text:
3/2018. (VI. 4.) BVOP utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet szakmai ellenőrzéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a büntetés-végrehajtási szervezet ellenőrzési
tevékenységének szabályozására a következő utasítást adom ki:
I. fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
1. Az utasítás hatálya a büntetés-végrehajtási intézetek és intézmények (a továbbiakban: bv. intézet), a fogvatartottak
kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezetek (a továbbiakban együtt: bv. szerv) szakmai ellenőrzési
tevékenységére, valamint a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: BVOP) által végrehajtott
ellenőrzésekre terjed ki. A fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezetekre vonatkozó,
utasításban meghatározottakon túli ellenőrzési kötelezettségeket a tulajdonosi joggyakorló vagy meghatalmazottja
által kiadott külön határozat tartalmazza. Az utasítás előírásai – az átfogó ellenőrzésre vonatkozó meghatározások
kivételével – nem alkalmazhatóak a belső ellenőri tevékenységre.
2. Az ellenőrzés célja, feladata 2. Az ellenőrzés célja, hogy elősegítse a büntetés-végrehajtási szervezet (a továbbiakban: bv. szervezet) jogszabályokban,
közjogi szervezetszabályozó eszközökben és egyéb belső szabályozókban meghatározottak szerinti működését.
Az  ellenőrzés feladata, hogy értékelést adjon a  tevékenység szabályosságáról és hatékonyságáról, vizsgálja
a  meghatározások teljesíthetőségét, erősítse meg az  előírásoknak megfelelő gyakorlatot, tárja fel a  végrehajtás
hiányosságait, szabálytalanságait, szakszerűtlenségeit, célszerűtlenségeit, a  végrehajtást akadályozó tényezőket,
javaslatot tegyen a hiányosságok felszámolására, a szakmai tevékenység fejlesztésére, indokolt esetben a jogszabály
vagy belső szabályozás megalkotására, módosítására az ellenőrzés céljának megvalósítása érdekében.
3. Értelmező rendelkezések 3. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) átfogó ellenőrzés: a  bv. szerv egészére irányuló ellenőrzési forma, amelynek keretében a  szakmai feladatok
és  végrehajtásuk összefüggő vizsgálatára és értékelésére kerül sor annak érdekében, hogy a  működés és
a tendencia komplex módon megítélhető legyen;
b) BVOP szervezeti egységei: a BVOP Hivatal, továbbá a BVOP szolgálatai és főosztályai, önálló osztályai;
c) célellenőrzés: célirányos, egyedi témájú vizsgálat vagy egy adott szolgálati feladat végrehajtásának ellenőrzése
egy bv. szerv (szervezeti egység) vagy bv. szerv állományába tartozó személy vonatkozásában;
d) elektronikus úton történő ellenőrzés: speciális ellenőrzési forma, amelynek keretében – az információtechnológia
alkalmazásával – számítógépes ügyviteli programból, informatikai adatbázisból vagy a büntetés-végrehajtási
tevékenységet támogató informatikai alkalmazásból történő adatgyűjtés;
e) ellenőr: az  ellenőrzések bármely típusát ellenőrzési program, vagy az  arra jogosult vezető szóbeli utasítása
alapján végző, nyílt paranccsal rendelkező BVOP állományába tartozó vagy – a szolgálati érdekre tekintettel –
az  országos parancsnok által kijelölt, az  előbbiekben meghatározott okmányokkal rendelkező, bv. szerv
állományába tartozó személy;
f ) ellenőrzés: ténymegállapító, összehasonlító, értékelő és javaslattevő tevékenység, amely a vizsgált szakterület
és tevékenység helyzetének tényszerű feltárására, a  működési gyakorlat hiteles megismerésére, mindezek
jogszabályokhoz és belső szabályozókhoz való viszonyítására, majd – a  megállapítások rendszerezése,
összegzése alapján – vezetői döntésekhez szükséges javaslatok megfogalmazására irányul;
g) ellenőrzési program: az ellenőrizendő bv. szerv megnevezését, az ellenőrzés típusát és – az átfogó ellenőrzés
kivételével – az ellenőrzés szempontjait tartalmazó, a készítő nevével és a  jóváhagyásra jogosult aláírásával
ellátott, ellenőr általi ellenőrzés végrehajtására feljogosító dokumentumok egyik típusa;
h) ellenőrzési terv: olyan dokumentum, amelyben a bv. szerv vezető beosztású személyi állományi tagjai, továbbá
a  feladatkör ellátása során ellenőrzésre kötelezettek meghatározott időszakra ütemezve tervezik meg
a  vonatkozó jogszabályokban és belső szabályozókban előírt, valamint egyéb ellenőrzési kötelezettségeik
végrehajtását;
i) éjszakai ellenőrzés: a  hét munkanapjain megkezdett, 22 és másnap 05 óra közötti időpontban végrehajtott
ellenőrzés;
j) függetlenített ellenőrzés: az országos parancsnok közvetlen alárendeltségében működő, kifejezetten szakmaiellenőrzési feladatok ellátását szolgáló szervezeti egység, valamint a  bv. intézet parancsnokának közvetlen
utasítására szakmai-ellenőrzési feladatokat végrehajtó beosztott által lefolytatott ellenőrzés;
k) függetlenített ellenőrzési szervezeti egység: a BVOP Ellenőrzési Szolgálat (a továbbiakban: Szolgálat);
l) hétvégi ellenőrzés: a szabad- és munkaszüneti napon végrehajtott ellenőrzés;
m) hivatali munkaidőn kívüli ellenőrzés: a  hét munkanapjain, a  bv. szervben alkalmazott hivatali munkarendtől
eltérő időpontban végrehajtott ellenőrzés;
n) külső ellenőrzés: a bv. szerv szakmai tevékenységét érintő, nem a BVOP által végzett ellenőrzés, amely nem
minősül a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésében foglalt külső ellenőrzésnek, valamint az ügyészségről szóló 2011. évi
CLXIII. törvény szerinti törvényességi felügyeletnek;
o) mobilellenőrzés: olyan speciális, a Szolgálat által, előzetes bejelentés nélkül végrehajtott célellenőrzés, amely
eseti jelleggel, szúrópróbaszerűen vizsgálja a jogszabályokban, valamint belső szabályozókban meghatározott
előírások érvényesülését, a szakmai szabályok szerinti feladatvégrehajtást;
p) nyílt parancs: az  ellenőr részére kiállított, nyomdai készítésű okmány, amely az  abban meghatározott
bv. szervnél a jelen utasításban meghatározott jogok gyakorolására jogosít (1. melléklet);
q) rendkívüli esemény vizsgálata: az országos parancsnok által elrendelt helyszíni célellenőrzés, amely a rendkívüli
esemény bekövetkezésének szakmai okait és körülményeit hivatott feltárni, valamint a  következtetések
levonására, a személyes felelősség megállapítására irányul;
r) szakirányító szervezeti egységek: a BVOP Hivatala, Biztonsági Szolgálata, Fogvatartási Ügyek Szolgálata, Humán
Szolgálata, Egészségügyi Főosztálya, Gazdasági Társaságok Főosztálya, Informatikai Főosztálya, Kommunikációs
Főosztálya, Közgazdasági Főosztálya, Központi Kivizsgáló és Módszertani Intézete, Központi Szállítási és
Nyilvántartási Főosztálya, Műszaki és Ellátási Főosztálya;
s) témaellenőrzés: azonos tartalmú szakmai feladat vizsgálatára irányuló, általánosítható következtetések
levonását és ennek megfelelő intézkedések megtételét célzó ellenőrzés, amely a  BVOP szervezeti egységei
által végrehajtott ellenőrzés esetében legalább öt bv. szerv kijelölésével hajtható végre;
t) utóellenőrzés: valamely korábban végrehajtott ellenőrzés megállapításai és javaslatai alapján a feltárt hibák és
hiányosságok megszüntetésére tett intézkedések teljesítésének és azok hatásainak vizsgálata;
u) vezető: kinevezés vagy megbízás alapján a bv. szerv vagy az azon belüli szervezeti egység alárendelt állománya
munkájának irányításáért felelős, ellenőrzésére jogosult és kötelezett személy;
v) vezető ügyeleti szolgálat: a  BVOP-n működtetett, készenléti jellegű, egyszemélyi szolgálat, amelyet a  BVOP
állományába tartozó kijelölt vezető külön meghatározottak szerint lát el.
4. Az ellenőrzés alapelvei 4. Célszerűség, tervszerűség: az ellenőrzés a szakmai érdekeket szolgálja. Az ellenőrzések összhangban állnak a különböző
időszaki ellenőrzési tervekkel, munkatervekkel és a  vezető által meghatározott szakmai prioritásokkal, a  korábbi
ellenőrzések tapasztalataival, továbbá a tervezés és végrehajtás során figyelemmel kell lenni a bv. szerv aktuálisan
negatív tendencia jellemezte tevékenységeire is. Az  ellenőrzések a  bv. szervben bekövetkezett súlyos rendkívüli
eseményeket kiváltó körülményekre, valamint a bv. szerv biztonságára, a fogva tartás rendjének fenntartására veszélyt
jelentő viszonyok bekövetkezése esetén szükségesnek megítélt feladatok végrehajtására is ki kell, hogy terjedjenek.
Az  ellenőrzést úgy kell megtervezni és végrehajtani, hogy az  csak a  feltétlenül szükséges időt vegye igénybe,
a végrehajtás az ellenőrzés tárgyának megfelelő, legcélszerűbb módszerek alkalmazásával történjen.
5. Együttműködés: valamennyi ellenőrzés során – az ellenőrzés céljának elérése érdekében – a szervezeti egységek és
személyek kölcsönösen együttműködnek egymással, arra is tekintettel, hogy a  részben, vagy teljesen ugyanazon
tárgyú ellenőrzéseket elkerüljék. Az ellenőrzést olyan módon kell végrehajtani, hogy az ne akadályozza az ellenőrzött
személyt a halaszthatatlan szolgálati feladatok teljesítésében, ne zavarja a bv. szerv (szervezeti egység) működését,
a folyamatban lévő feladatvégrehajtást, intézkedést. Az ellenőrzés során az ellenőrzést végrehajtó és az ellenőrzött
jogait, kötelezettségeit úgy kell érvényesíteni, teljesíteni, hogy az  ne sértse az  emberi méltóságot, a  szolgálati
tekintélyt.
6. Hitelesség: az  ellenőrzés tényét, módját, megállapításait és más lényeges elemeit minden esetben megfelelő alaki
követelmények szerint, tárgyilagosan, a  vonatkozó előírásokkal összevetve, a  valóságnak megfelelően kell
dokumentálni.
7. Objektivitás: az ellenőrzés a valós tények megállapítására és az ezekből levonható objektív összefüggések, továbbá
a  következtetések levonására irányul. Az  ellenőrzést végrehajtó nem utasítható abban a  vonatkozásban, hogy
az ellenőrzés során milyen tényeket, hiányosságokat állapítson meg.
8. Teljesség: az ellenőrzési rendszert úgy kell felépíteni, hogy az átfogja a bv. szervezet, valamint egy-egy bv. szerv teljes
tevékenységét és biztosítsa az ellenőrzés folyamatosságát. Az ellenőrzési szempontokra vonatkozóan az ellenőrzést
végrehajtó teljeskörűen köteles vizsgálódni, az általa megállapított tényekkel szemben elvárás, hogy azok legyenek
pontosak, a lényeges megállapítások – az írásban történő rögzítés mellett – hitelt érdemlően, utólag is bizonyíthatóak
legyenek.
9. Törvényesség, szakszerűség: bármely típusú, szintű vagy módszerű ellenőrzés kizárólag a  vonatkozó jogszabályok,
közjogi szervezetszabályozó eszközök vagy más belső szabályozók figyelembevételével, azok magas szintű
ismeretének birtokában végezhető. Az  ellenőrzést végrehajtó – jóhiszemű eljárás keretében – az  eredmények
és  szabálytalanságok tényszerű megállapításával, az  egyéni érdemek és hibák, a  feladatvégrehajtást akadályozó
tényezők teljes körű feltárásával, elemzésével és megszüntetésükre irányuló javaslattétellel teljesíti az  ellenőrzés
célját.
10. Segítő jelleg: az  ellenőrzésről készült jelentésnek az  ellenőrzött bv. szerv (szervezeti egység) által folytatott jó
és  szabálytalan gyakorlatot, az  észrevételek, megállapítások alapján tett javaslatokat egyaránt tartalmaznia kell,
az ellenőrzés célja nem lehet a feltétlen hibakeresés.
II. fejezet
AZ ELLENŐRZÉS RENDSZERE, KÖVETELMÉNYEI 11. A bv. szervezet szakmai ellenőrzési rendszere magában foglalja:
a) a függetlenített ellenőrzéseket,
b) a szakirányítói ellenőrzéseket,
c) a vezetői ellenőrzéseket,
d) a munkafolyamatba épített ellenőrzéseket.
12. A függetlenített ellenőrzések megtervezéséért és végrehajtásáért a Szolgálat vezetője és a bv. intézet parancsnoka,
a szakirányító szervezeti egységek által végrehajtott szakirányító ellenőrzésekért az országos parancsnok helyettesei,
az  országos parancsnok alárendeltségbe tartozó szervezeti egységek esetében a  szervezeti egységek vezetői
a felelősek.
5. Függetlenített ellenőrzések 13. A Szolgálat függetlenített ellenőrzés keretében – az országos parancsnok külön utasítására – valamennyi bv. szervre,
valamint a BVOP szervezeti egységeire vonatkozóan végez szakmai ellenőrzéseket.
14. A bv. intézet parancsnokának közvetlen utasítása szerinti szakmai-ellenőrzési feladatokat ellátó személy a bv. intézet
valamennyi szervezeti egységére irányulóan végezhet ellenőrzéseket. A  bv. intézet személyi állományába tartozó,
függetlenített ellenőrzéseket végrehajtó(k)ról a bv. intézet személyi állományát tájékoztatni kell.
6. Szakirányítói ellenőrzések 15. A szakirányítói ellenőrzés során a  szakirányító szervezeti egységek – az  országos parancsnok és helyettesei
iránymutatása szerint – a  szakmai munka színvonalának emelését, a  végrehajtás országos egységesítését célzó
ellenőrzésekben vesznek részt, valamint iránymutatást nyújtanak a bv. szervben bekövetkezett rendkívüli események
kiváltó okainak, felelőseinek megállapítását célzó, a bv. szerv vezetője által lefolytatott vizsgálatokban.
7. Vezetői ellenőrzések 16. A vezető – a munkafolyamatba épített ellenőrzései mellett – a vezetése, irányítása alatt álló bv. szervre, szervezeti
egységre, szolgálati helyekre, szolgálatot teljesítő (munkát végző) beosztottakra irányulóan vezetői ellenőrzéseket
végez, amelyeknek – az országos parancsnok által jóváhagyott – tárgyköreiről és minimum gyakoriságáról a Szolgálat
minden év november 30. napjáig tájékoztatja a bv. szervet.
17. A vezető havonta – a szakterületen alkalmazott szolgálati rendektől függően, valamint a 61. pont szerinti esetekben –
hivatali munkaidőn kívüli, éjszakai, továbbá hétvégi és ünnepnapi ellenőrzést is köteles végrehajtani.
8. Munkafolyamatba épített ellenőrzések 18. A munkafolyamatba épített ellenőrzések során a vezetők és más, a bv. szerv személyi állományába tartozó, ellenőrzésre
kötelezett beosztottak a  szolgálatellátás (munkavégzés) jogszabályi és belső szabályozásoknak való megfelelése,
a szabálytalanságok azonnali feltárása, megszüntetése érdekében – kifejezetten a munkaköri leírásukban, őr- vagy
szolgálati utasításban meghatározott tevékenységekre, személyi állományi körre irányulóan – folyamatos ellenőrzést
végeznek. A munkafolyamatba épített ellenőrzéseket végrehajtó, nem vezető beosztású személyi állományi tagok
körét – a  jogszabályi és belső szabályozásokban meghatározott ellenőrzési kötelezettségek figyelembevételével –
a bv. szerv vezetője határozza meg.
9. Az ellenőrzés típusai 19. Az ellenőrzés lehetséges típusai:
a) átfogó,
b) téma-,
c) cél-,
d) mobil- és
e) utóellenőrzés.
20. Átfogó ellenőrzést a BVOP ellenőrzési programjában kijelölt szervezeti egységei végeznek, mobilellenőrzést kizárólag
a Szolgálat végez. Téma-, cél- és utóellenőrzést a Szolgálat és a szakirányító szervezeti egységek, valamint a bv. szerv
vezetői és ellenőrzésre kötelezett beosztottai egyaránt végezhetnek.
10. Az ellenőrzés módszerei 21. Általánosan alkalmazható ellenőrzési módszerek
a) a szolgálatellátás (munkavégzés), a szolgálati állatok, a tárgyi körülmények helyszíni megfigyelése,
b) személyes meghallgatás,
c) beszámoltatás,
d) iratok, okmányok, nyilvántartások, belső szabályozók, szerződések, együttműködési megállapodások
tanulmányozása, szükség szerint az ellenőrzés helyére történő bekérése,
e) egyéb adat- és információkérés,
f ) anyagok, eszközök, egyenruházati termékek meglétének ellenőrzése (ruházati szemle, rovancsolás),
g) a jelentési és adatszolgáltatási rendszer vagy külön utasítás alapján a bv. szerv által írásban megküldött adatok,
jelentések és emlékeztetők, továbbá az előzőleg lefolytatott ellenőrzésekről szóló jelentések elemzése,
h) statisztikai adatok értékelése,
i) elektronikus úton történő ellenőrzés,
j) a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományú tagjai
esetében a  technikai ellenőrzés szabályairól szóló 23/2015. (VI. 15.) BM rendeletben és a  szolgálat alatt
birtokban tartható tárgyak, eszközök körének korlátozásáról és a  technikai ellenőrzés szabályairól szóló
szakutasításban meghatározott technikai ellenőrzés során keletkezett adatok felhasználásával történő valós
idejű vagy utólagos – mentett adatok elemzésén alapuló – ellenőrzés,
k) szolgálatképes állapot ellenőrzése a  belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó
szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálatképes állapota megállapítása érdekében a  befolyásoltság
kiszűrése céljából elvégezhető vizsgálatok köréről és a vizsgálat végrehajtásának szabályairól szóló 22/2015.
(VI. 15.) BM rendeletben és a szolgálatképes állapot megállapításának általános rendjéről szóló szakutasításban
meghatározottak figyelembevételével (alkohol, kábítószer vagy pszichotróp anyag hatása alatt álló személyek
kiszűrése),
l) a személyi állomány tagjainak szolgálat alatti tartózkodási helyei és az  ott található berendezési tárgyak
átvizsgálása,
m) az ellenőrzés céljának és tárgyának megfelelő egyéb módszer.
22. Az ellenőrzés során alkalmazott módszereket az ellenőrzést végrehajtó – az ellenőrzés elrendelőjének és vezetőjének
egyetértésével – a célnak és a feladatoknak megfelelően, a tapasztalatok hasznosíthatóságra is figyelemmel választja
meg.
11. Az ellenőrzést végrehajtókkal szemben támasztott követelmények 23. Az ellenőrzést végrehajtónak a következő szakmai követelményeknek kell megfelelnie:
a) a hatályos jogszabályokban és a belső szabályozásokban foglalt képesítési követelmények teljesítése,
b) az ellenőrzött tevékenységet érintő jogszabályok és belső szabályozások ismerete, szakmai gyakorlat.
24. Összeférhetetlenség miatt ellenőrzés végrehajtására nem jelölhető ki az a személy, aki
a) az ellenőrzés alá vont személynek a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 8:1.  § (1)  bekezdés
2. pontja szerinti hozzátartozója vagy volt hozzátartozója,
b) az ellenőrzés eredménye tekintetében érdekelt, akinek jogaira és kötelezettségeire annak eredménye
kihatással lehet,
c) az ellenőrzést elrendelő, vagy az azt vezető megítélése szerinti elfogultsága miatt az ellenőrzés tárgyilagos
lefolytatását nem képes végrehajtani. 25. Az ellenőr összeférhetetlenség miatt – a 24. pontban meghatározottakon felül – az ellenőrzés végrehajtására abban
az esetben sem jelölhető ki, ha az ellenőrzés megkezdését megelőző kettő évben az ellenőrzött bv. szerv állományába
tartozott.
26. A megkezdett ellenőrzést – az összeférhetetlenség elbírálásáig – nem folytathatja az az ellenőrzést végrehajtó, akire
vonatkozóan a 24–25. pontokban foglalt kizárási okok valamelyikének gyanúja merül fel.
27. Az összeférhetetlenségre vonatkozó eljárási szabályok
a) az ellenőrzés végrehajtására kijelölt a  vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot soron kívül – előbb
szóban, majd írásban – jelenti az  ellenőrzés elrendelőjének vagy vezetőjének. Átfogó ellenőrzés esetén
a beosztott ellenőr a közvetlen szolgálati elöljárójának köteles ezt jelenteni, aki arról – állásfoglalásával együtt –
az ellenőrzés vezetőjét tájékoztatni köteles,
b) az összeférhetetlenség megállapítását az ellenőrzött személy – a szolgálati út betartásával – vagy az ellenőrzött
bv. szerv vezetője köteles haladéktalanul, előzetes bejelentés esetén írásban, előzetes bejelentés nélküli
ellenőrzés esetén előbb szóban, majd írásban kezdeményezni az ellenőrzés elrendelőjénél vagy vezetőjénél,
c) az ellenőrzés elrendelője vagy vezetője azt a személyt, akivel szemben összeférhetetlenség gyanúja merül fel,
az ellenőrzés végrehajtásából ideiglenesen kizárja,
d) az összeférhetetlenséget vagy annak hiányát az ellenőrzés elrendelője vagy vezetője a  tudomására jutástól
számított három munkanapon belül megállapítja,
e) a kizárási ok bejelentésének elmulasztásáért vagy késedelmes teljesítéséért és a  nyilvánvalóan alaptalan
kizárási ok bejelentéséért a mulasztót, valamint az alaptalan bejelentőt fegyelmi felelősség terheli,
f ) összeférhetetlenség megállapítása esetén a kizárt ellenőrzést végrehajtó észrevételei, megállapításai, javaslatai
nem használhatóak fel, a  továbbiakban az  ellenőrzés végrehajtásában nem vehet részt, helyettesítéséről
az ellenőrzés elrendelője/vezetője gondoskodik.
III. fejezet
JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 12. Az ellenőrzést végrehajtó jogai
28. Az ellenőrzést végrehajtó jogosult
a) az ellenőrzött bv. szerv (szervezeti egység) helyiségeibe, járműveibe – a vonatkozó előírások betartásával –
belépni, az  előírt rend megtartásával az  ellenőrzött bv. szervhez és az  ahhoz tartozó területeken
és létesítményekben szabadon mozogni, a bv. szerven kívüli feladatvégrehajtást ellenőrizni,
b) az ellenőrzött bv. szerv (szervezeti egység) személyi állományi tagjának szolgálatellátását megfigyelni, hozzá
– a  személyes adatok védelmére, az  adatbiztonságra és a  minősített adat védelmére vonatkozó szabályok
betartása mellett – kérdéseket intézni, tőle szóban vagy írásban tájékoztatást, adatgyűjtést, feldolgozást kérni,
c) a bv. szerv (szervezeti egység) által alkalmazott szolgálati állatok állapotát, körülményeit, az  igénybe vett
területek, épületek, építmények, járművek, berendezések, kényszerítő- és mozgáskorlátozó-, továbbá más
technikai eszközök karbantartottságát, működőképességét, műszaki megfelelőségét vizsgálni,
d) a személyes adatok védelmére, az ügykezelésre vonatkozó szabályok betartása mellett bármely, a minősített
adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Mavtv.) hatálya alá nem tartozó iratba,
nyilvántartásba betekinteni, a  bv. szerv (szervezeti egység) vezetője tájékoztatásával dokumentumot,
bizonyításhoz szükséges egyéb dolgot – átvételi elismervény ellenében – átvenni,
e) a megállapításainak alátámasztása érdekében a  leírás szerinti körülményekről, szolgálati okmányokról
másolatot, fényképet, hang- és/vagy képfelvételt készíteni,
f ) ha szabálytalanság történt, és az irat meghamisítása vagy eltüntetése a tények bizonyítását megakadályozná,
a  Mavtv. hatálya alá nem tartozó dokumentum eredeti példányát magához venni, annak másolatát a  bv.
szervnél (szervezeti egységnél) hagyni és az átvételt elismervényen dokumentálni,
g) a minősített irathoz az  ellenőrzéshez szükséges mértékben – a  Mavtv.-ben és végrehajtási rendeleteiben
meghatározott eljárási szabályok szerint, a  biztonsági vezető által kiállított igazolás megléte esetén –
hozzáférni,
h) az ellenőrzés alá vont részére – az  alá-fölérendeltségi viszony fennállása esetén – a  fenti jogosultságok
érvényesítése kapcsán utasítást adni.
13. Az ellenőrzést végrehajtó kötelességei 29. Az ellenőrzést végrehajtó köteles
a) az összeférhetetlenségi ok felmerülését haladéktalanul jelenteni,
b) szolgálatellátása során az  ellenőrzésre vonatkozó jogszabályokban, belső szabályozásokban, munkaköri
leírásában, valamint – a BVOP szervezeti egységei által végrehajtott ellenőrzés esetében – a 3. pont e) alpontja
szerinti ellenőrzési dokumentumokban foglaltakat, továbbá az  ellenőrzés elrendelőjének/vezetőjének
utasításait betartani,
c) az ellenőrzésre felkészülni, a  vonatkozó jogszabályok és belső szabályozások meghatározásait ismerni,
a szükséges adatokat, speciális ismereteket megszerezni,
d) a tervezett ellenőrzések időpontjait és az  abban bekövetkező változásokat a  bv. szerv (szervezeti egység)
vezetőjével – eltérő vezetői utasítás hiányában – előre egyeztetni,
e) az ellenőrzéshez szükséges, a  bv. szerv (szervezeti egység) által előkészítendő iratok, dokumentumok,
nyilvántartások körét – eltérő vezetői utasítás hiányában – előzetesen közölni,
f ) az ellenőrzött bv. szervnél (szervezeti egységnél) érvényesülő biztonsági, munka-, környezet- és tűzvédelmi,
valamint a közegészségügyi szabályoknak – a rá vonatkozó mértékben – eleget tenni,
g) tevékenységének megkezdéséről és befejezéséről az ellenőrzött bv. szerv (szervezeti egység) vezetőjét, hivatali
időn kívül a szolgálatot teljesítő felelős személyt – indokolt esetben akár utólag – tájékoztatni és az ellenőrzés
alapjául szolgáló dokumentumokat bemutatni,
h) a megalapozott vélemény kialakításához szükséges dokumentumokat és körülményeket megvizsgálni,
i) megállapításaival a helyes gyakorlatot, a szakmai szempontból is célszerű eljárásokat megerősíteni,
j) az ellenőrzés alatt megismert minősített adatot és magántitkot megőrizni, az adatbiztonságra és az informatikai
biztonságra vonatkozó szabályokat betartani,
k) az ellenőrzés befejezését követően a megállapításait az ellenőrzött bv. szerv (szervezeti egység) vezetőjével,
hivatali időn kívül a szolgálatot teljesítő felelős vezetővel a szükséges mértékben ismertetni,
l) az ellenőrzés megállapításait – a vonatkozó előírásokkal összevetve – tárgyszerűen, a valóságnak megfelelően,
határidőre írásba foglalni, az ellenőrzés elrendelőjének/vezetőjének felterjeszteni,
m) az átvett eredeti dokumentumokról átvételi elismervényt adni, továbbá azokat hiánytalanul visszaszolgáltatni,
n) a helyszíni ellenőrzések alkalmával az ellenőrzést elrendelő/vezető utasítása szerinti ruházatot (szolgálati vagy
gyakorló ruházat vagy civil öltözet) viselni. 14. Az ellenőrzött jogosultságai
30. Az ellenőrzött jogosult
a) jelezni mindazokat az információkat, amelyek az ellenőrzés tárgyilagos lefolytatásához szükségesek, továbbá
mindazon körülményeket, amelyek véleménye szerint az objektív megítélést befolyásolhatják,
b) az ellenőrzésnek a tevékenységére vonatkozó megállapításait megismerni,
c) az ellenőrzés megállapításaival kapcsolatban észrevételt, nyilatkozatot tenni, ennek dokumentálását kérni,
kérdéseire választ kapni. 15. Az ellenőrzött kötelességei 31. Az ellenőrzött köteles
a) az ellenőrzést végrehajtó személyazonosságáról, ellenőrzési jogosultságáról meggyőződni, az ellenőrök által
végrehajtott ellenőrzések esetében a szolgálati igazolvány és ellenőrzési program vagy nyílt parancs, a 61. pont
szerinti ellenőrzés esetén az  arra feljogosító utasítás és szolgálati igazolvány felmutatását kérni, ezeknek
hiányában a tapasztalatairól a közvetlen szolgálati elöljárójának jelentést tenni, a továbbiakban az utasítása
szerint eljárni. Amennyiben az ellenőrzött bv. szervben szolgálatot teljesítő, legmagasabb beosztású vezető
meggyőződött az ellenőrzés jogszerűségéről, ez esetben a beosztott állomány tagjai ismételten nem kérhetik
az annak igazolására szolgáló okmányokat,
b) összeférhetetlenség fennállásának észlelelésekor annak megállapítását és az ellenőrzést végrehajtó kizárását
– lehetőség szerint, elsősorban az ellenőrzés megkezdését megelőzően – kezdeményezni,
c) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, az  ellenőrzést végrehajtó ellenőrzés céljához kötött utasításának,
kérésének eleget tenni,
d) lehetővé tenni az ellenőrzést végrehajtó bv. szerv területén történő szabad mozgását, az ellenőrzés céljával
összefüggésben bármely helyiségbe, járműbe történő belépését,
e) az ellenőrzést végrehajtó részére – szóban vagy írásban – a  kért tájékoztatást hiánytalanul megadni,
az  adatgyűjtést, feldolgozást végrehajtani, az  iratokba való betekintést biztosítani, dokumentumot, egyéb
bizonyítást szolgáló dolgot – átvételi elismervény ellenében – átadni,
f ) az ellenőrzést végrehajtó kérésére az ellenőrzés tárgyához szolgáltatott adatok és a rendelkezésre bocsátott
dokumentáció teljességéről nyilatkozni,
g) amennyiben az  ellenőrzés jellege azt indokolja – a  halaszthatatlan szolgálati kötelezettség esetét kivéve –
az ellenőrzés befejezéséig a helyszínen tartózkodni.
16. A függetlenített ellenőrzési szervezeti egység vezetőjének jogai és kötelezettségei
32. A Szolgálat vezetője jogosult
a) indokolt esetben az ellenőrzést megszakítani, felfüggeszteni,
b) bv. szerv ellenőrzése esetén az ellenőrzés megállapításait tartalmazó tájékoztatás megküldésével a bv. szerv
vezetőjét – az országos parancsnoknak címzett – jelentés felterjesztésére felhívni.
33. A Szolgálat vezetője köteles
a) a helyszíni ellenőrzésről – a 63. pont szerinti esetek kivételével – a bv. szerv vezetőjét tájékoztatni,
b) az ellenőrzés megállapításait ismertetni az ellenőrzött bv. szerv vezetőjével,
c) az ellenőrzött bv. szerv vezetőjének észrevételére írásban választ adni,
d) az állásfoglalását is tartalmazó összefoglaló jelentést az országos parancsnok részére felterjeszteni,
e) az ellenőrzéssel kapcsolatos panaszt – írásos állásfoglalásával együtt – felterjeszteni az országos parancsnok
részére. 34. A bv. intézet parancsnokának közvetlen utasítása szerinti szakmai-ellenőrzési feladatokat végrehajtó beosztott
kötelezettségeinek teljesítése során a 33. pont a)–b) alpontokban meghatározottakat kell értelemszerűen alkalmazni.
17. Az ellenőrzés vezetőjének jogai és kötelességei 35. Az ellenőrzés vezetője a 28. pontban foglaltakon túl jogosult
a) az ellenőrzésbe beosztottaknak az ellenőrzés időtartama alatt célhoz rendelten parancsot, utasítást adni,
b) az ellenőrzésbe beosztottak felkészülését ellenőrizni, meggyőződni arról, hogy az ellenőrzés az előírásoknak
megfelelően zajlik-e. 36. Az ellenőrzés vezetője a 29. pontban foglaltakon túl köteles
a) az ellenőrzés megkezdése előtt – a 63. pont szerinti esetek kivételével – tájékoztatni az ellenőrzött bv. szerv
(szervezeti egység) vezetőjét az ellenőrzési kötelezettségről, annak tárgyáról,
b) ismertetni a bv. szerv (szervezeti egység) vezetőjével az ellenőrzés közben észlelt, azonnali intézkedést igénylő
hiányosságokat,
c) intézkedni, ha az ellenőrzés felfüggesztésére vagy megszakítására okot adó körülményeket tapasztal,
d) gondoskodni az ellenőrzésről összeállított jelentés határidőre történő elkészítéséről.
18. Az ellenőrzött bv. szerv, szervezeti egység vezetőjének jogai és kötelességei
37. Az ellenőrzött bv. szerv (szervezeti egység) vezetője jogosult
a) a 63.  pont szerinti esetek kivételével tájékoztatást kapni az  általa vezetett bv. szerv (szervezeti egység)
ellenőrzéséről,
b) az ellenőrzést elrendelő utasításától függően megismerni a 3. pont e) alpontjában felsorolt, illetve a 61. pont
szerinti ellenőrzési dokumentumokat,
c) a belépést, a  területen történő mozgást – az  ellenőrzést végrehajtó vagy más személyek életének, testi
épségének, egészségének, valamint a  vagyonvédelem érdekében – a  vonatkozó előírások betartásához,
védőfelszerelés használatához kötni,
d) az ellenőrzés megállapításait folyamatosan, majd az  ellenőrzésről szóló írásos jelentést megismerni, azokra
észrevételeket tenni, az észrevételekre szóban vagy írásban választ kapni,
e) az ellenőrzés tárgyköréhez kapcsolódó minősített adat felhasználása esetén – az  országos parancsnok
és helyettesei, továbbá a BVOP biztonsági vezetőjének ellenőrzése kivételével – a 28. pont g) alpontja szerinti
igazolás bemutatását kérni.
38. Az ellenőrzött bv. szerv (szervezeti egység) vezetője köteles
a) a tervezett ellenőrzésre felkészülni és az általa vezetett bv. szervet (szervezeti egységet) arra felkészíteni,
b) az ellenőrzéssel érintett alárendeltjeit tájékoztatni az ellenőrzésről, annak várható időtartamáról,
c) biztosítani a feltételeket az ellenőrzés zavartalan lefolytatásához,
d) a feltárt hiányosságok megszüntetésére minden esetben intézkedni, a személyi felelősséggel érintettek körét
vizsgálni, a  kiemelt fontosságú feladatok végrehajtására intézkedési tervet készíteni, azt jóváhagyásra
felterjeszteni, az abban foglaltakat határidőre végrehajtani és erről jelentést tenni,
e) a hatáskörébe tartozó eljárás kezdeményezése esetén azt elrendelni, lefolytatni, eredményéről az ellenőrzés
elrendelőjét írásban tájékoztatni,
f ) minősített adat felhasználása esetén – az  országos parancsnok és helyettesei, továbbá a  BVOP biztonsági
vezetőjének ellenőrzése kivételével – a  28.  pont g)  alpontja szerinti igazolással rendelkező ellenőrzést
végrehajtó részére felhasználói engedélyt kiállítani, és vele titoktartási nyilatkozatot aláíratni.
IV. fejezet
AZ ELLENŐRZÉSSEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 19. Ellenőrzési munkaszakaszok
39. Az ellenőrzés munkaszakaszai
a) az ellenőrzés tervezése,
b) az ellenőrzés elrendelése,
c) az ellenőrzés előkészítése,
d) felkészülés az ellenőrzésre,
e) az ellenőrzés végrehajtása,
f ) az ellenőrzés megállapításainak írásba foglalása, indokolt esetben utóellenőrzés elrendelése,
g) jogorvoslati lehetőség biztosítása,
h) az ellenőrzés megállapításai alapján indokolt intézkedések megtétele,
i) a meghatározott feladatok végrehajtásának figyelemmel kísérése,
j) az ellenőrzés megállapításainak felhasználása.
20. Az ellenőrzés tervezése 40. A Szolgálat által végrehajtandó téma- és célellenőrzéseket, a  Szolgálat által vezetett átfogó és utóellenőrzéseket,
valamint a BVOP kijelölt szervezeti egységei által – témaellenőrzés keretében – végrehajtandó hatósági ellenőrzéseket
a BVOP éves szakmai ellenőrzési tervében kell rögzíteni. A BVOP következő évre vonatkozó éves szakmai ellenőrzési
tervének december 10. napjáig történő elkészítéséért, az országos parancsnok részére felterjesztéséért a Szolgálat
vezetője a  felelős. A  BVOP kijelölt szervezeti egységeit a  következő évre tervezett átfogó- és utóellenőrzésekről
– az éves szakmai ellenőrzési terv jóváhagyását követő öt munkanapon belül – a Szolgálat tájékoztatja.
41. A szakirányító szervezeti egységek által végrehajtandó ellenőrzéseket a  BVOP féléves munkaterveiben kell
szerepeltetni.
42. Az átfogó és az  utóellenőrzéseket a  helyszíni ellenőrzés tervezett időtartamának feltüntetésével, a  témaés célellenőrzéseket havi bontásban, az ellenőrizendő bv. szerv (szervezeti egységek) megnevezésével kell tervezni.
43. A Szolgálat által megvalósítandó mobilellenőrzések végrehajtásához havi terveket kell készíteni, amelyet a Szolgálat
vezetője hagy jóvá.
44. A vezetők, valamint a  munkakörüknél fogva munkafolyamatba épített ellenőrzésre kötelezett személyi állományi
tagok ellenőrzéseit havi tervben kell rögzíteni. A tervben az ellenőrzés tárgyköreit kell megjeleníteni heti bontásban
– a 16. pontban megfogalmazottakra is figyelemmel – és a havi tervet a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó
és elektronikus iratkezelő rendszerben (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer) Vezetői tevékenységek almenüjében
kötelesek rögzíteni.
45. A következő hónapra vonatkozó terveket minden hónap 25. napjáig kell elkészíteni és jóváhagyásra felterjeszteni
a  Robotzsaru rendszer Vezetői tevékenységek almenüjében. A  bv. szerv beosztott vezetőinek terveit a  bv. szerv
vezetője, a munkakörüknél fogva munkafolyamatba épített ellenőrzésre kötelezett személyi állományi tagok terveit
a közvetlen szolgálati elöljárójuk hagyja jóvá.
21. Az ellenőrzés elrendelése 46. Az átfogó ellenőrzés elrendelésére vonatkozó szabályokat az V. fejezet tartalmazza.
47. A végrehajtandó függetlenített ellenőrzés elrendelésének a jogát a Szolgálat vonatkozásában az országos parancsnok,
bv. intézet esetében annak parancsnoka gyakorolja.
48. A szakirányítói tevékenység hatékonyságának növelése érdekében tervezett téma-, cél- és utóellenőrzések
elrendelésére – a bv. szerv vonatkozásában – az országos parancsnok és helyettesei jogosultak.
49. A vezetők a vezetői és a munkafolyamatba épített ellenőrzéseiket, a nem vezető beosztású ellenőrzésre kötelezettek
a munkafolyamatba épített ellenőrzéseiket a havi ellenőrzési terveikben meghatározottaknak megfelelően hajtják
végre.
50. A nem vezető beosztású személyi állományi tagok munkafolyamatba épített ellenőrzéseit a  közvetlen szolgálati
elöljáróik rendelik el.
51. Az ellenőr – nyílt parancs birtokában – az elöljáró szóbeli utasítására is köteles a számára meghatározott ellenőrzést
végrehajtani.
22. Az ellenőrzés előkészítése 52. A Belügyminisztérium vezetőin, az országos parancsnokon, helyettesein és a BVOP szervezeti egységeinek vezetőin
kívül bv. szervre, valamint a BVOP kijelölt szervezeti egységére irányuló ellenőrzést kizárólag a 3. pont e) alpontban
felsorolt okmányok valamelyikével rendelkező ellenőr hajthat végre. Halaszthatatlan, azonnali végrehajtást igénylő
ellenőrzés esetén az ellenőrzési program készítése, vagy nyílt parancs kiadása az országos parancsnok vagy helyettesei
engedélyével mellőzhető.
53. Az ellenőrzési programot – az  átfogó és az  ahhoz kapcsolódó utóellenőrzés eseteinek kivételével – a  BVOP
végrehajtásért felelős szervezeti egysége készíti el. A szakirányító szervezeti egységek által végrehajtandó téma-, célés utóellenőrzés programját az  országos parancsnok közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeti egységek
esetében az országos parancsnok, az országos parancsnok helyettesei alárendeltségébe tartozó szervezetei egység
esetén az  adott szervezeti egység felügyeletét ellátó országos parancsnok helyettes hagyja jóvá. A  kinyomtatott
programot az iratkezelési szabályoknak megfelelően kell kezelni.
54. Az ellenőrzési programot az ellenőrnek utasításként kell kezelnie, a programtól eltérni csak a jóváhagyó engedélyével
lehet.
55. Az ellenőrzési programnak tartalmaznia kell
a) a jogszabályi felhatalmazást,
b) az ellenőrzés vezetőjének nevét, rendfokozatát, beosztását,
c) az ellenőrzést végző szervezeti egység megnevezését és/vagy az ellenőr/vezető ellenőr nevét, rendfokozatát,
beosztását.
d) az ellenőrzés alá vont bv. szerv megnevezését,
e) az ellenőrzés típusát,
f ) az ellenőrzés célját,
g) az ellenőrzés szempontjait,
h) az ellenőrzés végrehajtásának időtartamát,
i) a jelentés, összefoglaló jelentés elkészítésének határidejét,
j) a kiállítás keltét,
k) az iktatószámot,
l) a készítő nevét és a jóváhagyásra jogosult aláírását.
56. Az ellenőrzési program – az  55.  pontban felsorolt kötelező elemeken túl, az  ellenőrzés típusától függően  –
tartalmazhatja
a) az ellenőrzés felügyeletét ellátó nevét, rendfokozatát, beosztását,
b) az ellenőrzés koordinátorának nevét, rendfokozatát, beosztását,
c) az ellenőrzési időszakot,
d) az adatszolgáltatás alapjául szolgáló időpontot,
e) az ellenőrzési részjelentés (a továbbiakban: részjelentés) meghatározott szervezeti egységek felé történő
továbbításának határidejét. 57. Az ellenőrzési program szempontjainak összeállításakor figyelembe kell venni az  ellenőrzés alá vont bv. szervre
irányuló korábbi ellenőrzések megállapításait is.
58. Nem kell ellenőrzési programot készíteni a mobil-, a vezetői (beleértve a bv. szerv vezetőjének megbízásából történő
ellenőrzéseket is), a bv. intézet parancsnoka által elrendelt függetlenített, a munkafolyamatba épített és a 61. pont
szerinti ellenőrzésekhez, valamint a rendkívüli események 110–111. vagy 113. pont szerinti kivizsgálásához.
59. A nyílt parancsot az országos parancsnok közvetlen alárendeltségébe tartozó BVOP szervezeti egységek állományába
tartozó ellenőr esetében a  BVOP Hivatal vezetője, valamint a  szolgálatok vezetői, az  országos parancsnok
helyetteseinek alárendeltségébe tartozó szervezeti egységek állományába tartozó ellenőr esetében az  érintett
országos parancsnok helyettes írja alá. A nyílt parancs átvételét az ellenőr – a formanyomtatvány okmánytömbben
hátrahagyott tőszelvényén – az  aláírásával igazolja, majd az  utasításokat tartalmazó szelvényt – a  számára
meghatározott feladat végrehajtását követően – a tőszelvényhez csatolja.
60. A bv. szerv vezetője valamennyi szakterületre, a bv. szerv vezetőjének helyettese(i), továbbá a bv. szerv más vezető
beosztású tagjai és helyetteseik a saját szakterületükre irányulóan korlátlanul hajthatnak végre ellenőrzést.
61. Amennyiben a vezető vagy helyettese – elöljárói utasításra, hivatali munkaidőn kívüli időszakban, hétvégén, vagy
ünnepnapon – nem a  saját szakterületére irányulóan köteles ellenőrzést végrehajtani, ez  esetben azt írásban kell
elrendelni, feltüntetve azon az  ellenőrizendő szervezeti egység(ek)et, az  ellenőrizendő tevékenységet, az  utasítás
érvényességi idejét, az ellenőrzésre kötelezett nevét, rendfokozatát, szolgálati igazolványának számát.
62. Az ellenőrzést – a  63.  pontban foglalt eseteket kivéve – annak megkezdése előtt legalább három munkanappal
az  ellenőrzendő bv. szerv (szervezeti egység) vezetőjének be kell jelenteni, ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell
az ellenőrzés céljáról, formájáról, az ellenőrzendő területekről, az ellenőrzés várható időtartamáról.
63. Az előzetes bejelentést nem kell megtenni
a) függetlenített, soron kívül elrendelt ellenőrzés esetén,
b) a vezetői ellenőrzésnél,
c) a munkafolyamatba épített ellenőrzésnél,
d) téma- és célellenőrzés esetén, az elrendelésre jogosult ez irányú döntése alapján,
e) ha a  rendelkezésre álló adatok alapján feltételezhető, hogy ez  meghiúsítaná az  ellenőrzés eredményes
végrehajtását. 64. A 63. pontban felsorolt esetekben az ellenőrzés tényét és a 62. pont szerinti információkat az ellenőrzés során szóban
kell közölni.
65. Az ellenőrzésre való előkészület során a személyi és tárgyi feltételek meglétét minden esetben vizsgálni szükséges.
23. Felkészülés az ellenőrzésre 66. A 29.  pont c)  alpontjában meghatározott felkészülésnek az  ellenőrzési programban, nyílt parancsban, a  bv. szerv
vonatkozásában az ellenőrzési tervekben vagy a 61. pont szerinti utasításban rögzített vagy a szóbeli utasítás szerint
vizsgálandó szempontokra kell irányulnia. Az  ellenőrizendő bv. szervre (szervezeti egységre), tevékenységre
vonatkozó belső szabályozásokon túl a felkészülés forrásai lehetnek különösen a korábbi ellenőrzések megállapításai,
a statisztikai adatok, beszámolók, elemzések, tanulmányok, szolgálati okmányok, hang- és képfelvételek.
24. Az ellenőrzés végrehajtásának általános szabályai 67. Az ellenőrzés végrehajtását kizárólag a  feladathoz szükséges létszámmal, a  tárgyi feltételek biztosítását követően
lehet megkezdeni.
68. Az ellenőrzés vezetője az  ellenőrzésbe beosztottaknak az  ellenőrzés időtartama alatt szolgálati elöljárója, felelős
az ellenőrzés megszervezéséért, végrehajtásáért és az ellenőrzési jelentés határidőre történő elkészítéséért.
69. Az ellenőrzés során észlelt, az  előírásoknak nem megfelelő szolgálatellátás (munkavégzés), intézkedés esetén
az ellenőrzést végrehajtó az ellenőrzött figyelmét a szabályellenességre felhívja, azonnali intézkedést igénylő esetben
a feladatvégrehajtást megszakíttatja és az ellenőrzött elöljáróját az eseményről értesíti.
70. A 61. pontban megjelölt ellenőrzést végrehajtó kizárólag az azonnali intézkedést igénylő esetekben – az ellenőrzés
időpontjában a  bv. szervben szolgálatot teljesítő intézkedésre kötelezett és jogosult személyen keresztül – adhat
utasítást a  személyi állomány tagjainak. Az  ellenőr a  tett intézkedéséről a  bv. szerv vezetőjének haladéktalanul
jelentést tesz. Ezen speciális utasítás-adási jogosultságot az ellenőrzéssel megbízott munkaköri leírásában és a hivatali
munkaidőn kívüli időszakokban első számú felelősként szolgálatot teljesítők (munkát végzők) őr- vagy szolgálati
utasításában vagy – előzőek hiányában – a munkaköri leírásában rögzíteni kell.
71. A feltárt hiányosságok, eltérések okáról az érintett vezetőtől vagy az érdemi ügyintézőtől már az ellenőrzés során
tájékoztatást kell kérni.
72. Az ellenőrzési tervekben meghatározottaktól való eltérés kizárólag téma és esetszám kiterjesztése, növelése esetében
engedélyezett. A különböző okok miatt (pl. más szolgálati feladat, egészségügyi távollét stb.) elmaradt ellenőrzéseket
az azok végrehajtását elrendelő rendelkezése szerint kell pótolni.
25. A BVOP szervezeti egységei által végrehajtott ellenőrzés megállapításai írásba foglalásának
általános szabályai
73. Az ellenőrzést követően az  ellenőr (több ellenőr esetén az  ellenőrzést vezető) köteles az  ellenőrzés tényét
és  a  fontosabb megállapításokat a  bv. szerv ellenőrzési naplójában (2.  melléklet) rögzíteni, a  bejegyzés eredeti
példányát magához venni és azt a  szolgálati helyén töltött első munkanapon közvetlen szolgálati elöljárójának
bemutatni. A bv. szerv ellenőrzési naplójából kiemelt eredeti példányt – annak elektronikus irattá alakítását követően –
az ellenőrzési jelentéshez kell csatolni, a papíralapú példányt az az iratkezelési szabályoknak megfelelően kell kezelni.
74. Az ellenőrzési megállapításokról az ellenőrnek írásos jelentést kell készítenie, ez irányú kötelezettségének teljesítése
alól nem mentesíti a  73.  pont szerinti, bv. szerv ellenőrzési naplójába történő bejegyzés. A  megállapítások írásba
foglalásának formái
a) részjelentés, ellenőrzési jelentés, összefoglaló jelentés,
b) ellenőrzési jegyzőkönyv.
75. A 74. pont a) alpontja szerinti jelentések tartalmazzák
a) az ellenőrzést végrehajtó BVOP szervezeti egység(ek) nevét,
b) az ellenőrzött bv. szerv megnevezését,
c) az ellenőrzés célját,
d) az ellenőrzés típusát,
e) az ellenőrzött időszakot,
f ) az ellenőrzés kezdetének és befejezésének időpontját,
g) az ellenőrzést végrehajtók és az ellenőrzés vezetőjének nevét, rendfokozatát,
h) az ellenőrzési megállapításokat és következtetéseket, az  ellenőrzési program szempontjainak megfelelő
sorrendben,
i) összefoglaló értékelést, amelynek részei ia) valamennyi nagymértékű vagy gyakori szabálytalanság, hiányosság felsorolása, a viszonyítás alapjául
szolgáló szabályozók konkrét részeire történő utalással,
ib) a jelentés valamennyi fontosabb megállapításának összegzése, a jellemző tendenciák bemutatása,
ic) a szükségszerű intézkedések, az abból fakadó javaslatok – indokolt esetben intézkedési terv kiadását
is beleértve – megfogalmazása,
j) a jelentés készítésének dátumát, az ellenőrzést végrehajtó szervezeti egységek vezetőinek, valamint
k) a jelentés jóváhagyójának aláírását, a jóváhagyás dátumát.
76. A 74. pont a) alpontja szerinti jelentésekben
a) a megállapításokat, az  eredményeket, szabálytalanságokat, hiányosságokat, valamint az  ebből fakadó
következtetéseket lényegre törően kell bemutatni,
b) ha a megállapítások, következtetések alátámasztását, jellemzését szolgáló konkrét példák nagy száma miatt
azok teljes körű ismertetése túlságosan terjedelmessé tenné a  jelentést, akkor ezeket a  „hibajegyzék”
elnevezésű mellékletben kell rögzíteni,
c) az előírások megsértésére vonatkozó megállapítás esetén meg kell jelölni azokat a  konkrét jogszabályiés egyéb szabályozói meghatározásokat, amelyek előírásait megsértették,
d) rögzíteni kell a  szabályozások meghatározásaiba nem ütköző, de a  végrehajtás szempontjából a  bv. szerv
működését akadályozó, veszélyeztető gyakorlatokat és azok megoldására tett javaslatokat is,
e) szerepeltetni kell az ellenőrzött által végzett jó és példaértékű gyakorlatokat is.
77. Ha az ellenőrzés a BVOP több szervezeti egységének a bevonásával történik, ez esetben mindegyik szervezeti egység
külön-külön részjelentést készít. Az azonos szervezeti egységhez tartozó ellenőrök egy jelentést készítenek, amelyet
az ellenőrzött bv. szerv részére nem kell megküldeni.
78. Az ellenőrzési jelentést az ellenőrzési programban egyedileg meghatározott határidőre kell elkészíteni. A jelentések
elkészítésének határidejét az ellenőrzési programot jóváhagyó módosíthatja.
79. Az ellenőrzési jelentés megállapításairól az  ellenőrzött bv. szerv vezetőjét – az  ellenőrzés befejezésétől számított
(több bv. szerv, egymást követő napokon végrehajtott ellenőrzése esetén az utolsóként kijelölt bv. szerv ellenőrzésének
befejezésétől számítva) – tíz munkanapon belül írásban tájékoztatni kell. Az  ellenőrzött bv. szerv vezetője
–  a  tájékoztatásban megfogalmazottaktól függően – az  észrevételeiről, tett és tervezett intézkedéseiről (felelősök
és  határidő megjelölésével) – beleértve az  esetleges személyi felelősség megállapítására irányuló vizsgálat
elrendelésének szükségességét, valamint az ellenőrök megállapításainak helytállóságára vonatkozó nyilatkozatot is –
 a tájékoztatás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül, írásban jelentést köteles felterjeszteni az ellenőrzést
elrendelőnek. A 77. pontban megfogalmazott esetekben az ellenőrzési jelentést, vagy összefoglaló jelentést annak
a szervezeti egységnek kell elkészítenie, amelynek az állományába az ellenőrzés kijelölt vezetője tartozik.
80. A bv. szerv által megismert ellenőrzési megállapítások kapcsán tett jelentésben rögzített észrevételek elfogadásáról
vagy elutasításáról, az ellenőrzési jelentés elfogadásáról az ellenőrzési program szerinti jóváhagyó vagy az ellenőrzést
elrendelő dönt.
81. Az országos parancsnoknak felterjesztett összefoglaló ellenőrzési jelentésben – a  szabályozás-gyakorlat
összehasonlítások, értékelések, minősítések, javaslatok mellett – a bv. szerv vezetőjének ellenőrök megállapításaira
tett nyilatkozatát, a  végrehajtott és tervezett intézkedéseit is rögzíteni kell. A  jelentést az  ellenőrzés vezetője
– a szolgálati út betartásával – terjeszti fel jóváhagyásra.
82. A 74.  pont b)  alpontja szerinti jegyzőkönyvet abban az  esetben kell felvenni, ha a  feltárt hiányosság azonnali
intézkedést igényel. A jegyzőkönyv felvétele nem mentesíti az ellenőrt az ellenőrzési jelentés megírása alól.
26. A vezetők által végrehajtott ellenőrzések megállapításainak írásba foglalása
83. A vezetők az  ellenőrzési megállapításaikat az  ellenőrzést követő öt munkanapon belül kötelesek a  Robotzsaru
rendszer Vezetői tevékenységek almenüjében rögzíteni, majd kinyomtatva – az  ellenőrzött dátum szerinti
észrevételével és aláírásával kiegészítve – a 3. melléklet szerinti nyilvántartásban összegyűjteni.
84. Az iktatószámmal ellátott ellenőrzési jelentésnek (a bv. szerv vezetőjének esetében: ellenőrzési feljegyzés) tartalmaznia
kell
a) az ellenőrzött szolgálati hely (munkahely) megnevezését, az ellenőrzés tárgyát, időtartamát,
b) az ellenőrzés alá vont személy(ek) nevét, rendfokozatát, beosztását,
c) a megállapítások rögzítését, szabálytalanság esetén a viszonyítás alapjául szolgáló szabályozó konkrét részére
történő utalással,
d) az ellenőrzés tapasztalatainak rövid összegzését, a helyes gyakorlatok és a szabálytalanságok felsorolását,
e) a saját hatáskörben tett intézkedéseket,
f ) az ellenőrzött aláírásával ellátott, dátum szerinti nyilatkozatát, észrevételét, amennyiben az  ellenőrzés
a  szolgálatteljesítésével (munkavégzésével) összefüggésben szabálytalanságot állapított meg, az  alábbiak
szerint
fa) a megállapításokkal egyetért,
fb) a megállapításokkal nem ért egyet,
fc) a megállapításokkal nem ért egyet és írásban reagálni szeretne.
85. A vezetők – a bv. szerv vezetőinek kivételével – a kinyomtatott ellenőrzési jelentéseiket azonnali intézkedést igénylő
szabálytalanság esetén az ellenőrzés napján, más esetekben legkésőbb a következő munkanapon kötelesek szolgálati
elöljárójuknak bemutatni, aki annak megismerését aláírásával és a dátum feltüntetésével igazolja, majd dönt a további
szükséges intézkedések megtételéről.
27. A munkafolyamatba épített ellenőrzés megállapításainak írásba foglalása
86. Az ellenőrzések tapasztalatait a munkafolyamatba épített ellenőrzések naplójába (4. melléklet) kell dokumentálni.
A  folyamatos-váltásos szolgálati rendben szolgálatot teljesítő, azonos beosztású ellenőrzésre kötelezettek
szakterületenként egy naplót vezetnek, amely a szolgálatok közötti átadás-átvétel tárgyát képezi.
87. A 4. melléklet szerinti naplóban a 84. pont szerinti szempontoknak megfelelő megállapításokat kell dokumentálni,
továbbá az ellenőrzésről – külön utasításra – készített jelentés iktatószámát is fel kell tüntetni.
88. A munkafolyamatba épített ellenőrzést végrehajtók az  ellenőrzési naplót az  ellenőrzést követő szolgálatteljesítési
napon a  közvetlen szolgálati elöljárónak, valamint a  bv. szerv vezetőjének kötelesek bemutatni. A  megállapítások
megismerését az elöljárók az aláírásukkal és a dátum feltüntetésével igazolják, továbbá – indokolt esetben – a felelős
és határidő megjelölésével a szabálytalanságok megszüntetésére rendelkeznek.
V. fejezet
AZ ÁTFOGÓ ELLENŐRZÉSSEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
28. Az átfogó ellenőrzések tervezése, elrendelése, előkészítése, végrehajtása
89. Az átfogó ellenőrzéseket az éves szakmai ellenőrzési tervben kell rögzíteni oly módon, hogy valamennyi bv. szerv
ellenőrzésére öt éven belül sor kerüljön.
90. Az átfogó ellenőrzés szempontjait az 5. melléklet tartalmazza.
91. Az átfogó ellenőrzés – és az  annak megállapításai alapján indokolt utóellenőrzés – elrendelésére az  országos
parancsnok jogosult.
92. Az átfogó ellenőrzés programját – a BVOP szervezeti egységeivel együttműködve – a Szolgálat köteles elkészíteni.
93. A Szolgálat az ellenőrzendő bv. szerv vezetőjét az átfogó ellenőrzésről – annak megkezdése előtt legalább harminc
nappal, a jóváhagyott ellenőrzési program megküldésével – értesíti. A Szolgálat – a bv. szerv értesítésével egyidejűleg –
az ellenőrzési programot az ellenőrzésben résztvevő BVOP szervezeti egységek vezetői részére is továbbítja.
94. Az átfogó ellenőrzést a Szolgálat vezetője nyitja meg a bv. szerv vezetőjének, valamint az ellenőrzött szakterületek
felelős vezetőinek részvételével tartott értekezleten.
95. Az átfogó ellenőrzést a  BVOP szervezeti egységei az  ellenőrzési program és az  átfogó ellenőrzés szempontjainak
megfelelően, önállóan hajtják végre.
96. A BVOP szervezeti egységének vezetője szükség szerint intézkedik az  ellenőrök 28.  pont g)  alpontja szerinti
igazolásának, valamint a  38.  pont f )  alpontja szerinti felhasználói engedélyének és titoktartási nyilatkozatának
beszerzésére.
97. A BVOP szervezeti egységének vezetője vagy az általa megbízott személy az ellenőrzés alá vont bv. szerv székhelyén
számol be a szakterületi megállapításokról. A beszámolás időpontjáról és pontos helyszínéről a Szolgálatot annak
tervezett végrehajtását megelőzően legalább öt munkanappal tájékoztatni kell. A bv. szerv vezetője a BVOP szervezeti
egységeinek ellenőrzési megállapításaira vonatkozóan a  beszámolás időpontjában nyilatkozni, észrevételt tenni
jogosult. A bv. szerv vezetője a megállapításokkal ellentétes észrevételéről a BVOP érintett szervezeti egységének
vezetőjét és a Szolgálat vezetőjét írásban – a beszámoló időpontjától számított – kettő munkanapon belül tájékoztatja.
98. A bv. szerv ellenőrzési naplójába kizárólag a Szolgálat tesz az átfogó ellenőrzés végrehajtására vonatkozó, tényszerű
bejegyzést.
99. Az átfogó ellenőrzés akkor tekinthető lezártnak, ha a  bv. szerv vezetője által – a  104.  pontban meghatározottak
szerint – felterjesztett jelentést és intézkedési tervet az országos parancsnok jóváhagyta.
29. Az átfogó ellenőrzés megállapításainak írásba foglalása 100. Az átfogó ellenőrzésben résztvevő, az országos parancsnok helyetteseinek felügyelete alá tartozó BVOP szervezeti
egységek szolgálati elöljárójuk jóváhagyásával, az országos parancsnok közvetlen alárendeltségében lévő szervezeti
egységek a vezetőik aláírásával készítik el az 5. melléklet szerinti struktúrát követő részjelentésüket.
101. Az ellenőrzésben résztvevő BVOP szervezeti egységek az  ellenőrzési programban meghatározott határidőkre
figyelemmel kötelesek a részjelentésüket a Szolgálat vezetője részére megküldeni.
102. A folyamat értékelésekor kiemelten kell figyelembe venni a Belügyminisztérium, a hatóságok, a felügyeleti szervek,
az emberjogi szervezetek és a BVOP szervezeti egységei által az értékelt időszakban végzett ellenőrzések, vizsgálatok
tapasztalatait és megállapításait, a  munkavégzésről készült éves jelentésben leírtakat, továbbá az  irányítás
és a felügyelet során szerzett egyéb információkat.
103. Az átfogó ellenőrzésről az országos parancsnok részére felterjesztendő összefoglaló jelentés ellenőrzési programban
megjelölt határidőre történő elkészítéséért, valamint annak – jóváhagyását követő öt munkanapon belüli – bv. szerv
részére történő továbbításáért a Szolgálat vezetője a felelős. A Szolgálat – az összefoglaló jelentéssel egyidejűleg –
az átfogó ellenőrzésben résztvevő BVOP szervezeti egységek részjelentéseit is köteles az ellenőrzött bv. szerv vezetője
részére megküldeni.
104. A  bv. szerv vezetője a  103.  pont szerinti összefoglaló jelentés bv. szervnél történő érkeztetését követően harminc
napon belül köteles írásbeli jelentést tenni az  országos parancsnok részére a  tett és tervezett intézkedéseiről.
A  hiányosságok, szabálytalanságok felszámolása érdekében – a  határidők és felelősök megjelölésével – készített
intézkedési terv a jelentés mellékletét képezi.
105. Az országos parancsnok dönt a 103. pont szerinti összefoglaló jelentés, továbbá – a Szolgálat vezetőjének javaslatára –
a  szabálytalanságok megszüntetésére tett vezetői intézkedéseket és azok hatásait tartalmazó jelentés, valamint
a  még hátralévő feladatok megvalósításának ütemezésére vonatkozó, az  ellenőrzött bv. szerv vezetője által
felterjesztett intézkedési terv jóváhagyásáról, az utóellenőrzés szükségességéről, valamint az országos parancsnoki
hatáskörbe tartozó egyéb intézkedések meghozataláról.
106. A Szolgálat vezetője – az országos parancsnok által történő jóváhagyást követően – gondoskodik az intézkedési terv
jóváhagyott példányának a bv. szerv részére történő megküldéséről.
107. A  bv. szerv vezetője az  intézkedési terv jóváhagyását követő hat hónap elteltével – a  határidő lejártát követő
öt  munkanapon belül – az  ellenőrzés során feltárt valamennyi szabálytalanság és hiányosság megszüntetéséről,
vagy az elmaradás okairól írásos jelentést tesz az országos parancsnoknak.
30. Az átfogó ellenőrzést követő utóellenőrzés 108. Az utóellenőrzés elrendelésére – az átfogó ellenőrzést végrehajtó BVOP szervezeti egységek javaslatainak figyelembe
vételével, továbbá egyedi döntés alapján – az  országos parancsnok jogosult. Az  utóellenőrzés kötelezően
végrehajtandó, ha a hiányosságok megszüntetéséről a bv. szerv vezetője nem tesz határidőre jelentést, vagy a jelentés
és egyéb információk alapján megállapítható, hogy a szükséges intézkedések elmaradtak, vagy azok nem vezettek
eredményre. A vezető ez irányú személyes felelősségét ezekben az esetekben vizsgálni kell.
109. Az ellenőrzés elrendelésére, a tapasztalatok írásba foglalására az átfogó ellenőrzésre vonatkozó szabályok az irányadók.
VI. fejezet
A RENDKÍVÜLI ESEMÉNYEK VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ KÜLÖN SZABÁLYOK
110. A bv. intézetben, valamint a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdálkodó szervezetnél
bekövetkezett rendkívüli esemény azonnali vizsgálatát a bv. intézet vezetője köteles végrehajtani.
111. A BVOP szervezeti egységeinek személyi állományával összefüggő rendkívüli események kivizsgálását a szervezeti
egység vezetője vagy – az  országos parancsnok arra vonatkozó külön utasítása esetén – a  Szolgálat köteles
végrehajtani.
112. A  bv. szerv vezetőjének felelősségi körébe tartozó helyszíni vizsgálatban – az  országos parancsnok biztonsági
és  fogvatartási helyettese utasításának megfelelően – a  szakirányító szervezeti egységek személyi állományába
tartozó kettő fő személyi állományi tag részt vehet, javaslataikkal, észrevételeikkel – a  vezető ügyeleti szolgálatot
teljesítő irányítása mellett – a kivizsgálás eredményességét elősegíthetik.
113. Az országos parancsnok külön utasítására a  bv. szervben bekövetkezett rendkívüli eseményt – a  110.  pontban
meghatározottaktól eltérően – célellenőrzés keretében a Szolgálat ellenőreiből álló bizottság önállóan vizsgálja ki.
114. A  feladatellátás folyamatosságának biztosítása érdekében hivatali időn kívüli időszakokban a  BVOP személyi
állományába tartozók részvételével vezető ügyeleti, valamint a  Szolgálat és az  országos parancsnok biztonsági
és  fogvatartási helyettese által felügyelt szervezeti egységek személyi állományából, kettő-kettő fő bevonásával
négyfős készenléti szolgálatot kell működtetni.
115. A vezető ügyeleti és az országos parancsnok biztonsági és fogvatartási helyettese által felügyelt szervezeti egységek
személyi állományából kijelölt készenléti szolgálat megszervezéséért a  Biztonsági Szolgálat vezetője a  felelős,
a – minden hónap 25. napjáig elkészített – havi beosztást az országos parancsnok biztonsági és fogvatartási helyettese
hagyja jóvá.
116. A  Szolgálat személyi állományából kijelölt készenléti szolgálat megszervezéséért a  Szolgálat vezetője a  felelős,
aki a – minden hónap 25. napjáig elkészített – havi beosztást jóváhagyja.
117. A Szolgálat személyi állományából kijelölt, készenléti szolgálatot teljesítőkről a Szolgálat vezetője a BVOP Biztonsági
Szolgálatának vezetőjét a havi beosztás jóváhagyását követő munkanapon írásban tájékoztatja.
118. Az  országos parancsnok utasítása szerint helyszíni vizsgálatot igénylő rendkívüli esemény bekövetkezése esetén
a vezető ügyeleti szolgálatot, valamint a készenléti szolgálatot ellátókat a főügyeletes tájékoztatja.
119. A rendkívüli esemény vizsgálatnak különösen az alábbi szempontokra kell kiterjednie:
a) a rendkívüli esemény tényszerű vizsgálata
aa) a rendkívüli esemény elkövetésében résztvevő és az azt elszenvedő (sértett) személy(ek)re vonatkozó
előzményi adatok megállapítása,
ab) a bekövetkezett esemény leírása, ac) az érintett személyi állomány jelentéseinek tartalmi elemzése, továbbá az  eseményben érintett
fogvatartottak jegyzőkönyvi meghallgatása,
ad) dokumentációk, biztonságtechnikai adatok, kamerafelvételek ellenőrzése;
b) a személyi állomány felelősségének vizsgálata
ba) a rendkívüli eseményt megelőzően végrehajtott feladatok jogszerűsége, szakszerűsége,
bb) a rendkívüli esemény megakadályozása érdekében tett intézkedések hatékonysága,
bc) a rendkívüli esemény észlelését követő intézkedések gyorsasága, szakszerűsége;
c) a vezetői felelősség vizsgálata
ca) a kialakított ellenőrzési rendszer hatékonysága,
cb) a szabályozások, munkaköri leírások, őr- és szolgálati utasítások megléte, tartalma, alkalmazhatósága,
különös tekintettel, a bv. szerv biztonságára, a fogva tartás rendjére veszélyt jelentő fogvatartottak
kezelésére, a  vezetők rendkívüli esemény-megelőző feladatokban végrehajtott tevékenységének
színvonala, a preventív intézkedések gyakorisága, hibafeltárás esetén a tett intézkedések,
cc) a vezető, valamint ellenőrzési jogkörrel rendelkező személyek ellenőrzéseinek végrehajtása,
dokumentáltsága,
cd) az információk kezelése, továbbítása, a végrehajtói állomány eligazítása,
ce) a bv. szervben bekövetkezett hasonló események gyakorisága, okai,
cf ) a korábbi eseményeket követően tett intézkedések célszerűsége, hatékonysága.
120. A rendkívüli eseményről készített, a belügyminiszter részére felterjesztendő jelentés elkészítéséért a 110. pont szerinti
esetben az  országos parancsnok biztonsági és fogvatartási helyettese, a  111.  pont szerinti esetben a  rendkívüli
eseményben érintett BVOP szervezeti egység felügyeletét ellátó országos parancsnok helyettes vagy a  Szolgálat
vezetője, a 113. pont szerinti esetben a Szolgálat vezetője a felelős. A jelentés elkészítésének a határidejét az országos
parancsnok határozza meg.
121. A  rendkívüli eseményre irányuló vizsgálat megállapításairól az  országos parancsnok részére a  vizsgálat kezdési
időpontjától számított 24 órán belül kell írásos jelentést készíteni. A  jelentés elkészítésének felelőse a bv. szervnél
bekövetkezett rendkívüli esemény esetén a  bv. szerv vezetője, a  BVOP szervezeti egységei személyi állományával
összefüggőké a szervezeti egység vezetője, a 113. pont szerinti kivizsgálás esetén a Szolgálat vezetője.
122. A  112. vagy a  113.  pont szerinti kivizsgálások tapasztalatairól a  bv. szerv vezetőjét a  121.  pont szerinti jelentés
jóváhagyását követő kettő munkanapon belül tájékoztatni kell.
123. A  bekövetkezetthez hasonló rendkívüli események megelőzése érdekében a  bv. szerv vezetőjét a  szakirányító
szervezeti egységek által megfogalmazott szükségszerű intézkedések végrehajtására kell utasítani.
VII. fejezet
INFORMÁCIÓ-ÁTADÁS, AZ ELLENŐRZÉSEK MEGÁLLAPÍTÁSAINAK FELHASZNÁLÁSA, ADATSZOLGÁLTATÁS
124. Az ellenőrzés tapasztalatainak hasznosítása során – az adat és minősített adat védelmére vonatkozó szabályokra is
figyelemmel – biztosítani kell az ellenőrzött bv. szervnél, szervezeti egységeknél, személyeknél általánosan előforduló
vagy visszatérő hibák széles körű, más bv. szerv, személyi állományi tagok általi megismerését és ezáltal azok ismételt
bekövetkezésének megelőzését.
125. A  Szolgálat és a  szakirányító szervezeti egységek – az  azonos tárgykörű vagy időpontú ellenőrzések elkerülése
érdekében – a végrehajtást megelőzően legalább öt munkanappal kölcsönösen tájékoztatják egymást a  tervezett
téma-, cél- és utóellenőrzések pontos időpontjairól, az ellenőrizendő bv. szervekről. Amennyiben a tervezettől eltérő
időpontban és/vagy helyszínen szükséges ellenőrzést végrehajtani, ez  esetben az  értesítést – szóban, majd írásos
formában – haladéktalanul meg kell tenni.
126. A Szolgálat és a szakirányító szervezeti egységek az általuk készített, a bv. szerv részére kötelezettségeket meghatározó,
utasításokat, szakmai iránymutatásokat tartalmazó dokumentumokat, továbbá az  ellenőrzési jelentéseiket
(az  ellenőrzési programmal együtt) – megismerés és további felhasználás céljából – a  vezetői jóváhagyást követő
kettő munkanapon belül kötelesek egymásnak megküldeni. A  szakirányító szervezeti egységek egymásnak csak
abban az  esetben küldik meg a  dokumentumaikat, anyagaikat, jelentéseiket, ha az  a  társ szakterület irányítói,
szakfelügyeleti tevékenységével összefüggő megfogalmazásokat, észrevételeket, megállapításokat, javaslatokat
tartalmaz.
127. A  Szolgálat a  saját maga által végrehajtott havi ellenőrzések tapasztalatait felhasználva minden hónap 5. napjáig
értékelő-elemző, a követendő és a szabálytalan gyakorlatokat bemutató, összegző anyagot készít, amelyet további
felhasználásra a bv. szerv és BVOP szervezeti egységei részére megküld.
128. A  bv. szerv vezetője, a  megítélése, a  szakmai tevékenysége szempontjából jelentős külső ellenőrzéseket, továbbá
azok eredményét a tervezett ellenőrzésről való értesülés napján és annak befejezését követő napon – az országos
parancsnoknak címzett jelentés formájában, az alapul szolgáló dokumentumokat is mellékelve – a Szolgálat vezetője
részére terjeszti fel.
129. Az  ellenőrzés megállapításainak hasznosítása magában foglalja az  ellenőrzött bv. szervnél, szervezeti egységnél
az  ellenőrzési megállapítások és javaslatok alapján a  szabályszerű működéshez, a  szolgálatellátás színvonalának
javításához szükséges intézkedések kezdeményezését, azok végrehajtását, valamint a  megállapítások statisztikai
vagy egyéb célra történő feldolgozását, értékelését, oktatási vagy továbbképzési célú felhasználását.
130. A BVOP szervezeti egységei a rendkívüli események tanulságait feldolgozva a bv. szervek részére esettanulmányokat
készítenek.
131. Az ellenőrzések tapasztalatai, adatai a szolgálati tevékenység színvonalának továbbfejlesztése, valamint az egységes
gyakorlat kialakítása érdekében – az  adat és minősített adat védelmére vonatkozó szabályok betartása mellett,
az  érintett személyi állományi tagok beazonosítására alkalmatlan módon – tanulmányok, értékelő jelentések,
módszertani útmutatók készítésére, valamint statisztikai célra, továbbá a helyi és országos értekezleteken, szakmai
továbbképzéseken fel kell használni.
132. A bv. szerven belül ellenőrzésre kötelezett szervezeti egységek, személyek közötti információ-átadás rendjét a bv.
szerv vezetője határozza meg.
VIII. fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 133. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
134. Az  utasítás hatálybalépésekor folyamatban lévő ellenőrzéseket az  azok megkezdésekor hatályban lévő szabályok
alapján kell lefolytatni és lezárni.
135. Az utasítás hatálybalépését követő harminc napon belül a bv. szerv vezetője köteles felülvizsgálni a bv. szervben folyó
szakmai ellenőrzésre vonatkozó szabályokat.
136. Hatályát veszti a büntetés-végrehajtási szervezet szakmai ellenőrzéséről szóló 2/2015. (VII. 10.) BVOP utasítás.
Dr. Tóth Tamás bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1362/2015. (VI. 3.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0004 azonosító számú („Települési szilárdhulladék mechanikai-biológiai stabilizálására szolgáló rendszer kialakítása a Homokhátsági Települési Hulladékgazdálkodási Rendszerben” című) és a KEOP-1.1.1/C/13-2013-0028 azonosító számú („Az OKÖT hulladékgazdálkodási rendszerének fejlesztése eszközbeszerzésekkel” című) projektek támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) jóváhagyja a  KEOP-1.1.1/2F/09-11-2011-0004 azonosító számú, „Települési szilárdhulladék mechanikai
biológiai stabilizálására szolgáló rendszer kialakítása a  Homokhátsági Települési Hulladékgazdálkodási
Rendszerben” című és a  KEOP-1.1.1/C/13-2013-0028 azonosító számú, „Az OKÖT hulladékgazdálkodási
rendszerének fejlesztése eszközbeszerzésekkel” című projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának
növelését az 1. melléklet szerint,
b) hozzájárul a projektek vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak
operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről
és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat
módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. A Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritása keretében megvalósuló
egyes projektek támogatásának növeléséről, valamint a  prioritás keretében megvalósuló egyes projektek
szakaszolásának jóváhagyásáról szóló 1274/2015. (IV. 30.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat
a) E:3 mezőjében az „5 389 960 485” szövegrész helyébe az „5 382 333 586” szöveg,
b) F:3 mezőjében a „748 667 522” szövegrész helyébe a „756 294 421” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1085/2011. (IV. 12.) Korm. határozata az Agrár Forgóeszköz Hitelprogram bevezetéséről és az Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogram keretösszegének felemeléséről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy a) a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) 15 milliárd forint
keretösszeggel meghirdesse az Agrár Forgóeszköz Hitelprogramot (a továbbiakban: Program); a Programban
azon a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében
meghatározott KKV kritériumoknak megfelelő vállalkozás vehet részt, amely az alábbi tevékenységek
valamelyikét végzi: aa) mezőgazdasági termelő tevékenység; ab) halgazdálkodási tevékenység;
ac) baromfi- és sertés ágazatban termeltető tevékenység, amelynél feltétel a hitelfelvétel indokoltsága
tekintetében a tevékenység szerinti országos érdekképviseleti szerv, vagy köztestület ajánlása és a
termeltetési szerződések megléte; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2011. április 30. b) az MFB Zrt. az a) pontban szereplő vállalkozások számára a Program keretében a Magyar Fejlesztési Bank
Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény (a továbbiakban: MFB Tv.) 2. §-a szerint a Kormány határozata
alapján – a piaci elégtelenségek mérséklése érdekében – éven túli lejáratú forgóeszköz hitelt finanszírozzon,
amely elsősorban a piaci elégtelenségek miatt kárt szenvedő, az a) pont szerinti tevékenységet folytató piaci
szereplők forráshoz jutását biztosítja; Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal c) a Program finanszírozásához az MFB Zrt. által forrásszerzés céljából felvett, euróban meghatározott éven túli
lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott kötvényekhez kapcsolódóan 15 milliárd forint mértékig
a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 47. §-ának (3) bekezdésében
meghatározott keret terhére az MFB Tv. 5. §-ának (2) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter az MFB
Zrt-vel árfolyam-fedezeti megállapodást kössön; a Program futamideje az árfolyam-fedezeti megállapodás
szempontjából 4 év; az árfolyam-fedezeti megállapodás jelen határozat hatálybalépésének napján a Magyar
Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre vonatkozik.
Felelős nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos
2. Az Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogramról szóló 1238/2010. (XI. 16.) Korm. határozat
a) 1. a) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:
„a) a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) a 2010. évi rendkívüli
események miatt az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes agrár
tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendelet 3. § (1) bekezdés d), f) és g) pontja
alapján elháríthatatlan külső oknak (vis maior) minősülő események miatt kárt szenvedett mezőgazdasági termelő
vállalkozások számára 11 milliárd forint keretösszeggel meghirdesse az Agrár Forgóeszköz Vis Maior Hitelprogramot
(a továbbiakban: Program), amely éven belüli és éven túli mezőgazdasági célú hitel kiváltására is felhasználható;
a Programban az a mezőgazdasági termelő vállalkozás vehet részt, amely az elháríthatatlan külső ok (vis maior)
fennállását, vagy az agrárkár-enyhítő juttatásra való jogosultságát a jogszabályban meghatározottak szerint igazolja;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. április 30.” b) 1. c) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:
„c) a Program finanszírozásához az MFB Zrt. által forrásszerzés céljából felvett, euróban meghatározott éven túli
lejáratú hitelekhez és kölcsönökhöz, valamint kibocsátott kötvényekhez kapcsolódóan 11 milliárd forint mértékig a
Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 47.§-ának (3) bekezdésében
meghatározott keret terhére az MFB Tv. 5. §-ának (2) bekezdése alapján a nemzetgazdasági miniszter az MFB Zrt.-vel
árfolyam-fedezeti megállapodást kössön; a Program futamideje az árfolyam-fedezeti megállapodás szempontjából
6 év; az árfolyam-fedezeti megállapodás a 6 milliárd forint tekintetében 2010. november 16-án, az 5 milliárd forint
tekintetében pedig, az Agrár Forgóeszköz Hitelprogram bevezetéséről és az Agrár Forgóeszköz Vis Maior
Hitelprogram keretösszegének felemeléséről szóló 1085/2011. (IV. 12.) Korm. határozat hatálybalépésének napján,
a Magyar Nemzeti Bank által közölt, hivatalos HUF/EUR devizaárfolyamon átszámított devizaösszegre vonatkozik;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos”
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
82/2011. (X. 28.) OGY határozata dr. Lázár János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Lázár János országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság
10. B. 35.617/2011. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
70/2009. (VIII. 12.) HM utasítása a Kormány vagy miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó egyes költségvetési szervek létszámgazdálkodását érintő átmeneti intézkedésekről szóló 1127/2009. (VII. 29.) Korm. határozat végrehajtásával összefüggő egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján – figyelemmel a Kormány vagy miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó egyes költségvetési szervek létszámgazdálkodását érintő átmeneti intézkedésekről szóló 1127/2009. (VII. 29.) Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. határozat) foglaltakra – az alábbi utasítást adom ki.
1. § (1) Az utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter
közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki a közintézetekre (HM Állami Egészségügyi Központ, Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem).
2. § (1) A Korm. határozat végrehajtása érdekében az utasítás hatálya alá tartozó szervezeteknél a 2009. július 30-án meglévő üres, valamint az ezen időpontot követően megüresedő álláshelyek (beosztások, munkakörök), továbbá az időszaki
és részfoglalkozásúak (állományon kívüliek) engedélyezett álláshelyei – az utasításban meghatározott kivételekkel –
nem tölthetőek be. Az ezen álláshelyekre jutó rendszeres és nem rendszeres személyijuttatás-előirányzat a munkaadókat
terhelő járulékokkal együtt – az utasításban meghatározott kivételekkel – nem használható fel.
(2) Az utasítás szempontjából nem tekintendő üres, megüresedő álláshelynek a gyermekgondozás céljából illetmény
nélküli szabadságot igénybe vevők álláshelye (időtartamától függetlenül).
3. § (1) Az utasítás 2. §-ában meghatározott intézkedés nem vonatkozik:
a) a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag ápo
lását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004.
évi CXXIII. törvény 1. § (2) bekezdés 6. pontjának hatálya alá tartozó ösztöndíjas foglalkoztatottak kinevezettként történő továbbfoglalkoztatására;
b) a meglévő állománynak az utasítás 1. §-ának hatálya alá tartozó szervezeten belüli és szervezetek közötti áthelyezésére, valamint a meglévő állomány jogviszonyának módosítására;
c) az állami vezetők, az önálló munkaköri jegyzékkel vagy állománytáblával rendelkező közhatalmi szervezet vagy
közintézmény vezetőjére és helyettesére;
d) az utasítás 1. §-ának hatálya alá tartozó szervezetek meglévő állományából vezetői álláshelyre történő megbízásra,
kinevezésre, áthelyezésre, továbbá a hivatásos és szerződéses állományú katona a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 53. §-ának (3) bekezdése
szerinti vezetői beosztással történő megbízására;
e) a c)–d) pont hatálya alá nem tartozó vezetők kinevezésére, illetve megbízására abban az esetben, ha a személyijuttatás-szükségletüket a munkáltatói jogkör gyakorlója nyugdíjas foglalkoztatottak létszámcsökkentése terhére kigazdálkodja;
f) a 2011-es EU-elnökségi feladatok ellátásával összefüggő egyes kérdésekről szóló 2155/2008. (XI. 5.) Korm. határozat alapján engedélyezett álláshelyek betöltésére;
g) a tartós külszolgálatra kihelyezett, illetve az onnan visszatérő köztisztviselőkre és közalkalmazottakra, valamint a
Hjt. hatálya alá tartozó, a Hjt. 2. §-ának (32) bekezdése alapján tartós külszolgálatra kihelyezésre kerülő, illetve a tartós
külszolgálatról hazatérő személyekre;
h) a pályázat alapján betöltendő álláshelyekre, amelyek esetében a pályázat kiírását az arra illetékes szerv, illetve szervezet 2009. július 15-ig közzétette;
i) azokra a h) pont hatálya alá nem tartozó betöltetlen álláshelyekre, amelyek vonatkozásában a felvétellel (áthelyezéssel) kapcsolatos munkaügyi eljárás 2009. július 15. előtt bizonyíthatóan megkezdődött, továbbá a szerződéses (tiszti,
tiszthelyettesi és legénységi) állomány feltöltésére vonatkozó, 2009. július 15-ig megkezdett felvételi – ideértve az
ugyanezen időpontig regisztrált jelentkezők szerződéses állományba vételével kapcsolatos – eljárásokra;
j) a beosztása ellátásában tartósan akadályozott személy (táppénz, egészségügyi szabadság, szülési szabadság, intenzív nyelvtanfolyam, 1 évnél rövidebb idejű missziós feladat stb.) álláshelyével kapcsolatos feladatok belső megbízás, helyettesítés alapján történő ellátására.
(2) A Korm. határozat 2. pontjának k) alpontjában rögzített 10%-os mértékű előirányzat-összeget a HM fejezet központi megtakarításaként kell nyilvántartani, amelynek felhasználására csak külön miniszteri rendelkezés alapján kerülhet sor.
4. § (1) A 3. §-ban nem említett és a 2. § hatálya alá tartozó álláshelyek betöltését, illetve a megüresedő álláshelyekre jutó
rendszeres és nem rendszeres, ténylegesen megtakarított személyijuttatás-előirányzat 10%-nál nagyobb mértékű felhasználását a miniszter közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek a honvédelmi miniszternél, a Honvédelmi Minisztérium szervei, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek a HM Személyügyi Osztálynál, az MH Összhaderőnemi Parancsnokságnak (a továbbiakban: MH ÖHP) alárendelt katonai szervezetek – az MH ÖHP útján –, továbbá a
HM Honvéd Vezérkar főnökének közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek a HM Személyzeti Főosztálynál havonta a tárgyhó 10. napjáig kezdeményezhetik.
(2) Az (1) bekezdésben kezdeményezett javaslatokat a HM Személyügyi Osztály és a HM Személyzeti Főosztály a beérkezést követő 5 napon belül összesíti, a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökséggel (a továbbiakban: HM KPÜ)
egyezteti és a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály, a HM Honvéd Vezérkar főnöke és a HM kabinetfőnöke útján
terjeszti fel a miniszter részére.
5. § (1) Az utasítás 3. §-ában nem szabályozott, a 2. § hatálya alá tartozó álláshelyekkel érintett feladatok ellátására más,
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében, így különösen a polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti megbízási szerződés keretében vagy szellemi tevékenység végzésének ellenértékeként teljesített kifizetés útján sem kerülhet sor.
(2) Az utasítás 2. §-ában szereplő korlátozások nem érintik:
a) a 2009. július 30. előtt az üres álláshelyek ellátásáért megállapított helyettesítési díjakat;
b) a Ptk. hatálya alá tartozó, 2009. július 30. előtt megkötött megbízási szerződéseket.
(3) Az utasítás 2. §-ában foglaltak nem vonatkoznak:
a) az álláshelyhez nem tartozó feladatok ellátására vonatkozó megbízásokra és az azok után fizetendő megbízási dí
jakra;
b) az üres és megüresendőnek nem minősülő álláshelyekkel járó feladatok belső vagy külső helyettesítéssel történő el
látására. 6. § (1) A meglévő és a keletkező üres álláshelyek, valamint az utasítás 3. és 4. §-ai alapján betöltött álláshelyek számáról,
az utasítás 3. §-ának (2) bekezdése alapján teljesített kifizetések, valamint a fel nem használható forrás összegéről, továbbá az utasítás 5. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti helyettesítési díjakról a miniszter közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek a honvédelmi miniszter részére, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek a HM Személyügyi Osztály részére, az MH ÖHP-nak alárendelt katonai szervezetek – az MH ÖHP útján –, továbbá a HM Honvéd
Vezérkar főnökének közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek a HM Személyzeti Főosztály részére első
alkalommal a jelen utasítás hatálybalépését követő kettő napon belül – a 2009. július 15-ei és a 2009. július 30-ai állapotnak megfelelően, majd ezt követően minden naptári hónap utolsó napja szerinti állapot tekintetében – a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig tájékoztató anyagot küldenek HM KPÜ által kiadott adatszolgáltatási táblázat alapján.
(2) A HM Személyügyi Osztály és a HM Személyzeti Főosztály az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztató anyagot – szervezetenkénti bontásban – első alkalommal kettő napon belül, ezt követően a tárgyhónapot követő hónap 8. napjáig továbbítja a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály részére. A jelentéssel egyidejűleg a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály részére a HM KPÜ is tájékoztató anyagot küld a (1) bekezdésben szereplő források felhasználásáról.
(3) Az utasítás 6. §-ának (2) bekezdése alapján teljesített adatszolgáltatásokat a HM TKF összesíti és a tárgyhónapot
követő hónap 14. napjáig a HM kabinetfőnöke útján a honvédelmi miniszter részére jóváhagyásra előterjeszti.
(4) Az utasítás 6. §-ának (3) bekezdése alapján teljesített adatszolgáltatást a honvédelmi miniszter nevében a HM kabinetfőnöke – a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig, elektronikus úton – megküldi a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszter és a pénzügyminiszter részére.
7. § (1) Jelen utasítás hatálybalépését követő 8 napon belül a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály vezetője és a HM
Személyzeti Főosztály vezetője intézkedjen az utasítás végrehajtása érdekében szükséges, toborzással összefüggő feladatokról, valamint a HM Személyzeti Főosztály vezetője intézkedjen az állományilletékes parancsnoki jogkör engedélyhez kötött gyakorlásának szabályairól.
(2) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, azonban rendelkezéseit 2009. július 30-ától kell alkalmazni.
Budapest, 2009. augusztus 7. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
15/2014. (IX. 5.) BM utasítása a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával –
a következő utasítást adom ki:
1. § A Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak
szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium közigazgatási államtitkárát.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § A 2. § (2) bekezdéstől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás-fejlesztés okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
5. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2010. (IX. 2.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
270/2008. (XII. 17.) KE határozata Sági Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Sági
Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság tbiliszi nagykövetségének
vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Örmény
Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2008. október 2. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
56/2017. (VI. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya közötti, a kiadatásról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az igazságügyi miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Marokkói Királyság Kormánya közötti, a  kiadatásról szóló egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  igazságügyi minisztert, hogy – a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
168/2016. (V. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/7637-2/2016. számú előterjesztésére – Jovicin Marko (születési hely, idő: Beograd
[Jugoszlávia], 1982. november 12.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. május 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
265/2008. (XII. 17.) KE határozata Hamikus Vilmos rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Hamikus
Vilmost kinevezem rendkívüli követ és meghatalmazott
miniszterré.
Budapest, 2008. szeptember 8. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök