text:
7/2016. (IV. 8.) NFM rendelete a fejezeti és az egyes központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 16.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
megállapított feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. címébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 26. címébe sorolt központi kezelésű
előirányzatokra,
c) az előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára,
tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára,
d) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési évben megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra, és
e) az előző évekről áthúzódó, a miniszter irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok többletbevételére
[az a)–e) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § (1) Az előirányzatoknak az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 109. § (5) bekezdése
szerinti felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 26. címébe sorolt központi kezelésű előirányzatok
felhasználási szabályait a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az e rendeletben szereplő, az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatás esetében az 1. melléklet
a) 5. sora alapján az Európai Bizottságnak a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztését engedélyező,
SA.38478 (2014/N) sz. határozata szerinti támogatás,
b) 8. sora alapján
ba) csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
bb) közszolgáltatásért járó ellentételezés,
c) 10. sora alapján
ca) csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
cb) közszolgáltatásért járó ellentételezés,
d) 16. sora alapján
da) csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
db) közszolgáltatásért járó ellentételezés,
dc) csekély összegű támogatás,
dd) személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés,
e) 21. sora alapján csekély összegű támogatás,
f ) 22. sora alapján csekély összegű támogatás,
g) 23. sora alapján
ga) csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
gb) közszolgáltatásért járó ellentételezés,
gc) csekély összegű támogatás,
h) 24. sora alapján
ha) csekély összegű támogatás,
hb) mezőgazdasági csekély összegű támogatás,
i) 26. sor a) és d)–f ) pontja alapján
ia) csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
ib) közszolgáltatásért járó ellentételezés,
j) 31. sor
ja) 2. pont a)–k) alpontja alapján csekély összegű támogatás,
jb) 2. pont a)–k) alpontja alapján induló vállalkozásnak nyújtott támogatás,
jc) 2. pont b), c) és g) alpontja alapján uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában
a környezetvédelem szintjének emelését szolgáló beruházási támogatás,
jd) 2. pont b), c) és g) alpontja alapján jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz
nyújtott beruházási támogatás,
je) 2. pont b) és c) alpontja alapján energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás,
jf ) 2. pont a) alpontja alapján megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás,
jg) 2. pont a)–c) és f ) alpontja alapján energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás,
jh) 2.  pont a)–c) és g)  alpontja alapján a  c)–g)  alpont szerinti támogatási kategóriával támogatott
beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó, környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás,
ji) 2. pont a), f ), h), i) és j) alpontja alapján
jia) kutatás-fejlesztési projektekhez nyújtott támogatás,
jib) kutatási infrastruktúrához nyújtott támogatás,
jic) kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás,
jj) 2. pont g) alpontja alapján személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés,
jk) 2. pont e) alpontja alapján a kezdeményezések tartalmától függően és a vonatkozó európai uniós
jogszabályok előírásainak betartása mellett a  k)  pontban meghatározott valamennyi támogatási
kategória,
k) 49–53., 56., 63–65., 91–105., 107., 111–122. sora alapján
ka) csekély összegű támogatás,
kb) sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidő létesítményhez nyújtott támogatás,
l) 73. sora alapján
la) csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
lb) közszolgáltatásért járó ellentételezés,
lc) csekély összegű támogatás,
ld) személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés,
m) 76., 80. és 81. sora alapján kulturális célú támogatás,
n) 84. sor 1. pont a)–i) alpontja alapján csekély összegű támogatás,
o) 87. sor
oa) 1. pont a)–i) alpontja alapján csekély összegű támogatás,
ob) 1.  pont a), b), d) és e)  alpontja alapján energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási
támogatás,
oc) 1. pont b) alpontja alapján megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás,
od) 1.  pont c)  alpontja alapján az  energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási
támogatás,
oe) 1.  pont g)  alpontja alapján az  uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában
a környezetvédelem szintjének emelését szolgáló beruházási támogatás, valamint személyszállítási
közszolgáltatásért járó ellentételezés,
of ) 1. pont g) alpontja alapján személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés,
p) 90. sora alapján a  kezdeményezések tartalmától függően és a  vonatkozó európai uniós jogszabályok
előírásainak betartása mellett az a)–o) pontban meghatározott valamennyi támogatási kategória
nyújtható.
2. Értelmező rendelkezések 4. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. alapkutatás: az EUMSz 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a 651/2014/EU
bizottsági rendelet 2. cikk 84. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka,
 2. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Atr.) 2.  §
1. pontjának megfelelő támogatás,
3. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
4. belső energiapiaci szabályozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 131. pontja szerinti szabályok,
 5. bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 111. pontja szerinti üzemanyag,
 6. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
 7. egy és ugyanazon vállalkozás: csekély összegű támogatás esetében az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
2.  cikk (2)  bekezdésében és az  1408/2013/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 2.  pontjában meghatározott
feltételeknek megfelelő vállalkozás,
8. elsődleges mezőgazdasági termelés: az EUMSz I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék
előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
9. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
10. energetikai célú infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 130. pontja szerinti fizikai berendezés
vagy létesítmény,
11. energiahatékonyság: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 103.  pontja szerint megtakarított
energiamennyiség,
12. energiahatékony távfűtés és távhűtés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 124. pontja szerinti távfűtés és
távhűtés,
13. élelmiszeralapú bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 113. pontja szerinti üzemanyag,
14. fenntartható bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 112. pontja szerinti üzemanyag,
15. hitel: olyan megállapodás, amelyben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az  összeget (pl. kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz,
ideértve a  lízinget is, amely a  hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható),
16. hivatásos csapat: olyan sportvállalkozás, amely hivatásos sportolót alkalmaz,
17. hivatásos sportoló: olyan versenyző, aki jövedelemszerzési céllal, foglalkozásszerűen folytat
sporttevékenységet,
18. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
19. innovációs tanácsadás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 94. pontjában meghatározott feltételeknek
megfelelő tanácsadás, segítségnyújtás és képzés,
20. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás,
21. innovatív vállalkozás: az a vállalkozás, amely
a) független szakértő értékelésével alá tudja támasztani, hogy a belátható jövőben új vagy az iparági
legmodernebb technikához képest jelentős javulást eredményező, ugyanakkor technológiai vagy
ipari sikertelenség kockázatát is magában hordozó terméket, szolgáltatást vagy folyamatot fejleszt
ki, vagy
b) esetén a támogatás nyújtását megelőző három üzleti év legalább egyikében a működési költségek
legalább 10%-át kutatás-fejlesztési költségek teszik ki,
22. ipari kutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy kritikus
vizsgálat,
23. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 67. pontja szerinti kötelezettségvállalás,
24. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti fejlesztés,
25. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás,
26. környezetvédelem: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 101. pontja szerinti tevékenység,
27. környezetvédelmi támogatás: az  uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában
a  környezetvédelem szintjének emelését szolgáló beruházási támogatás, a  jövőbeni uniós szabványhoz
idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás, az  energiahatékonysági intézkedéshez
nyújtott beruházási támogatás, a  megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás,
az  energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás, az  energetikai célú
infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás, valamint a  környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott
támogatás,
28. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
29. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra,
30. kutatási és tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet,
31. kvázisajáttőke-befektetés: a  saját tőke és a  hitelfinanszírozás közé besorolt finanszírozási forma, amely
az  elsőhelyi hitelnél magasabb, de a  törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár és a  nemfizetéssel
szemben nincs biztosítva, valamint amelynek hozama a  tulajdonos számára elsősorban a  célvállalkozás
nyereségétől vagy veszteségétől függ (pl. a biztosíték nélküli és alárendelt kölcsöntőke, ideértve a mezzanin
tőkét is, tőkévé alakítható adósság vagy elsőbbségi tőke),
32. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység,
33. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő,
34. megújuló energia: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 109. pontja szerinti energia,
35. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti tanulmány,
36. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
37. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
38. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
39. multifunkcionális szabadidős létesítmény: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk (3)  bekezdése szerinti
létesítmény,
40. működési eredmény: a  beruházásnak a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja
szerinti hasznos élettartama alatt diszkontált bevételek és diszkontált működési költségek (pl. személyi
jellegű ráfordítás, anyagköltség, szerződéses szolgáltatás, a távközlés, az energia és a karbantartás költsége,
bérleti díj, adminisztrációs költség, kivéve az  olyan értékcsökkenési és a  finanszírozási költséget, amelyet
beruházási támogatásból már fedeztek) közötti pozitív előjelű különbség,
41. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás,
42. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
43. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett, állami támogatást nem tartalmazó forrás,
44. sajáttőke-befektetés: közvetlen vagy pénzügyi közvetítőn keresztül történő közvetett tőkejuttatás egy
vállalkozás számára a vállalkozásban a megfelelő arányú részesedés megszerzése ellenében,
45. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
46. személyszállítási közszolgáltatás: a nyilvánosság számára megkülönböztetés nélkül és folyamatosan nyújtott
általános gazdasági érdekű személyszállítási szolgáltatás,
47. személyszállítási közszolgáltatási szerződés: a  személyszállítási ágazathoz kapcsolódó közszolgáltatás
vonatkozásában az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk i) pontja szerinti szerződés,
48. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel,
49. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
50. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
51. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz,
52. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 76.  pontja szerinti
kis- és középvállalkozás,
53. uniós szabvány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 102. pontja szerinti szabvány.
(2) Az  (1)  bekezdés 17.  pontja szerinti ellenszolgáltatásnak meg kell haladnia a  részvételi költségeket és a  sportoló
jövedelmének jelentős részét kell kitennie függetlenül attól, hogy a sportoló és az érintett sportvállalkozás kötött-e
munka- vagy más, munkavégzésre irányuló szerződést. Nem minősül ellenszolgáltatásnak a sportrendezvényen való
részvételhez kapcsolódó utazási és szállásköltségek megtérítése.
(3) Pénzügyi előzményekkel nem rendelkező induló vállalkozás esetén az  (1)  bekezdés 21.  pont b)  alpontja szerinti
arányt a folyó pénzügyi időszak független könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatásában kell kimutatni.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
3. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
5. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet, az  1408/2013/EU bizottsági rendelet és
a 360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(3) Nem ítélhető támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) kulturális célú támogatás, közszolgáltatásért járó ellentételezés, személyszállítási közszolgáltatásért járó
ellentételezés és csekély összegű támogatás, valamint mezőgazdasági csekély összegű támogatás kivételével
nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
(4) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
akvakultúra-termékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez környezetvédelmi támogatás,
sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás, csekély összegű
támogatás, mezőgazdasági csekély összegű támogatás és csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez induló vállalkozásnak nyújtott támogatás, sportlétesítményhez és
multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás, csekély összegű támogatás és csekély
összegű közszolgáltatási támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) a  2010/787/EU tanácsi határozat hatálya alá tartozó, versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő
támogatás,
e) exporttal kapcsolatos tevékenységhez nyújtott támogatás, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési
hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb
folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
f ) import áru helyett hazai áru használatától függővé tett támogatás,
g) olyan feltétellel nyújtott támogatás, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(5) A  651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(6) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az  e  fejezet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, az  államháztartás központi vagy önkormányzati alrendszeréből vagy uniós forrásból
származó állami támogatással, ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság
jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(7) Ezen alcím szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más,
az államháztartás központi vagy önkormányzati alrendszeréből vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(8) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós,
az államháztartás központi vagy önkormányzati alrendszeréből származó forrásból történik – támogatási intenzitása
nem haladhatja meg az irányadó uniós állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy
támogatási összeget.
(9) Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező, induló vállalkozásnak nyújtott támogatás,
valamint a  csekély összegű támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező
állami támogatással halmozható. Az  azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás
a csoportmentességi rendeletekben és az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb
teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami
támogatással halmozható.
(10) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása előtti
összegben kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(11) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(12) Ha a  támogatás nyújtása az  uniós állami támogatási szabályok értelmében az  Európai Bizottság előzetes
jóváhagyásától függ, a  támogatási döntés csak az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát
követően hozható meg.
6. § A projekt megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja,
d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
7. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
a) induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a  támogatási kategóriára vonatkozó
szabályokban meghatározott mértéket,
b) kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
ba) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bb) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bc) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bd) meghaladja a ba)–bc) alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az EUMSz 185. cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
be) meghaladja a  ba)–bd)  alpont szerinti összeg 150%-át, ha a  kutatás-fejlesztési projekthez
a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték
kiszámításához használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell
kifejezni) és, ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt ésszerű és prudenciális megfontolások
alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor
irányadó diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
bf ) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
c) a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
d) a  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja az 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
e) az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését
szolgáló beruházási támogatás, jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott
beruházási támogatás, energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás, megújuló
energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás, valamint az  energiatermelő létesítményhez nyújtott,
energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
f ) az  elosztóhálózathoz nyújtott, energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás
esetén vállalkozásonként és beruházásonként meghaladja a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
g) energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy
h) sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott beruházási támogatás
esetén meghaladja a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy a projekt teljes költsége meghaladja
az  50  millió eurónak megfelelő forintösszeget, valamint sportlétesítményhez nyújtott működési támogatás
esetén infrastruktúránként és évenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
8. § E rendelet alapján
a) a 651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén 2021. június 30-ig,
b) csekély összegű támogatás és mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
c) közszolgáltatási csekély összegű támogatás esetén 2019. június 30-ig,
d) az  Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2) sz. határozata szerinti kulturális célú támogatás esetén
2018. szeptember 1-ig
lehet támogatási döntést hozni. 4. Kamattámogatás és kezességi díjtámogatás
9. § (1) Az  1.  melléklet 21. sora szerinti előirányzatból a  Széchenyi Kártya Program Konstrukciók keretében
a  vállalkozásoknak nyújtott kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint a  kezességvállaló intézmény
kezességvállalásával nyújtott támogatás csekély összegű támogatásnak minősül.
(2) A  kedvezményezett számára adott évben megítélt csekély összegű támogatás összegébe a  megítélt hitelkeret
támogatott futamidejének időszakára jutó kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint a kezességvállaló
intézmény kedvezményes kezességvállalásából adódó állami támogatás összege számít bele.
(3) A  KAVOSZ Pénzügyi Szolgáltatásokat Közvetítő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
KAVOSZ  Zrt.) köteles tájékoztatni a  kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül.
A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre, hivatkozva
annak pontos címére és az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia
a  támogatás összegét az  Atr. 2.  mellékletében foglalt módszertan alapján kiszámolt támogatástartalomban
kifejezve.
10. § (1) Az  1.  melléklet 24. sora szerinti előirányzat alapján nyújtott intézményi kezességi díjtámogatás csekély összegű
támogatásnak vagy mezőgazdasági csekély összegű támogatásnak minősül.
(2) A  kedvezményezett számára adott évben megítélt csekély összegű támogatás vagy mezőgazdasági csekély
összegű támogatás összegébe a  megítélt hitelkeret támogatott futamidejének időszakára jutó kezességi
díjtámogatás, valamint a Garantiqa Hitelgarancia Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Garantiqa
Hitelgarancia Zrt.) kedvezményes kezességvállalásából adódó állami támogatás összege is beleszámít.
(3) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. tájékoztatja a  kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű támogatásban vagy
mezőgazdasági csekély összegű támogatásban részesül. A  tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a  csekély
összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre, illetve a mezőgazdasági csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendeletre, hivatkozva azok pontos címére és az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére,
valamint meg kell határoznia a  csekély összegű támogatás, illetve mezőgazdasági csekély összegű támogatás
összegét az Atr. 2. mellékletében foglalt módszertan alapján kiszámolt támogatástartalomban kifejezve.
(4) Amennyiben a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által garantált ügyletben bekövetkező változás miatt változik
a  támogatástartalom, arról a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. 2 napon belül elektronikus úton tájékoztatja
a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalt a  mezőgazdasági célú csekély összegű nyilvántartás adatainak
módosítása céljából.
5. Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás 11. § Az  induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) azon
a  legfeljebb öt éve bejegyzett, tőzsdén nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely még nem osztott fel
nyereséget és nem összefonódás útján jött létre. Azon vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre,
az öt éves periódus kezdete a gazdasági tevékenység megkezdésének az időpontja vagy a gazdasági tevékenységre
vonatkozó adófizetés kezdő időpontja.
12. § (1) Ha a támogatás formája nem piaci kamatozású, legfeljebb tízéves futamidőre nyújtott hitel, annak névértéke nem
haladhatja meg
a) az 1 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén az 1,5 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 2 millió eurót.
(2) Az  5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező hitel esetén a  névérték legmagasabb összege az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  hitel tényleges futamideje hányadosának szorzataként határozható
meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű hitel esetén a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű hitelre
vonatkozó legmagasabb összeggel.
13. § (1) Ha a  támogatás formája nem piaci díj ellenében, legfeljebb 10 éves futamidőre nyújtott kezességvállalás,
a kezességvállalással biztosított hitel névértéke nem haladhatja meg
a) az 1,5 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 2,25 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 3 millió eurót.
(2) Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kezességvállalás esetén a kezességvállalással biztosított legmagasabb
hitelösszeg az  (1)  bekezdésben meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  kezességvállalás tényleges
futamideje hányadosának szorzataként határozható meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kezességvállalás esetén
a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű kezességvállalásra vonatkozó legmagasabb összeggel.
(3) A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel összegének 80%-át.
14. § Ha a  támogatás formája vissza nem térítendő támogatás – ideértve a  sajáttőke-befektetést és a  kvázisajáttőkebefektetést is –, kamatlábcsökkentés vagy kezességvállalási díjcsökkentés, annak bruttó támogatási egyenértéke
nem haladhatja meg
a) a 0,4 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 0,6 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 0,8 millió eurót.
15. § (1) A  kedvezményezett támogatásban részesülhet a  12–14.  §-ban meghatározott támogatási eszközök kombinációja
révén is, ha az  egyik támogatási eszközzel nyújtott támogatásnak az  adott eszközre vonatkozóan megengedett
legmagasabb támogatási összege alapján kiszámított hányadát figyelembe veszik a  kombinált eszköz részét
képező másik eszközre vonatkozóan megengedett legmagasabb támogatási összeg maradványhányadának
meghatározásához.
(2) Innovatív kisvállalkozás esetén a 12–14. §-ban meghatározott legmagasabb összegek megkétszerezhetőek.
6. A kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás 16. § (1) A  kutatás-fejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatás-fejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatás-fejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatás-fejlesztési kategóriák közé.
17. § (1) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (2) A 16. § (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  kereskedelmi, illetve a  ténylegesen felmerülő beruházási
költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(3) A  16.  § (2)  bekezdés d)  pontja esetén a  támogatás keretében a  megvalósíthatósági tanulmány költsége
számolható el.
18. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával, vagy legalább két tagállamban, vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az  elszámolható költségek több,
mint 70%-át, vagy a  projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával
zajlik, amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az  elszámolható költségek
legalább 10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) ha a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható
költségek 80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben résztvevőket is.
7. A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 19. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdés rendelkezéseit csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra
megépítése vagy korszerűsítése esetén lehet alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági
tevékenységre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó
finanszírozást, költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és
objektíven indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust kell
alkalmazni.
8. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
20. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő
költsége, aki kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységen, a  kedvezményezettnél újonnan létrehozott,
nem helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az  (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-áig növelhető,
ha a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
9. Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének
emelését szolgáló beruházási támogatás
21. § (1) Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését szolgáló
beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) akkor nyújtható, ha a beruházás
a) az  uniós szabvány túlteljesítése révén lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az  alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb, kötelező
nemzeti szabványok meglététől,
b) uniós szabvány hiányában lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését,
c) az  elfogadott uniós szabványnak megfelelő új közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri járművek beszerzésére
irányul, feltéve, hogy a  beszerzés a  vonatkozó uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, és annak
kötelezővé válásakor nem válnak alkalmazandóvá a  hatálybalépést megelőzően már megvásárolt
járművekre, vagy
d) meglévő közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri jármű felújítására irányul, feltéve, hogy az uniós szabvány a jármű
forgalomba helyezésekor még nem volt hatályban, és kötelezővé válásakor nem válik visszamenőleges
hatállyal alkalmazandóvá az érintett járműre.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás nem nyújtható már elfogadott, de még hatályba nem lépett uniós
szabványnak való megfelelés érdekében megvalósított beruházáshoz.
22. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40%-át.
 (2) A  támogatási intenzitás középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
 (3) A támogatási intenzitás – a  (2) bekezdésben meghatározott mértéken túl – az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja
szerinti régióban megvalósuló beruházás esetén 15 százalékponttal, az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
településen megvalósuló beruházás esetén 5 százalékponttal növelhető.
23. § (1) A támogatás keretében
a) az alkalmazandó uniós szabvány túlteljesítéséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség,
b) uniós szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének emeléséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási
költség
számolható el. (2) Ha a  környezetvédelmi beruházáshoz kapcsolódó költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként
meghatározható, e beruházás költsége számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés alapján nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
10. A jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás
24. § (1) A  jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) olyan beruházáshoz nyújtható, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás
megfeleljen a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos uniós szabványnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beruházást az uniós szabvány hatálybalépése előtt legalább egy évvel be kell fejezni.
 (3) Ha a  beruházás befejezése több mint három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, a  támogatási
intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át, középvállalkozás esetén
az elszámolható költségek 15%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(4) Ha a  beruházás befejezése legalább egy, de legfeljebb három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt
történik, a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 15%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 5%-át.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 22. § (3) bekezdése szerint növelhető.
 (6) A támogatás keretében a jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz közvetlenül kapcsolódó,
a 23. § (2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
11. Az energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás 25. § (1) A  vállalkozások energia-megtakarítást eredményező beruházásaihoz kapcsolódó energiahatékonysági
intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30%-át.
(2) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványnak való megfelelés érdekében
megvalósított beruházáshoz.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 22. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (4) A  támogatás keretében a  magasabb energiatakarékossági szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó, a  23.  § (2) és
(3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el. 12. A megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás
26. § (1) A  megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) kizárólag új berendezéshez nyújtható.
(2) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beruházás fenntartható bioüzemanyag
előállítására irányul.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően támogatás nyújtható meglévő élelmiszeralapú bioüzemanyag-előállító egység új
generációs bioüzemanyag-előállító egységgé történő átalakítására, ha ennek következtében az  élelmiszeralapú
termelés a kialakítandó új kapacitással arányosan csökken.
27. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek
a) 45%-át a 29. § (2) és (3) bekezdése esetén,
b) 30%-át a 29. § (4) bekezdése esetén.
(2) A támogatási intenzitás a 22. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) Ha a  támogatást egyértelmű, átlátható és megkülönböztetés-mentes kritériumok alapján kidolgozott valódi
versenyeztetésen alapuló, megkülönböztetés-mentes, valamennyi érdekelt vállalkozás részvételét lehetővé tevő
ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, a támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(4) Ha az  ajánlattételi eljárás korlátozott költségvetése miatt nem részesülhet valamennyi ajánlattevő támogatásban,
a  támogatás kizárólag az  ajánlattevők ajánlatának megfelelően nyújtható, a  későbbi tárgyalás lehetőségének
kizárásával.
28. § (1) Nem nyújtható támogatás
a) ellátási vagy bekeverési kötelezettség hatálya alatt álló bioüzemanyagokhoz,
b) a  vízvédelmi politika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október  23-i
2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket nem teljesítő
vízerőművekhez.
(2) Nem ítélhető meg támogatás a  létesítmény működésének megkezdését követően és a  támogatás nem függhet
a termelés eredményétől.
(3) Támogatás nem ítélhető meg működési célra. 29. § (1) A támogatás keretében a magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség
számolható el.
(2) Ha a  környezetvédelmi beruházási költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként vagy egy már
működő létesítmény új, jól azonosítható többletkomponenseként meghatározható, ezen beruházás költsége
számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés szerint nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
(4) Ha kisméretű létesítmény esetén nem létezik a  (3)  bekezdés szerinti hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás,
a magasabb környezetvédelmi szintet megvalósító teljes beruházási költség számolható el.
13. Az energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás
30. § Az  energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a  továbbiakban: támogatás) energiatermelő létesítményhez, illetve elosztó hálózathoz kapcsolódó beruházáshoz
nyújtható.
31. § (1) Energiatermelő létesítmény esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át.
 (2) A támogatási intenzitás a 19. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A  támogatás keretében az  energiahatékony távfűtési és távhűtési rendszer szerves részét képező egy vagy több
energiatermelő egység megépítéséhez, kibővítéséhez és felújításához szükséges kiegészítő berendezés beruházási
költsége számolható el.
32. § (1) Elosztó hálózat esetén a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a támogatott elosztó
hálózat működési eredménye közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag kell levonni az elszámolható költségből.
(3) A támogatás keretében a beruházási költség számolható el.
14. Az energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás
33. § (1) Az  energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdése szerinti támogatott területeken energetikai célú infrastruktúra
létrehozásához, korszerűsítéséhez és bővítéséhez nyújtható.
(2) A  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  támogatott infrastruktúra működési
eredménye közötti különbséget.
(3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(4) A támogatás keretében a beruházás költsége számolható el.
 (5) Az  energetikai célú infrastruktúrának a  belső energiapiaci szabályozással összhangban lévő teljes körű tarifa- és
hozzáférési szabályozás hatálya alá kell tartoznia. (6) Nem nyújtható támogatás villamosenergia- és gáztározó projektekhez, valamint kőolaj-infrastruktúrához
kapcsolódó beruházáshoz.
15. A környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás 34. § (1) A  7–11. alcím szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás
(ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás a 22. § (2) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A támogatás keretében környezetvédelmi tanulmány (pl. energiaaudit) költsége számolható el.
 (4) A  2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv által kötelezően előírt energiaauditon felül végrehajtott
energiaaudit kivételével nem nyújtható támogatás nagyvállalkozás részére a  2012/27/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 8. cikk (4) bekezdése szerinti energiaaudithoz.
16. A sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás
35. § (1) A  sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
a) beruházási támogatásként sportlétesítmény és multifunkcionális szabadidős létesítmény építéséhez,
bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez,
b) működési támogatásként sportlétesítmény működéséhez
nyújtható.
(2) A támogatott sportlétesítmény, multifunkcionális szabadidős létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével,
működtetésével, üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetés-mentes
módon, a vonatkozó jogszabályok figyelembevételével kell eljárni.
(3) A  támogatott sportlétesítményhez, multifunkcionális szabadidős létesítményhez a  felhasználók számára átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell hozzáférést biztosítani. A  beruházási költséget legalább 30%-ban
finanszírozó vállalkozás a  támogatott létesítményt kedvezőbb feltételek mellett használhatja, ha e  feltételeket
nyilvánossá teszik.
(4) A  támogatott sportlétesítmény nem állhat egyetlen hivatásos sportoló vagy hivatásos csapat kizárólagos
használatában. A létesítményt az éves időbeli kapacitás legalább 20%-ában más hivatásos vagy amatőr sportolónak
vagy csapatnak kell használnia.
(5) Ha a  támogatott sportlétesítményt hivatásos csapat használja, a  hivatásos csapat esetén alkalmazott díjszámítási
feltételeket nyilvánossá kell tenni.
36. § (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési
eredmény közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) Működési támogatás esetén a támogatás nem haladhatja meg a keletkező működési veszteséget.
 (4) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell megállapítani.
 (5) A  (3)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (4)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
 (6) Az  egymillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege
az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy
a támogatási intenzitás nem haladja meg az elszámolható költségek 80%-át.
37. § (1) A beruházási támogatás keretében az épületek, építmények értékét növelő költségek, valamint a  tárgyi eszköz és
az immateriális javak költsége számolható el.
(2) A  működési támogatás keretében a  sportlétesítmény által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő
működési költség (pl. az  igénybevett szolgáltatások és a karbantartás költsége, a bérleti díj, a személyi, az anyag-,
a kommunikációs, az energia- és az adminisztrációs költség) számolható el.
(3) Működési támogatás esetén az  értékcsökkenés és a  finanszírozási költségek olyan mértékben nem számolhatóak
el, amilyen mértékben az  értékcsökkenés, finanszírozás vagy az  értékcsökkenéssel, finanszírozással érintett tárgyi
eszközök, immateriális javak tekintetében a kedvezményezett beruházási támogatásban részesült.
17. A csekély összegű támogatás 38. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére a  csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  200  000  eurónak,
közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozások esetén a  100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve a  csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet
kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendelet 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése
figyelembevételével – az ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia
kell a részére a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű
támogatások támogatástartalmáról.
18. A csekély összegű közszolgáltatási támogatás 39. § (1) Egy vállalkozás részére a  360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű közszolgáltatási
támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg
az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely a  támogatást a  360/2012/EU bizottsági rendelet 1.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha
az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A  támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól,
hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(6) A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély
összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás kedvezményezettjének a (4)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására
alkalmas módon nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi
évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
19. A mezőgazdasági csekély összegű támogatás 40. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1408/2013/EU bizottsági rendelet (ezen
alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű
támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 15 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe
véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1408/2013/EU bizottsági rendelet
1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) A  támogatás más csekély összegű támogatásról szóló rendeletnek megfelelően nyújtott csekély összegű
támogatással az adott csekély összegű támogatásról szóló rendeletben meghatározott felső határig halmozható.
(6) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(7) A  kedvezményezettnek az  1408/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1) és (2)  bekezdése figyelembevételével
–  az ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
20. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 41. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A  támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a  versenyt, amely mindenképpen szükséges a  feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ideértve az ésszerű nyereséget is. A támogatás mértékét a 2012/21/EU bizottsági határozat 5. cikke szerint
kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
21. A személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés 42. § (1) A  személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés akkor nyújtható, ha a  közszolgáltatási szerződés megfelel
a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012.  évi XLI.  törvény (a  továbbiakban: Személyszállítási törvény)
25. §-ában és az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében foglalt rendelkezéseknek.
(2) A  szolgáltató kiválasztásának összhangban kell állnia a  Személyszállítási törvény 23.  §-ában és az  1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében foglaltakkal.
(3) A szolgáltató ellentételezésének összhangban kell állnia a Személyszállítási törvény 30. §-ában és az 1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkében és mellékletében foglaltakkal.
(4) A  pályázati dokumentumoknak és a  közszolgáltatási szerződéseknek tartalmazniuk kell, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás végzésébe milyen mértékben vonható be alvállalkozó, figyelemmel arra, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával megbízott belső szolgáltató a  személyszállítási közszolgáltatás több
mint 50%-át köteles maga nyújtani.
(5) Az a közszolgáltatási szerződés, amely egyidejűleg rendelkezik a személyszállítási közszolgáltatás megtervezéséről,
felépítéséről és működtetéséről, teljes alvállalkozói bevonást engedhet a  személyszállítási közszolgáltatások
működtetésére.
(6) A  támogatásból beszerzett tárgyi eszköz rendeltetésében az  amortizációs időszak végéig változás nem történhet,
használatából bármely szervezetnek az  uniós állami támogatási szabályokkal összeegyeztethetetlen gazdasági
előnye nem származhat.
22. Kulturális célú támogatás 43. § Kulturális célú támogatás az Európai Bizottság SA.34770 (2012/N-2) sz. határozatának megfelelően, az Atr. 27. §-ában
meghatározott szabályok szerint nyújtható.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 44. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit a  Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat esetében a  2016. január 1-jét követően
létrejött hitelügyletek kapcsán, az  Intézményi kezességi díjtámogatások fejezeti kezelésű előirányzat esetében
a 2016. január 1-jét követően létrejött hitelszerződések kapcsán az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
ügyekben is alkalmazni kell.
(3) Ha az  e  rendelet alapján kijelölt kezelő szerv az  e  rendelet hatálya alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
vonatkozásában e rendelet hatálybalépését megelőzően tett kötelezettségvállalást és teljesített kifizetést, azt az arra
jogosult kezelő szerv által tett kötelezettségvállalásnak és kifizetésnek kell tekinteni.
j)  pont ja)  alpontja, k)  pont ka)  alpontja, l)  pont lc)  alpontja, n)  pontja, o)  pont oa)  alpontja, p)  pontja
az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352, 2013.12.24. 1. o.),
b) h)  pont hb)  alpontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági
ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352, 2013.12.24. 9. o.),
c) b)  pont ba)  alpontja, c)  pont ca)  alpontja, d)  pont da)  alpontja, g)  pont ga)  alpontja, i)  pont ia)  alpontja,
l) pont la) alpontja, p) pontja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános
gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8–13. o.),
d) j)  pont jb)–ji)  alpontja, k)  pont kb)  alpontja, o)  pont ob)–oe)  alpontja és p)  pontja a  Szerződés 107. és
108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé
nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I. és
II. fejezete, valamint 22., 25., 26., 28., 36–38., 41., 48., 49. és 55. cikke,
e) b)  pont bb)  alpontja, c)  pont cb)  alpontja, d)  pont db)  alpontja, g)  pont gb)  alpontja, i)  pont ib)  alpontja,
l)  pont lb)  alpontja, p)  pontja az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára
közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3–10. o.),
f ) d) pont dd) alpontja, j) pont jj) és jk) alpontja, l) pont ld) alpontja, o) pont of ) alpontja és p) pontja a vasúti
és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
(HL L 315., 2007.12.3., 1. o.),
g) m) és p)  pontja az  SA.34770 (2012/N-2) sz. bizottsági határozat, a) és p)  pontja az  SA.38478 (2014/N) sz.
bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 46. § Hatályát veszti a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 28/2015. (VI. 3.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2009. (VI. 30.) NFGM rendelete a Kegyeleti Alap felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló 2008. évi CII. törvény 1. számú melléklet, XV. Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium
fejezet, 25. cím, 30. alcím, 35. jogcímcsoport szerinti Kegyeleti Alap fejezeti kezelésű előirányzat felhasználására,
kezelésére és ellenőrzésére terjed ki.
2. § A Kegyeleti Alap fejezeti kezelésű előirányzat – a Magyar Állam kegyeleti kötelezettségének teljesítéseként – az 1975. szeptember 30-án Bejrut közelében lezuhant HA-LCI lajstromjelű MALÉV repülőgép légi katasztrófájában elhunyt
a) magyar állampolgárok (a továbbiakban: áldozatok)
hozzátartozóinak kegyeleti támogatására, kegyeleti szertartásra,
b) áldozatok földi maradványainak felkutatására, hazaszállítására, a roncsok kiemelésére használható fel.
3. § (1) A kegyeleti támogatás összege 4 000 000 Ft.
(2) Kegyeleti támogatásra jogosult az áldozat
a) házastársa,
b) az a) pont alatti jogosult hiányában az áldozat gyer
meke (ideértve az örökbefogadott, a mostoha- és a nevelt
gyermeket is),
c) az a)–b) pont alatti jogosultak hiányában az áldozat
egyéb leszármazója,
d) az a)–c) pont alatti jogosultak hiányában az áldozat
felmenője (ideértve az örökbefogadó szülőt, a mostohaszülőt és a nevelőszülőt is),
e) az a)–d) pont alatti jogosultak hiányában az áldozat
testvére.
(3) Több jogosult gyermek, egyéb leszármazó, felmenő
vagy testvér esetén közöttük az (1) bekezdésben meghatározott összeg egyenlő arányban oszlik meg.
(4) A kegyeleti támogatás folyósítására a jogosult mellékletben foglalt írásbeli kérelme alapján – a kegyeleti támogatásra való jogosultság egyidejű igazolása mellett – kerül sor.
(5) A kegyeleti támogatásra való jogosultság igazolása
anyakönyvi kivonattal történik.
(6) Az írásbeli kérelmet a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumhoz kell benyújtani.
(7) Az írásbeli kérelem benyújtásának határideje 2009.
augusztus 31., amelynek elmulasztása jogvesztő.
(8) A kegyeleti támogatásra való jogosultságról a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
4. § A Kegyeleti Alap fejezeti kezelésű előirányzat kegyeleti támogatáson túli egyéb jogcímen történő felhasználásáról a miniszter a folyósított kegyeleti támogatás összegének figyelembevételével dönt.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Varga István s. k.,


text:
57/2010. (VII. 16.) OGY határozata Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Szekó József országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pécsi Városi Bíróság
17. B. 23/2010./13. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1158/2012. (V. 18.) Korm. határozata a „Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban” elnevezésű állami beruházás egyes kérdéseiről.
A Kormány 1. kifejezi azon szándékát, hogy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem valamennyi, az alapfunkciókat és az egyetemi
működést támogató kiegészítő funkciókat befogadó és kiszolgáló létesítményének egységes elhelyezése, illetve
az ahhoz szükséges beruházási tevékenység a „Ludovika Campusban”, a Budapest VIII. kerület, belterület
36030 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben az 1089 Budapest, Orczy út 1. szám alatti ingatlanon, valamint
a Budapest VIII. kerület, belterület 36009 és 36014 helyrajzi számokon nyilvántartott, természetben az 1089 Budapest,
Diószeghy Sámuel utca 38–40., illetve 42. szám alatti ingatlanokon (a továbbiakban együtt: az Ingatlan), és az azok
környezetében elhelyezkedő egyéb ingatlanokon valósuljon meg (a továbbiakban: Beruházás) 2012 és 2016 között,
a Kormány részére bemutatott előterjesztés (a továbbiakban: előterjesztés) szerinti beruházási tartalommal;
2. kifejezi azon szándékát, hogy a Beruházás első üteme 2012–2015. években valósuljon meg, az előterjesztés szerinti,
az egyetemi oktatási alapfunkciókat és egyes, az oktatási tevékenység minőségét fokozó kiegészítő funkciókat
magában foglaló beruházási tartalommal; 3. egyetért azzal, hogy az Ingatlannak a Beruházás megvalósítására feljogosított vagyonkezelője, valamint a létrejövő
létesítmények vagyonkezelője a Nemzeti Közszolgálati Egyetem legyen azzal, hogy a Beruházással kapcsolatban
biztosítani szükséges az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1351/2011. (X. 20.) Korm. határozat 2. pont a) alpontjában foglaltak érvényesülését;
4. felhívja a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztost és a nemzeti
fejlesztési minisztert, hogy az arra jogosult szervezetek útján gondoskodjanak az Ingatlan vonatkozásában az 1. és
2. pontban foglaltakat lehetővé tevő, egységes tulajdoni, vagyonkezelői és használói jogviszonyok, valamint
a Nemzeti Közszolgálati Egyetem vagyonkezelői jogállása biztosításához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. szeptember 30. 5. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztost, hogy az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1351/2011. (X. 20.) Korm. határozat 2. pont a) alpontjában a Beruházás vonatkozásában
meghatározott irányítási és felügyeleti jogok teljes körű gyakorlásához szükséges, a Kormány hatáskörébe tartozó
intézkedésekről – ideértve a szükséges jogalkotási eszközök alkalmazását, vagy azok kezdeményezését is – együttesen
készítsenek előterjesztést a Kormány számára; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2012. május 31. 6. felhívja a belügyminisztert és a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős
kormánybiztost, hogy a Beruházás, illetve egyes munkaszakaszainak Startmunka Mintaprogram keretében történő
megvalósításához a szükséges intézkedést megtegye; Felelős: belügyminiszter a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2012. május 31. 7. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős
kormánybiztost, hogy a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának
gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény alapján a Beruházással összefüggő hatósági ügyek
nemzetgazdasági szempontból kiemelt üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről nyújtson be
előterjesztést a Kormányhoz; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal 8. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter és az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával a beruházói tevékenység elvégzése érdekében
létrehozandó Nemzeti Közszolgálati Egyetem projektszervezete részére a 2012. évi működéshez, a projektszervezet
személyi és dologi költségeinek fedezetéhez szükséges, 40 millió forint biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal 9. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Beruházás részét képező előkészítési, tervezési, bontási és építési
munkák fedezetére a 2012. évben 2000 millió forint biztosításáról gondoskodjon, valamint ezen összegnek a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem javára történő, és a beruházási célra való felhasználását lehetővé tevő átcsoportosításhoz
szükséges intézkedést megtegye; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
10. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az egyes kiemelt jelentőségű
budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával a 2013. évi központi költségvetés tervezésekor
a Beruházás részét képező előkészítési, tervezési, bontási és építési munkák fedezetére 2700 millió forint biztosításáról
gondoskodjon; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter nemzetgazdasági miniszter
az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a 2013. évi központi költségvetés tervezése keretében
11. felhívja a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztost,
a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Közszolgálati Egyetem egységes
elhelyezéséhez szükséges, nem beruházási tevékenység fedezetét szolgáló, egyéb források biztosításáról készítsen
előterjesztést a Kormány számára; Felelős: a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztos
nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. június 30., illetve szükség szerint
12. felhívja a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztost,
a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az egyes kiemelt jelentőségű budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztos bevonásával, az Ingatlanon és környezetében megvalósítandó, a 9. és
10. ponttal nem érintett beruházási programelemek finanszírozásáról, az európai uniós fejlesztési források
felhasználási lehetőségének megvizsgálásával, készítsen előterjesztést a Kormány részére;
Felelős: a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztos
nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2012. június 30. 13. felhívja a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztost és a nemzeti
fejlesztési minisztert, hogy a vagyonkezelő és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenntartói jogait gyakorló miniszterek
közreműködésével vizsgálja meg a Nemzeti Közszolgálati Egyetem „Ludovika Campusban” történő egységes
elhelyezésével felszabaduló állami tulajdonú ingatlanok hasznosításának lehetőségét, és az arra jogosult szervezetek
útján gondoskodjon azok hasznosításáról; Felelős: a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztos
nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter belügyminiszter
honvédelmi miniszter Határidő: 2012. december 31. 14. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint az új nemzeti közgyűjteményi
épületegyüttes koncepciójáért felelős kormánybiztost, hogy együttesen készítsenek előterjesztést a Kormány
számára a Magyar Természettudományi Múzeumnak a Ludovika Főépületéből való távlati kiköltözéséről, a jelenleg
a Ludovika Főépületben elhelyezett nem közönségforgalmi-kiállítási célú múzeumi funkciók más helyen, egységesen
történő elhelyezéséről; Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter
az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes koncepciójáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2012. december 31. 15. kiemelt kormányzati céllá nyilvánítja, hogy az Európai Unió 2014–2020-as tervezési és programozási időszakára
vonatkozó operatív programok keretében, uniós fejlesztési támogatásként, a megvalósítási határidőkkel
összhangban, rendelkezésre álljanak a Beruházás megvalósításához ezen időszakban szükséges további pénzügyi
források. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
a Jó Állam fejlesztési koncepció végrehajtásának összehangolásáért felelős kormánybiztos
Határidő: az Európai Unió 2014–2020-as programozási időszakára vonatkozó nemzeti szintű tervezési
dokumentumok, illetve operatív programok elkészítéséhez igazodva folyamatosan 16. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök