text:
7/2013. (VII. 25.) HM rendelete a kegyeleti gondoskodásról és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatokról.
A honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény 238.  § (2)  bekezdés 26.  pontjában, a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII.  törvény 81. § (2) bekezdés
f ) pontjában és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.  törvény 85. § (5) bekezdés q) pontjában és (7) bekezdés
a)  pont ab)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) honvédelmi szervezet: a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény (a  továbbiakban: Hjt.) 2.  §
13. pontja szerinti honvédségi szervezet és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ),
b) Hősök Parcellája: a Budapest, Fiumei úti temető 52-es parcellája,
c) intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó: a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 20. §-a
szerinti személy,
d) kegyeleti minősítés: az  elhunyt honvéd vagy nyugállományú katona életútja, érdemei,
a  szolgálatteljesítésének jellege és halálának körülményei figyelembevételével a  minősítésre jogosult
parancsnok által ,,Hősi halottá”, ,,Magyar Honvédség halottjává” vagy ,,Katonai szolgálat halottjává”
nyilvánítása,
e) minősítésre jogosult parancsnok: a  Hjt. 139.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti elöljáró, továbbá a  honvédek
jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló HM rendelet szerint
minősítésre jogosult személy,
f ) nyugdíjas közalkalmazott: az a korábban közalkalmazottként, polgári alkalmazottként vagy kinevezett polgári
alkalmazottként foglalkoztatott személy,
fa) akinek nyugdíjazását közvetlenül megelőző utolsó foglalkoztatási jogviszonya honvédelmi
szervezettel állt fenn, vagy
fb) aki a honvédelmi szervezettel fennálló jogviszonyának megszűnése és nyugdíjba vonulása között új
jogviszonyt nem létesített, feltéve, hogy a két időpont között eltelt idő az 1 évet nem haladja meg,
g) nyugdíjas kormánytisztviselő: az  a  korábban kormánytisztviselőként, kormányzati ügykezelőként,
köztisztviselőként, közszolgálati ügykezelőkként, polgári alkalmazottként vagy kinevezett polgári
alkalmazottként foglalkoztatott személy,
ga) akinek nyugdíjazását közvetlenül megelőző utolsó foglalkoztatási jogviszonya honvédelmi
szervezettel állt fenn, vagy
gb) aki a honvédelmi szervezettel fennálló jogviszonyának megszűnése és nyugdíjba vonulása között új
jogviszonyt nem létesített, feltéve, hogy a két időpont között eltelt idő az 1 évet nem haladja meg.
 (2) Ahol e rendelet külön nem nevesíti, hogy a kegyeleti gondoskodás és eljárás szabályai mely minősített elhunytakra
alkalmazhatók, azon szabályokat a „Katonai szolgálat halottjává” nyilvánított elhunyt esetében is alkalmazni kell.
2. A kegyeleti minősítés 2. § (1) A szolgálati út betartásával kegyeleti minősítésre
a) az elhunyt honvéd ,,Hősi halottá” vagy a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánítása érdekében
az állományilletékes parancsnok,
b) az elhunyt nyugállományú katona „Magyar Honvédség halottjává” nyilvánítása érdekében
ba) az utolsó szolgálati helye szerinti honvédelmi szervezet, vagy jogutódjának vezetője,
bb) a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervezetének vezetője, vagy
bc) a  nyugállományú katonák érdekében tevékenykedő civil szervezet vezetője a  Honvédség katonai
igazgatási és központi adatfeldolgozó szervezetének útján
tehet javaslatot.
(2) A minősítésre vonatkozó javaslat tartalmazza:
a) az elhunyt születési helyét, idejét és anyja nevét,
b) a halál időpontját és körülményeit,
c) az elhunyt katonai pályafutásának leírását és rövid értékelését,
d) a minősítési javaslat indokolását,
e) az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó nevét, elérhetőségét és
f ) ha ismert, a temetés tervezett helyét és idejét.
(3) A  ,,Katonai szolgálat halottjává” nyilvánítás a  Hjt. 139.  § (3)  bekezdése alapján az  elhunyt életútja, érdemei,
a szolgálatteljesítésének jellege és halálának körülményei figyelembe vételével történik.
3. § (1) A ,,Magyar Honvédség halottjává” az elhunyt honvéd vagy nyugállományú katona akkor nyilvánítható, ha
a) állományilletékes parancsnok volt,
b) tiszt esetén legalább ezredes, altiszt esetén főtörzszászlós rendfokozattal rendszeresített beosztásban
teljesített szolgálatot,
c) 1990. után állami kitüntetésben részesült,
d) a honvédelem érdekében végzett tudományos munkában kiemelkedő teljesítményt nyújtott,
e) szolgálati feladat teljesítése közben, vagy szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset vagy betegség
következtében veszítette életét vagy
f ) a nyugállományú katonák, nyugdíjas közalkalmazottak és nyugdíjas kormánytisztviselők a  honvédelem
érdekében tevékenykedő civil szervezetének munkájában legalább 10 éven keresztül aktív vezetői
tevékenységet végzett.
(2) Az a honvéd vagy nyugállományú katona, aki a halálát szándékosan maga okozta, vagy a halála önhibájából eredő
ittas vagy bódult állapota következménye, csak különös méltánylást érdemlő körülmények esetén nyilvánítható
a „Katonai szolgálat halottjává”.
(3) Nem minősíthető az  a  nyugállományú katona, aki a  Hjt. 223.  §-a alapján egyenruha viselésére és a  rendfokozat
használatára méltatlanná válik.
3. A kegyeleti gondoskodás módja, feladatai 4. § (1) A Honvédség a kegyeleti gondoskodás keretén belül
a) megszervezi és lebonyolítja a  katonai temetést, vagy – ha az  intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó
a  katonai tiszteletadással történő temetésről lemond – segítséget nyújthat a  temetés előkészítésében,
megszervezésében,
b) viseli a 8. § (2) bekezdés szerinti kegyeleti költségeket,
c) a minősítésre jogosult parancsnok engedélyével lehetővé teszi szolgálati gépjármű igénybevételét
a  gyászszertartásra történő szállításhoz az  elhunyttal közös háztartásban élő, ennek hiányában
az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó és a munkatársak részére,
d) a ,,Hősi halottá” nyilvánított elhunytak esetén emlékük megőrzésére sírjelet, síremléket állít, gondoskodik
annak állagmegóvásáról, a  temetési hely feletti rendelkezési jog meghosszabbításáról, és szükség esetén
a maradványok másik temetési helyre történő áthelyezéséről,
e) a ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak esetén emlékük megőrzésére sírjelet, síremléket
állít, és a síremlékállításig, de legfeljebb a temetést követő 1 évig hozzájárul a temetési hely gondozásának
költségeihez,
f ) a „Hősi halottá” és a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak esetén sírjel-, síremlékavatást, és
koszorúzást rendez, illetve az elhunyt érdemei alapján emléktáblát, emlékhelyet létesíthet és
g) külföldi szolgálatteljesítés közben történő elhalálozás esetén megszervezi az elhunyt Magyarországra történő
szállítását és fogadását.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti határidő leteltét követően
a) a temetési hely feletti rendelkezési jog átszáll az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozóra, és
b) a Honvédséget a sírhely karbantartásával, gondozásával kapcsolatos kötelezettségek nem terhelik.
(3) Kegyeleti minősítés esetén a  honvéd temetésén az  állományilletékes parancsnok, nyugállományú katona
temetésén pedig a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervezetének vezetője a Honvédség
képviseletében a sírnál koszorút vagy sírcsokrot (a továbbiakban együtt: koszorú) helyez el.
(4) A  „Hősi halottá” és a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytakról való megemlékezésként sírjel,
síremlékavatáskor, Halottak Napján, a  Magyar Hősök Emlékünnepén, vagy kerek évfordulók alkalmából
az  állományilletékes parancsnok, illetve a  Honvédség központi katonai igazgatási és adatfeldolgozó szervezete
a sírjelnél, síremléknél koszorút helyezhet el.
(5) A ,,Hősi halottá” és a ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak emlékének megőrzésére a laktanyában,
vagy az elhalálozás helyén emléktábla, kopjafa állítható.
(6) A honvédelmi szervezet költségére váltott temetési helyen az elhunyt házastársának vagy élettársának és más közeli
hozzátartozójának koporsója vagy urnája a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervezete
vezetőjének hozzájárulásával helyezhető el. Az ebből származó többletköltség a közeli hozzátartozókat terheli.
(7) A Hjt. 139. §-a alapján nem minősített elhunyt temetési helyének gondozási költségeihez történő hozzájárulásról,
vagy a költségek teljes átvállalásáról a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) egyedileg dönt.
(8) A  „Katonai szolgálat halottjává” nyilvánított elhunyt esetén a  temetési hely feletti rendelkezési jog a  temetést
követően átszáll az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozóra.
4. A katonai temetés 5. § (1) A kegyelet hivatalos kifejezéseként a végtisztesség megadása katonai temetéssel történik. A katonai külsőségekkel
való temetési szertartást elhunyt honvédnek vagy nyugállományú katonának lehet biztosítani. Formája lehet
hamvasztás vagy elhamvasztás nélküli, egyházi, illetve világi szertartás, az  elhunyt életében tett erre vonatkozó
rendelkezése vagy az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó döntése alapján.
(2) A  katonai temetésen az  elhunyt iránti tiszteletet és megbecsülést, továbbá a  testülethez való tartozás és
a  bajtársiasság érzése kifejezésére katonai díszkíséretet, díszőrséget, rendjel és érdemjel vivőket, kürtöst és
csapatzászlót, valamint gyászzenét kell biztosítani.
(3) Ha a nyugállományú katona önkéntes tartalékos katonai szolgálatot teljesített, halála esetén az elért rendfokozata
közül a magasabb rendfokozat szerinti katonai temetést kell számára biztosítani.
(4) A  3.  § (2)  bekezdése szerint minősítettek esetén a  katonai tiszteletadással történő temetési szertartás nem
alkalmazható.
6. § (1) A  díszkíséret és a  gyászzene az  elhunyt minősítése, állománycsoportja és rendfokozata függvényében kerül
biztosításra.
(2) A  ,,Hősi halottá” nyilvánított elhunyt esetén a  díszkíséretet századszintű alegység, a  gyászzenét katonazenekar,
a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunyt esetén a  díszkíséretet szakasz, vagy a  Központi Kegyeleti
Munkacsoport (a  továbbiakban: KKM) elnökének engedélye alapján századszintű alegység, a  gyászzenét
katonazenekar biztosítja.
(3) A ,,Katonai szolgálat halottjává” nyilvánított
a) tábornok elhunyt esetén, beleértve a nyugállományú tábornokot is, a díszkíséretet szakasz szintű alegység,
a gyászzenét katonazenekar biztosítja,
b) hivatásos, szerződéses állományú vagy tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos főtiszt, tiszt,
zászlós, altiszt elhunyt esetén a díszkíséretet szakasz szintű alegység, a gyászzenét katonazenekar biztosítja,
c) nyugállományú főtiszt elhunyt esetén a  díszkíséretet raj szintű alegység, a  gyászzenét katonazenekar
biztosítja,
d) nyugállományú tiszt, zászlós, altiszt elhunyt esetén a  díszkíséret raj szintű alegység, a  gyászzene
audiótechnikai eszköz és kürtös alkalmazásával kerül biztosításra, vagy
e) legénységi állománycsoportba tartozó honvéd, a  honvéd tisztjelölt, vagy a  honvéd altiszt-jelölt elhunyt
esetén a  díszkíséret raj szintű alegység, a  gyászzene audiótechnikai eszköz és kürtös alkalmazásával kerül
biztosításra.
(4) A  KKM elnöke engedélyezheti a  ,,Hősi halottá”, illetve a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított hivatásos
állományú tábornok elhunyt végső nyughelyére ágyútalpon való kísérését.
5. Hősök Parcellája 7. § (1) A Hősök Parcellájába ,,Hősi halottá” és a ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak temethetők.
 (2) Az (1) bekezdéstől eltérést kiemelkedő katonai, vagy történelmi személyiségek továbbá az első, valamint a második
világháború során, vagy azokkal összefüggésben hősi halált halt magyar katonák esetén a  miniszter egyedileg
engedélyezhet.
(3) A  Honvédség hadisírgondozásért felelős központi szerve a  Hősök Parcellájában a  ,,Hősi halottá” nyilvánítottak
emlékének méltó megőrzése érdekében központi emlékművet állít.
(4) A  nem a  Hősök Parcellájába eltemetett „Hősi Halottá” nyilvánított elhunytak, és a  szórásos temetési formában
búcsúztatott „Hősi Halottá” nyilvánított elhunytak neve, rendfokozata, az  elhalálozásuk időpontja és kegyeleti
minősítésük – az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó egyetértése esetén – az erre a célra létrehozott központi
emlékművön kerül feltüntetésre.
6. A kegyeleti költségek 8. § (1) A  kegyeleti gondoskodás keretében lebonyolított szertartások, rendezvények, és egyéb feladatok meghatározása
során figyelemmel kell lenni annak tényleges és várható költségeire, a  társadalmi elvárásokra, az  intézkedésre
jogosult közeli hozzátartozó kívánságaira, a  katonai hagyományokra és a  temetkezési szokások helyben kialakult
rendjére.
(2) Kegyeleti költségnek minősül
a) a temetési hely feletti rendelkezési jog megváltásának, illetve meghosszabbításának költségei,
b) a szolgáltatási költségek, így különösen a  holttest tárolása, az  elhunyt temetésre történt előkészítése,
a  ravatalozás, a  búcsúztatás, a  sírásás, a  behantolás, az  urnaelhelyezés, a  hamvak temetőben történő
szétszórása,
c) a temetési kellékek, így különösen a koporsó, a szemfedél, a fejfa költsége,
d) a helyi és a helyközi halott-szállítás költségei,
e) a gyászértesítés, a köszönetnyilvánítás országos vagy helyi médiában történő megjelentetése,
f ) a holttest vagy a hamvak külföldről történő hazaszállításával kapcsolatos költségek,
g) a hősi temető, a  hősi temetési hely, a  kegyeleti emlékhely, az  emlékmű létesítése, a  sírjel, a  síremlék,
az emléktábla állítása, továbbá karbantartásuk költségei,
h) a temetési hely gondozásának költségei,
i) az exhumálás költségei, továbbá a hamvak, a sírjel, síremlék esetleges áthelyezésének költségei és
j) a temetéskor és a koszorúzáskor elhelyezett koszorúk költsége.
(3) A kegyeleti költségek az elhunyt minősítéséről szóló döntés, a halotti anyakönyvi kivonat másolata és a költségekről
szóló, a honvédelmi szervezet nevére kiállított számlák alapján számolhatók el.
9. § (1) A Honvédség viseli
a) a 8. § (2) bekezdés b), c) és e) pont szerinti költségeket, valamint a temetőn belüli halott-szállítás kiadásait,
aa) a „Hősi halottá” nyilvánított elhunytak esetén legfeljebb a költségvetési törvényben a közszolgálati
tisztviselőkre meghatározott illetményalap (a továbbiakban: illetményalap) tizenötszöröséig,
ab) a  „Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak esetén legfeljebb az  illetményalap
tízszereséig, vagy
ac) a  „Katonai szolgálat halottjává” nyilvánított elhunytak esetén legfeljebb az  illetményalap
négyszereséig azzal, hogy a  budapesti temetőkben történő temetésnél ezt az  összeget 25%-kal
növelni kell,
b) a temetési hely feletti rendelkezési jog megváltásának költségeit,
ba) a „Hősi halottá” nyilvánított elhunytak esetén a  ténylegesen felmerült és a  honvédelmi szervezet
részére kiállított, számlával igazolt összeget,
bb) a  „Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak esetén a  honvédelmi szervezet részére
kiállított, számlával igazolt összeget, mely nem haladhatja meg az illetményalap tízszeresét, vagy
bc) a  „Katonai szolgálat halottjává” nyilvánított elhunytak esetén a  honvédelmi szervezet részére
kiállított, számlával igazolt összeget, mely nem haladhatja meg az illetményalap háromszorosát,
c) a „Hősi halottá” és a „Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak emlékmű, emléktábla, vagy sírjel,
síremlék költségeit,
ca) a „Hősi halottá” nyilvánított elhunytak esetén legfeljebb az illetményalap tizennyolcszorosáig,
cb) a „Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunyt esetén legfeljebb az illetményalap tízszereséig,
cc) a  4.  § (5)  bekezdése szerint állítandó emléktábla, kopjafa állításának költségeit legfeljebb
az illetményalap háromszorosáig,
d) az elhunyt holttestének vagy hamvainak belföldön, a temetőn kívüli helyi és helyközi szállítás miatt felmerülő,
a honvédelmi szervezet nevére kiállított számlával igazolt költségeit,
e) külföldön szolgálatot teljesítő honvéd külföldön történő elhalálozása esetén a  hazaszállítás honvédelmi
szervezet nevére kiállított számlával igazolt költségeit,
f ) az elhunyt temetési helyének gondozása, sírjele, síremléke karbantartásának éves költségeként,
fa) a „Hősi halottá” nyilvánított elhunyt esetében az illetményalap 25%-át,
fb) a „Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunyt esetén az illetményalap 15%-át,
g) a „Hősi halottá” nyilvánított elhunyt exhumálásának és sírhelye áthelyezésének számlával igazolt összegét, ha
a temetőt felszámolják, vagy a környezet a minősített elhunythoz méltatlanná válik.
(2) A  4.  § (3) és (4)  bekezdése szerinti temetéskor, vagy egyéb megemlékezéskor a  koszorú a  honvédelmi szervezet
költségvetése terhére a honvédelmi szervezet nevére kiállított számla alapján számolható el.
(3) Az állományilletékes parancsnok a hivatásos és szerződéses katonák (a továbbiakban együtt: az állomány tagja), és
a  honvéd tisztjelölt, honvéd altiszt-jelölt, kormánytisztviselők, közalkalmazottak házastársa, élettársa, szülője vagy
gyermeke halála esetén egy darab koszorú költségének elszámolását engedélyezheti.
(4) A  (2) bekezdés szerinti koszorúra az  illetményalap 0,2-szerese, sírcsokorra az  illetményalap 0,1-szerese számolható
el. Október 15. és március 15. között ezeket az  összegeket 25%-kal kell növelni. A  miniszter, a  HM parlamenti
államtitkár, a  HM közigazgatási államtitkár, valamint a  Honvéd Vezérkar főnök nevében elhelyezett koszorúra
az illetményalap 0,4-szerese számolható fel.
(5) A  ,,Hősi halottá” nyilvánítottak sírhelyét, urnafülkéjét és a  temetési helye feletti rendelkezési jogot határozatlan
időre kell megváltani, illetve meghosszabbítani. A „Magyar Honvédség halottjává” és a „Katonai szolgálat halottjává”
nyilvánított elhunyt temetési helye feletti rendelkezési jog egy alkalommal legfeljebb 25 évre váltható meg. Ettől
eltérni csak akkor lehet, ha a  temetőt üzemeltető illetékes önkormányzat rendeletében a  25 éves időtartamnál
hosszabb egyszeri megváltási időt határoz meg.
(6) A  3.  § (2)  bekezdése szerint minősítettek eltemetésével összefüggő költségekhez való hozzájárulást a  minősítésre
jogosult parancsnok munkáltatói döntésben engedélyezheti. A  hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg
az (1) bekezdés a) pont ac) alpontja, b) pont bc) alpontja, és d) pontja szerinti összeghatárok 50%-át.
7. A temetési segély 10. § (1) Temetési segély adható kérelemre
a) honvéd elhalálozása esetén az elhalálozás időpontjában az elhunyttal közös háztartásban élő házastárs, vagy
élettárs részére, ha ilyen nincs, az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó részére,
b) az  állomány tagjának, egyéni elbírálás alapján, szociális helyzetének figyelembevételével, ha a  vele közös
háztartásban élő házastársa, élettársa vagy egyenes ágbeli rokona elhalálozott.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti temetési segély kifizetése – ha a  kérelmező nem élt az  elhunyttal közös
háztartásban – a kérelmező nevére kiállított számla leadása ellenében engedélyezhető.
 (3) A temetési segély összege az illetményalap 100%-a.
11. § (1) A Honvédség, az elhalálozás időpontjában az elhunyttal közös háztartásban élő házastárs, vagy élettárs részére, ha
ilyen nincs, az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó részére, intézményes temetési segélyt folyósít:
a) ha az  állomány tagja, vagy tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona szolgálati feladat
teljesítése közben baleset vagy betegség következtében veszíti életét,
b) ha a  halál a  tényleges katonai szolgálat megszűnését követő egy éven belül, szolgálati kötelmekkel
összefüggő okból következik be.
 (2) Az intézményes temetési segély összege az elhunyt utolsó havi távolléti díjának háromszorosa.
12. § (1) A  temetési segély és az  intézményes temetési segély kifizetését a  honvéd állományilletékes parancsnoka
engedélyezi.
(2) A 10. § (3) bekezdése szerinti összegnél magasabb, legfeljebb az  illetményalap ötszöröséig terjedő emelt összegű
temetési segély kifizetését a  miniszter engedélyezheti kérelemre, különös méltánylást érdemlő esetekben,
a kérelmező szociális helyzetére, életkörülményeinek jelentős romlására tekintettel.
(3) A  11.  § (2)  bekezdése szerinti összegnél magasabb intézményes temetési segély kifizetését a  miniszter
engedélyezheti kérelemre, a kérelmező szociális helyzetére, életkörülményeire tekintettel.
(4) A  (2) és (3)  bekezdés szerinti kérelmeket a  jogosult a  miniszternek címezve az  állományilletékes parancsnoknak
nyújthatja be.
8. A kormánytisztviselőkre és a közalkalmazottakra vonatkozó kegyeleti gondoskodás
13. § (1) A  közalkalmazottakat a  ,,munkáltatói jogkört gyakorló vezető” a  „Honvédelmi szervezet saját halottjává”
nyilváníthatja.
(2) A  nyugdíjas közalkalmazottat a  Honvédség központi katonai igazgatási és adatfeldolgozó szervezetének vezetője
a „Honvédelmi szervezet saját halottjává” nyilváníthatja, ha a Honvédségnél legalább 20 év munkaviszonnyal, vagy
közalkalmazotti jogviszonnyal rendelkezett, és ezt a volt munkáltató személyügyi szerve, vagy az elhunyttal közös
háztartásban élt házastársa, élettársa, vagy egyenes ágbeli rokona hitelt érdemlően igazolja.
(3) A nyugdíjas kormánytisztviselő a „Közszolgálat halottjává” akkor nyilvánítható, ha a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011.  évi CXCIX.  törvény 152.  § (5)–(7)  bekezdésében meghatározott feltételeken túl a  közszolgálatban legalább
20 év munkaviszonnyal, közalkalmazotti vagy közszolgálati jogviszonnyal rendelkezett, és ezt a  volt munkáltató
személyügyi szerve, vagy az  elhunyttal közös háztartásban élt házastársa, élettársa, vagy egyenes ágbeli rokona
hitelt érdemlően igazolja.
(4) A  (2) és (3)  bekezdéstől a  miniszter kérelem alapján eltérhet, ha az  elhunyt a  honvédelem érdekében kifejtett
tevékenységével kiemelkedően szolgálta a  honvédelem ügyét, valamint a  honvédelmi hagyományok ápolása
területén kiemelkedő tevékenységet végzett.
(5) A  „Közszolgálat halottjává” illetve a  „Honvédelmi szervezet saját halottjává” történő nyilvánítás esetén a  8.  §
(2)  bekezdés a)–e) és j)  pontjaiban meghatározott kegyeleti költségek és a  9.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti
költségek vállalhatók át. A  költségek megtérítésére és elszámolására a  „Katonai szolgálat halottjára” vonatkozó
rendelkezések az irányadóak.
(6) A kormánytisztviselőkre és közalkalmazottakra a 4. § (3) bekezdést, és a 10–12. § -t is alkalmazni kell.
9. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
15. § Hatályát veszti a kegyeleti gondoskodásról és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatokról szóló 4/2008. (II. 29.)
HM rendelet.
16. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépése előtt a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak temetési helye feletti
rendelkezési jog a  rendelet hatálybalépését követő 18 hónapon belül átadásra kerül az  intézkedésre jogosult
közeli hozzátartozó részére. A  temetési hely feletti rendelkezési jog átadását követően a  Honvédséget a  sírhely
karbantartásával, gondozásával kapcsolatos kötelezettségek nem terhelik. Intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó
hiányában a  temetési hely feletti rendelkezési jog idejének lejártáig a  sírjelet, síremléket a  Honvédség gondozza
tovább. Ezt követően a temető fenntartója által alkalmazott szabályok szerint kell eljárni.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  Hősök Parcellájába eltemetett elhunytak síremlékének gondozását a  Honvédség
továbbra is folytatja.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
49/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Tóth József
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság athéni
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. április 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
127/2016. (XI. 29.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a miniszterelnök kabinetfőnökének előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Csonka Ernőnek, a  Miniszterelnöki Kabinetiroda helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 222.  § (1)  bekezdése alapján történt
lemondására tekintettel
– 2016. november 23-ai hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a Kttv. 220. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök kabinetfőnökének javaslatára –
dr. Rédey Krisztinát a Miniszterelnöki Kabinetiroda helyettes államtitkárává
– 2016. november 24-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2009. (IV. 1.) IBÖD határozata.  Az Idősbarát Önkormányzat Díj Bizottság a mai napon elfogadta a 2009. Idősbarát Önkormányzat Díj pályázat dokumentumait és kéri jóváhagyásukat:
1. Pályázati felhívás az Idősbarát Önkormányzat Díj elnyerésére,
2. Pályázati űrlap az Idősbarát Önkormányzat Díj elnyerésére,
3. Értékelési szempontok az Idősbarát Önkormányzat Díj pályázatának
elbírálásához. Budapest, 2009. április 1.
Dr. Sütő Teréz s. k.,


text:
1439/2017. (VII. 4.) Korm. határozata az MTE 1904 Mosonmagyaróvár csoport beruházásainak támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  mosonmagyaróvári MTE 1904 SE és az  MTE 1904 Kft. (a továbbiakban: MTE 1904 Mosonmagyaróvár
csoport) részére történő támogatás nyújtásával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  MTE 1904 Mosonmagyaróvár csoport beruházásai megvalósítása
céljából gondoskodjon legfeljebb 262,2 millió forint forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet, XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények
fejlesztése és fenntartása jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb sportlétesítmények fejlesztése,
fenntartása jogcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a 2. pont szerinti forrásbiztosítást követően a támogatás biztosítása
érdekében kössön támogatási szerződést az MTE 1904 Mosonmagyaróvár csoporttal.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1848/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a kormányzati lakossági tájékoztató levelek küldésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy az állampolgárok folyamatosan értesüljenek a legfontosabb kormányzati
intézkedésekről. Ennek érdekében a  Kormány – bizonyos időközönként – kormányzati lakossági tájékoztató leveleket küld ki
az állampolgárok részére.
A Kormány a fentiek érdekében felhívja
 1. a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  3.  pont szerinti feladatok ellátásához szükséges adatfeldolgozási
tevékenységek ellátására adatfeldolgozási szerződést kössön a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalával (a továbbiakban: KEK KH) és a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 2. az  igazságügyi minisztert a  címzettek részére megküldendő – személyes adatot nem tartalmazó – kormányzati
lakossági tájékoztató levelek – a vonatkozó jogszabályi rendelkezések figyelembe vételével – nyomdai előállításával
kapcsolatos feladatok ellátására;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos 3. a  belügyminisztert, hogy a  címzettek részére megküldendő kormányzati lakossági tájékoztató levelek
megszemélyesítésével, a  küldemények összeállításával, a  borítékok nyomdai előállításával és a  címzettek részére
való soron kívüli megküldésével kapcsolatos feladatok ellátásáról a KEK KH útján gondoskodjon.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1408/2012. (IX. 28.) Korm. határozata a 2011. kötelezettségvállalással terhelt maradványok felhasználásáról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153. §-ában kapott
felhatalmazás alapján engedélyezi a 2011. évi kötelezettségvállalással terhelt, de 2012. június 30-ig pénzügyileg nem
teljesült maradványok felhasználását, valamint a meghiúsult maradványok visszahagyását az 1. melléklet szerint
és a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. elrendeli az államháztartás központi alrendszerébe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról szóló 1131/2012. (IV. 26.) Korm. határozatban
felhasználásra biztosított maradvány átcsoportosítását a 3. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
48/2014. (XI. 27.) NFM rendelete a Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Gáz Tranzit Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összessége gyakorlójának 2020. december 31-ig a Belügyminisztériumot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
12/2015. (VI. 19.) BM utasítása az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományát érintő egyes személyügyi igazgatási kérdésekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglaltak alapján, a  Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 4–5. § és a 11–17. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 342. § (1) bekezdés b) pontjára és 341. § (1) bekezdés 6. pont c) alpontjára figyelemmel,
a 6–7. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 342. § (1) bekezdés b) pontjára és 341. § (1) bekezdés 6. pont f ) alpontjára figyelemmel,
a 8–10. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 342. § (1) bekezdés c) pontjára és 341. § (1) bekezdés 7. pontjára figyelemmel,
a 18–23. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 342. § (1) bekezdés i) pontjára és 341. § (1) bekezdés 20. pont a) alpontjára figyelemmel,
a 24. § és a 41. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 342. § (1) bekezdés i) pontjára és 341. § (1) bekezdés 20. pont b) alpontjára figyelemmel,
a 25–27. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 342. § (1) bekezdés i) pontjára és 341. § (1) bekezdés 20. pont c) alpontjára figyelemmel,
a 28–38. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 342. § (1) bekezdés b) pontjára és 341. § (1) bekezdés 6. pont a) alpontjára figyelemmel
a következőket utasítást adom ki: I. Fejezet
Általános rendelkezések
1. § A III. Fejezet hatálya az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állományának volt
tagjára is kiterjed.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. humánigazgatási szakszolgálat: az országos parancsnok, az állományilletékes parancsnok vagy a munkáltatói
intézkedés meghozatalára javaslattételi, kezdeményezési vagy kinevezési joggal rendelkező parancsnok vagy
vezető alárendeltségében működő, annak munkáltatói döntéseit előkészítő, nyilvántartó és rendszerező
szervezeti elem, amelynek vezetője felelős az  ezen utasításban szabályozott munkáltatói intézkedéseket
megalapozó eljárások, valamint a munkáltatói intézkedések jogszerűségéért,
2. rendvédelmi szerv: a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 1. § (1) bekezdésében felsorolt rendvédelmi feladatokat
ellátó szerv.
3. § Azon munkáltatói intézkedéseket, amelyekről ezen utasítás szerint állományparancsban kell rendelkezni, a miniszter
vagy a köztársasági elnök hatáskörébe tartozó jogkörök esetében állományparancs helyett határozatban kell kiadni.
II. Fejezet
Szolgálati beosztás betöltése 1. Szolgálati beosztás betöltése kiválasztási eljárással
4. § (1) Az  állományilletékes parancsnok betölthető vagy határidőre megüresedő, vezetői beosztásnak nem minősülő
szolgálati beosztás betöltésének tervezése esetén – a  humánigazgatási szakszolgálat útján – köteles megkísérelni
a szolgálati beosztás hatékony és szakszerű ellátására alkalmasnak mutatkozó személy kiválasztását.
(2) A kiválasztási eljárás során a hivatásos állomány önként jelentkező, valamint a szolgálati elöljáró vagy a humánigazgatási
szakszolgálat által javasolt tagjai vehetők figyelembe.
(3) A kiválasztási eljárás során a szolgálati elöljáró vagy a humánigazgatási szakszolgálat a hivatásos állománynak
a) a betölthető szolgálati beosztással azonos vagy annál alacsonyabb besorolási kategóriába tartozó szolgálati
beosztást betöltő vagy
b) rendelkezési állományban lévő
tagjai között végez keresést a szolgálati beosztás betöltésére alkalmas személyek kiválasztása érdekében.
(4) A  kiválasztási eljárás során a  szolgálati elöljáró vagy a  humánigazgatási szakszolgálat köteles megvizsgálni, hogy
a Hszt. 77. § (1) bekezdés b), valamint h)–k) pontjaiban foglalt jogcímen a szervezeti egység rendelkezési állományában
lévők között van-e a szolgálati beosztás betöltésére alkalmas személy.
(5) A kiválasztás eredményeként a betölthető szolgálati beosztásba a hivatásos állomány azon tagja nevezhető ki, aki
a) a  minősítésében – rendelkezési állományban lévő kinevezése esetén az  utolsó rendelkezésre álló
minősítésében – foglalt megállapítások alapján,
b) szolgálati idejére figyelemmel, valamint
c) a képzettségére, végzettségére figyelemmel
alkalmas a  szolgálati beosztás betöltésére, és megfelel az  előmenetel törvényben meghatározott általános
feltételeinek.
(6) Betölthető szolgálati beosztásba azonos szolgálati beosztásból történő áthelyezés esetén elsősorban a  hivatásos
állomány olyan tagja nevezhető ki, aki a szolgálati viszonya módosításába beleegyezik.
5. § (1) Ha a  szervezeti egységnél nincs a  4.  §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő személy, abban az  esetben
az  állományilletékes parancsnok javaslattétel céljából megkeresheti az  országos parancsnok alárendeltségében
működő humánigazgatási szakszolgálatot, továbbá a  rendvédelmi szerv személyi állománya körében pályázatot
tehet közzé. A pályázat közzétételének a kiválasztási eljárás lefolytatása nem feltétele, azonban kiválasztási eljárás
alkalmazása esetén a pályázat csak annak eredménytelensége esetén írható ki.
(2) A  megkeresés alapján a  megkeresett humánigazgatási szakszolgálat a  rendelkezésére álló nyilvántartások adatai
alapján harminc napon belül javaslattal élhet a megkereső szervezeti egység részére.
(3) Ha a kiválasztási eljárás vagy a rendvédelmi szerven belüli pályáztatás eredménytelenül zárult, az állományilletékes
parancsnok – az országos parancsnok útján – felterjeszti javaslatát a miniszterhez más rendvédelmi szerv, a Magyar
Honvédség vagy a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény hatálya alá tartozó szerv személyi állománya körében
kiírásra javasolt pályázat engedélyezése érdekében. A  pályázatot egyes szervek vagy valamennyi érintett szerv
körében együttesen is ki lehet írni.
2. Szolgálati beosztás betöltése pályázattal 6. § (1) Betölthető vagy a pályázat kiírásakor betöltött, de legalább a pályázatban megjelölt határidőre megüresedő szolgálati
beosztás betöltésére az állományilletékes parancsnok pályázatot jogosult kiírni. Az országos parancsnok elrendelheti
a rendvédelmi szervnél betöltetlen vagy megüresedő szolgálati beosztás pályázattal történő betöltését.
(2) Vezetői beosztás betöltésére történő pályázat kiírásához a rendvédelmi szerv országos parancsnokának az előzetes
hozzájárulása szükséges. Kiemelt vezetői vagy középvezetői szolgálati beosztás betöltésére pályázatot kiírni csak
a miniszter előzetes hozzájárulásával lehet.
(3) A  vezetői beosztás betöltésére kiírt pályázatot a  rendvédelmi szerv az  országos parancsnok alárendeltségében
működő humánigazgatási szakszolgálat teszi közzé.
(4) A pályázatnak tartalmaznia kell:
a) a kiíró szervezeti egység megnevezését, székhelyét, címét,
b) a betöltendő szolgálati beosztás megnevezését, besorolását,
c) a szolgálati beosztással járó feladatok rövid leírását,
d) a  szolgálati beosztás betöltéséhez meghatározott képesítési előírásokat: iskolai végzettség, szakképesítés,
idegen nyelv ismerete, szakmai gyakorlat,
e) vezetői beosztás betöltésére kiírt pályázat esetén a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományát érintő személyügyi igazgatás rendjéről szóló 31/2015. (VI. 16.)
BM rendelet 24. § (1) bekezdésében meghatározott, az adott vezetői beosztáshoz kapcsolódó feltételeket,
f ) az előnyt jelentő körülményeket,
g) a benyújtandó pályázat tartalmára és mellékleteire vonatkozó követelményeket,
h) a pályázat benyújtásának módját, határidejét,
i) az elbírálás várható időpontját,
j) a pályázattal kapcsolatos felvilágosítás adására jogosult személy nevét, címét, telefonszámát,
k) a pályázat elbírálásának eredményéről történő tájékoztatás rendjét, továbbá
l) egyéb tájékoztató adatokat.
(5) A pályázatot a rendvédelmi szerv intranetes portálján, valamint a helyben szokásos módon nyomtatott formában is
közzé kell tenni.
(6) A  pályázat elektronikus úton történő meghirdetése és a  pályázat benyújtására rendelkezésre álló határidő utolsó
napja között legalább tizenöt napot kell biztosítani.
7. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a vezetői beosztásra kiírt pályázat esetén háromtagú bírálóbizottságot hoz
létre, egyéb esetekben bírálóbizottságot hozhat létre, amelynek tagjai:
a) a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró megbízottja,
b) a betöltendő szolgálati beosztás közvetlen irányítását ellátó szolgálati elöljáró, valamint
c) a humánigazgatási szakszolgálat kijelölt tagja.
(2) A bizottság tagjainak megbízását írásba kell foglalni.
 (3) Ha a bizottság a pályázó személyes meghallgatására ad lehetőséget, a megjelenést a szolgálati elöljárónak – a pályázó
erre irányuló igazolt kérelme alapján – biztosítania kell.
 (4) A bizottság a pályázatok elbírálására vonatkozó javaslatot tesz a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárónak. A bizottság
javaslata a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárót döntésében nem köti.
 (5) A  pályázatok elbírálását követően a  munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró minden pályázót írásban értesít
a  pályázatának értékeléséről annak – az  érvényes és eredményes pályázat kivételével történő – egyidejű
visszaküldésével. Az érvényes és eredményes pályázatot a kinevezésre jogosult parancsnok vagy vezető eredetben
köteles megőrizni a hatályos irattári szabályoknak megfelelően.
III. Fejezet
A tartalékos-nyilvántartás kezelése 8. § A Hszt. 38. §-a szerinti tartalékos-nyilvántartást az országos parancsnok alárendeltségében működő humánigazgatási
szakszolgálat működteti.
9. § (1) A  szolgálati viszony megszűnése esetén a  hivatásos állománynak a  Hszt. 38.  § (2)  bekezdésében meghatározott
feltételeknek megfelelő tagja nyilatkozik arról, hogy a tartalékos-nyilvántartásba történő felvételéhez hozzájárul-e.
A  nyilatkozat megtétele előtt tájékoztatni kell a  hivatásos állomány tagját a  tartalékos-nyilvántartás céljáról és
a nyilvántartott adatokról, továbbá a nyilvántartásból törlés lehetőségéről.
(2) A  tartalékos-nyilvántartásba vételt az  állományilletékes parancsnok a  szolgálati viszony megszűnésének napjával
kezdeményezi az országos parancsnok alárendeltségében működő humánigazgatási szakszolgálatánál.
(3) A tartalékos-nyilvántartásba vételről és az onnan való törlésről az országos parancsnok alárendeltségében működő
humánigazgatási szakszolgálat soron kívül értesíti a hivatásos állomány volt tagját.
10. § A tartalékos-nyilvántartásba vételt követő tizedik évben, a nyilvántartásból törlés határidejét megelőző hatvan nappal
az  országos parancsnok alárendeltségében működő humánigazgatási szakszolgálat a  Hszt. 38.  § (4)  bekezdésben
szabályozott hosszabbítás érdekében, nyilatkozattétel céljából megkeresi a hivatásos állomány volt tagját. A hivatásos
állomány volt tagjának nyilatkozata alapján az  országos parancsnok alárendeltségében működő humánigazgatási
szakszolgálat a  tartalékos-nyilvántartásban tartást öt évvel meghosszabbítja, annak hiányában a  Hszt. 38.  §
(4) bekezdése szerinti tíz év elteltekor a hivatásos állomány volt tagját a nyilvántartásból törli.
IV. Fejezet
A hivatásos állomány tagjának besorolása és előmenetele
11. § (1) A  hivatásos állományba történő kinevezéssel, a  szolgálati beosztásba való kinevezéssel, a  szolgálati beosztás
módosításával, a magasabb szolgálati beosztásba helyezéssel, az alacsonyabb beosztásba helyezéssel és a vezetői
kinevezéssel egy időben a hivatásos állomány tagját az adott szolgálati beosztás besorolási osztálya és besorolási
kategóriája szerint, az  elért fizetési fokozata alapján kell besorolni, egyidejűleg a  besorolás alapján viselhető
rendfokozatát megállapítani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakkal egyidejűleg az állományilletékes parancsnok a hivatásos állomány tagjának
beosztási illetményét, szolgálati időpótlékát, hivatásos pótlékát, valamint az  egyéb pótlékra való jogosultágát is
megállapítja.
12. § (1) A  besorolási kategórián belül a  magasabb fizetési fokozatba történő előresorolást az  eltelt fizetési várakozási idő
alapján, az esedékesség hónapjának első napjával kell végrehajtani, amennyiben az előresorolás feltételei fennállnak.
(2) Fizetési fokozatban történő előresorolás végrehajtása előtt az  állományilletékes parancsok intézkedik annak
megállapítására, hogy az érintett a Hszt. 121. §-ában meghatározott feltételeknek megfelel-e, valamint teljesítette-e
az  előresoroláshoz előírt követelményeket. Amennyiben az  előresorolásnak akadálya van, arról írásban, az  ok
megjelölésével értesíti az érintettet.
13. § A vezetői beosztást betöltő fizetési fokozatba besorolása során a Hszt. 118. § (6) bekezdése és a Hszt. 357. § (3) bekezdés
b)  pontja szempontjából a  2015. július 1-jét megelőzően vezetői beosztásban eltöltött időt a  fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 2015. június 30-án hatályos
6/B. számú mellékletében meghatározott vezetői besorolás szerinti szorzók alapján úgy kell megállapítani, hogy
a) az osztályvezető 2, osztályvezető 1 és főosztályvezető-helyettes 2 besorolási kategóriába tartozó vezető
esetében az illetményalap 7-szerese vagy annál magasabb illetmény besorolású vezetői beosztásban,
b) a főosztályvezető-helyettes 1 és főosztályvezető 2 besorolási kategóriába tartozó vezető esetében
az illetményalap 7,5-szerese vagy annál magasabb illetmény besorolású vezetői beosztásban,
c) a főosztályvezető 1, szakirányító 2 és szakirányító 1 besorolási kategóriába tartozó vezető esetében
az illetményalap 8-szorosa vagy annál magasabb illetmény besorolású vezetői beosztásban
eltöltött idő számítható be.
14. § A Hszt. 58. § (4) bekezdése és a Hszt. 348. § (1) bekezdése szempontjából, a három év számításánál korábban megfelelő
vezetői beosztásban töltött időnek minősül a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 2015. június 30-án hatályos 6/B. számú mellékletében meghatározott vezetői besorolás
szerinti szorzók alapján
a) a beosztott vezetői beosztásban töltött időnek az  illetményalap 7-szerese vagy annál magasabb illetmény
besorolású vezetői beosztásban,
b) a középvezetői beosztásban töltött időnek az  illetményalap 8-szorosa vagy annál magasabb illetmény
besorolású vezetői beosztásban
eltöltött idő. 15. § (1) A  szolgálati beosztásba kinevezéskor a  rendfokozatot a  Hszt. 7–9.  mellékletében meghatározott, a  besorolási
kategóriák fizetési fokozataihoz rendelt rendfokozatoknak megfelelően kell megállapítani és a hivatásos állomány
tagját ennek megfelelően kinevezni vagy előléptetni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti rendfokozatba történő kinevezésére vagy előléptetésére a  szükséges feltételek
valamelyikének hiánya vagy más kizáró ok miatt nem kerülhet sor, ennek tényéről a hivatásos állomány tagját az ok
megjelölésével az állományilletékes parancsnok írásban értesíti.
16. § (1) A hivatásos állomány zászlósi rendfokozati állománycsoportba tartozó tagja első tiszti rendfokozatba kinevezésekor
olyan besorolási kategóriába tartozó szolgálati beosztásba nevezhető ki, amelynél a  fizetési várakozási idejének
megfelelő fizetési fokozatba besorolható.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakról rendkívüli esetben az állományilletékes parancsnok a miniszter engedélyével eltérhet.
Ebben az esetben a hivatásos állomány tagját a besorolási kategória legalacsonyabb fizetési fokozatába kell besorolni,
és illetményét a besorolás szerinti fizetési fokozatnak megfelelően kell megállapítani.
17. § (1) A hivatásos állomány tagja a magasabb szolgálati beosztáshoz szükséges képzettség megszerzése érdekében mind
rendvédelmi, mind polgári oktatási intézményben folytathat tanulmányokat.
(2) Ha a  hivatásos állomány tagjának képzésére a  rendvédelmi szerv kötelezése alapján kerül sor, úgy az  előírt
kedvezményeket és a  tanulmányok folytatásának valamennyi költségét az  érintettel kötött megállapodás alapján
a rendvédelmi szervnek kell biztosítani, amely megállapodás azonban a Hszt. 132. § (1) bekezdésének megfelelően
nem minősül tanulmányi szerződésnek.
(3) A (2) bekezdés szerinti megállapodásnak tartalmaznia kell különösen
a) a képző intézmény megnevezését,
b) a képzés megnevezését és helyét,
c) a képzési formát, a képzés jellegét és költségét,
d) a képzés kezdő és záró időpontját és
e) a tanulmányi támogatás formáját és mértékét.
V. Fejezet
Szolgálatteljesítési idő, pihenőidő, szabadság 3. Szolgálatteljesítési idő
18. § (1) A hivatásos állomány tagja szolgálati beosztásától függően a rendvédelmi szerv szervezeti egységének jogszabályban
meghatározott feladatai folyamatos ellátása érdekében
a) hivatali,
b) hivatali munkarendtől eltérő,
c) folyamatos,
d) váltásos vagy
e) vezényléses
szolgálati időrendszerben teljesíti szolgálatát.
(2) A hivatásos állomány tagjának szolgálatteljesítési időrendjét az állományilletékes parancsnok határozza meg.
 (3) A  folyamatos és váltásos szolgálatteljesítési időrendben dolgozóknál, ahol a  szolgálatteljesítést naponta azonos
helyen két fő egymás utáni beosztásával rendelik el, az eligazítás, váltás, valamint a szolgálati felszerelések felvétele és
leadása érdekében a szolgálatteljesítési idő legfeljebb harminc perccel meghosszabbítható.
19. § (1) Hivatali szolgálati időrendszer azokban a  szolgálati beosztásokban alkalmazható, ahol a  szolgálati feladatok csak
a  nappali időszak meghatározott részében igénylik a  szolgálat ellátását. A  hivatali szolgálati időrendszerben
a hivatásos állomány tagja a hét munkanapjain, hétfőtől csütörtökig 7.30 órától 16 óráig vagy 8 órától 16.30 óráig,
pénteki munkanapon 7.30 órától 13.30 óráig vagy 8 órától 14 óráig teljesíti a  heti szolgálatteljesítési idejét.
A szolgálatkezdés és a szolgálat befejezésének időpontját az állományilletékes parancsnok szolgálati érdekből vagy
kérelemre – a heti negyvenórás szolgálatteljesítési idő figyelembevételével – ettől eltérő időpontban is megállapíthatja.
(2) Rugalmas szolgálati időrendszer azokban a szolgálati beosztásokban alkalmazható, ahol a szolgálati beosztással járó
feladatok nem kötődnek kizárólag a hivatali szolgálati időrendszerben meghatározott időszakhoz, illetve amelyeknél
a  napi szolgálatteljesítés időtartama előre nem meghatározható és hullámzó jellegű. A  rugalmas szolgálati
időrendszerben a hivatásos állomány tagja naptári hetenként vasárnap kivételével a hét bármely öt napján teljesít
szolgálatot, amelyben a napi szolgálatteljesítési időt – a heti negyvenórás szolgálatteljesítési idő figyelembevételével –
úgy állapítják meg, hogy a napi szolgálatteljesítési idő nem lehet öt óránál rövidebb és tizenkét óránál hosszabb.
A  napi szolgálatteljesítési időben meg kell határozni azt az  ötórás időszakot, amelyet a  hivatásos állomány tagja
minden szolgálatteljesítési napon szolgálatban köteles tölteni, a fennmaradó időtartamot a hivatásos állomány tagja
az általa vagy a szolgálatszervezést végző szolgálati elöljáró által meghatározott időpontban tölti szolgálatban.
(3) Folyamatos szolgálati időrendszer azokban a  szolgálati beosztásokban alkalmazható, ahol a  megszakítás nélküli
működést igénylő feladatok ellátása fokozott figyelmet igényel, és a munkaterhelés viszonylag állandó, egyenletes.
(4) A váltásos szolgálati időrendszer a folyamatos szolgálatteljesítést igénylő, folyamatos beavatkozási vagy intézkedési
feladatok ellátására rendszeresített, továbbá a  részben vagy egészben készenléti jellegű szolgálati beosztásokban
alkalmazható.
(5) Vezényléses szolgálati időrendszer azokban a szolgálati beosztásokban alkalmazható, amelyeket olyan feladatokra
rendszeresítettek, ahol a szolgálatteljesítési feladat ellátása időszakonként eltérő létszámot igényelhet, továbbá ahol
a szolgálati feladatok rendes szolgálatteljesítés keretében történő ellátása előreláthatóan a hét bármely napján, annak
bármely időpontjában szükségessé válhat. A vezényléses szolgálati időrendszer a hét bármely napján teljesíthető,
egyenlőtlenül beosztható, amelyben a  napi szolgálatteljesítési idő – a  heti negyvenórás szolgálatteljesítési idő
figyelembevételével – legalább négy óra és legfeljebb tizenkét óra időtartamban határozható meg.
20. § (1) A  pihenőnapokat és a  tervezett szabadság napjait a  szolgálati elöljáró a  szolgálati időrendszernek megfelelően,
legalább négyhetes időszakra előre tervezi.
(2) A  Hszt. 135.  § (6)  bekezdése alapján a  hivatásos állomány tagjával közölt szolgálatteljesítési időbeosztástól
– a túlszolgálat elrendelésének kivételével – csak akkor lehet eltérni, ha azt rendkívüli eset szükségessé teszi, továbbá
a hivatásos állomány tagjának erre irányuló, indokolt kérelme esetén, ha az a szolgálati érdekkel összeegyeztethető.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti, a  közölt szolgálatteljesítési időbeosztástól történt eltérést legalább huszonnégy órával
a szolgálat tervezett megkezdését megelőzően kell közölni a hivatásos állomány tagjával.
(4) A  Hszt. 137.  § (3)  bekezdése szerinti miniszteri rendeletet a  hivatásos állomány hivatali szolgálati időrendszerben
szolgálatot teljesítő tagjára alkalmazni kell.
21. § (1) Ha a szolgálati feladatot az eredeti szolgálati beosztásba tartozó feladatként kell más szervezeti egységben vagy más
helységben teljesíteni, akkor a ténylegesen szolgálatban töltött szolgálatteljesítési időt kell számítani. Az utazással
indokoltan eltöltött időt a szolgálatteljesítési időbe be kell számítani.
(2) Ha a  szolgálati feladatot határozatban, parancsban, berendelő vagy meghívó levélben, kiküldetési utasításban
elrendelve vagy az elöljáró utasítására kell más szervezeti egységnél vagy a lakóhelyen kívül teljesíteni, akkor
a) az egynapos távollétnél vagy naponkénti oda-vissza utazásnál az  (1) bekezdésben meghatározottak szerint
kell eljárni,
b) a  kétnapos távollétnél legalább napi nyolc óra szolgálatteljesítési időt kell jóváírni, ennél többet akkor, ha
az első napon az indulás és a napi feladatteljesítés befejezési ideje közötti, a második napon a feladatteljesítés
kezdési ideje és a visszautazással eltöltött idő közötti időtartam a nyolc órát meghaladja,
c) a három- vagy többnapos távollétnél az első és az utolsó napon a kétnapos távollétre vonatkozó szabályok
szerint kell eljárni, a közte lévő egy vagy több napra pedig napi nyolc óra szolgálatteljesítési időt kell elismerni,
kivéve ha nyolc órát meghaladó szolgálatteljesítés történt,
d) a  többhetes távollétnél az  utazással indokoltan eltöltött időt annyiszor kell figyelembe venni, ahányszor
a hivatásos állomány tagja részére az utazást engedélyezték.
22. § Ügyeleti szolgálat az állományilletékes parancsnok által elrendelt és meghatározott helyen teljesített ügyelet.
4. Túlszolgálat 23. § A nem hivatali szolgálati időrendszerben dolgozónál a  munkaszüneti napon teljesített szolgálat önmagában nem
jelent túlszolgálatot. A  túlszolgálat akkor keletkezik, ha a  hivatásos állomány tagja részére meghatározott
szolgálatteljesítési idő keretét az  e  napon teljesített szolgálat részben vagy egészben túllépi, vagy ha a  hivatásos
állomány tagját a szolgálatteljesítési időbeosztáson túl szolgálatteljesítésre szolgálatba rendelték.
24. § (1) Az  állományilletékes parancsok vagy a  túlszolgálat elrendelésére felhatalmazott szolgálati elöljáró a  túlszolgálat
elrendelésekor a  szolgálatszervezés elektronikus nyilvántartásának felhasználásával vagy írásban nyilatkoztatja
a hivatásos állomány tagját, hogy a túlszolgálat ellentételezését szabadidő vagy díjazás formájában igényli.
(2) A  túlszolgálat elrendelésére történő felhatalmazást a  szolgálati elöljáró részére az  állományilletékes parancsnok
írásban adhat, amelyben egyértelműen meg kell jelölni, hogy mely szervezeti elemek mely vezetői beosztást betöltő
tagjai és mely állomány vonatkozásában jogosultak a  túlszolgálat engedélyezésének jogkörét gyakorolni.
A felhatalmazást az érintett állománnyal írásban ismertetni kell.
5. A szabadság nyilvántartásának, kiadásának szabályai 25. § (1) A  humánigazgatási szakszolgálat a  hivatásos állomány tagját megillető alap- és pótszabadság mértékét évente,
valamint a jogosultság változását követően megállapítja, és azt az érintett tudomására hozza.
(2) A  szabadság nyilvántartását, a  szabadságolási terv elkészítését és a  szabadság kiadásának tervezését szervezeti
egységenként a szolgálati feladatok függvényében és az érintettek igényének figyelembevételével az állományilletékes
parancsnok intézkedése szerint kell végrehajtani.
26. § (1) A szabadság kiadásánál a hivatali szolgálati időrendszerben dolgozók számára az ötnapos munkahét munkanapjait
kell szabadságként figyelembe venni.
(2) A  hivatali munkarendtől eltérő szolgálati időbeosztás esetében a  szabadság kiadása a  szolgálatteljesítési napok
figyelembevételével történik.
(3) A szabadságot valamennyi szolgálati időrendszerben foglalkoztatott részére úgy kell kiadni, hogy a szabadság kezdő
napja a rá érvényes szolgálatszervezés szerint szolgálati napra essen.
(4) Váltásos szolgálati időrendszerben dolgozóknál a  szabadságot úgy kell kiadni, hogy annak befejező napja után
a hivatásos állomány tagjának az eredeti szolgálatteljesítési időbeosztása szerint szolgálatteljesítési nap következzen.
(5) Váltásos szolgálati időrendszerben a szabadság szolgálati napokra történő átszámításának módja:
a) meg kell állapítani a  hivatali munkarendben dolgozók évi munkanapjainak számát, majd a  hivatali
munkarendtől eltérő rendben dolgozók egy év alatt teljesítendő szolgálati napjainak számát,
b) a hivatali munkarendtől eltérő szolgálati időrendszerben dolgozók szolgálati napjait el kell osztani a hivatali
munkarendben dolgozók munkanapjainak számával, így megállapítható a  két szolgálati rend szerinti
szabadságként számfejthető távollétek aránya,
c) a napok hányadosát három tizedesjegyig kell kiszámítani, a kerekítés szabályai szerint, a tört napokból kapott
szabadságot szintén a kerekítés szabályai szerint kell meghatározni.
27. § A Hszt. 148. §-ában meghatározott egészségügyi szabadság a gyermek ápolását vagy betegségét megállapító orvosi
igazolás alapján vehető igénybe.
VI. Fejezet
A személyügyi igazgatás rendje 6. A személyügyi nyilvántartás
28. § Az állományból kikerülők személyi anyagait fogyatékanyagként kell kezelni, arról külön nyilvántartást kell vezetni, és
külön kell tárolni.
29. § Jogszabály vagy a  miniszter által kiadott közjogi szervezetszabályozó eszköz előírása esetén, továbbá évente
összesített adatfeldolgozást, statisztikai értékelést kell készíteni a hivatásos állomány összetételéről, képzettségéről,
a  fluktuációról, a  vezetési, szervezési, létszám- és bérgazdálkodással, a  személyügyi, a  fegyelmi, a  képzési
tevékenységgel kapcsolatos döntések előkészítéséhez vagy azok hatásai, eredményei vizsgálata érdekében.
Az  elkészítendő adatfeldolgozáshoz, statisztikai értékeléshez az  adatok személyazonosításra alkalmatlan módon
használhatóak fel.
30. § (1) A személyi anyaggyűjtőben a Hszt.-ben meghatározott adatkörre vonatkozó iratokat tárgykörönként csoportosítva,
nyilvántartásba vételük sorrendjében kell tárolni.
(2) A  személyi anyaggyűjtőben az  időszerűségét vagy okszerűségét vesztett, papíralapú iratokat selejtezni kell,
a  kiselejtezett irat selejtezésének időpontját az  adatlapon fel kell tüntetni. A  selejtezést a  humánigazgatási
szakszolgálat munkatársa hajtja végre.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt selejtezés csak a személyi anyaggyűjtőben elhelyezett iratokra terjed ki, az egyes iratok
alapjául szolgáló eljárásban keletkezett iratok selejtezésének kötelezettségét nem keletkezteti, az  alapeljárásban
keletkezett iratokat az alapeljárásra vonatkozó iratkezelési és selejtezési szabályok szerint lehet selejtezni.
(4) A selejtezhető iratok körét és a selejtezési időt az 1. melléklet tartalmazza.
7. Személyügyi igazgatás 31. § (1) A rendvédelmi szervnél a személyügyi igazgatás keretébe tartozó feladatok:
a) a hivatásos állományba kerülők kiválasztásával, pályáztatásával, kinevezésével, képzésével, továbbképzésével
kapcsolatos feladatok végrehajtása,
b) a  hivatásos állományban lévők szolgálati viszonyát érintő munkáltatói intézkedések előkészítésével,
szervezésével kapcsolatos feladatok végrehajtása,
c) a  munkáltatói jogkört gyakorló vezetők személyügyi igazgatási feladataival összefüggő döntés-előkészítő,
koordináló, valamint a döntések végrehajtását biztosító tevékenységek,
d) a  rendvédelmi szerv és szervezeti egységei működtetéséhez, fejlesztéséhez szükséges vezetői állomány
utánpótlásának tervezése, biztosítása,
e) a hivatásos állomány előmenetelének biztosításával összefüggő személyügyi igazgatási feladatok végzése,
f ) a hivatásos állományban lévők és a szolgálati nyugdíjasokkal kapcsolatos szociális és kegyeleti intézkedések
végrehajtása,
g) a személyügyi nyilvántartás kezelésével összefüggő feladatok végrehajtása.
(2) A személyügyi igazgatási feladatok ellátása során
a) a személyi döntések meghozatalánál biztosítani kell az elfogultság és az egyoldalú megítélés kizárását,
b) a döntések előkészítésébe be kell vonni a közvetlen szolgálati elöljárót, a Hszt. által meghatározott esetekben
az érintett személyt, és bármelyik fél által nyilvánított eltérő vélemény esetében a döntésre jogosult munkáltatói
jogkört gyakorló elöljáró köteles szolgálati elöljárójának állásfoglalását kérni,
c) a személyügyi igazgatási intézkedések során biztosítani kell a személyiségi jogok védelmét, továbbá
d) biztosítani kell – a minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásával – a személyi döntésekről
való nyílt tájékoztatást. 32. § (1) Az állományilletékes parancsnok a személyügyi igazgatással kapcsolatos feladatait köteles folyamatosan személyesen
végezni vagy a humánigazgatási szakszolgálat útján irányítani és ellenőrizni.
(2) A személyügyi igazgatás ellenőrzése kiterjed
a) a  Hszt. és a  végrehajtására kiadott jogszabályokban vagy közjogi szervezetszabályozó eszközökben
meghatározottak helyi szintű érvényre juttatásának elemzésére,
b) az alárendelt állományilletékes parancsnokok, humánigazgatási szakszolgálatok személyügyi tevékenységének
átfogó megítélésére és
c) az ellenőrzött szervezet működéséhez szükséges személyi feltételek vizsgálatára.
8. A szolgálati idő megállapítása, módosítása, igazolása 33. § (1) A hivatásos állományba történő kinevezéskor meg kell állapítani a Hszt. 280. § (1) bekezdése és (4) bekezdés a) pontja
alapján
a) a felmentési idő,
b) a végkielégítés,
c) a pótszabadság,
d) a jubileumi jutalom és
e) a szolgálati időpótlék
szempontjából a hivatásos állomány tagjának hivatásos szolgálati idejét.
(2) A Hszt. 280. § (1) bekezdés g) pontja alkalmazásában az (1) bekezdés a)–d) pontja szempontjából a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 326–329. §-a alapján beszámított
szolgálati időt, az (1) bekezdés e) pontja szempontjából a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 100/A. § (2) bekezdésében meghatározott időt kell figyelembe venni.
(3) A hivatásos állományba történő kinevezéskor meg kell állapítani továbbá a Hszt. 280. § (2) bekezdés és (4) bekezdés
b) pontja alapján
a) a nyugdíj előtti rendelkezési állomány és
b) a könnyített szolgálat
szempontjából a  hivatásos állomány tagjának tényleges hivatásos szolgálatban töltött idejét, valamint a  fizetési
várakozási időben eltöltött időként figyelembe vehető időket.
(4) A beszámítható időket napokban kell összeadni, és az évekre történő átszámításnál háromszázhatvanöt napot kell
egy évnek tekinteni. A fennmaradó töredékidőket hónap, nap pontos megjelölésével kell kiszámítani. Az egyszer már
beszámított szolgálati időt ismételten beszámítani semmilyen jogcímen nem lehet.
(5) A hivatásos állományba visszavett személy esetében a végkielégítésre jogosító szolgálati viszony kezdetét külön kell
megállapítani, és abba csak a  korábbi végkielégítést követően szolgálati viszonyban töltött, valamint szolgálati
viszonynak minősülő időt lehet figyelembe venni.
(6) A Hszt. 351. § (2) bekezdés a)–g) pontjában meghatározottakon túl a munkáltatói intézkedésben meg kell állapítani
a hivatásos állomány tagjának hivatásos szolgálati idejét
a) a felmentési idő,
b) a végkielégítés,
c) a pótszabadság és
d) a jubileumi jutalom
szempontjából.
34. § A hivatásos állomány tagjának szolgálati idejét a  munkáltatói jogkör gyakorlója állapítja meg, módosítja és tartja
nyilván.
35. § (1) A kinevezéskor a 34. § alapján megállapított szolgálati idő kezdetének módosítása az érintett okirattal igazolt kérelme
alapján történhet. A szolgálati idő módosítását a kérelem benyújtását követő hónap első napjától kell megállapítani.
(2) Ha a szolgálati idő kezdő napját a rendvédelmi szerv hibájából kell módosítani, a szolgálati időhöz fűződő járandóságok
az elévülési időn belül visszamenőleg járnak.
(3) Ha a szolgálati idő módosítása a szolgálati viszony megszüntetését követően, a szolgálati nyugdíjas esetében történik,
akkor a korábbi munkáltatói jogkör gyakorlója az erről szóló állományparancs egy példányát a nyugdíj-megállapító
szervnek is megküldi.
9. A hivatásos állományra vonatkozó munkáltatói intézkedések kiadásának rendje
36. § (1) A szolgálati viszony keletkezésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos és a szolgálati viszony fennállása
alatt tett munkáltatói intézkedéseket – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a  rendvédelmi szervnél
állományparancsban, miniszteri hatáskörben hozott intézkedéseket határozatban kell elrendelni.
(2) Állományparancsban vagy határozatban kell elrendelni
a) a  szolgálati viszony létesítését, a  kinevezést, a  változó szolgálatteljesítési helyre vonatkozó kinevezést
a szolgálatteljesítési helyek meghatározásával,
b) a szolgálati hely és a szolgálati beosztás változását, módosítását,
c) a besorolást, az előléptetést, az előresorolást, a vezetői kinevezést és annak visszavonását,
d) az iskolai végzettség megszerzésére vonatkozó előírást,
e) az elismerést és a jutalmazást,
f ) a fegyelmi eljárással és a méltatlansági eljárással kapcsolatos intézkedéseket,
g) az illetmény nélküli szabadság és a rész-szolgálatteljesítési idő engedélyezését,
h) a szolgálati viszony szünetelését,
i) a névváltozás átvezetését,
j) a rendvédelmi szerv más szervezeti egységéhez történő, a rendvédelmi szervek közötti, továbbá a rendvédelmi
szervek és a Magyar Honvédség között történő áthelyezést, a vezénylést, az átrendelést, megbízást,
k) a  rendelkezési állományba helyezést, a  nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezést, a  könnyített
szolgálatban történő foglalkoztatást és azok megszüntetését,
l) a szolgálati viszony megszüntetését és megszűnését,
m) a korábbi munkáltatói intézkedés módosítását és
n) mindazokat a döntéseket, amelyek az addig hatályos állományparancs vagy határozat lényeges elemét érintik.
 (3) Ha a szolgálati beosztás betöltéséhez egyéb szakirányú képzettség megszerzése, szaktanfolyam elvégzése szükséges,
annak elvégzését – határidő megjelölésével – a kinevezéskor, a szolgálati viszony módosításakor elő kell írni.
37. § (1) Az állományparancs és a határozat szakszerű előkészítéséért a humánigazgatási szakszolgálat, valamint a minisztérium
személyügyi szerve, az abban foglaltak jogszerűségéért az adott munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a felelős.
(2) A  munkáltató által egyidejűleg hozott valamennyi intézkedést lehetőség szerint egy állományparancsban vagy
határozatban kell elrendelni.
(3) Az  állományra vonatkozó, munkáltatói döntéseket tartalmazó állományparancsot vagy határozatot úgy kell
elkészíteni, hogy az  intézkedéssel érintett valamennyi szerv és személy a  rá vonatkozó mértékben a  döntésről
tudomást szerezzen. Ennek megfelelően szükséges számú másolatot vagy kivonatot kell készíteni.
(4) Az  állományparancs vagy a  határozat eredeti irattári példányát az  azt kiadó szerv személyügyi archívumában
évenkénti csoportosításban kell tárolni és őrizni az irattári terv előírásai szerint.
(5) Központi hatáskörben vagy más szerv által kiadott állományparancs vagy határozat intézkedésre megküldött
példányait személyi iratként kell kezelni, és az iratkezelési szabályzatnak megfelelően az irattári terv előírásai szerint
kell selejtezni.
38. § (1) A  szolgálati viszony létesítésekor, valamint új szolgálati beosztásba helyezés esetén az  első szolgálatteljesítés
megkezdésekor a hivatásos állomány tagjának át kell adni a szolgálati beosztásra meghatározott munkaköri leírást,
melyet az érintettnek alá kell írnia.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti első szolgálatteljesítés megkezdésekor a  hivatásos állomány tagjával ismertetni kell
a  tevékenységére vonatkozó munkarendet, a  szolgálati és pihenőidő biztosításának, a  hivatásos állomány tagját
terhelő kártérítési felelősség rendjének szabályait, és a hivatásos állomány tagját ki kell oktatni az adott szolgálati
helyre vonatkozó munkavédelmi, tűzvédelmi és egyéb biztonsági rendszabályokról, melynek megtörténtét írásban
dokumentálni kell.
VII. Fejezet
Záró rendelkezések 39. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2015. július 1-jén lép hatályba.
 (2) A 41. § 2019. január 1-jén lép hatályba.
40. § (1) Hatályát veszti a minősítés, a szolgálati jellemzés és a teljesítményértékelés készítésének, a személyügyi nyilvántartás
rendjének, valamint a  személyügyi igazgatás szabályairól szóló 5/1997. (IV. 28.) TNM utasítás 1.  pontjában
az „ , a Nemzetbiztonsági Hivatalra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a szolgálati viszonyban töltött idő szorzóval történő számításáról szóló 5/1998. (IV. 7.) TNM utasítás
1. pontjában az „ , a Nemzetbiztonsági Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat” szövegrész.
41. § Hatályát veszti a 24. § (1) bekezdése.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
75/2009. (HK 9.) HM HVKF parancsa az „Egységes Lövészeti szakutasítás a gyalogsági, a harcjármű, a harckocsi fegyverekhez, valamint a támogató szakasz aknavető és páncéltörő fegyverekhez” című szakutasítás kidolgozásához.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 101. § (3) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján az „Egységes lövészeti szakutasítás a gyalogsági, a harcjármű-, a harckocsi-, valamint a
támogató szakasz aknavető és páncéltörő fegyverekhez”
(a továbbiakban: szakutasítás) című kiadvány kidolgozásához az alábbi
parancsot adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztályra, az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra, az MH Támogató Dandárra, az MH Dr. Radó György
Honvéd Egészségügyi Parancsnokságra, az MH 5. Bocskai István Lövészdandárra, valamint az MH 25. Klapka
György Lövészdandárra és közvetlen alárendeltjeikre terjed ki. 2. A tartalmában és felfogásában új, a korszerű követelményeknek megfelelő „Egységes lövészeti szakutasítás a
gyalogsági, a harcjármű, a harckocsi fegyverekhez, valamint a támogató szakasz aknavető és páncéltörő fegyverekhez” című kiadvány kidolgozása érdekében, annak előkészítésére a HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető vezetésével munkacsoportot hozok létre.
A munkacsoport tagjai az alábbi katonai szervezetek lőkiképzési szakemberei: a HM Hadműveleti és Kiképzési
Főosztály (Kiképzési Osztály), az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság, az MH Támogató Dandár, az MH Dr.
Radó György Honvéd Egészségügyi Parancsnokság, az
MH 5. Bocskai István Lövészdandár, az MH 25. Klapka
György Lövészdandár, valamint az MH 34. Bercsényi
László Különleges Műveleti Zászlóalj.
3. Az új szakutasítás kidolgozása során az alábbi követelményeket kell érvényesíteni:
a) A szakutasítás előírásai legyenek összhangban a lőterek méretére, berendezésére, igénybevételére és használatára vonatkozó jogszabályokkal.
b) A lőgyakorlatok kialakításánál kerülni kell a sablonosságot, törekedni kell a valóságot jelentősen megköze-
lítő váratlan helyzetek, különböző változatokban történő
megjelenítésére. Alapozni kell a lőkészséget fejlesztő
szimulációs eszközök széleskörű alkalmazására.
c) A lőgyakorlatok rendszerét úgy kell kialakítani, hogy
segítsék az alaprendeltetésre, a nem háborús, illetve más
feladatokra történő felkészítést.
d) A szakutasításnak tükrözni kell a haderő átalakítása
során kialakult helyzetet és legyen rugalmasan alkalmazható további változások, valamint a haditechnikai korszerűsítési folyamatok bekövetkezésekor is.
4. Az egyéni és a kötelék lőgyakorlatok kialakításánál
figyelembe kell venni:
a) a lőtér adottságait, fejlesztési lehetőségeit;
b) a helyszögek alkalmazása esetén a célzás, az irányzás
szabályait;
c) helység-, illetve az épületharc tüzelési sajátosságait,
egyénileg, tűzpár, tűzcsoport kötelékben;
d) a harcjárművekből, helikopterekből, gépkocsikból,
valamint vízi, illetve úszó járművekről történő tüzelés szabályait.
5. A kiadvány felépítésének kialakításánál alapvetően a
hatályos szakutasítás által szabályozott területeket, illetve
fejezeteket kell kiindulási alapnak venni.
6. A kidolgozói munka során kiemelt figyelmet kell
fordítani a hatályos jogszabályok előírásainak érvényesítésére.
7. A fentiek megvalósítása érdekében szükséges:
a) a lőgyakorlatok harcszerűbbé tétele, illetve a jelen és
a közeljövő igényeihez illeszthető új lőgyakorlatok kialakítása; b) a NATO tagságból eredően, az ALLIED COMMAD
EUROPE FORCE STANDARDS VI. kötet VIII-42 ANNEX B (A Szövetséges Erők Európai Parancsnoksága
Erőinek Szabványai VI. Kötet VIII-42 B melléklet) előírásainak megfelelő ellenőrző lövészet beállítása;
c) a század, zászlóalj esetében az alkalmi harci csoportok, kötelékek éleslövészettel egybekötött komplex harcászati gyakorlatainak felülvizsgálata a közvetlen légi támogatás, a tűztámogatás és a manőverezés lehetőségeinek a
figyelembevételével;
d) a nem háborús, illetve más feladatokra történő felkészítés érdekében az érintett katonák és alegységek részére
különböző szituációs lőgyakorlatok beállítása.
8. A célfelderítési, előkészítő lő- és tűzvezetési gyakorlatok általános előírásait, a mintafeladatokat az új lőgyakorlatok követelményei figyelembevételével úgy kell elkészíteni, hogy azok a lőgyakorlatra való felkészülést célirányosan biztosítsák.
9. A lövészeti szakutasítás kidolgozásáért a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztályvezető (a továbbiakban:
HM HKF) felelős, aki irányítja, koordinálja a kidolgozói
munkát, valamint dönt a felmerülő vitás kérdésekben.
10. Az érintett katonai szervezetek vezetői a kidolgozói
munkához a támogatást a HM HKF részére biztosítsák.
11. A szakutasítás kidolgozásának rendje:
a) A munkacsoportba beosztottak nevét részemre 2009.
május 10-ig a HM HKF útján terjesszék fel.
b) A szakutasítás tervezetét a munkacsoport 2009. de
cember 1-jéig dolgozza ki, és csapatpróbára 2010. január
5-ig adja ki.
c) A HM HKF a szakutasítást, a csapatpróba tapasztalatai alapján, 2010. augusztus 20-ig véglegesítse, és hozzám
jóváhagyásra terjessze fel.
d) A szakutasítást 2011. január 1-jével tervezem hatályba léptetni.
12. Az új szakutasítás elkészítéséhez szükséges költségeket kiadásának megtervezése a 92/2007. (HK 16.) HM
utasítással módosított 93/2006. (HK 18.) HM utasítás
alapján kerül végrehajtásra.
13. A parancsot a végrehajtásban érintett katonai szervezetek személyi állománya teljes mértékben ismerje meg.
14. Az intézkedés az aláírást követő 8. napon lép hatályba, és 2011. március 31-én hatályát veszti.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
99/2018. (III. 12.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Dr. Demény Ádám Imre tűzoltó ezredest 2018. március 15-ei hatállyal
tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2018. február 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1347/2012. (IX. 7.) Korm. határozata a Regionális Operatív Programok keretében új kiemelt turisztikai projektek akciótervi nevesítéséről, valamint támogatásuk jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerinti egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
2. elfogadja az 1. melléklet szerinti turisztikai projektek kiemelt projektekként történő akciótervi nevesítését az ott
szereplő maximális elszámolható közkiadással, amely összeg a 3. és 4. pontokban foglaltak végrehajtása során
változhat, 3. hozzájárul, hogy a nevesítésre kerülő részletes projektjavaslatok esetében a Regionális Fejlesztési Operatív Programok
Irányító Hatósága a támogatási szerződéseket a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
kormányrendelet szerinti részletes értékelésekben megfogalmazott feltételekre figyelemmel 30 napon belül
megkösse, 4. hozzájárul, hogy a nevesítésre kerülő, jelenleg ötlet szinten lévő projektek legkésőbb 2012. október 31-ig részletes
kidolgozásra kerüljenek, és projektjavaslatként a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséghez történő benyújtást követő
értékelések alapján a Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződéseket
a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló kormányrendelet szerint megkösse,
5. elutasítja a 2. mellékletben szereplő kiemelt projektek akciótervi nevesítését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2004. (II. 26.) NKÖM rendelete a Határon Túli Magyar Irodalmi Ösztöndíjakról.
A nemzeti kulturális örökség miniszterének feladat- és
hatásköréről szóló 161/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet
6. §-a (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének
b) pontjában, valamint a 7. §-ának b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a Határon Túli Magyar Irodalmi
Ösztöndíjak alapítására és odaítélésére a következőket
rendelem el:
1. § A Határon Túli Magyar Irodalmi Ösztöndíjak (a továbbiakban: Ösztöndíj) alapításának célja a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény
(a továbbiakban: Szátv.) hatálya alá tartozó államokban
élő alkotók magas színvonalú irodalmi alkotótevékenységének elismerése és a tehetséges pályakezdő határon túli
magyar íróknak és kritikusoknak a támogatása.
2. § Az Ösztöndíjak rendszere az alábbi kategóriákból áll:
a) Székely János ösztöndíj,
b) Gion Nándor ösztöndíj,
c) Schöpflin Aladár ösztöndíj,
d) Benedek Elek ösztöndíj.
3. § Székely János ösztöndíjban a költészet és a drámaírás
területén alkotó pályázók részesülhetnek. Az ösztöndíjat
évente hat fő részére lehet odaítélni, az ösztöndíjak felét a
pályázat elbírálásakor 30. életévüket be nem töltött alkotók kaphatják.
4. § Gion Nándor ösztöndíjban a prózaírás területén alkotó
pályázók részesülhetnek. Az ösztöndíjban évente négy fő
részesülhet, az ösztöndíjak felét a pályázat elbírálásakor
30. életévüket be nem töltött alkotók kaphatják.
5. § Schöpflin Aladár ösztöndíjra az 1990 után megjelent
határon túli magyar irodalmi művek értékelésével foglalkozó kritikusok pályázhatnak. Az ösztöndíjban évente
négy fő részesülhet, az ösztöndíjak felét a pályázat elbírálásakor 30. életévüket be nem töltött alkotók kaphatják.
6. § Benedek Elek ösztöndíjban az ifjúsági regény-, mese-,
bábjáték- és gyermekszíndarab-írás területén alkotó pályázók részesülhetnek. Az ösztöndíjat évente négy fő kaphatja.
7. § (1) Az Ösztöndíjat a pályázatokat elbíráló kuratórium
(a továbbiakban: kuratórium) javaslata alapján a nemzeti
kulturális örökség minisztere (a továbbiakban: Miniszter)
adományozza.
(2) A pályázatokat a Nemzeti Kulturális Örökség
Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) évente egy
alkalommal hirdeti meg. A pályázatokat a Kulturális Közlönyben, egy országos napilapban, a lehetséges pályázók
szerint országonként legalább egy napilapban, valamint a
minisztérium honlapján kell közzétenni.
(3) A pályázati felhívás tartalmazza a pályázat feltételeit
és benyújtásának határidejét.
(4) Az Ösztöndíj folyósításának feltétele, hogy a pályázatot elnyert személy és a minisztérium között az Ösztöndíj
folyósításának feltételeit rögzítő szerződés (a továbbiakban: szerződés) jöjjön létre.
8. § (1) Az Ösztöndíjban az részesülhet, aki
a) a pályázat meghirdetésekor a Szátv. hatálya alá tartozik, és
b) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentumokat hiánytalanul és határidőn belül benyújtotta.
(2) Ugyanazon személy egy alkalommal csak egy kategóriában részesülhet ösztöndíjban.
(3) Egy személy egy kategóriába tartozó ösztöndíjban
legfeljebb három alkalommal részesülhet.
(4) Az Ösztöndíjak időtartama tíz hónap. 9. §
(1) A pályázatokat a kuratórium bírálja el, és az 1. §-ban
megfogalmazott célkitűzések figyelembevételével javaslatot tesz az Ösztöndíj odaítélésére.
(2) A magyar irodalom jeles szakembereiből és a minisztérium képviselőiből álló kuratórium elnökét és tagjait a
Miniszter kéri fel.
(3) A kuratórium Szervezeti és Működési Szabályzatát
a Miniszter hagyja jóvá.
10. § (1) A pályázatokat a kuratórium tagjai a pályázati anyag
alapján értékelik.
(2) A formailag hibás pályázatokat az érdemi elbírálásból a kuratórium egyedi döntéssel zárja ki, és a pályázót
értesíti.
(3) A kuratórium az érdemi elbírálás során a pályázatokról szakmai sorrendet készít. Ha a szerződés nem jön
létre és ez szakmailag indokolt, a minisztérium a sorban
következő pályázóval szerződést köthet.
(4) A kuratórium a 3., 4., 5. §-okban foglalt életkori
arányoktól eltérhet, ha ezt a beérkezett pályázatok színvonala különösen indokolja. Az eltérésről a kuratórium a
döntéssel együtt részletes írásbeli indoklást készít.
11. § Az ösztöndíjas az Ösztöndíj leteltekor beszámolót
készít az Ösztöndíj időtartama alatt folytatott tevékenységéről.
12. § Az Ösztöndíj pénzügyi fedezetét a minisztérium biztosítja.
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
1033/2008. (V. 22.) Korm. határozata a kötelező egészségbiztosítási rendszer felülvizsgálatával kapcsolatos feladatokról.
A magyar egészségbiztosítás rendszere a nemzeti kockázatközösségen alapul, amelyben érvényre jut a szolidaritás és a biztosítás elve: minden biztosított személy azonos minőségű, az egészséget megőrző vagy helyreállító
egészségügyi szolgáltatásra jogosult. Ezek pénzügyi fedezetét a biztosítottak és a munkáltatók által fizetett, valamint a járulékfizetésre önerejükből képtelen személyektől
az állam által átvállalt járulékok jelentik.
Az egészségbiztosítási rendszer átalakításának célja: a
rendelkezésre álló források hatékonyabb felhasználásával
a társadalom egészségi állapota, a biztosítottak elégedettsége javuljon. A Kormány úgy látja, hogy a továbbiakban
az átalakításokat az egészségügyi szolgáltatások minőségének javítására, az ellátás biztonságának erősítésére kell
koncentrálni.
A Kormány e célok eléréséhez széles körű társadalmi és
szakmai párbeszédet kezdeményez. Olyan javaslatokat,
intézkedéseket kíván tenni, amelyek a valós szükségleteknek jobban megfelelő egészségügyi ellátórendszer mű
ködtetését, ezen belül az alapellátás, a járóbeteg-szakellátás, a sürgősségi ellátások és a mentés fejlesztését, továbbá
a már elfogadott nemzeti programokban foglaltak megvalósítását szolgálják.
Ennek érdekében a Kormány 1. a kötelező egészségbiztosítási rendszer alapvető fejlesztési céljaként határozza meg:
a) az egészségügyi ellátórendszert jellemző területi
egyenlőtlenségek fokozatos felszámolását,
b) az egészségügyi szolgáltatók felelős és rugalmasabb
gazdálkodási feltételeinek kialakítását;
2. szükségesnek tartja a kötelező egészségbiztosítás biztosítói szerepének megerősítéséhez:
a) az egészségbiztosítási forrásokkal való gazdálkodás
és szolgáltatás-vásárlás felelősségének és szabadságának
kiterjesztését,
b) az egészségügyi szolgáltatók tevékenységének és az
Egészségbiztosítási Alapból származó források felhasználásának fokozott ellenőrzését, és az ehhez szükséges informatikai rendszerek megteremtését,
c) a területi egyenlőtlenségek fokozatos csökkentését
szolgáló, a népegészségügyi prioritásokat figyelembe
vevő finanszírozási rendszer kialakítását,
d) a szektorsemleges finanszírozás továbbfejlesztését, e) az egészségügyi szolgáltatások mennyiségi és minőségi mutatóinak nyilvánosságra hozatalát;
3. elrendeli: a) az 1. és 2. pontban meghatározott célok figyelembevételével a kötelező egészségbiztosítási rendszer áttekintését,
Felelős: egészségügyi miniszter Határidő: azonnal b) az áttekintés eredményeként szükségessé váló jogszabály-módosítások szakmai koncepciójának – az egészségügyi, szakmai és társadalmi szervezetek bevonásával
történő – előkészítését és a megvalósítás összehangolt intézkedési tervének elkészítését, valamint ezek Kormány
elé terjesztését.
Felelős: egészségügyi miniszter Határidő: 2008. június 30. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök