type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
274/2017. (VII. 25.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává történő ismételt kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése
alapján – a Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – Váczi Nórát 2017. szeptember 1-jei hatállyal hat évig
terjedő időtartamra ismételten kinevezem a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává.
Budapest, 2017. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2016. (X. 19.) MvM rendelete az Információs Hivatal hivatásos állományú tagjai Fegyelmi Szabályzatáról, a méltatlanná válás és a szolgálatképes állapot megállapításának szabályairól, valamint a szolgálati nyugdíjasok egyenruha és rendfokozat viseléstől való eltiltásáról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  §  (1)  bekezdés 23.  pont a)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 8–9. § tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 10. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 62–66.  § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 23. pont b) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 67. § tekintetében a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 341.  § (1)  bekezdés 3.  pont d)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
A HIVATÁSOS ÁLLOMÁNY TAGJAIRA VONATKOZÓ FEGYELMI SZABÁLYOK
1. A fegyelmi felelősség 1. § (1) A  fegyelmi eljárás célja, hogy a  fegyelmi felelősség vagy annak hiánya megállapításához, továbbá a  cselekmény
súlyával és az  elkövető személyével arányban álló fenyítés kiszabásához szükséges bizonyítékokat felderítse,
a körülményeket tisztázza.
(2) Az  Információs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) hivatásos állománya tagja (a továbbiakban: hivatásos állomány
tagja) kötelezettségszegése vétkességi fokának megállapítására a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi
C. törvény 7. és 8. §-át kell alkalmazni.
2. A fegyelemsértés megalapozott gyanúja 2. § (1) A  hivatásos állomány tagja tekintetében elöljárói vagy egyéb vezetői, irányítói viszonyban állók, ha a  fegyelmi
jogkör gyakorlására nem jogosultak, kötelesek a fegyelmi jogkör gyakorlóját haladéktalanul tájékoztatni a fegyelmi
vétségre utaló tényről, adatról.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott személyek kötelesek a  felelősség megállapításához szükséges bizonyítékok
megőrzéséről és átadásáról gondoskodni, valamint a  jogsértő magatartás megszakítására a  hatáskörükbe tartozó
intézkedést megtenni.
3. § (1) Fegyelmi eljárás – a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 181.  § (2) és (3)  bekezdésében foglalt eseteken túlmenően –
kizárólag fegyelemsértés megalapozott gyanúja esetén indítható. Megalapozott a  gyanú, ha a  fegyelemsértést
a  rendelkezésre álló adatok valószínűsítik, és ismert a  hivatásos állomány tagja, akinek a  kötelezettségszegés
valószínűsíthetően a terhére róható.
(2) Fegyelemsértésre utaló adat tudomásra jutása esetén, ha fegyelemsértés megalapozott gyanúja valamely feltétel
hiányában nem állapítható meg, annak fennállását vagy hiányát a fegyelmi jogkör gyakorlójának előzetes elöljárói
tényfeltárás útján kell tisztázni. Ez a vizsgálat nem irányulhat a fegyelmi eljárás szabályainak megkerülésére.
4. § Ha szolgálati tevékenységgel összefüggésben elkövetett cselekmény vagy mulasztás miatt ismert elkövetővel
szemben az  illetékes hatóság már büntető- vagy szabálysértési eljárást rendelt el, a  fegyelemsértés megalapozott
gyanúját mérlegelés nélkül meg kell állapítani, kivéve, ha elévülés miatt nem indítható fegyelmi eljárás.
5. § (1) A  fegyelemsértésről való tudomásszerzés akkor valósul meg, ha a  fegyelmi jogkör gyakorlója a  fegyelemsértés
megalapozott gyanújáról más szerv vagy személy hivatalos tájékoztatása, jelentése vagy áttétel, feljelentés
alapján tudomást szerzett, vagy azt személyes észlelés alapján megállapította. Kétség esetén a  fegyelemsértés
megalapozott gyanúját alátámasztó iratnak a  fegyelmi jogkör gyakorlójánál történt hivatali iktatása vagy átvétele
napját kell kezdő napnak tekinteni.
(2) Az elévülést hivatalból kell vizsgálni az eljárás minden szakaszában. Ha az elévülés bekövetkezte a fegyelmi eljárás
megindítása előtt kétséget kizáróan megállapítható, a  fegyelmi jogkör gyakorlója ezt a  tényt, a  fegyelmi eljárást
megalapozó iraton vagy az  irathoz fűzött feljegyzésben rögzíti. Ha a  fegyelmi eljárást elrendelték, az  elévülés
bekövetkeztét a fegyelmi eljárás megszüntetéséről szóló határozatban kell megállapítani.
3. A fenyíthetőséget kizáró okok 6. § (1) A fegyelmi eljárást a Hszt. 183. §-ában meghatározott fenyíthetőséget kizáró okok megállapíthatósága esetén is el
kell rendelni.
(2) Ha a szakértői vélemény az eljárás alá vont személy elmeműködésének kóros állapotára rámutat, haladéktalanul el
kell rendelni az egészségügyi alkalmassági vizsgálatot.
7. § Ha a cselekmény miatt büntetőeljárás indult, a  fenyíthetőséget kizáró ok tekintetében a büntetőeljárásban hozott
intézkedések és azok megállapításai az irányadók.
8. § (1) Ha feltehető, hogy a  hivatásos állomány tagja szolgálatát, hivatali teendőit alkohol, kábítószer vagy pszichotróp
anyag hatása alatt látta el, illetve szolgálatban ilyen szert fogyasztott, vagy szolgálatra ebben az állapotban jelent
meg, a  fogyasztás, illetve a befolyásoltság megállapítása érdekében a szolgálati elöljáró köteles intézkedni az erre
rendszeresített technikai eszközzel történő állapotellenőrzésről.
(2) Az  ellenőrzés eredménye alapján az  ellenőrzött személyt a  fogyasztás mértékéről és idejéről jegyzőkönyvben kell
nyilatkoztatni.
9. § (1) A fegyelemsértő magatartás alátámasztása érdekében alkohol, kábítószer vagy pszichotróp anyag fogyasztásának,
illetve a  befolyásoltság megállapítására vizeletvétel vagy véralkohol-vizsgálat céljából vérvétel, illetve orvosi
vizsgálat csak akkor alkalmazható, ha az  ellenőrzött személy a  technikai eszközzel végzett ellenőrzés eredményét
vitatja.
(2) A  vizsgálat költségeit – ha az  az ittas vagy bódult állapotot előidéző szer fogyasztását, illetve az  attól való
befolyásoltságot megerősíti – a hivatásos állomány tagja köteles megtéríteni, azokat egyebekben a Hivatal viseli.
4. Az eljárás alá vont személy 10. § (1) Az  eljárás alá vont személy a  fegyelmi eljárás során személyes adataira, szolgálati beosztására és szolgálati
feladataira vonatkozó adatok közlését nem tagadhatja meg. Nem köteles azonban a felelősségét érintő kérdésekre
nyilatkozni vagy olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy hozzátartozóját fegyelemsértés, szabálysértés,
közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés vagy bűncselekmény elkövetésével vádolná. A  nyilatkozat
megtagadása esetén az ügyet a rendelkezésre álló adatok, iratok alapján kell elbírálni.
(2) E  rendelet alkalmazásában hozzátartozó: az  egyeneságbeli rokon és ennek házastársa, az  örökbefogadó és
nevelőszülő, az  örökbefogadott és a  nevelt gyermek, a  testvér, a  házastárs, az  élettárs és a  jegyes, a  házastárs
egyeneságbeli rokona és testvére, a testvér házastársa.
(3) Az  eljárás alá vont személy – ha betegsége vagy igazolt távolléte ebben nem akadályozza meg – köteles
a  meghallgatására kitűzött időpontban szolgálati helyén megjelenni, és eljárási cselekmények elvégzésére
rendelkezésére állni.
(4) Az  eljárás alá vont személy a  fegyelmi eljárás elrendelését követően az  ügyében keletkezett iratokhoz előzetes
bejelentés alapján, a  fegyelmi eljárások központi ügyintézését ellátó szervezeti elem által biztosított helyen és
módon, hivatali időben férhet hozzá.
(5) Az  eljárás alá vont személy a  fegyelmi eljárás során eljárásjogi helyzetéről, az  egyes eljárási cselekményekkel
kapcsolatos jogairól és kötelezettségeiről a vizsgálótól bármikor tájékoztatást kérhet. A vizsgálat során a korábban
tett nyilatkozatát megváltoztathatja.
(6) Az  eljárás alá vont személy a  fegyelmi eljárás során a  bizonyítás menetére és tartalmára bármikor indítványt
terjeszthet elő, amelyről az ügy vizsgálója dönt.
(7) Az eljárás alá vont személy és képviselője közvetlenül a fegyelmi jogkör gyakorlójánál indítványozhatja az elfogult
vizsgáló kizárását, továbbá eljárási jogai korlátozásának kivizsgálását.
5. A vizsgálat vezetése 11. § Bizottság megbízása esetén az  egyes eljárási cselekményeket a  bizottság tagjai – egymás egyidejű tájékoztatása
mellett – külön-külön is elrendelhetik, majd elvégezhetik.
12. § (1) Az  ügyben érdekeltnek kell tekinteni az  eljárás alá vont személy hozzátartozóját, az  eljárás alá vont személy
alárendeltjét, azt, aki az  ügyben tanúként, szakértőként vesz vagy vett részt, továbbá azt, aki a  megbízáskor
elfogultságot jelentett be vagy vele szemben az eljárás alá vont személy elfogultsági indítvánnyal élt, és a fegyelmi
jogkör gyakorlója elfogultságát megállapította.
(2) A  vizsgáló elfogultságát köteles bejelenteni a  fegyelmi jogkör gyakorlójának, aki haladéktalanul intézkedik új
vizsgáló kijelölésére, ha annak helyt ad.
13. § (1) Ha az elfogultságot az eljárás alá vont személy vagy képviselője jelenti be, arról a fegyelmi jogkör gyakorlója három
napon belül dönt, és erről írásban értesíti az eljárás alá vont személyt és képviselőjét.
(2) Ha az eljárás alá vont személy vagy képviselője jelent be elfogultságot, annak elbírálásáig a vizsgáló a vizsgálatot
tovább folytathatja.
(3) A  fegyelmi eljárás során megállapított elfogultság miatt azokat az  eljárási cselekményeket, amelyeken az  elfogult
vizsgáló részt vett, meg kell ismételni. Ettől eltérni kizárólag az  eljárás alá vont személy írásbeli beleegyezésével
lehet.
6. A képviselő 14. § (1) Képviselő megbízásáról, illetve annak visszavonásáról az  eljárás alá vont személy írásban, teljes bizonyító erejű
magánokiratba vagy közokiratba foglalt meghatalmazással rendelkezik. A  képviselő jogait az  erről szóló írásbeli
meghatalmazás vizsgáló részére történő átadását követően gyakorolhatja.
(2) A képviseleti jogosultságot a vizsgáló ellenőrzi, és visszautasítja azon személy képviselőként történő fellépését, aki
az ügyben képviseleti jogosultságát nem igazolja.
15. § A képviselő észrevételtételi és indítványozási joga azonos az eljárás alá vont személyével.
16. § (1) Ha a  képviselő a  hivatásos állomány tagja, részvételét a  szolgálati elöljárója köteles biztosítani az  eljárási
cselekményeken. Erre az időre a képviselőt szolgálatmentesség illeti meg.
(2) A megbízás ellátása miatt a képviselőt hátrány nem érheti.
17. § (1) Az  eljárás alá vont személy jogi képviselettel kapcsolatos költségeit csak akkor lehet megtéríteni, ha költségeit
eredeti, saját nevére kiállított számla bemutatásával igazolja.
(2) Az ügyvédi munka díjának az 5000 Ft-ot meghaladó óradíjjal számított része nem téríthető meg.
7. A tanú 18. § (1) A Hivatal személyi állományába tartozó tanú köteles a fegyelmi ügyben tanúvallomást tenni.
 (2) Nem hallgatható ki tanúként a fegyelmi eljárásban képviselőként részt vevő, az ebben a minőségében tudomására
jutott tényekre vonatkozóan.
 (3) A  Hivatal alkalmazásában lévő orvos, pszichológus a  hivatása körében tudomására jutott tényekről csak akkor
hallgatható ki tanúként, ha a  foglalkozásánál fogva rá kötelező titoktartás alól a  jogosult előzetesen felmentette.
A felmentéséről a tanú a meghallgatása előtt nyilatkozni köteles.
19. § A Hivatal munkatársának szolgálati elöljárója köteles gondoskodni arról, hogy az  érintett a  tanúkénti
meghallgatáson megjelenhessen, kivéve, ha a  megjelenés fontos szolgálati okból nem biztosítható.
Az akadályoztatásról a tanú szolgálati elöljárója értesíti a vizsgálót.
20. § (1) A Hivatal személyi állományába nem tartozó személyt tanúvallomásra, szembesítésre kötelezni nem lehet.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti tanút a  tervezett meghallgatása előtt a  vizsgáló tájékoztatja arról, hogy milyen ügyben
és mikor kívánja meghallgatni, valamint arról, hogy a  fegyelmi ügyben nem köteles tanúvallomást tenni, de ha
vallomást tesz, a meghallgatásra − választása szerint − lakhelyén vagy a Hivatal helyiségében is sor kerülhet.
21. § (1) A tanút a meghallgatása előtt tájékoztatni kell arról, hogy
a) milyen ügyben kívánják meghallgatni, a tényállás szükséges mértékű ismertetésével,
b) nem terheli tanúzási kötelezettség, ha nem a Hivatal állományába tartozik,
c) nem köteles olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy hozzátartozóját bűncselekmény, szabálysértés,
közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés vagy fegyelemsértés elkövetésével vádolná,
d) ha a  fegyelmi eljárás során mást bűncselekmény, szabálysértés, közigazgatási bírsággal sújtandó
szabályszegés vagy fegyelemsértés elkövetésével hamisan vádol vagy koholt bizonyítékot szolgáltat, hamis
vád bűncselekményét követi el,
e) a fegyelmi ügyben elkövetett hamis tanúzást törvény büntetni rendeli,
f ) kérheti személyi adatainak zártan történő kezelését.
(2) A  tanútól csak olyan személyes adat közlése kérhető, amely a  személye azonosításához, illetve elérhetőségéhez
feltétlen szükséges.
(3) Ha a  tanú adatainak zártan kezelését kérte, személyes adatait a  fegyelmi iratokhoz csatolt zárt borítékban kell
kezelni, és az  eljárás jogerős befejezésekor meg kell semmisíteni. A  tanú neve helyett a  rá vonatkozó iratokban
a „TANÚ” szót kell szerepeltetni, több tanú esetén sorszámozással együtt. A zártan kezelt adatokat csak az ügyben
eljáró vizsgáló, a  fegyelmi jogkör gyakorlója, a  panaszt elbíráló elöljáró és kivizsgálásában részt vevő személy,
valamint jogvita esetén a bíróság jogosult megismerni.
8. Szakértő 22. § (1) Szakértő közreműködése vehető igénybe, ha a  fegyelmi eljárásban a  bizonyítandó tény megállapításához vagy
megítéléséhez különleges szakértelem szükséges.
(2) A  Hivatal személyi állománynak kellő szakértelemmel rendelkező tagja a  szolgálati elöljárója vagy vezetője
jóváhagyásával szakértőként a fegyelmi eljárásba bevonható. A szakértői tevékenység szolgálati feladat ellátásának
minősül.
(3) Igazságügyi szakértő akkor vehető igénybe, ha az  ügy elbírálása olyan szakismeretet igényel, amellyel a  Hivatal
egyik munkatársa sem rendelkezik.
(4) Szakértőként kirendelhető a  névjegyzékben szereplő igazságügyi szakértő, illetve szakértői vélemény adására
feljogosított gazdasági társaság, szakértői intézmény vagy jogszabályban meghatározott állami szerv, intézmény,
szervezet.
9. Egyéb közreműködők 23. § A Hivatal fegyelmi eljárással nem érintett vezetői beosztású munkatársai és beosztottai kötelesek a  fegyelmi
eljárásban eseti jelleggel közreműködni, a  minősített adat védelmére és a  személyes adat kezelésére vonatkozó
szabályok figyelembevételével a  vizsgáló kérésére adatot szolgáltatni, iratokat átadni, a  kért ellenőrzést vagy más
vizsgálati cselekményt elvégezni.
10. A fegyelmi eljárás előkészítése 24. § A fegyelmi jogkör gyakorlója fegyelemsértésre utaló tények tudomásra jutásakor haladéktalanul megvizsgálja, hogy
azok alapján fegyelemsértés megalapozott gyanúja megállapítható-e.
25. § Egyszerűsített eljárás lefolytatása esetében az  eljárás alá vont személy parancsnoki meghallgatását írásban
dokumentálni kell. Jegyzőkönyvet csak abban az  esetben kell készíteni, ha azt az  eljárás alá vont személy
kifejezetten kéri.
26. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok alapján fegyelemsértés megalapozott gyanúja egyértelműen nem állapítható meg,
a megállapíthatóságának vagy hiányának tisztázására előzetes elöljárói tényfeltárás folytatható le.
(2) A  cselekmény jellegétől függően az  előzetes elöljárói tényfeltárás történhet különösen szolgálati elöljárói
ellenőrzéssel, az  esemény kivizsgálására tényfeltáró bizottság létrehozásával, cél- vagy témavizsgálattal,
költségvetési ellenőrzéssel, iratok bekérésével, beszámoltatással vagy jelentéskéréssel.
(3) Az  előzetes elöljárói tényfeltárás célját, terjedelmét és határidejét dokumentálni kell. Az  előzetes elöljárói
tényfeltárás határideje harminc nap, amelyet a fegyelmi jogkör gyakorlója meghosszabbíthat.
(4) Az előzetes elöljárói tényfeltárás kizárólag a cselekmény elkövetésének, fegyelemsértő jellegének valószínűsítésére
és az elkövetéssel gyanúsítható személy kilétének megállapítására irányulhat.
27. § Az előzetes elöljárói tényfeltárás során az  elkövetőként valószínűsített személy is meghallgatható, és a  szolgálati
tevékenysége tényszerű dokumentálása érdekében jelentéstételre kötelezhető.
28. § Ha a fegyelemsértés megalapozott gyanúja az előzetes elöljárói tényfeltárás eredményeként nem állapítható meg,
vagy az ügyet korábban már elbírálták, ezt a tényt az alapul szolgáló iratra rá kell vezetni. Az ügyirat nem helyezhető
el a fegyelemi iratok közé.
11. A fegyelmi eljárás elrendelése 29. § (1) A fegyelmi eljárást elrendelő határozat rendelkező része tartalmazza
a) a fegyelmi eljárás elrendelésének tényét,
b) a fegyelmi eljárás alá vont személy következő adatait: neve, születési helye, ideje, anyja neve, rendfokozata,
beosztási helye, szolgálati beosztása,
c) azt, hogy a  fegyelmi eljárást elrendelő határozattal szemben – a  Hszt. 267.  § (2)  bekezdése alapján –
panasznak nincs helye,
d) a kivizsgálással megbízott személy vagy bizottsági tagok nevét, valamint
e) a vizsgálat lefolytatásának határidejét.
(2) A  határozatban fel kell tüntetni, hogy az  eljárás alá vont személy a  vizsgálóval szemben elfogultságra alapozott
kizárási indítvánnyal élhet, az  eljárás tartamára képviselőt vehet igénybe, a  keletkezett iratokba az  eljárás alatt
betekinthet, azokra észrevételeket tehet, illetve azokról – a  minősített adat védelmére vonatkozó szabályok
figyelembevételével – másolatot kérhet, bizonyítási indítványokat tehet, az eljárás tartama alatt az ügy vizsgálójától
jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kérhet.
(3) A  fegyelmi eljárást elrendelő határozat indokolásában röviden meg kell határozni azt a  tényállást, amely alapján
az eljárás indult, a kötelezettségszegés jellegét, jogi tartalmát és a megalapozott gyanút alátámasztó bizonyítékokat.
30. § A fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatot haladéktalanul, de legkésőbb az  eljárás alá vont személy
meghallgatásáról szóló értesítéssel egyidejűleg az  eljárás alá vont személynek kézbesíteni kell. A  kézbesítéskor
a Hszt. 6/A. §-a szerint kell eljárni.
12. Ügyek egyesítése, az eljárás kiterjesztése 31. § (1) Ha a fegyelmi eljárás alatt a hivatásos állomány ugyanazon tagjával szemben más cselekmény miatt újabb fegyelmi
eljárást kellene indítani, vagy annak során az elrendelés szerinti tényálláson túl, más fegyelemsértés megalapozott
gyanúja is felmerül, a fegyelmi jogkör gyakorlója újabb határozatban az ügyeket egyesíti vagy az eljárást kiterjeszti.
(2) Szabálysértési ügy miatt folyamatban levő fegyelmi eljárás más, az eljárás alá vont személlyel szemben folyamatban
lévő fegyelmi eljárással nem egyesíthető.
32. § Az egyesített, illetve kiterjesztett eljárásban a vizsgálat határideje a korábban indult eljárás határidejéhez igazodik.
13. A fegyelmi eljárás felfüggesztése 33. § (1) A  fegyelmi eljárás felfüggesztéséről indokolt határozatban kell rendelkezni, az  eljárás továbbfolytatását
a felfüggesztés elrendeléséről szóló határozatra kell feljegyezni.
(2) Az eljárás felfüggesztéséről, illetve továbbfolytatásáról az eljárás alá vont személyt és képviselőjét írásban értesíteni
kell.
14. Az eljárás alá vont személy felfüggesztése szolgálati beosztásából
34. § (1) A  szolgálati beosztásból történő felfüggesztésről a  vizsgáló javaslatára a  fegyelmi jogkör gyakorlója határozatban
rendelkezik.
(2) A  fegyelemsértés súlyára tekintettel a  szolgálati beosztásból felfüggesztésnek akkor van helye, ha az  ügyben
a  fegyelmi felelősség megállapítása esetén szolgálati beosztást vagy szolgálati viszonyt érintő fenyítés kiszabása
várható.
(3) A fegyelemsértés jellegére tekintettel a szolgálati beosztásból felfüggesztésnek akkor van helye, ha
a) az eljárás alá vont személy szolgálati beosztásban hagyása akadályozhatja a  bizonyítékok beszerzését,
a tényállás felderítését vagy
b) az eljárás alá vont személy szolgálati beosztásban hagyása a  cselekmény jellegére vagy az  eljárás alá
vont személyére tekintettel hátrányosan befolyásolná a  személyi állomány munkavégzését, a  fegyelem
fenntartását.
(4) A  szolgálati beosztásból történő felfüggesztés indokoltságát a  vizsgáló folyamatosan figyelemmel kíséri,
és ha az  indokolttá vált, javaslatot tesz a  megszüntetésre a  fegyelmi jogkör gyakorlójának. A  szolgálati
beosztásból történő felfüggesztésnek a  Hszt. 199.  § (5)  bekezdése szerinti megszüntetése esetén a  felfüggesztés
megszüntetésével egyidejűleg az eljárás alá vont személy – eredeti besorolása és illetménye meghagyása mellett –
a  Hivatal más szervezeti egységénél levő másik, a  besorolási osztályának és besorolási kategóriájának megfelelő
szolgálati beosztásban foglalkoztatható tovább a fegyelmi eljárás befejezéséig.
15. A fegyelmi vizsgálat 35. § (1) A fegyelmi vizsgálatot az eljárást elrendelő határozatban megjelölt határidőn belül be kell fejezni.
 (2) A határidő meghosszabbításáról az eljárást elrendelő határozatra vezetett feljegyzéssel kell rendelkezni az eljárás alá
vont személy és képviselőjének írásbeli értesítése mellett. Az értesítésre a kézbesítés szabályai az irányadók.
36. § (1) Az eljárási cselekményen történő megjelenésről szóló értesítésben meg kell jelölni az ügy tárgyát.
 (2) Ha a  tanúként meghallgatni kívánt személy nem a  Hivatal személyi állományának tagja, arról a  tényről, hogy
tanúként kívánják meghallgatni, lakásán vagy elérhető lakcímén az ügy tárgyának megjelölésével kell értesíteni.
 (3) Az  írásbeli értesítés mellőzhető és az  értesítés szóban közölhető, ha az  írásbeli értesítés kézbesítése az  eljárási
cselekmény tervezett időpontja előtt már nem biztosítható, és az értesített a szóbeli értesítést elfogadta. A szóbeli
értesítésről feljegyzést kell készíteni, amelyet az értesítettel az eljárási cselekmény megkezdése előtt alá kell íratni
vagy annak elfogadását a meghallgatási jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(4) Az írásbeli értesítés akkor is mellőzhető, ha az eljárási cselekményről az eljárás alá vont személyt vagy képviselőjét
más eljárási cselekményen való megjelenés során a vizsgáló szóban tájékoztatta, és ezt jegyzőkönyvbe foglalta.
37. § (1) A vizsgáló felhívja az eljárás alá vont személy képviselőjének figyelmét, hogy a tanú és a szakértő meghallgatásán,
továbbá a helyszíni szemlén jelen lehet.
(2) A képviselő az eljárási cselekményeken kérdéseket tehet fel, vagy bizonyítási indítványt tehet.
16. A bizonyítási cselekmények 38. § (1) A meghallgatási jegyzőkönyv tartalmazza
a) az ügy számát és tárgyát, a meghallgatás célját,
b) a meghallgatás helyét és idejét,
c) a jelenlévők nevét és eljárásjogi helyzetét,
d) a meghallgatott szolgálati beosztási adatait, szolgálati igazolványa számát, ezek hiányában személyi
azonosító okmányának sorszámát,
e) a tényállás rövid összefoglalását és a kötelezettségszegés mibenlétének megjelölését,
f ) a meghallgatott nyilatkozatát a vallomástételről vagy annak megtagadásáról, ha nem köteles vallomást tenni,
g) a meghallgatottnak az üggyel kapcsolatos részletes nyilatkozatát,
h) a meghallgatott nyilatkozatát arról, hogy a jegyzőkönyv az általa elmondottakat helyesen tartalmazza, és azt
aláírásával megerősíti,
i) a meghallgatáson jelenlévők aláírásait. (2) Az eljárás alá vont személy meghallgatási jegyzőkönyve az (1) bekezdésen túlmenően tartalmazza
a) az eljárás alá vont személy nyilatkozatát, hogy a  terhére rótt kötelezettségszegés közlésben foglaltakat
megismerte és megértette,
b) az eljárás alá vont személy jogaira és kötelezettségeire történt figyelmeztetés tényét.
(3) A tanú meghallgatási jegyzőkönyvnek az (1) bekezdésen túlmenően tartalmazza
a) a tanú figyelmének felhívását jogaira és kötelezettségeire,
b) a tanú nyilatkozatát az eljárás alá vont személyhez fűződő viszonyáról,
c) a tanú nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy adatainak zárt kezelését kéri-e.
39. § A meghallgatás során biztosítani kell, hogy az eljárás alá vont személy védekezését összefüggően előadhassa.
40. § (1) A  jegyzőkönyvet géppel írt formában kell elkészíteni. Ha a  meghallgatás helye vagy a  körülmények nem teszik
lehetővé, a jegyzőkönyv kézírással vagy hangfelvétellel is rögzíthető.
(2) A kézzel írott, illetve hangfelvétellel készült jegyzőkönyvet utólag géppel írt formában is le kell jegyezni.
 (3) A hangfelvételt digitális adathordozón, a jegyzőkönyv mellékleteként, azzal együtt meg kell őrizni.
41. § Az elkészült jegyzőkönyvben javítást – az  egyszerű betűhiba kivételével – a  hibás szöveg láthatóságának
megtartása mellett, áthúzással és a javítás megszámozásával kell elvégezni. A jegyzőkönyv utolsó sora után „javítás”
megjelöléssel a  számozásnak megfelelően kell a  helyes szövegváltozatot lejegyezni. A  meghallgatott javítással
kapcsolatos nyilatkozatát is rögzíteni kell.
42. § Bizonyítási cselekmény megtartásáról és sorrendjéről a vizsgáló dönt.
43. § (1) Ha az  eljárás alá vont személy és a  tanú, illetve a  tanúk nyilatkozata között ellentmondás van, az  ellentmondás
feloldása szembesítéssel megkísérelhető, ha megalapozottan feltehető, hogy az eredményre vezet.
(2) A  szembesítésre a  meghallgatás szabályai az  irányadók azzal az  eltéréssel, hogy a  jelenlévők jogaira történt
kioktatást követően először a  tanú, majd az  eljárás alá vont személy korábbi nyilatkozatát fel kell olvasni, és
nyilatkoztatni kell őket, hogy fenntartják-e korábbi nyilatkozatukat.
(3) Ha az  érintettek korábbi nyilatkozatukat megváltoztatják, akkor annak indokát és a  módosított nyilatkozatot
jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(4) Ha nyilatkozatukat fenntartják, a  vizsgáló a  meghallgatottakat az  ellentmondásban lévő nyilatkozatok rövid
megismétlésére, majd a másik felet az ezzel kapcsolatos nyilatkozatra szólítja fel.
(5) Ha az eljárás alá vont személy meghallgatása során nem tesz nyilatkozatot, őt szembesíteni nem lehet.
44. § (1) A szakértő bevonásának előzetes költségeit a szakértő bevonásának indítványozója előlegezi meg.
 (2) A  szakértő – a  22.  § (2)  bekezdése szerinti szakértőt ide nem értve – a  tevékenységével kapcsolatban felmerült
kifizetési igényét (a továbbiakban: szakértői díj) a  Hivatal nevére kiállított számlával igazolja. A  szakértői díjat
az  eljárás alá vont személy viseli, ha az  eljárás figyelmeztetéssel vagy fenyítés kiszabásával zárul. Egyéb esetben
a szakértői díjat a Hivatal viseli.
(3) A  szakértői díj eljárás alá vont személy általi megtérítéséről a  fenyítés kiszabásáról szóló határozatban,
figyelmeztetés esetén külön határozatban kell rendelkezni.
(4) A  szakértői díj összegét a  határozat jogerőre emelkedését követő harminc napon belül be kell fizetni a  Hivatal
pénztárába.
(5) A szakértői díj megtérítésére kötelezés esetén a fegyelmi jogkört gyakorló az érintett kérelmére legfeljebb hat havi
részletfizetést vagy halasztást engedélyezhet.
(6) A szakértői díjat, annak meg nem fizetése esetén, a kötelezett illetményéből és egyéb járandóságából kell levonni.
A Hivatal a szakértői díjat ezt megelőzően is levonhatja, ha ahhoz a kötelezett írásban hozzájárul.
45. § (1) Az igazságügyi szakértő megbízásáról, díjának és költségeinek elszámolásáról az igazságügyi szakértőkre vonatkozó
jogszabályok szerint kell intézkedni.
(2) A szakértőt a fegyelmi jogkör gyakorlója határozatban kéri fel szakértői vélemény elkészítésére.
46. § (1) A szakértői vélemény beérkezéséről az eljárás alá vont személyt és képviselőjét értesíteni kell.
 (2) Szükség esetén a szakértői vélemény tisztázására meghallgatást kell kitűzni. A meghallgatás eredményétől függően
a vizsgáló kezdeményezi a szakértői vélemény kiegészítését vagy más szakértő megbízását.
47. § A vizsgáló a fegyelmi eljárás során a Hivatal valamely szervezeti eleme, más szerv vagy magánszemély birtokában
lévő dolgot, iratot, tárgyi bizonyítékként csak visszaszolgáltatási kötelezettség mellett, átvételi elismervény
ellenében vehet át.
17. Az iratismertetés 48. § (1) A  vizsgáló, ha a  vizsgálat határideje lejárt, vagy ha már ezt megelőzően a  tényállást tisztázta, az  eljárás alá vont
személy javára, illetve terhére szolgáló körülményeket felderítette, a bizonyítékokat beszerezte, a vizsgálatot lezárja
és kitűzi az iratismertetés időpontját.
(2) Az eljárás alá vont vagy képviselője haladéktalanul közli a vizsgálóval, ha önhibáján kívül olyan ok merül fel, amely
az  iratismertetésen való megjelenést akadályozza. Ebben az  esetben az  eljárás alá vont személy vagy képviselője
kérésére az iratismertetés egyszeri alkalommal elhalasztható.
(3) Az eljárás befejezését nem akadályozza, ha az eljárás alá vont személy és képviselője az iratismertetésről alapos ok
nélkül vagy a (2) bekezdés szerint elhalasztott iratismertetésről távol marad.
(4) A  vizsgálat befejezésének napja az  iratismertetés napja vagy a  kitűzött, de az  eljárás alá vont személy által
elmulasztott iratismertetés napja.
49. § (1) Az iratismertetésről jegyzőkönyvet kell felvenni.
 (2) A jegyzőkönyv tartalmazza, hogy a vizsgáló a vizsgálatot befejezte és a keletkezett iratokat rendelkezésre bocsátja.
Jegyzőkönyvezni kell az  eljárás alá vont személy, valamint képviselője nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy élni
kíván-e tanulmányozási jogával, és tesz-e további bizonyítási indítványt.
(3) Ha a vizsgáló az iratismertetés során előterjesztett bizonyítási indítványnak helyt ad, az újabb eljárási cselekmények
után az iratismertetést meg kell ismételni.
18. A személyes meghallgatás és a póteljárás 50. § (1) A  fegyelmi jogkör gyakorlója a  személyes meghallgatás időpontjáról az  eljárás alá vont személyt és képviselőjét
értesíti.
(2) Az  értesítésben az  eljárás alá vont személy figyelmét fel kell hívni arra, hogy a  meghallgatásról alapos ok nélküli
távolmaradása vagy írásbeli védekezésének a  meghallgatás időpontjáig történő előterjesztésének elmulasztása
a fegyelmi határozat meghozatalát nem akadályozza.
(3) A meghallgatáson az  eljárás alá vont személy és képviselője nyilatkozhat az  eljárás menetéről, a  cselekménnyel
kapcsolatos felelősségéről, a bizonyítékokról és azok tartalmáról, indítványozhatja további bizonyítékok beszerzését.
(4) A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni. Ha az eljárás alá vont személy és képviselője nem jelent meg, erről
jelentést kell készíteni.
51. § A személyes meghallgatás kitűzése mellőzhető, ha
a) a vizsgáló javaslatot tett a fegyelmi eljárás megszüntetésére vagy
b) az eljárás alá vont személy a meghallgatás mellőzését előzetesen írásban kérte.
52. § (1) Az állományilletékes parancsnok a póteljárás elrendelésékor megjelöli a szükséges bizonyítás körét, az elvégzendő
eljárási cselekményeket és a póteljárás lefolytatásának határidejét.
(2) A  vizsgálatot elfogultságra hivatkozással nem lehet póteljárásra utalni, ha a  vizsgálat lezárása után előterjesztett
elfogultsági okról az eljárás alá vont személynek vagy képviselőjének a vizsgálat tartama alatt már tudomása volt,
vagy tudomása kellett, hogy legyen.
(3) A póteljárás lefolytatását követően újabb személyes meghallgatást csak az eljárás alá vont személy kérelmére kell
kitűzni.
19. A fenyítés kiszabása 53. § (1) A fegyelemsértés tárgyi súlyának megítélésénél súlyosító körülményként kell figyelembe venni, ha
a) a cselekmény egyidejűleg bűncselekmény,
b) az eljárás alá vont személy az  ügyben folyamatosan tanúsított magatartásával több fegyelemsértést
elkövetett,
c) az eljárás alá vont személy az  elkövetés időpontjától számított három éven belül több alkalommal
fenyítésben részesült, vagy
d) az eljárás alá vont személy az elkövetés időpontjától számított három éven belül a Hszt. 185. § (1) bekezdés
c) pontja szerintinél súlyosabb fenyítésben részesült.
 (2) Ha az eljárás alá vont személy fenyítés hatálya alatt áll, a hatályban lévő fenyítéssel azonos vagy enyhébb fenyítést
kiszabni csak akkor lehet, ha az  elbírált cselekmény tárgyi súlya a  korábbinál lényegesen kisebb, vagy a  személyi
körülmények azt kivételesen indokolják.
54. § (1) A  fegyelmi jogkör gyakorlója az  ügyet nem bírálhatja el, ha a  cselekménnyel arányban álló fenyítés kiszabása
a  hatáskörét meghaladja. Ebben az  esetben a  személyes meghallgatást követő három napon belül az  iratokat
a  fenyítés kiszabására vonatkozó javaslattal együtt a  hatáskörrel rendelkező elöljáróhoz felterjeszti.
A felterjesztéshez mellékelni kell a fegyelmi határozat tervezetét.
(2) A felterjesztés alapján a hatáskörrel rendelkező elöljáró a fegyelmi iratokat a kézhezvételtől számított három napon
belül visszaküldi, ha a  javasolt fenyítést a  cselekménnyel arányban állónál súlyosabbnak tartja. Ebben az  esetben
a fegyelmi jogkör gyakorlója öt napon belül hoz érdemi döntést az ügyben.
55. § (1) A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozat rendelkező része tartalmazza az ügy számát, az eljárás alá vont személy
nevét, szolgálati beosztását, a  terhére rótt fegyelemsértés megnevezését, a  felelősségre vonás nemét, mértékét,
a végrehajtással kapcsolatos rendelkezést, valamint a jogorvoslati lehetőségről szóló tájékoztatást.
(2) A  fegyelmi ügyben hozott érdemi határozat indokolásában kell összefoglalni a  megállapított tényállást, annak
bizonyítékait, az  eljárás alá vont személy védekezésével kapcsolatos álláspontot, a  fenyítés kiszabásánál
figyelembe vett, az  eljárás alá vont személy javára, illetve terhére értékelt körülményeket. Ki kell tűnnie a  vétkes
kötelezettségszegés fennállását és a kiszabott fenyítés azzal arányban állóságát alátámasztó indokoknak.
56. § (1) A  fegyelmi eljárásban hozott érdemi határozatot a  fegyelmi jogkört gyakorló elöljáró vagy az  általa kijelölt
munkatárs hirdeti ki az eljárás alá vont személynek. A határozat közlésének tényét a határozat eredeti példányára rá
kell vezetni.
(2) A  kézbesítést személyesen vagy postai küldeményben, hivatalos iratként kell megkísérelni, ha az  eljárás alá
vont személy tartós távolléte miatt vele a  határozatot a  Hivatal helyiségében közölni nem lehet. A  kézbesítés
megtörténtét, illetve annak eredménytelenségét dokumentálni kell.
(3) Ha a  fegyelmi eljárást a  Hivatal belső biztonsági és bűnmegelőzési tevékenységet végző szervezeti eleme
kezdeményezte, az eljárást lezáró döntésről e szervezeti elemet tájékoztatni kell.
20. Jogorvoslat 57. § (1) A határozatra rá kell vezetni, ha az eljárás alá vont személy a  fegyelmi eljárást lezáró határozat közlésekor szóban
panaszt jelent be.
(2) Ha a hivatásos állomány tagja panaszát indokolja, annak tartalmát kérésére jegyzőkönyvbe kell foglalni.
21. Eljárás szabálysértés esetén 58. § A hivatásos állomány tagja, ha a  hivatásos állományhoz tartozását szolgálati érdek sérelme nélkül felfedheti, azt
az  eljáró szabálysértési hatósággal az  eljárás megindításakor közölni köteles, ha a  szabálysértésnek minősített
magatartását szolgálattal összefüggésben vagy szolgálati helyen követte el.
59. § A fegyelmi jogkört gyakorló elöljáró a  szabálysértési hatóság megkeresése alapján állást foglal abban, hogy
a  szabálysértésnek minősített cselekmény a  szolgálattal összefüggött-e vagy a  szabálysértés szolgálati helyen
történt-e, és ha igen, intézkedik, a fegyelmi jogkörben elbírálható szabálysértési ügy áttételére.
60. § (1) A  hivatásos állomány tagjának állományilletékes parancsnoka a  tudomására jutott, szolgálattal össze nem függő
szabálysértési ügy iratanyagát megküldi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szabálysértési hatósághoz.
(2) Ha a  fegyelmi eljárásban vizsgált cselekmény fegyelmi hatáskörben el nem bírálható szabálysértés, vagy ha
a  fegyelmi eljárás szabálysértés miatt indult, de az  elkövető szolgálati viszonya időközben megszűnt, az  eljárás
iratait a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szabálysértési hatósághoz kell áttenni, vagy az ügy lezárásáról kell
intézkedni.
(3) Magyarország − magánszemély jogos érdekével szorosan összefüggő − nemzetbiztonsági érdekére tekintettel
az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltaktól az  állományilletékes parancsnok – az  elöljáró parancsnok jóváhagyása
mellett – eltekinthet.
61. § (1) A  felelősségre vonás csak akkor mellőzhető, ha a  szabálysértés társadalomra veszélyessége a  cselekmény
súlyára, az  elkövetés körülményeire, illetve az  eljárás alá vont személyre tekintettel annyira csekély, hogy fenyítés
alkalmazása szükségtelen.
(2) A  fegyelmi jogkört gyakorló elöljáró a  felelősségre vonás mellőzéséről a szabálysértés elkövetőjét értesíti, egyben
felhívja figyelmét a jogkövető magatartásra.
II. FEJEZET
A MÉLTATLANNÁ VÁLÁS MEGÁLLAPÍTÁSA 62. § Ha a  Hszt. 222.  § (1)  bekezdése szerint az  állományilletékes parancsnok vagy a  miniszter a  hivatásos állomány
tagjának fegyelmi eljárás alá nem tartozó, de a  Hszt. 86.  § (2)  bekezdés d)  pontját kimerítő magatartásáról szerez
tudomást, vizsgálat keretében kell tisztáznia, hogy a hivatásos állomány tagja
a) a kifogásolt magatartást tanúsította-e, a terhére rótt cselekményt elkövette-e,
b) a cselekmény elkövetésében milyen körülmények hatottak közre, illetve a cselekmény megítélésénél milyen,
a hivatásos állomány tagja javára és terhére szóló körülmények vehetők figyelembe,
c) az a) és b) pontban foglaltak alapján a kifogásolt magatartásával milyen mértékben veszélyeztette a Hivatal
működéséhez szükséges közbizalom fenntartását. 63. § Szabálysértés vagy bűncselekmény szándékos elkövetése esetén a  hivatásos szolgálatra méltatlanná válás
megállapíthatóságának feltételeit – ha a  szükséges bizonyítékok már rendelkezésre állnak – minden esetben
vizsgálni kell, ha fegyelmi eljárás lefolytatására nem került sor.
64. § A vizsgálat elrendelésére, lefolytatására, valamint a  résztvevők jogaira és kötelezettségeire e  rendelet fegyelmi
eljárásra vonatkozó szabályait megfelelően alkalmazni kell azzal az eltéréssel, hogy
a) nincs helye előzetes elöljárói tényfeltárásnak és egyszerűsített fegyelmi eljárásnak,
b) a meghallgatások jelentésbe is foglalhatók, de a  vizsgálat alá vont személy meghallgatásáról jegyzőkönyv
készül,
c) a befejezett büntető- vagy szabálysértési eljárásban hozott érdemi jogerős határozat ténymegállapításaihoz
és következtetéseihez a vizsgálat kötve van,
d) a folyamatban lévő büntető- vagy szabálysértési eljárás rendelkezésre álló bizonyítékait – ha az abban foglalt
tényeket kétséget kizáróan alátámasztják, illetve nem vonták kétségbe – a  vizsgálatban fel kell használni,
különösen, ha a büntetőügyben már vádirat is készült,
e) az érdemi döntés meghozatalára a Hszt. 223. § (3) bekezdés szerinti határidő áll nyitva,
f ) a fegyelmi eljárás jogorvoslati szabályai nem alkalmazhatók.
65. § A vizsgáló az összefoglaló jelentésben csak arról foglalhat állást, illetve az állományilletékes parancsnok, tábornok
esetében a miniszter csak arról dönthet, hogy a vizsgált magatartás alapján megállapítható-e a hivatásos állományú
személy hivatásos szolgálatra méltatlanná válása.
66. § (1) A  hivatásos szolgálatra méltatlanná válás kimondásának különösen akkor van helye, ha a  hivatásos állomány
tagjának cselekménye
a) személy vagy vagyon elleni erőszakos bűncselekménynek minősül,
b) jogtalan haszonszerzésre, előny megszerzésére vagy biztosítására irányult, vagy azt eredményezte,
c) garázda jellegű volt vagy a közerkölcsöt súlyosan sértette,
d) a közrendet súlyosan megzavarta,
e) az állampolgári jogegyenlőséget és szabadságjogokat súlyosan sértette,
f ) az igazságszolgáltatás elleni bűncselekménynek minősül,
g) szándékos bűncselekménynek minősül, és súlyos testi sértés vagy maradandó fogyatékosság, súlyos
egészségromlás vagy életveszély, halál okozásával járt,
h) ismétlődő vagy kirívóan megbotránkoztató jellege miatt a  hivatásos állomány tagjának megítélését olyan
mértékben rontotta, hogy az  veszélyezteti a  Hivatal iránti közbizalmat vagy az  eredményes szolgálati
tevékenységet.
(2) A méltatlanság megítélésénél nyomatékosan kell figyelembe venni, ha a kifogásolt magatartás a szervezeti egység
működési területén, vagy a hivatásos állományú személy lakókörnyezetében közfelháborodást, erős visszatetszést
keltett.
III. FEJEZET
ELTILTÁS AZ EGYENRUHA VISELÉSÉTŐL ÉS A RENDFOKOZAT HASZNÁLATÁTÓL
67. § (1) A szolgálati nyugdíjas utolsó szolgálati hely szerinti állományilletékes parancsnoka, tábornok esetében a miniszter
a  Hszt. 266.  § (4)  bekezdésének b)–d)  pontjában foglalt feltételek fennállását a  62.  § a) és b)  pontjában foglalt
szempontok szerint vizsgálja ki a 64–65. §-nak megfelelő eljárásrendben.
(2) Az  összefoglaló jelentést a  szolgálati nyugdíjas utolsó szolgálati hely szerinti állományilletékes parancsnoka,
tábornok esetében a miniszter hagyja jóvá. A  jóváhagyott összefoglaló jelentés alapján a személyügyi szerv nyolc
napon belül előkészíti a szolgálati nyugdíjas egyenruha viselésétől és a rendfokozat használatától történő eltiltásra
vonatkozó határozatot.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 68. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
10/2013. (HK 2.) HVKF intézkedése a kitüntetések és egyes jelvények katonai egyenruhán történő viselésének szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdés alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendeletre
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium, a
honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek, a Magyar Honvédség katonai szervezetei hivatásos és szerződéses állományára, az önkéntes tartalékos katonára, a honvéd tisztjelöltre (a továbbiakban együtt: Honvédség állománya), valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény alapján nyugállományba helyezett, vagy
szolgálati járandóságban részesülő (a továbbiakban: nyugállományú katona) személyekre terjed ki.
2. A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi
CCII. törvény (a továbbiakban: Tv.) rendelkezései szerint
adományozott állami kitüntetést, a honvédelmi miniszter
által alapítható és adományozható elismerésekről szóló
27/2002. (IV. 17.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) alapján, továbbá az ENSZ/EU/NATO által adományozott
Szolgálati jelet a Honvédség állománya, valamint a nyugállományú katona a köznapi-, az ünnepi- és a társasági, továbbá a díszelgő öltözeten viseli.
3. A katonai egyenruhán az állami kitüntetések eredeti
alakban, valamint kis díszítmény formában, továbbá szalagsávon, a miniszteri Szolgálati jelek eredeti formában
vagy szalagsávon viselendők, e viselési módok nem vegyíthetők.
4. A kitüntetések viselési sorrendjének megállapítását a
Tv. rendelkezései és az R. 2. számú melléklet előírásai betartásával kell elvégezni.
5. Az állami kitüntetések eredeti alakban, a miniszter által alapított Szolgálati jelek eredeti formában történő viselésének alkalmai:
a) A Tv. által alapított állami kitüntetések közül a Magyar Szent István Rend, a Magyar Becsület Rend, a Magyar Érdemrend nagykeresztje, a Magyar Érdemrend középkeresztje a csillaggal, a Magyar Érdemrend középkeresztje és a Magyar Érdemrend tisztikeresztje eredeti alakban csak nemzeti és állami ünnepeken megrendezett azon
központi ünnepségen viselhető, amelyen a köztársasági elnök, az Országgyűlés elnöke, vagy a miniszterelnök megjelenik.
b) Az a) alpontban felsorolt állami kitüntetések csak
eredeti alakban – az érdemrend eredeti szalagja, keresztje
és csillagja – viselhetőek, az eredeti alakot megbontani
nem lehet.
c) Az állami kitüntetések kis díszítmény formában, a
miniszteri Szolgálati jelek eredeti formában nemzeti és állami ünnepeken, a Magyar Honvédelem Napján, továbbá
csapatünnepen, valamint fegyvernemi nap alkalmával
megrendezett ünnepi eseményen viselendők.
d) A külföldön megrendezett hivatalos ünnepélyes rendezvényen, fogadáson az állami kitüntetések csak kis díszítmény formában viselhetőek.
e) Külföldi állam által adományozott állami kitüntetés
eredeti alakban csak az adományozó állam nemzeti és állami ünnepe alkalmából megrendezett eseményen – a vele
azonos hazai állami kitüntetés viselési szabályai szerint –
viselhető.
6. Az állami kitüntetések és a miniszter által adományozott elismerések eredeti formában a társasági zubbonyon
és a női társasági kosztümkabáton viselendők. A koronaőr
és a palotaőr, valamint a díszelgő állomány a Szolgálati jeleket a díszzubbonyon is viselheti.
7. A magyar állami kitüntetések eredeti alakban történő
viselésének szabályai:
a) A Magyar Szent István Rend és a Magyar Érdemrend
nagykeresztje szalagját úgy kell a társasági zubbonyra és a
női társasági kosztümkabátra helyezni, hogy az a jobb
vállzsinór alatt átvezetve, a gallér és a kihajtó alatt haladva, a bal csípő felé fusson és a nagykereszt jelvénye a csípő
magasságában helyezkedjen el. A Magyar Szent István
Rend és a Magyar Érdemrend nagykereszt csillagját a társasági zubbony bal felső zseb közepére, a zsebtakaró alá, a
női társasági kosztümkabáton az ennek megfelelő helyen
kell feltűzni.
b) A Magyar Becsület Rend és a Magyar Érdemrend középkeresztje szalagját a nyakban, a társasági fehér ing, a
női társasági fehér ing gallérja alá úgy kell elhelyezni,
hogy a középkereszt jelvénye a társasági nyakkendőre feküdjön, illetve a női társasági nyakkendő ékvonalában helyezkedjen el. A Magyar Becsület Rend és a Magyar Érdemrend középkeresztje csillagját a társasági zubbony bal
felső zseb közepére, a zsebtakaró alá, a női társasági kosztümkabáton az ennek megfelelő helyen kell felerősíteni.
c) A Magyar Érdemrend tisztikeresztje jelvényét a társasági zubbony bal felső zseb közepére, a zsebtakaró alá
helyezve, a női társasági kosztümkabáton az ennek megfelelő helyen kell viselni.
8. Több eredeti alakú állami kitüntetés együttes viselése:
a) A Magyar Érdemrend nagykeresztje és középkereszt
je a csillaggal a 7. pont a) és b) alpontja szerint viselendő
azzal a különbséggel, hogy a középkereszt csillagját a tár
sasági zubbony jobb felső zseb közepére, a zsebtakaró alá,
a női társasági kosztümkabáton a képzeletbeli jobb felső
zseb közepére kell helyezni. Ebben az esetben az iskolai
végzettséget kifejező jelvényt a jobb felső zseb bal alsó
sarkára kell felerősíteni.
b) A Magyar Érdemrend nagykeresztje és középkeresztje – a csillag nélkül – a 7. pont a) és b) alpontja szerint viselendő.
c) A Magyar Érdemrend középkeresztje a csillaggal és
középkeresztje a 7. pont b) alpontja szerint viselendő azzal
az eltéréssel, hogy a kereszteket tartó szalagokat egymásra
fektetve kell a nyakban elhelyezni.
d) A Magyar Érdemrend középkeresztje – a csillag nélkül – és tisztikeresztje a 7. pont b) és c) alpontja szerint viselendő.
e) A Magyar Szent István Rend és a Magyar Érdemrend
nagykereszt birtokosa a Magyar Szent István Rend szalagját, keresztjét és csillagját a 7. pont a) alpontja szerint, a
Magyar Érdemrend nagykeresztjét a 9. pont szerint kis díszítmény formában viseli.
f) A Magyar Becsület Rend és a Magyar Érdemrend középkeresztje a csillaggal birtokosa a kitüntetéseket a c) alpont szerint viseli azzal a különbséggel, hogy a középkereszt csillagját a társasági zubbony jobb felső zseb közepére, a zsebtakaró alá, a női társasági kosztümkabáton a képzeletbeli jobb felső zseb közepére kell helyezni. Ebben az
esetben az iskolai végzettséget kifejező jelvényt a jobb felső zseb bal alsó sarkára kell felerősíteni.
9. A Magyar Érdemrend 5. pont a) alpontjában felsorolt
osztályait helyettesítő kis díszítményeket, a Magyar Érdemrend lovagkeresztjét és a Magyar Érdemkereszt osztályait, továbbá a miniszter által adományozott Szolgálati jeleket eredeti formában, tartósínre fűzve kell viselni.
a) Egy kitüntetést a társasági zubbony, a női társasági
kosztümkabát és a díszzubbony bal oldalán, a felső zseb
fölé úgy kell elhelyezni, hogy a kitüntetés ékítménye a
zsebtakaró felső szélét érintse, középvonala pedig a zsebtakaró középvonalával egybeessen.
b) Két kitüntetést a zseb középvonalától jobbra és balra
a viselési sorrendnek megfelelően úgy kell felfűzni, hogy
az állami kitüntetés esetében a magasabb osztályú, a miniszteri Szolgálati jel esetében a magasabb fokozatú elismerés kerüljön a zubbony, kosztümkabát kihajtásához közelebb és az alacsonyabban sorolt elismerés szalagjából
legalább 2 cm látható legyen. Ha a kitüntetések hossza különböző, akkor a zsebtakaró felső szélét a hosszabb kitüntetés ékítményének alsó széle érintse.
c) Több kitüntetés esetén a b) alpontban rögzített szabályokat értelemszerűen úgy kell alkalmazni, hogy az első
kitüntetés szalagjából a zubbony kihajtása alól legalább
2 cm látható legyen, a legszélső kitüntetés szalagja pedig a
zseb bal oldali varrásával egybeessen.
d) A c) alpont figyelembe vételével egy sorban maximálisan 6 kitüntetés helyezhető el. Ebben az esetben az egyes
szalagokból látható minimális 2 cm távolságot – a kitüntetések számának megfelelően – arányosan csökkenteni kell.
e) Hatnál több kitüntetéssel rendelkező katona egyéni
döntése, hogy az állami kitüntetéseket és a Szolgálati Érdemjeleket követően mely kitüntetéseket kívánja viselni.
f) Hatnál több kitüntetés birtoklása esetén, az azonos érdem utáni Szolgálati jelek közül csak egy viselhető,
amelynek szalagján az újbóli odaítélés számának megfelelő, fémből készült arab számot kell elhelyezni.
g) Hatnál több kitüntetés birtoklása esetén a Honvédség
állományában eltöltött évek utáni Szolgálati jelek közül
csak a legmagasabb fokozatú viselhető.
h) Az 1948 – 1990 között alapított kitüntetések eredeti
formában nem viselhetők.
10. A kitüntetések szalagsávon történő viselésének szabályai: a) Mindazon – az 5. pont a) és d) alpontjában nem nevesített – ünnepi rendezvény alkalmával, melyen az előírt öltözet társasági, az adományozott kitüntetéseket – a társasági zubbonyon és a női társasági kosztümkabáton – szalagsávon kell viselni.
b) Az ünnepi és a köznapi öltözet viselése esetén a kitüntetések – a köznapi zubbonyon és a női köznapi zubbonyon – szalagsávon viselendőek.
c) Valamennyi adományozott kitüntetés – ideértve az
1948–1990 között alapítottakat is – szalagsávon viselhető.
d) A szalagsáv mező összeállítása:
da) A szalagsávot közvetlenül a zubbony bal felső zseb
takarójának felső része felett – annak szélével párhuzamosan – úgy kell felerősíteni, hogy a szalagsáv és a zseb középvonala egybeessen. Több sor esetén a felső sor (sorok)
mindig 4 szalagsávból álljon (álljanak). Négynél kevesebb
szalagsávot az előbbiekben szabályozott módon alulra kell
elhelyezni.
db) Az egyes szalagsávokat a viselési sorrendnek megfelelően belülről kifelé, több sorban, felülről lefelé haladva kell a szalagsáv mezőn rögzíteni.
e) Az állami kitüntetések szalagsávjait a d) alpont előírásai szerint összeállított szalagsáv mező felett, úgy kell
elhelyezni, hogy azok a zseb szélein ne nyúljanak túl.
f) A kitüntetési szalagsáv méretével megegyező vagy
magyar megfelelővel rendelkező külföldi kitüntetéseket a
szalagsáv mezőn a magyar kitüntetések után kell besorolni. Az eltérő szalagsáv mérettel kialakított külföldi kitüntetéseket a szalagsáv mező alatt külön sorban kell elhelyezni úgy, hogy azok a zseb szélein ne nyúljanak túl.
A külföldi kitüntetéseket az adományozás sorrendjében
kell viselni.
11. Az iskolai végzettséget kifejező jelvények viselési
szabályai:
a) A magyar iskolai végzettséget kifejező jelvényt a társasági és a köznapi zubbony jobb felső zsebtakarója alatt a
zseb, a női társasági kosztümkabáton és a női köznapi zubbonyon a képzeletbeli zseb közepére helyezve kell viselni.
b) A külföldi tanintézetben megszerzett végzettség kifejezésére a vele azonos hazai végzettségi szintnek megfelelő
magyar jelvény szolgál, melyet az a) alpont szerint kell viselni.
c) Az iskolai végzettséget kifejező jelvények közül csak
a legmagasabb végzettséget tanúsító viselhető.
12. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba
és 2013. július 1-jén hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök


text:
1169/2013. (IV. 4.) Korm. határozata a Dalkia Energia Zrt. magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány
felhatalmazza a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkárát, hogy
a Magyarország Kormánya és a Dalkia Energia Energetikai Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(1117 Budapest, Budafoki út 91–93., cégjegyzékszám: 01-10-041986)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkára
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1123/2013. (III. 13.) Korm. határozata a külföldi hallgatói létszám magyar felsőoktatásban történő növelésének irányairól.
A Kormány 1. felhatalmazza az érintett minisztereket a – külpolitikai prioritások mentén alakított – kétoldalú
ösztöndíj-együttműködési megállapodások megkötésére, valamint további nemzetközi igények felmérésére,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
külügyminiszter Határidő: folyamatos
2. felhívja a feladatkörében érintett minisztereket, hogy készítsenek előterjesztést a Kormány részére a kormányközi
oktatási megállapodások végrehajtása érdekében a Globális Nyitás Ösztöndíj megalapításáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
külügyminiszter
Határidő: 2013. április 15. 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Globális Nyitás Ösztöndíj létrehozásához szükséges
2013. évi forrás biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy 2014-től a Közép-Magyarország régióban, 2015-től pedig
országos szinten a költségvetési tervezés keretében a Campus Hungary Program fenntartásának biztosítására a Balassi
Intézet költségvetésében tervezze be a szükséges forrásokat.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. május 31., illetve országos szinten 2014. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
206/2013. (IV. 30.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Varga Ferenc
tűzoltó ezredest 2013. május 4-ei hatállyal tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
933/B/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában hivatalból eljárva meghozta
Az Alkotmánybíróság Ráckeve Város Képviselő-testületének 197/2004. (VIII. 3.) számú határozata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
Az indítványozó Ráckeve Város Képviselő-testületének (a továbbiakban: Képviselő-testület) 197/2004.
(VIII. 3.) számú határozata (a továbbiakban: Kt-határozat)
alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. A Képviselő-testület a Kt-határozatban a ráckevei 0673/8., 0673/14., 0673/15., 0673/21., 0673/22.,
0673/23., 0673/24., 0673/26., 0673/27., 0674/4.,
0674/12., 0674/13., 0674/14., 0674/15., 0675., 0676/1.,
0676/3. és 0676/5. hrsz.-ú ingatlanokat vonta belterületbe.
Az indítványozó álláspontja szerint a Kt-határozat sérti az
épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.
évi LXXVIII. törvény 2. §-át, a 6. § (3) bekezdését, a 7. §
(3) bekezdését, a 9. § (1), (2), (7), (8) és (9) bekezdéseit, a
12. § (1) és (2) bekezdéseit, a 61. § (1) bekezdését, a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.)
46. § (1) bekezdését, a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) § (3) bekezdését, a 16. § (1) bekezdését, valamint az Alkotmány
2. § (1) bekezdését, a 8. § (2) bekezdését, a 42. §-át és a
44/A. § (1) és (2) bekezdéseit, mivel a Kt-határozat a Ráckeve Város Képviselő-testületének a Helyi Építési Szabályzat és Szabályozási Tervről szóló 19/1998. (IX. 25.)
rendelete (a továbbiakban: RÉSZ) érintetlenül hagyásával,
rajzi átvezetés nélkül változtatta meg a belterület határvonalát.
Az Alkotmánybíróság vizsgálta, hogy van-e hatásköre a
támadott Kt-határozat felülvizsgálatára és alkotmányellenessége esetén megsemmisítésére.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § b) pontja szerint az Alkotmánybíróság hatáskörébe jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi
eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tartozik. A Jat. határozza meg az állami irányítás egyéb jogi
eszközeinek körét. A Jat. 46. § (1) bekezdése szerint az Országgyűlés, a Kormány, a kormánybizottságok, az önkormányzatok és az önkormányzatok szervei határozatban
szabályozzák az általuk irányított szervek feladatait, a saját működésüket, és állapítják meg a feladatkörükbe tartozó terveket. A Jat. 46. § (2) bekezdése szerint a rendelkezés nem érinti az önkormányzat egyedi határozat meghozatalára vonatkozó jogát.
E törvényi szabályoknak megfelelően tehát nem minden
önkormányzati határozat tartozik az állami irányítás egyéb
jogi eszközei körébe. Az állami irányítás egyéb jogi eszközének csak azok az önkormányzati határozatok minősülnek, amelyek a Jat. 46. § (1) bekezdésében meghatározott
tartalommal bírnak. E rendelkezés – terveken kívül – csak
az irányított szervek feladatait, valamint az önkormányzat
működését szabályozó, normatív tartalmú, a címzettek
számára általános magatartási szabályt tartalmazó önkormányzati határozatokat minősíti e körbe tartozónak.
„Önmagában véve azonban az, hogy valamely aktust
olyan elnevezés alatt bocsátanak ki, amelyet a Jat. a jogszabályok vagy az állami irányítás egyéb jogi eszközei
megjelölésére használ, még nem szükségképpen alapozza
meg az adott aktus felülvizsgálatára nézve az Alkotmánybíróság hatáskörét. A hatáskör vizsgálatánál nem az aktus
elnevezése, hanem a benne foglalt rendelkezések jogi jellege az irányadó.” [52/1993. (X. 7.) AB végzés, ABH
1993, 407, 408.] Az Alkotmánybíróságnak tehát hatásköre
vizsgálata során abban a kérdésben kellett állást foglalnia,
hogy az indítványozó által támadott Kt-határozat minősíthető-e normatív tartalmú aktusnak.
A Képviselő-testület a Kt-határozatban a ráckevei
0673/8., 0673/14., 0673/15., 0673/21., 0673/22., 0673/23.,
0673/24., 0673/26., 0673/27., 0674/4., 0674/12., 0674/13.,
0674/14., 0674/15., 0675., 0676/1., 0676/3. és 0676/5.
hrsz.-ú ingatlanokat vonta belterületbe; e határozat egyedi,
egyes ingatlanra vonatkozó, egyszeri aktust tartalmaz, így az
nem minősíthető normatív tartalommal bíró aktusnak.
Mivel az Alkotmánybíróság a Kt-határozat tekintetében
nem állapította meg annak normatív tartalmát, ezért a megsemmisítésére irányuló indítványt az Alkotmánybíróság
ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.)
Tü. határozat (ABH 2003, 2065.) 29. § b) pontjára figyelemmel – érdemi vizsgálat nélkül – visszautasította.
A Kt-határozat törvénysértés esetén az Ötv. 99. § (2) bekezdés b) pontja szerint bíróság előtt támadható meg.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
463/2014. (XII. 16.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a Testnevelési Egyetemen Mocsai Lajos
egyetemi docenst 2014. december 17. napjától 2017. december 16. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori
feladatok ellátásával.
Budapest, 2014. december 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2010. (I. 28.) ÖM rendelete a belterületi belvízrendezési célok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú melléklet 20. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró környezetvédelmi és vízügyi miniszter, valamint
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény)
5. számú melléklet 20. pontjában meghatározott támogatás a költségvetési törvényben rögzített feltételeknek
megfelelő városi önkormányzatok egyes belterületi belvízrendezési céljainak támogatására szolgál.
(2) A költségvetési törvény 5. számú melléklet 20. pontja szerinti 2010. évi ötven millió forint előirányzaton túl a 2011. évre
3000 millió forintig vállalható kötelezettség. 2. § (1) Az igénylés benyújtására jogosult önkormányzatok listáját e rendelet 1. melléklete határozza meg.
(2) Támogatás a következő belterületi belvízrendezési célok megvalósításához igényelhető:
a) a településeket (belterületeket) veszélyeztető csapadék károkozás nélküli elvezetéséhez szükséges vízelvezető
hálózati rendszer kiépítése; b) a településeket érintő helyi vízrendezési-vízkárelhárítási művek, vízfolyások, csatornák, övárkok, körgátak,
záportározók, terelőművek, közcélú árkok, kapcsolódó műtárgyak fejlesztése, felújítása;
c) a különböző okok folytán károsan megemelkedett belterületi talajvizek szabályozása érdekében elvégzendő
műszaki beavatkozások; d) a külterületi vizek ellen a települések védelmét szolgáló fejlesztések.
(3) A támogatással megvalósítandó (2) bekezdés szerinti célokhoz uniós támogatás nem vehető igénybe.
(4) A pályázó önkormányzatnak a beruházási összköltség legalább tíz százalékának megfelelő saját forrást kell vállalnia.
(5) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, maximális összege négyszáz millió forint, amelyből a 2010. évre
igényelhető támogatás összege legfeljebb ötmillió forint. Pályázati rendszer
3. § (1) Az önkormányzatok pályázataikat – papír alapon egy eredeti és két másolati példányban – a Magyar Államkincstár
területileg illetékes szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) 2010. február 15-éig nyújthatják be. A határidő
elmulasztása jogvesztő. (2) A pályázatnak tartalmaznia kell: a) az e rendelet 2. mellékletét képező, az ebr42 információs rendszerben (http://ebr42.otm.gov.hu) elektronikusan
pontosan és hiánytalanul kitöltött és e rendszerből kinyomtatott pályázati adatlapot;
b) a saját forrás vállalását tanúsító, hitelesített képviselő-testületi határozat kivonatát, vagy a képviselő-testület
önkormányzati költségvetési rendeletbe foglalt felhatalmazása alapján a polgármester nyilatkozatát;
c) a megvalósítani kívánt beruházással kapcsolatos rövid koncepciót, amely tartalmazza a ca)–ci) pontok szerinti
információt: ca) a tervezett beruházás szükségességének bemutatását, cb) a tervezett beruházás mennyiben szolgálja a vízkárok megelőzését, mérséklését,
cc) azt, hogy a megfelelő befogadó rendelkezésre áll-e,
cd) a tervezett beruházás hogyan kapcsolódik a hatályos településrendezési eszközökhöz,
ce) azt, hogy a külterületről érkező, belterületre veszélyes víz- és hordalékelöntések megakadályozásához
szükséges létesítmények és záportározók valósulnak-e meg, cf) helyi vízkár-események előfordulásának gyakorisága és mértéke,
cg) a beavatkozás kiemelt vízminőség-védelmi területen valósul-e meg,
ch) azt, hogy a beruházás a Vásárhelyi Terv Továbbfejlesztése program hatásterületén valósul-e meg,
ci) azt, hogy a turizmus fejlesztését a beruházás pozitívan befolyásolja-e;
d) a tervezett beruházás műszaki tartalmát bemutató dokumentumot, amelynek tartalmaznia kell:
da) műszaki leírást a beruházásról, létesítményekről, db) részletes költségszámítást,
dc) helyszínrajzot (az engedélyező hatóság hitelesítésével), dd) hossz-szelvény(eke)t, fontosabb műtárgy(ak) dokumentumait;
e) a területileg illetékes környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság
ea) nyilatkozatát a tervezett beruházások szükségességéről, eb) értékelését a c) pont szerinti koncepcióról;
f) a beruházással kapcsolatos vízjogi létesítési engedélyt. (3) A pályázat befogadható és elbírálható akkor is, ha a pályázó önkormányzat a (2) bekezdés f) pontja szerinti vízjogi
létesítési engedéllyel a pályázat benyújtásakor nem rendelkezik. Ebben az esetben a támogatási megállapodás
megkötésének határidejéig kell a vízjogi létesítési engedélyt benyújtani a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
által vezetett minisztériumhoz (a továbbiakban: minisztérium). A vízjogi létesítési engedély hiányában a támogatási
megállapodás nem köthető meg. (4) Az Igazgatóság megvizsgálja a pályázat szabályszerűségét és szükség esetén hiánypótlásra, módosításra hívja fel
az önkormányzatot. Hiánypótlásra a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított három munkanapon belül van
lehetőség. (5) Amennyiben az önkormányzat a (4) bekezdés szerinti felhívásnak határidőben nem tesz eleget, vagy nem
megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási igényt nem továbbítja a minisztériumnak és erről értesíti
a pályázót. (6) Az Igazgatóság a pályázatokat – az (5) bekezdés szerinti eset kivételével – papír alapon egy eredeti és egy másolati
példányban legkésőbb 2010. február 26-áig továbbítja a minisztérium részére.
4. § (1) A minisztérium a beérkezett pályázatok egy másolati példányát a beérkezést követő munkanapon megküldi
a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (a továbbiakban: KvVM) részére szakmai vélemény kérése céljából.
(2) A KvVM legkésőbb 2010. március 10-éig megküldi a minisztérium részére a pályázatokról szóló szakmai véleményét és
támogatási javaslatát. (3) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a pályázatokról – a KvVM szakmai javaslatának
figyelembevételével, a támogatási összeget az 1. § (2) bekezdése alapján a 2010. és a 2011. évre megbontva – 2010.
március 26-áig dönt. (4) A miniszter – a gazdasági és műszaki ésszerűség feltételeire figyelemmel, a pályázatban megjelölt célok, illetve
műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett – az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére is
jogosult. (5) A minisztérium a támogatást nyert pályázatok listáját a döntést követő tíz napon belül a minisztérium honlapján
közzéteszi. Támogatási megállapodás megkötése és a támogatás folyósítása
5. § (1) A támogatás folyósításának feltétele a miniszter és az önkormányzat közötti megállapodás (a továbbiakban:
támogatási megállapodás) megkötése, amely rögzíti a támogatás folyósításának, felhasználásának és elszámolásának
– a miniszteri döntés alapját képező pályázatban vállalt – feltételeit.
(2) A támogatási megállapodás megkötése a pályázatokra vonatkozó miniszteri döntést követően legkésőbb 2010. április
9-éig történik meg, amely határidőnek az önkormányzat hibájából történő elmulasztása jogvesztő.
6. § (1) Az önkormányzatnak a beruházás kivitelezőjével kötött szerződést annak megkötését követő harminc napon belül, de
legkésőbb 2010. december 15-éig meg kell küldenie a minisztérium részére.
(2) Amennyiben az önkormányzat a kivitelezői szerződést önhibáján kívül nem köti meg az (1) bekezdés szerinti
legkésőbbi időpontig, ennek indokolását és igazolását legkésőbb 2010. december 15-éig be kell nyújtania
a minisztérium részére. Az önkormányzatnak ebben az esetben a kivitelezői szerződést – figyelemmel a 9. §
(2) bekezdésére – a 2011. évben utólag, a szerződés megkötését követő tizenöt napon belül meg kell küldenie
a minisztérium részére. (3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti határidők elmulasztása jogvesztő.
7. § (1) A támogatási összeg folyósítása a 2010. évben két részletben történik:
a) a támogatási megállapodás megkötését követő tíz napon belül a 2010. évre megállapított támogatás ötven
százalékának megfelelő első részlet előlegként kerül folyósításra; b) a 2010. évre megállapított támogatás második részletének folyósítása a beruházás kivitelezőjével kötött
szerződés, vagy a 6. § (2) bekezdése szerinti igazolás minisztériumhoz történő benyújtását követő tíz napon belül
történik. (2) Ha a benyújtott kivitelezői szerződésben a beruházás összköltsége a támogatási megállapodásban szereplő
beruházási összköltséghez képest alacsonyabb, a tényleges támogatás összegét a beruházási összköltség
csökkenésével arányosan csökkenteni kell. (3) A (2) bekezdés szerinti esetben a támogatás második részlete nem lehet több, mint a módosított támogatási
megállapodásban szereplő, a 2010. évre megállapított támogatási összeg és az (1) bekezdés a) pontja alapján
folyósított összeg különbözete. (4) A támogatási összeg folyósítása a 2011. évben teljesítményarányosan – a támogatási megállapodásban rögzítettek
szerint – történik. (5) A támogatást a minisztérium utalványozása alapján a Magyar Államkincstár folyósítja.
8. § (1) Amennyiben az önkormányzat a 6. § (2) bekezdése szerint a kivitelezői szerződést 2010. december 15-e után köti meg,
és abban a beruházás összköltsége a támogatási megállapodásban szereplő összeghez képest alacsonyabb,
az önkormányzatnak a beruházási összköltség csökkenésével arányos támogatási összeget a kivitelezői szerződés
megkötésétől számított harminc napon belül – kamattal növelt összegben – vissza kell fizetnie a központi
költségvetésbe. (2) Amennyiben az önkormányzat a 6. § (1)–(2) bekezdései szerinti 2010. december 15-i határidőt elmulasztja, a 2010.,
illetve a 2011. évekre megállapított támogatásra nem jogosult, és köteles annak első részletét 2010. december 31-éig
visszafizetni a központi költségvetésbe. (3) Amennyiben az önkormányzat 2010. december 15-éig csak igazolást nyújt be, és a kivitelezői szerződést a 2011. évben
a 6. § (2) bekezdésben előírtak szerint nem nyújtja be a minisztériumhoz, a 2010., illetve a 2011. évekre megállapított
támogatásra nem jogosult, és köteles a 2010. évben kapott támogatást – kamattal növelt összegben – visszafizetni
a központi költségvetésbe. 9. § (1) A támogatás felett az önkormányzat rendelkezik és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A támogatással megvalósuló beruházások befejezésének végső határideje 2011. november 30. Az önkormányzat
a beruházás elszámolásáról szakmai beszámolót készít, amelyet – két példányban – 2011. december 31-éig megküld
a minisztérium részére. 10. § A támogatást kamattal növelt összegben vissza kell fizetni a központi költségvetésbe, ha azt nem a vonatkozó
jogszabályoknak és a támogatási megállapodásban rögzített feltételeknek megfelelően használják fel.
11. § Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról a tárgyévben december 31-i határnappal
a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványával legkésőbb 2011. december 31-éig kell elszámolni.
Ellenőrzés 12. § (1) A támogatás felhasználását a minisztérium, valamint jogszabályban erre feljogosított egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) Az önkormányzat köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre
feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért
dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, valamint a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni.
Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1/2015. (VI. 19.) ONYF utasítása az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyedi iratkezelési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a  továbbiakban: ONYF) iratkezelési rendjét – a  köziratokról,
a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a  továbbiakban: Ltv.) 10.  §
(1) bekezdés b) pontjában, valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 7. § a) pontjában és 70. § (4) bekezdésében foglaltak alapján –
a Magyar Nemzeti Levéltár és a belügyminiszter egyetértésével az 1. mellékletben foglaltak szerint szabályozom.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § (1) Az 5. és a 6. függelékben foglaltak 2015. január 1-jétől alkalmazandók.
 (2) A  2015. január 1-jét megelőzően keletkezett iratoknál az  irattári tételszámok tekintetében a  korábbi iratkezelési
szabályzatok rendelkezéseit kell alkalmazni. 4. § Hatályát veszti az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság egyedi iratkezelési szabályzatáról szóló 2/2014. (IV. 30.)
ONYF utasítás és a  Nyugdíjfolyósító Igazgatóság Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 5/2014. számú Igazgatói
utasítás.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
1121/2019. (III. 13.) Korm. határozata a TOP-6.1.3-15-PC1-2016-00001 azonosító számú („A pécsi uránvárosi piac fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-6.1.3-15-PC1-2016-00001 azonosító számú, „A pécsi uránvárosi piac fejlesztése” című projekt
(a  továbbiakban: projekt) támogatásának növelésével az  1.  melléklet szerint, és az  európai uniós forrásból
finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Kormányrendelet) 6/A. §-a alapján hozzájárul, hogy a projekt keretemelése és annak végrehajtása
során a Kormányrendelet 5. §-a ne kerüljön alkalmazásra,
2. egyetért a  projekt többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 6. prioritása
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
298/2015. (VII. 13.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/11080/2015. számú előterjesztésére – Kormányos Rudolf (más átírással: Kormanjos
Rudolf; születési hely, idő: Nagybecskerek [Jugoszlávia], 1988. április 27.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1656/2012. (XII. 20.) Korm. határozata Magyarország Nemzeti Katonai stratégiájának elfogadásáról.
A Kormány figyelemmel a Magyar Köztársaság biztonság- és védelempolitikájának alapelveiről szóló 94/1998. (XII. 29.)
OGY határozat 17. pontjára a következő határozatot hozza:
1. A Kormány Magyarország Nemzeti Katonai Stratégiáját az 1. melléklet szerint állapítja meg.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Nemzeti Katonai Stratégiájáról szóló 1009/2009. (I. 30.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1630/2014. (XI. 6.) Korm. határozata a Budai Várban található Karmelita kolostor vagyonkezelésével összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. úgy dönt, hogy a  Budapest I. kerület, 6460 helyrajzi számú, természetben a  Budapest I. kerület, Színház utca
5–11.  szám alatt található ingatlan, a  Budapest I. kerület, 6459 helyrajzi számú, természetben a  Budapest
I. kerület, Színház utca 1–3. szám alatt található ingatlan, illetve az egykori tábori püspökség szomszédos területe
a Miniszterelnökség központi hivatalának áthelyezése érdekében a Miniszterelnökség vagyonkezelésébe kerüljön;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az  1.  pontban
meghatározott ingatlanok tekintetében a Miniszterelnökséggel a vagyonkezelési szerződés megkötésre kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1297/2013. (V. 30.) Korm. határozata a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás 2014–2020 közötti forrásának indikatív tervezéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a 2014–2020 közötti európai uniós tervezési időszak során a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem
elhelyezése a Ludovika Campusban” megnevezésű állami beruházás (a továbbiakban: beruházás) megvalósításához
szükséges források
a) az európai uniós fejlesztési források biztosításáról a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika
Campusban állami beruházás megvalósításához és egyéb kapcsolódó feladatokról szóló 1642/2012. (XII. 19.)
Korm. határozat 2.  pontjában meghatározott összegű része az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív
Programból kerüljön finanszírozásra, és
b) 100%-os támogatási intenzitás mellett kerüljenek biztosításra,
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzetgazdasági miniszter és az  egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program
tervezése során biztosítsa a beruházás finanszírozása érdekében az 1. pontban foglaltak érvényesülését,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: az európai uniós források felhasználására szolgáló operatív programok tervezésének lezárása
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter és az  egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával az  Európai Unió 2014–2020 közötti programozási
időszakára vonatkozó kohéziós szakrendeletei kapcsán az  Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések során
biztosítsa, hogy a  2014–2020 közötti időszak kohéziós fejlesztéseire vonatkozó szabályok teljes egészében tegyék
lehetővé a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás egyes
kérdéseiről szóló 1158/2012. (V. 18.) Korm. határozattal elfogadott program megvalósítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: az Európai Unió 2014–2020 közötti kohéziós politikai szakrendeletei tárgyalásának lezárása
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter, a  nemzetgazdasági miniszter és
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával
a) tegye meg a beruházás nagyprojektté nyilvánításához szükséges intézkedéseket, és
b) folytassa le az a) alpontnak megfelelően az egyeztetéseket az Európai Bizottsággal.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: az európai uniós források felhasználására szolgáló operatív programok tervezésének lezárása
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1138/2015. (III. 11.) Korm. határozata a FINA Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság Budapesten történő megrendezéséhez szükséges egyes létesítmény-fejlesztéshez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  FINA Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság (a  továbbiakban:
Világbajnokság) budapesti megrendezéséhez szükséges létesítmény-fejlesztés (a  továbbiakban: Beruházás) 2017.
március 31-ig valósuljon meg;
2. egyetért azzal, hogy a  Beruházás építtetője a  magyar állam nevében eljáró Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
legyen azzal, hogy a  Beruházással kapcsolatban biztosítani szükséges az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1359/2014. (VI. 30.) Korm. határozat 2. és
3. pontjában foglaltak érvényesülését;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
 3. egyetért azzal, hogy a  Beruházás a  Budapest XIII. kerület 25879 helyrajzi számú ingatlanon, valamint
az infrastrukturális fejlesztések tekintetében annak környezetében valósuljon meg;
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztost, hogy folytassanak egyeztetéseket a  Budapest XIII. kerület 25879 helyrajzi számú ingatlan
tulajdonosával, továbbá azon ingatlanok tulajdonosaival, amelyek használata a Világbajnokság megrendezéséhez
vagy a  Beruházás megvalósításához szükséges, valamint Budapest Főváros Önkormányzatával a  Beruházás
helyszínének rendelkezésre bocsátása és a megvalósításhoz szükséges teendők meghatározása tekintetében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos 5. felhívja az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy a nemzeti fejlesztési
miniszter közreműködésével készítsen előterjesztést a  Beruházás keretösszegéről, a  források rendelkezésre
bocsátásáról, valamint a Beruházással kapcsolatos állami feladatok meghatározásáról;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő 2015. április 15.
 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter, valamint az  emberi erőforrások
minisztere bevonásával tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a Beruházás megvalósítását
szolgáló, illetve ahhoz közvetlenül kapcsolódó 2014.  évi költségvetési maradvány, továbbá a  2015.  évi központi
költségvetésben ugyanezen célra rendelkezésre álló előirányzat a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezethez átcsoportosításra kerüljön;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 7. a sportfejlesztéssel és sportlétesítmény-gazdálkodással összefüggő feladatok változásával kapcsolatos
intézkedésekről szóló 1061/2015. (II. 18.) Korm. határozat 1.  melléklet „343873 ÁHT-T A  2021.  évi Úszó-, Vízilabda,
Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez kötődő sportlétesítmény-fejlesztés támogatása” sort
törli;
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztos bevonásával intézkedjen annak érdekében, hogy a  Beruházás építtetője, illetve bármely más
ajánlatkérő a Beruházás megvalósításához szükséges beszerzésekre vonatkozó közbeszerzési eljárásokat rendkívüli
sürgősséggel, haladéktalanul megindítsa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 9. visszavonja a  FINA 2021.  évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez
szükséges létesítmény-fejlesztéshez kapcsolódó feladatokról szóló 1750/2013. (X. 24.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
914/2008. (HK 13.) MH HEK PK intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 2491 – Alapelvek a NATO erők állományának biológiai ágensek elleni immunizálására – 1. kiadás) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 5/2006. (HK 16.) HVKF első
helyettesi közleményére – az egészségügyi szakfeladatok
egységes elvek szerint történő végrehajtása érdekében az
Egységes NATO Előírás (STANAG 2491 – Alapelvek a
NATO erők állományának biológiai ágensek elleni immunizálására – 1. kiadás) nemzeti bevezetésére az alábbiak
szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire és teljes személyi állományára.
2. A STANAG 2491 – Alapelvek a NATO erők állományának biológiai ágensek elleni immunizálása 1. kiadás –
című dokumentumot ezen intézkedés mellékleteként eredeti angol nyelven bevezetem.
3. A szabványosítási dokumentum a NATO erők állománya biológiai ágensekkel szembeni immunizálásának
alapelveit határozza meg. Felhívja a figyelmet a biológiai
fegyverek folyamatos fejlődésére, illetve az általuk előidézhető egészségügyi veszteségekre. Foglalkozik a biológiai fegyver használatának lehetséges műveleti szintjeivel,
a detektálás és a védekezés nehézségeivel. Elemzi az
egészségügyi védekezés formáit – antibiotikumok, antivirális szerek, antitoxinok, immunizáció – előnyös és hátrányos tulajdonságaik alapján egyaránt.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
521/2015. (XII. 7.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Keszler Ágnest
a 2015. december 1. napjától 2018. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2013. (VIII. 30.) KüM közleménye a Cseh Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2012. CIX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2012. évi CIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2012. július 16-ai, 94. számában kihirdetett, a Cseh Köztársaság
és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló Egyezmény 14. Cikke a
hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Szerződő Felek az Egyezmény hatálybalépéséhez
szükséges belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját
követő második hónap első napján lép hatályba.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2013. július 10.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2013. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2012. évi CIX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a
Cseh Köztársaság és Magyarország között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló Egyezmény,
valamint az annak kihirdetéséről szóló 2012. évi CIX. törvény 2. és 3. §-a 2013. szeptember 1-jén, azaz kettőezertizenhárom szeptember elsején lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
210/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t :
1. Az Alkotmánybíróság a védett természeti területek
védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi
XCIII. törvény 1. § (1) bekezdés b) pontjának és 5. §
(2) bekezdésének az Alkotmány 12. § (1) bekezdését, valamint 13. § (1) bekezdését sértő alkotmányellenességének
megállapítására irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 12/C. § (5) bekezdésének az Alkotmány 13. § (1) bekezdésébe ütköző alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítvány
tárgyában az eljárást megszünteti.
3. Az Alkotmánybíróság a védett természeti területek
védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi
XCIII. törvény 1. § (1) bekezdés b) pontjának az Alkotmány 13. § (1) bekezdésének sérelmét eredményező alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítványt
visszautasítja.
I. Az indítványozó a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fbt.)
12/C. § (5) bekezdése, valamint a védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi
XCIII. törvény (a továbbiakban: Vttv.) 1. § (1) bekezdés
b) pontja és 5. § (2) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítását kéri az Alkotmánybíróságtól. Álláspontja
szerint a Vttv. 1. § (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá
tartozó védett természeti területekre vonatkozóan a mezőgazdasági szövetkezeteket – a korábbi jogszabályok alapján az ingatlan-nyilvántartásba is bejegyzett – földhasználati jog illeti meg. Érvelése szerint az Fbt. támadott rendelkezése a korábban megszerzett jogot gyakorlatilag megsemmisíti, és annak ellenértékét nem a szövetkezet, hanem
a szövetkezet vagyonnevesítéssel érintett tagjai részére
biztosítja.
Alkotmányellenesnek tartja az indítványozó a Vttv. 5. §
(2) bekezdésének rendelkezését is, amely szerint a védett
természeti területek kisajátítását legkésőbb 2010. december 31-ig kell végrehajtani. Nézete szerint a kisajátítási eljárások elodázása tartalmilag elidegenítési tilalmat jelent,
ami a rendelkezési jog korlátozása folytán sérti a tulajdonhoz való jogot.
A támadott rendelkezések alkotmányellenességét illetően az indítvány az alapvető jogok lényeges tartalmára vonatkozó korlátozás tilalmára [8. § (2) bekezdés], a szövetkezetek támogatását kimondó [12. § (1) bekezdés], illetve
a tulajdonhoz való jogot biztosító [13. § (1) bekezdés]
alkotmányi rendelkezések sérelmére hivatkozik.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„8. § (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„12. § (1) Az állam támogatja az önkéntes társuláson
alapuló szövetkezeteket, elismeri a szövetkezetek önállóságát.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
2. Az alkotmányossági vizsgálat során figyelembe vett
jogszabályi rendelkezések:
Az Fbt. támadott rendelkezése:
„12/C. § (5) A védett természeti területek védettségi
szintjének helyreállításáról szóló 1995. évi XCIII. törvény
1. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerinti kijelöléssel nem
érintett azon védett vagy védelemre tervezett természeti
területek tekintetében, amelyeket – természetvédelmi oltalom hiányában – a szövetkezetnek az Ámt. [a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról rendelkező 1992. évi II. törvény]
25. §-a alapján a vagyonnevesítés szabályai szerint ki kellene adnia – ha az magántulajdonban nem áll vagy magántulajdonba nem került –, a kisajátítási eljárást a szövetkezettel szemben kell lefolytatni. A kisajátítási kártalanítás
összegét a szövetkezet haladéktalanul köteles a szövetkezet vagyonnevesítéssel érintett tagjai között a vagyonnevesítés szabályai szerint felosztani.”
A Vttv. vizsgált szabályai:
„1. § (1) E törvény hatálya – a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel – azokra a védett és fokozottan védett, valamint
a védelemre tervezett természeti területekre (a továbbiakban együtt: védett természeti terület) terjed ki, amelyeket a
mezőgazdasági szövetkezet közös használatában álló
földterületek részeként törvény alapján
a) a részarány-földtulajdonosok földjének kiadása, valamint a tagok és alkalmazottak földhöz juttatása, továbbá
a kárpótlási árverés céljából földalapokba elkülönítettek,
vagy
b) az a) pontban meghatározott földalapokba – a védettségre tekintettel – nem jelöltek ki.”
„5. § (2) A kisajátítást a 4. § (1) bekezdésében foglaltak
teljesítését megelőzően, legkésőbb azonban 2010. december 31-ig kell végrehajtani.”
III. Az indítvány nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már
megvizsgálta az Fbt. indítvány által támadott rendelkezése, és a szövetkezet tulajdonhoz való jogának összefüggését. Az Alkotmánybíróság megállapította: „[a]z Fbt.
12/C. §-át az egyes törvények környezetvédelmi célú jogharmonizációs módosításáról szóló 2001. évi LV. törvény
21. §-a iktatta 2001. július 13-i hatállyal az Fbt. rendelkezései közé. A rendelkezés hatálya a Vttv. 1. § (1) bekezdés
b) pontjára való utalás folytán azokra a védett és fokozottan védett, valamint a védelemre tervezett természeti területekre terjed ki, amelyeket a mezőgazdasági szövetkezet
közös használatában álló földterületek részeként törvény
alapján a különböző földalapokba – a védettségre tekintettel – nem jelöltek ki. A szövetkezettel szemben lefolytatható kisajátítási eljárás egy sajátos tulajdoni helyzetű földterületre vonatkozhat; olyan földterületre, amelyet a szövetkezet vagyonnevesítéssel érintett tagjai között fel kellene osztani, de éppen a védettség miatt az ilyen célra szolgáló földalapba nem jelöltek ki, következésképp magántulajdonba sem kerülhetett. A vagyonnevesítéssel érintett
részarány-tulajdonosokat természetbeni kijelölés nélkül a
földtulajdonra vonatkozó eszmei hányadrész illeti meg
úgy, hogy az adott földterület használója a szövetkezet.
(1210/D/2004. AB határozat, ABH 2007, 1822, 1827.).
Az Fbt. 12/C. § (5) bekezdésének hatálya alá tartozó
földterületek tehát nem a szövetkezet tulajdonában állanak, és a sajátos tulajdoni helyzet folytán a szövetkezet
használati jogára sem vonatkoztathatók az alkotmányos
tulajdonvédelem szabályai. Következésképp az érintett
földterületek kisajátítását előíró jogszabályi rendelkezés a
szövetkezet tulajdonhoz való alkotmányos jogát nem sértheti. Az alkotmányos tulajdonvédelem hiánya folytán nem
változtat ezen az a körülmény sem, hogy a kisajátítási
eljárást a szövetkezettel szemben kell lefolytatni.”
(1100/D/2007. AB határozat, ABH 2008, 2786, 2792.)
Tekintettel arra, hogy az indítvány az Alkotmánybíróság által a fenti határozatokkal érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály [az Fbt. 12/C. § (5) bekezdése] felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a rendelkezésére [13. § (1) bekezdés]
hivatkozva kéri az alkotmányellenesség megállapítását, az
Alkotmánybíróság az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja alapján megszüntette.
2. A Vttv. 1. § (1) bekezdés b) pontjának alkotmányellenességére vonatkozóan az indítvány érdemi érvelést nem
tartalmaz. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése értelmében az indítványban meg kell jelölni a kérelem alapjául szolgáló okot.
Nem elegendő tehát az Alkotmány egyes rendelkezéseire
hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az
Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti .
(654/H/1999. AB határozat, ABH 2001, 1645.;
472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.) Mivel az indítványnak a Vttv. 1. § (1) bekezdés b) pontjának alkotmányellenességére vonatkozó része a fenti feltételeknek
nem tett eleget, ezért azt az Alkotmánybíróság, gyakorlatának megfelelően (298/B/2001. AB végzés, ABH 2004,
2079.; 630/B/2003. AB végzés, ABH 2004, 2113.) az
Ügyrend 29. § d) pontja alapján – mint érdemi vizsgálatra
alkalmatlant – visszautasította.
3. A Vttv. – 2007. január 1-jén hatályba lépett – 5. §
(2) bekezdése szerint a törvény hatálya alá tartozó védett
természeti területek kisajátítását 2010. december 31. napjáig kell végrehajtani, amely időtartam miatt az indítványozó a támadott rendelkezést – a tulajdonból fakadó rendelkezési jog korlátozása folytán – ellentétesnek tartja az
Alkotmány 13. § (1) bekezdésében foglalt szabállyal. A jelen határozat indokolásának III. 1. pontjában írottak szerint a Vttv. 12/C. §-ának hatálya alá tartozó földterületek
vonatkozásában a szövetkezetet tulajdoni védelem nem illeti meg, így a törvény hivatkozott 5. § (2) bekezdése és az
Alkotmány 13. § (1) bekezdése közötti összefüggés sem
állapítható meg. A támadott jogszabályhely és a hivatkozott alkotmányi rendelkezés között az érdemi összefüggés
hiánya az Alkotmánybíróság állandó gyakorlatának megfelelően az indítvány elutasítását eredményezi [többek között: 54/1992. (X. 29.) AB határozat, ABH 1992, 266.;
36/2007. (VI. 6.) AB határozat, ABH 2007, 432.], ezért az
Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében elutasította.
4. Az alapvető jogok lényeges tartalmának korlátozására vonatkozó tilalmat kimondó alkotmányi rendelkezés
[8. § (2) bekezdés] sérelmére az indítványozó a tulajdonhoz való joggal összefüggésben hivatkozik. A korábban
már elmondottak szerint a Vttv. 12/C. §-ának hatálya alá
tartozó földterületek tekintetében a szövetkezetet tulajdoni védelem nem illeti meg. Tekintettel arra, hogy a szövetkezetek tulajdonjogát, és ebből következően a tulajdonhoz
való joguk sérelmét az Alkotmánybíróság nem találta
megállapíthatónak, az Alkotmány 8. § (2) bekezdésére
való indítványozói hivatkozás értelmezhetetlen, ezért azzal az Alkotmánybíróság érdemben nem foglalkozott.
5. Az Alkotmány 12. § (1) bekezdésében írott szövetkezeti önállósággal, és a szövetkezetek támogatásának elvével ellentétesnek, és emiatt alkotmányellenesnek állítja az
indítvány az Fbt. és a Vttv. támadott rendelkezéseit.
Az Alkotmány 12. § (1) bekezdésével összefüggésben
az Alkotmánybíróság korábbi határozatában már megállapította: „Az Alkotmány Általános rendelkezései között elhelyezkedő, a szövetkezetek önállóságát elismerő alkotmányos szabály (…) nem külön alapvető jogot fogalmaz
meg. A szövetkezetek (…) [önállóságának] sérelmére
[alapítottan] jogszabály alkotmányellenessége nem dönthető el, hanem (…) csak más alapjogok sérelmén keresztül állapítható meg esetlegesen alkotmányellenesség.”
(595/B/1992. AB határozat, ABH 1996, 383, 387–388.)
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az indítványt
az Alkotmány 12. § (1) bekezdésében foglaltak sérelmére
utaló részében is elutasította.
Budapest, 2009. szeptember 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke