text:
41/2011. (HK 11.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásával kapcsolatos egyes szakmai feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) és (4) bekezdése, valamint 101. § (4) és (5) bekezdése alapján – figyelemmel a
110. § (2) bekezdésére és a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásával kapcsolatos egyes feladatokról szóló
44/2011. (IV. 20.) HM utasításban, továbbá a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem létrehozásával kapcsolatos egyes
szakmai feladatok végrehajtásáról szóló 32/2011. (HK 7.)
HM KÁT-HVKF együttes intézkedés 70. pontjában foglaltakra – a szervezési időszak III. üteme szakmai feladatainak végrehajtására a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM) a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) végrehajtásban érintett katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: végrehajtásban érintett szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
(a továbbiakban: ZMNE) megbízott rektorát (a továbbiakban: rektor) a jelen intézkedésünkben a ZMNE részére
meghatározott feladatok végrehajtására.
3. A végrehajtásban érintett szervezetek vezetői a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásával kapcsolatos
egyes feladatokról szóló 44/2011. (IV. 20.) HM utasításban (a továbbiakban: HM utasítás) 2011. szeptember 1-je
és 2012. február 28-a közötti időszakra meghatározott feladataikat – figyelemmel az abban meghatározott határidőre – jelen együttes intézkedésben szabályozott szakmai követelmények alapján végezzék.
2. Szervezési és deregulációs feladatok 4. A 2012. évi ZMNE-re vonatkozó időközi mérlegjelentéseket, féléves és éves elemi költségvetési beszámolót
– az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000.
(XII. 24.) Korm. rendelet 13/A. §-a alapján – az alapító
szerv, a HM készíti el.
5. A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) főosztályvezetője – a ZMNE rektorával és a szakmailag illetékes HM szervek és szervezetek
vezetőivel együttműködésben, továbbá a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) Fenntartói
Testületének illetékes szervével történő együttműködést
kezdeményezve – előkészíti és jóváhagyásra a miniszter
részére felterjeszti a ZMNE Megszüntető Okiratának tervezetét olyan számvetéssel, hogy annak hatálybalépése és
a Hivatalos Értesítőben a megszüntetés időpontját megelőzően legalább 40 nappal történő közzététele biztosított
legyen.
6. A HM TKF főosztályvezetője – a ZMNE rektorának
javaslata alapján és a szakmailag illetékes HM szervek vezetőinek közreműködésével – előkészíti és jóváhagyásra a
miniszter részére felterjeszti az NKE-n szolgálatot teljesítő katonaállományt tartalmazó, 2012. január 1-jén hatályba lépő állományjegyzék tervezetét olyan számvetéssel,
hogy annak 2011. augusztus 5-ig történő jóváhagyása biztosított legyen.
7. A szakterületért felelős HM szervek, szervezetek előkészítik és – a ZMNE rektorával történő egyeztetést követően – a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) részére belső egyeztetés és jóváhagyásra történő felterjesztés céljából megküldik az ösztöndíjszerződések megszüntetéséből eredő, a honvédelmi tárcát megillető igény érvényesítésének rendjéről szóló 60/2009. (VII. 17.) HM utasítás módosítását.
8. A HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM HPF) a HM JF-fel, a HVK Személyzeti Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK SZCSF) és a ZMNE-vel
együttműködve áttekinti a ZMNE-re vonatkozó közjogi
szervezetszabályozó eszközöket, majd a HM HPF főosztályvezetője 2011. október 15-ig előkészíti javaslatait a
szükséges deregulációk, illetve módosítások elvégzésére.
9. A HM HPF főosztályvezetője a HVK SZCSF-el, a
HVK Kiképzési Csoportfőnökséggel, a HVK Logisztikai
Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK LOGCSF), a
HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK HIICSF), HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatallal (a továbbiakban: HM
KPH), és a ZMNE-vel együttműködve, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létesítéséről szóló 2011. évi
XXXVI. törvényben létrehozott testületekkel történő
együttműködést kezdeményezve előkészíti és jóváhagyásra a miniszter részére felterjeszti a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: KIM) és a HM közötti együttműködési megállapodás tervezetét olyan számvetéssel, hogy annak 2011. október 30-ig mindkét fél által
történő jóváhagyása biztosított legyen.
10. A ZMNE átalakításával, valamint az NKE létrehozásával kapcsolatos feladatok nyomon követésére munkacsoport kerül létrehozásra.
a) A munkacsoport vezetőjét a HM HPF főosztályvezetője, a titkárát a ZMNE rektora, tagjait a HVK SZCSF csoportfőnöke, a HVK LOGCSF csoportfőnöke, a HVK HIICSF csoportfőnöke, az MH Ludovika Zászlóalj (a továbbiakban: MH LZ) parancsnoka és az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD) parancsnoka jelöli ki.
A munkacsoportot jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő 5. napig a munkacsoport vezetője hívja össze.
b) A munkacsoport vezetője a szervezési időszak III.
időszaka feladatainak végrehajtásáról, a jogutódlással
kapcsolatos elszámolásokról 2012. március 30-ig jegyzőkönyvet készít a HM kabinetfőnöke részére.
3. A személyügyi munkával kapcsolatos rendelkezések 11. A személy- és munkaügyi feladatokat olyan számvetéssel kell előkészíteni és végrehajtani, hogy az oktatási
és tudományos tevékenység, valamint az NKE és az érintett személyi állomány érdekének összehangolása biztosított legyen.
12. A személyi beszélgetés során a munkáltatói jogkört
gyakorló vezető fokozott figyelmet fordítson arra, hogy ne
terjeszkedjen túl a jogszabályokban meghatározott hatáskörén.
13. A személyi állománynak a ZMNE állományából az
NKE állományába történő átadására vonatkozó személyügyi feladatok tárca szintű koordinációjáért és szakmai
felügyeletért a HM HPF főosztályvezetője, a ZMNE állományába tartozó azon személyek vonatkozásában, akik részére az NKE szervezetében beosztás nem biztosítható a
HVK SZCSF csoportfőnökével együttműködve felelős.
14. Az NKE állományába tervezett, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban:
Hjt.) hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses állományú katonák áthelyezésre kerülnek az MH rendelkezési állományába, egyidejűleg vezénylésre kerülnek az NKE állományába.
15. A Nemzeti Közszolgálati Egyetem létesítéséről szóló 2011. évi XXXVI. törvény 3. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a jogelőd ZMNE szervezeténél pályáztatással betöltött oktatói és egyéb munkaköröket az
NKE-en az azt betöltők újabb pályázati eljárás nélkül töltik be.
16. A honvédtiszti alap- és mesterképzésben résztvevő
hallgatók jogviszonya az általános jogutódlás alapján az
NKE-n folyamatos.
17. Közalkalmazottak esetében az áthelyezés a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 85/A. és
85/B. §-ában meghatározott, a jogutódlásra vonatkozó
szabályok alapján történik.
18. Az NKE szervezetébe átcsoportosításra (áthelyezésre, vezénylésre) kerülő állomány tekintetében a személyügyi eljárást olyan számvetéssel kell lefolytatni, hogy az
állományjegyzék szerinti beosztásba tervezett személyek
esetében az áthelyezésre (vezénylésre) vonatkozó, a jelen
együttes intézkedés hatálya alá tartozó vezetők kiadmányozási jogkörébe tartozó jognyilatkozatok 2011. november 30-ig történő kiadása biztosított legyen.
19. Az MH rendelkezési állományában lévő, de személyügyi és pénzügyi ellátásra a ZMNE állományába
(nem tanulmányok folytatása céljából) vezényelt hivatásos (szerződéses) jogviszonyban állók közül az NKE állományában tovább-foglalkoztatásra tervezetteket – 18. pontban foglaltak figyelembevételével – az MH rendelkezési
állományán belül 2011. december 31-én át kell helyezni a
felsőoktatási intézményeknél szolgálatot teljesítők csoportjába.
20. A 18. és 19. pontok hatálya alá tartozó személyekkel
a személyügyi igazgatási eljárást a HVK SZCSF csoportfőnöke folytatja le.
21. A 2012. január 1-jét követően az NKE állományába
tartozó hivatásos és szerződéses állomány személyügyi
alapnyilvántartását, személy- és pénzügyi ellátását a miniszter által külön utasításban kijelölt szervek végzik.
22. A 2011. augusztus 1-jén rendelkezési állományban
lévő, személyügyi és pénzügyi ellátásra a ZMNE állományába vezényelt, de az NKE állományában tovább-foglalkoztatásra nem tervezett hivatásos (szerződéses) jogviszonyban állók 2012. január 1-jétől személyügyi helyzetük rendezéséig, de legkésőbb 2012. február 28-ig vezénylésre kerülnek az MH LZ állományába.
23. A jelenleg a ZMNE szervezeténél munkajogi jogviszonyban álló, illetve az NKE létrehozása során az NKE
szervezetébe áthelyezésre kerülő közalkalmazottak jogviszonyával kapcsolatos feladatokat a 17. pont figyelembevételével az NKE, mint jogutód szervezet végzi.
24. Azon ZMNE állományába tartozó személyek beosztásba helyezése, felmentése érdekében, akik számára az
NKE állományába nem biztosítható beosztás, az alábbiakat határozzuk meg:
a) A HM HPF 2011. szeptember 1-jétől a szervezési
időszak alatt folyamatosan rendelkezzen pontosított, a
HM és a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezeteken belüli üres munkakörök jegyzékével, melyet minden hónap 15. napjáig – illetve a HVK SZCSF
csoportfőnökének megkeresése alapján az abban foglalt
időpontig – megküld a HVK SZCSF csoportfőnöke részére.
b) A HVK SZCSF 2011. szeptember 1-jétől a szervezési
időszak alatt folyamatosan rendelkezzen pontosított, az
MH katonai szervezetein belüli üres munkakörök jegyzékével.
c) A HM és a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek tekintetében a szervezési időszakban a
beosztások feltöltésére vonatkozó személyi beszélgetések
(áthelyezés, kinevezés, állománykategória-váltás, külső
helyettesítés, illetve állománybavétel) megkezdésére – állományilletékes vezetői jogkörbe tartozó beosztások, valamint közalkalmazotti munkakörök esetében is – csak a
HM HPF-el történt előzetes egyeztetést követően, a hatályban lévő közjogi szervezetszabályozó eszközök betartása mellett kerülhet sor.
d) A HM HPF az NKE állományában beosztásba nem
helyezhető katonaállomány személyügyi anyagát,
amennyiben részükre a HM és a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek állományában beosztás
nem biztosítható, további szolgálati jogviszonyukra vonatkozó 3. körös személyi beszélgetések lefolytatása érdekében megküldi a HVK SZCSF-re.
e) Az NKE létrehozása következtében kiválók felmentése kezdetének legkorábbi időpontja: 2011. október 1. A
felmentések kezdő időpontját, továbbá a munkavégzésre
(szolgálati kötelezettség teljesítésére) vonatkozó kötelezés
időpontját a szervezési időszak időtartamán belül úgy kell
megállapítani, hogy a ZMNE megszűntetésével járó feladatok végrehajtásának, valamint a ZMNE feladatait átvevő NKE működésének személyi feltételei biztosítottak legyenek.
f) Az NKE létrehozása következtében kiválók felmentése
kezdő napjának legkésőbbi időpontja 2011. december 31.
25. A ZMNE a hallgatói kiképzési költség visszatérítéséhez kapcsolódó feladatot a követelésekkel együtt adja át
az MH LZ részére és arról értesítse az adósokat úgy, hogy
a 2011. december havi törlesztés már a „HM KPH HM
Igazgatás” kincstári számlájára kerüljön átutalásra.
26. A ZMNE személyügyi szerve a személyi beszélgetések lefolytatására a 27. pontban foglaltak szerint ütemtervet készít, melyet tájékoztatás céljából az illetékes személyügyi szervek vezetői részére megküld.
27. A személyi beszélgetéseket:
a) a szolgálati jogviszonyban álló foglalkoztatottakkal a
hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről,
módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az
integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás
rendjéről szóló 10/2002. (III. 5.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 118. § (6) bekezdésében meghatározott bizottságnak kell lefolytatnia;
b) a 17. pont hatálya alá nem tartozó közalkalmazottakkal kell lefolytatni;
c) a jogszabályokban meghatározott munkáltatói jogkört gyakorló vezetője, parancsnoka az illetékes személyügyi szerv bevonásával folytatja le.
28. A személyi beszélgetés során a foglalkoztatottat tájékoztatni kell:
a) jogairól, szolgálati-, közalkalmazotti jogviszonyának
módosításáról, a jogviszony megszüntetéséről, valamint
ezek jogszabályi következményeiről;
b) felmentés esetén a szolgálati jogviszonyban álló személyt – különös tekintettel az egyes gazdasági és pénzügyi
tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról
szóló 2010. évi XC. törvénnyel bevezetett különadóra vo
natkozó rendelkezésekre – a felmentési idő hosszára vonatkozó kezdeményezési jogáról;
c) szolgálati nyugdíjra jogosultság esetén a lakhatás-támogatás lehetőségeiről és a korábban megszerzett lakhatási támogatási formákkal kapcsolatos lehetőségekről, jogairól az érintett szervezet jogi szolgálatának képviselője,
vagy lakásügyekkel foglalkozó tagja adjon tájékoztatást;
d) a személyügyi eljárás alapján hozott vezetői döntéssel kapcsolatos jogorvoslati lehetőségről.
29. A közalkalmazottat tájékoztatni kell a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 30/A. §, 30/B. §, 30/C. § és a 30/E. §-ban
biztosított lehetőségekről.
30. Jelen együttes intézkedés hatálya alá tartozó szervezet, illetve az NKE állományába átcsoportosításra (áthelyezésre) kerülő közalkalmazott jogviszonyát nem kell
megszüntetni, esetükben a Kjt. 25. § (2) bekezdés b) pontját, illetve a 25/A. §, 25/B. §, illetőleg a 26. §-ban foglaltakat kell alkalmazni. Ha a közalkalmazott az áthelyezéshez
nem járul hozzá, a Kjt. 30. § (1) bekezdésének b) pontja
szerinti felmentés jogkövetkezményeit kell alkalmazni.
31. A jogviszony megszűnése esetén a vagyonnyilatkozattal kapcsolatosan az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
32. A személyi beszélgetésről – a beszélgetés helyén és
időpontjában a tartalmi és alaki követelményeknek megfelelő – részletes és hitelesített jegyzőkönyvet kell készíteni.
A személyügyi eljárás technikai szabályait a HM illetékes
személyügyi szervek vezetői együttesen jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő 15. napig határozzák
meg.
33. A személyi beszélgetések alapján készült javaslatokat az illetékes személyügyi szerv a személyi beszélgetést
követően folyamatosan, szolgálati úton felterjeszti a munkáltatói jogkörrel rendelkező hivatali felettesnek, illetve
szolgálati elöljárónak.
34. A személyügyi szervek a személyügyi igazgatási eljárás során keletkező adatok egységes rendben történő feldolgozása érdekében gondoskodjanak arról, hogy a keletkező személyügyi parancsok és határozatok egy példánya
– a jogerőre emelkedést követően a lehető leghamarabb,
de legkésőbb 30 napon belül – az MH Katonai Igazgatási
és Adatfeldolgozó Központ (a továbbiakban: MH KIAK)
részére megküldésre kerüljön.
4. Az oktatási tevékenység biztosításával kapcsolatos
feladatok 35. A ZMNE rektora 2011. október 31-ig adjon ki intézkedést az oktatással kapcsolatos bizottságok feladatainak
és jogkörének felülvizsgálatára, esetleges módosítására,
valamint a folyamatban levő tanulmányi ügyek kezelésére
vonatkozóan. A tanulmányi ügyek tekintetében különös
figyelmet kell fordítani a hatályos jogszabályok és a határidők betartására.
5. A pénzügyi és számviteli biztosítás feladatai 36. A HM KPH a ZMNE érdekében általa vezetett elsődleges és másodlagos kincstári számlák egyenlegét
2011. év utolsó kincstári napján utalja át a ZMNE előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
37. A HM KPH kezdeményezze a ZMNE Kincstári előirányzat-felhasználási keretszámlájának, valamint az európai uniós pályázatok elkülönítésére nyitott, alábontott
számlák 2012. január 1-jével történő megszüntetését a
Kincstárnál.
38. A 37. pont szerinti kincstári számlákat 2012. január
11-ig a HM KPH zárja le a HM Költségvetés Gazdálkodási
Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR+).
39. Az európai uniós pályázatok elkülönítése céljából
2011. december 5-ig a ZMNE kezdeményezze az NKE
Gazdasági Előkészítő Bizottságnál (a továbbiakban: GEB)
az európai uniós pályázatok elkülönítésére nyitott és a
37. pont szerint megszüntetett számlák helyett új számlák
megnyitását olyan számvetéssel, hogy azok 2012. január
1-jével fogadhassák a megszüntetett számlák egyenlegét.
40. A ZMNE a számlaegyenlegek átvezetése érdekében
2011. december 15-ig tájékoztassa a HM KPH-t a 39. pont
szerinti számlák azonosító adatairól.
41. A ZMNE a GEB-el történő egyeztetést követően
legkésőbb 2011. december 15-ig kezdeményezze a szállítói és vevői szerződések – ideértve a pályázati és egyéb
úton megnyert támogatásokat is – felmondását, átütemezését, illetve – a követelések és tartozások vonatkozásában a
ZMNE pénzügyi és számviteli jogutódja – az NKE nevére
történő átírását.
42. A ZMNE a bevételek terhére foglalkoztatottak személyi kiadásait és azok járulékait, figyelembe véve a teljes
december havi kifizetéseket 2011. december 15-ig utalja
át a HM KPH (0400 azonosító számú) illetmény számlára.
43. A rektor az intézményi előirányzat-felhasználási keretszámlák megszüntetése érdekében a kincstári számlákhoz benyújtott Felhatalmazó levelek visszavonására 2011.
december 5-ig intézkedjen.
44. A rektor a ZMNE 2011. évi, Kincstárnál bejelentett
kötelezettség-vállalásainak felülvizsgálatáról 2011. december 27-ig intézkedjen.
45. A rektor a ZMNE személyi állománya részére utólagos elszámolásra kiadott előlegeket 2011. december 27-ig
számoltassa el.
46. A ZMNE legkésőbb 2011. év utolsó kincstári napján
hajtsa végre a házi pénztár záró egyenlegének előirányzat-felhasználási keretszámlára készpénzben történő befizetését.
47. A ZMNE a függő, átfutó, kiegyenlítő tételeket 2011.
december 29-ig rendezze.
48. Az 51., 52., 54., 55., 57. és 58. pontokban felsorolt, a
megszűnő költségvetési szerv részére jogszabályban előirt
feladatok végrehajtásáért a rektor által kijelölt, a ZMNE
állományából az NKE állományába vezényelt gazdasági
vezető felel.
49. A rektor készítsen jegyzőkönyvet a követelésekről
és a kötelezettségekről és azt 2012. január 7-ig az NKE részére adja át. A jegyzőkönyv a hatályos jogszabályban
meghatározottak mellett tartalmazza többek között:
a) a szükséges bizonylatokkal, analitikákkal alátámasztva a megmaradt rendezetlen függő, átfutó állományt,
b) a be nem érkezett követeléseket és a fennálló tartozásokat,
c) az áthúzódó kötelezettség-vállalásokat,
d) a HM tárca előirányzat-maradvány elszámolásának
elkészítése és a hozzá kapcsolódó pénzeszköz-elszámolás
végrehajtása érdekében a ZMNE 2011. évi, áthúzódó kötelezettség-vállalásainak megosztását aszerint, hogy azok
teljesítése az NKE vagy a HM valamely szervezete költségvetésében kerül elszámolásra,
e) a lejárt pályázati projektek fenntartási kötelezettségeinek (költségeinek) folyamatos biztosításáról szóló kimutatást.
50. A ZMNE megszűnését követő 30 napon belül az
adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 33. §
(3) bekezdése alapján – az SZJA kivételével – bevallást
kell készíteni az „egyes adókötelezettségekről az államháztartással szemben évente egyszeri bevallás benyújtására kötelezett adózók részére” rendszeresített bevallás garnitúra kitöltésével, és azt elektronikus úton meg kell küldeni az adóhatóságnak.
51. A kötelezettségvállalások HM KGIR+ rendszerben
történő lezárását 2012. január 1-jétől folyamatosan el kell
végezni.
52. A ZMNE a megszűnés napján utolsó gazdasági eseményként az előirányzat-felhasználási keretszámla egyenlegének átvezetését (az egyenlegeket a Kincstár a jogutód
kincstári számláira átemeli) számolja el.
53. Az 52. pont szerinti egyenleg-átvezetés elszámolásához kapcsolódó előirányzatok pótelőirányzatként történő biztosítását 2012. január 20-ig a HM KPH-nál kezdeményezni kell.
54. A ZMNE – a HM KPH főigazgatójának külön szakutasításában meghatározottak szerint – megszűnésének
napjával, az éves költségvetési beszámolónak megfelelő
adattartalommal, leltárral és záró főkönyvi kivonattal alátámasztott beszámolót, illetve 60 napon belül vagyonátadási („nullás”) jelentést készít.
55. A ZMNE a személyi állomány jogviszonya megszűnésével kapcsolatos pénzügyi igazolásokat a jogviszony
megszűnésének napján, de legkésőbb 2011. december
31-ig kiadja az érintett állomány részére.
56. A ZMNE a kincstári előirányzat-felhasználási keretszámlájához tartozó csoportos fizetési mód (Electra) alkalmazására kötött megállapodást – a HM Kontrolling és Sza
bályozási Főosztállyal és a Magyar Államkincstárral
egyeztetve – 2012. február 15-ig megszünteti.
57. Felül kell vizsgálni és legkésőbb 2012. április 1-jéig
kezdeményezni kell a HM KGIR+-hoz kapcsolódó jogosultságok megszüntetését olyan számvetéssel, hogy a jogutód NKE részére a 2011. december 31-ig keletkezett adatokhoz történő hozzáférés biztosított legyen.
58. A vagyonkezelői jog átadás-átvételéről szóló megállapodás alapján a megállapodás megkötésével egyidejűleg a ZMNE kivezeti az átadott ingó vagyont a vagyonnyilvántartásából (eszköz program).
59. A megszűntetésre kerülő ZMNE általános pénzügyi
és számviteli jogutódja 2012. január 1-jétől az NKE Hadtudományi Kar gazdasági szervezete. Az ösztöndíjszerződések vonatkozásában a pénzügyi és számviteli jogutód –
az ösztöndíjszerződések megszűnéséből eredő, a honvédelmi tárcát megillető igény érvényesítésének rendjéről
szóló 60/2009. (VII. 17.) HM utasítás szerint – a HM
I. Objektum Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó
Referatúra.
60. A megszűnésre vonatkozóan a ZMNE pénzügyi és
számviteli felszámolási jegyzőkönyvet készít, melyben a
megszűnéssel kapcsolatos pénzügyi és számviteli feladatok mellett a még folyamatban lévő feladatokat is szerepelteti, megjelölve a végrehajtás várható határidejét. A jegyzőkönyv egy-egy példányát a megszűnést követő 60 napon
belül átadja a 10. pontban meghatározott munkacsoportnak, valamint az NKE Hadtudományi Kar gazdasági szervezete részére.
61. A HM KPH 2011. december 31-ig hajtson végre
közgazdasági, pénzügyi és számviteli célellenőrzést az állományból kiváltak pénzügyi járandóságainak helyességére,
valamint a vagyonelemek átadás-átvételére vonatkozóan.
6. A 2012. évi költségvetés tervezésével
kapcsolatos feladatok
62. A ZMNE – az NKE működésével összefüggő, az
NKE és a HM közötti (költségvetési és ellátási) együttműködésről szóló 500-24/2011. HM KPH nyt. számú, a HM
kabinetfőnöke által jóváhagyott elgondolás (a továbbiakban: Elgondolás) 5. pont a) alpontjában foglaltak szerint
– a 2011. évi költségvetés bázisán feladatsorosan megtervezi:
a) az átadásra kerülő közalkalmazotti állomány személyi juttatásait és azok járulékait,
b) az egyéb, az oktatáshoz közvetlenül kapcsolódó külső személyi juttatásokat és azok járulékait, továbbá
c) a Hadtudományi Kar működésének logisztikai biztosításához szükséges dologi kiadások előirányzatait és az
NKE részére báziskorrekcióval történő átadás céljából – a
Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM)
által kiadásra kerülő Tervezési Köriratban szereplő időpontok figyelembevételével – 2011. július 20-ig a HM
KPH útján a HM Gazdasági Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM GTF) részére megküldi.
63. A HM GTF – a HM KPH által felülvizsgált, 62. pont
szerinti előirányzatok alapján – az NGM által kiadásra kerülő Tervezési Köriratban szereplő időpontok figyelembevételével – 2011. augusztus 1-jéig – báziskorrekcióval történő támogatási keret-módosítást kezdeményez a
NGM-nél és arról tájékoztatja a HM HPF-t.
64. A HM HPF a HVK SZCSF-el együttműködve 2011.
augusztus 10-ig az Elgondolás 2. pontja szerint előkészíti a
9. pont szerinti a KIM és a HM közötti együttműködési
megállapodáshoz szükséges költségvetés-tervezési adatokat, melyben többek között kerüljenek meghatározásra a
2012. évvel – ideértve a 2011–2012-es tanév 2012. január
1-jétől kezdődő és a 2012–2013-as tanév 2012. december
31-vel záródó időszakával – kapcsolatos, az általánostól
eltérő HM képzési igények is.
65. A HM fejezet költségvetési tervjavaslatának összeállítása során a HM fejezet 2012–2015. évi költségvetési
tervének összeállításához szükséges adatszolgáltatás rendjéről külön kiadásra kerülő HM utasításban meghatározott
határidőre:
a) az 64. pont szerinti megállapodás-tervezet alapján a
HVK SZCSF a ZMNE-vel együttműködve megtervezi a
kiegészítő támogatás ellenében megrendelésre kerülő tanfolyamok, át- és továbbképzések költségeit;
b) a HM KPH a HM fejezet személyi juttatásai és azok
járulékai részeként megtervezi az NKE-hez vezényelt katona állomány személyi juttatásait és járulékait;
c) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) a szolgáltatási szerződés részeként
megtervezi az NKE érdekében felmerülő ingatlanfenntartási és működtetési kiadásokat;
d) az NKE részére – az utaltsági rendnek megfelelően –
hadfelszerelést, annak üzemeltetését és fenntartását, valamint egyéb szolgáltatást természetben biztosító katonai
szervezetek az intézményi, és/vagy központi költségvetésük részeként, a HVK LOGCSF koordinálásával és a
ZMNE-vel együttműködve megtervezik a természetbeni
ellátás keretében az NKE részére nyújtandó szolgáltatásokat és azok költségeit, melyet a HVK LOGCSF részére felterjesztenek.
e) a ZMNE megtervezi a hallgatói kiképzési költség-visszatérítési bevételeket és arról tájékoztatja a HM
GTF-t, valamint az MH LZ-t.
66. A 65. pont szerinti tervekből az a)–c) alpontok szerinti tervező honvédelmi szervezetek, a d) pont esetében a
HVK LOGCSF egy-egy példányt a HM HPF részére is
megküldenek.
7. A Budapest, Hungária körúti objektumban
elhelyezett műtárgyakkal kapcsolatos feladatok
67. A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumtól (a továbbiakban: HM HIM) műtárgykölcsönzési szerződések alap
ján a ZMNE-re kihelyezett műtárgyállomány felülvizsgálatát, továbbá a kihelyezett haditechnikai eszközök, kulturális javak felmérését, a szakmai feltételek és a vagyonvédelem biztosítottságának ellenőrzését rendeljük el.
68. A 67. pontban meghatározottak érdekében és a szükséges további feladatok meghatározása céljából munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) kerül létrehozásra.
69. A Munkacsoport vezetőjét és további 2 főt a HM
HIM parancsnoka, a titkárát és további 2 főt a ZMNE rektora, valamint 3 főt az MH LZ parancsnoka jelöljön ki.
A Munkacsoport megalakulásának határideje jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő nap.
70. A Munkacsoport vezetője jegyzőkönyvet készít a
felmérésről, előtalálásról, melyet jóváhagyásra jelen
együttes intézkedés hatálybalépését követő 30 napig felterjeszt a HM HIM parancsnokának, illetve a ZMNE rektorának.
71. A ZMNE rektora az esetleges hiányok kivizsgálására jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő 50 napig külön rendelkezik, melyről tájékoztatja a HM HIM parancsnokát.
72. A HM HIM parancsnoka a 70. és 71. pontokban
meghatározottak figyelembevételével 2011. augusztus
31-ig bevonja a kikölcsönzött műtárgyakat.
73. A HM HIM parancsnoka adja át a haditechnikai eszközöket, muzeális fegyvereket, fegyverzeti anyagokat
2011. október 1-jén az MH LZ-nek az új műtárgykölcsönzési szerződésnek megfelelően.
74. A HM HIM parancsnoka az új műtárgykölcsönzési
szerződés szerint 2011. október 1-jén a dekorációs és kiállítási célú műtárgyakat átadja az ZMNE-nek.
75. A HM HIM parancsnoka 2011. december 31-ei hatállyal bevonja a kikölcsönzött műtárgyakat a ZMNE-től
és 2012. január 1-jei hatállyal új műtárgykölcsönzési szerződés szerint átadja az NKE-nek.
76. AZ MH LZ részére műtárgykölcsönzési szerződés
alapján átadott haditechnikai eszközök karbantartásának,
állagmegóvásának költségeit az MH TD tervezi, illetve
szakállományával hajtja végre.
8. Logisztikai feladatok 77. A HM és a KIM közötti együttműködési megállapodás alapján a HVK LOGCSF csoportfőnöke intézkedik az
NKE Hadtudományi Kar MH ellátási rendjébe való felvételére és annak a logisztikai ellátási rendszerben történő
működtetésére.
78. A napi logisztikai ellátási feladatok működése érdekében az MH TD, az MH LZ és az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis parancsnoka a ZMNE illetékes szerveivel
„együttműködési megállapodást” készít, melyet jóváhagyásra a HVK LOGCSF csoportfőnöke részére 2011. de
cember 15-ig felterjeszt. A HVK LOGCSF csoportfőnöke
2011. december 31-ig kiadja a módosított ellátási-utaltsági
rendet.
79. A ZMNE a használatában lévő és az NKE részére átadásra tervezett ingóságok átadását – 2011. december
31-ei fordulónapi vagyonfelmérő leltár szerint – 2011. október 15-ig előkészíti.
80. Az előkészített ingó szakanyagokról a HM vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének
szabályairól szóló 67/2011. (VI. 24.) HM utasítás alapján a
ZMNE az NKE használatába átadni tervezett ingóságok
jegyzékét a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály részére 2011. november 30-ig, illetve a végrehajtott vagyonfelmérő leltár alapján azt pontosítva 2012. január 30-ig felterjeszti.
81. Az NKE részére használatba adásra tervezett ingatlanok jegyzékét a ZMNE együttműködve az MH TD-vel,
valamint a HM FHH Infrastrukturális Igazgatósággal
2011. november 30-ig előkészíti.
9. Híradó, informatikai
és információvédelmi feladatok 82. Az NKE és az MH együttműködés, valamint a közös
objektumban elhelyezett katonai szervezetek híradó, informatikai és információvédelmi kiszolgálása érdekében,
kölcsönösségi alapon egymás részére híradó, informatikai
és információvédelmi szolgáltatásokat nyújtanak. A szolgáltatások a HVK HIICSF csoportfőnöke által jóváhagyott, az NKE és MH TD által előkészített együttműködési megállapodásban rögzített feltételekkel kerülnek biztosításra.
83. Az NKE tulajdonában lévő informatikai eszközök,
szoftverek és szolgáltatások felhasználásának szervezését,
üzemeltetését, pénzügyi és logisztikai biztosítását az NKE
hajtja végre.
84. Az MH LZ informatikai eszközeinek és szoftvereinek telepítését, konfigurálását, karbantartását és javítását
az MH LZ és az MH TD közösen hajtja végre az MH LZ
követelményei alapján. Az eszközök és szoftverek üzemeltetésének pénzügyi, logisztikai biztosítása és fejlesztése az MH feladata.
85. Az MH TD Objektum Üzemeltető Osztály híradó és
informatikai eszközeinek és szoftvereinek telepítését, konfigurálását, karbantartását és javítását az MH TD hajtja
végre. Az eszközök és szoftverek üzemeltetésének pénzügyi, logisztikai biztosítása és fejlesztése az MH TD feladata.
86. Az MH feladata a honvédelmi tárca központi informatikai szolgáltatásainak biztosítása az MH LZ részére.
A központi szolgáltatások igénybevételéhez a gerincháló
zati adatátviteli infrastruktúra kialakítását és üzemeltetését
az MH TD, az alhálózat üzemeltetését az MH LZ és MH
TD közösen biztosítja.
87. Az MH LZ helyi híradó és informatikai hálózatának
üzemeltetése az MH híradó és informatikai szabályozó okmányai alapján, a HVK HIICSF csoportfőnökének szakmai felügyeletével és szakirányításával valósul meg.
88. Az NKE részére felhasználás céljából átadott MH
tulajdonú informatikai eszközök és szoftverek elhelyezéséről, védelméről, felhasználásuk szervezéséről, üzemeltetéséről, logisztikai és pénzügyi biztosításáról az NKE
gondoskodik.
89. Az MH-ban rendszeresített, illetve alkalmazásba
vett speciális katonai célú informatikai rendszerek oktatásához szükséges hardverek és szoftverek beszerzése és
üzembe helyezése az NKE-n az MH feladata. Az ily módon beszerzett és az NKE-nek felhasználás céljából átadott
informatikai eszközök az MH tulajdonában maradnak.
90. Az NKE objektumaiban állandó elhelyezést kapott
és ott katonai informatikai rendszerek oktatása céljából alkalmazott MH tulajdonú stacioner informatikai eszközök
őrzés-védelme, üzemeltetése, logisztikai és pénzügyi biztosítása az NKE feladata. Azon speciális, az NKE-nek
használatra átadott katonai célú és kialakítású, mobil informatikai eszközök esetében, amelyek oktatása tábori körülmények között valósul meg, az üzemeltetés és logisztikai-pénzügyi biztosítás az MH LZ feladata.
91. Az MH-ban rendszeresített, illetve alkalmazásba
vett, kifejezetten katonai célú informatikai rendszerek fejlesztésének érvényre juttatása az MH tulajdonú, de az
NKE-nek oktatási célra átadott katonai eszközök és szoftverek vonatkozásában az MH feladata.
92. Az NKE az adminisztratív, közművelődési és nevelési-oktatási célú informatikai szolgáltatásait térítésmentesen elérhetővé teszi az MH LZ hallgatói állománya részére.
93. Az NKE, az MH TD és az MH LZ szolgáltatási szint
megállapodást köt a híradó és informatikai rendszerek közös üzemeltetésére, a felelősségi körök elhatárolására, valamint az üzemeltetés során az együttműködés eljárási szabályaira vonatkozóan. A szolgáltatási szint megállapodás
a HVK HIICSF által jóváhagyott együttműködési megállapodás mellékletét képzi.
94. A rejtjelző dokumentációkat a vonatkozó előírásoknak megfelelően a NATO/NYEU Központi Rejtjelelosztó
biztosítja, míg a rejtjelző technikai eszközök és CCI rejtjelző elszámolású szakanyagok a HVK LOGCSF csoportfőnöke által kiadott módosított ellátási-utaltsági rendnek
megfelelő igénylés alapján kerülnek biztosításra.
95. A III. ütem – a normál működésre vonatkozó – híradó, informatikai és információvédelmi feladatai a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény, illetve
az annak végrehajtására kiadott, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet, és a
minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a
rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.)
Korm. rendelet előírásainak megfelelően kerülnek végrehajtásra.
96. A ZMNE NATO minősített elektronikus adatkezelésre feljogosított munkaállomásainak üzemeltetését a HM
utasításban meghatározott szervezési időszak I-II. ütemében a már kijelölt és megfelelő felhatalmazással rendelkező állomány végezheti. A szervezési időszak III. ütemében
az üzemeltetési feladatokat az NKE által kijelölt és a Nemzeti Biztonsági Felügyelet engedélyével rendelkező állománya lássa el.
97. A minősített elektronikus adatok kezelésére feljogosított munkaállomások – a kapcsolódó biztonsági dokumentációval, okmányokkal, merevlemezes tárolóval
együtt – azt követően kerülhetnek átadásra a későbbiekben
megalakításra kerülő NKE részére, ha az új szervezetnél
kialakításra és megszerzésre kerülnek a minősített adatkezelés (személyi-, fizikai-, adminisztratív-, elektronikus
biztonsági) feltételei. Abban az esetben, ha a meghatározott feltételek nem valósulnak meg a szervezési időszak
alatt, úgy a ZMNE kezdeményezze a munkaállomások
rendszerengedélyének visszavonását és hajtsa végre az
eszköz és a hozzá tartozó kiszolgáló rendszer kivonásával
járó feladatokat.
98. A ZMNE 2011. szeptember 15-ig előkészíti a hallgatói információs rendszer (Neptun) integrálását az NKE
Neptun rendszerébe.
99. A ZMNE a GEB döntése alapján részt vesz az NKE
közös hálózati infrastruktúrájának, portáljának, levelező
és gazdasági rendszerének, valamint távbeszélő hálózatának kialakításában.
100. A ZMNE a Magyar Honvédség Iratkezelési Szabályzata (Ált/40.) előírásainak betartásával, az ZMNE jogutód pénzügyi szervezetének jegyzőkönyv alapján a megőrzésre kötelezett összes pénzügyi, számviteli okmányt
adja át.
101. A ZMNE pénztárszekrény kulcsait (az ügyvitelen
tárolt tartalék kulcsokat, illetve a használatban lévő kulcsokat egyaránt) a pénztárszekrénnyel együtt át kell adni
az NKE részére.
102. A ZMNE a feladatok végrehajtása során fordítson
kiemelt figyelmet a minősített, illetve szigorú számadásköteles és egyéb okmányok kezelésére vonatkozó titokvédelmi, ügyviteli és tárolási előírások maradéktalan betartására.
103. A ZMNE a szervezési időszak befejeztével a bélyegzőit a jogutód ügyviteli szervén keresztül küldje meg
az MH KIAK részére.
104. Az MH TD a ZMNE részére biztosított frekvencia
és hívójel kiutalásokat visszavonja olyan számvetéssel,
hogy az NKE-nek oktatási célra átadott híradó eszközök
működtetéséhez szükséges frekvencia további üzemeltető
részére biztosított legyen.
105. A ZMNE a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásával kapcsolatos egyes szakmai feladatok végrehajtásáról szóló 32/2011. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés 58. pontjában meghatározottak kivételével a
beléptető és tűzjelző rendszert, valamint a hozzá tartozó
szervizelési és karbantartási feladatokat az MH TD részére
adja át.
10. Záró rendelkezések 106. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba,
és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2004. (IV. 26.) OVB állásfoglalása az Európai Parlament tagjainak választása során benyújtott panaszok elbírálásáról.
Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 34. §
(2) bekezdésének a) pontjában írt hatáskörében eljárva a
választási panaszok elbírálásárának rendjéről az alábbi
állásfoglalást adja ki: Az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló
2003. évi CXIII. törvény 2. § (2) bekezdése alapján a válasz
táson a Magyar Köztársaság területe egy választókerületet
alkot. Ezzel párhuzamosan azonban a Ve. Európai Parlament tagjainak választásáról szóló XI/A. fejezetének egyes
előírásai [a 99/D. § (2) g) és (5) f), a 99/F. § e), a 99/K. §
(2) c) és (5) c), valamint a 99/L. § (3) e) pontjai] ettől eltérő
fogalmi körben is alkalmazni rendelik a ,,választókerület’’
jogintézményét.
A Ve. 77. §-a következők szerint rendelkezik.
,,77. § (1) A választási törvények megsértésére hivatkoz
va a jelölt, a jelölő szervezet és az érintett választópolgár,
illetőleg jogi személy panaszt nyújthat be.
(2) A választási bizottság panaszt elbíráló és egyéb döntése ellen kifogást lehet benyújtani.
(3) A panaszt és a szavazatszámláló bizottság döntése
elleni kifogást az annak elbírálására jogosult választási
bizottsághoz kell benyújtani. Az egyéb kifogást a sérelmezett döntést hozó választási bizottsághoz kell benyújtani,
amely azt az iratokkal együtt legkésőbb a beérkezését követő napon felterjeszti az elbírálására jogosult választási
bizottsághoz, illetőleg bírósághoz.’’
A 99/A. § szerint az I—X. fejezet, valamint a 89. § rendelkezéseit az Európai Parlament tagjainak választásán a
jelen fejezetben (99/A—99/Q. §-ok) foglalt eltérésekkel
kell megfelelően alkalmazni.
A 99/K. § (1) bekezdése alapján az európai parlamenti
képviselők választásán a következő választási bizottságok
működnek:
a) szavazatszámláló bizottság,
b) a külképviseleteken működő szavazatszámláló bi
zottság,
c) az egy szavazókörrel rendelkező településeken a sza
vazatszámláló bizottság feladatait ellátó helyi választási
bizottság, d) területi választási bizottság,
e) Országos Választási Bizottság.
A Ve.-nek az Európai Parlament tagjainak választásáról
szóló XI/A. fejezete megalapozza, hogy a Ve. 99/K. § (1)
d) pontjában meghatározott területi választási bizottság —
a Ve. 99/A. §-a alapján alkalmazandó 77. §-a szerinti —
panaszügyekben eljárjon. Ennek megfelelően a területi
választási bizottságokat az eljárási jogosultságuk körébe
tartozó ügyekben [Ve. 77. § (3) bekezdés] az Európai Parlament tagjainak választása során érdemi eljárási kötelezettség terheli.
Ezt az eljárási kényszert — az országos népszavazás
körében alkalmazott eljárási szabályokhoz hasonlóan —
nem zárja ki az az anyagi jogi jellegű szabályozás, amely
szerint az Európai Parlament tagjainak választásán a
Magyar Köztársaság területe egy választókerületet alkot.
Dr. Ficzere Lajos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
35/2013. (VI. 28.) NFM rendelete az atomenergiáról szóló törvény alapján a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba történő befizetési kötelezettség teljesítésének módjáról.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68.  § (1)  bekezdés h)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 63.  §-a és 63/A.  §-a szerinti befizetési kötelezettséget a  Központi
Nukleáris Pénzügyi Alap Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00280934-00000000 számú fizetési számlájára
kell teljesíteni.
2. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
272/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bittera Ádámot
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1134/2014. (III. 13.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0002 azonosító számú („ETCS vonatbefolyásoló rendszer kiépítése Hegyeshalom (kiz) Rajka állomások és Rajka országhatár között – Megvalósítás” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-2.5.0-09-11-2014-0002 azonosító számú, „ETCS vonatbefolyásoló rendszer
kiépítése Hegyeshalom (kiz) Rajka állomások és Rajka országhatár között – Megvalósítás” című projektjavaslat
kiemelt projektként történő nevesítését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2013. (VII. 25.) HM utasítása a kegyeleti gondoskodás és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatok végrehajtásával kapcsolatos szabályokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelmi miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, továbbá
a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet)
terjed ki.
2. A kegyeleti gondoskodás feladatai 2. § Az elhunyt honvéd állományilletékes parancsnoka
a) végrehajtja a  kegyeleti gondoskodásról és az  ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatokról szóló 7/2013.
(VII. 25.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 4. § (1)–(5) szerinti feladatokat,
b) tájékoztatást nyújt az  intézkedésre jogosult közeli hozzátartozónak az  MH kötelezettségeiről, a  kegyeleti
gondoskodás formáiról, lehetőségeiről, különösen a költségviselés szabályairól, a társadalombiztosítási ellátás
megállapításának szabályairól,
c) egyeztet az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozóval a temetés módjáról, helyéről, időpontjáról,
d) dönt a hatáskörébe tartozó kegyeleti minősítésről,
e) javaslatot tesz a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 139.  § (1) és
(2)  bekezdése szerinti minősítésre, melyet a  szolgálati út betartásával a  Honvéd Vezérkar Személyzeti
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) csoportfőnöke útján felterjeszt a  minősítésre jogosult
parancsnok részére,
f ) intézkedik az  elhunyttal kapcsolatos jelentések megtételéről, így különösen a  halálesetről kapott értesítést
követően azonnal, de legkésőbb 12 órán belül a halálesettel kapcsolatos tényközlő jelentést terjeszt fel a HVK
SZCSF csoportfőnöke részére,
g) intézkedik az érintett személyi állomány tájékoztatásáról – ideértve azokat a helyőrségeket, ahol az elhunyt
legalább 5 éven keresztül szolgálatot teljesített –, a  gyászértesítés kifüggesztéséről, szükség esetén
sajtóközlemény kiadásáról és a fekete zászló kihelyezéséről,
h) összegyűjti és az  intézkedésre jogosult közeli hozzátartozó részére átadja az  elhunyt rendelkezésre álló
személyes tárgyait,
i) megszervezi és biztosítja az R. 5–6. § szerinti katonai temetést,
j) az R. 8. és 9. §-a szerint dönt a temetési költségek elszámolásáról és kifizetéséről,
k) az R. 12. § (2) vagy (3) bekezdése szerinti kérelmet a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH)
főigazgatója útján engedélyezésre felterjeszti a HM közigazgatási államtitkár részére.
3. § (1) A honvéd szolgálatteljesítés közben történő elhalálozása esetén, a Honvédség a halálesetet követő lehető legrövidebb
időn belül kiértesíti az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozót.
(2) A  kiértesítés végrehajtására az  állományilletékes parancsnok – az  elhunytak számától függően – egy vagy több
kiértesítő csoportot állít össze. A  kiértesítő csoport tagjai végzettségüket vagy beosztásukat tekintve az  elhunyt
szolgálati elöljárója, orvos, pszichológus, humán tiszt, amennyiben a  haláleset külföldön, műveleti területen
következett be, az adott műveletet ismerő hadműveleti tiszt.
(3) A halálesettel kapcsolatos sajtóközlemény kiadása, sajtótájékoztató megtartása csak azt követően történhet, hogy
a kiértesítő csoport a halálesetről az intézkedésre jogosult közeli hozzátartozót tájékoztatta.
(4) A  kiértesítés végrehajtására a  humán és pszichológus szakállomány részére a  Honvédség központi személyügyi
szervezetének vezetője a Honvédség központi egészségügyi szervezetének vezetőjével együttműködve évente egy
alkalommal felkészítést szervez.
4. § (1) Az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH HKNYP) a szociális gondoskodási
körébe tartozó nyugállományú katona haláláról kapott értesítést követően
a) ellátja az R. 4. § (1) bekezdés a), b), d)–f ), a (2)–(4) és a (6) bekezdés szerinti feladatokat,
b) ellátja a 2. § b)–e), i)–j) szerinti feladatokat,
c) intézkedik az  elhunyttal kapcsolatos jelentések megtételére, a  nyilvántartások pontosítására, továbbá
az elhunyt utolsó szolgálati helye szerinti honvédelmi szervezet, vagy annak jogutódja értesítésére.
 (2) Az MH HKNYP felelős
a) a ,,Hősi halottá” nyilvánított elhunytak esetén a  sírjel, a  síremlék állításáért, a  temetési hely gondozásáért,
a  temetési hely feletti rendelkezési jog időtartamának meghosszabbításáért és az  elhunytról való
megemlékezést szolgáló koszorúzások előkészítéséért, és
b) a ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak esetében a  sírjel, síremlék-állításért, az  R. 16.  §
(1)–(2)  bekezdésében meghatározott időtartamig a  temetési hely gondozásáért és az  elhunytról való
megemlékezést szolgáló koszorúzások előkészítéséért.
(3) Az  MH HKNYP az  R. 9.  § (1)  bekezdés f )  pont fa) és fb)  alpontja szerinti keretösszeggel úgy gazdálkodhat, hogy
– figyelemmel a temetési hely, sírjel, síremlék állapotára – a keretösszeget differenciáltan használhatja fel a temetési
hely, sírjel, síremlék gondozására és karbantartására.
5. § A HVK SZCSF csoportfőnöke
a) a HM VGH-val és a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztállyal (a továbbiakban: HM TKHKF)
együttműködve kezdeményezi a hősi temető, hősi temetési hely, kegyeleti emlékhely létesítését, és katonai
parcella kialakítását,
b) a más szervnél szolgálatot teljesítő állomány tagja elhalálozása esetén, a vezénylés helye szerinti munkahelyi
vezetővel együttműködésben, végrehajtja a  minősítéssel és a  kegyeleti gondoskodással kapcsolatos
feladatokat,
c) amennyiben az elhunytat más szerv is halottjának tekinti, a kegyeleti költségek megosztott viseléséről a másik
szerv vezetőjével a Honvédség képviseletében megállapodást köthet,
d) előkészíti a ,,Hősi halottá” és a ,,Magyar Honvédség halottjává” történő nyilvánítással kapcsolatos javaslatot, és
az ezzel kapcsolatos döntésről tájékoztatja a felterjesztő szervezetet,
e) kezdeményezi a Központi Kegyeleti Munkacsoport (a továbbiakban: KKM) összehívását,
f ) ellátja az R. 4. § (7) bekezdés szerinti feladatok előkészítését, és
g) szervezi, végzi a kegyeleti gondoskodás feladatait végrehajtó szakállomány felkészítését és továbbképzését.
6. § (1) A  katonai temetés szervezését, illetve a  lebonyolításért felelős katonai szervezet kijelölését a  katonai rendészeti
alkalmazási körlet körletfelelős helyőrségparancsnoka az 1. melléklet figyelembevételével végzi. Ennek során:
a) biztosítja az  R. 5.  § (2)  bekezdésében meghatározott személyek részvételét és a  szállításukhoz szükséges
járműveket,
b) gondoskodik az R. 5. § (2) bekezdésében valamint az R. 6. § (4) és a 12. § (5) bekezdésében meghatározott
szimbólumok, kegyeleti tárgyak biztosításáról, és
c) gondoskodik a  kegyeleti szertartás audiótechnikai eszközeinek biztosításáról, valamint felelős azok
üzemeltetéséért és karbantartásáért.
 (2) Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) a 2. melléklet figyelembevételével
szakmailag koordinálja és ellenőrzi a temetések zenekari biztosítását.
 (3) A 12. § (5) bekezdése szerinti kegyeleti kellékeket – a katonai szervezetek igényei alapján – az MH Logisztikai Központ
biztosítja az érvényben lévő beszerzési utasítás, valamint az utaltsági rend alapján.
 (4) A  HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum csapatzászlót kölcsönöz azon honvédelmi szervezeteknek, amelyek ezzel
önállóan nem rendelkeznek. 7. § (1) Az R. 4. § (7) és a 7. § (2) bekezdése szerinti jogát a miniszter a HM parlamenti államtitkára útján gyakorolja.
 (2) Az R. 12. § (2)–(3) valamint a bekezdése szerinti jogát a miniszter a HM közigazgatási államtitkára útján gyakorolja.
 (3) Az R. 13. § (4) bekezdése szerinti jogát a miniszter a HM közigazgatási államtitkára útján gyakorolja.
3. A KKM és a Kegyeleti Munkacsoport 8. § A  ,,Hősi halottá” és a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunytak esetén a  kegyeleti gondoskodás
feladatainak koordinálására, valamint a  kegyeleti gondoskodással kapcsolatos beadványok, panaszok elbírálására
eseti jelleggel KKM működik.
9. § (1) A HVK SZCSF csoportfőnöke javaslata alapján a KKM összehívását a minősítésre jogosult parancsnok rendeli el.
 (2) A KKM elnöke a minősítésre jogosult parancsnok vagy az általa kijelölt személy.
 (3) A KKM titkári feladatait a HVK SZCSF csoportfőnöke által kijelölt személy látja el.
 (4) A KKM tagjai:
a) a HM Sajtó Osztályának osztályvezetője,
b) a HM Jogi Főosztályának főosztályvezetője,
c) a HVK SZCSF csoportfőnöke,
d) a HM VGH főigazgatója,
e) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, és
f ) az MH BHD parancsnoka,
vagy az általuk kijelölt személyek.
(5) Honvéd elhunyt esetén, a  KKM ülésére meg kell hívni azon honvédelmi szervezet képviselőjét is, ahol a  honvéd
az elhalálozásakor szolgálatot teljesített.
(6) A  KKM elnöke – érintettség esetén – a  HM TKHKF, a  HM Tábori Lelkészi Szolgálat (a továbbiakban: HM TLSZ),
a  nyugállományúak civil szervezetei, a  katonai érdekvédelmi szervezetek, valamint más szervezetek képviselőit is
bevonhatja a munkacsoport munkájába.
(7) A KKM ügyrendjét maga határozza meg. 10. § (1) Az R. 4. § (7) bekezdése szerinti döntés előkészítéséhez a KKM és a HM TKHKF, az R. 7. § (2) bekezdése szerinti döntés
előkészítéséhez a HM TKHKF állásfoglalást készít.
(2) Az  R. 9.  § (1)  bekezdés g)  pontja szerinti exhumálásnak és a  sírhely áthelyezésének számlával igazolt összegének
engedélyezéséről az MH HKNYP parancsnoka javaslatára a KKM dönt.
11. § (1) A  kegyeleti gondoskodás feladatainak végrehajtására Kegyeleti Munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport)
kell létrehozni.
(2) A Munkacsoport
a) elnöke: az állományilletékes parancsnok,
b) tagjai: a  honvédelmi szervezet személyügyi szervének vezetője, valamint az  ellátó pénzügyi és számviteli
szervezet kijelölt munkatársa.
 (3) A Munkacsoport elnöke a Munkacsoport munkájába a HM TLSZ, a nyugállományú civil szervezetek, valamint más
szervezetek képviselőit is bevonhatja.
 (4) A Munkacsoport javaslatot tesz a kegyeleti minősítésre, valamint intézkedik az elhunyt búcsúztatásának előkészítéséről.
4. A katonai temetés 12. § (1) A  ,,Hősi halottá” vagy a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunyt temetésekor, valamint sírjel, síremlék
avatásánál a díszkíséretet a Honvédség központi díszelgő feladatait ellátó szervezete biztosítja. A  ,,Hősi halottá” és
a  ,,Magyar Honvédség halottjává” nyilvánított elhunyt temetésekor a  KKM elnöke az  intézkedésre jogosult közeli
hozzátartozó beleegyezésével engedélyezheti, hogy a  koporsó, vagy az  urna ravataltól a  temetési helyig történő
szállítását a  Honvédség központi díszelgő feladatait ellátó szervezete, vagy az  a  honvédelmi szervezet biztosítsa,
amelynek személyi állományába az elhunyt tartozott.
(2) Az elhunyt ravatalánál a pályatársak, barátok díszőrséget állhatnak.
 (3) A búcsúbeszéd elmondására kizárólag olyan személy kérhető fel, akinek személyével az intézkedésre jogosult közeli
hozzátartozó is egyetért.
 (4) A nyugállományú katona búcsúbeszédének megtartására a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szervezete az  elhunyt katonai pályáját ismerő, a  nyugállományú katonák érdekében tevékenykedő civil szervezet
tagját vagy képviselőjét, vagy az elhunyt utolsó szolgálati helye szerinti honvédelmi szervezet, vagy annak jogutódja
parancsnokát is felkérheti.
(5) A katonai temetés kegyeleti kellékei a sapka, a sapkatartó, a kard, a rendjelvivő párna és a gyászkarszalag.
 (6) A katonai temetés lefolytatására az Alaki Szabályzatban foglaltakat kell alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 13. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
14. § Hatályát veszti a kegyeleti gondoskodásról és az ehhez kapcsolódó egyes szociális feladatokról szóló 17/2008. (HK. 5.)
HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1113/2009. (VII. 23.) Korm. határozata Mongólia részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány a) egyetért a 25 millió USD keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával Mongólia részére a Songhinoi Biokombinát rekonstrukciójához;
b) felhatalmazza a külügyminisztert, hogy a kötött
segélyhitel felajánlásáról Mongólia Kormányát értesítse;
c) felhívja a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a kötött segélyhitel felajánlásának az OECD-nél, illetve az Európai Uniónál történő bejelentéséről.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2018. (VI. 21.) MNB rendelete az „Egri vár” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Egri vár” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2018. június 22.
2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben Dobó István páncélos, sisakos mellképének oldalnézeti ábrázolása
látható. Az emlékérme szélén, köriratban, fent a „DOBÓ ISTVÁN”, bal oldalon, lent a „2000” értékjelzés és a „FORINT”
felirat olvasható. A  mellkép ábrázolásától jobbra a „2018” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható, alatta egy
szőlőlevél ábrázolása látható. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével
megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme jobb oldali szélén, a szőlőlevél ábrázolása
alatt Szunyogh László tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  – kör alakú – középmezőben az  Egri vár déli oldalának ábrázolása látható, a  Hippolittoronnyal, a  Gergely-bástyával és a  várfal egy részletével. A  vár ábrázolásának előterében, középen az  „EGRI
VÁR” felirat olvasható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban az  „A FALAK EREJE NEM A  KŐBEN VAN, HANEM
A VÉDŐK LELKÉBEN”, alsó köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható, egymástól egy-egy ponttal elválasztva.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. június 22-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1475/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú („26. sz. főút, Miskolc északi elkerülő II. ütem” című) kiemelt projekt támogatási összege növelésének és a vonatkozó nagyprojekt-javaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú, „26. sz. főút, Miskolc északi
elkerülő II. ütem” című kiemelt projekt támogatásának legfeljebb bruttó 10 075 552 234 Ft-tal történő növelését,
 2. hozzájárul, hogy az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosítása iránti intézkedéseket a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága megtegye,
 3. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a „26. sz. főút, Miskolc északi elkerülő II. ütem” című nagyprojekt-javaslatot,
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  3.  pontban meghatározott nagyprojekt-javaslat
Európai Bizottság általi jóváhagyására irányuló támogatási kérelem összeállításáról a  Nemzeti Infrastruktúra
Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján a 4. pont szerinti
kérelem Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról és a szükséges egyeztetések lefolytatásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti kérelem Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi kézhezvételét és a JASPERS
minőségbiztosítási jelentésének rendelkezésre bocsátását követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
98/2011. (XI. 17.) ME határozata helyettes államtitkárok felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára
Olajos Pétert, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2011. november 15-ei hatállyal – , dr. Nyikos Györgyit, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2011. november 30-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
117/2010. (XI. 30.) OGY határozata a Kolontár melletti vörösiszap-tározó átszakadása miatt bekövetkezett környezeti katasztrófával kapcsolatos felelősség feltárását és a hasonló katasztrófák jövőbeni megakadályozását célzó országgyűlési vizsgálóbizottság felállításáról.
A magyar nép, az eljövendő magyar generációk egészséges környezethez való jogáért viselt felelősségére tekintettel
az Országgyűlés kinyilvánítja, hogy Magyarország történetének legnagyobb környezeti katasztrófáját okozó esetleges emberi
mulasztások előfordulását a jövőben minden lehetséges eszközzel meg kell akadályozni. Az Országgyűlés határozott álláspontja,
hogy a Kolontár melletti gátszakadásért viselt felelősséget – legyen büntetőjogi vagy politikai – mihamarabb meg kell állapítani.
1. Ezen meggyőződésére tekintettel az Országgyűlés – az esetleges későbbi büntetőeljárásokban eljáró szervezetek
hatáskörének, illetve illetékességének tiszteletben tartásával – elsősorban a politikai felelősség megállapítása
érdekében, a címben szereplő elnevezéssel vizsgálóbizottság felállításáról határoz.
2. A vizsgálat tárgya annak feltárása, hogy milyen mulasztások vezettek a Kolontár melletti vörösiszap-tározó gátjának
átszakadásához, a tározó építése és fenntartása során milyen esetleges visszaéléseket követtek el. Milyen felelősség
terheli ez ügyben az előző ciklus kormányzatához, konkrétan Gyurcsány Ferenc korábbi miniszterelnökhöz köthető
érintett vállalatokat, vállalkozókat, illetve történtek-e a korábbi kormányzathoz, vagy a korábbi kormányzat által
irányított egyes közigazgatási szervezetek által elkövetett olyan hatósági vagy egyéb adminisztratív visszaélések,
amelyek e katasztrófa bekövetkezését lehetővé tették.
3. A vizsgálat tárgya továbbá annak megállapítása is, hogy hol találhatók még az országban környezetre veszélyes
technológiát alkalmazó – működő vagy bezárt – ipari létesítmények, és ezek milyen állapotban vannak.
4. A vizsgálóbizottság 10 tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek
ajánlást az alábbiak szerint:
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség 4
KDNP 1
MSZP 2
Jobbik Magyarországért Mozgalom 2
LMP 1
Az elnök személyére a Jobbik, az alelnök személyére az MSZP tesz előterjesztést – a bizottsági tagságra jelölt
képviselők közül – az Országgyűlés elnökének.
5. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít, amelyet 2011. november 1-jéig benyújt az Országgyűlésnek.
A vizsgálóbizottság megbízatása a jelentés elfogadásáról szóló országgyűlési határozat meghozataláig, illetve
a jelentés benyújtására nyitva álló határidő eredménytelen elteltéig tart. A jelentés benyújtását követően
a vizsgálóbizottság tevékenysége a Házszabály szerinti előterjesztői jogok gyakorlására terjed ki.
6. A vizsgálóbizottság tagja a vizsgálóbizottság döntése alapján külön felhasználói engedély nélkül jogosult
a vizsgálóbizottság feladatának ellátásához szükséges minősített adat felhasználására.
7. A vizsgálóbizottság feladatának ellátásához szakértőket vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés
fedezi költségvetéséből.
8. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
16/2004. (II. 17.) GKM rendelete a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala által lefolytatott egyes eljárások igazgatási szolgáltatási díjáról.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. §-ának
(2) bekezdésében és a gazdasági kamarák közigazgatási
feladatainak átadásával kapcsolatos rendeletmódosításokról szóló 128/2000. (VII. 11.) Korm. rendelet 13. §-ának
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
10. §-ának (6) bekezdésben és 11. §-ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezésekre — a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott mértékű
igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni a Gazdasági és
Közlekedési Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatala (a továbbiakban: GKM EKH) előtt kezdeményezett alább felsorolt eljárásokért:
a) az egyes kereskedelmi tevékenységek gyakorlásáról
szóló 15/1989. (IX. 7.) KeM rendelet 1. számú mellékletében felsorolt termékekkel — kivéve a nemesfém
ékszer- és díszműáru kereskedelmi, ügynöki és bizományosi tevékenységet —, továbbá bármely áruval csomagküldő tevékenységet folytató kereskedőnek és üzletének,
raktárának, tárolójának nyilvántartásba vételéért, adatváltozás bejegyzéséért, nyilvántartásból kérelemre való törlésért,
b) az utazásszervezői és -közvetítői tevékenység nyilvántartásba vételéért, adatváltozás bejegyzéséért, nyilvántartásból kérelemre való törlésért,
c) az ingatlanok időben megosztott használati jogának
megszerzésére irányuló szerződésekről szóló 20/1999.
(II. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 17. §-a szerinti
nyilvántartásba való bejegyzésért, a nyilvántartás adataiban történt változások bejegyzéséért, a nyilvántartásból a
tevékenység megszűnése miatt az R. 20. §-a (1) bekezdésének d) pontja szerinti kérelemre történő törlésért, valamint az ingatlanra vonatkozó használati jog értékesítésének az R. 23. §-a szerinti engedélyezéséért,
d) a csatlakozó vezeték és fogyasztói berendezés létesítésére, biztonsági előírást érintő leszerelésére vagy gázfogyasztó készülékek le- és felszerelésére jogosult gázszerelő
nyilvántartásáért, a nyilvántartás adataiban történő változások bejegyzéséért, valamint a nyilvántartásból kérelemre
való törlésért.
(2) A díj mértéke — a (3) bekezdésben foglalt kivétellel — 2000 forint.
(3) Az idegenvezetői névjegyzékbe történő felvétel,
valamint az idegenvezetői igazolvány és azonosító kártya
kiadásának díja 4000 forint, a másolat kiállításának díja
3000 forint.
(4) A jogorvoslati eljárás díja egységesen 5000 forint.
2. § (1) A díjfizetési kötelezettség készpénz-átutalási megbízással vagy a GKM EKH 10032000-00282448 számú számlája javára, 310 Kincstári Tranzakciós Kód megjelölésével
történő átutalási megbízással teljesíthető. A befizetett
igazgatási szolgáltatási díjról a GKM EKH számlát állít ki.
(2) A díj megfizetését igazoló okiratot vagy annak
másolatát a kérelem előterjesztésekor mellékelni kell.
(3) A GKM EKH a díjat egyéb bevételeitől elkülönítve
tartja nyilván, és kezeli.
3. § A díjat, illetőleg túlfizetés esetén a díjtöbbletet hivatalból, harminc napon belül vissza kell téríteni, ha
a) a kérelem visszavonásáról — a kérelmező szóbeli vagy
írásbeli bejelentésének GKM EKH-hoz történő beérkezése
után — a GKM EKH az e rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében foglalt intézkedést megelőzően tudomást szerzett, vagy
b) a kérelem és a befizetést igazoló okiratok alapján
megállapítható, hogy a kérelmező a jogszabályban meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett.
4. § Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében
a) a díjmentességre az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. és 6. §-aiban foglaltakat,
b) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. §-ának
(2)—(3) bekezdésében foglaltakat,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, valamint
a (2)—(7) bekezdésében foglaltakat,
d) a mulasztási bírságra az Itv. 34. §-ának (2)—(4) bekezdésében, valamint a 82. §-ában foglaltakat,
e) a díj biztosítására, behajtására és a fizetési kedvezményekre az Itv. 88. §-ában foglaltakat
értelemszerűen kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat, ahol leletet említ,
azon jegyzőkönyvet kell érteni.
5. § (1) Ez a rendelet 2004. március 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit az ezt követően kezdeményezett eljárásoknál
kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a Gazdasági Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási
Hivatala által lefolytatott egyes eljárások igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 36/2000. (X. 20.) GM rendelet.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
2011. LXXV. törvény a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről.
Az Országgyűlés a korábbi időszak devizakölcsönzése következtében kialakult társadalmi szintű probléma kezelése, az egyes
devizák jelentős árfolyam-ingadozási hatásának átmeneti tompítása és ezzel a devizakölcsönnel rendelkezők helyzetének
kiszámíthatóbbá tétele, továbbá a lakóingatlanok egyidejű, tömeges kényszerértékesítésének és az ingatlanpiacra gyakorolt káros
hatásainak megelőzése érdekében a következő törvényt alkotja:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E törvényben és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban:
1. devizakölcsön: a természetes személy mint adós vagy adóstárs és a pénzügyi intézmény között létrejött olyan
kölcsönszerződés alapján fennálló tartozás, amelynél
a) a kölcsön nyilvántartási pénzneme euró, svájci frank vagy japán jen,
b) a törlesztési kötelezettséget a hiteladós forintban teljesíti, és
c) a kölcsön fedezete a Magyar Köztársaság területén lévő lakóingatlanon alapított zálogjog;
2. fedezeti ingatlan: lakáshitel-szerződésből eredő hiteltartozás biztosítására jelzálogjoggal terhelt lakóingatlan,
ha a lakáshitel-szerződésből eredő lejárt tartozás megfizetése tekintetében több mint 90 napos késedelem áll fenn;
3. fizetéskönnyítő program: devizakölcsön alapján fennálló fizetési kötelezettség átmeneti csökkentése érdekében
a pénzügyi intézmény és a hiteladós között létrejött olyan – nem e törvény hatálya alá tartozó – megállapodás,
amelynek eredményeként a hiteladóst egy meghatározott időtartamra a megállapodás megkötése előtt fennálló havi
törlesztési kötelezettségénél kisebb havi törlesztési kötelezettség terheli;
4. gyűjtőszámlahitel: gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés alapján a devizakölcsön törlesztése során
a rögzített árfolyam alkalmazása miatt a hiteladós által meg nem fizetett törlesztőrészlet-hányad finanszírozására,
a devizakölcsön tekintetében hitelezőnek minősülő pénzügyi intézmény által a hiteladósnak forintban,
a devizakölcsön ingatlanfedezetével azonos ingatlanra érvényesíthető jelzálogjog fedezete mellett a rögzített
árfolyam alkalmazásának időszaka alatt folyósított kölcsön;
5. hiteladós: az a természetes személy, aki pénzügyi intézménnyel devizakölcsönre vonatkozóan kölcsönszerződést
kötött és e szerződésből eredően tartozása áll fenn;
6. hitelező: lakáshitel-szerződésből eredő követeléssel rendelkező személy;
7. kényszerértékesítés kezdeményezése:
a) zálogtárgyból való kielégítési jog gyakorlása érdekében a zálogtárgy bírósági végrehajtáson kívüli értékesítése
iránti intézkedés megtétele, ideértve a már megkezdett, de jogszabály alapján felfüggesztett értékesítés
folytatása iránti intézkedés megtételét is;
b) végrehajtási kérelem előterjesztése a lakáshitel-szerződésből eredő tartozás behajtására irányuló bírósági
végrehajtás elrendelésére; kivéve, ha a hitelező a végrehajtási kérelemben kifejezetten kizárja 2014. december 31.
előtt a fedezeti ingatlanra vezetett végrehajtást és e nyilatkozatának későbbi megváltoztatását;
8. lakáshitel-szerződés: magyarországi lakóingatlanra alapított jelzálogjog – ideértve az önálló zálogjogként alapított
jelzálogjogot is – fedezete mellett a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
2. számú melléklet III. Egyéb meghatározások 4. pontja szerinti fogyasztó és pénzügyi intézmény által kötött hitelvagy kölcsönszerződés;
A törvényt az Országgyűlés a 2011. június 20-i ülésnapján fogadta el.
9. lakóingatlan: lakás céljára létesített és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel
nyilvántartott vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan – ha arra használatbavételi engedélyt adtak ki – a hozzá
tartozó földrészlettel, továbbá az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként feltüntetett lakó-, illetőleg gazdasági épület,
épületcsoport és az azonos helyrajzi szám alatt hozzá tartozó föld együttese;
10. pénzügyi intézmény: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvényben
meghatározott fogalom, ideértve az Európai Unió más tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező és ott jogszerűen tevékenységet végző, a Magyar
Köztársaság területén határon átnyúló szolgáltatást nyújtó pénzügyi intézményt is;
11. rögzített árfolyam: a devizakölcsön törlesztése körében a pénzügyi intézmény által a forinttal szemben alkalmazott
átváltási árfolyam;
12. rögzített árfolyam alkalmazási időszaka: azon időszak, amely alatt a pénzügyi intézmény a devizakölcsön törlesztési
kötelezettség hiteladóst terhelő hányadának meghatározása során a rögzített árfolyamot alkalmazza, és a keletkező
különbözetre gyűjtőszámlahitelt folyósít;
13. természetes személy:
a) a magyar állampolgár és az a személy, akit külön törvény alapján a magyar állampolgár jogai illetnek meg,
b) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy, aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó
tartózkodás jogát – a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és
tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény szerint – a Magyar Köztársaság területén gyakorolja, és a polgárok
személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény szerint bejelentett lakóhellyel
rendelkezik,
c) a harmadik országbeli állampolgár, ha a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi II. törvényben (a továbbiakban: Tv.) foglaltak szerint bevándorolt vagy letelepedett jogállással
rendelkezik,
d) a hontalan, ha a Tv.-ben foglaltak alapján ilyen jogállásúnak ismerték el.
(2) A pénzügyi intézmény a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka alatt svájci frank esetén a 180 HUF/CHF, euró esetén
a 250 HUF/EUR, japán jen esetén a 200 HUF/100 JPY árfolyamot alkalmaz. A rögzített árfolyam alkalmazási időszaka
a) kezdő időpontja a felek által kötött, a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeretszerződés alapján a hiteladós által
tett, közjegyzői okiratba foglalt tartozáselismerő nyilatkozat pénzügyi intézmény részére történő átadás
időpontját követő, a devizakölcsön törlesztésére vonatkozó soron következő második törlesztési esedékességi
nap,
b) záró időpontja a kezdő időponttól számított 36 hónap, de legkésőbb 2014. december 31. napja, amennyiben
a hiteladós devizakölcsönből eredő – a rögzített árfolyam figyelembevételével fennálló – tartozása
megfizetésével 90 napot meghaladó késedelembe esik, akkor a késedelem 91. napja, amennyiben pedig
a fedezeti ingatlannal szemben megindított végrehajtási eljárás miatt a devizakölcsönt és gyűjtőszámlahitelre
vonatkozó hitelkeret-szerződést a hitelező felmondta, a felmondás napja.
(3) Amennyiben a hitelező a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény alapján
összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozik, akkor a 6–9. §-ban foglaltak alkalmazása során az összevont alapú
felügyelet hatálya alá tartozó hitelezők egyetlen hitelezőnek minősülnek.
(4) A (2) bekezdés b) pontjában, a 2. § (3) bekezdésében és a 3. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak alkalmazása során
devizakölcsönből eredő tartozásnak minősül az életbiztosítási szerződéssel kombinált devizakölcsön esetén az
életbiztosítási szerződésben, a lakás-előtakarékossági szerződéssel kombinált devizakölcsön esetén
a lakás-előtakarékossági szerződésben vállalt, lejárt és nem teljesített fizetési kötelezettségből eredő tartozás is.
2. Állami kezességvállalás 2. § (1) Ha a pénzügyi intézmény a kezességvállalás iránt igényt jelentett be, a Magyar Állam
a) készfizető kezesként felel a gyűjtőszámlahitelből eredő tartozások 100%-áért a rögzített árfolyam alkalmazási
időszaka alatt,
b) egyszerű kezesként felel a gyűjtőszámlahitelből eredő, legfeljebb a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka záró
időpontjában fennálló tartozások 25%-áért a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka záró időpontját követően.
(2) A kezességvállalásért a gyűjtőszámlahitelt nyújtó pénzügyi intézmény a Magyar Állam részére kezességvállalási díjat
fizet. A pénzügyi intézmény a kezességvállalási díjat semmilyen módon nem háríthatja át a hiteladósra. Az Európai
Unió állami támogatási szabályainak való megfelelés érdekében a kezességvállalási díj támogatástartalmat nem
tartalmaz, mértékét, számításának és megfizetésének módját kormányrendelet határozza meg.
(3) A kezesség érvényesítésére a pénzügyi intézmény akkor jogosult, ha
a) a készfizető kezesség esetén a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka alatt a pénzügyi intézmény a hiteladós
90 napot meghaladó fizetési késedelme vagy a fedezeti ingatlannal szemben megindított végrehajtás miatt
a devizakölcsönt és a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződést felmondta,
b) az egyszerű kezesség esetén a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka záró időpontját követően a pénzügyi
intézmény a hiteladós 90 napot meghaladó fizetési késedelme vagy a fedezeti ingatlannal szemben megindított
végrehajtás miatt a devizakölcsönt és a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződést felmondta és
a követelés nem térült meg bírósági végrehajtás útján vagy a zálogtárgy bírósági végrehajtáson kívüli
értékesítésével, és ezen eljárások a követelés behajthatatlansága miatt fejeződtek be, vagy kerültek
felfüggesztésre.
(4) A pénzügyi intézmény a kezesség érvényesítését a jogosultsága megnyílásától számított 180 napon belül
kezdeményezheti az állami adóhatóságnál.
(5) Ha a kezesség érvényesítése vagy a tartozás behajtása során az állami adóhatóság megállapítja, hogy a természetes
személy a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés megkötése során hamisított, valótlan tartalmú irattal,
nyilatkozattal megtévesztette a pénzügyi intézményt, akkor a természetes személynek a kezesség érvényesítésekor
kifizetett összeg 150%-át kell megfizetnie.
3. A gyűjtőszámlahitel részletes szabályai 3. § (1) Gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés megkötését a hiteladós 2011. év december hónap 31. napjáig
írásban kezdeményezheti a devizakölcsön tekintetében hitelezőnek minősülő pénzügyi intézménynél, ha legkésőbb
a gyűjtőszámlahitel első folyósításáig megfelel a következő feltételeknek:
a) a hiteladós devizakölcsönből származó fizetési késedelme nem haladja meg 90 napot,
b) a hiteladós nem áll fizetéskönnyítő program hatálya alatt,
c) a devizakölcsön végső lejárata 2014. december 31. napját követő időpont,
d) a fedezetül szolgáló, zálogjoggal terhelt lakóingatlan pénzügyi intézmény által meghatározott forgalmi értéke
a fedezetként történő elfogadáskor nem haladta meg a 30 millió forintot,
e) amennyiben a devizakölcsön fedezetéül szolgáló lakóingatlant több pénzügyi intézmény által alapított
jelzálogjog terhel, e zálogjog által biztosított valamennyi követelés tekintetében nem áll fenn 90 napot
meghaladó késedelem, és
f) a devizakölcsön fedezetéül szolgáló lakóingatlanra vezetett végrehajtás nincs folyamatban.
(2) A rögzített árfolyam alkalmazási időszaka alatt a hiteladós nem állhat más állami fizetéskönnyítő program hatálya alatt.
(3) A hiteladós jogosult valamennyi, e törvény feltételeinek megfelelő devizakölcsönéhez kapcsolódóan
gyűjtőszámlahitelre vonatkozó kérelmet benyújtani.
(4) A pénzügyi intézmény gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződést köt a hiteladóssal, ha a hiteladós
kezdeményezi annak megkötését és megfelel az e törvényben meghatározott feltételeknek.
4. § (1) A gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a) a rögzített árfolyam alkalmazási időszakának záró időpontjáig a pénzügyi intézmény a hiteladós devizakölcsönből
eredő bármely fizetési kötelezettségének teljesítése esetén, annak tényleges elszámolásakor a pénzügyi
intézmény által alkalmazott törlesztési árfolyam és a rögzített árfolyam közötti különbség forint összegét,
a teljesítés elszámolásával egyidejűleg a gyűjtőszámlahitelből történő folyósítással biztosítja,
b) a pénzügyi intézmény a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződésből eredő fizetési kötelezettséget
a hiteladóssal szemben a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka záró időpontjáig nem állapít meg, ezt követően
a záró időpontban fennálló gyűjtőszámlahitel-tartozás alapulvételével az annuitás szabályai szerint havi
törlesztési kötelezettséget állapít meg,
c) a gyűjtőszámlahitel háromhavonta tőkésíthető, három hónapos kamatperiódusra meghatározott ügyleti kamata
nem haladhatja meg
ca) a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka záró időpontjáig a kamatperiódus kezdő időpontjával érintett
hónap első napján érvényes 3 havi BUBOR mindenkor aktuális mértékét,
cb) a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka záró időpontját követően a futamidő végéig a pénzügyi
intézmény által a kapcsolódó devizakölcsön céljával azonos célra nyújtott forinthitelre meghatározott piaci
kamat mértékét,
d) a hitelbírálat során, valamint a szerződésszerű teljesítése esetén az ügyleti kamaton kívül egyéb járulék és díj
jogcímén fizetési kötelezettséget a pénzügyi intézmény a hiteladóssal szemben nem érvényesíthet,
e) amennyiben a hiteladósnak a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka kezdő időpontjában a devizakölcsönből
eredően 90 napot meg nem haladó késedelmes tartozása áll fenn, e tartozás teljes összegének – a kezdő
időpontban érvényes hitelezői törlesztési árfolyam alkalmazásával megállapított – forint ellenértékét a hiteladós
a kezdő időpontban a gyűjtőszámlahitel terhére végrehajtott folyósítással megfizeti.
(2) A devizakölcsön-szerződésnek a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés megkötésére tekintettel történő
módosításáért a pénzügyi intézmény a hiteladóssal szemben semmilyen költséget nem érvényesíthet.
(3) A gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés megkötésével egyidejűleg a felek a devizakölcsönre vonatkozó
kölcsönszerződést írásban úgy módosítják, hogy
a) hiteladós a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka alatt a törlesztési kötelezettségét a rögzített árfolyam
alkalmazásával megállapított törlesztőösszeg erejéig saját erőből, az azt meghaladó törlesztési kötelezettségét
a gyűjtőszámlahitel terhére folyósított kölcsönből fizeti,
b) amennyiben a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka alatt a pénzügyi intézmény által alkalmazott tényleges
törlesztési árfolyam a rögzített árfolyamnál alacsonyabb, a hiteladós akkor is a rögzített árfolyamon teljesíti a havi
törlesztési kötelezettségét azzal, hogy a többletbefizetést a gyűjtőszámlahitel törlesztéseként kell elszámolni,
c) amennyiben a hiteladósnak a gyűjtőszámlahitelből eredően sem tőke-, sem kamattartozása nem áll fenn,
a rögzített árfolyam alkalmazási időszaka alatt a tényleges törlesztési árfolyam és a rögzített árfolyam közül az
alacsonyabbat kell a devizakölcsön törlesztése során alkalmazni,
d) a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződésben meghatározott súlyos szerződésszegés esetén
a pénzügyi intézményt megillető felmondási jog a devizakölcsönre vonatkozó kölcsönszerződés pénzügyi
intézmény általi felmondását is megalapozza.
(4) A devizakölcsön fedezetéül szabályszerűen alapított lakóingatlant terhelő jelzálogjog – a zálogszerződés módosítása
nélkül, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett követelés és járulékai erejéig – kiterjed a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó
hitelkeret-szerződésből származó követelés biztosítására is. Ha a hitelkövetelés kötelezettje és a zálogtárgy
tulajdonosa különböző személy, ez utóbbi kifejezett írásbeli hozzájárulását is be kell szerezni.
(5) A gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés végső lejárata nem lehet korábbi, mint a devizakölcsön végső
lejárata. A pénzügyi intézmény a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés futamidejét – a hiteladós
életkorát is figyelembe véve – úgy határozza meg, hogy annak visszafizetése a devizakölcsön törlesztőrészletét is
figyelembe véve aránytalanul magas havi törlesztési terhet a hiteladós számára ne jelentsen. Az aránytalanul magas
havi törlesztési teher mértékét kormányrendelet határozza meg.
(6) A gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződésben meghatározott, e törvényben nem szabályozott
feltételeket a futamidő alatt a felek szabadon módosíthatják, amely az állami kezességvállalás érvényességét nem
érinti.
5. § (1) Ha a hiteladós előtörlesztést teljesít, az előtörlesztett összeget – amennyiben a devizakölcsönből eredő tartozása
a hiteladósnak még fennáll – a devizakölcsön előtörlesztéseként kell elszámolni. A pénzügyi intézmény
a devizakölcsönre vonatkozó teljes előtörlesztést abban az esetben fogadja el, ha az előtörlesztett összeg
a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeretszerződésből eredő tartozás teljes megfizetését is fedezi. A devizakölcsön
részleges vagy teljes előtörlesztésére annak tényleges elszámolásakor a pénzügyi intézmény által alkalmazott
törlesztési árfolyamon kerülhet sor.
(2) A pénzügyi intézmény a devizakölcsön fedezetéül kikötött, ingatlanon alapított jelzálogjog törlésére vonatkozó
engedélyt akkor adja ki a zálogkötelezettnek, ha a hiteladós a devizakölcsönből és a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó
hitelkeret-szerződésből eredő tartozását maradéktalanul megfizette.
(3) A pénzügyi intézmény devizakölcsönre és a hozzá kapcsolódó gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződést
kizárólag együtt mondhatja fel.
4. A lakáshitelek fedezetéül szolgáló lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendje
6. § A hitelező 2011. október 1-jétől 2014. december 31-éig csak annak a fedezeti ingatlannak a kényszerértékesítését
kezdeményezheti, amelyet ilyen célra e törvény szerint kijelölt.
7. § (1) A hitelező által a megyében, fővárosban kényszerértékesítésre negyedévenként kijelölt fedezeti ingatlanok számának
a hitelezőnek a megyében, fővárosban a tárgynegyedév első napján meglévő összes fedezeti ingatlana számához
viszonyított aránya nem haladhatja meg az e törvény 1. mellékletében az adott megyére, fővárosra meghatározott
kényszerértékesítési kvótát. Ha a kényszerértékesítési kvóta alapján e törvény szerint kényszerértékesítésre kijelölhető
fedezeti ingatlanok száma tört szám, a tört számot követő egész számnak megfelelő számú fedezeti ingatlan jelölhető
ki kényszerértékesítésre.
(2) A tárgynegyedév első napján meglévő fedezeti ingatlanként nem lehet figyelembe venni azt a fedezeti ingatlant,
amelyet a hitelező (jogelődje) a megelőző negyedévekben kényszerértékesítésre már kijelölt, vagy amelynek az
1. § (1) bekezdés 7. pont b) alpontja szerinti kényszerértékesítését a törvény hatályba lépése előtt kezdeményezte.
(3) Ha a hitelező a lakáshitel-szerződésből eredő követelést olyan személyre vagy szervezetre engedményezi, akinek
a tevékenységének ellenőrzése nem tartozik a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (a továbbiakban:
Felügyelet) hatáskörébe, az e követelést biztosító zálogjoggal terhelt, kényszerértékesítésre kijelölt fedezeti ingatlan
a kijelölést követő valamennyi negyedévben beleszámítandó az adott megyében, fővárosban kényszerértékesítésre
kijelölt fedezeti ingatlanok számába.
8. § (1) A hitelező minden tárgynegyedév első napján megyei, fővárosi szinten megállapítja az összes fedezeti ingatlanának
a számát és a 7. §-ban foglaltak szerint kijelöli azokat, amelyek tekintetében kényszerértékesítést kezdeményez.
(2) A kényszerértékesítésre kijelölt fedezeti ingatlan kényszerértékesítését a hitelezőnek a tárgynegyedév végéig
kezdeményeznie kell.
(3) Ha a fedezeti ingatlan kényszerértékesítésére vagy kényszerértékesítésének kezdeményezésére utóbb
a lakáshitel-szerződésből eredő hiteltartozás megszűnése miatt nem kerül sor, a hitelező ehelyett – az e törvényben
foglalt feltételeknek megfelelő – másik fedezeti ingatlant jelölhet ki kényszerértékesítésre a kényszerértékesítési
kvótát meghaladóan.
9. § (1) A hitelező a fedezeti ingatlanok kényszerértékesítésre történt kijelöléséről a tárgynegyedév 15. napjáig a következő
adatok közlésével tájékoztatja a Felügyeletet:
a) a megyében, fővárosban a tárgynegyedév első napján meglévő összes fedezeti ingatlanának száma,
b) a kényszerértékesítésre kijelölt fedezeti ingatlanok fekvése (település megnevezése), helyrajzi száma,
lakáshitel-szerződésben meghatározott (ilyen szerződési feltétel hiányában a hitelfolyósításkori) forgalmi értéke
és alapterülete ingatlanonkénti bontásban.
(2) Az a hitelező, akinek a tevékenységének ellenőrzése nem tartozik a Felügyelet hatáskörébe, az (1) bekezdés szerinti
adatszolgáltatást a fogyasztóvédelmi hatóság részére teljesíti.
(3) A fogyasztóvédelmi hatóság jogosult eljárni a (2) bekezdés szerinti hitelezőkkel szemben a kényszerértékesítési
kvótára vonatkozó szabályok (6–8. §) és a (2) bekezdés megsértése esetén. A fogyasztóvédelmi hatóság
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban Fgytv.) szabályai szerint jár el. E rendelkezések
az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
10. § (1) A kötelezett által lakott, lakáshitel-szerződésből eredő tartozást biztosító zálogjoggal terhelt lakóingatlan a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 257. § (2) és (3) bekezdése szerinti megállapodás
alapján, a Ptk. 257. és 258. § alkalmazásával 2011. október 1-jéig csak akkor értékesíthető és tehető közzé az árverési
hirdetmény az állami adóhatóság által üzemeltetett elektronikus árverési felületen, ha
a) a kötelezett az állami adóhatóságnál személyesen megtett és írásba foglalt nyilatkozatában az értékesítéshez
hozzájárult, vagy
b) a zálogjog olyan lakáshitel-szerződésből eredő hiteltartozást biztosít, amely esetében a hitelösszeg
a hitelfolyósításkor meghaladta a 20 millió Ft-ot, a lakóingatlan lakáshitel-szerződésben meghatározott forgalmi
értéke (vagy ha a lakáshitel-szerződés erről nem rendelkezett, a hitelfolyósításkori forgalmi értéke) pedig
a 30 millió Ft-ot.
(2) A kötelezett az (1) bekezdés a) pontja szerinti nyilatkozatát az árverési hirdetmény közzétételét követően nem
vonhatja vissza.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a hitelező által a megyében, fővárosban 2011. július 1-jétől 2011.
október 1-jéig értékesítésre kijelölt lakóingatlanok számának a hitelezőnek a megyében, fővárosban a tárgynegyedév
első napján meglévő, az (1) bekezdés b) pontja szerinti összes lakóingatlana számához viszonyított aránya nem
haladhatja meg a 2%-ot. Ha az értékesítésre kijelölhető lakóingatlanok száma tört szám, a tört számot követő egész
számnak megfelelő számú lakóingatlan jelölhető ki értékesítésre.
(4) Ha a hitelező a lakáshitel-szerződésből eredő követelést olyan személyre vagy szervezetre engedményezi, akinek
a tevékenységének ellenőrzése nem tartozik a Felügyelet hatáskörébe, az e követelést biztosító zálogjoggal terhelt,
értékesítésre kijelölt (1) bekezdés b) pontja szerinti lakóingatlan a kijelölést követő valamennyi negyedévben
beleszámítandó az adott megyében, fővárosban kényszerértékesítésre kijelölt fedezeti ingatlanok számába.
(5) Az értékesítésre kijelölt (1) bekezdés b) pontja szerinti lakóingatlan értékesítését a hitelezőnek 2011. október 1-jéig
kezdeményeznie kell.
(6) Ha az (1) bekezdés b) pontja szerinti lakóingatlan értékesítésére vagy értékesítésének kezdeményezésére utóbb
a lakáshitel-szerződésből eredő hiteltartozás megszűnése miatt nem kerül sor, a hitelező ehelyett másik, az
(1) bekezdés b) pontja szerinti lakóingatlant jelölhet ki értékesítésre.
(7) A hitelező az (1) bekezdés b) pontja szerinti lakóingatlanok értékesítésre történt kijelöléséről 2011. július 15. napjáig
a következő adatok közlésével tájékoztatja a Felügyeletet:
a) a megyében, fővárosban 2011. július 1. napján meglévő összes (1) bekezdés b) pontja szerinti lakóingatlanának
száma,
b) az értékesítésre kijelölt (1) bekezdés b) pontja szerinti lakóingatlanok fekvése (település megnevezése), helyrajzi
száma, lakáshitel-szerződésben meghatározott (ilyen szerződési feltétel hiányában a hitelfolyósításkori) forgalmi
értéke és alapterülete lakóingatlanonkénti bontásban.
(8) Az a hitelező, akinek a tevékenységének ellenőrzése nem tartozik a Felügyelet hatáskörébe, a (7) bekezdés szerinti
adatszolgáltatást a fogyasztóvédelmi hatóság részére teljesíti.
(9) A fogyasztóvédelmi hatóság jogosult eljárni a (8) bekezdés szerinti hitelezőkkel szemben a (3)–(7) bekezdésben
foglaltak megsértése esetén. A fogyasztóvédelmi hatóság az Fgytv. szabályai szerint jár el. E rendelkezések az Fgytv.
alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
5. Záró rendelkezések 11. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó állami kezesség mértékét, számításának és megfizetésének módját, valamint
érvényesítésének eljárási szabályait,
b) a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés esetén az aránytalanul magas havi törlesztési teher
mértékét. 12. § (1) E törvény – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2011. június 30-án lép hatályba.
(2) A 10. § és a 17. § 2011. július 1-jén lép hatályba.
(3) A 2–5. §, a 15. § és a 16. § a kihirdetést követő 45. napon lép hatályba.
(4) A 6–9. § 2011. október 1-jén lép hatályba.
13. § A 2. § szerinti kezességvállalás iránti igényt a pénzügyi intézmény a 2. § (2) bekezdés szerinti kormányrendelet
hatálybalépését követő 15 napon belül írásban bejelenti az államháztartásért felelős miniszternek.
14. § (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 303. § (1) bekezdésében a „2011.
július 1-jéig” szövegrész helyébe a „2011. október 1-jéig” szöveg lép.
(2) A Vht. 303. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) E § alkalmazásában lakáshitel-szerződés: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi
CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 2. számú melléklet III. Egyéb meghatározások 4. pontja szerinti fogyasztóval
kötött,
a) a Hpt. 2. számú melléklet III. Egyéb meghatározások 5.1. pontja szerinti lakáscélú hitel- vagy kölcsönszerződés,
valamint az 5.2. pontja szerinti lakáscélú pénzügyi lízingszerződés, továbbá
b) ingatlanra alapított jelzálogjog – ideértve az önálló zálogjogként alapított jelzálogjogot is – fedezete mellett
megkötött olyan hitel- vagy kölcsönszerződés, amely esetében az adós a folyósított kölcsön összegét a fedezetként
lekötött lakóingatlan vásárlására, építésére, bővítésére, korszerűsítésére, felújítására vagy ezek egy részére fordította,
ha a hitelfolyósításkor a hitelösszeg nem haladta meg a 20 millió Ft-ot vagy a lakóingatlannak
a lakáshitel-szerződésben meghatározott (vagy ha a lakáshitel-szerződés erről nem rendelkezett, a hitelfolyósításkori)
forgalmi értéke a 30 millió Ft-ot.”
(3) A Vht. a következő 304. §-sal egészül ki:
„304. § (1) A 303. §-nak a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok
kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvénnyel megállapított (1) és (9) bekezdését azokban a devizakölcsönök
törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvény
hatálybalépésekor folyamatban lévő végrehajtási eljárásokban is alkalmazni kell, amelyekben a kilakoltatás
foganatosítására még nem került sor.
(2) Ha a végrehajtó a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok
kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvény hatálybalépésének napján
a) már kézhez vette a lakóingatlan kiürítésének a rendőrség közreműködésével történő kikényszerítését elrendelő
végzést vagy az árverési vevő (ingatlant átvevő) 154/A. § (10) bekezdése alapján előterjesztett kérelmét, illetve
b) már elhalasztotta a lakóingatlan kiürítését a Vht.-nak a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
módosításáról szóló 2010. évi LXXXI. törvénnyel beiktatott 303. §-a vagy a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi
LIII. törvény módosításáról szóló 2011. évi XVIII. törvénnyel megállapított 303. §-a alapján,
a lakóingatlan kiürítését – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának
rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvény hatálybalépését követő naptól
kezdődően halasztja el.
(3) Azon ügyekben, amelyekben nincs helye a 303. §-nak a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és
a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvénnyel megállapított (1) és (9) bekezdése alapján
a lakóingatlan kiürítése ismételt elhalasztásának, 2011. július 1-jét követően kell a lakóingatlan kiürítése iránt
intézkedni.”
15. § A jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény 3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Jelzálog-hitelintézet jogosult a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok
kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvényben szabályozott gyűjtőszámlahitel nyújtására.”
16. § A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 1. § (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(Nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit)
„h) olyan törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott közérdeket szolgáló
hitelre, amelyet korlátozott körben nyújtanak, és amely kamatmentes, vagy amelyre vonatkozó hitelkamat a piacon
szokásos mértéknél alacsonyabb, vagy a piacon szokásos mértékű hitelkamat mellett a piacon szokásos feltételeknél
a fogyasztó számára kedvezőbb; ideértve a lakáscélú kölcsönökre vonatkozó állami készfizető kezességről szóló
2009. évi IV. törvényben meghatározott áthidaló kölcsönt, a devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről
és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló törvényben meghatározott gyűjtőszámlahitelt, valamint
a külön jogszabály szerint nyújtott hallgatói hitelt.”
17. § Hatályát veszti
a) a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 261. § (4) bekezdése,
b) a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet 83/A. §-a,
c) az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 16/A. §-a és 91. § (2) bekezdése.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
40/2004. (V. 11.) OGY határozata a Nemzeti Környezetvédelmi Program 1999—2000. végrehajtásának helyzetéről szóló jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Nemzeti Környezetvédelmi
Program 1999—2000. évi végrehajtásának helyzetéről
szóló jelentést.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
12/2015. (VI. 2.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a kereskedelempolitika kormányzati
összehangolásával kapcsolatos feladatok ellátására 2015. május 13. napjától 2015. november 12. napjáig Szatmáry
Kristófot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a miniszteri kabinetben működő egyfős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2014. (XI. 19.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter