közzé a minisztérium hivatalos lapjában,
valamint honlapján. Ezen közleményben egyúttal a miniszter közzéteszi a 8. § (2) bekezdés, valamint a 11. §
(2) bekezdés szerinti nyomtatványokat is.
(2) A miniszter a Kiosztási Terv tervezetét – a gazdasági
és közlekedési miniszterrel egyetértésben – a kereskedési
időszak kezdetét megelőző második év március 31-ig véleményezés céljából közleményben teszi közzé a minisztérium hivatalos lapjában, valamint honlapján.
(3) A Kiosztási Terv (2) bekezdés szerint közzétett tervezetére a közzétételt követő április 30-ig írásban vagy
elektronikus úton bárki észrevételt tehet.
(4) A kereskedési időszak alatt tervezett új beruházások
felmérése érdekében a kereskedési időszak kezdetét megelőző harmadik év október 1-jétől a Kiosztási Terv tervezetének közzétételéig a miniszter – a gazdasági és közlekedési miniszterrel együtt – valamennyi érintett ágazat bevonásával konzultációt tart. Az ágazati konzultációk helyét
és idejét a miniszter a minisztérium hivatalos lapjában, valamint honlapján teszi közzé.
(5) A (3) bekezdés szerint benyújtott észrevételeket, továbbá a (4) bekezdés szerinti konzultációk eredményeit a
miniszter – a gazdasági és közlekedési miniszterrel
együtt – mérlegeli a Kiosztási Terv véglegesítése során. A
miniszter az észrevételekről, valamint elutasított észrevételek esetében – a nyilvánvalóan alaptalan észrevételek kivételével – az elutasítás indokairól összefoglalót készít,
amelyet a Kiosztási Terv tartalmát megállapító, a (6) bekezdés szerint elfogadott kormányhatározattal egyidejűleg
a minisztérium honlapján közzétesz. A minisztert egyedi
válaszadási kötelezettség nem terheli.
(6) A Kormány a Kiosztási Terv tartalmáról, valamint annak az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) és az
Európai Gazdasági Térség tagállamai részére történő megküldéséről a kereskedési időszak kezdetét megelőző második év június 30-ig határozatban rendelkezik. A Kiosztási
Terv továbbításáról a miniszter gondoskodik. A kormányhatározatot a miniszter a minisztérium honlapján közzéteszi.
6. § (1) Amennyiben a Bizottság a Kiosztási Tervet részben
vagy egészben elutasítja, azt a miniszter az elutasítás kézhezvételétől számított harminc napon belül a Bizottság észrevételeinek megfelelően, a gazdasági és közlekedési miniszterrel egyetértésben átdolgozza, és az átdolgozott változatot – a módosítás tartalmát és indokait összefoglaló tájékoztatóval együtt – a minisztérium honlapján közzéteszi.
(2) A Kiosztási Terv (1) bekezdés szerint átdolgozott
változatára a közzétételt követő tizenöt napon belül írásban vagy elektronikus úton bárki észrevételt tehet.
(3) A miniszter mérlegeli a véleményezők észrevételeit,
és az észrevételekről, valamint elutasított észrevételek esetén – a nyilvánvalóan alaptalan észrevételek kivételé
vel – az elutasítás indokairól összefoglalót készít, amelyet
a Kiosztási Terv tartalmát megállapító, a (4) bekezdés szerint elfogadott kormányhatározattal egyidejűleg a minisztérium honlapján közzétesz. A minisztert egyedi válaszadási kötelezettség nem terheli.
(4) A (2) bekezdés szerinti észrevételek benyújtási határidejének lejártát követő harminc napon belül a Kormány a Kiosztási Terv tartalmáról, valamint annak a Bizottság és az Európai Gazdasági Térség tagállamai részére
történő ismételt megküldéséről határozatban rendelkezik.
A Kiosztási Terv továbbításáról a miniszter gondoskodik.
(5) A Kormány a Kiosztási Tervet – a Bizottság által
történt jóváhagyását követő harminc napon belül – rendeletben hirdeti ki.
[Az Üht. 6. § (3) bekezdéséhez] A Nemzeti Kiosztási Lista
7. § (1) A Nemzeti Kiosztási Lista (a továbbiakban: Kiosztási Lista) tételesen, éves bontásban meghatározza a térítésmentesen kiosztandó kibocsátási egységek mennyiségét
minden olyan létesítmény számára, mely a kereskedési
időszakra vonatkozó Kiosztási Terv 5. § (6) bekezdése
szerinti elfogadása idején jogerős kibocsátási engedéllyel
rendelkezik.
(2) A Kiosztási Lista elkészítése során – a Kiosztási
Terv által megállapított keretszámoknak és kiosztási alapelveknek megfelelően – a Kormány figyelembe veheti különösen:
a) a hitelesített kibocsátási jelentéseket;
b) a (3) bekezdés szerint szolgáltatott kiegészítő adato
kat. (3) A Kiosztási Lista megalapozása céljából a kibocsátási engedéllyel rendelkező létesítmények üzemeltetőitől a
miniszter legkésőbb a kereskedési időszak kezdetét megelőző második év június 30-ig e rendelet 6. mellékletének
1. pontjában szereplő – az 5. § (1) bekezdés szerinti közlemény részeként közzétett – adatok megadását kérheti.
(4) A (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatás hiányos
vagy 30 napot meghaladó késedelmes teljesítése esetén a
miniszter a be nem nyújtott információkat a rendelkezésre
álló adatok alapján állapítja meg.
8. § (1) A Kiosztási Lista tervezetét a miniszter – a gazdasági és közlekedési miniszterrel egyetértésben – a Kiosztási
Terv 6. § (5) bekezdés szerinti kihirdetését követő 15 na
pon belül észrevételezés céljából közleményben teszi közzé a minisztérium hivatalos lapjában, valamint honlapján.
(2) A Kiosztási Lista tervezetében az egyes létesítmények részére kiosztani tervezett kibocsátási egységek
mennyiségére vonatkozóan az érintett létesítmény üzemeltetője a miniszternél számítási hibára vagy egyéb elírásra
hivatkozva az (1) bekezdés szerinti közzétételt követő
30 napon belül írásban észrevételt tehet. Az észrevételhez
csatolni kell a hiba fennállását megalapozó számításokat
és dokumentumokat.
(3) E rendelet vonatkozásában elírásnak vagy számítási
hibának minősül különösen, ha
a) a Kiosztási Tervben a létesítmény vonatkozásában
feltüntetett termelési és kibocsátási adatok nem egyeznek
meg az üzemeltető által szolgáltatott adatokkal;
b) az adott létesítmény részére a kibocsátási egységek
kiosztani tervezett mennyisége nem egyezik meg a szolgáltatott és ellenőrzött adatoknak a Kiosztási Tervben
megjelölt képletekbe történő behelyettesítése után számolt
eredménnyel.
(4) A miniszter a (2) bekezdés szerint benyújtott észrevételeket a Nemzeti Kiosztási Lista véglegesítése során
megfelelően figyelembe veszi. A számítási hibára vagy
egyéb elírásra vonatkozó észrevételek kapcsán a minisztert egyedi válaszadási kötelezettség terheli.
(5) A Kiosztási Listát a Kormány a kereskedési időszak
kezdetét megelőző második év december 31-ig rendeletben hirdeti ki. A miniszter egyidejűleg gondoskodik a
2216/2004/EK bizottsági rendelet XIV. mellékletének
megfelelő kiosztási terv táblának a Bizottság részére történő megküldéséről.
[Az Üht. 10. § (1) bekezdéséhez
és a 7. § (2)–(3) bekezdéséhez]
A kibocsátási egység jóváírása és törlése 9. §
(1) A jegyzékkezelő a kibocsátási egységek esedékes
éves mennyiségét minden év február 28-ig írja jóvá az üzemeltető számláján.
(2) A jegyzékkezelő törli a kibocsátási egységet:
a) a kibocsátási egység jogosultjának a jegyzék kezelő
jéhez eljuttatott nyilatkozata alapján bármikor;
b) a visszaadást követően az adott év június 30-án;
c) a kereskedési időszak végét követő év május 1-jén,
ha a kibocsátási egység még nem került törlésre az a) vagy
b) pont szerint.
(3) A második és az azt követő kereskedési időszakot
követően a (2) bekezdés c) pontja szerint törölt kibocsátási
egységek helyett a jegyzék kezelője a kibocsátási egység
jogosultjának számláján a törölt egységekkel megegyező
mennyiségű új kibocsátási egységet ír jóvá.
[Az Üht. 9. § (3) bekezdéséhez] Vis maior-kiosztás
10. § (1) Vis maior-kiosztás vonatkozásában elháríthatatlan
külső oknak minősül különösen a létesítmény kibocsátásának növekedését közvetlenül eredményező, olyan előre
nem látható esemény vagy akadály – így természeti katasztrófa, rongálás, fegyveres cselekmény –, melynek kiküszöbölése az üzemeltetőtől fokozott gondosság mellett
sem várható el.
(2) Vis maior-kiosztásra irányuló kérelmet az üzemeltető az elháríthatatlan külső ok felmerülését követő év január 15-ig nyújthat be két példányban a környezetvédelmi
hatósághoz. A kérelemben meg kell jelölni, hogy az elháríthatatlan külső ok milyen mértékű többletkibocsátást
eredményezett, továbbá a kérelemhez csatolni kell a vis
maior-kiosztást megalapozó dokumentumokat.
(3) A környezetvédelmi hatóság a kérelmet haladéktalanul továbbítja a miniszterhez. A miniszter a kérelmet jóváhagyás céljából haladéktalanul, de legkésőbb a kézhezvételtől számított tizenöt napon belül továbbítja a Bizottság
részére.
(4) A miniszter a vis maior-kiosztás iránti kérelem Bizottság általi jóváhagyását követő tizenöt napon belül a
megállapított kibocsátási egységek mennyiségét határozatba foglalja, és egyidejűleg értesíti a jegyzékkezelőt a kibocsátási egységeknek az üzemeltető számláján történő
jóváírására érdekében.
[Az Üht. 10. § (3) bekezdéséhez] Új belépők
11. § (1) A Kiosztási Terv szerint az új belépő tartalékból kibocsátási egységekre jogosult üzemeltetők a kibocsátási
egységek térítésmentes kiosztását az e jogosultságot megalapozó eseményt követő december 31-ig kérhetik a minisztertől. Ezen határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A kérelemhez csatolni kell a 6. mellékletében szereplő adatokat is, az 5. § (1) bekezdés szerinti nyomtatványok felhasználásával.
(3) A miniszter – a gazdasági és közlekedési miniszter
véleményének figyelembevételével – a kiosztandó kibocsátási egységek mennyiségét a Kiosztási Tervben az új
belépő tartalék felhasználására vonatkozó szabályoknak
megfelelően – termelői engedélyköteles tevékenységek
esetén a Magyar Energia Hivatal szakvéleményének
figyelembevételével határozatban állapítja meg a kérelem
benyújtását követő év február 28-ig.
(4) A (3) bekezdés szerinti határozatot a miniszter haladéktalanul megküldi a jegyzékkezelő részére.
[Az Üht. 13. §-hoz] Közös teljesítés 12. §
(1) Az 1. melléklet szerint azonos tevékenységet folytató, magyarországi székhellyel rendelkező létesítmények
üzemeltetői írásban megállapodhatnak, hogy a kibocsátási
egységek visszaadására az Üht. 11. §-a szerint fennálló kötelezettségüket az első, illetve a második kereskedési időszak alatt az általuk kiválasztott teljesítési megbízott útján
teljesítik (közös teljesítés).
(2) A teljesítési megbízott:
a) jogosult a közös teljesítésben részt vevő üzemelte
tők számára megállapított kibocsátási egységek együttes
mennyisége feletti rendelkezésre;
b) köteles valamennyi üzemeltető nevében a kibocsátási egységek visszaadására;
c) viseli a visszaadási kötelezettség elmulasztásából
egyébként az üzemeltetőt terhelő jogkövetkezményeket.
(3) Teljesítési megbízottként az a gazdasági társaság jelölhető ki, akinek:
a) nincsen magyarországi köztartozása, és
b) nem áll csődeljárás, végelszámolás vagy felszámo
lás alatt. (4) A megállapodásban a részt vevő üzemeltetők nyilatkoznak arról, hogy a közös teljesítés tartama alatt kibocsátási egységeik és üzemeltetői számláik felett a rendelkezési jogot teljes mértékben a teljesítési megbízott gyakorolja.
A megállapodás tartama alatt az üzemeltetők kibocsátási
egységei olyan összességet alkotnak, amely felett a teljesítési megbízott jelen jogszabály megkötéseivel, szabadon
rendelkezhet anélkül, hogy a közös teljesítéshez szükséges
egységek a teljesítési megbízott tulajdonába (számlájára)
kerülnének. A közös teljesítésen kívüli, egyéb tranzakciók
tekintetében a teljesítési megbízott a megbízás szabályai
szerint jár el.
(5) Közös teljesítésre irányuló megállapodás legfeljebb
egy kereskedési időszakra köthető. Ezen belül a megállapodás tartamát a felek naptári években szabadon állapítják
meg.
(6) A megállapodás jóváhagyására irányuló kérelmet a
közös teljesítéssel érintett időszak első évét megelőző
szeptember 1-jéig kell a környezetvédelmi hatóság részére
két példányban benyújtani. A kérelmet a részt vevő üzemeltetők felhatalmazása alapján a kijelölt teljesítési megbízott nyújtja be.
(7) A kérelemben meg kell jelölni a közös teljesítésben
részt vevő létesítményeket és azok üzemeltetőit, a teljesítési megbízottat, valamint a közös teljesítés tartamát. A kérelemhez csatolni kell az alábbiakat:
a) a közös teljesítésére vonatkozó megállapodást magyar nyelven, illetve a megállapodás magyar nyelvű hiteles fordítását;
b) a teljesítési megbízottra vonatkozó három hónapnál
nem régebbi cégkivonatot, továbbá a cégbíróságon iktatott, de még el nem bírált változásbejegyzési kérelem hiteles másolatát; külföldi székhellyel rendelkező teljesítési
megbízott esetén a regisztrációt megfelelően igazoló dokumentum hiteles másolatát;
c) a cég képviseletére vagy jegyzésére jogosult személy eredeti aláírási címpéldányát vagy annak közjegyző
által hitelesített másolatát;
d) igazolást a (3) bekezdésben foglalt feltételek teljesítéséről.
(8) Amennyiben a megállapodás, illetve a kérelem az e
rendeletben foglalt követelményeknek megfelel, a környezetvédelmi hatóság a kérelmet az annak alátámasztására
szolgáló adatokkal együtt a miniszter útján haladéktalanul,
de legkésőbb a kézhezvételtől számított tizenöt napon belül továbbítja a Bizottság felé.
(9) Amennyiben a Bizottság a kézhezvételtől számított
három hónapon belül a kérelem ellen nem emel kifogást, a
környezetvédelmi hatóság a közös teljesítésben részt vevő
üzemeltetők körét, a teljesítési megbízott személyét, továbbá a részt vevő üzemeltetőket együttesen megillető kibocsátási egységek mennyiségét a határidő lejártát követő
tizenöt napon belül határozatban állapítja meg. A Bizottság jóváhagyásáról vagy a kérelem elutasításáról a miniszter a határidő lejártát követően haladéktalanul értesíti a
környezetvédelmi hatóságot.
(10) A közös teljesítésre irányuló jóváhagyott megállapodásokról a környezetvédelmi hatóság nyilvántartást vezet.
13. § (1) A teljesítési megbízott köteles a közös teljesítésben
részt vevő üzemeltetők javára, ezen üzemeltetők tárgyévi
együttes kibocsátásának megfelelő mennyiségű kibocsátási egységet a tárgyévet követő április 30-ig visszaadni.
(2) Amennyiben a közös teljesítésben részt vevő bármely üzemeltető a hitelesített kibocsátási jelentés benyújtására az Üht. 5. § (1) bekezdése alapján fennálló kötelezettségének részben vagy egészben nem tesz eleget, a
megfelelően hitelesített jelentés benyújtásáig a teljesítési
megbízott nem jogosult kibocsátási egységek átruházására. A jegyzékkezelő a hitelesített jelentés benyújtásáig zárolja a részt vevő üzemeltetők számláját.
(3) Amennyiben a teljesítési megbízott a kibocsátási
egységek visszaadására vonatkozó kötelezettségének
részben vagy egészben nem tesz eleget, az Üht. 17. §
(1)–(4) bekezdésben foglalt jogkövetkezmények – ideértve az e rendelet 19. §-a szerinti bírságot is – a teljesítési
megbízott vonatkozásában megfelelően alkalmazandók.
14. § (1) A közös teljesítésre irányuló megállapodás megszűnik:
a) a megállapodásban meghatározott időtartam lejártával; b) a felek közös megegyezése alapján, a következő év
január 1-jei hatállyal;
c) bármelyik fél felmondó nyilatkozatával, a következő
év január 1-jei hatállyal;
d) a részt vevő üzemeltetők személyében történő minden olyan változás eredményeképpen, mely érinti a közös
teljesítésbe bevont kibocsátási egységek teljes mennyiségét, azonnali hatállyal;
e) a teljesítési megbízott megszűnése, összeolvadása
esetén, illetve a 12. § (3) bekezdés szerinti alkalmassági
feltételek megszűnése esetén azonnali hatállyal; valamint
f) a visszaadási kötelezettség elmulasztása után kirótt
bírság meg nem fizetése esetén azonnali hatállyal.
(2) A felek személyében történő valamennyi változásról
a teljesítési megbízott haladéktalanul értesíti a környezetvédelmi hatóságot. A megállapodás megszűnéséről – az
(1) bekezdés f) pont szerinti eset kivételével – a teljesítési
megbízott haladéktalanul értesíti a környezetvédelmi hatóságot.
(3) A közös teljesítésre irányuló megállapodás megszűnése esetén valamennyi részt vevő üzemeltető felelős a saját kibocsátásainak megfelelő kibocsátási egységek visszaadására, illetve a saját mulasztása utáni bírság
megfizetésére. A teljesítési megbízott a részt vevő üzemeltetők részére okozott károkért a polgári jog szabályai szerint felel.
[Az Üht. 15. § (1)–(3) bekezdéséhez] A forgalmi jegyzék közhitelessége és nyilvánossága
15. § (1) A forgalmi jegyzék a bejegyzett adatok és tények
fennállását közhitelesen tanúsítja. Ha valamely adatot
vagy tényt a forgalmi jegyzékbe bejegyeztek, senki sem
hivatkozhat arra, hogy annak fennállásáról nem tudott.
A forgalmi jegyzékben feltüntetett adatokkal és tényekkel
szemben a bizonyítás azt terheli, aki az adat vagy tény
fennállását vagy helyességét vitatja.
(2) A számlabirtokos jóhiszemű személlyel szemben
nem hivatkozhat arra, hogy valamely általa bejelentett és a
forgalmi jegyzékben bejegyzett adat nem felel meg a valóságnak. Ellenkező bizonyításig jóhiszeműnek kell tekinteni
azt, aki a forgalmi jegyzékben szereplő adatban bízva ellenérték fejében szerez kibocsátási egységet vagy egyéb jogot.
(3) A forgalmi jegyzékben szereplő adatok a Bizottság
2216/2004/EK rendeletének XVI. mellékletében foglaltak
szerint nyilvánosak.
Számlavezetési díj 16. § (1) A kibocsátási egységek közhiteles nyilvántartásáért
és kezeléséért e rendelet 7. mellékletében meghatározott
mértékű számlavezetési díjat (a továbbiakban: számlavezetési díj) kell fizetni.
(2) A számlavezetési díjat a környezetvédelmi hatóságnak a Magyar Államkincstárnál vezetett 1003200000287261-00000000 előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni.
(3) A forgalmi jegyzékhez kapcsolódó üzemeltetői
számla és a személyi számla esetében a számlavezetési díjat – a 17. §-ban meghatározott kivétellel – a számla tulajdonosa évente a tárgyév január 31-ig köteles megfizetni a
környezetvédelmi hatóság által a tárgyév január 5-ig kiállított és a számlatulajdonos részére megküldött számla
alapján.
(4) A számlavezetési díjat átutalási megbízással kell teljesíteni vagy készpénz-átutalási megbízással postai úton
kell befizetni.
(5) A számlavezetési díj az eljáró közigazgatási szerv
bevétele. A számlavezetési díjat a környezetvédelmi hatóság a forgalmi jegyzék működtetésére fordítja.
(6) A környezetvédelmi hatóság a számlavezetési díjakról nyilvántartást vezet.
17. § (1) A számlavezetési díjat, amennyiben a számla nyitására év közben kerül sor, a számla nyitását követő tizenöt
napon belül kell befizetni a környezetvédelmi hatóság által
a számla nyitásával egyidejűleg kiállított és a számlatulajdonos részére megküldött számla alapján.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben számlavezetési
díjat a számlanyitást követő naptól a tárgyév december
31-ig terjedő időszakra kell fizetni.
(3) A számlavezetési díj mértéke az (1) bekezdésben
foglalt esetben e rendelet 7. mellékletében meghatározott
éves díjnak a (2) bekezdésben meghatározott időszakra
eső arányos része.
(4) Ha a forgalmi jegyzékhez kapcsolódó üzemeltetői
számlát és személyi számlát a számlatulajdonos év közben
megszünteti, a környezetvédelmi hatóság a számla megszüntetését követő tizenöt napon belül visszautalja a számlatulajdonos részére a számla megszüntetését követő naptól a tárgyév december 31-ig terjedő időszakra eső számlavezetési díjat.
18. § (1) Ha a számlatulajdonos díjfizetési kötelezettségének
határidőben nem tesz eleget, késedelmi pótlékot köteles fizetni, a jegyzékkezelő pedig – a kibocsátási egységek törlését és visszaadását kivéve – letilt minden további olyan
átruházást, amely a számlán lévő kibocsátási egységek
mennyiségét csökkentené (a továbbiakban: zárolás).
A jegyzékkezelő a zárolás tényéről értesíti az érintetteket.
(2) A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után
a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat
kétszeresének 365-öd része. A késedelmesen megfizetett
késedelmi pótlék után nem számítható fel késedelmi pótlék.
(3) A jegyzékkezelő a számla zárolását a számlavezetési
díj és a késedelmi pótlék befizetése után oldja fel. A számla zárolásának feloldásáról a jegyzékkezelő értesíti az érintetteket.
[Az Üht. 17. § (1) bekezdéséhez] Bírság 19. §
(1) Amennyiben az üzemeltető az 1. mellékletben meghatározott üvegházhatású gázkibocsátással járó tevékenységet kibocsátási engedély nélkül folytatja, a környezetvédelmi hatóság – a kötelezettségszegés súlyát és az érintett
létesítmény kapacitását figyelembe véve – az üzemeltetőt
a kibocsátási engedély iránti kérelem beadásáig terjedő
időszakra határozatban napi húszezertől százezer forintig
terjedő bírság megfizetésére kötelezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogkövetkezményt kell alkalmazni akkor is, ha az üzemeltető a 4. melléklet 1. pontja
szerinti bejelentési kötelezettségét elmulasztva, a tevékenységet módosított kibocsátási engedély nélkül folytatja
tovább.
(3) Amennyiben az üzemeltető az üvegházhatású gázok
nyomon követését és jelentését nem e rendeletnek, a Bizottság 2004/156/EK határozatának, illetve a kibocsátási
engedélynek megfelelően végzi, a környezetvédelmi hatóság – a kötelezettségszegés súlyát és az érintett létesítmény
kapacitását figyelembe véve – az üzemeltetőt határozatban
ötvenezertől ötszázezer forintig terjedő egyszeri bírság
megfizetésére kötelezi.
(4) Amennyiben az üzemeltető a 2. § (4) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, a környezetvédelmi hatóság – a kötelezettségszegés súlyát és az
érintett létesítmény kapacitását figyelembe véve – az üzemeltetőt határozatban ötvenezertől ötszázezer forintig terjedő egyszeri bírság megfizetésére kötelezi. A (2) bekezdésen alapuló bírság kiszabásával egyidejűleg ezen jogkövetkezmény nem alkalmazható.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően a bezárás bejelentésének
elmulasztása esetén külön jogszabályban meghatározott
jogkövetkezmények alkalmazandók.
(6) Amennyiben az üzemeltető a kibocsátási egységek
visszaadására irányuló kötelezettségének határidőre részben vagy egészben nem tesz eleget, a környezetvédelmi
hatóság az üzemeltetőt határozatban a mulasztással érintett minden egyes tonna szén-dioxid-egyenértéknek megfelelő kibocsátás után 100 eurónak megfelelő forintösszeg
egyszeri megfizetésére kötelezi.
(7) A bírság összegének megállapítása során a Magyar
Nemzeti Bank által megállapított, a visszaadás napján közzétett hivatalos devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
[Az Üht. 18. § (1) bekezdéséhez] Nemzetközi jelentéstétel
20. § A miniszter az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási
egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének
létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó jelentések alapjául szolgáló
kérdőív létrehozásáról szóló 2005/381/EK bizottsági határozatnak megfelelően évente jelentést készít a kibocsátási
egységkereskedelmi rendszer működéséről. A jelentést a
miniszter a tárgyévet követő év június 30-ig küldi meg a
Bizottság részére.
Átmeneti és záró rendelkezések 21. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(2) Az első kereskedési időszak alatt a 19. § (6) bekezdés szerinti bírság összege 40 eurónak megfelelő forintösszeg a mulasztással érintett minden egyes tonna széndioxid-egyenértéknek megfelelő kibocsátás után.
(3) A jegyzékkezelő az Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség. A jegyzékkezelő a 2216/2004/EK bizottsági rendelet szerint jár el.
(4) Az 1. mellékletben meghatározott üvegházhatású
gázkibocsátással járó tevékenységet kibocsátási engedély
nélkül folytató létesítmény esetén a kibocsátási engedély
iránti kérelmet e rendelet hatálybalépését követő 45 napon
belül kell benyújtani.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően az ipari koromgyártás,
hőbontás (pirolízis, krakkolás) és a kőzetgyapot gyártása
esetén a kibocsátási engedély iránti kérelmet e rendelet
hatálybalépését követő 30 napon belül kell benyújtani.
(6) E rendelet 10. §-a 2008. június 1-jén hatályát veszti.
(7) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyes
létesítmények üvegházhatású gázkibocsátásának engedélyezéséről, nyomon követéséről és jelentéséről szóló
272/2004. (IX. 29.) Korm. rendelet és az üvegházhatású
gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló
2005. évi XV. törvény végrehajtásának egyes szabályairól
szóló 143/2005. (VII. 27.) Korm. rendelet és az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről
szóló 2005. évi XV. törvény végrehajtásának egyes szabályairól szóló 143/2005. (VII. 27.) Korm. rendelet módosításáról szóló 308/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet, továbbá
a 2005–2007 közötti időszakban az üvegházhatású gázok
kibocsátási egységeinek kereskedelmére vonatkozó Nemzeti Kiosztási Terv és Nemzeti Kiosztási Lista kihirdetéséről, valamint a kibocsátási egységek kiosztásának részletes
szabályairól szóló 66/2006. (III. 27.) Korm. rendelet 4. §
(3) bekezdése hatályát veszti.
22. § (1) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv
módosításáról (az Üht.-vel együtt);
b) a Bizottság 2004/156/EK határozata (2004. január
29.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásainak
nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról.
(2) Ez a rendelet a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti kibocsátásforgalmi-jegyzékek
egységesített és biztonságos rendszeréről szóló, 2004. december 21-i 2216/2004/EK bizottsági rendelet 8. cikke
(1) bekezdésének, 38. cikke (1) és (2) bekezdésének,
44. cikke (1) és (2) bekezdésének, valamint 74. cikkének a
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
13/2013. (II. 14.) EMMI rendelete a települési önkormányzatok könyvtári, közművelődési és múzeumi feladataihoz nyújtott támogatások részletes szabályairól.
A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (2) bekezdés i) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1. § (1) A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 2. melléklet
IV. fejezet 1. pontja alapján nyújtott támogatások utólagos elszámolás mellett előfinanszírozott, nem visszatérítendő
támogatások. (2) E rendelet alapján támogatás kizárólag az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2). számú, a kultúráért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium költségvetési fejezetének fejezeti kezelésű előirányzataiból és
a Nemzeti Kulturális Alapból nyújtott támogatás tárgyában hozott határozatával összhangban nyújtható.
(3) A II. Fejezet 1–4. alcíme, 6. alcíme és 7. alcíme szerinti támogatást havonta egyenlő részletekben, 5. alcíme szerinti
támogatást 2013. június 30-áig és 8. alcíme szerinti támogatást 2013. március 1-jéig egyösszegben a nettó
finanszírozás keretében – a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján – a kincstár folyósítja.
2. § A települési önkormányzat gondoskodik arról, hogy a támogatás az e rendeletben meghatározott célra kerüljön
felhasználásra, valamint – ha a támogatás végső felhasználója költségvetési szervként működő könyvtár, muzeális
vagy közművelődési intézmény – arról, hogy a végső felhasználó a támogatáshoz a települési önkormányzat fizetési
számlájára történő megérkezésétől számított 8 napon belül hozzáférjen.
3. § (1) A települési önkormányzat a támogatás felhasználásáról december 31-i fordulónappal a zárszámadás keretében és
annak rendje szerint számol el. (2) A támogatás felhasználását a miniszter ellenőrzi.
4. § (1) A nyilvános települési könyvtár és a muzeális intézmény jogutódlással történő megszűnése, illetve átszervezése,
fenntartói jogának átadása esetén a támogatás felhasználása a jogelőd és a jogutód fenntartó írásbeli megállapodása
alapján történik azzal, hogy a támogatás időarányos része a nyilvános települési könyvtár és a muzeális intézmény
megszűnéséig a jogelőd, azt követően pedig a jogutód fenntartót illeti meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás jogelőd és jogutód fenntartó által hitelesített másolatát a települési
önkormányzat a helyi önkormányzatokért felelős miniszterhez nyújtja be, legkésőbb a fenntartói döntést követő
10 munkanapon belül. II. FEJEZET
AZ EGYES TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
1. A megyei hatókörű városi múzeum feladatainak támogatása
5. § (1) A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont a) alpontja szerinti támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban:
támogatás) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Kultv.) 45/A. § (2) bekezdésében meghatározott feladatok körében a szakfeladatrendről
és az államháztartási szakágazati rendről szóló 56/2011. (XII. 31.) NGM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. számú
melléklete alapján a) a 910201 Múzeumi gyűjteményi tevékenység,
b) a 910202 Múzeumi tudományos feldolgozó és publikációs tevékenység,
c) a 910203 Múzeumi kiállítási tevékenység, és d) a 910204 Múzeumi közművelődési, közönségkapcsolati tevékenység
szerinti szakfeladatrendben nyilvántartandó kiadások finanszírozására használható fel. (2) A támogatás legalább 20%-át a megyei hatókörű városi múzeum gyűjteményében lévő, állami tulajdonú kulturális
javak kezelésével és megőrzésével összefüggő állományvédelmi, nyilvántartási és feldolgozási feladatok – így
különösen digitalizálás, adatbázis építés, a számítógépes nyilvántartásra történő átállás előkészítése, gyűjteményi
revízió, az intézmény éves munkatervében jóváhagyott tudományos kutatás – ellátására kell fordítani.
(3) A támogatás további legalább 20%-át a Kultv. 45/A. § (2) bekezdés b) pont bh) alpontjában meghatározott feladat
ellátása körében a következő tevékenységekre kell fordítani: a) szaktanácsadás legalább havonta egyszer
aa) megelőző műtárgyvédelmi és állományvédelmi tevékenység körében, ab) gyűjteménykezelési, nyilvántartási, gyűjtemény-feldolgozási, különösen digitalizálási tevékenység
körében, ac) megyei múzeumi közművelődési koordinátor bevonásával múzeumpedagógiai és
közönségkapcsolati tevékenység körében, b) módszertani műhelygyakorlat szervezése, módszertani műhely működtetése
ba) restaurálási és műtárgyvédelmi tevékenység körében gyakorlati bemutatóval egybekötve legalább
évente kétszer, bb) múzeumpedagógiai és közönségkapcsolati tevékenység körében megyei múzeumi közművelődési
koordinátor bevonásával legalább évente négyszer, c) megyei múzeumi közművelődési koordinátor bevonásával módszertani nap szervezése évente egyszer
legalább 6 óra időtartamban, d) múzeum állományvédelmi felelőse helyszíni bejárásának biztosítása a megye területén lévő muzeális
intézményekbe legalább évente kétszer, e) továbbképzés szervezése vagy befogadása évente legalább egyszer 30 óra időtartamban
ea) tudományos kutatási és feldolgozási tevékenység körében, eb) múzeumi kommunikáció, kiadványkészítés, látogatófogadás tevékenység körében,
ec) múzeumpedagógiai és közönségkapcsolati feladatellátás módszertana körében. 6. § (1) A támogatás 5. § (3) bekezdése szerinti felhasználásáról a megyei hatókörű városi múzeum 2013. február 15-éig
előzetes költségkalkulációt készít, és azt a megyei hatókörű városi múzeum fenntartója annak elkészültétől számított
15 napon belül, de legkésőbb 2013. március 15-éig a Kultv. 45. § (5) bekezdés e) pontja szerinti feladatalapú
költségvetés részeként megküldi a miniszternek. (2) A támogatás 5. § (3) bekezdése szerinti felhasználásáról a megyei hatókörű városi múzeum a Kultv. 45. § (5) bekezdés
d) pontja szerinti beszámolóban is számot ad. 2. A megyei könyvtárak feladatainak támogatása
7. § (1) A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont b) alpontja szerinti támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban:
támogatás) a Kultv. 66. §-ában foglalt feladatok körében az R. 1. számú melléklete alapján
a) a 910121 Könyvtári állomány gyarapítása, nyilvántartása, b) a 910122 Könyvtári állomány feltárása, megőrzése, védelme, és
c) a 910123 Könyvtári szolgáltatások szerinti szakfeladatrendben nyilvántartandó kiadásokhoz kapcsolódó személyi juttatások és azok járulékai, dologi
kiadások és felhalmozási kiadások finanszírozására használható fel. (2) A támogatás legalább 10%-át könyvtári dokumentum vásárlására kell fordítani, ideértve a nemzetiségi nyelvű
könyvtári dokumentumok beszerzését is. 8. § A támogatás felhasználásról a megyei könyvtár a Kultv. 68. § (3) bekezdés d) pontja szerinti beszámolóban is számot ad.
3. A megyeszékhely megyei jogú városok és Szentendre Város Önkormányzatának közművelődési
támogatása 9. § A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont c) alpontja szerinti támogatást a Kultv. 76. §-ában és a helyi közművelődésre
vonatkozó önkormányzati rendeletben meghatározott feladatok ellátásához szükséges kiadások fedezetére kell
fordítani. 4. A települési önkormányzatok támogatása a nyilvános könyvtári ellátási és a közművelődési
feladatokhoz 10. § (1) A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont d) alpontja szerinti támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban:
támogatás) a Kultv. 64. § (1) bekezdésében, 76. §-ában és a helyi közművelődésre vonatkozó önkormányzati
rendeletben meghatározott feladatok körében az R. 1. számú melléklete alapján
1. a 910121 Könyvtári állomány gyarapítása, nyilvántartása, 2. a 910122 Könyvtári állomány feltárása, megőrzése, védelme,
3. a 910123 Könyvtári szolgáltatások, 4. a 910501 Közművelődési tevékenységek és támogatásuk,
5. a 910502 Közművelődési intézmények, közösségi színterek működtetése,
6. a 910204 Múzeumi közművelődési, közönségkapcsolati tevékenység, 7. a 855931 Iskolarendszeren kívüli nem szakmai oktatás,
8. a 855935 Szakmai továbbképzések, 9. a 855937 Máshova nem sorolható egyéb felnőttoktatás,
10. a 890114 A hátrányos helyzetű gyermekek, fiatalok és családok életminőségét javító programok,
11. a 890214 A fiatalok társadalmi részvételét segítő programok, támogatások,
12. a 890221 Az időskorúak társadalmi integrációját, az aktív és méltó időskor megteremtését célzó programok,
13. a 890509 Egyéb máshova nem sorolható közösségi, társadalmi tevékenységek támogatása,
14. a 900124 Egyéb előadó-művészeti tevékenység, 15. a 900300 Alkotóművészeti tevékenység,
16. a 900400 Kulturális műsorok, rendezvények, kiállítások szervezése
szerinti szakfeladatrendben nyilvántartandó kiadások finanszírozására használható fel. (2) A 17. § (1) bekezdése szerinti megállapodást kötő önkormányzat kivételével a települési önkormányzat a támogatás
legalább 10%-át könyvtári dokumentum vásárlására, további legalább 10%-át a közművelődési intézmények,
közösségi színterek működtetésére köteles felhasználni. (3) A támogatás felhasználásról szóló, az 1. melléklet szerinti adatlapot 2014. február 28-áig kell a miniszternek benyújtani.
5. A települési önkormányzatok muzeális intézményi feladatainak támogatása
11. § (1) A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont e) alpontja alapján a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és
a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény módosításáról szóló 2012. évi CLII. törvény 30. § (3) bekezdése szerinti
muzeális intézmény fenntartásához – a 2011. évi látogatószámhoz és a 2011. évben a muzeális intézmény
gondozásában lévő gyűjtemény nagyságához igazodóan – a 2. mellékletben meghatározott mértékű támogatás
vehető igénybe. (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az R. 1. számú melléklete alapján
a) a 910201 Múzeumi gyűjteményi tevékenység, b) a 910202 Múzeumi tudományos feldolgozó és publikációs tevékenység,
c) a 910203 Múzeumi kiállítási tevékenység, d) a 910204 Múzeumi közművelődési, közönségkapcsolati tevékenység
szerinti szakfeladatrendben nyilvántartandó kiadások finanszírozására használható fel. 12. § (1) A Kvtv. 2. melléklet IV. fejezet 1. pont e) alpontja alapján további együttesen összesen 135,3 millió forint támogatást
(ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) igényelhetnek azok a települési önkormányzatok, amelyek
2013. január 1-jét megelőzően is múzeumot tartottak fenn és erre a feladatra 2013. évben legalább 1 millió forint
támogatást biztosítanak saját költségvetésükből. (2) A támogatás csak olyan múzeum fenntartásához igényelhető, amely 2011. évre vonatkozóan teljesítette az Országos
Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendeletben
meghatározott statisztikai adatszolgáltatási (a továbbiakban: statisztikai adatszolgáltatás) kötelezettséget.
13. § (1) A települési önkormányzat a támogatásra vonatkozó kérelmet a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerben
2013. április 2-áig történő rögzítéssel, valamint papír alapon, az onnan kinyomtatott és cégszerűen aláírt, 3. melléklet
szerinti adatlapon, két eredeti példányban, postai úton 2013. április 3-áig együttesen nyújthatja be a miniszterhez
a kincstár – kérelmező székhelye szerint – illetékes területi szerve (a továbbiakban: Igazgatóság) útján.
(2) A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő, a kizárólag postai úton benyújtott kérelem érvénytelen.
(3) A kérelemhez csatolni kell a támogatás-igénylés alapjául szolgáló saját forrás betervezését igazoló önkormányzati
költségvetési rendelet megfelelő fejezetének hiteles másolatát. (4) Az Igazgatóság a kérelem hiánypótlására legfeljebb 8 napos határidőt tűzhet ki.
14. § (1) Az Igazgatóság a hiánytalan kérelmeket legkésőbb 2013. április 26-áig továbbítja a miniszternek.
(2) A támogatásról a miniszter annak figyelembevételével dönt, hogy a támogatásból 67,65 millió forint a 2011. évi
statisztikai adatszolgáltatás szerinti látogatószám, 67,65 millió forint a 2011. évi statisztikai adatszolgáltatás szerint
leltározott gyűjtemény nagysága alapján, arányosítva kerül szétosztásra. (3) A miniszter a támogatásban részesített települési önkormányzatok és a részükre jóváhagyott támogatás összegének
jegyzékét 2013. május 30-áig utalványozás céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek, ezzel
egyidejűleg a támogatási döntést az általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi.
6. Budapest Főváros Önkormányzatának múzeumi, könyvtári és közművelődési támogatása
15. § (1) A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont f) alpontja szerinti támogatást (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban:
támogatás) a Budapesti Művelődési Központ, a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár és a Budapesti Történeti Múzeum
működésének és feladatellátásának biztosításához kapcsolódó személyi juttatások és azok járulékai, dologi kiadások,
valamint felhalmozási kiadások fedezetére kell fordítani. (2) A támogatás legalább 10%-át könyvtári dokumentum vásárlására, további legalább 10%-át módszertani
szakirányításra vonatkozó feladat ellátására kell fordítani. (3) A támogatás a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár vonatkozásában az R. 1. számú melléklete alapján
a) a 910121 Könyvtári állomány gyarapítása, nyilvántartása, b) a 910122 Könyvtári állomány feltárása, megőrzése, védelme, és
c) a 910123 Könyvtári szolgáltatások szerinti szakfeladatrendben nyilvántartandó kiadások finanszírozására használható fel.
(4) A támogatás a Budapesti Történeti Múzeum vonatkozásában az R. 1. számú melléklete alapján
a) a 910201 Múzeumi gyűjteményi tevékenység, b) a 910202 Múzeumi tudományos feldolgozó és publikációs tevékenység,
c) a 910203 Múzeumi kiállítási tevékenység, és d) a 910204 Múzeumi közművelődési, közönségkapcsolati tevékenység
szerinti szakfeladatrendben nyilvántartandó kiadások finanszírozására használható fel. 7. A fővárosi kerületi önkormányzatok közművelődési támogatása
16. § A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont g) alpontja szerinti támogatást a Kultv. 76. §-ában és a helyi közművelődésre
vonatkozó önkormányzati rendeletben meghatározott feladatok ellátására kell fordítani.
8. A megyei könyvtár kistelepülési könyvtári és közművelődési célú kiegészítő támogatása
17. § (1) A Kvtv. 2. melléklet IV. Fejezet 1. pont h) alpontja szerinti támogatást (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban:
támogatás) az 5000 főnél kisebb lakosságszámmal rendelkező települési önkormányzat által a megyei könyvtárral
kötött megállapodás alapján igénybe vett, a Könyvtári Szolgáltató Rendszer (a továbbiakban: KSZR) által nyújtott
szolgáltatások teljesítéséhez kapcsolódó kiadásokra lehet felhasználni. (2) Ha a megyei könyvtár a KSZR szolgáltatás megszervezéséhez megállapodást köt a városi könyvtárral, a városi könyvtár
által ellátott feladatok költségeinek fedezetéről az (1) bekezdés szerinti támogatás keretei között a megyei könyvtár
gondoskodik. 18. § A támogatás lakosságszám-kategória szerinti fajlagos összegét a miniszter a 4. melléklet alapján állapítja meg, és
a támogatásban részesített települési önkormányzatok, valamint a részükre jóváhagyott támogatás összegének
jegyzékét 2013. február 20-áig utalványozás céljából megküldi a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere