text:
45/2015. (VII. 28.) FM rendelete a 2015. körzeti erdőtervezésre vonatkozó tervezési alapelvekről, valamint az erdőgazdálkodás tartamosságát és fejlesztését szolgáló körzeti erdőtervezési keretértékekről.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (3) bekezdés 2. pontjában,
a 9.  § és a  10.  § tekintetében az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény 112.  §
(2) bekezdés 5. pontjában, valamint (3) bekezdés 2. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 4. és 9.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya az  erdőterv rendelet előkészítésének, és a  körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló
11/2010. (II. 4.) FVM rendelet 2. számú mellékletében foglalt ütemezés szerint 2015.  évre meghatározott
erdőtervezési körzetek körzeti erdőtervezésére terjed ki.
(2) A körzeti erdőtervezésnek az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továbbiakban: Evt.) 31. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti
a) alapelveit
aa) az erdőtervezési körzetek mindegyikére vonatkozóan a 2–7. §,
ab) az egyes erdőtervezési körzetekre vonatkozóan az 1–15. melléklet,
b) az  erdőgazdálkodás tartamosságát és fejlesztését szolgáló keretértékeit az  egyes erdőtervezési körzetekre
vonatkozóan az 1–15. melléklet
tartalmazza. 1. Az erdőrészletek kialakítására vonatkozó erdőtervezési alapelvek
2. § (1) A  körzeti erdőtervezés során az  erdő faállomány-, termőhelyi-, tulajdon-, illetve erdőgazdálkodási viszonyok,
továbbá közérdekű funkciók, rendeltetések tekintetében jelentősen eltérő részeit lehetőség szerint a természetben
jól fellelhető határok mentén önálló erdőrészletként kell elhatárolni.
(2) A  körzeti erdőtervezés során az  erdészeti hatósági nyilvántartások folytonossága, illetve az  erdőgazdálkodási
tevékenységek nyomon követhetősége és értékelhetősége érdekében az erdőrészletek határai, illetve az erdőtagok
és erdőrészletek erdőgazdasági azonosítói kizárólag az alábbi esetekben módosíthatóak:
a) az erdőrészletek határainak természetbeni változása esetén,
b) az Evt. 16.  § (5) és (6)  bekezdésében foglalt, az  erdőtag és az  erdőrészlet kialakítása szempontjainak
teljesülése érdekében,
c) az erdőrészletek erdészeti hatósági nyilvántartási adatok vonatkozásában történő egyértelmű
besorolhatósága, vagy
d) a szálaló és átalakító üzemmódú erdőtömbök optimális kialakítása érdekében, illetve a  faanyagtermelést
nem szolgáló üzemmódú állományrészek erdőrészletként való lehatárolása érdekében, az erdőgazdálkodóval
történő egyeztetés alapján.
(3) A jogszabályokban erdőtervi jellel lehatárolt,
a) védett, illetve fokozottan védett természeti területen található erdők, valamint
b) az erdőrezervátumok
erdőtag és erdőrészlet azonosítói csak a  védetté nyilvánító jogszabályban foglalt területi lehatárolás Országos
Erdőállomány Adattárban (a  továbbiakban: Adattár) való egyértelmű nyomon követhetőségének biztosításával
változtathatók meg.
2. Az erdőgazdálkodás üzemmódjának megállapítására vonatkozó erdőtervezési alapelvek
3. § (1) Faanyagtermelést nem szolgáló üzemmódot indokolt megállapítani azokra az erdőkre vonatkozóan
a) amelyek termőhelyi okok miatt gyenge fejlődésűek, de hosszú távon állékonyak és önfelújulásra képesek,
b) amelyekben a terepviszonyok az erdőgazdálkodást nagymértékben korlátozzák,
c) amelyek kiemelt közösségi jelentőségű jelölő faj, továbbá védett illetve fokozottan védett faj jelentős, az 5. §
(2) bekezdésében foglaltak alapján meghatározott állományának élőhelyei, d) amelyek fokozottan védett természeti területen helyezkednek el, és a természetvédelmi cél a bolygatatlanság
fenntartása,
e) amelyekben a környezeti adottságok miatt a vízvédelmi, partvédelmi vagy árvízvédelmi cél más módon nem
érhető el, vagy
f ) amelyek esetében az erdőgazdálkodó azt kéri,
ha ez  az erdők védelmét, fennmaradását nem veszélyezteti, valamint az  a)–c)  pontban foglalt esetekben az  erdő
rendeltetéséből következő védelmi célok más üzemmód mellett nem biztosíthatóak.
(2) Szálaló üzemmód az  erdőgazdálkodó javaslatára, vagy egyetértésével, a  magtermő kort elért, elsősorban
természetes, természetszerű vagy származék erdők esetében állapítható meg.
(3) Átalakító üzemmódot kell megállapítani, illetve engedélyezni azokban az  erdőkben, amelyekben
az  erdőgazdálkodó hosszútávon szálaló üzemmódban kíván gazdálkodni, de annak alapfeltételei a  javaslat vagy
kérelem benyújtásakor teljes körűen még nem adottak.
3. A fakitermelések tervezésére vonatkozó erdőtervezési alapelvek 4. § (1) Vágásérettségi kort csak a  vágásos és az  átalakító üzemmódú erdők faállományára kell meghatározni, az  adott
erdőre vonatkozóan e  rendeletben meghatározott vágásérettségi szakasz határértékei között, az  erdő termőhelyi
viszonyai, fafajösszetétele, eredete, egészségi állapota valamint felújulóképessége figyelembevételével.
(2) A vágásérettségi szakasz felső határértékénél magasabb vágásérettségi kort meghatározni csak az erdőgazdálkodó
egyetértésével, vagy az adott határértéknél idősebb erdőben lehet. Az erdőgazdálkodó egyetértése kell az utóbbi
esetben akkor is, ha a vágásérettségi kor a körzeti erdőtervezés ciklusán túlmutat.
(3) A  vágásérettségi szakasz alsó határértékénél alacsonyabb vágásérettségi kort meghatározni, és ahhoz
kapcsolódóan rendkívüli véghasználatot tervezni – az  e  rendeletben szereplő eltéréseken túl – csak vis maior
esetben, az erdő egészségi állapotának jelentős romlása, vagy fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás tervezése
esetén lehet. Ebben az esetben a véghasználat területét az e rendeletben rögzített, az egyes véghasználati módok
10 évre vonatkozó keretszámai tekintetében nem kell számításba venni.
(4) Tarvágást – fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás esetét kivéve – csak az  erdő azon fafajára lehet tervezni,
amelynek a kora a körzeti erdőterv időbeli hatálya alatt eléri a vágásérettségi kort.
(5) E  rendelet alkalmazásában véghasználati időszak a  fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén az  első és
az utolsó véghasználati fakitermelés között eltelt idő.
(6) Fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén a vágásérettségi kort úgy kell megállapítani, hogy az a véghasználati
időszak közepére essen.
(7) A véghasználat során fakitermelési korlátozás alá eső, vagy kitermelni nem szándékozott faegyedek – hagyásfák –
visszahagyását csoportos jelleggel kell megtervezni, oly módon, hogy azok
a) a 2,0 hektár vagy annál nagyobb végvágott vagy tarvágott területen lehetőség szerint 0,1–0,5 hektár területű
hagyásfa csoportokban,
b) a 2,0 hektárnál kisebb végvágott vagy tarvágott területen kisebb csoportokban
maradjanak vissza a területen.
(8) A  véghasználat során a  hagyásfákat, hagyásfa csoportokat lehetőség szerint őshonos fafajokból, idősebb, de
még állékony, illetve böhöncös, odvas faegyedekből kell visszahagyni. A  hagyásfa csoportokat továbbá úgy kell
kialakítani, hogy azok a természetvédelmi vagy közjóléti jelentőségű, ismert vonalas, illetve pontszerű helyszíneket
(így különösen fokozottan védett madár fészke, forrás, patakmeder, barlang bejárata, erdei emlékmű vagy közjóléti
létesítmény, berendezés) is tartalmazzák.
(9) A  véghasználat során a  hagyásfák, hagyásfa csoportok erdészeti tájban honos fafajú egyedei csak kivételesen
indokolt esetben, így különösen veszélyelhárítás, az  erdő védelme és fenntartása érdekében termelhetők ki,
továbbá a  hagyásfa csoportokban található, az  erdészeti tájban honos fafajú holtfát, valamint az  előzőek szerint
kitermelt faanyagot vissza kell hagyni a területen.
(10) Természetes, természetszerű és származék erdőben a holt faanyag megfelelő mértékű előfordulásának biztosítása
érdekében egészségügyi termelés csak akkor tervezhető, ha legalább 5  m3/ha mennyiségű holt faanyag
már jelen van az  erdőben. Ez  alól kivételt képezhetnek az  egészséges egyedekre is veszélyt jelentő, fertőző
károsítások megelőzése érdekében szükséges fakitermelések, a  közjóléti rendeltetésű erdők, valamint a  nagyvízi
meder elsődleges, másodlagos és átmeneti levezető sávjaiban lévő erdők, ahol fekvő holtfát visszahagyni csak
a balesetveszély kockázatának elkerülésével, illetve az árvízvédelmi szempontok figyelembevételével lehet.
(11) A körzeti erdőtervezés során egyéb termelés
a) kiemelt közjóléti, természetvédelmi, örökségvédelmi vagy árvízvédelmi cél elérése érdekében, továbbá
balesetveszély vagy káresetek megelőzése, elhárítása, idegenhonos fafajok kitermelése, faállományszerkezet
javítása, valamint az  alacsonyabb vágásérettségi korú fafajokból álló erdőfoltok kitermelése céljából,
amennyiben az adott fakitermelés más tervezett fakitermelés keretében nem oldható meg,
b) faanyagtermelést nem szolgáló erdőkben szükségessé váló fakitermelések esetében,
c) az engedélyezett igénybevételek végre nem hajtott fakitermelései esetében
tervezhető.
4. Természetvédelmi célú erdőtervezési alapelvek 5. § (1) E  rendeletben szereplő előírásokat védett természeti területek esetében az  adott területre vonatkozó,
jogszabályban kihirdetett természetvédelmi kezelési tervben, illetve a  vonatkozó természetvédelmi
jogszabályokban foglalt sajátos előírásoknak megfelelő eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az  Evt. 33.  § (2)  bekezdés e), f ) és i)  pontjában foglaltakat védett természeti területen álló erdő esetében
a jogszabályban kihirdetett természetvédelmi kezelési tervben, vagy annak hiányában a természetvédelmi kezelési
állásfoglalásban, a  Natura  2000 hálózat részét képező területen (a  továbbiakban: Natura  2000 terület) található
erdő esetén a Natura 2000 fenntartási terv, vagy annak hiányában a Natura 2000 javaslat figyelembevételével kell
meghatározni oly módon, hogy
a) a közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű jelölő faj kedvező természetvédelmi helyzetének
megőrzése érdekében adott javaslat, vagy előírt korlátozás csak azokra az  erdőkre vonatkozik, amely a  faj
– a védett természeti területek terészetvédelmi kezeléséért felelős szerv által monitorozott adatai alapján –
jelentős állományának erdőtervben rögzített élőhelyeként szolgál, továbbá
b) a védett, fokozottan védett faj megőrzése, védelme érdekében adott javaslat, vagy előírt korlátozás csak
azokra az erdőkre vonatkozik, amely a faj – a védett természeti területek terészetvédelmi kezeléséért felelős
szerv adatai alapján – bizonyítottan előforduló és populáció kialakítására képes állománya erdőtervben
rögzített élőhelyeként szolgál.
(3) Védett természeti területen, illetve Natura  2000 területen található erdő körzeti erdőtervezése során kiemelt
figyelemmel kell lenni
a) az erdők – különösen a  közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelyek  –
természetességi állapotának, biológiai és genetikai sokféleségének, fajkészletének fenntartása, illetve
lehetőség szerinti javítására vagy bővítésére,
b) a védett vagy fokozottan védett, illetve a  közösségi jelentőségű vagy kiemelt közösségi jelentőségű fajok
élőhelyének, és az egyéb természeti értékeknek a védelmére, valamint
c) az erdő által meghatározott tájképi értékek megőrzésére, táji léptékben az erdőtársulások sokszínűségének
fenntartására.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak érvényesülése érdekében az érintett erdőkben
a) ahol a  természetvédelmi szempontok indokolják, és a  természeti feltételek lehetővé teszik, kiemelten
a  Natura  2000 elsődleges rendeltetésű, illetve a  kiemelt közösségi jelentőségű, jelölő erdei élőhelynek
minősülő erdőkben
aa) hosszabb véghasználati időszakú, egyenlőtlen bontáson alapuló fokozatos felújítóvágás vagy
szálalóvágás tervezésével, valamint
ab) a tarvágások térben és időben tagolt tervezésével
vágásos üzemmódú erdőgazdálkodás esetén is az erdőborítás minél folyamatosabb fenntartására kell törekedni;
b) tarvágás véghasználatként csak akkor tervezhető, ha az  erdő felújítása más erdészeti módszerrel nem,
vagy – természetvédelmi szempontból is – legcélszerűbben így kivitelezhető, azonban ebben az esetben is
törekedni kell az egybefüggő vágásterület kiterjedésének csökkentésére;
c) az erdőneveléseket úgy kell megtervezni, hogy azok a  termőhelynek nem megfelelő, vagy erdészeti
tájidegen elegyfafajok, különösen az  intenzíven terjedő fajok visszaszorítását, az  őshonos fafajok
elegyarányának az emelését, az elegyesség fenntartását, javítását, a faállomány szerkezeti változatosságának
növelését, valamint a meglévő cserjeszint és erdőszegélyek lehetséges megőrzését szolgálják;
d) a vágásérettségi kort természetes, természetszerű vagy származékerdőben a  természetvédelmi célok,
a hozamvizsgálat eredményeinek, a természetes felújítás követelményeinek és az erdő egészségi állapotának
együttes figyelembevételével, lehetőség szerint a vágásérettségi szakasz felső felében kell meghatározni;
e) a véghasználatok tervezése során arra kell törekedni, hogy az  erdészeti tájban honos fafajokkal
jellemezhető faállomány típusok, illetve a  közösségi jelentőségű jelölő erdei élőhelytípusok esetében
a korosztályviszonyok kiegyenlítettek legyenek, mindig legyen idős erdő;
f ) a 2,0 hektár vagy annál nagyobb területű, természetes, természetszerű vagy származék erdő véghasználatát
az  erdészeti tájban honos fafajú hagyásfák, illetve hagyásfa csoportok visszahagyásával kell megtervezni,
melynek során a  korábban megosztással leválasztott, faanyagtermelést nem szolgáló üzemmódú
erdőrészleteket is figyelembe kell venni;
g) a termőhelynek nem megfelelő vagy erdészeti tájidegen főfafajú erdők véghasználata után a  fafajcserével
járó erdőszerkezet-átalakítást alternatív lehetőségként minden esetben meg kell tervezni;
h) az erdőszerkezet-átalakítás kizárólagos módon történő tervezése védett természeti területen
a  természetvédelmi célok, az  erdei haszonvételi lehetőségek és az  erdő egyéb rendeltetései együttes
figyelembevételével, ütemezetten történhet;
i) a természet védelméről szóló 1996.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Tvt.) 23.  § (2)  bekezdése alapján
védett –  a  természetvédelmi hatóság határozatában kijelölt – természeti értékek és területek, továbbá
a  Tvt. 48.  § (2)  bekezdésében meghatározott, védetté nyilvánított mesterséges üregek, valamint védett
természeti területen az  Evt. 13.  § (1)  bekezdés a)  pont af )  alpontja, és az  érintett erdőrészlet leírólapján is
feltüntetett, Evt. 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti erdei vízfolyások és az erdei tavak védelme érdekében,
azok földfelszíni elhelyezkedéséhez 25 méternél közelebb fakitermelés csak a  természetvédelmi célokkal
összhangban tervezhető.
5. Közjóléti célú erdőtervezési alapelvek 6. § A közjóléti rendeltetésű erdők közül a parkerdőkben és a gyógyerdőkben a közjóléti – kiemelten a sport, turisztikai,
üdülési, egészségügyi, valamint egészségvédelmi – funkciók megfelelő érvényesülése érdekében
a) törekedni kell a  folyamatos erdőborítást biztosító vagy az  arra való átállást szolgáló üzemmódú
erdőgazdálkodásra való áttérésre,
b) vágásos üzemmód esetén az  erdő egészségi állapotának, továbbá az  idős erdő alatt megtelepedett újulat
életfeltételeinek figyelembevételével a  vágásérettségi kor emelésére kell törekedni, a  véghasználatot több
ütemben indokolt végrehajtani, valamint fokozatos felújítóvágás esetén hosszabb véghasználati időszakot
kell alkalmazni,
c) az erdőfelújítás és az erdőnevelés során változatos korú, fafajösszetételű és szerkezetű, hosszú távon állékony
faállományt kell kialakítani, amely érdekében – az  erdő természetességi állapotának fenntartása mellett  –
az  erdők esztétikai értékét növelő vagy oktatási célokat szolgáló, idegenhonos, intenzíven nem terjedő,
allergiás kockázatot nem növelő fafajú vagy fajtájú faegyedek szálankénti, illetve csoportos elegyítése vagy
visszahagyása is megengedett.
6. Vízvédelmi, partvédelmi, és árvízvédelmi célú erdőtervezési alapelvek
7. § (1) A  folyók nagyvízi medrében található erdők körzeti erdőtervezését a  jogszabályban kihirdetett nagyvízi
mederkezelési tervben, vagy annak hiányában a  nagyvízi mederkezelési javaslatban meghatározott árvízvédelmi
szempontok figyelembevételével kell elvégezni.
(2) Amennyiben a  nagyvízi meder, azon belül az  egyes levezető sávok határvonalai a  vízügyi hatóság eljárásában,
illetve a nagyvízi mederkezelési tervben még nem kerültek meghatározásra, akkor az Evt. 33. § (2) bekezdés e), f ) és
i)  pontjában foglaltakat a  körzeti erdőtervezés során a  vízügyi igazgatási szerv, valamint természetvédelmi vagy
Natura  2000 rendeltetésű erdő esetén a  védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv
szakvéleményével összhangban kell meghatározni.
(3) A  vízbázisok védelmét szolgáló erdők esetében törekedni kell az  erdőborítás minél folyamatosabb fenntartására,
valamint a  víztermelő helyek környékén a  megfelelő cserjeszint kialakítására és fenntartására. A  folyamatos
erdőborítás mielőbbi elérése érdekében az  erdőfelújításokat – egyéb jogszabályi korlátozások hiányában és
a  termőhelyi adottságok figyelembevételével – lehetőség szerint különböző vágásérettségi korú fafajok elegyes
erdősítésével kell megtervezni.
(4) A  síkvidéki, mezőgazdasági művelés alatt álló területekkel körülvett ivóvízbázisokat határoló vízvédelmi
erdők tarvágás jellegű véghasználatát csak több ütemben, lehetőség szerint minél kisebb területi kiterjedésű
tarvágásokkal kell megtervezni.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
9. § Az erdőterv rendelet előkészítésének, és a  körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló 11/2010. (II. 4.)
FVM rendelet 1. számú melléklete helyébe a 16. melléklet lép.
10. § Az erdőterv rendelet előkészítésének, és a  körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló 11/2010. (II. 4.)
FVM rendelet 3. számú melléklete helyébe a 17. melléklet lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2014. (III. 13.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  magyar kultúra külföldi terjesztésére
irányuló tevékenység fejlesztésére vonatkozó irányelvek és programok meghatározásával, összehangolásával
kapcsolatos feladatok ellátása keretében, a  kortárs magyar művészeti értékek külföldi megismertetésének
előmozdítására 2014. március 1-jétől 2014. augusztus 31-éig Gulyás Gábort miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) a hazai képző kortársművészet nemzetközi ismertségének, jelenlétének elősegítése,
b) a Velencei Biennále nemzetközi biztosaként a magyar pavilon kiállításainak megszervezése,
c) a  kiemelkedő nemzetközi kortárs képzőművészeti teljesítmények hazai megjelenítési lehetőségeit növelő
feltételek megteremtése, a Budapest Biennále koncepciójának kidolgozása. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetmény és juttatások illetik meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti miniszteri biztos kinevezéséről szóló 32/2013. (VIII. 30.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
49/2013. (XII. 2.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Sz. Sz. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság
„Az Országgyűlés az  alábbi kérdést tűzze napirendjére és tárgyalja meg: A  balatonfűzfői Balaton Sportuszodának, és
a  környezetében lévő Városi Stadionnak a  fejlesztendő sportlétesítmények közé történő bekerülésének a  lehetősége
a 2021-es Vizes Világbajnokság projektje keretében.”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 31-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Kúria Knk.37.807/2012/2. számú határozata szerint, ha a  Kormány hatáskörébe tartozó összes kérdés egyben
az  Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésnek is tekinthető, az  a  népi kezdeményezés szempontjából
kiüresíti az  Nsztv. 18.  § a)  pontjába foglalt azon – tulajdonképpen korlátot is állító szabályt – hogy az  országos
népi kezdeményezés tárgya csak az  Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. A  népi kezdeményezés
komplementer jellegű, a  képviseleti hatalomgyakorlást egészíti ki. A  jogintézmény funkciójával lenne ellentétes,
ha nemcsak a képviseleti hatalomgyakorlás vonatkozásában, hanem a végrehajtó hatalomnak adott felhatalmazás
teljesítése körében is érvényesülne ez  a  jelleg. Egy ilyen értelmezés a  közvetlen hatalomgyakorlást Magyarország
Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) B)  cikk (4)  bekezdésben foglalt kivételesség elvével ellentétesen
tágítaná.
Az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdése szerint a Kormány a végrehajtó hatalom általános szerve, amelynek feladatés hatásköre kiterjed mindarra, amit az  Alaptörvény vagy jogszabály kifejezetten nem utal más szerv feladat- és
hatáskörébe. A Kormány az Országgyűlésnek felelős.
Jelen ügyben megállapítható, hogy a  világbajnoksággal kapcsolatos infrastrukturális fejlesztésekről a  FINA
2021.  évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez szükséges létesítményfejlesztéshez kapcsolódó feladatokról szóló 1750/2013. (X. 24.) Korm. határozat rendelkezik, így a  népi
kezdeményezés tárgyát képező egyedi ügy nem tekinthető az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésnek.
Az Nsztv 17.  §-a szerint a  népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a  megtárgyalásra
javasolt kérdést. A  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Nsztv. 17.  §-ába ütközik, ugyanis
az valójában a megtárgyalásra javasolt kérdésnek csak hozzávetőlegesen adja meg a tárgyát, mivel nem egyértelmű,
hogy a „2021-es Vizes Világbajnokság projektje” pontosan milyen feladatokat foglal magában. Nem állapítható meg,
hogy a  program a  FINA 2021.  évi Úszó-, Vízilabda- Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez
szükséges létesítményfejlesztés 2013–2016. közötti I. ütemére, vagy annak egy részére vonatkozik.
A Bizottság véleménye szerint továbbá a  népi kezdeményezés valójában több részkérdést tartalmaz, egyszerre
vonatkozik a  Balaton Sportuszodára és a  Városi Stadionra is. Így a  választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni.
Fentiekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 18.  § a) és b)  pontja alapján, mivel a  kérdés
nem tartozik az  Országgyűlés hatáskörébe és a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény B)  cikk (4)  bekezdésén, 15.  cikk (1)  bekezdésén, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi
XXXVI.  törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, 18. § a) és b) pontján,
a  választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: régi Ve.) 131/A.  § b)  pontján, 131.  §-án, a  FINA
2021.  évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez szükséges létesítményfejlesztéshez kapcsolódó feladatokról szóló 1750/2013. (X. 24.) Korm. határozaton, a  jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. november 26. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1046/2004. (V. 14.) Korm. határozata a Közép-európai Egyetem nem állami egyetemként történő elismerésével kapcsolatos kormányzati intézkedésekről.
A Kormány 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a felsőoktatásról szóló
1993. évi LXXX. törvény 4. § (3) bekezdése szerinti,
,,a Magyar Köztársaság Miniszterelnökének és New York
Állam Kormányzójának közös nyilatkozata’’ című, 2004.
április 5-én aláírt együttműködési megállapodást;
2. felhívja az oktatási minisztert, hogy a Közép-európai
Egyetem nem állami egyetemként történő elismerése érdekében kezdeményezze a Magyar Akkreditációs Bizottságnál az egyetem akkreditációjával kapcsolatos álláspontja
soron kívül történő kialakítását.
Felelős: oktatási miniszter
Határidő: azonnal Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
482/2013. (XII. 17.) Korm. rendelete a vízügyi igazgatási, valamint a vízügyi hatósági feladatokat ellátó szervek kijelöléséről.
A Kormány
a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (11) bekezdésében,
a 7. alcím tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
174/A. § a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1) és (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A VÍZÜGYI IGAZGATÁSI ÉS HATÓSÁGI SZERVEK
1. Országos Vízügyi Főigazgatóság 1. § (1) Az Országos Vízügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: OVF) a vízügyi igazgatási szervek irányításáért felelős miniszter
által irányított központi költségvetési szerv. Székhelye: Budapest.
(2) Az OVF-et főigazgató vezeti, aki – a 2. § (2) és (4) bekezdésében meghatározott kivétellel – gyakorolja a munkáltatói
jogokat az OVF foglalkoztatottjai felett.
(3) Az OVF foglalkoztatottjai – a 2. § (4) bekezdésében meghatározott kivétellel – közalkalmazottak vagy munkavállalók.
 (4) Az OVF működési területe az ország egész területére kiterjed.
1. § (1) Az  Országos Vízügyi Hatóság (a továbbiakban: OVH) az  OVF e  §-ban foglaltak szerint elkülönült, jogszabályban
meghatározott önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége.
(2) Az  OVH vonatkozásában a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 2.  § (1)  bekezdés c), e) és f )–h)  pontjában
meghatározott hatásköröket a  vízgazdálkodásért felelős miniszter önállóan gyakorolja. Az  OVH vezetőjét
a vízgazdálkodásért felelős miniszter nevezi ki és menti fel, és gyakorolja felette a munkáltatói jogokat.
(3) Az  OVH az  OVF-től elkülönült, jogszabályban meghatározott önálló feladat- és hatáskörrel rendelkezik. Az  OVH
vezetőjét e hatáskörében a főigazgató nem utasíthatja.
(4) Az  OVH foglalkoztatottjai kormánytisztviselők. Az  OVH vezetője gyakorolja a  munkáltatói jogokat az  OVH
foglalkoztatottjai felett.
(5) Az OVH illetékessége az ország egész területére kiterjed.
2. Területi vízügyi igazgatóság 3. § (1) A  területi vízügyi igazgatóság (a továbbiakban: igazgatóság) a  vízügyi igazgatási szervek irányításért felelős
miniszter irányítása alatt álló központi költségvetési szerv.
(2) Az igazgatóságok elnevezését, székhelyét és működési területét az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) Az  igazgatóságot az  igazgató vezeti, aki – a  4.  § (2) és (4)  bekezdésében meghatározott kivétellel – gyakorolja
a munkáltatói jogokat az igazgatóság foglalkoztatottjai felett.
 (4) Az  igazgatóság foglalkoztatottjai – a  4.  § (4)  bekezdésében meghatározott kivétellel – közalkalmazottak vagy
munkavállalók. 4. § (1) A  területi vízügyi hatóság (a továbbiakban: hatóság) az  igazgatóság e  §-ban foglaltak szerint elkülönült,
jogszabályban meghatározott önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége.
(2) A  hatóság vonatkozásában a  Ksztv. 2.  § (1)  bekezdés c), e) és f )–h)  pontjában meghatározott hatásköröket
a vízgazdálkodásért felelős miniszter önállóan gyakorolja. A hatóság vezetőjét a vízgazdálkodásért felelős miniszter
nevezi ki és menti fel, és gyakorolja felette a munkáltatói jogokat.
(3) A  hatóság az  igazgatóságtól elkülönült, jogszabályban meghatározott önálló feladat- és hatáskörrel rendelkezik.
A hatóság vezetőjét e hatáskörében az igazgató nem utasíthatja.
(4) A  hatóság foglalkoztatottjai kormánytisztviselők. A  hatóság vezetője gyakorolja a  munkáltatói jogokat a  hatóság
foglalkoztatottjai felett.
(5) A hatóságok elnevezését és székhelyét a 2. melléklet tartalmazza.
 (6) A hatóság illetékessége megegyezik az igazgatóság működési területével.
3. Vízügyi igazgatási szervek kijelölése 5. § (1) A Kormány vízügyi igazgatási szervként
a) az OVF-et, valamint
b) az igazgatóságot
jelöli ki.
(2) Vízügyi igazgatási szervként – ha e rendelet másként nem rendelkezik – az igazgatóság jár el.
6. § A Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az  érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló
program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény
4. §-ában foglalt vízügyi igazgatási szervként
a) a vízkárelhárítási célú szükségtározók és a nagyvízi mederben történő beavatkozások tekintetében az OVF,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó esetekben az igazgatóság
jár el.
4. Vízügyi hatóságok és szakhatóságok kijelölése 7. § (1) Vízügyi hatóságként és szakhatóságként – ha kormányrendelet másként nem rendelkezik – első fokon a hatóság jár
el.
(2) A hatóság első fokú hatósági vagy szakhatósági eljárása esetén másodfokon az OVH jár el.
 (3) Az OVH részt vesz a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény
szerinti, a  belső piaci információs rendszeren keresztül megvalósított igazgatási együttműködésben a  belső
piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a  2008/49/EK bizottsági határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben és
kormányrendeletben meghatározott szabályok szerint.
II. FEJEZET
A VÍZÜGYI IGAZGATÁSI FELADATOK ELLÁTÁSA 5. Az OVF vízügyi igazgatási feladatai
8. § (1) Az OVF alaptevékenysége körében
a) irányítja, koordinálja és ellenőrzi a  vízügyi igazgatóságok szakmai tevékenységét, és részt vesz a  vízügyi
igazgatóságok stratégiai céljainak kialakításában,
b) ellátja az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 9.  § (1)  bekezdés f ), g) és h)  pontjában
meghatározott irányítási hatásköröket, amelyekre tekintettel a  vízügyi igazgatóságok ügyvezetési jellegű
feladatai vonatkozásában teljes körű ellenőrzési joggal rendelkezik kapcsolatos feladatokat,
c) ellátja a vizek kártételei elleni védelemmel, és ennek részeként az Országos Műszaki Irányító Törzs vezetésével
kapcsolatos feladatokat,
d) ellátja az  igazgatóságok vízrajzi tevékenységének országos szintű irányításával, a  vízrajzi tevékenység
egységességét biztosító szakfelügyelet ellátásával, a vízrajzi tevékenység összehangolásával és fejlesztésével
kapcsolatos feladatokat,
e) ellátja az  egységes vízügyi nyilvántartást biztosító Vízgazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban:
VIZIR) országos vonatkozású üzemeltetésével és fejlesztésével kapcsolatos feladatokat,
f ) végzi a vizek állapotértékelésével kapcsolatos feladatokat,
g) ellátja a közműves vízellátással és szennyvízkezeléssel kapcsolatos feladatokat,
h) végzi a vízügyi tárgyú nemzetközi kapcsolatok koordinálásával kapcsolatos feladatokat,
i) végzi az egyes európai uniós források felhasználásával megvalósuló vízügyi projektek tervezésével, a források
felhasználásával megvalósuló központi, pályázati, valamint kiemelt kormányzati projektek megvalósításával
kapcsolatos feladatokat,
j) ellátja az  egyéb, jogszabály vagy a  vízügyi igazgatási szervek irányításért felelős miniszter által
a feladatkörébe utalt feladatokat.
(2) Az OVF irányítja
a) az igazgatóságok vagyonkezelésében lévő felszíni vizek, vízfolyások és csatornák, vízgazdálkodási rendszerek
és védművek fenntartását, üzemeltetését, rekonstrukcióját és fejlesztését,
b) az  igazgatóságok fenntartásában, üzemeltetésében lévő vízfolyásokon és csatornákon az  öntözési célú
vízszolgáltatást,
c) a felszíni és a felszín alatti vízkészletekkel való gazdálkodást,
d) a lehetséges víznyerő területek távlati ivóvízbázissá nyilvánításával kapcsolatos igazgatósági feladatellátást,
e) a  VIZIR működtetésével kapcsolatos igazgatósági feladatellátást, gondoskodva a  más információs
rendszerekkel történő országos és nemzetközi adatcseréről, valamint adatszolgáltatásról,
f ) az európai uniós jogi szabályozók végrehajtásához kapcsolódó vízgazdálkodási vonatkozású feladatokat,
g) a Startmunka program keretében megvalósuló vízügyi közfoglalkoztatási feladatok ellátását, valamint
h) az Ivóvízminőség-javító Program végrehajtását.
(3) Az OVF részt vesz
a) az  országos vízgazdálkodási stratégia és koncepció, valamint az  egyéb ágazati stratégiák és koncepciók
szakmai megalapozásában, valamint
b) a jogszabályokhoz kapcsolódó előzetes és utólagos hatásvizsgálatok, valamint háttéranyagok elkészítésében.
(4) Az OVF egyéb feladatkörében
a) felügyeli a  vízügyi igazgatásra vonatkozó oktatási, kutatási, múzeumi és levéltári tevékenységekkel
kapcsolatos feladatokat,
b) ellátja az Országos Vízgazdálkodási Tanács működésével kapcsolatos feladatokat,
c) véleményezi a  kiemelt térségre és megyére készülő területfejlesztési koncepciót és programot, valamint
területrendezési tervet,
d) közreműködik a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000.
október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásához kapcsolódó vízgazdálkodási
vonatkozású feladatokban,
e) közreműködik a vízgyűjtő-gazdálkodási terv elkészítésében,
f ) előkészíti a  települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv által
meghatározott jelentést,
g) előkészíti a  Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Program kétévenkénti
felülvizsgálatával összefüggő szakmai anyagot,
h) ellátja a  Települési Szennyvíz Információs Rendszer szakmai feladatait, elvégzi a  szakmai honlap
karbantartását, fejlesztését, valamint az adatszolgáltatáshoz szükséges fejlesztéseket,
i) gondoskodik a víziközmű online adatfeldolgozó és információs rendszer üzemeltetéséről és fejlesztéséről,
j) végzi a szomszédos országokkal létesített vízgazdálkodási egyezmények végrehajtásából eredő feladatokat
és biztosítja a képviseletet,
k) ellátja a  többoldalú nemzetközi együttműködések vízgazdálkodási feladatainak végrehajtásából származó
feladatokat,
l) a  szakterülete vonatkozásában közreműködik az  országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról
szóló, Espooban (Finnország), 1991. február 26. napján aláírt egyezmény, illetve az  egyes köz- és
magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti nemzetközi eljárásokban,
m) ellátja a Duna-menti országok nemzetközi vízminőségi riasztórendszer ügyeleti működtetésével kapcsolatos
feladatokat,
n) közreműködik a  vízgazdálkodási szakterületi feladatok ellátását támogató hatástanulmányok, vizsgálatok
elvégzésében, jelentések készítésében, illetve alkalmazott kutatások folytatásában, alapozó kutatási
tevékenységek koordinációjában és monitorizálásában,
o) háttéranyagokat, helyzetelemzéseket, felméréseket és statisztikai elemzéseket készít szakterületi stratégiák és
tervek kialakításához és egyedi döntésekhez.
6. Az igazgatóság vízügyi igazgatási feladatai 9. § (1) Az igazgatóság
a) ellátja a  vizek kártételei elleni védelemmel, a  vízkárelhárítással (árvíz- és belvízvédekezéssel, vízhiány
kárelhárítással, valamint a  vízminőségi kárelhárítással) összefüggő – külön jogszabályban meghatározott –
feladatokat, ebben a körben
aa) végzi az  elsőrendű árvízvédelmi létesítmények fejlesztését és fenntartását, azokon a  védekezést,
az  árvízmentesítést, ha az  kettőnél több települést érint, továbbá a  védelmi szakfelszerelés
karbantartását és fejlesztését,
ab) irányítja és ellátja a vízkárelhárítás műszaki, igazgatási teendőit,
ac) tervezi, szervezi és szakmailag irányítja a védekezés területi feladatainak ellátását,
ad) irányítja a  helyi önkormányzatok, valamint a  vízitársulatok vízkárelhárítási tevékenységét, ebben
a jogkörében eljárva – elrendelt védekezési készültség esetén – a vízkárelhárítási szakmai feladatok
tekintetében utasítási jogkörrel rendelkezik,
ae) adatokat szolgáltat a  helyi önkormányzatok számára a  vizek kártételei elleni védelemmel
összefüggő, a  közigazgatási feladatok ellátásához szükséges tervek elkészítéséhez, vagy törvény
felhatalmazása alapján elkészíti, felülvizsgálja a terveket,
af ) összehangolja a  védőművek építését, fejlesztését, továbbá lebonyolítja a  beruházási
tevékenységeket,
ag) végzi a vízhiány kárelhárítást az állami tulajdonú vízilétesítmények tekintetében,
ah) végzi a  vízminőségi kárelhárítást, ideértve a  tevékenység műveleti (operatív) irányítását, valamint
– szükség és technikai lehetőség esetén – annak végrehajtását,
b) üzemelteti és fejleszti a  vízrajzi észlelőhálózatot, ennek részeként víztest monitoringot tart fenn, vízrajzi
adatokat gyűjt és feldolgoz,
c) ellátja a  VIZIR területi nyilvántartásának és vízgazdálkodási adatgyűjtésének üzemeltetési és fejlesztési
feladatait, a  gyűjtött adatokat feldolgozza, értékeli és tárolja, továbbá végrehajtja és együttműködik
az országos vonatkozású feladatok teljesítésében,
d) kezdeményezi a  lehetséges víznyerő területek távlati ivóvízbázissá nyilvánítását, és ellátja ezen vízbázisok
vízkészletének felhasználható állapotban tartásával kapcsolatos feladatokat,
e) ellátja a vizeink állapotértékelésével kapcsolatos területi feladatokat,
f ) ellátja a  közműves vízellátással és szennyvízkezeléssel, ideértve a  települési ivóvízminőség-javítással,
valamint a  települési szennyvizek tisztításával és ártalommentes elhelyezésével kapcsolatos nemzeti és
regionális programok elkészítésével kapcsolatban a feladatkörébe utalt feladatokat,
g) részt vesz a vízügyi tárgyú nemzetközi kapcsolatok fenntartásával összefüggő feladatok ellátásában,
h) ellátja az  egyes európai uniós források felhasználásával megvalósuló projektek tervezésével, a  források
felhasználásával megvalósuló központi, pályázati, valamint kiemelt kormányzati projektek megvalósításával
kapcsolatos feladatokat,
i) ellátja a vízitársulatok szakmai felügyeletével kapcsolatos feladatokat,
j) ellátja a Területi Vízgazdálkodási Tanács működésével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott feladatokat,
k) szervezi és irányítja a  vízügyi igazgatás keretén belül megvalósuló közfoglalkoztatási programok
végrehajtását,
l) ellátja a múzeumi, levéltári, oktatási tevékenységgel kapcsolatos feladatokat,
m) ellátja az  egyéb, jogszabály vagy a  vízügyi igazgatási szervek irányításért felelős miniszter által
a feladatkörébe utalt feladatokat.
 (2) Az igazgatóság vagyongazdálkodási feladatai körében fenntartja, üzemelteti és fejleszti az állami tulajdonban lévő
vizeket (felszíni vizek, felszín alatti vizek és felszín alatti vizek természetes víztartó képződményei), valamint egyes
állami tulajdonú vagyontárgyakat (medrek, vízilétesítmények, erdők), így különösen
a) a vízrajzi törzshálózatot, illetve az állami alapfeladatokat ellátó vízrajzi üzemi hálózatot,
b) a távlati ivóvízbázisok mérő- és megfigyelő rendszerét,
c) a vízminőségi monitoring-rendszert,
d) az ár- és belvízvédelmi létesítményeket,
e) a vízelvezető műveket,
f ) az öntözési célú vízilétesítményeket,
g) a vízépítési műtárgyakat,
h) a vízlépcsőket, a folyók duzzasztott tereit,
i) a vízelosztó- és többes rendeltetésű rendszereket, továbbá
j) a vízkészlet-gazdálkodási feladatokat ellátó vízátvezető, vízpótló műveket.
(3) Az igazgatósági végzi
a) a vagyonkezelésében lévő vízilétesítmények fenntartását, üzemeltetését és fejlesztését,
b) a  vagyonkezelésében lévő állami tulajdonú vízfolyások, holtágak és természetes állóvizek szabályozását,
mederfenntartását, partvédelmét,
c) a  kitűzési terv szerint és a  hajózási hatóság egyetértésével a  hajózható folyószakaszokon, a  természetes
tavakon és csatornákon a hajóút kijelölését, kitűzését és fenntartását,
d) a  védekezési célokat szolgáló gépek, felszerelések, hordozható szivattyúk, szállító járművek, hajópark
üzemképességének biztosítását,
e) a vizek medrében található nádasok vízminőség-védelmi nádgazdálkodását,
f ) az állami tulajdonban lévő vízilétesítményeken az öntözési célú vízszolgáltatást, továbbá
g) háttéranyagok készítését szakterületi stratégiák és tervek kialakításához és egyedi döntésekhez,
helyzetelemzések, felmérések és statisztikai elemzések készítését.
 (4) Az igazgatóság gondoskodik
a) az  állami, az  önkormányzati és a  magántulajdonban lévő vízilétesítmények fenntartói, üzemeltetési,
rekonstrukciós és fejlesztési összhangjának megteremtéséről,
b) az Ivóvízminőség-javító Program területi végrehajtásáról, továbbá
c) a vízkészletekkel való gazdálkodás körében
ca) a vízkészletek térbeli, időbeli, mennyiségi és minőségi számbavételéről és azok elosztásáról,
cb) a  vizek hasznosítási lehetőségeinek megőrzéséről a  természetes vizek hasznosíthatósági
feltételeinek rendszeres ellenőrzésével, a  vízhasználatot akadályozó vízminőségi károk
megelőzésével, csökkentésével és elhárításával,
cc) a  vizek mennyiségi és minőségi védelme érdekében a  távlati ivóvízbázisok megóvásáról,
védőidomainak, illetve védőterületének meghatározásáról, valamint ingatlan-nyilvántartási
bejegyzéséről, valamint
cd) a  laboratóriumainak működtetéséről a vízrajzi, vízkészlet-gazdálkodási és vízminőségi kárelhárítási
feladatai ellátása érdekében.
(5) Az igazgatóság részt vesz
a) a vízellátást és szennyvízkezelést érintő szakmai pályázatok, projektek értékelésében,
b) az  országos vízgazdálkodási stratégia és koncepció, valamint az  egyéb ágazati stratégiák és koncepciók
szakmai megalapozásában,
c) a vízhasználatok ellenőrzésében, és az ebben a feladatkörben hatáskörrel rendelkező hatóságnál intézkedést
kezdeményezhet, továbbá
d) ügyfélként a  vagyonkezelésébe tartozó, vagy az  azokra hatást jelentő vízhasználatok, vízilétesítmények és
vízimunkák vízjogi engedélyezési (elvi, létesítési, üzemeltetési) eljárásában.
 (6) Az igazgatóság közreműködik
a) a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i
2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásához kapcsolódó vízgazdálkodási vonatkozású
feladatokban,
b) a vízgyűjtő-gazdálkodási tervezés területi feladataiban,
c) a  települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv által meghatározott
jelentés előkészítésében,
d) a Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési és -tisztítási Megvalósítási Program kétévenkénti felülvizsgálatával
összefüggő szakmai anyag elkészítésében,
e) ellátja a Települési Szennyvíz Információs Rendszer ügyfélszolgálatának szakmai feladatait,
f ) a vízkészletjárulék befizetésével, vagy annak elmulasztásával összefüggésben indult hatósági eljárásban,
g) a szomszédos országokkal létesített vízgazdálkodási egyezmények végrehajtásában,
h) a többoldalú nemzetközi együttműködések vízgazdálkodási feladatainak végrehajtásában.
(7) Az  igazgatóság véleményezi a  kiemelt térségre és a  megyére készülő területfejlesztési koncepciót és programot,
valamint területrendezési tervet, továbbá a településrendezési eszközöket.
(8) Az  igazgatóság együttműködik a  helyi önkormányzatokkal és a  vízitársulatokkal a  vízgazdálkodási feladatok
megoldásában.
III. FEJEZET
A HATÓSÁGI ÉS SZAKHATÓSÁGI ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ EGYES SZABÁLYOK
7. A vízügyi hatóság eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelölése
10. § (1) A Kormány a hatóság elvi vízjogi engedélyezési, vízjogi létesítési engedélyezési, vízjogi üzemeltetési engedélyezési
és vízjogi fennmaradási engedélyezési eljárásában
a) vízjogi létesítési engedélyezés esetén – ha a vízilétesítmény vagy a vízimunka nem környezeti hatásvizsgálat
vagy nem egységes környezethasználati engedély köteles – annak elbírálására, hogy a felszíni vizek, a felszín
alatti vizek és a  földtani közeg minősége védelmére jogszabályban foglalt követelmények a  kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett érvényesülnek-e, az első fokú eljárásban a környezetvédelmi
és természetvédelmi felügyelőséget, a  másodfokú eljárásban az  Országos Környezetvédelmi és
Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
b) annak elbírálására, hogy ivóvízkivétel vagy vízellátás engedélyezésénél a  vizek minőségét és
egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát, felhasználhatóságát befolyásoló körülmények, tényezők
fennállnak-e,
ba) az  első fokú eljárásban a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala
járási (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézetét, a  másodfokú eljárásban a  fővárosi és megyei
kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét,
bb) a  legalább 1000 m3/nap kapacitású vagy 5000 főnél nagyobb állandó népességet ellátó, valamint
az  egy járás határán átnyúló vízellátó rendszerek esetében az  első fokú eljárásban a  fővárosi és
megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét, a másodfokú eljárásban az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatalát,
c) az  elvi vízjogi engedélyezés kivételével, ha a  tevékenység a  termőföldre hatást gyakorol vagy
a  vízilétesítmény termőföldön valósul meg, – a  termőföld minőségi védelme követelményeinek való
megfelelés kérdésében – az  első fokú eljárásban a  megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi
igazgatóságát, a másodfokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt,
d) az elvi vízjogi engedélyezés kivételével, ha a tevékenység termőföldre hatást gyakorol vagy a vízilétesítmény
termőföldön valósul meg, – a  termőföld mennyiségi védelme követelményeinek való megfelelés kérdésében  –
az első fokú eljárásban a járási hivatal járási földhivatalát, másodfokon a megyei kormányhivatal földhivatalát,
e) ha az  eljárás védett természeti területet, Natura 2000 területet vagy barlang felszíni védőövezetét
érinti, –  annak elbírálása érdekében, hogy a  természetvédelem jogszabályban rögzített követelményei
a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett érvényesülnek-e – az  első fokú eljárásban
a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőséget, a  másodfokú eljárásban az  Országos
Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
f ) a  vízjogi üzemeltetési engedélyezés kivételével, ha az  eljárás régészeti lelőhelyen, régészeti védőövezet
területén, műemléki területen megvalósuló vagy külön jogszabályban meghatározott esetekben műemléket
érintő tevékenység engedélyezésére irányul, – annak elbírálása kérdésében, hogy a  kulturális örökség
védelmének jogszabályban rögzített követelményei a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek
mellett érvényesülnek-e – az  első fokú eljárásban a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatala járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalát, a másodfokú eljárásban,
fa) ha az  eljárás régészeti lelőhelyen, vagy régészeti védőövezet területén megvalósuló tevékenység
engedélyezésére irányul, Budapest Főváros Kormányhivatala Építésügyi és Örökségvédelmi
Hivatalát,
fb) ha az eljárás műemléki területen megvalósuló, vagy külön jogszabályban meghatározott esetekben
műemléket érintő tevékenység engedélyezésére irányul, a  fővárosi és megyei kormányhivatal
építésügyi és örökségvédelmi hivatalát,
g) vízjogi létesítési engedélyezés esetén, ha a  kérelmező az  útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy
a  hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja, – annak elbírálása kérdésében, hogy a  közút
területének nem közlekedési célú igénybevétele a közúti forgalom biztonságára, a közút fejlesztési terveinek
végrehajtására, a  közútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, a  közút állagára gyakorolt
hatása alapján engedélyezhető-e –
ga) gyorsforgalmi utak és közúti határátkelőhelyek esetében az  első fokú eljárásban a  Nemzeti
Közlekedési Hatóság Útügyi, Vasúti és Hajózási Hivatalát, a  másodfokú eljárásban a  Nemzeti
Közlekedési Hatóság Központját,
gb) országos közutak és a  települési önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében az  első
fokú eljárásban a  fővárosi és megyei kormányhivatal közlekedési felügyelőségét, a  másodfokú
eljárásban a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját,
gc) a  fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében az  első fokú eljárásban
a  Budapest Főváros Kormányhivatala Közlekedési Felügyelőségét, a  másodfokú eljárásban
a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját,
gd) a fővárosi kerületi önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében az első fokú eljárásban
Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát, a másodfokú eljárásban a Budapest Főváros
Kormányhivatala Közlekedési Felügyelőségét,
h) a  vasúti pálya szélső vágányának tengelyétől számított 100 méteren belüli vízjogi létesítési engedélyezés
esetén, ha a  vasúti pályahálózat működtetője hozzájárulásának a  megtagadását vagy a  hozzájárulásban
előírt feltételeket sérelmesnek tartja, – annak elbírálása kérdésében, hogy a  vasúti pálya területének nem
közlekedési célú igénybevétele a tervezett igénybevételnek a vasút állagára, a vasúti forgalom biztonságára,
a vasút kezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, fejlesztési terveinek végrehajtására gyakorolt
hatása alapján a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett engedélyezhető-e – az  első
fokú eljárásban a  Nemzeti Közlekedési Hatóság illetékes regionális igazgatóságát, a  másodfokú eljárásban
a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját, továbbá
i) a  vízjogi létesítési engedélyezés esetén, ha az  eljárás víziutat érint, – a  víziközlekedés biztonsága, hajózási
érdekek érvényre juttatása jogszabályban rögzített követelményeinek való megfelelés kérdésében – az első
fokú eljárásban a Nemzeti Közlekedési Hatóság Útügyi, Vasúti és Hajózási Hivatalát, a másodfokú eljárásban
a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) Az  (1)  bekezdés g)–i)  pontja szerinti eljárásban hozott határozatot akkor is közölni kell a  fővárosi és megyei
kormányhivatal közlekedési felügyelőségével, ha az az eljárásban szakhatóságként nem vesz részt.
11. § (1) A  Kormány a  hatóságnak a  közcélú vízilétesítmény létesítéséhez, üzemeltetéséhez vagy ilyen célt szolgáló
vízhasználathoz, továbbá a jövőbeni ivóvízellátás célját szolgáló vízbázisok védelme érdekében történő védőidom,
védőterület és védősáv kijelölésére irányuló eljárásában,
a) – ha a  tevékenység, kijelölés nem környezeti hatásvizsgálat vagy nem egységes környezethasználati
engedély köteles – annak elbírálására, hogy a felszíni vizek, a felszín alatti vizek és a földtani közeg minősége
védelmére jogszabályban foglalt követelmények a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek
mellett érvényesülnek-e, az  első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőséget,
a másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
b) – az  ivóvíz, az  ásvány- és a  gyógyvíz minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát,
felhasználhatóságát befolyásoló körülmények, tényezők vizsgálata kérdésében – az  első fokú eljárásban
a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét, a  másodfokú eljárásban
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatalát,
c) – az  ásványi nyersanyag és a  geotermikus energia nyilvántartott előfordulásai, ásványvagyon-gazdálkodási
övezetek védelmének biztosíthatóságával, valamint a  bányászati jog, gázipari nyomvonalas létesítmény
érintettségével, felszínmozgás fennállásával kapcsolatos szakkérdésben – az  első fokú eljárásban
a bányakapitányságot, a másodfokú eljárásban a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt,
d) – a  termőföld minőségi védelme követelményeinek való megfelelés kérdésében – az  első fokú eljárásban
a  megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát, a  másodfokú eljárásban a  Nemzeti
Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt, továbbá
e) védett természeti terület vagy Natura 2000 terület érintettsége esetén – annak elbírálása érdekében, hogy
a  természetvédelem jogszabályban rögzített követelményei a  kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett érvényesülnek-e – az  első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi
felügyelőséget, a  másodfokú eljárásban az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi
Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki. (2) A  Kormány a  hatóságnak a  vízbázisok, a  távlati vízbázisok, valamint az  ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények
védelméről szóló 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet 15.  § (2)  bekezdésében szabályozott egyedi vizsgálati
eljárásában,
a) annak elbírálására, hogy a  felszíni vizek, a  felszín alatti vizek és a  földtani közeg minősége védelmére
jogszabályban foglalt követelmények a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
érvényesülnek-e, az  első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőséget,
a másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
b) – az  ivóvíz, az  ásvány- és a  gyógyvíz minőségét, egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságát,
felhasználhatóságát befolyásoló körülmények, tényezők vizsgálata kérdésében – az  első fokú eljárásban
a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét, a  másodfokú eljárásban
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatalát, továbbá
c) – a  termőföld minőségi védelme és a  növényvédelem követelményeinek való megfelelés kérdésében –
az  első fokú eljárásban a  megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát, a  másodfokú
eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
 (3) A  Kormány a  hatóság vízjogi engedélyezési eljárásában, ha a  geotermikus energia kinyerése felszín alatti víz
kitermelését igényli
a) – ha a  kitermelés nem környezeti hatásvizsgálat vagy nem egységes környezethasználati engedély
köteles – annak elbírálására, hogy a  felszíni vizek, a  felszín alatti vizek és a  földtani közeg minősége
védelmére jogszabályban foglalt követelmények a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek
mellett érvényesülnek-e, az  első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőséget,
a másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget, továbbá
b) – a  földtani közeg védelmének biztosítottsága, a  kitermelendő víz hőmérsékletének megállapítása és
a  bányajáradék-fizetési kötelezettség megállapítása érdekében, valamint a  kitermelendő víz felhasználási
módja vizsgálatának szakkérdésében – az első fokú eljárásban a bányakapitányságot, a másodfokú eljárásban
a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(4) A  Kormány a  hatóságnak az  500 méternél mélyebben elhelyezkedő mélységi vizek felszínre hozatalára irányuló
eljárásában – a  fúróberendezés alkalmassága, műszaki-biztonsági feltételeknek való megfelelősége, valamint
bányászati jog érintettsége megállapításának szakkérdésében – az  első fokú eljárásban a  bányakapitányságot,
a másodfokú eljárásban a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt szakhatóságként jelöli ki.
(5) A Kormány a hatóságnak az ivóvízkivételre nem hasznosítható és ivóvízbázisnak ki nem jelölhető felszíni vízből való
egyedi ivóvízkivétel engedélyezésére irányuló eljárásában – annak elbírálására, hogy a megfelelő kezelési eljárások
után az ivóvíz minőségi jellemzői megfelelőek-e – az első fokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal járási
(fővárosi kerületi) hivatala járási (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézetét, a másodfokú eljárásban a fővárosi és
megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervét szakhatóságként jelöli ki.
(6) A  Kormány a  hatóságnak a  gázveszélyes vízkészletet igénybe vevő vízmű vízjogi létesítési, valamint üzemeltetési
engedélyének kiadására irányuló eljárásában,
a) ha a  termelt és szolgáltatott víz – gáztartalmának vizsgálata alapján – „B” vagy „C” gázfokozatba tartozik,
a tűzvédelmi előírásoknak való megfelelés és annak feltételei kérdésében, az első fokú eljárásban a megyei
(fővárosi) katasztrófavédelmi igazgatóságot, a  másodfokú eljárásban a  Belügyminisztérium Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot, továbbá
b) fürdési célú víztermelést folytató vízmű esetében – a  termelt víz fürdési célú felhasználhatósága, valamint
annak feltételei kérdésében – az első fokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi
szakigazgatási szervét, a másodfokú eljárásban az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos
Tisztifőorvosi Hivatalát
szakhatóságként jelöli ki.
 (7) A  Kormány a  hatóságnak a  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz átvételére köteles szennyvíztisztító
telep, szennyvízelvezető mű erre kijelölt eleme, a tavas vagy egyéb szennyvíztisztító mű kijelölése iránti eljárásában,
a) – ha a  kijelölés nem környezeti hatásvizsgálat vagy nem egységes környezethasználati engedély köteles  –
annak elbírálására, hogy a  felszíni vizek, a  felszín alatti vizek és a  földtani közeg minősége védelmére
jogszabályban foglalt követelmények a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett
érvényesülnek-e, az  első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőséget,
a másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
b) környezet-egészségügyi szakkérdésben, így különösen az egészségkárosító kockázatok és esetleges hatások
felmérésére, a  fertőző betegségek terjedésének megakadályozására, a  rovar- és rágcsálóirtás, a  veszélyes
készítményekkel végzett tevékenység vizsgálatára, a  nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel
kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények érvényesítésére kiterjedően – az első
fokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala járási (fővárosi kerületi)
népegészségügyi intézetét, a  másodfokú eljárásban a  fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi
szakigazgatási szervét,
c) ha a  tevékenység védett természeti területet, Natura 2000 területet vagy barlang felszíni védőövezetét
érinti, – annak elbírálása érdekében, hogy a  természetvédelem jogszabályban rögzített követelményei
a  kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett érvényesülnek-e – az  első fokú eljárásban
a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőséget, a  másodfokú eljárásban az  Országos
Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőséget,
d) ha a  tevékenység helyi jelentőségű védett természeti területet érint, – annak elbírálása érdekében, hogy
a  tevékenység a  helyi önkormányzati rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek
megfelel-e – az első fokú eljárásban a települési önkormányzat jegyzőjét, a másodfokú eljárásban a fővárosi
és megyei kormányhivatalt,
e) ha a  tevékenység a  termőföldre hatással lehet vagy termőföldön valósul meg – a  termőföld minőségi
védelme követelményeinek való megfelelés szakkérdésében – az  első fokú eljárásban a  megyei
kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóságát, a  másodfokú eljárásban a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatalt, továbbá
f ) annak elbírálása kérdésében, hogy a  létesítmény megfelel-e, és milyen feltételekkel felel meg
a  településrendezési követelményeknek és a  helyi építési szabályzatnak, az  első fokú eljárásban
a létesítmény helye szerint illetékes települési, fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjét, a Budapest Főváros
Önkormányzata által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyzőt, a másodfokú eljárásban
a fővárosi és megyei kormányhivatal építésügyi és örökségvédelmi hivatalát
szakhatóságként jelöli ki. 12. § (1) A Kormány a hatóságnak a halastavak, a horgásztavak, a jóléti tavak, a víztározók, a bányatavak, valamint a holtágak
vízjogi létesítési és üzemeltetési engedélyezési eljárásában, vízjogi üzemeltetési engedély módosítására irányuló
eljárásában, valamint a vízjogi fennmaradási engedélyezési eljárásában, ha
a) az eljárás védett természeti területet, Natura 2000 területet vagy barlang felszíni védőövezetét érinti, – annak
elbírálása érdekében, hogy a  természetvédelem jogszabályban rögzített követelményei a  kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett érvényesülnek-e – az első fokú eljárásban a környezetvédelmi
és természetvédelmi felügyelőséget, a  másodfokú eljárásban az  Országos Környezetvédelmi és
Természetvédelmi Főfelügyelőséget, továbbá
b) a  kérelemmel érintett vízilétesítmény halászati, horgászati, illetve haltermelési hasznosítási célt szolgál,
vagy azon halászati, horgászati, illetve haltermelési hasznosítási cél megvalósítását tervezik, ideértve
a vízilétesítmény halastó funkcióval történő üzemeltetését is, – annak elbírálása érdekében, hogy a kérelem
szerinti tevékenység megfelel-e a  halgazdálkodásról és a  hal védelméről szóló jogszabályokban rögzített
követelmények közül a  haltermelésre és a  haltermelési létesítményekre, a  halászatra, illetve a  horgászatra
vonatkozó előírásoknak – az első fokú eljárásban a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatóságát,
a másodfokú eljárásban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalt
szakhatóságként jelöli ki.
 (2) A  Kormány a  hatóságnak a  duzzasztással szabályozott víziúton vízlépcsőnél a  víziút osztálya szerinti méretű
úszólétesítmények, illetve azok tolt kötelékének áthaladását biztosító hajózsilip és a  hozzá tartozó létesítmények
terveinek, létesítésének és üzembe helyezésének engedélyezésére irányuló eljárásában
a) – a  hajózsilip méretei tekintetében a  jogszabályi követelményeknek, továbbá a  tervezett, felújított vagy
átalakított hajózsilipnek és tartozékainak a  zavartalan és biztonságos hajóforgalom lebonyolítására való
alkalmasságának és a  nemzetközi gyakorlatnak való megfelelőségének szakkérdésében – az  első fokú
eljárásban a  Nemzeti Közlekedési Hatóság Útügyi, Vasúti és Hajózási Hivatalát, a  másodfokú eljárásban
a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját, továbbá
b) védett természeti terület vagy Natura 2000 terület érintettsége esetén, – annak elbírálása érdekében, hogy
a  természetvédelem jogszabályban rögzített követelményei a  kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett érvényesülnek-e – az  első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi
felügyelőséget, a  másodfokú eljárásban az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi
Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
 (3) A Kormány a hatóság vizek medrének vízgazdálkodási célt szolgáló alakítására, kotrására vagy mesterséges vízterek
vagy tározók létesítésére irányuló vízjogi engedélyezési eljárásában
a) – az  ásványvagyon-védelmi szempontok érvényesítésének, valamint a  bányajáradék-fizetési kötelezettség
megállapításának szakkérdésében – az  első fokú eljárásban a  bányakapitányságot, a  másodfokú eljárásban
a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalt, továbbá
b) védett természeti terület vagy Natura 2000 terület érintettsége esetén, – annak elbírálása érdekében, hogy
a  természetvédelem jogszabályban rögzített követelményei a  kérelemben foglaltak szerint vagy további
feltételek mellett érvényesülnek-e – az  első fokú eljárásban a  környezetvédelmi és természetvédelmi
felügyelőséget, a  másodfokú eljárásban az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi
Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Hatálybalépés
13 . § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–12. § és a 14. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 14 . § (1) Az  OVH – jogszabályban meghatározott hatósági feladat- és hatáskörében – az  Országos Környezetvédelmi,
Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség jogutódja.
(2) Jogszabályban meghatározott hatósági feladat- és hatáskörében
a) az  Észak-dunántúli Vízügyi Hatóság az  Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
b) a  Nyugat-dunántúli Vízügyi Hatóság a  Nyugat-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
c) a  Közép-dunántúli Vízügyi Hatóság a  Közép-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
d) a  Dél-dunántúli Vízügyi Hatóság a  Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
e) a Közép-Duna-völgyi Vízügyi Hatóság a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
f ) a Tiszántúli Vízügyi Hatóság a Tiszántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
g) a  Felső-Tisza-vidéki Vízügyi Hatóság a  Felső-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
h) az  Észak-magyarországi Vízügyi Hatóság az  Észak-magyarországi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Felügyelőség,
i) a  Közép-Tisza-vidéki Vízügyi Hatóság a  Közép-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
j) az  Alsó-Tisza-vidéki Vízügyi Hatóság az  Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség,
k) az  Alsó-Duna-völgyi Vízügyi Hatóság az  Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Felügyelőség Kirendeltsége,
l) a  Körös-vidéki Vízügyi Hatóság a  Tiszántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség
Kirendeltsége
jogutódja. 15. § (1) Az  Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség, valamint a  környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőségek a  feladatellátás tekintetében bekövetkezett jogutódlással érintett
létszámot és a feladat ellátásához szükséges eszközöket 2014. január 1-jei fordulónappal a 14. §-ban meghatározott
jogutód szervezet részére átadják.
(2) A  Nemzeti Környezetügyi Intézet a  hatásköréből az  OVF-hez, valamint az  igazgatóságokhoz kerülő feladatok
ellátásához szükséges létszámot és a feladat ellátásához szükséges eszközöket az OVF részére átadja.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott átadás során
a) a 2013. október 1-jei állapotot kell alapul venni,
b) a létszám átadása magában foglalja a foglalkoztatottak átadását a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 58. § (1)–(4) bekezdésének alkalmazásával.
 (4) A folyamatban lévő hatósági ügyek iratanyagának átadása-átvétele 2014. január 6-ig történik meg.
 (5) Az átadás-átvétel tárgyában az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség, a Nemzeti
Környezetügyi Intézet, az OVF és az igazgatóságok 2013. december 30-ig megállapodást kötnek.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2009. (II. 6.) ÖM utasítása az Önkormányzati Minisztérium 2010. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó Esélyegyenlőségi Tervének végrehajtásáról.
Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. §-ának
(4) bekezdésében és a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény 70/A. §-ában foglaltakra figyelemmel, a munkáltató, valamint a Belügyi és Rendvédelmi
Dolgozók Szakszervezete, az Országházi Dolgozók Érdekképviseleti Szövetsége, az Ifjúsági és Sportminisztérium és a Minisztériumhoz Tartozó Költségvetési Szervek
Szakszervezete között az Önkormányzati Minisztérium
igazgatásában 2010. december 31-ig terjedő hatállyal létrejött Esélyegyenlőségi Tervben meghatározottak végrehajtása és a hátrányos helyzetű foglalkoztatottakat megillető kedvezmények igénybevételének biztosítása érdekében, az érdekképviseletekkel egyetértésben kiadom az
alábbi
utasítást: 1. Ezen utasítás hatálya az Önkormányzati Minisztérium igazgatásának személyi állományára terjed ki.
2. Az ÖM 2010. december 31-ig terjedő időszakra elfogadott Esélyegyenlőségi Tervében (a továbbiakban: ET)
meghatározottak megvalósulásának vizsgálata, a kedvezmények körének bővítése céljából munkahelyi esélyegyenlőségi bizottságot kell létrehozni, és javaslatot kell
tenni az ügyrendjére.
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője Határidő: az utasítás hatálybalépését követő egy hónapon belül
3. Az ET-t minden foglalkoztatottal meg kell ismertetni,
amelynek megtörténtét a foglalkoztatottak az ET mellékletében meghatározott formátumú űrlapon, aláírásukkal
kötelesek igazolni.
Felelős: munkáltatói jogkört gyakorló vezetők
Határidő: 2009. február 28. (a jelenleg foglalkoztatási
jogviszonyban állók vonatkozásában), állományba vétel időpontja (az újonnan foglalkoztatási
jogviszonyt létesítők esetében)
4. Ki kell dolgozni a kedvezményekhez való hozzájutás
eljárási szabályait.
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője Határidő: az utasítás hatálybalépését követő 2 héten
belül
5. Az ET-t, a kedvezmények igénybevételéhez szükséges nyilatkozatokat, valamint a panasztételi űrlapot az Önkormányzati Minisztérium intranetes honlapján letölthető
formátumban meg kell jelentetni.
Felelős: Civilkapcsolati és Esélyegyenlőségi Osztály
vezetője Határidő: az utasítás hatálybalépését követően azonnal
6. A kedvezmények igénybevételére jogosító nyilatkozatokat a Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály vezetőjéhez kell eljuttatni zárt borítékban.
Felelős: munkáltatói jogkört gyakorló vezetők Határidő: 2009. február 28. (a jelenleg foglalkoztatási
jogviszonyban állók vonatkozásában),
állományba vétel időpontját követően haladéktalanul
(az újonnan foglalkoztatási jogviszonyt létesítők esetében)
7. A kedvezmények igénybevételére jogosult foglalkoztatottakról – a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény
rendelkezéseinek megtartásával – nyilvántartást kell vezetni. A nyilvántartásban szereplő adatok csak az ET által
érintett időszak utolsó napjáig kezelhetők.
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője Határidő: folyamatos
8. A munkaidő-kedvezmények igénybevételének rendje: a) A foglalkoztatottak az ET-ben meghatározott munkaidő-kedvezményeket 2009. március l-jétől, a közvetlen
munkahelyi vezetőikkel egyeztetett időpontban vehetik
igénybe.
b) A 40 év feletti, a fogyatékossággal élő és/vagy megváltozott munkaképességű foglalkoztatottak az egészségügyi és betegségmegelőző célú munkaidő-kedvezményt
(egyéni program esetén a munkáltatói jogkört gyakorló vezetővel egyeztetett időpontban) vehetik igénybe (a kedvezmény részletekben is igénybe vehető).
Felelős: Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
vezetője munkáltatói jogkört gyakorló vezetők (a kedvezmény
igénybevételének nyilvántartásáért)
9. Önkéntes adatszolgáltatás alapján szociális térképet
kell készíteni az ET 2. pontjában érintett foglalkoztatottakról.
Felelős: Civilkapcsolati és Esélyegyenlőségi Osztály
vezetője Határidő: 2009. április 30.
10. Ez az utasítás a közzétételének napján lép hatályba,
és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
110/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Józsa Mátyás rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Buenos Aires-i nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaságnak az Uruguay Keleti Köztársaságban és Paraguay Köztársaságban való képviseletére
kapott megbízása alól. Budapest, 2009. november 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
109/2007. (XII. 23.) GKM rendelete az átvételi kötelezettség alá eső villamos energiának az átviteli rendszerirányító által történő szétosztásáról és a szétosztás során alkalmazható árak meghatározásának módjáról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a gazdasági és közlekedési miniszter feladatés hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a
következőket rendelem el:
I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) átadási profil: az a kereskedelmi szabályzatban
meghatározott jellemzőkkel rendelkező teljesítmény-idősor, amelyet az átviteli rendszerirányító mint KÁT mérlegkör-felelős (a továbbiakban: Befogadó) alkalmaz a közötte
és a KÁT átvevők közötti szállítások meghatározása
során,
b) kereskedelmi menetrend: az a kereskedelmi szabályzatban meghatározott jellemzőkkel rendelkező menetrend,
amelyet két magyarországi bejegyzésű mérlegkör közötti
szállítás elszámolása során kell figyelembe venni,
c) KÁT: a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból
nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvétele a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
(a továbbiakban: VET) 9. § (2) bekezdése, valamint a kötelező átvétel szabályairól szóló külön jogszabály alapján
létrehozott eljárásrend szerint,
d) KÁT mérlegköri allokálási menetrendek: a KÁT
mérlegkörből a többi mérlegkör felé irányuló kereskedelmi menetrendek, amely menetrendek összege egyenlő a
KÁT mérlegkör összesített, a kereskedelmi szabályzatban
meghatározott kereskedelmi menetrendjével,
e) KÁT átadási menetrend: a KÁT átvevő kötelező villamos energia átvételének menetrendje, amely az átviteli
rendszerirányító által meghatározott átadási profil alapján
kerül kialakításra,
f) KÁT mérlegkör: a VET 10. § (4) bekezdése alapján
az átviteli rendszerirányító mint Befogadó által az átvételi
kötelezettség alá eső villamos energia elszámolására létrehozott és működtetett mérlegkör, amelynek mérlegkör-felelőse a Befogadó,
g) KÁT átvevő: a VET 13. § (1) bekezdése szerint az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia átvételére kötelezett villamosenergia-kereskedő, egyetemes szolgáltató, termelői engedélyes és a villamos energiát importáló
felhasználó,
h) KÁT átvevő tény fogyasztási adata: a KÁT átvevő
engedélyesek tekintetében a felhasználóik részére értékesített villamos energia mennyisége adott hónapban, a villamos energiát importáló felhasználó tekintetében a saját
maga által importált villamos energia mennyisége adott
hónapban,
i) KÁT átvevő tervezett fogyasztási adata: a KÁT átvevő engedélyesek tekintetében a felhasználóik részére értékesíteni tervezett villamos energia mennyisége a következő hónapban, a villamos energiát importáló felhasználó tekintetében a saját maga által importálni tervezett villamos
energia mennyisége a következő hónapban,
j) KÁT szétosztási aránytényező: a KÁT átvevőre vonatkozó, a VET 13. § (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelő részesedési mérték a KÁT termelés kötelező átvételére,
k) havi termelési menetrend: az Értékesítő által a Befogadó részére előzetesen megadott tervezett termelési adatait a hónap minden napjára vonatkozó bontásban tartalmazó menetrend,
l) összesített KÁT termelés: a havi termelési menetrendek alapján meghatározott összesített villamos energia,
m) KÁT egységára: a KÁT átvevők részére szétosztott,
átvételi kötelezettség alá eső villamos energia adott hónapra megállapított elszámolási ára.
(2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat
a VET, valamint az annak felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályok, különösen a megújuló energiaforrásból
vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről szóló jogszabály rendelkezései szerint kell
értelmezni.
II. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Értékesítő menetrendadási és adatszolgáltatási
kötelezettségei
2. § (1) Az Értékesítő köteles minden év szeptember 10-ig
éves villamosenergia-termelési prognózist adni a Befogadó részére a következő évre vonatkozóan, havi bontásban.
(2) Az Értékesítő köteles minden naptári hónap 7. munkanapjáig a Befogadó részére a következő hónapra vonatkozó havi termelési menetrendjét megadni.
(3) Az Értékesítő jogosult minden hét harmadik napja
9.00 óráig a következő hétre vonatkozó heti termelési menetrendet adni, és minden munkanap 9.00 óráig a következő munkanapra és a következő munkanapig terjedő időszakra napi termelési menetrendet adni a Befogadó részére.
(4) A Befogadó a (2) bekezdés szerint az Értékesítő részéről megadott havi menetrendek alapján meghatározott
villamosenergia-mennyiség összege alapján állapítja meg
a következő havi tervezett összesített KÁT termelés
mennyiségét.
A mérlegkör-felelős menetrendadási és adatszolgáltatási
kötelezettségei 3. §
(1) Minden mérlegkör-felelős köteles minden naptári
hónap 8. munkanapjáig a Befogadó részére megadni a
mérlegkörébe tartozó minden egyes KÁT átvevő előző hónapra vonatkozó tény fogyasztási adatait és a következő
hónapra vonatkozó fogyasztási tervadatait.
(2) Több villamosenergia-vásárlási szerződéssel rendelkező felhasználót az egyes szerződések alapján történő villamosenergia-fogyasztásának arányában a vele jogviszonyban álló valamennyi KÁT átvevő fogyasztási adatainak meghatározása során figyelembe kell venni.
(3) A Befogadó köteles a mérlegkör-felelősök (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatása alapján összesíteni a KÁT átvevők tény fogyasztási adatait (a továbbiakban: összesített tény fogyasztási adat), és a KÁT átvevők tervezett fogyasztási adatait (a továbbiakban: összesített tervezett fogyasztási adat).
(4) A Befogadó a tárgyhót követő hónap tekintetében
irányadó szétosztási aránytényezőt a KÁT átvevőre vetítve az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján megadott, a KÁT átvevő tárgyhót követő hónapra vonatkozó
tervezett fogyasztási adatai és a (3) bekezdés szerinti számítás alapján megállapított, a tárgyhót követő hónap
összesített tervezett fogyasztási adatai arányában állapítja
meg.
(5) A kötelező átvétel alá eső villamos energiát termelő
KÁT átvevő a kötelező átvételi rendszerben történő értékesítés helyett a saját maga által termelt kötelező átvétel
alá eső villamos energiát a ráeső szétosztási aránytényezőbe beszámíthatja, ha a tárgyévet megelőző évre vonatkozó
eredetigazolással igazolja, hogy az általa termelt villamos
energia megfelel a kötelező átvételre vonatkozó jogszabályi követelményeknek, és erről, valamint a következő évre
várható termelési prognózisról szeptember 10-ig az eredetigazolás egyidejű megküldésével tájékoztatja a
Befogadót.
(6) Az (5) bekezdés szerinti beszámítás esetén a mérlegkör-felelős az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a
KÁT átvevő által termelt kötelező átvétel alá eső villamos
energia mennyiségre vonatkozóan is elvégzi.
A Befogadó mint KÁT mérlegkör-felelős feladatai 4. §
(1) A Befogadó köteles az összesített KÁT termelés és a
szétosztási aránytényezők alapján tervezni a következő
havi KÁT átadási menetrendek és KÁT mérlegkör allokálási menetrendek mennyiségeit. Ennek során a KÁT átvevő által kötelezően átveendő havi villamos energia
mennyiség a KÁT átvevőre vonatkozó szétosztási aránytényező és az összesített KÁT termelés szorzataként kerül
megállapításra.
(2) A Befogadó köteles minden naptári hónap 10. munkanapjáig meghatározni és a mérlegkör-felelősök részére
elektronikusan megküldeni, honlapján közzétenni a következő hónapra vonatkozó havi KÁT mérlegköri allokálási
menetrendet, továbbá a KÁT átvevő részére elektronikusan megküldeni, honlapján közzétenni a havi KÁT átadási
menetrendet, valamint az adott KÁT átvevőre vonatkozó
szétosztási aránytényezőt.
(3) A Befogadó jogosult az átadási profilját az összesített KÁT termelés statisztikai elemzéssel meghatározott
termelési profilja alapján kialakítani. Az átadási profil jellemzői háromhavonta módosíthatók. Az átadási profil jel
lemzők meghatározásának további részletszabályait a kereskedelmi szabályzat tartalmazza.
5. § (1) A KÁT egységára a tárgyhó minden elszámolási mérési időintervallumára azonos érték, meghatározásánál a
Befogadó figyelembe veszi az Értékesítőkkel és a KÁT átvevőkkel való elszámolásait, a KÁT mérlegkör kiegyenlítéséhez kapcsolódó kiadásait, az előző hónap KÁT mérlegkör működtetéséhez kötődő pénzforgalmi szaldóját.
(2) A KÁT egységár meghatározása során a Befogadó
előjelhelyesen a következő tételeket veszi figyelembe:
a) az egyes Értékesítők tervezett havi termelése zónaidőnkénti bontásban és a külön jogszabályban meghatározott, az adott Értékesítőre vonatkozó hatósági ár szorzatainak összege,
b) az Értékesítő előző havi termelési menetrendje szerint tervezett termelés és az Értékesítő előző havi tény termelésének a különbözete zónaidőnkénti bontásban és az
adott Értékesítőre vonatkozó hatósági ár szorzatainak az
összege,
c) a KÁT mérlegkör kiegyenlítése során előző hónapban igénybe vett szabályozási energia költsége, csökkentve az Értékesítők által fizetendő szabályozási pótdíjak, valamint a jogosulatlanul értékesített villamos energia után
fizetett visszatérítések összegével,
d) a KÁT mérlegkör pénzforgalmának likviditását biztosító pénzügyi költségek,
e) a KÁT mérlegkör működtetésének, a KÁT mérlegkör-felelősi feladatok elvégzésének a Magyar Energia Hivatal által elismert, indokolt költségei.
6. § A Befogadó köteles minden naptári hónap 10. munkanapjáig meghatározni, valamint honlapján nyilvánosságra
hozni a következő naptári hónapra érvényes KÁT egységárat, és közzétenni a kiszámítása során felhasznált összesített adatokat.
III. AZ ÁTVÉTELI KÖTELEZETTSÉG ALÁ ESŐ
VILLAMOS ENERGIA SZÉTOSZTÁSÁNAK KÜLÖNÖS
SZABÁLYAI A menetrendkezelés különös szabályai 7. § (1) A Befogadó és a többi mérlegkör-felelős köteles
minden munkanapon a következő munkanapra és a következő, munkanapig terjedő időszakra vonatkozó napi KÁT
mérlegköri allokálási menetrendeket a kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint bejelenteni.
(2) Ha a Befogadó mérlegköre és valamely másik mérlegkör egymás viszonylatában értett, (1) bekezdés szerinti
menetrendje eltérő, akkor az átviteli rendszerirányító a
KÁT mérlegkör menetrendjét tekinti érvényesnek, és ebben az értelemben módosítja az érintett mérlegkör-felelős
menetrendjét.
Mérés, szabályozási pótdíj megállapítás 8. § A Befogadó köteles minden hónap 6. munkanapjáig a
végleges mérési adatok, utasított eltérési adatok, napi menetrend adatok alapján megállapítani az Értékesítőkre vonatkozó mérési tényadatokat, ez alapján kiszámítani a
megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló jogszabályban meghatározott szabályozási pótdíj
értékeket.
Számlázás, a fizetési kötelezettségek teljesítésének
különös szabályai 9. §
(1) A Befogadó a KÁT átvevő részére havonta két
számlát állít ki a KÁT átadási menetrendek és a terv-, illetve tényadatok összevetése alapján a kereskedelmi szabályzat szerint elvégzett pénzügyi korrekció alapján.
(2) A Befogadó jogosult az adott hónap első felére vonatkozó félhavi számláját a teljesítés hónapja 16. napján
vagy az azt követő első munkanapon a KÁT átvevő részére
benyújtani. A Befogadó jogosult az adott hónap második
felére vonatkozó félhavi számláját a teljesítést követő hónap első munkanapján a KÁT átvevő részére benyújtani.
(3) A Befogadó köteles számláját a KÁT átvevő részére
úgy benyújtani, hogy azt a kötelezett a számlában feltüntetett esedékesség időpontját legalább öt banki nappal megelőzően kézhez vehesse.
(4) A fizetési kötelezettségekkel kapcsolatos számlákra
vonatkozó kifogásokat a számla kézhezvételétől számított
négy munkanapon belül lehet az átviteli rendszerirányítóval – az átvételre kötelezett mérlegkör-felelősének egyidejű tájékoztatása mellett – közölni. A számlára vonatkozó
kifogás esetén a nem vitatott részek esedékessége nem változik.
(5) A fizetési kötelezettségek késedelmes teljesítése
esetén a KÁT átvevő a késedelembe esés napjától a kifizetés napjáig terjedő időszakra a jegybanki alapkamattal
megegyező mértékű késedelmi kamatot köteles megfizetni.
A KÁT átvevő taggal rendelkező (illetve KÁT átvevőnek
minősülő) mérlegkör-felelősök feladatai a KÁT allokálás
folyamata során 10. § (1) A KÁT átvevő taggal rendelkező mérlegkör-felelős
a 3. § (1) bekezdés szerinti adatok összegyűjtéséért, azoknak a Befogadó felé történő továbbításáért, a kereskedelmi
menetrendek befogadásáért, kezeléséért, a KÁT átvevő részéről átvenni kötelezett villamos energia átvételéért, továbbá a KÁT átvevő részére kiszámlázott villamosenergia-díj megfizetéséért a mérlegkörébe tartozó KÁT átvevőkkel egyetemlegesen felel.
(2) A KÁT átvevő köteles a rá vonatkozó adatok szolgáltatása tekintetében a mérlegkör-felelősével együttműködni, továbbá a mérlegkör-felelősét és a Befogadót hatvan nappal megelőzően tájékoztatni arról, ha mérlegkört
kíván váltani. Mérlegkör-váltás esetén köteles a mérlegkör-váltást megelőzően a Befogadóval és a mérlegkör-felelősével a jelen rendelet alapján felmerülő fizetési kötelezettségei tekintetében elszámolni.
(3) A mérlegkör-felelős által az átviteli rendszerirányító
részére a mérlegkör-szerződés alapján nyújtott pénzügyi
biztosítékot az átviteli rendszerirányító mint Befogadó jogosult a jelen rendelet szerint a mérlegkör-felelős és a mérlegkörébe tartozó KÁT átvevő lejárt fizetési kötelezettsége kielégítése céljából lehívni.
Az átviteli rendszerirányító közzétételi kötelezettségei 11. § (1) Az átviteli rendszerirányító köteles meghatározni és
honlapján közzétenni
a) minden harmadik naptári hónap 10. munkanapjáig a
közzétételt követő időszakban alkalmazandó átadási profil
jellemzőit,
b) minden év szeptember 25. napjáig közzétételt követő évben az átvételi kötelezettség alá tartozó termelői engedélyesek összesített havonta várható termelését.
(2) Az (1) bekezdés a) pont szerinti adatok honlapon
történő elérhetőségét azok teljes érvényességi ideje alatt
biztosítani kell.
IV. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) A Befogadó – a 4. § (2) bekezdésben meghatározott
határidőktől eltérően – a 2008. január során alkalmazandó
havi KÁT mérlegköri allokálási menetrendet, KÁT átadási
menetrendet, valamint a KÁT szétosztási aránytényezőket
e rendelet hatálybalépésének napján küldi meg a 4. §
(2) bekezdés szerinti érintetteknek, és teszi közzé honlapján.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1100/2017. (III. 6.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél
keletkezett 566 980 667 forint, a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett 320 000 000 forint,
a  XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetnél keletkezett 210 693 394 forint és a  XXXV. Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Hivatal fejezetnél keletkezett 1 300 000 000 forint összegű kötelezettségvállalással
nem terhelt költségvetési maradvány felhasználását;
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök