text:
2/2014. (III. 31.) NFM KÁT utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium lakáscélú támogatási rendszeréről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (5)  bekezdés f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 152. § (1) bekezdés a) és b) pontjára, valamint (2) bekezdésére figyelemmel, általános
munkáltatói szabályozási hatáskörömben eljárva, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium lakáscélú támogatási rendszerét a következők
szerint határozom meg:
I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – kiterjed
a) a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériummal (a továbbiakban: minisztérium) a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre,
b) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény hatálya alá tartozó állami vezetőkre, valamint
c) a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján a  minisztériummal munkaviszonyban álló
munkavállalókra [az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: foglalkoztatott].
(2) A IV. fejezet hatálya nem terjed ki a munkaviszonyban álló munkavállalókra.
 (3) Az  V. fejezetben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azokra, akik a  támogatás nyújtásának időpontjában
a minisztériummal jogviszonyban álltak és jogviszonyuk megszűnését követően kölcsönszerződésük a minisztérium
által nem került felmondásra.
(4) A  minisztérium a  foglalkoztatottak részére – az  utasításban meghatározott feltételekkel – a  következő lakáscélú
munkáltatói támogatásokat nyújtja:
a) lakásbérleti támogatás,
b) szolgálati lakás,
c) lakáscélú munkáltatói kölcsön.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) Az utasítás alkalmazásában
a) lakásépítés: a foglalkoztatott tulajdonába (résztulajdonába) kerülő lakás építése, építtetése;
b) lakásvásárlás: a  foglalkoztatott által lakás tulajdonjogának (résztulajdonjogának) és a  lakáshoz kapcsolódó
földhasználati jognak adásvétel vagy más visszterhes szerződés keretében történő megszerzése;
c) lakásbővítés: lakás alapterületének növelése, ha az legalább egy lakószobával történő bővítést eredményez,
feltéve, ha a foglalkoztatott a lakás tulajdonosa (résztulajdonosa), vagy a bővítés révén azzá válik;
d) lakáskorszerűsítés: a foglalkoztatott tulajdonában (résztulajdonában) álló lakás komfortfokozatának növelése
céljából
da) víz-, csatorna-, elektromos, gázközmű bevezetése, illetve belső hálózatának kiépítése;
db) fürdőszoba létesítése olyan lakásban, ahol még ilyen helyiség nincs;
dc) központosított fűtés kialakítása vagy cseréje, beleértve a megújuló energiaforrások alkalmazását is;
dd) az épület szigetelése, beleértve a hő-, hang-, illetve vízszigetelési munkálatokat;
de) a külső, belső nyílászárók (ajtó, ablak) szigetelése vagy korszerűre cserélése;
df ) tető, illetve födémszint cseréje, felújítása, szigetelése;
amelynek része az ehhez közvetlenül kapcsolódó helyreállítási munka, a da)–df ) alpontban foglalt munkák
közvetlen költségeinek 20%-áig azzal, hogy e  munkákhoz csak az  építési termék építménybe történő
betervezésének és beépítésének, ennek során a  teljesítmény igazolásának részletes szabályairól szóló
Korm. rendelet szerinti teljesítményigazolással rendelkező termékeket lehet felhasználni;
e) illetményalap: a  Kttv. 132.  §-a szerinti, évente az  állami költségvetésről szóló törvény által meghatározott
illetményelem;
f ) építési telek: beépítésre szánt területen fekvő, az építési szabályoknak megfelelően kialakított és közterületnek
gépjármű-közlekedésre alkalmas részéről az  adott közterületre vonatkozó jogszabályi előírások szerint,
vagy önálló helyrajzi számon útként nyilvántartott, magánútról gépjárművel közvetlenül, zöldfelület, illetve
termőföld sérelme nélkül megközelíthető telek.
(2) Ahol az utasítás jogviszonyt említ, azon a kormányzati szolgálati jogviszonyt, az állami vezetői szolgálati jogviszonyt
és − a IV. fejezet kivételével – a munkaviszonyt is érteni kell.
3. A lakáscélú munkáltatói támogatásokra vonatkozó közös szabályok
3. § (1) A  lakáscélú munkáltatói támogatások iránti kérelmeket – a  Lakásügyi Bizottság (a továbbiakban: LÜB) elnökének
címezve és a  foglalkoztatott szervezeti egysége vezetőjének javaslatával ellátva – a  személyügyekért felelős
főosztályon kell benyújtani.
(2) A  lakáscélú munkáltatói támogatások odaítéléséről – a  LÜB javaslatának figyelembevételével – a  közigazgatási
államtitkár dönt.
(3) Az  utasításban meghatározottaktól eltérő feltételekkel és mértékkel történő lakáscélú munkáltatói támogatás
odaítéléséről, különösen méltányolandó körülmények fennállása esetén – a jogszabályi előírások figyelembevételével –
a  közigazgatási államtitkár dönthet. A  méltányossági kérelmeket a  közigazgatási államtitkárnak címezve
a  személyügyekért felelős főosztályon kell benyújtani, amelyek a  LÜB javaslatával együtt kerülnek továbbításra
a méltányossági jogkör gyakorlója részére.
II. A LAKÁSÜGYI BIZOTTSÁG 4. § (1) A LÜB – az utasításban meghatározott támogatások elbírálása tekintetében – a közigazgatási államtitkár tanácsadó,
döntés-előkészítő, javaslattevő szerve.
(2) A LÜB 5 tagú testület, amelynek tagjait – az elnök kivételével – a közigazgatási államtitkár bízza meg. A megbízás
három évre szól, amely meghosszabbítható és bármikor visszavonható.
(3) A LÜB elnöke a személyügyekért felelős főosztály vezetője.
 (4) A LÜB további tagjai:
a) a Jogi Főosztály egy kijelölt kormánytisztviselője,
b) a  minisztérium gazdálkodásáért felelős főosztály egy kijelölt banki-pénzügyi szakértelemmel rendelkező
kormánytisztviselője,
c) egy, a minisztériumnál működő munkavállalói érdek-képviseleti szervek által együttesen delegált személy,
d) egy, a  közigazgatási államtitkár által delegált, lehetőleg építésügyi-műszaki szakértelemmel rendelkező
kormánytisztviselő.
 (5) A LÜB feladatai teljesítése során, szükség esetén, más személyeket is bevonhat a munkájába.
 (6) A LÜB működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a személyügyekért felelős főosztály látja el.
 (7) A LÜB üléseit az elnök hívja össze szükség szerinti gyakorisággal, de legalább kéthavonta, működésének szabályait
maga határozza meg.
 (8) A  LÜB határozatképes, ha a  tagok kétharmada – köztük a  Jogi Főosztály és a  minisztérium gazdálkodásáért
felelős főosztály képviselője – jelen van. A  LÜB döntéseit nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza meg,
szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(9) A  LÜB döntéshozatali eljárása keretében a  minisztérium gazdálkodásáért felelős főosztály képviselője köteles
nyilatkozni a  lakáscélú munkáltatói támogatás rendelkezésre álló forrásának mértékéről, és ennek alapján
a kötelezettségvállalás lehetséges összegéről. A Jogi Főosztály képviselője felelős a döntéshozatali eljárás szabályszerű
– az utasításban meghatározott, továbbá a vonatkozó jogszabályoknak megfelelő – lefolytatásáért.
(10) A  LÜB üléseiről minden esetben emlékeztető készül, amely tartalmazza a  jelenlévők nevét, a  kérelmek rövid
ismertetését és a  döntésre vonatkozó javaslatokat. Az  emlékeztetőt – legkésőbb az  ülés megtartásától számított
3 munkanapon belül – meg kell küldeni a közigazgatási államtitkárnak.
(11) A  kérelmek elbírálásánál az  igénylő lakáskörülményeit, lakásigényének mértékét, szociális helyzetét és családi
körülményeit, valamint a szervezeti egység vezetőjének az igénylő munkájáról kialakított véleményét kell figyelembe
venni.
III. LAKÁSBÉRLETI TÁMOGATÁS 5. § (1) A minisztérium lakásbérleti támogatásban részesítheti azt a foglalkoztatottat,
a) akinek a minisztériumnál legalább hat hónapja fennáll a jogviszonya, vagy egyébként – áthelyezés esetén –
hat hónapos folyamatos kormányzati szolgálati jogviszonnyal, illetve állami vezetői szolgálati jogviszonnyal
rendelkezik,
b) akinek állandó lakóhelye Magyarország területén van, és lakóhelyétől a munkahelye napi munkába járással
nehezen vagy egyáltalán nem érhető el, továbbá
c) aki – vagy akinek házastársa, élettársa, szülője – Budapest közigazgatási határán belül lakástulajdonnal nem
rendelkezik, vagy
d) aki nem bérlője önkormányzati bérlakásnak, illetve a 6. § (1) bekezdésében meghatározott szolgálati lakásnak.
 (2) Az  (1)  bekezdésben foglalt feltételek együttes fennállása esetén a  foglalkoztatott akkor részesíthető lakásbérleti
támogatásban, ha érvényes lakásbérleti vagy albérleti szerződés alapján lakik Magyarország területén.
 (3) A lakásbérleti támogatás mértéke legfeljebb a rezsiköltségek nélkül számított bérleti díj 50%-ának megfelelő összeg,
amely azonban nem haladhatja meg az illetményalap 100%-ának megfelelő összeget.
 (4) A lakásbérleti támogatás iránti kérelmet az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon lehet benyújtani. A kérelemhez
csatolni kell
a) az érvényes – két tanú aláírásával ellátott vagy ügyvéd által ellenjegyzett – lakásbérleti vagy albérleti szerződés
egy példányát,
b) a kérelmező lakó- és tartózkodási helyét igazoló okmány (személyi igazolvány vagy lakcímkártya) másolatát és
c) a  bérleti díj megfizetését igazoló bizonylatot (csekk feladóvevény másolata, átvételi elismervény, átutalási
megbízás másolata stb.).
 (5) A  lakásbérleti támogatás a  tárgyév december 31-ig biztosítható, a  tárgyévet követő évben meghosszabbítható.
Amennyiben az  alapul szolgáló, érvényes lakásbérleti vagy albérleti szerződés határozott idejű, vagy a  kérelmező
foglalkoztatott jogviszonya határozott időtartamú, akkor a  támogatás kizárólag annak időtartamára nyújtható.
Amennyiben a határozott idejű lakásbérleti vagy albérleti szerződés meghosszabbításra kerül, vagy az határozatlan
időtartamra került megkötésre, a kérelmet a LÜB részére – a támogatás határidejének módosítására való tekintettel –
újra be kell nyújtani. A határozott idejű lakásbérleti vagy albérleti szerződés megszűnését követően a foglalkoztatott
újabb lakásbérleti támogatás iránti kérelmet terjeszthet elő.
(6) A foglalkoztatott a támogatás folyósításának időtartama alatt bármikor kezdeményezheti a részére megítélt támogatás
összegének módosítását, amennyiben az a (3) bekezdésben meghatározott legmagasabb összeget nem érte el.
(7) A  lakásbérleti támogatást a  minisztérium gazdálkodásáért felelős főosztály a  havi illetmény számfejtésével együtt
folyósítja. A lakásbérleti támogatás a mindenkor hatályos személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint adózik.
(8) A foglalkoztatott a bérleti jogviszony megszűnését haladéktalanul köteles a LÜB elnökének írásban bejelenteni, ami
a lakásbérleti támogatás folyósításának automatikus megszűnését vonja maga után.
(9) Lakásbérleti támogatás nem illeti meg a foglalkoztatottat
a) a felmentési, illetve munkáltatói felmondási időnek a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés;
b) 30 napon túli, bármilyen jogcímen igénybe vett fizetés nélküli szabadság;
c) a  szülési szabadság kivételével a  30 napon túli egyéb távollét (pl. külföldi ösztöndíj, nemzeti szakértőként
történő foglalkoztatás, határozott idejű áthelyezés)
időtartamára. (10) A foglalkoztatott köteles bejelenteni a LÜB elnökének a (9) bekezdésben foglaltak bekövetkezését, ami a (9) bekezdés
b) és c) pontjában foglalt esetekben a lakásbérleti támogatás folyósításának felfüggesztését vonja maga után.
(11) A támogatásban részesülő foglalkoztatott köteles a bérleti díjak megfizetését – kimutatással és a (4) bekezdés c) pontja
szerinti dokumentummal – igazolni a LÜB felé minden év december 5. napjáig. Amennyiben a foglalkoztatott a bérleti
díj megfizetését nem igazolja, a részére nyújtott támogatást köteles visszafizetni.
IV. SZOLGÁLATI LAKÁS (A MINISZTÉRIUM TULAJDONÁBAN LÉVŐ LAKÁSOK IGÉNYBEVÉTELE)
6. § (1) A  minisztérium a  Budapest XI. kerületi Külkereskedelmi Otthonházban (Hegyalja út 176–178.) egy garzonlakással,
illetve a  XIII. kerületi Tatai úti társasházban (Szent László u. 83.) egy egyszobás lakással (a továbbiakban együtt:
szolgálati lakások) rendelkezik.
(2) A szolgálati lakások azt a célt szolgálják, hogy kulturált lakáskörülményeket biztosítsanak azoknak, akik valamilyen
körülmény folytán lakáshelyzetüket átmenetileg nem tudják megoldani.
(3) A szolgálati lakások igénybevételére a LÜB elnöke pályázati felhívást tesz közzé a minisztérium belső tájékoztatójában
(intranet, illetve kör e-mail a  minisztériumi levelezőrendszeren keresztül), amelyre a  kérelmezőnek pályázatot kell
benyújtania. A  pályázatban tájékoztatást kell adni a  kérelmező jelenlegi lakáskörülményeiről, családi állapotáról,
illetve arról, hogy milyen körülmény miatt indokolt számára a szolgálati lakás igénybevétele.
(4) Szolgálati lakás igénybevételére pályázhat az a foglalkoztatott,
a) akinek a minisztériumnál legalább egy éve fennáll a jogviszonya, vagy egyébként – áthelyezés esetén – egyéves
folyamatos kormányzati szolgálati jogviszonnyal, illetve állami vezetői szolgálati jogviszonnyal rendelkezik, és
b) lakáshelyzete, szociális körülményei folytán arra rászorul.
(5) A (3) bekezdés szerinti pályázathoz a kérelmezőnek csatolnia kell
a) a lakó- és tartózkodási helyet igazoló személyi igazolvány, illetve lakcímkártya másolatát,
b) a szervezeti egység vezetőjének véleményét,
c) a rászorultságot igazoló egyéb okiratokat (pl. házastárs jövedelemigazolása, eltartott gyermekek anyakönyvi
kivonatának másolata stb.).
 (6) A  lakások igénybevételére legfeljebb 1 évre szóló bérleti szerződéssel kerülhet sor, amely szükség esetén 1 évvel
meghosszabbítható. A  határozott idő elteltével a  korábbi bérlőnek a  szolgálati lakásra ismételten be kell nyújtani
a  pályázatát, amely – az  adott lakásra beérkezett – többi pályázattal együtt a  (8)  bekezdés szerinti szempontok
figyelembevételével kerül elbírálásra.
(7) A  bérleti szerződés megkötéséről, valamint a  szerződésből eredő jogok és kötelezettségek végrehajtásáról
a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) gondoskodik.
(8) A  LÜB a  döntés-előkészítés során – a  rangsorolás céljából – a  kérelmező minisztériumnál töltött jogviszonya
időtartamát, életkorát, jövedelemét, jelenlegi lakáskörülményeit és a  szervezeti egysége vezetőjének véleményét
értékeli. A LÜB – több kérelmező esetén – előnyben részesíti a fiatalokat, a többgyermekes kérelmezőket és az alacsony
jövedelemmel rendelkezőket.
(9) A bérlő a bérleti díjon felül a KEF-nek köteles megtéríteni a közüzemi szolgáltatások díjait is. A bérleti díj összege
a társasházak közgyűléseinek határozatai függvényében módosulhat.
(10) Amennyiben a  bérlő minisztériumnál fennálló jogviszonya bármilyen jogcímen megszűnik, legkésőbb az  utolsó
munkában töltött napon köteles kiköltözni a  lakásból, ettől későbbi időpontban – legkésőbb jogviszonya
megszűnésének napján – történő kiköltözés csak kérelemre, különösen méltányolandó körülmények fennállása
esetén engedélyezhető.
V. LAKÁSCÉLÚ MUNKÁLTATÓI KÖLCSÖN 4. A lakáscélú munkáltatói kölcsön nyújtásának feltételei
7. § (1) A  minisztérium a  foglalkoztatott ingatlanhoz jutását és lakáskörülményeinek javítását kamatmentes lakáscélú
munkáltatói kölcsönnel (a továbbiakban: lakáscélú kölcsön) támogatja.
(2) A  foglalkoztatott részére lakáscélú kölcsön – a  lakáscélú számla vezetésével megbízott Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: MÁK) útján – az alábbi célokra nyújtható:
a) lakásvásárlás,
b) építési telek vásárlás [az a) és b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: ingatlanvásárlás],
c) lakásépítés,
d) lakáskorszerűsítés,
e) lakásbővítés,
f ) az a)–e) pontban meghatározott célokra hitelintézettől felvett hitel egészének vagy részének visszafizetése.
(3) Lakáscélú kölcsönben részesíthető – a  (2) bekezdésben meghatározott célokra – az a  foglalkoztatott, aki az alábbi
feltételeknek megfelel:
a) a  minisztériumnál legalább egy éve fennáll a  jogviszonya, vagy egyébként – áthelyezés esetén – egyéves
folyamatos kormányzati szolgálati jogviszonnyal, illetve állami vezetői szolgálati jogviszonnyal rendelkezik;
b) a lakásigénye méltányolható, azaz
ba) a  lakáscélú kölcsön felhasználásával vásárolt, épített, bővített, korszerűsített lakás nagysága nem
haladja meg a  lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabály szerinti méltányolható lakásigény
mértékét, és
bb) a lakás telekárat nem tartalmazó építési költsége (vételi ára) az ugyanolyan szobaszámú lakásoknak
a  lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályban meghatározott építési átlagköltségét nem
haladja meg;
c) a lakáscélú kölcsön felhasználásával a saját lakáshelyzetét rendezi (a vásárolni, építeni, bővíteni, korszerűsíteni
kívánt ingatlan legalább 50%-os arányban a tulajdonában áll, illetve kerül);
d) hozzájárul ahhoz, hogy a  lakáscélú kölcsön visszafizetésének biztosítására az  építeni, vásárolni, bővíteni,
korszerűsíteni kívánt ingatlanra a  minisztérium javára a  kölcsön visszafizetésének teljesítéséig az  ingatlannyilvántartásba jelzálogjog, valamint ingatlanvásárlás esetén elidegenítési és terhelési tilalom kerüljön
bejegyzésre;
e) vállalja, hogy a minisztériumnál fennálló jogviszonyát a lakáscélú kölcsön visszafizetéséig fenntartja;
f ) az  ingatlan építéséhez, megvásárlásához, bővítéséhez, korszerűsítéséhez – a  teljes vételárhoz, építési,
korszerűsítési költséghez viszonyítva – legalább 20% önerővel rendelkezik vagy önerő hiányában azzal
egyenértékben más módon biztosít fedezetet;
g) kérelméhez csatolja a 12. § (2) bekezdésében meghatározott mellékleteket.
 (4) A határozott idejű foglalkoztatási jogviszonyban álló foglalkoztatottak esetén a lakáscélú kölcsön összegét úgy kell
megállapítani – figyelemmel a törlesztő részlet legmagasabb összegére −, hogy a futamidő a jogviszony megszűnése
előtt járjon le. A törlesztő részlet havi 15 000 forintnál kevesebb, illetve a foglalkoztatott havi nettó keresete 33%-ánál
több nem lehet.
(5) A (2) bekezdés f ) pontja szerinti célra nyújtott munkáltatói kölcsön esetén a (3) bekezdés f ) pontja szerinti feltétel akként
értelmezendő, hogy a munkáltatói kölcsön jelzálogjog biztosítékául szolgáló, a kölcsönnel érintett ingatlan a forgalmi
értékéhez képest legalább 20%-ban tehermentes legyen, vagy tehermentes rész hiányában a foglalkoztatott azzal
egyenértékben más módon fedezetet biztosítson.
(6) A  (3)  bekezdés c)  pontja tekintetében a  lakáscélú kölcsön csak olyan mértékben nyújtható, hogy az  igényelt
munkáltatói kölcsön összege nem haladhatja meg a  lakáscélú kölcsönnel érintett ingatlan forgalmi értékéhez
viszonyítottan a kérelmező foglalkoztatott tulajdonában álló tulajdoni hányad értékét.
(7) Annak a  foglalkoztatottnak az  ingatlan vásárlása, lakásépítése támogatható, akinek magának, házastársának,
élettársának és kiskorú gyermekének, valamint a vele együttköltöző családtagjainak ingatlantulajdona nincs, illetve
a meglévőt az újabb ingatlan szerzése érdekében értékesíti.
(8) A foglalkoztatott lakásának korszerűsítése, bővítése akkor támogatható, ha saját magának, házastársának, élettársának
és kiskorú gyermekének, valamint a vele együttköltöző családtagjainak a korszerűsíteni, bővíteni kívánt lakásán kívül
más ingatlantulajdona nincs.
(9) A  (7) és (8)  bekezdésben foglaltaktól eltérően támogatást vehet igénybe az  is, akinek magának, házastársának,
élettársának és kiskorú gyermekének, valamint a vele együttköltöző családtagjainak
a) együttesen legfeljebb 50%-os tulajdoni hányada van egy olyan lakásban, amely tulajdonközösség
megszüntetése vagy öröklés útján került a tulajdonukba, vagy
b) a tulajdonában lévő lakása lebontását a települési önkormányzat jegyzője elrendelte vagy engedélyezte, vagy
c) haszonélvezettel terhelt ingatlan tulajdonjogát öröklés vagy ajándékozás útján szerezte meg, és a haszonélvező
a lakásban lakik.
 (10) Nem nyújtható lakáscélú kölcsön
a) annak, aki a  kölcsönkérelemben szándékosan valótlan adatot, tényt közöl, vagy valamely jelentős tényt,
körülményt elhallgat;
b) nem lakás céljára szolgáló épület, helyiség (pl. hétvégi ház, nyaraló, garázs) vásárlásához, építéséhez,
bővítéséhez, korszerűsítéséhez;
c) vásárláshoz az adásvételi szerződés teljesítését (a vételár teljes kiegyenlítését) követően;
d) építéshez, bővítéshez a használatbavételi engedély kiadását követően;
e) korszerűsítéshez – amennyiben az szükséges – az üzembe helyezéshez szükséges hatósági engedély kiadását
követően;
f ) ha az a személyi jövedelemadóról szóló, az elbíráláskor hatályos jogszabályban meghatározott adómentességet
biztosító feltételektől eltér;
g) annak, aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, illetve aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
h) annak a  foglalkoztatottnak, akinek a  jogviszonya megszüntetése folyamatban van [jogviszonya
megszüntetéséről megállapodott, felmentését (felmondását) átvette, illetve lemondását (munkavállalói
felmondását) benyújtotta, az áthelyezésére irányuló kérelem megérkezett stb.].
(11) A (10) bekezdés c)–e) pontja nem vonatkozik arra az esetre, ha a foglalkoztatott a munkáltatói kölcsönt a (2) bekezdés
f ) pontjában meghatározott célból kéri.
(12) Építési telek vásárlásához munkáltatói kölcsön abban az  esetben nyújtható, ha a  foglalkoztatott szerződésben
kötelezettséget vállal az ingatlan 5 éven belüli, lakáscélú beépítésére.
(13) A  foglalkoztatott a  minisztériumtól csak egy jogcímen részesülhet lakáscélú kölcsönben. Kivételesen, különös
méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén, újabb támogatási kérelem terjeszthető elő, ha a foglalkoztatott
a korábbi kölcsönét visszafizette.
(14) A  foglalkoztatott korábbi munkahelyétől kapott lakáscélú kölcsön csak az  utasításban foglaltaknak megfelelő
feltételekkel és mértékkel vállalható át.
(15) A  lakásépítés, bővítés, korszerűsítés céljára kifizetett összeggel az  igénylőnek a  nevére kiállított számlával kell
elszámolnia a 12. § (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti költségvetésben megjelölt határidőig.
5. A lakáscélú kölcsön mértéke és visszafizetésének határideje
8. § (1) A lakáscélú kölcsön maximális mértéke
a) ingatlanvásárlás és -építés esetén 5 000 000 Ft,
b) bővítés és korszerűsítés esetén 2 500 000 Ft,
c) hitelintézettől felvett kölcsön egészének vagy részének visszafizetésére igényelt kölcsön esetén
– a hitelintézettől felvett kölcsön felhasználási céljától függően – az a) és b) pontban meghatározott összeg.
 (2) A  lakáscélú kölcsön összege nem haladhatja meg a  teljes vételárat, építési, bővítési vagy korszerűsítési költséget,
valamint az esetleges hitelintézettől felvett kölcsöntartozás még fennálló részét.
 (3) A lakáscélú kölcsön visszafizetésének határideje (futamidő) legfeljebb 15 év lehet, és azt – a foglalkoztatott kérelmét
figyelembe véve – úgy kell megállapítani, hogy a foglalkoztatott számára a törlesztő részletek kifizetése a vonatkozó
jogszabályokban foglaltak figyelembevételével aránytalan terhet ne jelentsen.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározottaktól magasabb összegű lakáscélú kölcsön nem engedélyezhető.
 (5) A  (3) és (4)  bekezdésben meghatározottakon túlmenően a  futamidő megállapításánál figyelembe kell venni
a foglalkoztatottra irányadó nyugdíjkorhatárt, de a futamidő legfeljebb a foglalkoztatott 70. életévének betöltéséig
terjedhet.
(6) A lakáscélú kölcsön visszafizetésének kezdő időpontja a MÁK-kal történő megállapodás megkötését követő hónap
5. napja.
6. A kölcsönszerződés tartalma, megszűnése, a szerződés biztosítékai
9. § (1) A kölcsönszerződés minden esetben tartalmazza
a) a kölcsön célját és összegét;
b) a kölcsön visszafizetésének határidejét (futamidőt) és feltételeit;
c) a kölcsön késedelmes visszafizetése esetére irányadó eljárást;
d) a foglalkoztatott kötelezettségvállalását, hogy a minisztériumnál fennálló jogviszonyát a kölcsön folyósításától
számított, a szerződésben megállapított – legfeljebb a futamidővel azonos – időtartamig nem szünteti meg,
illetve e kötelezettség megszegésének jogkövetkezményeit;
e) a  kölcsön fedezeteként szolgáló ingatlanra a  minisztérium jelzálogjogának (ingatlanvásárlás esetén
az elidegenítési és terhelési tilalom) bejegyzésére vonatkozó jogosultságok biztosítására utaló rendelkezést.
(2) A foglalkoztatott köteles viselni a lakáscélú kölcsön MÁK általi kezelésének költségeit.
(3) A kölcsön visszafizetésének biztosítására minden esetben jelzálogjogot, továbbá ingatlanvásárlás esetén elidegenítési
és terhelési tilalmat kell bejegyeztetni a  kölcsönnel érintett (vásárolni, építeni, bővíteni, korszerűsíteni kívánt)
ingatlanra, amelyhez a kölcsönvevő foglalkoztatottnak, illetve az ingatlan esetleges további tulajdonosainak írásbeli
hozzájáruló nyilatkozatot kell tenni.
(4) Amennyiben a  kölcsön fedezetéül szolgáló ingatlan közös tulajdonban áll, a  tulajdonostársat adóstársként kell
az ügyletbe bevonni.
(5) Amennyiben a  LÜB megítélése szerint a  kölcsönnel érintett ingatlan nem nyújt kellő fedezetet, a  LÜB a  kölcsön
folyósításához további biztosítékot (készfizető kezes állítása, másik ingatlanfedezet felajánlása) határozhat meg
feltételként.
(6) Ha a kölcsöntámogatásban részesített foglalkoztatott a  törlesztési kötelezettségét – a MÁK tájékoztatása szerint –
késedelmesen teljesíti, a késedelem idejére a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti késedelmi kamatfizetési
kötelezettség terheli.
10. § (1) A kölcsönszerződést a minisztérium azonnali hatállyal felmondja, ha a kölcsönben részesült foglalkoztatott
a) a  lakáscélú kölcsön iránti kérelmében szándékosan valótlan adatot közölt vagy valamely tényt, körülményt
elhallgatott és ennek eredményeként jogtalan előnyre tett szert;
b) a  lakáscélú kölcsön visszafizetésére vonatkozó megállapodást a MÁK-kal a munkáltatói kölcsön átutalásától
számított hat hónapon belül nem kötötte meg és ennek okát nem igazolta;
c) a lakáscélú kölcsönt jogosulatlanul nem a hitelcélnak megfelelően használja, illetve használta fel;
d) részletfizetési kötelezettségének az erre vonatkozó írásbeli felszólítás ellenére – legalább három hónapon át –
nem tett eleget;
e) a  minisztériumnál fennálló jogviszonya – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  kölcsönszerződésben
vállalt határidő előtt megszűnik;
f ) más súlyos szerződésszegést követett el.
(2) Nem kell felmondani a kölcsönszerződést, és a munkáltatói kölcsönt a foglalkoztatott változatlan feltételekkel fizetheti
vissza, ha
a) kormányzati szolgálati jogviszonya felmentéssel a Kttv. 63. § (1) bekezdése, valamint 63. § (2) bekezdés c) és
f ) pontja szerinti okból,
b) munkaviszonya felmondással
ba) a munkáltató működésével összefüggő okból,
bb) egészségi, fizikai (nem szakmai) okra alapozott alkalmatlanság miatt, vagy
bc) nyugdíjazására tekintettel,
c) jogviszonya a  prémiumévek programban történő részvétel, illetve különleges foglalkoztatási állományba
helyezés esetén az erre vonatkozó külön törvényben meghatározott módon,
d) a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet alapján
tartós külszolgálat céljából történő határozott időre szóló áthelyezéssel
szűnt meg.
 (3) A  kölcsönszerződés felmondása esetén a  fennálló kölcsöntartozás egy összegben válik esedékessé, melyet
a foglalkoztatott 30 napon belül köteles visszafizetni.
 (4) A  foglalkoztatott írásbeli kérelmére – különös méltánylást igénylő esetben – a  LÜB javaslatára a  közigazgatási
államtitkár az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő visszafizetési feltételeket is engedélyezhet.
 (5) Amennyiben a foglalkoztatott jogviszonya halála miatt szűnt meg, a túlélő házastárssal vagy az örökösökkel lehetőség
szerint az elhunyt foglalkoztatottal megkötött szerződés szerinti tartalommal kell a visszafizetésben megállapodni.
Kivételesen, a házastárs vagy örökös kérelmére – méltányolható okból – a közigazgatási államtitkár engedélyezheti
a kedvezőbb feltételekkel történő visszafizetést, vagy – a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott
feltételekkel és mértékig – a kölcsön, illetve annak egy része vissza nem térítendő támogatássá történő átminősítését.
A fennálló kölcsöntartozás visszafizetésére a házastárssal vagy örökössel megállapodást kell kötni.
(6) Ha a  lakáscélú kölcsöntámogatásban részesített foglalkoztatott minisztériumnál fennálló jogviszonya megszűnik,
az új munkáltatója – külön megállapodás alapján – a még ki nem egyenlített teljes kölcsöntartozást átvállalhatja.
(7) A munkáltatói kölcsön az állammal szemben fennálló tartozásnak minősül, ezért – jogszabályi tilalom miatt – nem
engedhető el, ide nem értve az (5) bekezdés szerinti átminősítést vissza nem térítendő támogatássá.
7. A lakáscélú kölcsönnel terhelt ingatlan elidegenítése, a jelzálogjog átjegyzése, további jelzálogjog, illetve
szolgalmi jog bejegyzése
11. § (1) A minisztérium jelzálogjogával terhelt ingatlant csak a minisztérium hozzájárulásával lehet elidegeníteni.
 (2) Az ingatlan elidegenítéséhez a hozzájárulás akkor adható meg, ha
a) a lakáscélú kölcsönben részesített foglalkoztatott vállalja, hogy a még fennálló kölcsöntartozást egy összegben
visszafizeti, vagy
b) a  kölcsönnel támogatott ingatlanját a  tulajdonába kerülő másik ingatlanra úgy cseréli el, illetve adásvételi
(csere)szerződéssel vagy építéssel tulajdonába kerülő újabb ingatlant úgy szerez, hogy a jelzálogjog a másik
ingatlanra átjegyezhető.
(3) A (2) bekezdés a) pontja esetén az igénylő benyújtja a kérelmet. A LÜB elnöke soron kívül megadhatja a hozzájárulást
az elidegenítéshez. Az igénylő a MÁK által kiállított, a kölcsön visszafizetéséről szóló bizonylatot annak kézhezvételét
követően a LÜB részére haladéktalanul eljuttatja.
(4) A (2) bekezdés b) pontja esetén az elidegenítés és jelzálogjog átjegyzése iránti kérelemhez csatolni kell:
a) a vonatkozó adásvételi szerződéseket,
b) a  jelzálogjoggal megterhelni kívánt ingatlanra vonatkozó tulajdoni lap 30 napnál nem régebbi, hiteles
másolatát.
 (5) Az  ingatlan elidegenítéséhez a  hozzájárulás kivételesen akkor is megadható, ha a  minisztérium javára fennálló
jelzálogjog a foglalkoztatott által felajánlott másik ingatlanra átjegyezhető, és a felajánlott ingatlan a LÜB jogszabályon
alapuló megítélése szerint kellő fedezetet nyújt.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott esetben a foglalkoztatottnak csatolnia kell a felajánlott ingatlan
a) tulajdoni lapjának 30 napnál nem régebbi, hiteles másolatát,
b) hivatalos értékbecslését,
c) tulajdonosának hozzájáruló nyilatkozatát a  jelzálogjog bejegyzéséhez, ha az  ingatlan nem vagy nem
kizárólagosan a foglalkoztatott tulajdonában áll.
 (7) A  minisztérium jelzálogjogával terhelt ingatlanra – a  minisztériumot megelőző ranghelyen történő – további
jelzálogjog, illetve szolgalmi jog bejegyzését a LÜB javaslata alapján a közigazgatási államtitkár engedélyezheti.
 (8) Az elidegenítés engedélyezése, a jelzálogjog átjegyzése, további jelzálogjog, illetve szolgalmi jog bejegyzése iránti
kérelmek elbírálásával kapcsolatos eljárásra egyebekben a lakáscélú kölcsön nyújtására vonatkozó rendelkezéseket
kell megfelelően alkalmazni.
8. A lakáscélú kölcsön nyújtásával kapcsolatos eljárási szabályok
12. § (1) A foglalkoztatott a lakáscélú kölcsön iránti kérelmet a 2. melléklet szerinti igénylőlapon nyújthatja be.
 (2) A kérelemhez csatolni kell:
a) ingatlanvásárlás esetén az eladóval kötött adásvételi (csere)szerződést vagy előszerződést, amelynek vételár
megfizetésére vonatkozó pontjának tartalmaznia kell a minisztériumtól felvenni kívánt munkáltatói kölcsön
összegét;
b) önkormányzati tulajdonban álló ingatlan megvásárlása esetén az  önkormányzat ajánlatát az  ingatlan
értékesítésére, és az adásvételi szerződést vagy előszerződést;
c) lakásépítés, lakásbővítés esetén a kérelmező foglalkoztatott nevére szóló jogerős építési engedélyt, műszaki
dokumentációt és költségvetést;
d) lakás-korszerűsítés esetén annak költségvetését, és amennyiben az a kivitelezéshez szükséges, a korszerűsítésre
vonatkozó terveket és hatósági engedélyeket;
e) hitelintézettől felvett kölcsön visszafizetésére igényelt kölcsön esetén – a  felhasználási céltól függően –
az a)–d) pontban foglaltakat, valamint a hitelintézettel kötött hitelszerződés másolatát;
f ) valamennyi esetben a vásárolni, építeni, bővíteni, korszerűsíteni kívánt ingatlan tulajdoni lapjának 30 napnál
nem régebbi, hiteles másolatát.
(3) Az  igénylő a  kölcsönkérelemben és a  mellékleteiben az  általa közölt adatok valódiságáért polgári jogi, illetve
büntetőjogi felelősséggel tartozik. Az igénylő a kérelem benyújtása után köteles bejelenteni minden olyan változást,
amely a támogatásra való igényjogosultságot érinti. Ennek elmulasztása a kérelem elutasítását vonhatja maga után.
(4) A  LÜB vagy annak képviselője, illetve szakértője az  objektív elbírálás érdekében a  kölcsönigénylés feltételeinek
fennálltát szükség szerint a helyszínen is vizsgálhatja.
(5) Az igénylő a kérelem elbírálása során egyéb iratok becsatolására, illetve bemutatására is kötelezhető.
 (6) A kölcsönkérelmet a foglalkoztatott szervezeti egysége vezetőjének javaslatával kell felterjeszteni.
 (7) A kölcsönkérelmek elbírálásánál előnyben részesülnek:
a) az önálló ingatlannal még nem rendelkező, első lakáshoz jutó foglalkoztatottak,
b) a rossz körülmények között lakó (különösen bontásra ítélt vagy szükséglakásban élő stb.) foglalkoztatottak,
c) a saját háztartásukban kettő vagy több gyermek ellátásáról gondoskodó családosok,
d) a gyermeküket egyedül nevelő szülők,
e) a fiatal házasok,
f ) a minisztériumnál több éve jogviszonyban állók.
(8) A lakáscélú kölcsön iránti kérelmeket a LÜB megvizsgálja, és jogszerűségük, valamint a rendelkezésre álló pénzügyi
fedezet függvényében, a (6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével tesz javaslatot a közigazgatási államtitkárnak
a) a kölcsön megadására vagy elutasítására;
b) a támogatás mértékére és a visszafizetés határidejére;
c) a támogatás megadásának általánostól eltérő speciális kikötéseire.
(9) A kölcsönkérelem elbírálásáról – a LÜB javaslata alapján – a közigazgatási államtitkár dönt. A személyügyekért felelős
főosztály értesíti a kérelmezőt, valamint a minisztérium gazdálkodásáért felelős főosztályt a döntés eredményéről.
(10) Amennyiben a kölcsön biztosítékaként szolgáló ingatlanon elidegenítési és terhelési tilalom áll fenn, a foglalkoztatott
köteles beszerezni a  minisztérium javára történő jelzálog bejegyzéséhez szükséges hozzájáruló nyilatkozatot, és
viselni az ezzel járó költségeket.
(11) A  kölcsönszerződés megkötéséről, a  minisztérium javára a  jelzálogjog bejegyeztetéséről (a kölcsönszerződés
megszűnése esetén a  törléséről), a  megkötött kölcsönszerződés alapján a  kölcsönösszeg – MÁK útján történő –
átutalásáról a minisztérium gazdálkodásáért felelős főosztály gondoskodik.
VI. AZ ÁLLAMI KÉSZFIZETŐ KEZESSÉGVÁLLALÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
13. § (1) A foglalkoztatott ingatlan vásárlásához, lakás építéséhez hitelintézettől történő – a lakáscélú állami támogatásokról
szóló jogszabály szerint kamattámogatott – kölcsöne igénylése esetén a  Kttv. 153.  § (3)  bekezdése szerinti állami
készfizető kezességvállaláshoz szükséges munkáltatói igazolást a  3.  melléklet szerinti nyomtatványon kérheti
a személyügyekért felelős főosztályon.
(2) Ha az  állami készfizető kezességvállalásának – a  Kttv. 153.  § (2)  bekezdésében foglalt – feltételei teljesülnek,
a  személyügyekért felelős főosztály elkészíti az  igazolást, amelyet a  Kttv. 153.  § (3)  bekezdésében meghatározott,
aláírásra jogosult személynek terjeszt föl aláírásra.
(3) Az  aláírt munkáltatói igazolást a  személyügyekért felelős főosztály adja át a  foglalkoztatottnak, egyidejűleg
rendelkezésére bocsátja a 4. melléklet szerinti tájékoztatót, valamint az 5. melléklet szerinti bejelentőlapot.
(4) A foglalkoztatott a hitelszerződés megkötését követő öt munkanapon belül – az 5. melléklet kitöltésével – köteles
bejelenteni a személyügyekért felelős főosztálynak a Kttv. 153. § (5) bekezdésében meghatározott adatokat.
(5) A  (4) bekezdés szerinti adatokban bekövetkezett változásokról a  foglalkoztatott köteles a személyügyekért felelős
főosztályt haladéktalanul írásban értesíteni.
VII. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. § Ez az utasítás 2014. április 1-jén lép hatályba.
15. § Az utasítás azon rendelkezéseit, amelyek a foglalkoztatottra nézve nem hátrányosabbak, az utasítás hatálybalépésének
napján folyamatban lévő lakáscélú munkáltatói támogatás iránti kérelmek, valamint a  hatályban lévő bérleti
szerződések tekintetében is megfelelően alkalmazni kell.
Farkas Imre s. k.,
 közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
17/2006. (MK 94.) KvVM utasítása a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szervezeti felépítéséről és
működéséről, a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 65. §-ának (2) bekezdése
alapján a miniszterelnök jóváhagyásával, figyelemmel az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm rendelet 10. §-ának (4) bekezdésére, a
következő utasítást adom ki:
1. § (1) A Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szervezetét, működésének
rendjét a jelen utasítás mellékletét képező Szervezeti és Működési Szabályzat
(a továbbiakban: Szabályzat) szerint határozom meg.
(2) Az ügyintézés részletes szabályait, valamint a Minisztérium vezetőit segítő
munkaértekezletek – a miniszteri értekezlet, az államtitkári értekezlet, valamint a
vezetői értekezlet – működésének szabályait külön miniszteri utasítás (ügyrend)
állapítja meg.
2. § (1) Ez az utasítás 2006. augusztus 1-jén lép hatályba.
(2) A Szabályzatban nem szabályozott közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos
esetekben a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény, valamint a köztisztviselők
jogállásáról szóló – többször módosított – 1992. évi XXIII. törvény, a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, valamint az ezekhez kapcsolódó
jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a Környezetvédelmi és Vízügyi
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2005. (K. V. Ért. 2.)
KvVM utasítás (a továbbiakban: Ut.), valamint az Ut. módosításáról szóló 7/2005.
(K. V. Ért. 8.) KvVM utasítás, 3/2006. (K. V. Ért. 2.) KvVM utasítás, 16/2006.
(K. V. Ért. 7.) KvVM utasítás hatályát veszti.
Dr. Persányi Miklós s. k.,


text:
18/2006. (I. 26.) Korm. rendelete a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről.
A katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény
(a továbbiakban: Kat.) 51. §-ának f)–i) és l) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket
rendeli el:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) alsó küszöbértékű veszélyes ipari üzem: ahol a jelen
lévő veszélyes anyagok mennyisége (beleértve a technológia irányíthatatlanná válása miatt várhatóan keletkező veszélyes anyagokat is) az 1. melléklet alapján meghatározható alsó küszöbértéket eléri, illetőleg meghaladja, de nem
éri el a felső küszöbértéket,
b) felső küszöbértékű veszélyes ipari üzem: ahol a jelen
lévő veszélyes anyagok mennyisége (beleértve a technológia irányíthatatlanná válása miatt várhatóan keletkező veszélyes anyagokat is) az 1. melléklet alapján meghatározható felső küszöbértéket eléri, illetőleg meghaladja,
c) hatóság: BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, d) szakhatóság: Magyar Kereskedelmi Engedélyezési
Hivatal,
e) tárolás: a veszélyes anyag átmeneti vagy tartós jelenléte raktározás, készletezés vagy biztonságos felügyelet melletti elhelyezés céljából,
f) veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
veszélyének azonosítása és kockázatuk elemzése: az üzemeltető által végzett módszeres elemző tevékenység,
amelynek során meghatározza és bemutatja a veszélyes
ipari üzemben bekövetkező veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset kialakulásának lehetőségeit és azok
bekövetkezésének valószínűségét.
A rendelet hatálya 2. § A rendelet hatálya kiterjed arra a veszélyes ipari üzemre, ahol a veszélyes anyagok az 1. melléklet alapján azonosítható, legalább alsó küszöbértéket elérő mennyiségben
jelen vannak.
Az engedélyezési és felügyeleti tevékenység 3. § (1) A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése és az ellenük való védekezés engedélyezési, illetve felügyeleti tevékenysége az alábbi területek
vizsgálatára terjed ki:
a) a veszélyes ipari üzem azonosítása és a veszélyes tevékenység végzése,
b) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
veszélyének azonosítása és kockázatuk elemzése,
c) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
megelőzését, hatásainak csökkentését biztosító irányítási
rendszer, illetőleg a biztonsági irányítási rendszer,
d) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
káros hatásainak értékelése, a lehetséges dominóhatás,
e) a belső, illetve a külső védelmi terv és ezek végrehajtási feltételeinek megléte,
f) a településrendezési tervezés,
g) a lakossági tájékoztatás és a nyilvánosság bizto
sítása. (2) A veszélyes ipari üzem azonosításának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
Eljárási szabályok 4. § Az e rendeletben szabályozott eljárásra a közigazgatási
hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény szabályait azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a határozat meghozatalára és a szakhatósági eljárásra is kilencven nap áll rendelkezésre.
II. A VESZÉLYES TEVÉKENYSÉG, VALAMINT
A VESZÉLYES ANYAGOKKAL KAPCSOLATOS
SÚLYOS BALESET VESZÉLYÉNEK AZONOSÍTÁSA,
ÉRTÉKELÉSE, A BIZTONSÁGI RENDSZER
5. § A veszélyes tevékenység ellenőrzése és a veszélyes tevékenység által okozott kockázat szintjének minősítése a
biztonsági jelentésben, illetve biztonsági elemzésben szereplő veszélyeztetettségi mutatók elemzése alapján történik.
A biztonsági jelentés és biztonsági elemzés 6. §
(1) A felső küszöbértékű veszélyes ipari üzem üzemeltetője a 2. mellékletben meghatározott tartalmi és formai
követelményeknek megfelelő biztonsági jelentést; az alsó
küszöbértékű veszélyes ipari üzem üzemeltetője a 3. mellékletben meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelő biztonsági elemzést készít.
(2) A biztonsági jelentésben, illetve a biztonsági elemzésben az üzemeltető bemutatja a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos baleset megelőzésével és hatásai elleni
védekezéssel kapcsolatban kialakított fő célkitűzéseit, valamint azt az üzemi szervezeti és eszközrendszert, amely
biztosítja az egészség és a környezet magas fokú védelmét.
(3) A biztonsági jelentésben, illetve a biztonsági elemzésben a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének azonosítása és kockázatuk részletes elemzése alapján az üzemeltető meghatározza a veszélyes
anyagok környezetbe kerülésének lehetőségeit; esetleges
módjait és a károsító hatásait; azok valószínűségét; a veszélyes anyagok vagy a fizikai hatások terjedését; a személyek, valamint az anyagi javak és a környezet veszélyeztetettségének mutatóit. Ezzel összefüggésben javaslatot tesz
a veszélyes ipari üzem körüli veszélyességi övezet kijelölésére.
(4) A biztonsági jelentésben, illetve a biztonsági elemzésben az üzemeltető bizonyítja, hogy a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek kialakulásának lehetőségeit a biztonsági irányítási rendszer, illetve az irányítási rendszer kialakítása során figyelembe vette.
(5) Az üzemeltető – a lakossági tájékoztató kiadványhoz szükséges, legalább a 8. melléklet 1.1. és 1.2. pontok
szerinti adattartalommal – elkészíti a biztonsági jelentés
kivonatát. A kivonat a nyilvánosságra hozható biztonsági
jelentés részét képezi, amely – ha arra lehetőség van – a
szakmai kifejezések helyett annak köznapi megfelelőjét
tartalmazza.
7. § (1) Az üzemeltető a biztonsági jelentést, illetve a biztonsági elemzést – a hatóság által történő elfogadást követően – legalább ötévenként felülvizsgálja, és szükség
esetén módosítja.
(2) A biztonsági jelentés, illetve a biztonsági elemzés
soron kívüli felülvizsgálatát mind a hatóság, mind az üzemeltető kezdeményezheti.
(3) A biztonsági jelentést, illetve a biztonsági elemzést
az alábbi esetekben soron kívül felül kell vizsgálni:
a) a veszélyes ipari üzemben olyan változások történtek, amelynek veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
baleset kockázatát növelő vagy a védelmi rendszert érintő
hatása van,
b) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek, rendkívüli események értékeléséből levont tanulságok
vagy a műszaki fejlődés következtében új információk állnak az üzemeltető rendelkezésére,
c) a veszélyazonosításban vagy a hatások értékelésében kialakult korszerűbb módszerek erre okot adnak.
(4) A felülvizsgálatról készült jegyzőkönyvet az üzemeltető a hatóságnak haladéktalanul megküldi. Ha a felülvizsgálat eredményeképpen a biztonsági jelentést, illetve a
biztonsági elemzést módosítani szükséges, akkor annak
módosítással érintett részét, jelentős tartalmi módosítás
esetén a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt biztonsági jelentést vagy biztonsági elemzést az üzemeltető a
felülvizsgálatot követő kilencven napon belül megküldi a
hatóságnak.
8. § (1) A hatóság és a szakhatóság a veszélyesség megítélését – a védendő adatokat is tartalmazó – biztonsági jelentés, illetve biztonsági elemzés alapján végzi el, de a védendő adatokat nem tartalmazó változatot hozza nyilvánosságra.
(2) A hatóság a védendő adatokat nem tartalmazó biztonsági jelentést, illetve biztonsági elemzést az elfogadását követően megküldi a veszélyes ipari üzem hatásai által
veszélyeztetett település polgármesterének, a fővárosban a
főpolgármesternek is.
(3) Tájékoztatás céljából a hatóság a védendő adatokat
nem tartalmazó biztonsági jelentést és biztonsági elemzést, az elfogadását követően megküldi a Honvédelmi Minisztériumnak, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi
Szolgálatnak, az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőségnek, az illetékes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőségnek, valamint a
közlekedési felügyelet területi szervének.
(4) Az üzemeltető kérelmére a hatóság és a szakhatóság
a védendő adatot tartalmazó iratokat az ezek megőrzését
szolgáló külön ügyirat-kezelési szabályok szerint dolgozza fel és tárolja.
Felmentési szabályok 9. § (1) Ha a veszélyes ipari üzem üzemeltetője a biztonsági
jelentés vagy biztonsági elemzés készítése vagy felülvizsgálata során a veszélyes anyagok teljes körét, mennyiségét
és a jelenlétük feltételeit figyelembe véve bizonyítani tudja, hogy a 4. mellékletben szereplő valamely felmentési
feltétel közül legalább egy fennáll, akkor kérheti, hogy a
hatóság a biztonsági jelentésben vagy biztonsági elemzésben megkövetelt tájékoztatást azokra a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseti veszélyekre korlátozza,
amelyek a felmentési kérelemben nem szerepelnek.
(2) Amennyiben a hatóság a felmentésre vonatkozó kérelmet elfogadja, akkor az üzemeltető a biztonsági jelentést vagy biztonsági elemzést a felmentésben szereplő korlátozott tartalommal nyújthatja be.
(3) A hatóság a felmentési kérelem elbírálásához az üzemeltetőtől kiegészítő információkat kérhet, és helyszíni
vizsgálatokat végezhet.
(4) A hatóság által – a felmentési kérelemre – kiadott
határozat tartalmazza, hogy a felmentés milyen anyagra és
a veszélyes ipari üzem melyik létesítményére vonatkozik.
Az előbbieken kívül tartalmazza továbbá, hogy a felmentés alkalmazása esetén mely részeiben korlátozható a biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés tartalma.
10. § (1) A veszélyes ipari üzem a felmentési szabály alkalmazása esetén továbbra is felső-, illetve alsó küszöbértékűnek tekintendő.
(2) Új veszélyes ipari üzem létesítése esetén az üzemeltető a felmentésre vonatkozó kérelmét, a létesítésre vonatkozó kérelemmel együtt küldi meg a hatóságnak. Minden
más esetben a felmentésre vonatkozó kérelem a biztonsági
jelentés vagy a biztonsági elemzés első alkalommal történő benyújtásakor, illetve azok felülvizsgálatakor nyújtható be.
Ellenőrzés 11. § (1) A hatóság és a szakhatóság a biztonsági jelentés, illetve a biztonsági elemzés valóságtartalmát – az 5. mellékletben megfogalmazott szempontrendszer alapján – szükség szerint helyszíni vizsgálattal ellenőrzi, illetőleg az üzemeltetőtől kiegészítő tájékoztatást kér.
(2) Amennyiben a veszélyes tevékenység által jelentett
kockázat szintje meghaladja az 5. mellékletben meghatározott elfogadható szintet, vagy az üzemeltető által tervezett intézkedések nem elégségesek a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek megelőzéséhez és veszélyeztető hatásaik mérsékléséhez, akkor a hatóság az üzemeltetőt olyan kiegészítő intézkedések megtételére kötelezi,
amelyek eredményeképpen a kockázat szintje elfogadható
mértékűre csökken. A kiegészítő intézkedések érinthetik a
biztonsági jelentés vagy biztonsági elemzés tartalmát, illetve az ezekben szereplő feladatok végrehajtási feltételeit.
(3) Amennyiben a kockázat szintje nem csökkenthető
elfogadható szintre, akkor a hatóság az üzemeltető nyilatkozattételre történő felhívását követően – a kockázat mértékére tekintettel – határozatot hoz a veszélyes tevékenység korlátozásáról vagy megszüntetéséről, illetve az engedélyezésre vonatkozó kérelem elutasításáról.
12. § (1) A hatóság és a szakhatóság – előre meghatározott
terv szerint – a felső küszöbértékű veszélyes ipari üzemeket legalább évente, az alsó küszöbértékű veszélyes ipari
üzemeket legalább kétévente egyszer a biztonsági irányítási rendszerre, illetve irányítási rendszerre is kiterjedően
ellenőrzi. A szakhatóság az észrevételeit az ellenőrzést követő húsz napon belül küldi meg a hatóságnak. A hatóság a
szakhatóság véleményét is tartalmazó jegyzőkönyvet készít az ellenőrzésről.
(2) Az ellenőrzés során feltárt műszaki, vezetési és szervezeti hiányosságok megszüntetésére a hatóság megfelelő
határidő biztosításával kötelezi az üzemeltetőt, aki a megtett intézkedéseiről írásban tájékoztatja a hatóságot.
13. § (1) A biztonsági jelentés vagy a biztonsági elemzés
alapján a hatóság a dominóhatás veszélyének csökkentése
és az irányítás összehangolása érdekében az érintett üzemeket kölcsönös adatszolgáltatásra kötelezi. Ennek célja,
hogy a kölcsönösen szolgáltatott adatok felhasználásával a
baleset-megelőzési fő célkitűzések, az irányítási rendszer,
a tervrendszerek és a veszélyek csökkentését szolgáló műszaki megoldások összehangolhatók legyenek, amivel a
dominóhatás kizárható vagy lehetőségének valószínűsége
csökkenthető.
(2) A hatóság adatszolgáltatásra kötelezheti a veszélyes
ipari üzem környezetében lévő gazdálkodó szervezeteket
annak érdekében, hogy az üzemeltető elemezhesse a gazdálkodó szervezet által folytatott tevékenységnek a veszélyes ipari üzemre gyakorolt veszélyeztető hatását. Az adatszolgáltatás valóságtartalmát a hatóság és a szakhatóság
helyszíni vizsgálattal ellenőrizheti.
14. § A belső védelmi terv és a külső védelmi terv vizsgálata
során a hatóság ellenőrzi, hogy az azokban szereplő veszélyhelyzeti irányítás, a védekezéssel kapcsolatos infrastruktúra és a védekezést végrehajtó szervezetek alkalmasak-e a biztonsági jelentésben, illetve a biztonsági elemzésben feltárt, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
balesetből fakadó veszélyhelyzeti feladatok ellátására, valamint a szervezetek felszerelése és felkészítése megfelel-e a biztonság követelményeinek. Amennyiben a biztonság növelése indokolja, a hatóság az üzemeltetőt a
15. §-ban meghatározott belső védelmi terv kiegészítésére
kötelezi, illetve a 20. §-ban meghatározott külső védelmi
terv esetében kiegészítő intézkedéseket javasol a polgármesternek. III.
A VÉDELMI TERVEK, A TELEPÜLÉSRENDEZÉSI
TERVEZÉS, A LAKOSSÁGI TÁJÉKOZTATÁS
ÉS A NYILVÁNOSSÁG BIZTOSÍTÁSA A belső védelmi terv
15. § (1) A veszélyes ipari üzem üzemeltetője a biztonsági jelentésben, illetve a biztonsági elemzésben szereplő veszélyek következményeinek elhárítására a 6. mellékletben
meghatározott tartalmi és formai követelményeknek megfelelő belső védelmi tervet készít.
(2) A belső védelmi tervben megjelölt feladatok végrehajtásához szükséges feltételeket az üzemeltető biztosítja.
(3) Az üzemeltető a belső védelmi terv készítése során
lehetőséget biztosít arra, hogy a tervről a veszélyes ipari
üzem dolgozói és az üzem területén folyamatos megbízással tevékenységet végző alvállalkozók véleményt nyilváníthassanak.
(4) A belső védelmi tervben foglaltakat az üzemeltető
valamennyi, a veszélyes ipari üzem területén dolgozó személlyel (beleértve a hosszabb távú együttműködés keretében foglalkoztatott alvállalkozókat is) megismerteti, és annak alkalmazására a dolgozókat felkészíti.
16. § (1) A belső védelmi terv a biztonsági jelentés, illetve a
biztonsági elemzés melléklete, elkészítésére ezekkel
egyidőben kerül sor.
(2) Az üzemeltető a belső védelmi terv felülvizsgálatát
legalább háromévenként, továbbá a biztonsági jelentés, illetve a biztonsági elemzés soron kívüli felülvizsgálata
esetén elvégzi.
(3) Az üzemeltető a belső védelmi tervben foglaltak
megvalósíthatóságát rendszeresen ellenőrzi. Ennek érdekében évente folytat le olyan gyakorlatot, ahol a tervben
megjelölt szervezetek valamely részét, valamint háromévente olyan gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek egészét gyakoroltatja. Az üzemeltető a belső védelmi tervben foglaltak gyakoroltatásának időpontjáról a hatóságot a gyakorlat előtt legalább 15 nappal értesíti, valamint a gyakorlatok tartásával kapcsolatos tapasztalatokat
jegyzőkönyvben rögzíti.
(4) Az üzemeltető a veszélyes anyagokkal kapcsolatos
súlyos baleset vagy a rendkívüli esemény bekövetkezése
esetén a belső védelmi tervben foglalt intézkedéseket
azonnal foganatosítja.
A lakosság tájékoztatása és a külső védelmi terv
17. § (1) A polgármester a hatóságtól érkezett biztonsági jelentés kézhezvételét [8. § (1) bekezdés] követő tizenöt napon belül a hatóság területi szervével együttműködésben
elkészíti a külső védelmi terv koncepcióját, és erről, valamint a biztonsági jelentésről hirdetményt tesz közzé a
8. melléklet 6. pontjában felsoroltaknak megfelelően.
(2) A külső védelmi terv koncepciója tartalmazza a lakosság védelme érdekében alkalmazandó védelmi módszerek és intézkedések elgondolását.
(3) A Kat. 36. § (1) bekezdése szerinti engedélykérelem
esetén a polgármester a hatóságtól érkezett biztonsági
elemzés kézhezvételét [8. § (1) bekezdés] követő tizenöt
napon belül a biztonsági elemzésről hirdetményt tesz közzé a 8. melléklet 6. pontjában felsoroltaknak megfelelően.
(4) A biztonsági jelentést és a külső védelmi terv koncepcióját, illetve a biztonsági elemzést a hirdetmény közzétételét követő huszonegy napig hozzáférhetővé kell tenni, ezen idő alatt a lakosság azokhoz észrevételeket tehet.
(5) A polgármester – amennyiben a 19. § (1) bekezdésében meghatározott nyilvános meghallgatást kell tartani – a
biztonsági jelentéssel, illetve biztonsági elemzéssel kapcsolatos észrevételeit a hozzá érkezett lakossági észrevételekkel együtt a nyilvános meghallgatás időpontja előtt
legalább három nappal megküldi a hatóságnak.
(6) Amennyiben nem kell nyilvános meghallgatást tartani, úgy a polgármester a biztonsági jelentéshez és a külső
védelmi terv koncepciójához tett észrevételeket a közzététel lezárását követő nyolc napon belül megküldi a hatóságnak.
18. § A veszélyes ipari üzem veszélyességi övezetének határán belül történő fejlesztések során az illetékes polgármesternek biztosítania kell, hogy a 25. § (4) bekezdésében
meghatározott bizottsági állásfoglalást követően a tervezett fejlesztésről a lakosság huszonegy napig véleményt
nyilváníthasson.
19. § (1) A Kat. 36. § (1) bekezdése szerinti engedélykérelem
esetén a veszélyes ipari üzem telepítési helye szerint illetékes polgármester a biztonsági jelentés, illetve a biztonsági
elemzés közzétételének lezárását követő tíz napon belül
nyilvános meghallgatást tart.
(2) A polgármester a nyilvános meghallgatásra meghívja az érintett települések polgármestereit, az üzemeltetőt, a
hatóságot, a szakhatóságot, valamint a 8. § (3) bekezdésében felsorolt hatóságokat, és az érintett – részvételi szándékukat előzetesen bejelentő – társadalmi szervezeteket,
továbbá a veszélyeztetett településen elhelyezkedő katonai létesítmény képviselőjét is.
(3) A nyilvános meghallgatáson elhangzottakról a polgármester jegyzőkönyvet készít, amit a meghallgatást követő nyolc napon belül a hatóságnak megküld. A hatóság a
jegyzőkönyvben foglaltakat a döntésének meghozatalakor
mérlegeli.
(4) A nyilvános meghallgatás – amennyiben lehetséges –
a külön jogszabály szerint szervezett közmeghallgatás keretében is megtartható.
20. § (1) A veszélyes tevékenység megkezdésének engedélyezéséhez benyújtott, vagy a már működő veszélyes ipari
üzem üzemeltetője által a hatóságnak megküldött biztonsági jelentés elfogadását követő hat hónapon belül a
7. mellékletben meghatározott tartalmi követelményeknek
megfelelő külső védelmi terv készül. A külső védelmi tervet a hatóság területi szerve a polgármesterrel együttműködve készíti el.
(2) Egy külső védelmi terv készül abban az esetben is,
ha az adott települést több felső küszöbértékű veszélyes
ipari üzem veszélyeztető hatásai érhetik.
(3) A külső védelmi tervről, annak elkészítése során az
illetékes hivatásos önkormányzati tűzoltóság, a mentőszolgálat, a rendőrség, az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) intézete, az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség, valamint az üzemeltető véleményt nyilvánít.
(4) A külső védelmi terv a külön jogszabályban meghatározott települési veszélyelhárítási terv része.
(5) A tervet a megyei (fővárosi) védelmi bizottság elnöke – a hatóság egyetértésével – hagyja jóvá. A jóváhagyott
külső védelmi tervet a hatóság területi szerve megküldi a
(3) bekezdésben felsorolt szervezetek számára.
(6) A külső védelmi tervet legalább háromévente, illetve az új vagy módosított biztonsági jelentés hatóság által
történő elfogadását követően felül kell vizsgálni.
Amennyiben a külső védelmi terv jelentős módosítása
szükséges, a módosításra vonatkozó koncepciót el kell készíteni, és a 17. § szerint közzé kell tenni.
(7) A külső védelmi tervben végrehajtott módosítást
jegyzőkönyvben kell rögzíteni, és a jegyzőkönyvet a hatóságnak egyetértés céljából haladéktalanul meg kell külde
ni. A hatóság a területi szerve útján a változtatásokról tájékoztatja a (3) bekezdésben felsoroltakat.
21. § (1) A polgármester a külső védelmi tervben foglaltak
megvalósíthatóságát rendszeresen ellenőrzi. Ennek érdekében évente folytat le olyan gyakorlatot, ahol a tervben
megjelölt szervezetek valamely részét, valamint háromévente olyan gyakorlatot, ahol a tervben megjelölt szervezetek egészét gyakoroltatja.
(2) A polgármester a veszélyes anyagokkal kapcsolatos
súlyos baleset vagy a rendkívüli esemény bekövetkezése
esetén a külső védelmi tervben foglalt intézkedéseket
azonnal foganatosítja.
22. § (1) A felső küszöbértékű veszélyes ipari üzem által veszélyeztetett település polgármestere a hatóság helyi szervének közreműködésével, a külső védelmi terv jóváhagyásával egyidejűleg tájékoztató kiadványt készít. Ebben tájékoztatja a lakosságot és a közintézményeket (például: közoktatási, közművelődési, szociális, egészségügyi intézmények) a veszélyes ipari üzemről, a lehetséges veszélyes
anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetekről és az ellenük
való védekezés lehetőségeiről.
(2) A tájékoztató kiadvány a biztonsági jelentés és a külső védelmi terv alapján közérthető formában, a 8. mellékletben meghatározott tartalommal készül. A kiadvány
nyilvánosságra hozataláról a polgármester gondoskodik.
(3) A tájékoztató kiadványt a biztonsági jelentés vagy a
külső védelmi terv módosítása esetén haladéktalanul, de
legalább háromévente felül kell vizsgálni. A tájékoztató
kiadványt szükség esetén, de legalább ötévenként újra ki
kell adni.
23. § A hatóság hozzájárulása alapján nem készül külső védelmi terv, ha a lehetséges veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek következményeinek értékelése alapján alaposan feltételezhető, hogy a településen nem alakulhat ki az egészséget és a környezetet veszélyeztető hatás.
24. § A hatóság felügyeletet gyakorol a veszélyes tevékenységről folyó lakossági tájékoztatás, a tevékenységgel kapcsolatos dokumentumok nyilvánosságának biztosítása felett. Ha az üzemeltető vagy a polgármester nem teljesíti az
e jogszabályban meghatározott tájékoztatási kötelezettségeit, vagy a nyilvánosság számára biztosított dokumentumok nem a valóságot tartalmazzák, a hatóság kötelezi az
üzemeltetőt, illetve felhívja a polgármester figyelmét az
előírt feladat teljesítésére.
A településrendezési tervezés 25. § (1) A hatóság a biztonsági jelentés, illetve a biztonsági
elemzés alapján kijelöli a veszélyes ipari üzem körüli veszélyességi övezet határait.
(2) A hatóság a veszélyességi övezet határairól tájékoztatja az érintett polgármestert, és kezdeményezi a veszélyességi övezet településrendezési tervben való feltüntetését. A hatóság a veszélyességi övezet kijelöléséről tájékoztatja a megyei területfejlesztési tanács tagjaként eljáró
megyei közgyűlés elnökét.
(3) A veszélyes ipari üzem veszélyességi övezete határainak kijelölését, vagy azok módosítását követően a hatóság megvizsgálja a veszélyeztetett települések településrendezési tervét. Amennyiben a településrendezési tervben nem vették kellő mértékben figyelembe a veszélyességi övezetben lehetségesen fellépő károsító hatásokat, úgy
a hatóság erre felhívja a polgármester figyelmét, és javasolja a szükséges intézkedések megtételét.
(4) A veszélyességi övezetben az 5. melléklet 2.2. pontjához tartozó táblázat C., valamint D. soraiban szereplő
fejlesztések esetén állásfoglalás kialakítására a polgármester kezdeményezésére a hatóság bizottságot hoz létre a
szakhatóság, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi
Szolgálat, az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség, továbbá a veszélyes ipari üzem
és a fejlesztéssel érintett települési önkormányzat képviselőiből. A bizottság elnöke a polgármester, a részt vevő települési önkormányzati képviselők számáról és személyéről az érintett önkormányzat képviselő-testülete dönt.
(5) A veszélyességi övezetben az 5. melléklet 2.2. pontjához tartozó táblázat A. és B., valamint E. soraiban szereplő fejlesztések esetén a hatóság ad állásfoglalást.
(6) A hatóság, illetve a bizottság az 5. mellékletben
meghatározott szempontok figyelembevételével hozza
meg állásfoglalását a veszélyességi övezetben tervezett
fejlesztésekről.
A jelentési rendszer 26. § (1) Az üzemeltető – a Kat. szerinti azonnali tájékoztatási kötelezettségén túlmenően – a veszélyes ipari üzemben
történt veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetről, annak bekövetkezését követő nyolc napon belül előze
tes jelentést küld a hatóság részére, ha a baleset a 9. mellékletben meghatározott feltételek közül legalább egynek
megfelel. Az előzetes jelentés legalább a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset helyét, idejét, típusát,
feltételezett okát és az emberre vagy környezetre gyakorolt hatásait, a balesetben részt vevő veszélyes anyagokat,
valamint a bevezetett védelmi intézkedéseket tartalmazza.
(2) Az üzemeltető az (1) bekezdés szerinti jelentési kötelezettsége esetén a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleset kivizsgálásának lezárását követő tizenöt napon belül részletes baleseti jelentést küld a hatóság részére. Az üzemeltető a hatóság számára kiegészítő jelentést
küld, amennyiben a veszélyes anyagokkal kapcsolatos
súlyos balesetről új tény vagy körülmény jut tudomására.
(3) A jelentési kötelezettség független a hatóság területi
vagy helyi szerveinek a védekezésben való részvételétől.
(4) Az üzemeltető tájékoztatást küld a hatóságnak a veszélyes ipari üzemben bekövetkezett rendkívüli eseményről, annak kivizsgálását követő tizenöt napon belül.
(5) Az üzemeltető tájékoztatást küld a hatóságnak abban az esetben is, ha a technológia, a berendezések, a biztonsági irányítási rendszer alkalmazásakor vagy a védekezés területén szerzett saját tapasztalatok, továbbá a technikai fejlődés kapcsán tudomására jutó ismeretek, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése,
és az ellenük való védekezés rendszerének áttekintését
szükségessé teszik.
(6) A hatóság a kézhezvételtől számított 8 napon belül a
veszélyes ipari üzemben bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetről, illetve a rendkívüli
eseményről az üzemeltetőtől kapott jelentés, illetőleg tájékoztatás egy-egy másolati példányának megküldésével a
szakhatóságot és a veszélyeztetett település polgármesterét értesíti.
27. § (1) A hatóság a veszélyes ipari üzemekről (különösen az
üzemeltető és üzem nevéről, címéről, tevékenységi köréről
és a felmentési kérelmekről), a 26. §-ban foglaltak szerint
kapott információkról, valamint a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezéssel kapcsolatos előírások végrehajtásáról nyilvántartást vezet, és annak tartalmáról az Európai Unió illetékes szervével történő
együttműködés és információszolgáltatás céljából nemzeti
jelentést készít, melyet a hatóság vezetője továbbít az
Európai Unió illetékes szervének.
(2) A hatóság vezetője a 26. § (1) bekezdése alapján kapott információkról (beleértve olyan testületek nevét és címét is, amelyek más Európai Uniós tagállam illetékes hatóságai számára tudnak lényeges tájékoztatást adni a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetről) haladéktalanul tájékoztatja az Európai Unió illetékes szervét.
Amennyiben a tájékoztatás tartalmát érintően hatósági eljárás folyik, a tájékoztatást az eljárás jogerős befejezését
követően kell megküldeni.
(3) A hatóság által készített hároméves nemzeti jelentést
az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében történő
magyar részvétel szabályainak megfelelően kell megküldeni az Európai Bizottság részére.
(4) A hatóság az üzemeltetők által benyújtott kérelmekről, a biztonsági jelentésekről és biztonsági elemzésekről,
a külső védelmi tervekről, a bekövetkezett veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos baleseteket követően a hasonló
balesetek megelőzését szolgáló lehetséges intézkedésekről, és más, a nyilvánosságra tartozó információkról tájékoztatási rendszert működtet.
Záró és vegyes rendelkezések 28. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 2/2001. (I. 17.) Korm. rendelet,
b) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 2/2001. (I. 17.) Korm. rendelet
módosításáról és hatályba léptetéséről, valamint a települések polgári védelmi besorolásának szabályairól és a védelmi követelményekről szóló 114/1995. (IX. 27.) Korm.
rendelet módosításáról szóló 313/2001. (XII. 28.) Korm.
rendelet 1. és 2. §-a,
c) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek
elleni védekezésről szóló 2/2001. (I. 17.) Korm. rendelet
és az ENSZ EGB keretében létrejött, az Ipari Balesetek
Országhatáron Túli Hatásairól, Helsinkiben, 1992. március 17-én kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 128/2001.
(VII. 13.) Korm. rendelet módosításáról szóló 211/2002.
(X. 1.) Korm. rendelet 1. és 2. §-a,
d) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok tárgyi és
költségvetési átadás-átvételének rendjéről szóló 59/1995.
(V. 30.) Korm. rendelet melléklete.
29. § Felhatalmazást kap a gazdasági és közlekedési miniszter, hogy a szakhatósági hozzájárulás kiadásának részletes
feltételeit a belügyminiszterrel egyetértésben rendeletben
szabályozza.
30. § (1) A rendelet hatálya alá kerülő veszélyes ipari üzem
üzemeltetője:
a) e rendelet hatálybalépését követő kilencven napon
belül a hatóság számára bejelentést tesz az alábbi
tartalommal:
aa) az üzemeltető neve, székhelyének, telephelyének
címe, a veszélyes ipari üzem tevékenységi köre, valamint
az üzemeltető képviseletére jogosult személy neve és
beosztása,
ab) a veszélyes ipari üzem e rendelet 1. melléklete szerinti azonosítása,
ac) a veszélyes ipari üzem területén jelen lévő veszélyes anyag(ok) fajtája és mennyisége az e rendelet 2. melléklet 1.3.3. a), valamint d) alpontjainak megfelelően,
ad) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek megelőzésére vonatkozó adatokat az e rendelet 2. melléklete 1.1. pontjának megfelelően,
b) e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül biztonsági jelentést, illetve biztonsági elemzést nyújt be a
hatósághoz.
(2) A rendelet hatálybalépésekor már alsó küszöbértékűként működő veszélyes ipari üzem üzemeltetője, amely
a rendelet hatálybalépését követően minősül felső küszöbértékű veszélyes ipari üzemnek:
a) e rendelet hatálybalépését követő kilencven napon
belül a hatóság számára bejelentést tesz az alábbi
tartalommal:
aa) a veszélyes ipari üzem e rendelet 1. melléklete szerinti azonosítása,
ab) a veszélyes ipari üzem területén jelen lévő veszélyes anyag(ok) fajtája és mennyisége az e rendelet 2. melléklet 1.3.3. a), valamint d) alpontjainak megfelelően,
b) e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül biztonsági jelentést nyújt be a hatósághoz.
(3) A rendelet hatálybalépésekor már felső küszöbértékűként működő veszélyes ipari üzem üzemeltetője, amely
a rendelet hatálybalépését követően minősül alsó küszöbértékű veszélyes ipari üzemnek, e rendelet hatálybalépését
követő kilencven napon belül a hatóság számára bejelentést tesz az alábbi tartalommal:
a) a veszélyes ipari üzem e rendelet 1. melléklete szerinti azonosítása,
b) a veszélyes ipari üzem területén jelen lévő veszélyes
anyag(ok) fajtája és mennyisége az e rendelet 2. melléklet
1.3.3. a), valamint d) alpontjainak megfelelően.
31. § Ez a rendelet – a Kat.-tal együtt – a következő uniós jogi
aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 96/82/EK irányelve (1996. december 9.) a
veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről,
b) az Európai Parlament és a Tanács 2003/105/EK
irányelve (2003. december 16.) a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről
szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról,
c) a Bizottság 98/433/EK határozata (1998. június 26.)
a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv
9. cikke szerinti felmentés összehangolt feltételeiről.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
227/2011. (IX. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Gerelyes Istvánt
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2011. augusztus 31.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2015. (VII. 27.) BM rendelete a Budapesten, 2017-ben megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges ideiglenes lelátók létesítésének és bontásának feltételeiről.
A Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges
létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény 15. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 10. pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a  Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény 8.  §-a szerinti, a  Budapest
XIII. kerület 25879 helyrajzi számú ingatlanon megvalósítandó ideiglenes lelátók létesítésének és bontásának
a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a  továbbiakban: BM OKF) általi tűzvédelmi és
katasztrófavédelmi engedélyezési eljárására (a továbbiakban: engedélyezési eljárás) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. dilatációs hézag: építményen, ideiglenes lelátón kialakított rés, amely az építményszerkezet, ideiglenes lelátó
hőtágulását teszi lehetővé az építmény, ideiglenes lelátó károsodása nélkül;
 2. helyiség: a  rendeltetésének megfelelően épületszerkezettel minden irányból körülhatárolt, járófelülettel
rendelkező tér, a beépítetlen tetőtér kivételével;
 3. ideiglenes lelátók: a  Budapest XIII. kerület 25879 helyrajzi számú ingatlanon az  uszodaépület mellé, annak
a  két oldalára, ideiglenes jelleggel a  Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és
Nyíltvízi Világbajnokság (a  továbbiakban: világbajnokság) miatt telepített lelátók és az  azokkal együtt
kialakított helyiségek, szabad terek összessége;
4. járófelület: emberi tartózkodás vagy közlekedés céljára alkalmas felület;
 5. önálló rendeltetési egység: meghatározott rendeltetés céljára önmagában alkalmas helyiség vagy
helyiségcsoport, amelynek a szabadból vagy az épületen, ideiglenes lelátón belüli közös közlekedőből nyíló
önálló bejárata van;
6. rendeltetés: az a használati cél, amelyre az ideiglenes lelátó, az építmény, az önálló rendeltetési egység vagy
a helyiség létesül, illetve amire használják;
7. számítás: egy vagy több állapotjelző vagy jellemző konkrét vagy közelítő értékének meghatározása
matematikai, fizikai, kémiai törvényszerűségek alkalmazásával;
8. uszodaépület: építési engedély alapján a  Budapest XIII. kerület 25879 helyrajzi számú sportcélú ingatlanon
kialakított, a világbajnokság egyes versenyeinek helyet adó épület;
9. várható hatások: olyan események, amelyekkel az  építmény, ideiglenes lelátó rendeltetésének megfelelő
használata során számolni kell;
10. várható mértékű terhelés: olyan események következtében fellépő terhek hatása, amelyekkel az  építmény,
ideiglenes lelátó rendeltetésének megfelelő használata során számolni kell;
11. vezetékrendszer: egy vagy több villamos vagy információtechnikai vezetékből (kábelekből, sínekből,
ideértve az optikai kábeleket is), épületgépészeti vagy technológiai csővezetékből, ezek rögzítésére szolgáló
eszközökből, valamint ezek mechanikai védelméből álló együttes.
II. FEJEZET
AZ ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS SZABÁLYAI 3. § (1) Az  ideiglenes lelátók létesítése és használata a  BM OKF tűzvédelmi és katasztrófavédelmi létesítési és
használatbavételi engedélye alapján kezdhető meg. A  létesítési engedélyezési eljárás az  ideiglenes lelátók
létesítési terveinek, a  használatbavételi engedélyezési eljárás az  ideiglenes lelátók alkalmasságának tűzvédelmi
és katasztrófavédelmi szempontú engedélyezésére terjed ki. A  létesítési és a  használatbavételi engedélyezési
eljárásban az eljáró hatóság a BM OKF.
(2) Az ideiglenes lelátók bontását annak megkezdése előtt nyolc nappal írásban be kell jelenteni a BM OKF-nek.
 (3) A létesítési, használatbavételi engedélyezési eljárás megindítására, a bontási tevékenység bejelentésére az építtető
jogosult.
 (4) Az  engedélyezési eljárásban indokolt esetben, egy alkalommal hiánypótlási felhívás adható ki. A  hiánypótlási
felhívást annak kézhezvételét követő tíz napon belül kell teljesíteni.
 (5) A  létesítési engedély és a használatbavételi engedély iránti kérelem írásban terjeszthető elő. A  létesítési engedély
iránti kérelem mellékleteire vonatkozó tartalmi követelményeket az 1. melléklet, a használatbavételi engedély iránti
kérelem mellékleteire vonatkozó tartalmi követelményeket a 2. melléklet tartalmazza.
(6) Az  alapozásra is kiterjedő részletes erőtani (statikai) és szilárdságtani számítás és leírás katasztrófavédelmi
szempontból történő megfelelőségét a BM OKF az Igazságügyi Szakértői és Kutatóintézetek bevonásával vizsgálja,
amelynek költségét az építtető viseli.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott szakértői eljárás időtartama 5 munkanap.
III. FEJEZET
A LÉTESÍTÉS ÉS BONTÁS ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI
4. § (1) Az  ideiglenes lelátóra vonatkozó létesítési dokumentáció olyan dokumentum, amely tartalmazza az  ideiglenes
lelátóra előírt követelmények meghatározását és azok teljesítését. A létesítési dokumentáció az e rendeletben előírt
követelményeknél szigorúbbakat is megállapíthat.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl az  ideiglenes lelátót a  rendeltetési céljának megfelelően, és a  helyszíni
adottságok figyelembevételével kell létesíteni úgy, hogy az ne akadályozza a szomszédos ingatlanok és építmények,
önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságát.
(3) Az ideiglenes lelátónak meg kell felelnie a rendeltetési célja szerint
a) az állékonyság és a mechanikai szilárdság,
b) a tűzbiztonság,
c) a biztonságos használat, valamint
d) az élet- és vagyonvédelem
alapvető követelményeinek, és a létesítési dokumentációban részletezett elvárásoknak.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti követelményeket e  rendeletben foglalt követelmények betartásával, a  vonatkozó magyar
nemzeti szabvány alkalmazásával vagy más, a  követelmények legalább ezzel egyenértékű teljesítését biztosító
megoldással lehet teljesíteni.
(5) Az  ideiglenes lelátót, annak szerkezetét, beépített berendezését és vezetékrendszerét úgy kell tervezni és
megvalósítani, hogy az  karbantartás céljából – a  csatlakozó szerkezetek állékonyságának veszélyeztetése nélkül  –
hozzáférhető legyen, valamint az  a  magyar nemzeti szabványok által megkövetelt biztonsággal az  élet- és
balesetvédelem érdekében
a) feleljen meg a  tervezett vagy becsült élettartama alatt – a  rendeltetési céljának megfelelő biztonsággal  –
az  állékonyság és a  mechanikai szilárdság, valamint a  rendeltetésszerű és biztonságos használat
követelményeinek,
b) nyújtson védelmet a várható hatások okozta ártalmak ellen a rendeltetésszerű használata során, és
c) feleljen meg és álljon ellen a várható mértékű terheléseknek, hatásoknak.
(6) Az  ideiglenes lelátót, annak szerkezetét, beépített berendezését és vezetékrendszerét úgy kell tervezni és
megvalósítani, hogy a  megvalósítás és a  használat során fellépő várható terhek, hatások ne vezethessenek
az ideiglenes lelátó teljes vagy részleges összeomlásához, az ideiglenes lelátó deformációjához.
5. § Az ideiglenes lelátó csak úgy bontható el, hogy ez  a  szomszédos földrészletek és építmények, valamint
a  visszamaradó építményrészek állékonyságát, a  bontási időszakot követően történő rendeltetésszerű és
biztonságos használhatóságát ne veszélyeztesse, valamint a  visszamaradó építményrészek állékonyságát ne
veszélyeztesse, az egészséget ne károsítsa, kárt ne okozzon.
IV. FEJEZET
A LÉTESÍTÉS TŰZVÉDELMI ÉS KATASZTRÓFAVÉDELMI KÖVETELMÉNYEI
3. Általános tűzvédelmi követelmények 6. § Az ideiglenes lelátót úgy kell kialakítani, ehhez az építési terméket, épületszerkezetet és beépített berendezést úgy
kell megválasztani és beépíteni, hogy az esetlegesen keletkező tűz esetén
a) állékonyságuk a 9. § (1) bekezdés a) pontban és a 9. § (2) bekezdésben meghatározott ideig fennmaradjon,
b) a tűz és a füst keletkezése és terjedése korlátozott legyen,
c) a tűz a szomszédos önálló rendeltetési egységre, építményre lehetőleg ne terjedhessen tovább,
d) az  ideiglenes lelátón tartózkodók az  ideiglenes lelátót a  10.  § (1)  bekezdésben meghatározott időn belül
elhagyhassák vagy kimentésük lehetősége műszakilag biztosított legyen,
e) a mentőegységek tevékenysége ellátható és biztonságos legyen.
7. § (1) Az  ideiglenes lelátók ülőhelyei alatt közvetlenül található szabad téren funkciók nem alakíthatók ki, ott éghető
anyagok a BM OKF-fel egyeztetet anyagokon kívül nem helyezhetők el.
(2) Az  ideiglenes lelátók területén elhelyezett 10 m2-nél nagyobb felületű installációkat (molinók, reklámfelületek)
legalább a B tűzvédelmi osztály követelményeinek megfelelő anyagból kell készíteni.
(3) Az ideiglenes lelátók területén csak nem éghető anyagú hulladékgyűjtők helyezhetők el.
4. A tűzvédelem szerkezeti követelményei 8. § Az ideiglenes lelátó és az  ingatlanon található uszodaépület között – az  ideiglenes lelátó feletti térelhatárolás
tartószerkezetének kivételével – dilatációs hézagot kell kialakítani.
9. § (1) Az ideiglenes lelátó szerkezetére vonatkozó minimális tűzvédelmi követelmények:
a) az ideiglenes lelátó acél szerkezetű elemeit tartó szerkezetek: A2 tűzvédelmi osztály és az REI 60 tűzállósági
teljesítmény;
b) az ideiglenes lelátók állványszerű teherhordó szerkezeti elemei: A2 tűzvédelmi osztály;
c) az ideiglenes lelátók kiürítésre figyelembe vett lépcsőinek teherhordó szerkezetei: A2 tűzvédelmi osztály;
d) az ideiglenes lelátók állványszerű szerkezeti elemeinél alkalmazott járófelület: B tűzvédelmi osztály;
e) az  ideiglenes lelátók állványszerű szerkezeti eleminél alkalmazott függőleges helyzetű térelhatároló jellegű
elemek: B tűzvédelmi osztály;
f ) az ideiglenes lelátók felett alkalmazott térelhatárolás: B-s2, d0 tűzvédelmi osztály;
g) az ideiglenes lelátók felett alkalmazott térelhatárolás tartószerkezete: A2 tűzvédelmi osztály.
(2) Az egymás fölötti önálló légteret képező helyiségek között, valamint az önálló légteret képező helyiségek, továbbá
az  alattuk és felettük lévő nyitott terek között legalább 60 percen keresztül kell biztosítani a  tűzterjedés elleni
védelmet.
5. Kiürítés 10. § (1) Az  ideiglenes lelátót úgy kell kialakítani, hogy az  ott tartózkodók 6 percen belül a  szabad térbe jussanak, illetve
12 percen belül az ideiglenes lelátót elhagyhassák.
(2) A kiürítés megfelelőségét számítással kell igazolni.
 (3) Az  ideiglenes lelátó közlekedési célú terein (a  továbbiakban: közlekedők) a  rendeltetésnek megfelelően egyaránt
lehetővé kell tenni a  zavartalan, biztonságos közlekedést a  használó személyek számára. Az  ideiglenes lelátó
használata, berendezéseinek működése vagy esetleges meghibásodása a kiürítés lehetőségét nem veszélyeztetheti.
(4) Az  ideiglenes lelátó főbejáratának és valamennyi önálló rendeltetési egysége bejáratának, továbbá az  ezek
közötti közlekedőnek, és a  kiürítési útvonalnak alkalmasnak kell lennie egy hordágyon fekvő beteg biztonságos
végigszállítására.
(5) Az  ideiglenes lelátó kiürítésre alkalmas közlekedőit – a  várható személyi forgalom egyidejűségének
figyelembevételével, és a  kiürítésre vonatkozó előírások megtartásával – úgy kell tervezni és megvalósítani, hogy
a kiürítésre alkalmas közlekedő hátrányosan befolyásoló térszűkületet ne tartalmazzon.
(6) Bejáratként kizárólag forgó-, billenő-, tolóajtó – az  automatikus üzemű és veszély esetén kézzel is megnyitható
tolóajtó kivételével – nem alkalmazható, ha az ilyen nyílászáróval ellátott helyiségekből a kiürítés más módon nem
lehetséges.
6. Tűzoltóegységek beavatkozását biztosító követelmények 11. § (1) Az ideiglenes lelátó létesítésével, annak fennmaradása alatt az uszodaépület tűzoltási felvonulási területét az alábbi
módon kell biztosítani:
a) déli homlokzat mentén az ideiglenes lelátó keleti homlokzatáig, egy letalpalási hely kialakításával,
b) északi homlokzat mentén az ideiglenes lelátó keleti homlokzatáig, egy letalpalási hely kialakításával,
c) legalább 6 méter, a letalpalási helynél legalább 7,5 méter szélességű legyen,
d) a tengelytávolság a homlokzattól 8–14 méter között helyezkedjen el,
e) teherbírása feleljen meg a tűzoltógépjárművek közlekedésére és működésére.
(2) A  tűzoltási felvonulási úton az  uszodaépület körüljárhatóságát a  lelátó elhelyezésével is biztosítani kell.
A  körüljárhatóságot legalább 4,5 méter szélességű és 4,5 méter magasságú űrszelvényben kell biztosítani
az ideiglenes lelátó alatt.
12. § (1) Az ideiglenes lelátó területén fali tűzcsapot kell kialakítani.
 (2) Vízkivétel szempontjából legkedvezőtlenebb fali tűzcsapnál 200 mm2-es kiáramlási keresztmetszetnél legalább
600 kPa(6 bar) kifolyási nyomást kell biztosítani.
 (3) Minden fali tűzcsapnál a tűzoltó egységek számára biztosítani kell külön egy 52-C méretű csatlakozási lehetőséget.
 (4) A fali tűzcsapok telepítési helyét és a tűzcsapokkal elérendő területek körét a BM OKF-fel egyeztetni kell.
13. § (1) Az ideiglenes lelátónál az uszodaépület mértékadó tűzszakaszára vonatkozó oltóvíz mennyiséget kell biztosítani.
 (2) Az  ideiglenes lelátó területén legalább 21A oltásteljesítményű tűzoltó készülékeket kell elhelyezni, a  lelátói
alapterület minden megkezdett 500 m2 után 1 db-ot.
7. Hő- és füstelvezetés 14. § (1) Az  ideiglenes lelátó nézőtér feletti részeinek a  hő- és füstelvezetéséről gondoskodni kell, amely megoldható
az uszodaépület hő- és füstelvezetésével közösen is.
(2) A hő- és füstelvezetés megfelelőségét az uszodaépület légterével együtt kell vizsgálni.
 (3) A hő- és füstelvezetés megfelelőségét számítással kell igazolni.
 (4) A hő- és füstelvezetés indításának helyét és módját a BM OKF-fel egyeztetni kell.
8. Villamos és villámvédelmi berendezés 15. § (1) Az  ideiglenes lelátó villamos berendezéseinek tűzeseti lekapcsolását a  BM OKF-fel egyeztetett módon kell
kialakítani. A villamos berendezéseinek tűzeseti lekapcsolása történhet az uszodaépülettel tűzeseti lekapcsolásával
közösen is.
(2) Az  ideiglenes lelátó területén található tűzeseti fogyasztók működőképességének megtartását legalább egy órán
keresztül kell tudni biztosítani.
(3) A működőképesség megtartás biztosítottnak tekinthető, ha
a) az elektromos vezetékek legalább 1 óra működési időtartamra minősítettek, valamint
b) legalább A2 tűzvédelmi osztályba tartozó kábeltartó szerkezeteket alkalmaznak, amelyek legalább
A2 tűzvédelmi osztályú szerkezethez rögzítettek.
 (4) Az ideiglenes lelátók villámcsapások hatásaival szembeni védelmét biztosítani kell.
9. Biztonsági világítás, biztonsági jelzések és menekülési útirányjelző rendszer
16. § (1) Biztonsági világítást kell létesíteni az ideiglenes lelátók nézőtéri részén, az ideiglenes lelátók menekülési útvonalain
– beleértve az  ülőhelyek alatti szabad területet is –, átmeneti védett térben, az  ideiglenes lelátó alatti tűzoltási
felvonulási útvonalon.
(2) Kívülről vagy belülről megvilágított menekülési jeleket kell elhelyezni az ideiglenes lelátók menekülési útvonalain és
a nézőtéren.
(3) A  menekülési jeleket az  elhelyezési terület adottságaitól függően magasan kell telepíteni. Amennyiben magasan
telepített menekülési jelek a terület adottságai miatt nem helyezhetők el, alacsonyan telepített menekülési jelek is
elhelyezhetők.
(4) Az ideiglenes lelátó területén elhelyezett tűzvédelmi eszköz helyét biztonsági jellel kell jelölni.
 (5) Az ideiglenes lelátó lépcsőinél, lépcsőházainál a szintszámot a menekülők számára jól látható módon kell jelölni.
10. Beépített tűzjelző berendezés 17. § (1) Az  ideiglenes lelátó területén automatikus tűzjelző berendezést kell kialakítani, amely az  uszoda tűzjelző
berendezésének is része lehet.
(2) Az  ideiglenes lelátó helyiségeit automatikus jelzést biztosító címezhető érzékelőkkel kell védeni. Az  ideiglenes
lelátók helyiségnek nem minősülő terein kézi jelzésadókat kell elhelyezni.
(3) Az  ideiglenes lelátó területén a  tűzjelző berendezésnek hangjelzést kell adnia az  észlelt tűzről. A  hangjelzés
történhet a  tűzjelző berendezés hangjelző eszközeiről vagy megfelelő biztonsági kialakítás és hallhatóság esetén
az uszodaépület kihangosító rendszeréről.
(4) A  védelemből kihagyható területeket, az  alkalmazott érzékelő típusokat, és a  rendszer további kialakítását a  BM
OKF-fel egyeztetett módon kell kialakítani.
(5) Az automatikus tűzjelző berendezés létesítését és használatbavételét a BM OKF-fel engedélyeztetni kell.
11. Beépített tűzoltó berendezés 18. § (1) Az  ideiglenes lelátó helyiségeit automatikus vízzel oltó berendezéssel kell védeni, amely lehet része az  uszoda
tűzoltó berendezésének.
(2) A  védelemből kihagyható területeket és a  rendszer további kialakítását a  BM OKF-fel egyeztetett módon kell
kialakítani.
(3) Az automatikus tűzoltó berendezés létesítését és használatbavételét a BM OKF-fel engedélyeztetni kell.
12. Szerkezeti követelmények 19. § (1) Az ideiglenes lelátót és részeinek alapjait, továbbá a terepszint alatti szerkezeteket szilárd, víznek ellenálló anyagból,
a  helyszíni adottságok figyelembevételével úgy kell kialakítani, hogy azok a  rákerülő terheket biztonsággal adják
át az  ideiglenes lelátó alatti talaj teherbíró rétegére. Az  ideiglenes lelátó süllyedése, a  talajmozgás az  ideiglenes
lelátóban káros hatást, az  ideiglenes lelátó és más építmények között káros kölcsönhatást (pl. talajmozgást,
talajvízszint-emelkedést) sem az építés időszaka alatt, sem a megvalósult állapotban nem eredményezhet.
(2) Az  ideiglenes lelátó tartószerkezeteit a  vonatkozó előírások alapján úgy kell méretezni és megvalósítani, hogy
feleljenek meg a rendeltetési céljuk szerinti terheléseknek, az állékonyság, valamint az időjárás szélsőséges éghajlati
követelményeinek.
13. Korlát, mellvédfal, beépített vezetékhálózatok, berendezések 20. § Az ideiglenes lelátóban minden olyan padlószintet, amelynek használata során a  használókra nézve a  kiesés,
leesés kockázata áll fenn, a  biztonságos használat érdekében korláttal vagy mellvédfallal kell ellátni. A  korlátot,
mellvédfalat az  előírt vízszintes terhelések elviselésére alkalmas szerkezettel kell kialakítani, szükség esetén
figyelembe véve a tolongó tömeg okozta hatásokat is. Az üvegezést tartalmazó korlátot biztonsági üvegezéssel kell
kialakítani.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2010. XVI. törvény az alapítványok elektronikus nyilvántartásáról, valamint a nyilvántartásból történő adatszolgáltatásról.
Az Országgyűlés az alapítványok korszerű, átlátható, elektronikus és közhiteles nyilvántartásának, valamint gyors nyilvántartásba
vételi eljárásának kialakítása érdekében, nem érintve ugyanakkor az alapításának szabályait, a következő törvényt alkotja:
Bevezető rendelkezések 1. § (1) A törvény célja, hogy az alapítványok adatai országos, nyilvános, közhiteles és elektronikus nyilvántartásban
kerüljenek rögzítésre.
(2) A nyilvántartásba kötelezően bejegyzendő adatokat külön törvény határozza meg. A nyilvántartásba bejegyzendő
technikai és egyéb adatokat külön jogszabály határozza meg.
A nyilvántartás vezetése és kezelése 2. § (1) Az alapítványok nyilvántartásának (a továb biak ban: Nyilvántartás) informatikai üzemeltetését az Országos
Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala (a továb biak ban: Hivatal) végzi.
(2) A Nyilvántartás adatait a nyilvántartásba vételről döntést hozó bíróság szolgáltatja elektronikus úton a Hivatal
számára.
(3) Az elektronikus adattovábbítás és a Nyilvántartás informatikai biztonságáról a Hivatal gondoskodik.
A nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtása 3. § (1) Az alapítvány nyilvántartásba vétel iránti kérelmét benyújtó személy dönthet arról, hogy a nyilvántartásba vétel iránti
kérelmet, valamint a kérelem mellékleteiként benyújtott okiratok mindegyikét egységesen papír alapon vagy
elektronikus úton nyújtja be. Elektronikusan benyújtott kérelem esetén a bíróság elektronikus úton közli
a határozatait.
(2) Az elektronikus benyújtásra a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló
törvényt kell meg fele lően alkalmazni.
(3) A nyilvántartásba vétel iránti kérelem elektronikus benyújtása esetén a kérelmezőnek elektronikus
formanyomtatványt kell kitöltenie, melynek mellékletét képezik a külön törvény ben meghatározott okiratokról
készített elektronikus másolatok.
(4) A papír alapú, de elektronikus másolatként benyújtott okiratok papír alapú, eredeti példányát a benyújtó személy
megőrzi.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott benyújtási módoktól függetlenül a benyújtó személynek saját természetes
személyazonosító adatait is meg kell adnia a kérelemben. A természetes személyazonosító adatok közül kizárólag
a név és a születéskori név nyilvános. Az 5. § (3) bekezdésében felsorolt szervek azonban – az ott meghatározottak
szerint – valamennyi természetes személyazonosító adatot megismerhetik.
(6) A bíróság a beérkezett kérelemben feltüntetett adatokat a személyi adat- és lakcímnyilvántartás adataival összevetve
ellenőrzi.
Nyilvántartásba vételi eljárás 4. § (1) Az alapítvány nyilvántartásba vételéről szóló határozat jogerőre emelkedése megállapításának napján a határozatot
hozó bíróság a jogerős végzés, valamint az alapítványnak a nyilvántartásba vételi eljárás során benyújtott valamennyi
beadványának elektronikus másolatát – az adószám, illetve a statisztikai számjel beszerzését köve tően – megküldi
a Hivatal részére a Nyilvántartásban való tárolás céljából.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 15-i ülésnapján fogadta el.
(2) Papír alapú okiraton benyújtott nyilvántartásba vétel iránti kérelem esetén a nyilvántartásba kötelezően bejegyzendő
és a nyilvántartásba bejegyzendő technikai és egyéb adatokat kézi adatfelvitellel kell rögzíteni a Nyilvántartásban.
(3) A Nyilvántartásban – a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásának módjától függetlenül – adatként kell
rögzíteni a nyilvántartásba kötelezően bejegyzendő és a nyilvántartásba bejegyzendő technikai és egyéb adatokat.
(4) A bíróság az adószám, illetve statisztikai számjel megállapításához szükséges adatokat a nyilvántartásba vételről szóló
határozat jogerőre emelkedése megállapításának napján továbbítja az állami adóhatósághoz, illetve a Központi
Statisztikai Hivatalhoz. E szervek ugyanezen a napon a létrehozott adószámról, illetve a statisztikai számjelről
tájékoztatást küldenek a bíróság részére.
A nyilvántartáshoz való hozzáférés 5. § (1) Az alapítvány nyilvántartásba kötelezően bejegyzendő és a nyilvántartásba bejegyzendő technikai és egyéb adatai
nyilvánosak.
(2) A Hivatal biztosítja, hogy honlapján a Nyilvántartást bárki ingyenesen elérje, és az alapítvány neve, nyilvántartási
száma, célja, valamint célja szerinti besorolás alapján keresést végezzen.
(3) A Hivatal biztosítja, hogy a Nyilvántartás valamennyi adatához – az adatvédelmi és eljárási jogszabályoknak megfelelő
módon, jogszabályban meghatározott közfeladataik ellátása céljából – a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság,
az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, a rend őrség, a Magyar Államkincstár, az Állami Számvevőszék, a Kormányzati
Ellenőrzési Hivatal, a Vám- és Pénzügyőrség, a Központi Statisztikai Hivatal, a Magyar Országos Közjegyzői Kamara,
az önálló bírósági végrehajtók, a gazdasági, illetve szakmai kamarák, a felszámolók, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat,
a központi elektronikus szolgáltató rendszer (illet ve annak adatkezelője), továbbá valamennyi minisztérium
költségtérítés nélkül hozzáférjen, és a szöveges adatként rögzített valamennyi adat között keresést végezzen.
(4) A Hivatal biztosítja, hogy a (2) bekezdésben meghatározott keresést a központi elektronikus szolgáltató rendszeren,
valamint a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős miniszter által működtetett Civil Információs Portálon is
lehessen kezdeményezni.
(5) A központi elektronikus szolgáltató rendszeren kezdeményezett, (2) bekezdés szerinti keresés esetén a külön
jogszabályban meghatározott adatokról – illetékfizetés és költségtérítés nélkül – elektronikus kivonat kérhető
a keresést végző személy tárhelyére. Az elektronikus kivonaton a központi elektronikus szolgáltató rendszer
időbélyegzőt helyez el.
A megszűnt alapítvány adatai 6. § (1) Ha az alapítvány – külön jogszabály szerint – megszűnik, ezt a tényt a bíróság a Nyilvántartásban a megszűnés
napjának dátumával együtt rögzíti. A megszűnt alapítvány adatai továbbra is a nyilvántartásban maradnak.
(2) A megszűnt alapítvány adatai az általános szabályok szerint kereshetők.
Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a törvény 2011. január 1. napján lép hatályba. A törvény rendelkezéseit a hatályba lépését köve tően beérkezett
nyilvántartásba vételi kérelmek vonatkozásában kell alkalmazni.
(2) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy az alapítvány nyilvántartásba vételi eljárásának bírósági
ügyviteli szabályait, a nyilvántartásba vétel iránti kérelem részét képező formanyomtatványok tartalmi kellékeit és
a formanyomtatvány közzétételének módját, a nyilvántartásba bejegyzendő technikai és egyéb adatokat, valamint
az alapítvány adatairól kért elektronikus kivonat tartalmát rendeletben szabályozza.
Átmeneti rendelkezések 8. § (1) A törvény hatálybalépésétől számított két éven belül valamennyi alapítványnak be kell jelentenie törvényes
képviselőjének természetes személyazonosító adatait. E bejelentés elmulasztása esetén – amennyiben e határidő
lejártát köve tően a bíróság felhívására harminc napon belül a szükséges adatokat nem jelentik be – törvényességi
felügyeleti eljárásnak van helye.
(2) Ha a törvény hatálybalépését köve tően az alapítvány bármely adatában változást jelentettek be, de ez nem
tartalmazza a törvényes képviselő természetes személyazonosító adatait, ez utóbbi hiány pótlására – rövid határidő
tűzésével – a bíróság a kérelmet benyújtó személyt felszólítja.
Módosuló jogszabályok 9. § (1) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továb biak ban: Art.) 16. §-ának (3) bekezdése a következő n) ponttal
egészül ki:
(Az állami adóhatósághoz be kell jelenteni az adózó:)
„n) alapítványok esetében a bírósági nyilvántartási számát”
(2) Az Art. 17. §-ának (2) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
„(2) A cégbíróság, illetve a körzetközponti jegyző, illetve alapítványok esetében a bíróság az erre a célra szolgáló
számítógépes rendszer útján közli az állami adóhatósággal azokat a 16. § (3) bekezdésében felsorolt adatokat, amelyek
a cégbejegyzés, alapítványok nyilvántartásba vétele, vállalkozói igazolvány kiállítása iránt kitöltött nyomtatványon
rendelkezésre állnak, ideértve a 16. § (3) bekezdésének j) és k) pontjában megjelölt nyilatkozat, valamint az adózó
főtevékenységéről szóló nyilatkozat adatait is. Az állami adóhatóság az adószám megállapításához szükséges,
az adóköteles tevékenységet folytatni kívánó adózó neve (elnevezése), címe (székhelye), cégjegyzék- vagy egyéni
vállalkozói nyilvántartási száma, illetve alapítványok esetében azok bírósági nyilvántartási száma, illetve a 22. §
(1) bekezdés szerinti nyilatkozat alapján számítógépes rendszer útján közli a cégbírósággal, illetve alapítványok
esetében a bírósággal, ille tő leg a körzetközponti jegyzővel az adózó adóazonosító számát, illetve az ok megjelölésével
értesíti a megkereső szervet az adószám megállapításának akadályáról. Az állami adóhatóság az adószám
megállapításának megtagadásáról szóló jogerős határozat egy példányának megküldésével értesíti a cégbíróságot,
 illetve alapítványok esetében a bíróságot, ille tő leg a körzetközponti jegyzőt.”
(3) Az Art. 17. §-a a következő (15) bekezdéssel egészül ki:
„(15) Az állami adóhatóság az e célra fenntartott számítógépes rendszeren keresztül értesíti alapítványok esetében
az adószám megállapításáról az alapítvány adatainak közlésével a nyilvántartásba vételt elrendelő bíróságot.”
(4) Az Art. 53. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdésben meghatározott adatkörön belül nem minősül adótitoknak alapítványok esetében a 16. §
(3) bekezdés szerinti adata, a bírósági nyilvántartás nyilvános adata, valamint az alapítványok bírósági
nyilvántartásának üzemeltetőjétől kérhető adat, valamint az az adat, amely alanyával (adóalannyal vagy adózóval)
nem hozható kapcsolatba.”
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
126/2015. (III. 13.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Széles Gábor büntetés-végrehajtási ezredest 2015. március 15-ei hatállyal büntetés-végrehajtási
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök