type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1232/2016. (V. 12.) Korm. határozata egyes állami tulajdonú ingóságok Iraki Köztársaság Kurd Regionális Kormányának történő térítésmentes átadásáról.
A Kormány, figyelemmel a  nemzetközi terrorizmus elleni harc feltételeinek megteremtését elősegítő széleskörű nemzetközi
együttműködésre, az  Iraki Köztársaság Kurd Regionális Kormány kérelmére, illetve a  Magyar Honvédség rendelkezésre álló és
átadható készleteire
 1. az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdésének a)  pontja és az  állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 50. § (1a)–(1b) bekezdései alapján az állam tulajdonában és
a  Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében álló, 1.  melléklet szerinti vagyonelemek térítésmentes átadásáról
dönt az Iraki Köztársaság Kurd Regionális Kormány részére történő magyar hozzájárulásként;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a honvédelmi minisztert, hogy az átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye fel a kapcsolatot a kijelölt
átvevővel, és gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
104/2018. (III. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon sikeresen szerepelt magyar gyorskorcsolyaválogatott eredményeiben való közreműködése elismeréseként
Oláh Bence rövidpályás gyorskorcsolyázó részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2013. (I. 18.) Korm. rendelete a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet egyes rendelkezéseinek hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés a), b), h), pontjában, valamint a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. § a) és i) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.)
a) 6. § (3) bekezdésében az „élelmiszer,” szövegrész;
b) 28. §
ba) c) pontja;
bb) e) pontja; c) 3. melléklet 1. pontja.
2. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1. § b) pont ba) alpontja és c) pontja, valamint a 3. § 2013. július 1-jén lép hatályba.
3. § Az R. 6. melléklet 2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. Dohányterméket kiegészítő termék;”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1530/2015. (VII. 31.) Korm. határozata a vajdasági Pannon Televízió és Rádió működésének finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján elrendeli a  vajdasági
Pannon Televízió és Rádió működésének finanszírozása érdekében szükséges 60,0 millió forint, 1.  melléklet
szerinti egyszeri átcsoportosítását elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás, illetve visszafizetés tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelő miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2016. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1219/2015. (IV. 17.) Korm. határozata a kárpátaljai óvodai gyermekétkeztetési program, a kárpátaljai közoktatási intézményekben magyar nyelvű oktatási és nevelési feladatokat ellátó személyek, illetve a magyar nyelvű oktatási és nevelési feladatok megvalósítását segítő személyek, valamint a magyar, illetve szórvány gyülekezetben magyar nyelven szolgálatot teljesítő, nemzetmegtartó és hitoktatói tevékenységet végző egyházi személyek támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  kárpátaljai óvodai gyermekétkeztetési program, a  kárpátaljai közoktatási intézményekben magyar
nyelvű oktatási és nevelési feladatokat ellátó személyek, illetve a  magyar nyelvű oktatási és nevelési feladatok
megvalósítását segítő személyek, valamint a  magyar, illetve szórvány gyülekezetben magyar nyelven szolgálatot
teljesítő, nemzetmegtartó és hitoktatói tevékenységet végző egyházi személyek támogatásának finanszírozásához
652,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen
Gábor Alap támogatása alcím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás, illetve visszafizetés tekintetében:
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1226/2017. (IV. 25.) Korm. határozata a budapesti elővárosi közösségi közlekedés támogatása jogcím túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a  budapesti elővárosi közösségi személyszállítási közszolgáltatás fenntartható finanszírozása
érdekében a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
4. mellékletében foglalt táblázat 115. sorában meghatározottak alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Vállalkozások folyó támogatása alcím,
1.  Egyedi támogatások, ellentételezések jogcímcsoport, 10. Elővárosi közösségi közlekedés támogatása jogcím
2850,0 millió forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2016. (X. 27.) OGY határozata az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében (”EUTM Mali”) történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az  Európai Unió Mali Kiképző Műveletében (”EUTM Mali”) történő további magyar katonai
szerepvállalásról szóló beszámolót elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
175/2015. (IV. 23.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Dr. Varga Péter rendőr ezredest 2015. április 24-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2016. (I. 29.) KKM közleménye a Globális Zöld Növekedési Intézet (GGGI) Alapító Egyezménye hatálybalépéséről.
A 377/2015. (XII. 8.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2015. december 8-ai 191. számában kihirdetett, a Globális
Zöld Növekedési Intézet (GGGI) Alapító Egyezménye (a továbbiakban: Egyezmény) 22. cikk (2) bekezdése az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen megállapodást annak hatálybalépése után ratifikáló, elfogadó, jóváhagyó vagy a  jelen megállapodáshoz
azután csatlakozó valamennyi állam vagy regionális integrációs szervezet vonatkozásában a  jelen megállapodás
a vonatkozó okirat letétbe helyezését követő harmincadik napon lép hatályba.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges feltételek teljesülésének napja: 2016. január 14.
Az Egyezmény Magyarország tekintetében történő hatálybalépésének napja: 2016. február 13.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 377/2015. (XII. 8.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Globális Zöld Növekedési Intézet (GGGI) Alapító Egyezménye kihirdetéséről szóló 377/2015. (XII. 8.) Korm. rendelet
2–3. §-ai 2016. február 13-án, azaz kettőezer-tizenhat február tizenharmadikán lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
211/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Biró Diána Esztert
a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
291/2011. (XII. 22.) Korm. rendelete a dohánytermékek jelöléséről, valamint az egészségvédelmi bírság alkalmazásának részletes szabályairól.
A Kormány a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi
XLII. törvény 8. § (5) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 9. § tekintetében a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999. évi XLII. törvény 8. § (5) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 11. § (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a Magyarország területén előállított, továbbá
forgalomba hozott dohánytermékekre kell alkalmazni.
(2) E rendelet rendelkezéseit nem kell alkalmazni a személyes fogyasztás céljából Magyarország területére behozott
dohánytermékekre.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. bejegyzett kereskedő: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003.
évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 7. § 16. pontjában meghatározott személy;
2. dohánytermék: a 3. pont és a 7. pont szerinti termék;
3. dohányzásra szánt dohánytermék:
a) cigaretta: dohányrúd, amely meglévő állapotában dohányzásra alkalmas, dohányvágatból vagy
dohányvágatból és dohányfóliából készült töltetét hosszanti részén ragasztott cigarettapapír vagy
dohányfólia borítja, és nem minősül szivarnak vagy szivarkának, továbbá az a dohányrúd, amelyet egy
egyszerű, nem ipari eljárással cigarettapapír-hüvelybe tolnak vagy cigarettapapír-lappal körbevesznek,
b) szivar, szivarka:
ba) dohányrúd, amely teljes egészében természetes dohányból készült, illetve dohányrúd természetes
dohányból készült borítékkal,
bb) dohányrúd kocsányozott kevert töltettel és a szivar szokásos színével megegyező külső borítékkal, amely
teljesen befedi a terméket, beleértve a filtert is, amennyiben van, kivéve a szopókával ellátott terméket, ahol
a külső boríték nem fedi a szopókát; a burok és a boríték dohányfóliából készült, és egy termék tömege
– a filter és a szopóka nélkül – nem lehet kevesebb 1,2 g-nál, és a borítékot a dohányrúd hossztengelyével
minimum 30 fokos hegyes szöget bezáróan, spirálisan tekerték fel,
bc) dohányrúd kocsányozott kevert töltettel és a szivar szokásos színével megegyező dohányfóliából készült
külső borítékkal, amely teljesen befedi a terméket, beleértve a filtert is, amennyiben van, kivéve a
szopókával ellátott terméket, ahol a külső boríték nem fedi a szopókát; egy termék tömege – a filter vagy a
szopóka nélkül – nem kevesebb 2,3 g-nál, és a kerülete a dohányrúd hosszának legalább egyharmadán nem
kevesebb 34 mm-nél,
c) fogyasztási dohány: a d) pont és az e) pont szerinti, további ipari feldolgozás nélkül dohányzásra alkalmas
kész dohányvágat,
d) finomra vágott fogyasztási dohány (cigarettadohány): olyan fogyasztási dohány, amelyben a dohányrészecskék
tömegének több mint 25 százaléka kisebb, mint 1,5 milliméter szélességűre vágott,
e) egyéb fogyasztási dohány (pipadohány): a d) pont alá nem tartozó, pipában történő elszívásra szolgáló
fogyasztási dohány,
f) bármely olyan egyéb termék, amelyet dohányzás céljából gyártanak, még abban az esetben is, ha csupán
részben tartalmaz – akár géntechnológiával módosított formában, akár nem ilyen formában – dohányt;
4. fogyasztói csomagolási egység: a dohánytermékek kötelező csomagolása során alkalmazott legkisebb
csomagolási egység;
5. forgalomba hozatal: a dohánytermék továbbforgalmazók részére történő nagykereskedelmi, illetve a fogyasztók
mint végső felhasználók részére történő kiskereskedelmi értékesítése;
6. forgalomba hozó: az 5. pont szerinti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet vagy természetes személy;
7. füst nélküli dohánytermék: a) rágásra szolgáló dohánytermék: a formázott rágódohány,
b) tüsszentésre szolgáló dohánytermék: a por alakú burnót,
c) szájon át fogyasztott dohánytermék: a dohányzásra, illetve rágásra szánt termékeken kívül minden szájon át
való használatra szánt, teljes egészében vagy részben dohányból készült, porított vagy szemcsés, illetve e
két forma bármely kombinációja révén előállított termék, különösen a zacskóban vagy likacsos szerkezetű
zacskóban, valamint az élelmiszerhez hasonló formában kiszerelt termék;
8. füstszűrő: a cigaretta, szivar, szivarka azon része, amely a dohányterméken áthaladó főfüst szűrésére szolgál;
9. gyártó: a dohánytermék előállítója; 10. gyűjtőcsomag: több fogyasztói csomagolási egységet tartalmazó, kiskereskedelmi forgalomban értékesített
nagyobb csomagolási egység; 11. importáló: az a személy, aki – a Jöt. rendelkezéseinek betartása mellett – először szerez jogot arra, hogy az
importált termék felett saját nevében rendelkezzen; 12. kátrány: a nikotinmentes száraz füst-kondenzátum;
13. nikotin: a száraz füst-kondenzátum nikotin-alkaloidtartalma; 14. szállítási csomagolás: a termék szállításához kialakított, de kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő csomagolás;
15. személyes fogyasztás: a dohánytermék nem kereskedelmi jelleggel, magánszemély által történő, a Jöt. szerinti
adómentes behozatala; 16. szén-monoxid: a cigarettafüst gázfázisának alkotórésze;
17. szopóka: a cigarettához, szivarhoz, szivarkához rögzített rész, amely közvetlenül a szájjal érintkezik;
18. tároló adóraktár engedélyese: a Jöt. 100. § (1) bekezdés d) pontja szerinti dohánytároló adóraktár engedélyese.
2. Jelölés 3. § A fogyasztói csomagolási egységen jelölni kell:
a) a dohánytermék nevét, b) a dohánytermék megnevezését a következők szerint: „cigaretta”, „szivar”, „szivarka”, „cigarettadohány”,
„pipadohány”, „rágódohány”, „burnót”, c) a gyártó vagy forgalomba hozó, bejegyzett kereskedő, tároló adóraktár engedélyes megnevezését azonosításra
alkalmas módon, d) a dohánytermék származási helyének megjelölését, ha az áru nem az Európai Gazdasági Térségből származik,
e) a darabszámot (cigaretta, szivar, szivarka) vagy tömeget (fogyasztási dohány, rágásra, tüsszentésre szolgáló
dohánytermék), f) füstszűrős termék esetén a „füstszűrő(s)” vagy „filter(es)” szót,
g) cigaretta esetében a kátrány, nikotin és szén-monoxid tartalom, illetve hozam számszerű értékét a
nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Nvt.) 6. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltak szerint a következő módon:
ga) „Kátrány X mg/cigaretta” (ahol X egészre kerekített szám),
gb) „Nikotin Y mg/cigaretta” (ahol Y egy tizedesjeggyel megadott, kerekített szám),
gc) „Szén-monoxid Z mg/cigaretta” (ahol Z egészre kerekített szám),
h) a gyártás időpontját (az év, a hónap és a nap feltüntetésével) és helyét, vagy tételszámot, illetve kódolt
megjelölést, amelyből a gyártás helye és ideje megállapítható,
i) füst nélküli dohánytermék esetében az Nvt. 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti általános egészségvédő
figyelmeztetés helyett a következő általános egészségvédő figyelmeztetést: „Ez a dohánytermék károsíthatja
egészségét és függőséget okoz.”, j) dohányzásra szánt dohánytermék esetében az 1. mellékletben felsorolt, a gyártó által az Nvt. 6. § (1) bekezdés
b) pontjában és e rendeletben foglaltak szerint alkalmazandó kombinált figyelmeztetést.
4. § (1) A gyűjtőcsomagon a 3. § a)–e), g) és j) pontja szerinti jelöléseket, valamint a 3. § i) pontja szerinti, vagy az Nvt. 6. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti általános egészségvédő figyelmeztetést kell alkalmazni a fogyasztói csomagolási
egységekre meghatározott feltételekkel. Nem kötelező a jelölések alkalmazása az átlátszó gyűjtőcsomagon.
(2) A szállítási csomagoláson a 3. § a)–e) pontja szerinti jelöléseket kell alkalmazni.
5. § Az Nvt. 6. § (1) bekezdés c) pontjában előírt jelölés során a cigaretta kátrány-, nikotin- és szén-monoxid tartalmának,
illetve hozamának mérésére a dohánytermékek gyártásáról, forgalmazásáról és ellenőrzéséről szóló jogszabályban
foglaltak irányadóak. 6. § (1) Gyűjtőcsomag esetében az általános egészségvédő figyelmeztetést a legnagyobb felületű, általában a termék nevét is
tartalmazó oldalon kell feltüntetni úgy, hogy a felirat a felület legalább 30%-át tegye ki.
(2) A kombinált figyelmeztetést a termék gyűjtőcsomagjának másik legnagyobb felületű oldalán kell feltüntetni úgy,
hogy a felirat a felület legalább 40%-át tegye ki.
(3) A cigaretta kivételével a többi olyan dohánytermék fogyasztói csomagolási egységén, ahol a legszembetűnőbb felület
mérete nagyobb, mint 75 cm2, az egészségvédő figyelmeztetéseknek az egyes felületeken legalább 22,5 cm2
nagyságú területet le kell fedniük. (4) Az általános egészségvédő figyelmeztetéseket és a 3. § g) pontja szerinti értékfeltüntetést fehér alapon, fekete,
kövérített Helvetica betűtípussal kell nyomtatni. A feliratot kis betűvel kell szedni, kivéve a szöveg kezdőbetűjét, és azt
az esetet, amikor a nagybetű használatát nyelvtani szabály követeli meg. A feliratot – a füst nélküli dohánytermékek
kivételével – legalább 3 mm és legfeljebb 4 mm vastag, fekete vonallal határolt keretben kell elhelyezni, amely
semmiképpen sem zavarhatja az egészségvédő figyelmeztetések szövegét és az értékfeltüntetést. A szöveget a
nyomtatására fenntartott területen középre zárva, amennyiben a rendelkezésre álló terület mérete ezt lehetővé teszi,
a csomag felső szélével párhuzamosan kell elhelyezni. Olyan betűméretet kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a
szöveg a rendelkezésre álló felület lehető legnagyobb hányadát foglalja el.
(5) Az általános egészségvédő figyelmeztetések és a kombinált figyelmeztetések váltakozva való alkalmazását előíró
kötelezettség ellenőrizhetősége érdekében a gyártó, az importáló, a bejegyzett kereskedő és a tároló adóraktár
engedélyese köteles olyan nyilvántartást vezetni, amelyből időtartamonként megállapítható, hogy időszakonként
mely egészségvédő figyelmeztetést hányszor alkalmazták. 7. § (1) A kombinált figyelmeztetés
a) a dohánytermék csomagolásának az általános egészségvédő felirattal szemközti főoldalára akként kerül
nyomtatásra, hogy megtartsa az 1. melléklet szerinti formátumot és arányokat, valamint a kép és a szöveg grafikai
sértetlenségét, b) betölti a számára előírt felszín teljes egészét, és a csomagolás felső szélével párhuzamosan és a csomagon
található többi információval azonos irányban helyezkedik, c) sokszorosítása során az Európai Bizottság által megszabott, nyomtatásra vonatkozó műszaki előírásokat
megfelelően kell alkalmazni, d) egy legalább 3 mm és legfeljebb 4 mm vastag fekete szegély által körülhatárolt, amely semmilyen módon nem
ütközik a kombinált figyelmeztetés szöveges vagy látványelemeivel, összhangban az 1. mellékletben foglaltakkal.
(2) A dohánytermék csomagolásán semmilyen formában nem lehet a kombinált figyelmeztetésekre megjegyzést tenni,
azokat átfogalmazni vagy azokra utalni. (3) A dohánytermék adójegyére nyomtatni, és azt egyéb módon eltakarni tilos. Az egészségvédő figyelmeztetések és a
kombinált figyelmeztetések nyomtatásának eltávolíthatatlannak, törölhetetlennek kell lennie, azokat más írás vagy
képanyag, illetve a csomagfelbontó szalag nem takarhatja, nem homályosíthatja el és nem szakíthatja meg. A
cigarettát kivéve a dohánytermékeken a feliratok, az egészségvédő figyelmeztetések és a kombinált figyelmeztetések
a csomagra eltávolíthatatlanul rögzített matricán is elhelyezhetők. (4) A kombinált figyelmeztetéseket
a) úgy kell nyomtatni, hogy azokat ne takarja el vagy ne zavarja meg a csomag kibontása,
b) olyan módon kell elhelyezni, amely biztosítja, hogy a csomag felbontásakor a kombinált figyelmeztetések
egyetlen szöveges vagy vizuális eleme se csorbuljon. (5) A kombinált figyelmeztetetések alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó, az Európai Bizottság által kiadott műszaki
előírásokkal összhangban álló ellenőrzési követelményeket az országos tisztifőorvos normatív utasításban adja ki.
(6) A kombinált figyelmeztetések nyomdai kivitelezésére alkalmas elektronikus forrásdokumentumokat az Állami
Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: ÁNTSZ-OTH) kérelemre
elektronikus úton átadja a dohánytermék gyártója részére. 8. § Tilos a dohánytermék csomagolásán arra utaló szöveg, név, márkanév, képi vagy egyéb jelzés alkalmazása, amely azt
sugallja, hogy egy adott dohánytermék más dohányterméknél kevésbé ártalmas.
3. Az egészségvédelmi bírságra vonatkozó szabályok 9. § (1) Az egészségvédelmi bírságot az ÁNTSZ-OTH 10032000-00281519-00000000 számú, a Magyar Államkincstárnál
vezetett számlájára kell befizetni. (2) A megyei és a fővárosi kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve és kistérségi népegészségügyi intézete
az általa az adott hónapban az Nvt. alapján kiszabott egészségvédelmi bírság összegéről nyilvántartást vezet. A
nyilvántartás személyazonosításra alkalmatlan, összesített adattartalmáról, valamint a tárgyhónapban bekövetkezett
változásairól a fővárosi és a megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve a tárgyhónapot követő
hónap 20. napjáig elektronikus úton tájékoztatja az ÁNTSZ-OTH-t.
(3) A befolyt egészségvédelmi bírság összegéről az ÁNTSZ-OTH nyilvántartást vezet. A nyilvántartás személyazonosításra
alkalmatlan, összesített adattartalmáról, valamint a tárgynegyedévben bekövetkezett változásairól az ÁNTSZ-OTH a
tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig tájékoztatja a fővárosi és a megyei kormányhivatal népegészségügyi
szakigazgatási szervét. 4. A dohánytermékek jelölésének piacfelügyelete 10. § Az e rendeletben foglaltak betartását a fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzi és hatáskörében eljár a rendeletben
foglaltak megsértése esetén. 5. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a dohánytermékek gyártásáról, forgalmazásáról és ellenőrzéséről szóló 102/2005. (X. 31.) FVM rendelet
6–11. §-a, valamint az azt megelőző „Jelölés” címsor.
(3) Az e rendelet hatálybalépését követően előállított cigaretta dohánytermékek szabad forgalomba bocsátására, a végső
fogyasztónak történő átadására, valamint forgalomba hozatalára az Nvt. 8/B. §-a irányadó.
12. § Ez a rendelet a) a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és
közigazgatási rendelkezései közelítéséről szóló 2001. június 5-i 2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
5. cikkének, b) a színes fényképek és egyéb illusztrációk dohánytermékek csomagolásán egészségügyi figyelmeztetésként
történő használatáról szóló 2003. szeptember 5-i 2003/641/EK bizottsági határozatnak
való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
231/2015. (HK 9.) MH BHD intézkedése a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár Magyar Honvédség Híradó és Informatikai Rendszerfőközpont csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendeletre
és a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításra – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) vitéz Szurmay Sándor Budapest
Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) MH Híradó és Informatikai Rendszerfőközpontra (a továbbiakban: MH HIRFK), valamint annak hivatásos és szerződéses katona állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett leírás alapján az MH HIRFK csapatkarjelzését rendszeresítem és viseletét az MH HIRFK hivatásos és szerződéses katona állománya részére engedélyezem.
3. Az MH BHD megbízott parancsnoka által rendszeresített csapatkarjelzés
a) szöveges leírását az 1. melléklet, és
b) eredeti méretű mását és kétszeres méretű színes grafi
káját a 2. melléklet
tartalmazza. 4. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Piros Ottó ezredes s. k.,
mb. parancsnok


text:
48/2019. (HK 3.) MH PK intézkedése csapatkarjelzés rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet és a csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek és ünnepek,
valamint az emlékművek katonai objektumokban történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló 51/2017. (IX. 15.) HM utasítás
rendelkezéseire az alábbi intézkedést adom ki:
1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Parancsnokságának (a továbbiakban együtt: MHP)
hivatásos és szerződéses állományú katonáira terjed ki.
2. A csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek és ünnepek, valamint az emlékművek katonai objektumokban
történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló 51/2017. (IX. 15.) HM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) foglaltak
szerint elkészített, elbírált és felterjesztett csapatkarjelzést rendszeresítem, viselését az MHP hivatásos és
szerződéses állományú katonái részére engedélyezem.
3. A 2. pont szerint rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását, az ellátandók számát az intézkedés 1. számú
melléklete, valamint az eredeti és a kétszeres méretű színes grafikáját az intézkedés 2–3. számú melléklete
tartalmazza.
4. Az Utasítás 10. § (3) bekezdése szerint az MH Logisztikai Központ parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott
csapatkarjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MHP hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak csapatkarjelzéssel történő ellátásáról.
5. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
 Magyar Honvédség parancsnoka


text:
23/2003. (IV. 24.) GKM rendelete a tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályokról szóló 1972. egyezményhez csatolt szabályok közzétételéről.
A tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályokról szóló 1972. évi egyezmény
kihirdetéséről szóló 2002. évi XXXIV. törvény 3. §-ának
(2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A tengeren való összeütközések megelőzésére
vonatkozó nemzetközi szabályokról szóló 1972. évi egyezményhez csatolt, a tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályokat e rendelettel
közzéteszem.
(2) A szabályok eredeti angol nyelvű szövegét és hivatalos magyar nyelvű fordítását e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet 2003. május 1-jén lép hatályba.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1850/2017. (XI. 15.) Korm. határozata az Országvédelmi Alapból és a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 19.  § (4)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében
és a  33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 29 200 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2003. (IV. 18.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésekről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (2) bekezdése
alapján
dr. Balassa Jánost, dr. Bálint Tibort, Bardócz Lászlót,
Beszteri Sárát, Borné Takács Zsuzsannát, dr. Bukovics Istvánt,
dr. Csapodi Csabát, Cserváriné Felkai Annát, dr. Dombi Zsuzsát,
Dózsa Csabát, dr. Dubeczné Károlyi Évát, dr. Erhart Tibort,
dr. Faragó Tibort, dr. Farkas Imrét, Gilyán Györgyöt,
dr. Gulyás Andrást, dr. Haraszti Katalint, dr. Hegedűsné dr. Dani Erikát,
Heizer Antalt, dr. Hipp Károlyt, dr. Horváth Sándor Ágostont,
Horváthné dr. Fekszi Mártát, dr. Janza Pétert, Jékely Zsoltot,
dr. Karácsony Tamást, dr. Kereszty Évát, dr. Kisszölgyémi Zoltánt,
dr. Kloknicer Imrénét, dr. Kulcsár-Szabó Ernőnét, dr. Lantos Csabát,
dr. Lendvay Aladárt, Madarász Lászlót, dr. Marsi Miklóst,
Pénzely Mártát, Rusznákné dr. Demeter Juditot, dr. Sebes Józsefet,
Simon Istvánnét, Simon Sándort, Szabó Edinát, Szabó Istvánt,
Szabó Ildikót, Szitáné dr. Kazai Ágnest, Szittner Károlyt,
dr. Tarr Gyulát, dr. Terényi Jánost, dr. Tóthné Mohácsy Gabriellát,
Udvarhelyi Zsuzsannát, Varga Imrét, dr. Varga Sándort, dr. Varga Zoltánt,
Vargha Ágnest, dr. Walter Tibort, dr. Zanathyné dr. Martin Györgyit és
Zsolnai Tamást 2003. március 25-i hatállyal kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2017. (HK 2.) HVK HIICSF szakutasítása a Magyar Honvédség Elektronikus Iratkezelő Rendszer bevezetéséről.
A szakutasítást az érintettek külön kapják meg. SZERVEZETI HÍREK
A Magyar Honvédség Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
tájékoztatója honvédségi igazolványok érvénytelenítéséről Igazolványszám H 053337 S 051308
I - 076158 I - 078254 Sztojanov Nikolett százados s. k.,
Katonai Okmánykezelő Iroda


text:
91/2019. (II. 28.) KE határozata határozott időre szóló rendkívüli követ és meghatalmazott miniszteri kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Dr. Fülöp Zsoltot 2019. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra kinevezem rendkívüli
követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2018. december 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2017. (VI. 30.) AB határozata a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. CCXXXVIII. törvény 6. § (1) bekezdésével kapcsolatos alkotmányos követelmény megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr.  Juhász Imre és dr.  Varga Zs. András
alkotmánybírók párhuzamos indokolásával, valamint dr.  Salamon László alkotmánybíró különvéleményével  –
meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság hivatalból eljárva megállapítja, hogy a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai
polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi CCXXXVIII.  törvény 6.  §
(1) bekezdése értelmezésekor az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdéséből és a XXIII. cikk (7) bekezdéséből eredő
alkotmányos követelmény, hogy a  népszavazási kérdést személyesen a  szervező képviseletére jogosult
személy is benyújthatja.
2. Az  Alkotmánybíróság a  Kúria Knk.IV.37.721/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Lukács Zoltán Géza (a  továbbiakban: indítványozó) – az  Alkotmánybíróságról szóló 2011.  évi CLI.  törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján – a Kúria Knk.IV.37.721/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének
megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
[2] Az ügy előzménye, hogy a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) 2015. április 21-i ülésén meghozott
78/2015. NVB határozatban (a  továbbiakban: NVBh1.) megtagadta a  Magyar Munkáspárt képviselője, dr. Thürmer
Gyula által benyújtott „Egyetért Ön azzal, hogy az  Alaptörvény biztosítsa a  vasárnapi pihenőnaphoz való jogot?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését. Az  NVBh1. ellen bírósági felülvizsgálat iránti kérelem került
benyújtásra; a  Kúria Knk.IV.37.435/2015/4. számú, 2015. június 30-án meghozott végzésében az  NVBh1.-et
helybenhagyta. A  Kúria végzését a  meghozatala napján futár útján kézbesítette a  Nemzeti Választási Irodának
(a  továbbiakban: NVI) és az  NVB-nek, és az  NVI azt a  valasztas.hu oldalon 2015. június 30-án 16 óra 5 perckor
közzétette. A Kúria hivatkozott döntését saját honlapján a meghozatal napján, 18 óra 11 perckor tette közzé.
[3] Az indítványozó – dr.  Litresits András, az  NVB Magyar Szocialista Párt által megbízott tagjának kézbesítése által  –
2015. június 30-án 16 óra 15 perckor aláírásgyűjtő ívet nyújtott be az NVB-hez a népszavazás kezdeményezéséről,
az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi CCXXXVIII.  törvény
(a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti hitelesítés céljából. Az  aláírásgyűjtő íven az  alábbi kérdés
szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés semmisítse meg a  kiskereskedelmi szektorban történő
vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló 2014. évi CII. törvényt?”.
[4] Az NVI elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  2015. július 5-én kelt, 27/2015. Nsz. számú
határozatában (a  továbbiakban: NVIh.) a  népszavazásra javasolt kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ívet elutasította
és nem terjesztette az  NVB elé. A  határozat szerint a  benyújtott népszavazási kezdeményezés azonos tárgyú
az  NVBh1.-gyel elbírált kezdeményezéssel. Az  NVI elnökének álláspontja szerint a  kérdés hitelesítését megtagadó
döntés jogerőre emelkedésének időpontja – amennyiben az NVB határozata a Kúria döntése által válik jogerőssé –
a  Kúria döntésének hivatalos honlapján – www.kuria-birosag.hu – való közzététele. Mindezek alapján az  NVI
elnöke megállapította, hogy a  2015. június 30-án 16 óra 15 perckor benyújtott népszavazási kezdeményezés
az NVBh1.-gyel elbírált népszavazási kérdés jogerőre emelkedését megelőzően került benyújtásra, így az az Nsztv.
8.  § (1)  bekezdés b)  pontjába ütközött {e rendelkezés szerint „[a] kérdés benyújtását követően nem nyújtható
be azonos tárgyú kérdés […] a  kérdés hitelesítését megtagadó döntés jogerőre emelkedéséig”}. Az  NVI elnöke
a  leírtakon túl a  kezdeményezés benyújtásának körülményeit is rögzítette és értékelte határozatában: egyrészt,
azt nem a  magánszemély szervező, hanem az  NVB egyik megbízott tagja kézbesítette személyesen, de a  Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013.  évi V.  törvény 6:15.  §-a szerinti meghatalmazást nem mutatott be, illetve semmilyen
egyéb módon nem igazolta azt, hogy jogosult a szervező nevében és helyett eljárni; másrészt, a kezdeményezéssel
egy másik magánszemély, Wodicska Zoltán által benyújtott kezdeményezést („Egyetért ön azzal, hogy mindenki
számára pihenőnap legyen a vasárnap és az üzletek zárva tartsanak?”) csak azáltal volt lehetősége megelőzni, hogy
NVB-tagként névre szóló belépőkártyával rendelkezett az NVI székházába.
[5] Az Nsztv. 10. § (2) bekezdése rögzíti, hogy „[a] Nemzeti Választási Iroda elnökének határozata ellen jogorvoslatnak
helye nincs, de a  szervező a  kérdést ismételten benyújthatja”. Az  indítványozó a  fenti jogszabályi rendelkezésre
hivatkozva 2015. július 7-én személyesen eljárva ismételten benyújtotta az  „Egyetért-e Ön azzal, hogy
az  Országgyűlés semmisítse meg a  kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló
2014. évi CII. törvényt?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ívet.
[6] Az NVB 123/2015. számú határozatában (a  továbbiakban: NVBh2.) az  aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta,
elsősorban azon az  alapon, hogy a  kezdeményezés az  Nsztv. 8.  § (1)  bekezdés b)  pontjába ütközik. Az  NVB
az NVIh.-ban elfoglalt jogi érveléssel ellentétben úgy ítélte meg, hogy az NVBh1.-gyel elbírált népszavazási kérdés
tárgyköre tekintetében a párhuzamossági moratórium megszűnésének időpontja a Kúria végzésének a népszavazás
kezdeményezésére jogosultak tekintetében hiteles közzétételként tekinthető első időpont, vagyis a  valasztas.hu
oldalon való közzététel időpontja, nem pedig a  Kúria honlapján való közzétételé. Az  előbbi időpontot követően
elsőként Wodicska Zoltán, ezt követően dr. Litresits András érkezett az NVI székházába, de az NVI elsőként a Lukács
Zoltán Géza szervező által népszavazásra javasolt kérdést érkeztette, mivel dr. Litresits András bizottsági tagságából
kifolyólag belépőkártyával rendelkezett, így hamarabb tudta átadni az  NVI illetékes munkatársainak az  általa
kézbesített népszavazási kezdeményezést, mint Wodicska Zoltán, aki mindeközben a  beléptetéshez szükséges
adminisztrációs kötelezettségének tett eleget. Az Nsztv. 6. § (2) bekezdése szerint, a népszavazási kezdeményezés
benyújtása időpontjának a kérdés NVI-nél történő érkeztetése számít. Az NVB ezzel ellentétben – mivel álláspontja
szerint a választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.) 2.  § (1)  bekezdés e)  pontjával
és a  14.  § (1)  bekezdésében foglalt pártatlanság elvével ellentétes magatartásnak minősül az, hogy az  NVB tagja
egy szervező népszavazásra javasolt kérdése „kézbesítőjeként” jár el az  NVI-ben és ennek alkalmával a  bizottsági
tagságából eredő többletjogosítványát használja – a  jelen eljárásban vizsgált népszavazási kérdés benyújtása
időpontjának a  székházba való érkezést tekintette. Ezt az  időpontot figyelembe véve pedig – az  NVBh2. szerint –
Wodicska Zoltán kezdeményezésének benyújtása megelőzte az  indítványozó kezdeményezésének benyújtását,
ezért az utóbbira nézve már fennállt a párhuzamossági moratórium.
[7] Az indítványozó az  NVBh2. felülvizsgálatát kérte a  Kúriától, amely azt – az  indokolás megváltoztatása mellett  –
helybenhagyta. A  Kúria végzése az  Nsztv. 6.  § (1)  bekezdésébe foglalt, a  népszavazási kérdés személyes vagy
postai úton történő benyújtására vonatkozó szabályt kógens rendelkezésként értelmezte. Ezen túlmenően a Kúria
úgy foglalt állást, hogy a Ve. 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott eljárási alapelvek a  népszavazási eljárásban is
kizárják, hogy a döntések meghozatalában szavazati joggal rendelkező NVB tagok olyan eljárási cselekményekben
vegyenek részt – például mások népszavazási kezdeményezésének kézbesítésében közreműködjenek –, amelyek
törvényességének elbírálásában is döntés-alakító szerepük van. A  Kúria a  kifejtett indokok alapján úgy ítélte
meg, hogy az  indítványozó a  „képviseletében” eljáró NVB tag révén nem juttathatott el az  NVI részére olyan
kezdeményezést, amelyet az NVB-nek a kérdés hitelesíthetősége szempontjából vizsgálnia kellett volna.
[8] 2. Az  indítványozó a  Kúria fenti végzésével összefüggésben fordult alkotmányjogi panasszal
az Alkotmánybírósághoz.
[9] 2.1. Az indítvány az alábbi határozott kérelmet tartalmazza.
 [10] Az indítvány megjelöli az  Abtv. 27.  §-át, amely megállapítja az  Alkotmánybíróság hatáskörét az  indítvány
elbírálására, valamint az indítványozó jogosultságát megalapozza [Abtv. 52. § (1b) bekezdés a) pont].
 [11] Az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének lényege: a  népszavazási kérdés meghatalmazott általi személyes
benyújtásának kizárása „kiüresítette” a  népszavazáshoz való jogot, azáltal, hogy elvonta az  indítványozó országos
népszavazás kezdeményezéséhez fűződő jogát [Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pont].
[12] A vizsgálandó bírói döntés: Kúria Knk.IV.37.721/2015/2. számú végzése [Abtv. 52. § (1b) bekezdés c) pont].
 [13] Az indítvány szerint az Alaptörvény megsértett rendelkezései: XXIII. cikk (7) bekezdés, I. cikk (3) bekezdés [Abtv. 52. §
(1b) bekezdés d) pont].
 [14] Az indítvány indokolása arra nézve, hogy a  sérelmezett bírói döntés miért ellentétes az  Alaptörvény megjelölt
rendelkezésével: az  Nsztv. vonatkozó rendelkezését [6.  § (1)  bekezdés] a  bíróság akként értelmezte, hogy
a  népszavazási kezdeményezés személyes benyújtása kizárja annak meghatalmazott általi benyújtását.
Ez az értelmezés – ellentétesen az NVI és az NVB joggyakorlatával, valamint a 2/2015. NVB iránymutatás 2. pontjában
foglaltakkal – a  népszavazáshoz való jog gyakorlásával összefüggésben olyan szigorú előfeltételt állít, ami
aránytalan alapjog-korlátozást tesz lehetővé [Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pont].
[15] Az indítványozó kifejezetten kéri a támadott bírói döntés megsemmisítését [Abtv. 52. § (1b) bekezdés f ) pont].
 [16] 2.2. Az  indítvány megjelöli az  indítványozó nevét és lakóhelyét; az  indítványozó nyilatkozott arról, hogy saját
adatainak nyilvánosságához hozzájárul. [Abtv. 52. § (5) bekezdés].
 [17] Az indítvány mellékleteként megküldte az  indítványozó az  Alkotmánybíróság részére azokat a  dokumentumokat,
amelyek az indítványban foglaltakat igazolják: az NVIh.-t, az NVBh2.-t, a Kúria Knk.IV.37.721/2015/2. számú végzését
[Abtv. 52. § (6) bekezdés].
II. [18] 1. Az Alaptörvénynek az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„8. cikk (1) Legalább kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendel
el. A  köztársasági elnök, a  Kormány vagy százezer választópolgár kezdeményezésére az  Országgyűlés országos
népszavazást rendelhet el. Az érvényes és eredményes népszavazáson hozott döntés az Országgyűlésre kötelező.”
„I.  cikk (3) Az  alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog
más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a  feltétlenül szükséges
mértékben, az  elérni kívánt céllal arányosan, az  alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával
korlátozható.”
„XXIII.  cikk (7) Mindenkinek joga van országos népszavazáson részt venni, aki az  országgyűlési képviselők
választásán választó. Mindenkinek joga van helyi népszavazáson részt venni, aki a helyi önkormányzati képviselők és
polgármesterek választásán választó.”
[19] 2. Az Nsztv.-nek az indítványozó szerint a bíróság által alaptörvény-ellenesen értelmezett rendelkezése:
„6. § (1) A kérdést személyesen vagy postai úton lehet benyújtani.”
III. [20] 1. Az  Abtv. 56.  § (1) és (2)  bekezdése szerint az  Alkotmánybíróság az  ügyrendjében meghatározottak szerinti
tanácsban eljárva dönt az  alkotmányjogi panasz befogadásáról. A  tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja
az  alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a  26–27.  § szerinti
érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket.
[21] A sérelmezett döntést a  Kúria 2015. október 20-án hozta meg, az  indítványozó indítványát pedig
2015. október 22-én, tehát a törvényi határidőn belül nyújtotta be a Kúria útján az Alkotmánybíróságra [Abtv. 30. §
(1) bekezdés].
[22] A támadott bírói döntés Alaptörvénnyel való összhangjáról az Alkotmánybíróság még nem döntött.
 [23] Az indítványozó érintettnek minősül, mivel az  állított sérelem a  saját népszavazási kezdeményezése ügyében
az  NVB aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadó határozata az  ő kérelme alapján indult eljárásban hozott bírói
döntés következménye. Az  NVBh2.-t helybenhagyó Kúriai döntés az  ügy érdemében hozott döntésnek minősül.
Az  indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának [XXIII.  cikk (7)  bekezdés] sérelmére hivatkozik [Abtv. 27.  §
a) pont].
[24] Az indítványozó a  jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, a  támadott bírói döntés kifejezetten rögzíti, hogy
a végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye [Abtv. 27. § b) pont].
[25] Az indítványban állított alaptörvény-ellenesség alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek minősül:
az  Alkotmánybíróságnak azt kell megítélnie, hogy szükségtelenül, illetve aránytalanul korlátozza-e a  népszavazás
kezdeményezéséhez való jogot az  a(z) – NVI és NVB eddigi joggyakorlatától eltérő – bírói törvényértelmezés,
amely szerint a  népszavazási kezdeményezést csak a  népszavazás szervezője nyújthatja be személyesen
(s a kezdeményezésnek képviselő, illetve meghatalmazott útján történő személyes előterjesztése kizárt) [Abtv. 29. §].
[26] Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt befogadta.
[27] 2. Az  Alkotmánybíróság az  indítvány érdemi vizsgálata során észlelte, hogy 2016. április 16-án hatályba lépett
a  kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzésre vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló
2016.  évi XXIII.  törvény, amelynek 4.  § a)  pontja hatályon kívül helyezte a  kiskereskedelmi szektorban történő
vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló 2014. évi CII. törvényt.
[28] Az Abtv. 59. §-a szerint az Alkotmánybíróság – ügyrendjében meghatározottak szerint – kivételesen a nyilvánvalóan
okafogyottá váló ügyek esetén az  előtte folyamatban lévő eljárást megszüntetheti. Az  indítvány okafogyottá
válásának egyes indokait az  Ügyrend 67.  § (2)  bekezdése tartalmazza. Ennek a)–d)  pontja a  jelen ügyben
egyértelműen nem alkalmazható. Az e) pont szerint okafogyottá válik az indítvány akkor is, ha „az eljárás folytatására
okot adó körülmény már nem áll fenn, illetve az indítvány egyéb okból tárgytalanná vált”.
[29] A jelen alkotmányjogi panasz tárgya annak a kérdésnek az eldöntése, hogy összhangban van-e az Alaptörvénnyel
az Nsztv. 6. § (1) bekezdésének az az értelmezése, amely szerint a népszavazási kezdeményezést csak a népszavazás
szervezője nyújthatja be személyesen (viszont a kezdeményezésnek képviselő, illetve meghatalmazott útján történő
személyes előterjesztése kizárt). Az  Alkotmánybíróság eljárásában eldöntendő kérdés tehát egy a  népszavazás
kezdeményezésének módjával összefüggő elvi alkotmányjogi kérdés, amely egyrészt túlmutat a  konkrét
alapeljáráson, mivel más ügyekben felmerült és fel is merülhet még, másrészt független is attól a  jogalkotási
tárgytól, amelyre a népszavazási kezdeményezés irányult.
[30] Az Alkotmánybíróság számos olyan ügyben is érdemben elbírálta – tehát nem minősítette okafogyottá  –
az indítványt, amelyben az indítványozó jogsérelmének reparálására az időmúlásra tekintettel már nem kerülhetett
sor, mindazonáltal a  döntés megsemmisítése az  Alkotmánybíróság szerint az  adott ügyben morális elégtételt
jelenthetett a  jogsérelmet szenvedetteknek, az  alkotmánybírósági határozatban ismertetett szempontok pedig
iránymutatóul szolgálhattak a  jövőbeli hasonló jogvitákban eljáró bíróságok számára [vö. 14/2016. (VII. 18.)
AB határozat; 30/2015. (X. 15.) AB határozat; 24/2015. (VII. 7.) AB határozat; 3/2013. (II. 14.) AB határozat].
[31] Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság a jelen ügyben az alkotmányjogi panaszt nem találta okafogyottnak és
lefolytatta az eljárást.
IV. [32] Az Alkotmánybíróság – a  jelen ügyben eldöntendő kérdésnek a  releváns alkotmányos kontextusban történő
elbírálása érdekében – elsőként áttekintette országos népszavazás eljárásban történő jogalkalmazásnak (illetve
az  erre vonatkozó szabályozásnak) az  Alaptörvény 8.  cikkének tételes rendelkezéseiből következő, valamint
a  népszavazáson való részvétel jogának az  Alaptörvény hatálybalépését követő eddigi alkotmánybírósági
joggyakorlatban megszilárdult kereteit.
[33] Az Alaptörvény B)  cikk (4)  bekezdése szerinti közvetlen hatalomgyakorlás alapvető formája az  Alaptörvényben
szabályozott országos népszavazás intézménye.
[34] Az országos népszavazás alkalmával a  választópolgárok szavazatukban egy kérdésre adott válaszukkal [8.  cikk
(4) bekezdés] hoznak közhatalmi döntést.
[35] Az országos népszavazás tárgyát tekintve az  Alaptörvény két kifejezett korlátot állít. Az  egyik korlát az, hogy
országos népszavazás tárgya csak az  Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet [8.  cikk
(2)  bekezdés]; ami értelemszerűen összefügg azzal a  szabállyal, hogy az  országos népszavazás eredménye
adott esetben az  Országgyűlésre lesz kötelező [8.  cikk (1)  bekezdés], az  Országgyűlés pedig döntésével (akár
törvényalkotással, akár határozathozatallal) nem vonhatja el más szerv Alaptörvényben biztosított kizárólagos
hatáskörét. A másik kifejezett korlát pedig az, hogy az Alaptörvény az Országgyűlés hatáskörén belül is meghatároz
tételesen olyan tárgyköröket, amelyekben nem lehet országos népszavazást tartani [8.  cikk (3)  bekezdés], ezek
az ún. „tiltott” népszavazási tárgykörök {vö. 2/2012. (II. 10.) AB határozat, Indokolás [38]}.
[36] Az Alaptörvény nem határozza meg a  kezdeményezés lehetséges célját és a  kérdés formáját. A  kezdeményezés
irányulhat törvény módosítására, hatályon kívül helyezésére, illetve teljesen új törvény elfogadására vagy más
országgyűlési döntésre is; a  kérdés elvileg akár tartalmi leírással, konkrét rendelkezés megszövegezésével,
jogszabályra vagy törvényjavaslatra történő utalással is megfogalmazható.
[37] Az Alaptörvény két típusú – kötelezően és mérlegelés alapján elrendelt – országos népszavazást tesz lehetővé.
Legalább kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az  Országgyűlés országos népszavazást rendel el;
a köztársasági elnök, a Kormány vagy százezer választópolgár kezdeményezésére pedig az Országgyűlés országos
népszavazást rendelhet el [8.  cikk (1)  bekezdés]. Mindkét típusú népszavazáson mindenkinek alapvető joga van
részt venni, aki az országgyűlési képviselők választásán választó [XXIII. cikk (7) bekezdés].
„[A]z Alaptörvény a  választókat azzal az  alanyi joggal ruházza fel, hogy a  népszavazás útján történő hatalomgyakorlásra [Alaptörvény B)  cikk (3)–(4)  bekezdés] irányuló eljárási folyamatot megindítsák, azt akaratukkal
befolyásolják, lehetővé téve, hogy az eljárás – az előírt feltételek teljesítése esetén – eljuthasson a kezdeményezéstől
a  népszavazás megtartásáig. Ennek értelmében az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdésében foglalt jog
a  választók számára biztosított alanyi jogként kiterjed a  népszavazás kezdeményezésére, támogatására […],
illetve nyilvánvalóan a  szavazásban való részvételre is. Az  országos népszavazáson való részvételre vonatkozó
jog értelmezése ilyen módon összhangban áll az  Alaptörvény 8.  cikk (1)  bekezdésével, ami bár közvetlenül
az  Országgyűlés kötelezettségét szabályozza, de közvetve a  választók országos népszavazás kezdeményezéséhez
való jogát is magában foglalja, hiszen ennek gyakorlásától teszi függővé az  adott rendelkezés a  népszavazás
kötelező elrendelését: »[l]egalább kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az  Országgyűlés országos
népszavazást rendel el.«” {31/2013. (X. 28.) AB határozat, Indokolás [29]}
[38] Ha tehát egy kérdésben legalább kétszázezer választópolgár népszavazást tartását kezdeményezi, akkor azt el kell
rendelni. Ez  a  kötelezettség azonban csak az  Alaptörvény által meghatározott hivatkozott, a  népszavazási kérdés
tárgyára vonatkozó korlátok (országgyűlési hatáskör, nem tiltott tárgykör) között érvényesítendő. A  népszavazás
kezdeményezésének, elrendelésének és megtartásának részletes eljárását az  Alaptörvény 8.  cikke nem határozza
meg. Ezeknek a törvényi szabályoknak a megalkotása az Országgyűlés feladata. A kezdeményezéstől a népszavazás
megtartásáig terjedő eljárási folyamatára vonatkozó, a  törvényhozó által esetlegesen meghatározott további
feltételeknek – köztük a kérdés megfogalmazásával (egyértelműségével), a kezdeményezés benyújtásának módjával
kapcsolatos szabályoknak – összhangban kell lenniük az  Alaptörvény I.  cikk (3)  bekezdésével és a  népszavazáson
való részvétel jogával összefüggő állami objektív jogvédelmi kötelezettséggel is.
[39] A népszavazás kezdeményezését megakadályozó, illetve a  kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését
elutasító döntéssel vagy a  döntéshozatal elmulasztásával szemben az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (7)  bekezdésére
tekintettel hatékony jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani.
[40] Ha az  Országgyűlés az  országos népszavazást elrendeli, annak időpontját a  köztársasági elnök tűzi ki [9.  cikk
(3)  bekezdés e)  pont]. Az  Alaptörvény szerint az  országos népszavazás érvényes, ha az  összes választópolgár
több mint fele érvényesen szavazott, és eredményes, ha az  érvényesen szavazó választópolgárok több mint fele
a megfogalmazott kérdésre azonos választ adott [8. cikk (4) bekezdés]. Ha a népszavazás érvényes és eredményes,
akkor az azon hozott döntés kötelező az Országgyűlésre [8. cikk (1) bekezdés].
[41] A fentiekben kifejtett alaptörvényi kereteken belül az  Országgyűlés többféle szabályozási megoldást is választhat
abban a  tekintetben, hogy az  országos népszavazás elrendelésével kapcsolatos döntésig milyen eljárásban kerül
sor a  népszavazási kérdés vizsgálatára és adott esetben a  népszavazási kezdeményezésre vonatkozó valamely
alaptörvényi vagy törvényi korlát fennállásának megállapítására, továbbá, hogy pontosan milyen módon működik
közre az Országgyűlés a népszavazási kezdeményezés céljának megvalósításában. A hatályos törvény rendelkezései
a  választópolgári kezdeményezésű népszavazási eljárásban az  Országgyűlést alapvetően kiszolgáló, végrehajtó
szerepbe helyezik. Ennek alternatívájaként a  kezdeményező választópolgárok és az  Országgyűlés több lépésben
történő együttműködését magába foglaló szabályozási megoldás is összhangban lenne az  Alaptörvénnyel.
Kialakítható olyan törvényi szabályozás is, amelyben – a korábban hatályos népi kezdeményezés jogintézményének
mintájára – meghatározott számú választópolgár kezdeményezésére az  Országgyűlés először napirendjére tűzi,
megtárgyalja a  kérdést, arról döntést hoz, és ezt követően a  népszavazás elrendelésére irányuló kezdeményezés
– tehát a százezer, illetve kétszázezer támogató választópolgár összegyűjtése – csak abban az esetben folytatódik,
ha az Országgyűlés a kezdeményezésben megfogalmazott kérdésről nem a kezdeményezés céljának megfelelően
(azzal ellentétesen vagy azt csak részben megvalósítva) döntött.
[42] Az országos népszavazáshoz kapcsolódóan többféleképpen is bekövetkezhet a  népszavazáson való részvétel
jogának, illetve az  Alaptörvény vonatkozó rendelkezéseinek a  sérelme. Így különösképpen akkor, ha a  jogalkotó
az Alaptörvénynek az Országos népszavazásról szóló 8. cikkével ellentétes jogszabályt alkot vagy a népszavazáson
való részvételnek az  Alaptörvény XXIII.  cikk (7)  bekezdésében biztosított jogát az  I.  cikk (3)  bekezdésével
ellentétesen korlátozza. Az Alaptörvény 28. cikke emellett azt is kimondja, hogy a bíróságok a jogalkalmazás során
a  jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az  Alaptörvénnyel összhangban értelmezik; az  Alaptörvény
és a  jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a  józan észnek és a  közjónak megfelelő, erkölcsös
és gazdaságos célt szolgálnak. Ezért hasonlóképpen alaptörvény-ellenességet eredményez az  is, ha ugyan
a  jogszabály, amelyet a  népszavazási ügyben eljáró bíróság alkalmaz, nem alaptörvény-ellenes, de a  bíróság
jogértelmezése az  Alaptörvény – 28.  cikkébe foglalt előírást figyelmen kívül hagyva – 8.  cikkének tartalmával
ellentétbe kerül, vagy a  XXIII.  cikk (7)  bekezdésében biztosított jognak az  I.  cikk (3)  bekezdésével ellentétes (így
szükségtelen vagy aránytalan) korlátozását eredményezi.
[43] A népszavazási kezdeményezés (kérdés) benyújtásának konkrét módját az  Alaptörvény országos népszavazásról
szóló 8.  cikkének rendelkezései nem határozzák meg kifejezetten. Amikor az  Országgyűlés által megalkotott erre
vonatkozó törvényi szabályt a bíróság alkalmazza, akkor az Alaptörvény 28. cikkére tekintettel a  törvény szövegét
annak céljával és az Alaptörvénnyel összhangban – tehát alapvető jog korlátozása esetén az I. cikk (3) bekezdésének
megfelelően – kell értelmeznie.
V. [44] 1. Mindezek alapján az  Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy a  Kúriának a  jelen ügyben vitatott jogértelmezése
figyelemmel volt-e az  alkalmazott rendelkezés céljára, illetve szükségtelenül vagy aránytalanul korlátozta-e
a népszavazás kezdeményezéséhez való jogot.
[45] A Kúria végzésében a népszavazási kezdeményezés benyújtására vonatkozó szabályt az alábbiak szerint értelmezte.
„Az Nsztv. 6.  § (1)  bekezdése értelmében »[a] kérdést személyesen vagy postai úton lehet benyújtani«. Az  Nsztv.
nem tartalmaz szabályt arra nézve, hogy egyéb módon, akár képviselő meghatalmazása révén is eljuttatható lenne
a kezdeményezés az NVI-hez.
Ebben a  tekintetben a  Ve. 223.  § (1)  bekezdése sem ad kiegészítő szabályt. Utalásszerűen a  Ve. jogorvoslati
fejezete a  223.  § (1)  bekezdésében ugyan kitér a  kérelem benyújtójának jogi képviselőjére, az  azonban a  jelen
üggyel nem hozható összefüggésbe. A Kúria megállapította ezért, hogy az Nsztv. 6. § (1) bekezdésében foglaltakat
a  kijelentő módban történt megfogalmazásából következően kógens rendelkezésnek kell tekinteni. Ezért a  Kúria
szükségtelennek ítélte a  Pp. [a  polgári perrendtartásról szóló 1952.  évi III.  törvény] mint eljárási háttér-jogszabály
képviseletre vonatkozó szabályai alkalmazhatóságának vizsgálatát.”
[46] Az Alkotmánybíróság egyetért a  Kúria megállapításaival, amelyek szerint egyrészt az  Nsztv. nem tartalmaz
kifejezetten szabályt a  kezdeményezés képviselet útján történő benyújtásának lehetőségére; másrészt, hogy
a  Ve. általános szabályai között található, ezért a  népszavazási eljárásban az  Nsztv. 1.  § (1)  bekezdése alapján
háttérjogszabályként alkalmazandó 223.  § (1)  bekezdése – amely személyesen, levélben, telefaxon, elektronikus
levélben, illetve elektronikus dokumentumként történő benyújtást is lehetővé tesz – ebben a vonatkozásban nem
alkalmazható, mert az a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtásának szabályait tartalmazza.
[47] Az Nsztv. 6.  § (1)  bekezdésének nyelvtani jelentése kétségtelenül megengedi azt az  értelmezést, amely szerint
a  magának a  népszavazás szervezőjének kell a  kezdeményezés benyújtásakor megjelennie. Az  Nsztv. ezzel
összefüggő más szabályaiból azonban az  elsődleges nyelvtani értelmezéssel ellentétes következtetés is
levonható. Az  Nsztv. 2.  § (1)  bekezdése szerint ugyanis országos népszavazás kitűzésére irányuló választópolgári
kezdeményezést nem csak magánszemély, hanem párt és egyéb egyesület is szervezhet. Az  utóbbiak esetében
a fenti, fizikai értelemben vett személyes megjelenés természetszerűleg kizárt, a jogi személyek nevében az eljárási
cselekményt – a  népszavazási kezdeményezés benyújtását – a  jogi személy vezető tisztségviselője jogosult
megtenni [vö. Ptk. 3:29. §]. Erre a körülményre az Nsztv. nem utal, de – a kezdeményezési jogosultság biztosításán
keresztül – implicit módon elismeri a képviselet lehetőségét. Ez esetben a kezdeményezés „személyes” benyújtása
azt jelenti, hogy a  szervező képviseletére jogosult személy nyújtja be személyesen megjelenve a  Nemzeti
Választási Irodánál (a Nemzeti Választási Bizottsághoz) [Nsztv. 6. § (1)–(2) bekezdés]. Az Nsztv. tehát a népszavazási
kezdeményezés képviselő általi benyújtását nem zárja ki. A  Ptk. 6:11.  § (2)  bekezdése szerint a  képviseleti jog
jogszabályon, bírósági vagy hatósági határozaton, létesítő okiraton vagy meghatalmazáson is alapulhat.
[48] Az Alkotmánybíróság a  szabályozási környezet mellett az  Alaptörvény 28.  cikkére tekintettel azt is vizsgálta,
hogy mi a  célja az  Nsztv. 6.  § (1)  bekezdésének, s ezzel összhangban mi a „személyes” benyújtási mód értelme.
A  törvényjavaslatot előterjesztő közigazgatási és igazságügyi miniszternek a  6.  §-hoz fűzött indokolása szerint
„[a] népszavazásra javasolt kérdés benyújtásának módját határozza meg. Mivel a támogató aláírások csatolása csak
eredeti dokumentumon lehetséges, a  kérdés elektronikus úton nem nyújtható be.” Az  Nsztv. 4.  § (1)  bekezdése
alapján ugyanis a  kérdést legalább húsz, de legfeljebb harminc választópolgár támogató aláírásával ellátva
kell benyújtani. A  6.  § (1)  bekezdésébe foglalt „személyesen vagy postai úton” feltételnek tehát az  a  célja, hogy
a  népszavazási kérdést támogató aláírásokat tartalmazó eredeti dokumentumok a  kérdéssel együtt benyújtásra
kerüljenek, nem pedig a  szervező képviseletének a  kizárása. A  rendelkezés céljára tekintettel a  benyújtás
„személyessége” úgy értelmezhető, hogy a  szervezőnek vagy a  képviseletére jogosult személynek a  Nemzeti
Választási Irodánál történő fizikai értelemben vett személyes megjelenését és a  törvényben előírt iratok átadását
követeli meg.
[49] A bírósági jogértelmezés alkotmánybírósági felülvizsgálata szempontjából nem döntő jelentőségű, de
megjegyzésre érdemes, hogy mind az  NVIh., mind pedig az  NVBh2. az  Nsztv. 8.  § (1)  bekezdés b)  pontjába
ütközés (párhuzamossági moratórium) miatt tagadta meg az  aláírásgyűjtő ív hitelesítését, nem pedig amiatt,
hogy – a  szervező személyéhez képest más által „kézbesített” – kezdeményezést ne tekintette volna személyesen
benyújtottnak. Sőt, az  NVI elnöke az  NVIh.-ban éppen azt tartotta fontosnak rögzíteni, hogy a  nem közvetlenül
a  szervező általi személyes benyújtás esetén a  képviseleti jogosultságot megfelelően igazolni kellett volna:
„[a] Szervező népszavazási kezdeményezését dr. Litresits András 2015. június 16 óra 15 perckor személyesen adta át
a Nemzeti Választási Irodában. A kézbesítés alkalmával azonban a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
6:15. §-a szerinti meghatalmazást nem mutatott be, illetve semmilyen egyéb módon nem igazolta azt, hogy jogosult
a Szervező nevében és helyett eljárni.”
[50] A fentiek mellett megemlítendő, hogy a  2016. május 3-án szintén népszavazási kezdeményezés ügyében hozott
NVB határozattal szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmeket elbíráló Knk.IV.37.222/2016/9. számú végzésében
a Kúria maga is eltért a jelen ügyben alkalmazott szigorú nyelvtani értelmezéstől. A felülvizsgálat alapjául szolgáló
tényállás szerint „Magyarország Kormánya képviseletében, a  miniszterelnök kabinetfőnöke mint a  népszavazási
kezdeményezés szervezője 2016. február 24-én országos népszavazásra javasolt kérdést nyújtott be a  Nemzeti
Választási Bizottsághoz” (Indokolás [1]). Az NVB határozattal szemben benyújtott felülvizsgálati kérelmek hivatkoztak
a  Kúriának az  Nsztv. 6.  §-ával kapcsolatos, – a  jelen alkotmánybírósági eljárásban vizsgált – Knk.IV.37.721/2015/2.
számú végzésébe foglalt értelmezésére, amely szerint az  Nsztv. idézett rendelkezése alapján a  törvény csak
a  népszavazás kezdeményezésének személyes vagy postai úton való benyújtását intézményesíti, ám nem teszi
lehetővé a képviselő útján való benyújtást. A kérelmezők szerint ennek megfelelően a kezdeményezést személyesen
a  miniszterelnöknek vagy az  egyes kormányrendeleteknek a  Miniszterelnöki Kabinetiroda létrehozásával
összefüggő módosításáról szóló 306/2015. (X. 26.) Kormányrendeletet aláíró, a  152/2014. (VI. 6.) Kormányrendelet
1.  § (2)  bekezdése alapján személyesen a  miniszterelnök-helyettesnek vagy a  152/2014. (VI. 6.) Kormányrendelet
126. § a) pontja alapján személyesen a miniszterelnökséget vezető miniszternek kellett volna benyújtania (Indokolás
[12]). A  Kúria nem értett egyet a  kérelmező álláspontjával, amely szerint a  kezdeményező képviselője nem volt
jogosult joghatályosan országos népszavazásra javasolt kérdést benyújtani az  NVB-hez. A  Kúria szerint ugyanis
„a  Kormány kollektív működési jellegéből fakadóan a  Kormány számára az  Nsztv.-ben biztosított kezdeményezési
jogosultság csak képviselő útján való fellépés által valósítható meg”, „a Kormány országos népszavazási
kezdeményezéséről szóló 2004/2016. határozatának 3. pontja egyértelműen meghatározza, hogy a miniszterelnök
kabinetfőnöke felel a  Kormány képviseletéért a  Kormány jelen ügyben tett népszavazási kezdeményezése során”
(Indokolás [24]). Bár a Kúria Knk.IV.37.222/2016/9. számú végzésében kifejezetten nem bírálta felül a  jelen ügyben
vizsgált jogértelmezését, az Alkotmánybíróság rögzíti, hogy attól eredményében eltért, s nemcsak a szerv kollektív
működési jellegéből fakadó mértékben (ti. hogy ilyen esetben a  józan ész szerint is szükség van képviseletre),
hanem a  szerv általános képviseletétől eltérően, az  adott konkrét népszavazási kezdeményezésre vonatkozó
speciális képviseleti jogosultság létesítését is elfogadta.
[51] 2. Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy az Nsztv. 6. § (1) bekezdésének az az értelmezése,
amely kizárja, hogy a  népszavazási kérdést személyesen a  szervező képviseletére jogosult személy nyújtsa be,
a jogszabályi rendelkezés célját – ezzel együtt az Alaptörvény 28. cikkét – figyelmen kívül hagyva, – az Alaptörvény
I. cikk (3) bekezdésével ellentétesen – alkotmányos cél nélkül, szükségtelenül korlátozza az Alaptörvény XXIII. cikk
(7) bekezdésébe foglalt népszavazás kezdeményezéséhez való jogot.
[52] 2.1. Az  Abtv. 46.  § (3)  bekezdése szerint az  Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában
határozattal megállapíthatja azokat az  Alaptörvény szabályozásából eredő, és az  Alaptörvény rendelkezéseit
érvényre juttató alkotmányos követelményeket, amelyeknek a  vizsgált, illetve a  bírósági eljárásban alkalmazandó
jogszabály alkalmazásának meg kell felelnie.
[53] Erre tekintettel a  fentiekben kifejtett érvek alapján az  Alkotmánybíróság az  Nsztv. 6.  § (1)  bekezdésének
értelmezésével összefüggésben a rendelkező részbe foglalt alkotmányos követelményt állapította meg.
[54] 2.2. Az  Alkotmánybíróság ebből következően értelemszerűen azt is megállapította, hogy a  Kúria jelen
ügyben vizsgált végzése az  Nsztv. 6.  § (1)  bekezdése szerinti „személyes” benyújtási módot a  népszavazás
kezdeményezéséhez való jogot szükségtelenül korlátozóan, alaptörvény-ellenesen értelmezte.
[55] Az Alkotmánybíróság ezek után azt vizsgálta meg, hogy a  sérelmes értelmezés előidézte-e a  Kúriai végzésének
alaptörvény-ellenességét a vizsgált ügyben. Az Alkotmánybíróság erre vonatkozóan visszautal arra a körülményre,
hogy a  Kúria végzése az  NVBh2.-t kettős indokkal hagyta helyben. A  végzés az  Nsztv. 6.  § (1)  bekezdésének
értelmezése mellett a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív elutasítását azon az  alapon is
megalapozottnak ítélte, hogy NVB tagoknak mások népszavazási kezdeményezésének kézbesítésében történő
közreműködését a  Ve. 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott eljárási alapelvek is kizárják. Ezt az  értelmezést
a  jelen alkotmányjogi panaszban az  indítványozó nem vitatta az  Alkotmánybíróság előtt. Erre tekintettel
az  Alkotmánybíróság már az  indítvány befogadásáról is eleve kifejezetten az  alapvető alkotmányjogi jelentőségű
kérdés vizsgálata érdekében döntött, s nem pedig amiatt vizsgálta felül a  vitatott jogértelmezést, mert az  a  bírói
döntést önmagában érdemben befolyásolta volna. Az  Abtv. 43.  § (3)  bekezdése szerint ugyanis „[a] bírói döntés
Alkotmánybíróság általi megsemmisítése következtében a  szükség szerint lefolytatandó bírósági eljárásban
az  alkotmányjogi kérdésben az  Alkotmánybíróság határozata szerint kell eljárni”; az  Alkotmánybíróság határozata
által nem érintett jogértelmezési kérdések megítélésére viszont a  döntés nem hat ki. A  kifogásolt kúriai végzés
alaptörvény-ellenességének a  konkrét ügyben történő megállapítása ezért – a  jelen ügy egyedi körülményeire
tekintettel – nem eredményezhetné az alkotmányjogi panaszban megjelölt sérelem orvoslását. Ennek megfelelően
az  Alkotmánybíróság álláspontja szerint önmagában a  jelen határozatban alkotmányossági szempontból
felülvizsgált jogértelmezés miatt a  népszavazás kezdeményezéséhez való jog sérelme, és így a  kúriai végzés
alaptörvény-ellenessége a  konkrét ügyben nem állapítható meg. Erre tekintettel az  Alkotmánybíróság a  Kúria
Knk.IV.37.721/2015/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasította (ugyanilyen megfontolások alapján hasonlóan döntött az Alkotmánybíróság a 25/2013. (X. 4.)
AB határozatban, lásd Indokolás [51]).
VI. [56] 3. Az  Alkotmánybíróság az  alkotmányos követelmény megállapítására és az  ügy elvi jelentőségére tekintettel
az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés második mondata alapján rendelte el határozatának a  Magyar Közlönyben történő
közzétételét.
Budapest, 2017. június 26. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
80/2016. (VII. 21.) ME határozata főiskolai rektorok megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
az Eötvös József Főiskolán dr. Melicz Zoltán főiskolai tanárt
– a 2016. június 15-étől 2019. június 14-éig terjedő időtartamra –, valamint
a Gál Ferenc Főiskolán dr. Kozma Gábor főiskolai tanárt
– a 2016. július 1-jétől 2021. június 30-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1017/2014. (I. 20.) Korm. határozata az NYDOP-5.3.1/C-13-2013-0001 azonosító számú („A német nyelvű és német nemzetiségi nevelés-oktatás infrastrukturális kapacitásának bővítése Győrben” című) projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  NYDOP-5.3.1/C-13-2013-0001 azonosító számú, „A német nyelvű és német
nemzetiségi nevelés-oktatás infrastrukturális kapacitásának bővítése Győrben” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projektjavaslat),
2. elfogadja az  1.  melléklet szerint az  1.  pontban meghatározott projektjavaslat kiemelt projektként történő
nevesítését,
3. hozzájárul, hogy az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződését a nemzetgazdasági miniszter megkösse.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követő harminc napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
45/2013. (XI. 22.) EMMI utasítása az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára, a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Jelen utasítás mellékleteként kiadom az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát.
 (2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg az Oktatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról
szóló 13/2012. (X. 1.) EMMI utasítás hatályát veszti.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
34/2013. (III. 4.) ME határozata az egyes kétoldalú gazdasági együttműködési kormányközi bizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentéséről és kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter együttes
előterjesztése alapján Szatmáry Kristófot – a Magyar–Egyiptomi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Marokkói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság, – a Magyar–Szír Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem, egyidejűleg dr. Kozma György Istvánt
– a Magyar–Algériai Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság, – a Magyar–Egyiptomi Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság,
– a Magyar–Marokkói Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság, – a Magyar–Szír Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1797/2016. (XII. 19.) Korm. határozata a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet és a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  29. Döge Község útfelújítási
feladatainak támogatása cím, a  30. Pátroha Önkormányzat szabadtéri eszközök telepítése feladatainak
támogatása cím, valamint a 31. Kisvárda, Szüret utca szilárd burkolatú út kiépítése és csapadékvíz elvezetése
kivitelezési feladatainak támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 29. Döge
Község útfelújítási feladatainak támogatása cím javára 110 millió forint, 30. Pátroha Önkormányzat
szabadtéri eszközök telepítése feladatainak támogatása cím javára 8 millió forint, 31. Kisvárda,
Szüret utca szilárd burkolatú út kiépítése és csapadékvíz elvezetése kivitelezési feladatainak
támogatása cím javára 122 millió forint
egyszeri átcsoportosítását az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  1.  pont b)  alpontja szerint átcsoportosított összegek terhére külön
pályázat és kérelem benyújtása nélkül, előfinanszírozás keretében, egy összegben nyújtson
a) 110 millió forint támogatást Döge Község Önkormányzata részére a  3882. j. országos közutat a  Rétközi-tó
medencéjével összekötő út felújítása céljából,
b) 8 millió forint támogatást Pátroha Önkormányzata részére a gyermekek egészséges életvitelének kialakítását
biztosító szabadtéri eszközök telepítése céljából,
c) 122 millió forint támogatást Kisvárda, Szüret utca szilárd burkolatú út kiépítése és csapadékvíz elvezetése
kivitelezési feladatainak támogatása céljából,
valamint a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön
az érintett Önkormányzatokkal;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2016. december 31. 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont a), b), c)  alpontja szerinti támogatási szerződések megkötését
követően folyósítsa a támogatást Döge Község Önkormányzata, Pátroha Község Önkormányzata, valamint Kisvárda
Város Önkormányzata számára;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: szerződéskötést követően azonnal 4. egyetért azzal, hogy ha a  3.  pont szerinti költségvetési támogatás az  érintett települési önkormányzatok számára
a  2016. évben nem vagy nem teljes összegben kerül folyósításra, a  2017. évben a  IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezetben azonos néven létrehozott címekre e határozatot kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2019. (III. 12.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya közötti környezetügyi együttműködésről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az agrárminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya közötti környezetügyi együttműködésről
szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az agrárminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az  agrárminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  agrárminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy az  Egyezmény
létrehozását követően a  szerződés szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2016. (V. 13.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. május 10. napjától 2016. november 10. napjáig
terjedő időtartamra a Magyar Államkincstár informatikai szakrendszereinek áttekintésével kapcsolatos feladatok
ellátására miniszteri biztossá Zala Mihály urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
– áttekinti a Magyar Államkincstár informatikai szakrendszereit, az azt üzemeltető szakember- és eszközállományt,
felméri a működési struktúrát és a feladatok szervezeten belüli megosztását,
– áttekinti a Magyar Államkincstár folyamatban lévő és előkészítés alatt álló projektjeit, javaslatot tesz az azokkal
kapcsolatos további feladatokra, intézkedésekre,
– a felmérések eredményeit összegző jelentést készít, valamint javaslatot tesz a Magyar Államkincstár informatikai
rendszereinek egységes jövőbeli koncepciójára. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásban és juttatásban részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
413/2013. (X. 4.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. pálvölgyi Ágnest 2013. december 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. szeptember 25. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
65/2017. (III. 20.) Korm. rendelete a Kecskemét Déli Iparterület energetikai fejlesztésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a) a Kecskemét külterületén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0778/4, 0778/8 helyrajzi számon
nyilvántartott földrészleteken, valamint az  ezen földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteken Kecskemét 400/132 kV-os alállomás létesítésével, a  megvalósítandó
132 kV-os rácsatlakozások, az Albertirsa–Kecskemét közötti kétrendszerű, 400kV-os távvezeték létesítésével,
valamint
b) az Albertirsa külterületén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0281/7 helyrajzi számon
nyilvántartott földrészleten, valamint az  ezen földrészletekből telekalakítási eljárás jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteken üzemelő Albertirsa 750/400 kV-os alállomás 400 kV-os technológiájának
fejlesztésével
függenek össze.
 (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének megkezdéséhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1543/2012. (XII. 4.) Korm. határozata a megyei múzeumi szervezetek állami fenntartásban maradó tagintézményeiről.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és
a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény alapján
állami tulajdonba és fenntartásba került megyei múzeumi szervezetek tagintézményei közül 2012. december
30-tól – a feladat ellátásához rendelkezésre álló személyi, tárgyi, vagyoni és pénzügyi feltételek egyidejű
átadásával –
1. a Mátra Múzeum (Gyöngyös), valamint a Bakonyi Természettudományi Múzeum (Zirc) a Magyar
Természettudományi Múzeum;
2. a Széchenyi István Emlékkiállítás (Nagycenk), a Vay Ádám Muzeális Gyűjtemény (Vaja), a Báthori István
Múzeum (Nyírbátor), a Palóc Múzeum (Balassagyarmat), Villa Romana Baláca – Római kori villagazdaság és
romkert (Nemesvámos), valamint a Vésztő-Mágor Történelmi Emlékhely és Csolt Monostor – Középkori
Romkert (Vésztő) a Magyar Nemzeti Múzeum;
3. a Magyar Nyelv Múzeuma (Sátoraljaújhely–Széphalom) és a Kazinczy Ferenc Múzeum (Sátoraljaújhely)
a Petőfi Irodalmi Múzeum;
4. a Pákozd-Sukorói Csata Emlékkiállítás (Pákozd) a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és
Múzeum;
5. a Zichy Mihály Emlékház (Zala) a Szépművészeti Múzeum;
6. a Szabadtéri Néprajzi Gyűjtemény (Szenna) a Szabadtéri Néprajzi Múzeum
szervezetében működjön tovább;
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint – a Honvédelmi
Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum tekintetében – a honvédelmi minisztert, hogy – az illetékes
kormánymegbízottak bevonásával, a megyei intézményfenntartó központok útján, az érintett megyei múzeumi
szervezetek közreműködésével – gondoskodjanak az átadáshoz szükséges eszközök és források leltározásáról,
a személyi és szervezeti intézkedések megtételéről, valamint az a) pontban felsorolt tagintézményeknek
a jogutód költségvetési szervek részére történő átadásához szükséges megállapodások megkötéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter
honvédelmi miniszter Határidő: 2012. december 15.
c) felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a honvédelmi minisztert, hogy a Pákozd-Sukorói Csata Emlékkiállítás
fenntartásához kapcsolódó költségvetési átcsoportosításra vonatkozó intézkedéseket készítsék elő, és
– a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – gondoskodjanak az előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó
előterjesztés Kormány részére történő benyújtásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. január 30.
d) felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, az emberi erőforrások miniszterét, valamint a honvédelmi
minisztert, hogy az a) pontban foglaltak végrehajtása érdekében az érintett költségvetési szervek alapító
okiratának módosítását 2012. december 30-i hatálybalépéssel készítsék elő, és gondoskodjanak azoknak
a Magyar Államkincstárhoz történő benyújtásáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter Határidő: az alapító okiratok Magyar Államkincstárhoz történő benyújtására: 2012. december 15.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2008. (HK 15.) HM utasítása a honvédelmi tárca 2009–2012 közötti időszak rövid távú tervének kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelmi tárca 2009–2012
közötti időszak rövid távú tervének (a továbbiakban: rövid
távú terv) kidolgozásáról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen, illetve fenntartói irányítása, továbbá felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A rövid távú terv kidolgozásának ütemtervét az utasítás 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) A rövid távú tervezés során kiemelten az utasítás
2. számú mellékletében felsorolt HM utasításokat kell alkalmazni.
3. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló törvény
hatálybalépését követő 30. napon hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
30/2016. (VII. 29.) MNB rendelete a „Hetvenéves a forint” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  forint bevezetésének hetvenedik évfordulója alkalmából – „Hetvenéves a  forint”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. augusztus 1. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén, a  jobb oldali érmemező pereméig kifutó gyöngysorszegélyen belül, balra fent,
negyed köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A felirat mellett, körvonal által határolt mezőben a 31/2015.
(IX. 24.) MNB rendelettel kibocsátott megújított 20 000 forintos címletű bankjegy előoldalán, a  vízjelmező fölött
elhelyezett motívum ábrázolása látható, alatta három vízszintes sorban a  „2000” értékjelzés, a  „FORINT” felirat
és a  „2016” verési évszám olvasható. A  jobb oldali érmemezőben Magyarország címerének a  31/2015.  (IX.  24.)
MNB  rendelettel kibocsátott megújított 20 000 forintos címletű bankjegy előoldalán, az  aláírásoktól balra
elhelyezett, díszítő motívummal körülvett ábrázolása látható. Az  ábrázoláshoz balról – 90 fokkal elforgatott –
lépcsősor illeszkedik, melyhez – felváltva – az  „MNB” felirat és négy szirmú virágot ábrázoló díszítőmotívumok
kapcsolódnak. Az  egyes lépcsőfokok tetején az  „ÉRTÉKEK”, a  „FEJLŐDÉS”, a  „TRADÍCIÓ”, az  „IDŐTÁLLÓSÁG”, és
a  „STABILITÁS” mikroméretű felirat, a  legalsó lépcsőfok mellett Dr. Matolcsy György névaláírása olvasható.
Az ábrázolás alatt, két négy szirmú virágot ábrázoló díszítőmotívum között a „BP.” verdejel olvasható. A verdejelben
legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került
elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, bal oldalon, a „HETVENÉVES A  FORINT” felirat, lent, középen az „1946” évszám
olvasható. Az  évszám 1-es karakterének ábrázolása az  1946-ban kibocsátott 1 forintos címletű érme értékjelzése
alapján készült. A  felirattól körvonal által elhatárolt középmezőben az  1946-ban kibocsátott forgalmi érmesor
ábrázolása látható – körben, fentről lefelé, egymást részben fedve a 2 filléres, a 10 filléres, a 20 filléres, az 1 forintos,
a 2 forintos és középen az 5 forintos címletű érme –, előtérben az 1946-ban kibocsátott 10 forintos címletű bankjegy
hátoldalán, középen elhelyezett, díszítőmotívummal körülvett Kossuth-címer ábrázolással. Az ábrázolás hátterében,
jobb oldalon az  1946-ban kibocsátott 10 forintos címletű bankjegy hátoldalán, középen található, bankjegyalnyomat jellegű díszítő motívum látható, a bal alsó sarokban Dr. Oltványi Imre névaláírásával. Az emlékérme jobb
oldali szélén, az ábrázolás alatt Kósa István tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2016. augusztus 1-jén lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
272/2007. (X. 19.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak
hivatalos magyar fordítása a következő:
Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szingapúri
Köztársaság Kormánya között a gazdasági
együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya, a továbbiakban a „Szerződő Felek”,
– azzal az óhajjal, hogy elmélyítsék az országaik közötti
hosszú távú kapcsolatokat,
– azzal a törekvéssel, hogy fenntartsák és erősítsék tradicionális gazdasági kapcsolataikat,
– azzal a szándékkal, hogy a kölcsönös előnyök alapján
fejlesszék, és intenzívebbé tegyék gazdasági, ipari, műszaki és technológiai együttműködésüket,
– azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek
erősítése a további együttműködéshez előnyös feltételeket
és megfelelő alapot teremt,
– a két ország hatályos jogrendjének keretei között, és
nemzetközi kötelezettségeikkel teljes összhangban,
a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk Jelen Megállapodás elsődleges célja a kétoldalú gazdasági együttműködés elősegítése és fejlesztése.
A Szerződő Felek – hatályos jogrendjük keretein belül –
mindent megtesznek annak érdekében, hogy a lehető legszélesebb alapokra helyezve fejlesszék és erősítsék a gazdasági együttműködést minden olyan területen, amely kölcsönös érdekeiket és előnyeiket szolgálja.
2. Cikk Figyelembe véve a gazdasági kapcsolatok jelenlegi
helyzetét és perspektíváit, a Szerződő Felek egyetértenek
abban, hogy különösen a következő területeken kedvezőek a feltételek a hosszú távú együttműködésre:
– mezőgazdaság és élelmiszer-feldolgozó ipar,
– energetika,
– elektromos és elektronikai berendezések,
– vegyipar és petrolkémiai ipar,
– infrastruktúrafejlesztés,
– víz- és erdőgazdálkodás,
– egészségügy, orvostechnológia, gyógyászati és
gyógyszeripar,
– turizmus,
– informatika és távközlés,
– közlekedés,
– tudomány és technológia,
– harmadik országok piacain való együttműködés.
3. Cikk A Szerződő Felek törekednek arra, hogy a megfelelő
eszközökkel szélesítsék és mélyítsék el együttműködésüket, úgymint:
– a kapcsolatok építésének elősegítése és az együttműködés erősítése a kormányzati intézmények, az állami és a
magánszektor szervezetei között a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó gazdasági és üzleti információk cseréje, valamint képviselőik és más gazdasági és szakmai delegációk
látogatásai révén,
– információcsere a fejlesztési prioritásokról és a két
ország üzleti köreinek ösztönzése a fejlesztési projektekben való részvételre,
– a vásárokon és kiállításokon történő részvétel bátorítása, üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok és
konferenciák szervezése,
– kis- és középvállalkozásaik erőteljesebb részvételének ösztönzése a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban,
– pénzügyi intézményeik és bankszektoruk bátorítása a
szorosabb kapcsolatok létesítésére és együttműködésük
erősítésére,
– a beruházási tevékenység, vegyes vállalatok alapításának, képviseletek és fiókvállalatok létesítésének ösztönzése,
– nemzetközi szinten a kölcsönös érdeklődésre számot
tartó gazdasági kérdésekben való együttműködés.
4. Cikk A Szerződő Felek a jelen Megállapodás szerinti gazdasági együttműködés elősegítésére és ösztönzésére a szingapúri Kereskedelmi és Ipari Minisztériumot és a magyar
Gazdasági és Közlekedési Minisztériumot, illetve a kormányaik által e célra kijelölt más szervezeteket jelölik meg
kapcsolattartóként.
A kapcsolattartók a jelen Megállapodás végrehajtása
során a megfelelő illetékes szervezeteikkel együtt végzik
munkájukat.
5. Cikk A jelen Megállapodás szerinti együttműködést a Szerződő Felek nemzeti jogszabályaikkal összhangban hajtják
végre, a Szerződő Felek által kötött más kétoldalú, regionális vagy többoldalú megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítésének sérelme nélkül.
Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, hogy azok
érvénytelenítik, vagy másképpen befolyásolják ezeket a
kötelezettségeket, beleértve a Magyar Köztársaságnak
az Európai Uniót létrehozó szerződésekből eredő kötelezettségeit.
6. Cikk A Szerződő Felek a jelen Megállapodás értelmezésével
vagy végrehajtásával kapcsolatos minden vitás kérdést indokolatlan késedelem nélkül, békés konzultáció és tárgyalás útján rendeznek.
Jelen Megállapodás módosítását bármely Szerződő Fél
kérheti írásban. A Szerződő Felek megegyezése szerinti
módosítások harminc (30) nappal azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az
ilyen módosítások hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos és/vagy jogi eljárások befejeződéséről.
7. Cikk Jelen Megállapodás a két ország alkotmányos és/vagy
jogi eljárásainak elvégzését igazoló jegyzékváltás napján
lép hatályba. A Megállapodás öt (5) évig marad hatályban,
ezután további, ezzel megegyező időtartamra automatikusan meghosszabbításra kerül. Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja, ha a másik Felet hat
(6) hónappal előtte diplomáciai úton írásban értesíti a
Megállapodás felmondására irányuló szándékáról, vagy a
meghosszabbítás esedékessége előtt legkésőbb hat hónappal diplomáciai úton értesíti a másik Felet azon szándékáról, hogy nem kívánja a Megállapodást meghosszabbítani.
Kelt és aláírásra került Budapesten, 2007. október
9. napján, két eredeti példányban, angol nyelven.
A Magyar Köztársaság A Szingapúri Köztársaság
Kormánya részéről Kormánya részéről”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 7. Cikkében
meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök