text:
1261/2017. (V. 18.) Korm. határozata az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakához kapcsolódó intézkedésekről és a források biztosításáról.
A Kormány
 1. megerősíti elkötelezettségét az  Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottsága 2017. szeptemberi
67. ülésszakának (a továbbiakban: 67. ülésszak) 2017. szeptember 11–14. között, Budapesten történő megrendezése
mellett;
2. egyetért azzal, hogy a  67. ülésszak magyarországi megrendezésének finanszírozására 403,1 millió forint
összegben (reprezentációs adó nélküli összeg) kerüljön sor, amelyből 250,0 millió forint a  2017. évre elfogadott
költségvetésben már rendelkezésre áll;
3. felhívja
a) az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  67. ülésszak rendezési és logisztikai feladatainak
végrehajtásáról, a szükséges beszerzési eljárások lebonyolításáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
b) a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterével együttműködésben –
gondoskodjon a  67. ülésszak rendezéséhez szükséges további 153,1 millió forint költségvetési forrás
biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
c) a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy feladat- és hatáskörében eljárva segítse elő a  67. ülésszak
Magyarországon történő megrendezését, különös tekintettel a vízummentességgel kapcsolatos ügyintézésre
és az ülésszak diplomáciai előkészítésére,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
d) a  belügyminisztert és a  honvédelmi minisztert, hogy gondoskodjanak a  feladat- és hatáskörükbe tartozó
feladatok végrehajtásáról a 67. ülésszak Magyarországon történő megrendezése vonatkozásában,
Felelős: belügyminiszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos
e) az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítse elő a  67. ülésszak szakmai programjához illeszkedő,
Magyarország egészségügyi programját és elért eredményeit bemutató szakmai tájékoztatót,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
f ) az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen jelentést a 67. ülésszak megrendezéséről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2018. (II. 28.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. március 1. napjától legfeljebb a Ksztv. 38. §
(5) bekezdésében meghatározott időpontig Sipos Imrét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja a pedagógusképzés, a pedagógus-továbbképzés és a köznevelési
ágazati-szakmai stratégiák fejlesztésével kapcsolatos koordinációs feladatokat. A miniszteri biztos feladatkörében
eljárva ellátja különösen a következő tevékenységeket:
a) részt vesz az Eszterházy Károly Egyetem keretein belül működő Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetre vonatkozó,
a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 14/A. §-a szerinti sajátos döntéshozatali, szervezeti
és működési rend, költségvetési és munkatervi, továbbá belső intézményi szabályozás tartalmi fejlesztésében;
b) közreműködik a Modern Városok Program keretében a Székesfehérvári Középiskolai Campus fejlesztési,
megvalósítási feladataiban;
c) részt vesz a feladatkörébe tartozó jogszabályok, döntések, köznevelési ágazati-szakmai stratégiák szakmai
előkészítésében, végrehajtásában, a minisztérium szakmai álláspontjának kialakításában, a társadalmi
szervezetekkel való kapcsolattartásban;
d) közreműködik a köznevelés szakmai és társadalmi kapcsolatainak gondozásában, különös tekintettel a Nemzeti
Pedagógus Kar, az Országos Köznevelési Tanács, valamint a Köznevelési Kerekasztal tevékenységét illetően;
e) képviseli a minisztériumot a társadalmi és állami szervek előtt, tárcaközi bizottságokban, hazai és – külön
felkérés alapján – nemzetközi szervezetekben;
f ) ellátja az a)–e) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az oktatásért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztos a tevékenységéért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint havi bruttó 600  000 Ft összegű
díjazásra és az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 6. pontjában
meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2018. március 1. napján lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 37/2017. (VIII. 7.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
369/2013. (X. 24.) Korm. rendelete a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről.
A Kormány
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132.  § (1)  bekezdés f ), n), s) és w)  pontjában,
a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  § (1)  bekezdés i), u) és v)  pontjában,
valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés
a) pontjában, b) pont bb) alpontjában és c) pontjában,
az 52.  § tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  § (1)  bekezdés
d) pontjában,
az 53.  § tekintetében a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132.  § (1)  bekezdés i) és
m) pontjában,
az 54. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés j) pontjában,
valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés o) pontjában,
az 55.  § tekintetében a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162.  § (1)  bekezdés
d) pontjában,
az 56. § tekintetében a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés p) pontjában,
valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 162. § (1) bekezdés w) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEjEzEt
ÉrtElmEző rEndElKEzÉsEK 1. § E rendelet alkalmazásában
a) adatmódosítás: az  engedélyesnek a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények
és hálózatok hatósági nyilvántartásába (a  továbbiakban: szolgáltatói nyilvántartás) bejegyzett adatainak
módosítása, ideértve a  bejegyzett engedélyes egyes új adatainak a  szolgáltatói nyilvántartásba történő
bejegyzését és a bejegyzett engedélyes egyes adatainak a szolgáltatói nyilvántartásból történő törlését is;
b) befogadás: a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a  továbbiakban: Szt.)
58/A. § (2), (2a) és (2e) bekezdése, illetve a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 145. § (2), (2a) és (2c) bekezdése szerinti, a szociális szolgáltatások és
a  gyermekjóléti szolgáltató tevékenységek területi lefedettségét figyelembe vevő finanszírozási rendszerbe
történő befogadás;
c) ellátási kötelezettséget teljesítő állami fenntartó: a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság
(a  továbbiakban: Főigazgatóság), valamint a  helyi önkormányzat, illetve azok társulása az  általa fenntartott
engedélyes által nyújtott olyan szolgáltatás tekintetében, amelyet az állam vagy a helyi önkormányzat, illetve
a társulás valamelyik tagja az Szt., illetve a Gyvt. alapján biztosítani köteles;
d) ellátási terület: az  a  terület, ahonnan az  engedélyes gyermekeket, illetve más ellátottakat (a  továbbiakban
együtt: ellátott) fogad;
e) ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiség: az a szolgáltató székhelyétől és telephelyétől különböző címen
található, a szolgáltató használatában álló, szociális alapszolgáltatáshoz – ide nem értve a nappali ellátást –,
gyermekjóléti szolgáltatáshoz vagy területi gyermekvédelmi szakszolgáltatáshoz használt, telephelynek nem
minősülő helyiség, ahol a szolgáltató ellátottakat fogad;
f ) engedélyes: telephellyel nem rendelkező szolgáltató esetén a  szolgáltató székhelye, telephellyel rendelkező
szolgáltató esetén a  szolgáltató minden egyes telephelye és – ha a  székhelyet szolgáltatás nyújtására is
használják – a szolgáltató székhelye;
g) időszakos férőhelybővítés: a  jogszabályban meghatározott feltételek szerint a  téli időszakra vagy annak
egy részére, illetve több év téli időszakára vagy azok egy részére új telephely bejegyzésével vagy
adatmódosítással
ga) az éjjeli menedékhely vagy a hajléktalan személyek átmeneti szállása számára bejegyzett férőhely,
gb) a hajléktalan személyek nappali ellátását nyújtó szolgáltató számára bejegyzett éjjeli menedékhely
férőhely;
h) külső férőhely: rehabilitációs szociális intézményi ellátás esetén az utógondozás ideje alatt, vagy utógondozói
ellátás esetén az ellátott részére a szolgáltató által, de a szolgáltató épületén kívül biztosított lakhatási forma;
i) szolgáltatás: az  Szt. szerinti szociális szolgáltatás, valamint a  Gyvt. szerinti gyermekjóléti, gyermekvédelmi
szolgáltató tevékenység;
j) szolgáltató: az  Szt. szerinti szociális szolgáltatást nyújtó szociális szolgáltató, szociális intézmény, valamint
a  Gyvt. szerinti gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző szolgáltató, intézmény,
hálózat;
k) szolgáltató székhelye: a  szolgáltató központi ügyintézésének helye, függetlenül attól, hogy használják-e
szolgáltatás nyújtására;
l) telephely: az a szolgáltató székhelyétől különböző, a szolgáltató használatában álló
la) hely, ahol a szolgáltató nappali szociális ellátást, bentlakásos szociális intézményi ellátást, bölcsődei
ellátást, hetes bölcsődei ellátást, családi napközi ellátást vagy alternatív napközbeni ellátást
nyújt, illetve gyermekek átmeneti otthonát, családok átmeneti otthonát, gyermekotthont vagy
utógondozó otthont működtet, kivéve a  külső férőhelyeket, a  támogatott lakhatást biztosító
ingatlant és a félutas házat,
lb) az  la)  alpontban nem említett szolgáltatáshoz használt, az  ellátottak számára nyitva álló helyiség
vagy jelzőrendszeres házi segítségnyújtás esetén szakmai központ, amelynek telephelyként történő
bejegyzését a fenntartó kéri;
m) téli időszak: a november 1-je és április 30-a közötti időszak.
II. FEjEzEt
Eljáró HatóságOK 1. A szolgáltatói nyilvántartást vezető szerv
2. § A Kormány a  szolgáltatói nyilvántartást vezető szervnek a  Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalt
(a továbbiakban: Hivatal) jelöli ki.
2. Működést engedélyező szervek 3. § (1) A Kormány az Szt. és a Gyvt. alkalmazása során működést engedélyező szervnek
a) a szociális és gyámhivatalt, valamint
b) a Hivatalt
jelöli ki.
(2) A  Kormány szociális hatóságnak az  Szt. 90/A.  §-ának alkalmazása során a  helyi önkormányzat, a  társulás, illetve
a  Főigazgatóság fenntartói feladatokat ellátó megyei, fővárosi kirendeltségének (a  továbbiakban: megyei
kirendeltség) székhelye szerint illetékes szociális és gyámhivatalt, a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságról
szóló 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 1. melléklete szerinti intézmény esetén a Fővárosi Szociális és Gyámhivatalt
jelöli ki.
(3) A  Kormány a  szolgáltatások esetében a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló törvény szerinti, szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként – az e rendelet szerinti ellenőrzésre
meghatározott hatáskörrel és illetékességgel – a működést engedélyező szerveket jelöli ki.
4. § (1) Az e rendelet szerinti hatósági eljárásokban – a (2)–(6) bekezdésben és a 15. alcímben meghatározott kivételekkel –
az engedélyes címe szerint illetékes szociális és gyámhivatal jár el első fokon.
(2) Egyházi fenntartású vagy nem állami fenntartású, egy megyére vagy a  fővárosra megkötött ellátási szerződés
alapján működtetett, kizárólag nevelőszülői ellátást, illetve külső férőhelyen biztosított utógondozói ellátást nyújtó
engedélyes esetén az ellátási szerződéssel érintett megye, illetve a főváros szerint illetékes szociális és gyámhivatal
jár el első fokon az e rendelet szerinti hatósági eljárásokban.
(3) A  Főigazgatóság által fenntartott Pest megyei, kizárólag nevelőszülői ellátást, külső férőhelyen biztosított
utógondozói ellátást, illetve területi gyermekvédelmi szakszolgáltatást nyújtó engedélyes esetén a  Pest megyei
szociális és gyámhivatal jár el első fokon az e rendelet szerinti hatósági eljárásokban.
(4) A  fenntartó bármely engedélyesének címe szerint illetékes szociális és gyámhivatal valamennyi engedélyes
ügyében eljár első fokon,
a) fenntartóváltozás során abban az esetben, ha
aa) az új fenntartó a korábbi fenntartó jogutódlással történő megszűnése révén jött létre,
ab) a  fenntartó egyéni vállalkozó halála esetén a  vállalkozói tevékenységet özvegye vagy örököse
folytatja, vagy
ac) a fenntartó egyéni vállalkozó egyéni céget alapított, illetve átruházással megszerezte az egyéni cég
vagyoni betétjét, és az  engedélyest az  egyéni cég veszi át [a fenntartóváltozás aa)–ac)  alpontban
foglalt esetei a továbbiakban együtt: általános jogutódlással történő fenntartóváltozás], és
b) a fenntartó vagy kapcsolattartója adataiban bekövetkező változás esetén.
 (5) A  szolgáltató székhelye szerint illetékes szociális és gyámhivatal, ha pedig a  szolgáltató székhelyét szolgáltatás
nyújtására nem használják, a szolgáltató bármely telephelye szerint illetékes szociális és gyámhivatal a szolgáltató
valamennyi telephelye ügyében eljár első fokon a  szolgáltató nevének, adószámának vagy székhelyének
módosítása során.
(6) A  fenntartó bármely engedélyesének címe szerint illetékes szociális és gyámhivatal kiadhat – a  tanúsítvány
kivételével – hatósági bizonyítványt az engedélyesnek a szolgáltatói nyilvántartásban szereplő adatairól.
(7) Ha az  Szt. 62.  §-a szerinti étkeztetés (a  továbbiakban: szociális étkeztetés), házi segítségnyújtás, családsegítés,
támogató szolgáltatás, közösségi ellátások, utcai szociális munka és gyermekjóléti szolgáltatás esetén a szociális és
gyámhivatalnak az illetékességi területén kívül, de a szolgáltatás ellátási területén kell eljárási cselekményt végeznie,
az eljárási cselekményt elvégezheti, vagy belföldi jogsegélyt kérhet.
5. § (1) A  szociális és gyámhivatal e  rendelet szerinti hatósági eljárásában a  fellebbezés elbírálására jogosult hatóság
a Hivatal.
(2) A  Hivatal legalább négyévenként ellenőrzi a  szociális és gyámhivatalok e  rendelet szerinti hatósági
tevékenységének jogszerűségét, és ennek eredményéről értesíti a  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztériumot (a továbbiakban: minisztérium).
III. FEjEzEt
a szOlgáltatóI nyIlVántartás 3. A szolgáltatói nyilvántartás tartalma
6. § (1) A  szolgáltatói nyilvántartás engedélyesenként tartalmazza az  Szt.-ben, a  Gyvt.-ben és az  1.  mellékletben
meghatározott adatokat.
(2) Az  azonos fenntartóhoz és az  azonos szolgáltatóhoz tartozó engedélyeseket a  szolgáltatói nyilvántartás
összekapcsoltan tartja nyilván.
(3) A szolgáltatói nyilvántartás adatainak módosítását az informatikai rendszer naplózza.
4. Ágazati azonosító 7. § (1) Az ágazati azonosító az engedélyes azonosító jele.
 (2) Az  ágazati azonosítót engedélyesenként kell kiadni. Szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatást
egyaránt nyújtó engedélyesnek egy ágazati azonosítót kell kiadni.
 (3) Az ágazati azonosítót a Hivatal az engedélyes bejegyzése során, a 2. melléklet szerint képzi és adja ki a működést
engedélyező szerv erre irányuló jelzését követő öt napon belül.
 (4) Ha a szolgáltató székhelyét nem használják szolgáltatás nyújtására, önálló ágazati azonosítót kell kiadni a szolgáltató
székhelye részére a telephely, több telephely esetén az elsőként bejegyzett telephely bejegyzése során.
 (5) Adatmódosítás esetén új ágazati azonosító nem adható ki és az  ágazati azonosító nem módosítható, ideértve
a  fenntartóváltozást, további szolgáltatás bejegyzését, az  engedélyes elköltöztetését, valamint a  telephely önálló
szolgáltatóvá szervezését, illetve önálló szolgáltató telephellyé szervezését. A  szolgáltatói nyilvántartásból törölt
engedélyes ágazati azonosítója másik engedélyesnek nem adható ki.
(6) Az  ágazati azonosítót az  e  rendelet szerinti eljárásokban, továbbá a  szociális foglalkoztatási engedélyezéssel,
valamint a  szolgáltatások után járó és a  központi költségvetésről szóló törvényben biztosított támogatással
(a  továbbiakban: költségvetési támogatás) kapcsolatos hatósági ügyekben a  kérelmen, más beadványokon és
a  hatósági döntésben, a  működést engedélyező szervnek, illetve a  szociális foglalkoztatást engedélyező szervnek
tett bejelentésben, továbbá a  jogszabályon alapuló adatszolgáltatáson fel kell tüntetni. A  telephely ágazati
azonosítóját megelőzően a székhely ágazati azonosítóját is fel kell tüntetni.
5. A bejegyzés időbeli hatálya 8. § (1) Az  engedélyes – ha a  működést engedélyező szerv későbbi időpontot nem állapít meg – a  bejegyzés jogerőre
emelkedésének időpontjától kezdődően működtethető.
(2) Adatmódosítás esetén az  engedélyes – ha a  működést engedélyező szerv későbbi időpontot nem állapít meg –
az adatmódosítás végrehajthatóvá válásának időpontjától kezdődően működtethető az adatmódosításnak megfelelően.
A működést engedélyező szerv a 28. § (1) bekezdése szerinti adatokat a módosítási ok bekövetkezésének időpontjára
visszamenőleges hatállyal módosítja.
(3) Ha a  fenntartó kizárólag a  befogadás kérdésében fellebbez, kérelmére az  engedélyes bejegyzése, illetve
az adatmódosítás az egyéb adatok tekintetében jogerőre emelkedik.
9. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a szolgáltatást határozatlan időre kell bejegyezni.
 (2) Időszakos férőhelybővítés esetén meg kell határozni azt az  egy vagy több év téli időszakánál nem hosszabb
időszakot, amelyre az időszakos férőhelybővítést bejegyzik. 10. § (1) Ha a  nappali szociális ellátás, a  bentlakásos szociális intézményi ellátás, a  bölcsőde, a  hetes bölcsőde, a  családi
napközi, a  családi gyermekfelügyelet, az  alternatív napközbeni ellátás, a  gyermekek átmeneti otthona,
a  családok átmeneti otthona, a  gyermekotthon vagy az  utógondozó otthon elhelyezésére szolgáló ingatlan,
illetve a  támogatott lakhatás lakhatási szolgáltatását (a  továbbiakban: lakhatási szolgáltatás) biztosító ingatlan
használatának joga határozott időre szól, vagy ha a  bejegyzés feltétele ellátási szerződés fennállása, és az  ellátási
szerződést határozott időre kötötték, a  működést engedélyező szerv támogatott lakhatás esetén a  lakhatási
szolgáltatást biztosító adott ingatlant, egyéb esetben a szolgáltatást arra az időszakra jegyzi be, ameddig az ingatlan
az  engedélyes használatában van, illetve ameddig az  ellátási szerződés hatályban van (a  továbbiakban együtt:
határozott idejű bejegyzés).
(2) A  határozatlan idejű bejegyzést határozott idejűre kell módosítani, ha az  (1)  bekezdés szerinti ingatlan
használatának joga, illetve az ellátási szerződés időbeli hatálya határozott idejűre módosul.
(3) A  határozott idejű bejegyzés hatályát meg kell hosszabbítani, ha az  (1)  bekezdés szerinti ingatlan használatának
joga, illetve az  ellátási szerződés időbeli hatálya meghosszabbodik. A  határozott idejű bejegyzést határozatlan
idejűre kell módosítani, ha az (1) bekezdés szerinti ingatlan használatának joga, illetve az ellátási szerződés időbeli
hatálya határozatlan idejűre módosul.
11. § (1) Jogszabály a  feltételek megjelölésével elrendelheti vagy lehetővé teheti, hogy a  működést engedélyező szerv
támogatott lakhatás esetén a  lakhatási szolgáltatást biztosító adott ingatlant, egyéb esetben a  szolgáltatást
ideiglenes hatállyal jegyezze be, vagy a bejegyzést ideiglenes hatályúra módosítsa, ha az engedélyes nem felel meg
a jogszabályban előírt valamennyi feltételnek.
(2) Az  ideiglenes hatályú bejegyzés időbeli hatálya csak akkor hosszabbítható meg, ha azt jogszabály lehetővé
teszi vagy elrendeli. Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az  ideiglenes hatállyal bejegyzett szolgáltatás és
az  engedélyes egyéb adatai a  bejegyzés időbeli hatályának megváltoztatása nélkül módosíthatók, feltéve, hogy
az adatmódosítás miatt a szolgáltatás színvonala nem romlik.
(3) Ha a  fenntartó azelőtt igazolja, hogy a  szolgáltatás, illetve a  lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlan megfelel
a  jogszabályokban meghatározott feltételeknek, mielőtt az  ideiglenes hatályú bejegyzés hatályát veszítené,
a bejegyzést határozatlan idejűre vagy a 10. § szerinti esetben határozott idejűre kell módosítani.
12. § (1) Ha a  szolgáltatás, illetve a  lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlan több különböző hatállyal is bejegyezhető,
a  szolgáltatást, illetve a  lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlant a  legrövidebb hatállyal kell bejegyezni.
A  fennmaradt időre – ha a  feltételei egyébként fennállnak – az  ideiglenes hatályú bejegyzés hatálya is
meghosszabbítható.
(2) Ha a  fenntartó azelőtt kérelmezi a  határozott idejű bejegyzés vagy az  ideiglenes hatályú bejegyzés hatályának
módosítását, mielőtt az  hatályát veszítené, a  kérelem elbírálásáig a  bejegyzés hatálya meghosszabbodik.
A  határozott idejű bejegyzés és az  ideiglenes hatályú bejegyzés hatályának meghosszabbítása során
az (1) bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell.
6. Adatszolgáltatás a szolgáltatói nyilvántartásból és az engedélyesek működéséről
13. § (1) A  szolgáltatói nyilvántartáshoz történt hozzáférést az  informatikai rendszer naplózza, kivéve, ha az  adatokat
a Hivatal honlapján bárki számára hozzáférhető internetes felületen keresztül érik el.
(2) Megkeresésre bármely működést engedélyező szerv tájékoztatást ad az engedélyes nyilvános adatairól.
 (3) A  4.  § (1)–(3)  bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatal megkeresésre tájékoztatást ad arról, hogy
az engedélyes működése az ellenőrzés során tett megállapítások alapján megfelel-e a jogszabályi feltételeknek.
 (4) A Hivatal a szolgáltatói nyilvántartás nyilvános adatait egyedi azonosításra alkalmas módon, statisztikai célra átadja
a Központi Statisztikai Hivatalnak. 7. Tanúsítvány 14. § (1) A  4.  § (1)–(3)  bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatal az  engedélyes bejegyzésének jogerőre
emelkedését követő nyolc napon belül a  szükséges számú példányban, hivatalból – tanúsítvány elnevezéssel –
hatósági bizonyítványt állít ki a fenntartó részére.
(2) A tanúsítvány a 3. mellékletben meghatározott adatokat tartalmazza.
 (3) A tanúsítványt az engedélyes címén és az ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiségeiben jól látható módon ki
kell függeszteni.
 (4) A  tanúsítványban foglalt adatokat érintő adatmódosítás és az  engedélyes törlése esetén a  4.  § (1)–(3)  bekezdése
alapján illetékes szociális és gyámhivatal a  döntés végrehajthatóvá válását követő nyolc napon belül bevonja
a tanúsítványt, és adatmódosítás esetén új tanúsítványt állít ki.
IV. FEjEzEt
a szOlgáltatóI nyIlVántartásra VOnatKOzó HatóságI EljárásOK És a FEnntartó BEjElEntÉsI
KötElEzEttsÉgE
8. Közös szabályok 15. § (1) A  fenntartó az engedélyes bejegyzése, az adatmódosítás és az engedélyes törlése iránti kérelmet a miniszter által
e  célra rendszeresített, és a  működést engedélyező szervek honlapján, továbbá a  kormányzati portálon közzétett
adatlapon vagy elektronikus űrlapon nyújthatja be.
(2) Az engedélyes bejegyzése, az adatmódosítás és az engedélyes törlése iránti kérelem benyújtására szolgáló adatlap
és elektronikus űrlap kötelező adattartalmát a 4. melléklet határozza meg.
(3) A  működést engedélyező szerv az  engedélyes bejegyzése, az  adatmódosítás és az  engedélyes törlése iránti,
nem elektronikus úton benyújtott kérelem adatait a  beérkezést követő nyolc napon belül rögzíti a  szolgáltatói
nyilvántartás informatikai rendszerében.
16. § (1) Elektronikus kapcsolattartás esetén az  engedélyes bejegyzése, az  adatmódosítás és az  engedélyes törlése iránti
eljárásokban, valamint a bejelentési kötelezettség teljesítése során a fenntartó meghatalmazásával a szolgáltatások
igénybe vevőinek az  Szt. 20/C.  §-ában, illetve a  Gyvt. 139.  § (2)  bekezdésében meghatározott adatairól vezetett
központi elektronikus nyilvántartási rendszerbe történő adatszolgáltatásra kijelölt e-képviselő is eljárhat.
(2) Elektronikus kapcsolattartás esetén a fenntartó, illetve az (1) bekezdés szerinti esetben az e-képviselő a kérelem és
más beadványok adatainak rögzítésére a szolgáltatói nyilvántartás informatikai rendszerében – az engedélyes vagy
a fenntartó munkatársai közül – ügyfélkapu belépési jogosultsággal rendelkező személyt vagy személyeket jelölhet
ki (a  továbbiakban: adatrögzítő munkatárs). A  kijelöléshez meg kell adni az  adatrögzítő munkatárs ügyfélkapu
használatára jogosító személyazonosító adatait, és meg kell jelölni azokat az engedélyeseket, amelyek tekintetében
az  adatrögzítő munkatárs adatrögzítésre jogosult. Az  adatrögzítő munkatárs a  kérelem és más beadvány
benyújtására nem jogosult.
(3) Ha a  működést engedélyező szerv a  fenntartónak, illetve az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  e-képviselőnek
elektronikus úton küld iratot, erről elektronikus levélben értesíti a fenntartó kapcsolattartóját is.
17. § (1) Az  engedélyes bejegyzéséről, az  adatmódosításról és az  engedélyes törléséről a  működést engedélyező szerv
– a  bejegyzéssel, az  adatmódosítással vagy az  engedélyes törlésével egyidejűleg, a  42.  § (2)  bekezdésében
meghatározott kivétellel – alakszerű határozatot vagy – ha ezt a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) lehetővé teszi – egyszerűsített határozatot
hoz. Nem kell alakszerű határozatot és egyszerűsített határozatot hozni a  fenntartó és a  szolgáltató, engedélyes
telefonszámának, telefaxszámának, elektronikus levélcímének és honlapcímének, valamint a  kapcsolattartó
nevének, beosztásának, telefonszámának és elektronikus levélcímének bejegyzéséről, módosításáról és törléséről.
(2) A szolgáltatói nyilvántartásra vonatkozó hatósági eljárásokban a Ket. 86. § (2) és (3) bekezdése nem alkalmazható.
(3) A 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatal az engedélyes bejegyzéséről, az adatmódosításról
és az engedélyes törléséről a határozat jogerőre emelkedésétől, a fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajthatóvá
nyilvánított határozat meghozatalától, illetve a 42. § (2) bekezdése szerinti végzés meghozatalától számított nyolc
napon belül elektronikus levélben értesíti
a) az illetékes ellátottjogi, illetve gyermekjogi képviselőt,
b) a  Főigazgatóságot, az  általa fenntartott engedélyes bejegyzése, törlése és az  azt érintő adatmódosítás
kivételével,
c) az engedélyes címe szerint illetékes települési jegyzőt a Gyvt. 98. § (6) bekezdés b) pontjában meghatározott
eset kivételével,
d) a  Magyar Államkincstárnak a  költségvetési támogatás ügyében illetékes területi szervét (a  továbbiakban:
igazgatóság), a Főigazgatóság által fenntartott engedélyes bejegyzése, törlése és az azt érintő adatmódosítás
kivételével.
(4) A (3) bekezdés szerinti értesítés tartalmazza
a) a fenntartó nevét és székhelyét,
b) az engedélyes nevét, címét és ágazati azonosítóját,
c) a bejegyzett szolgáltatások felsorolását,
d) azt, hogy az engedélyes bejegyzésére, adatmódosításra vagy az engedélyes törlésére került-e sor.
(5) Nem kell a  (3)  bekezdés szerint értesítést küldeni a  fenntartó és a  szolgáltató, engedélyes telefonszámának,
telefaxszámának, elektronikus levélcímének és honlapcímének, valamint a  kapcsolattartó nevének, beosztásának,
telefonszámának és elektronikus levélcímének bejegyzéséről, módosításáról és törléséről.
(6) A 4. § (4) és (5) bekezdése szerinti esetben az eljárás megindításáról, a döntés meghozataláról és a döntés jogerőre
emelkedéséről a  szolgáltatói nyilvántartás informatikai rendszere értesítést küld a  4.  § (1)–(3)  bekezdése szerint
illetékes szociális és gyámhivatalnak.
9. Az engedélyes bejegyzése 18. § (1) A fenntartó az engedélyes bejegyzése iránti eljárásban a kérelemhez az 5. melléklet szerinti iratokat csatolja, illetve
mutatja be a működést engedélyező szervnek.
(2) A fenntartó az 5. melléklet szerinti iratokat a szabályozott elektronikus ügyintézés hiteles elektronikus dokumentum
szabályai szerint is csatolhatja.
(3) Ha a fenntartó az 5. mellékletben meghatározott iratok közül
a) nem csatolta az  adószámot igazoló közokirat másolatát, az  adószámot a  működést engedélyező szerv
az adózók nyilvántartásából ellenőrzi,
b) nem csatolta a  szolgáltató alapító okiratának vagy a  törzskönyvi nyilvántartásba történt bejegyzéséről
szóló határozat és annak mellékletének másolatát, azokat a  működést engedélyező szerv a  Magyar
Államkincstártól szerzi be,
c) nem csatolta a bevett egyházak nyilvántartásában szereplő adatokról kiállított, három hónapnál nem régebbi
hatósági bizonyítványt, a működést engedélyező szerv a bevett egyházak nyilvántartásából szerzi be, illetve
ellenőrzi a bevett egyház, belső egyházi jogi személy adatait,
d) nem csatolta a  civil szervezetek bírósági nyilvántartásába bejegyzett hatályos adatokról kiadott, három
hónapnál nem régebbi kivonatot, a működést engedélyező szerv a bíróság nyilvántartásából szerzi be, illetve
ellenőrzi a nem állami fenntartó adatait,
e) nem csatolta, illetve mutatta be az egyéni vállalkozónak az egyéni vállalkozók nyilvántartásában feltüntetett
adatait igazoló, az  5.  melléklet 1.3.2.  pontja szerinti iratot, vagy az  nem tartalmazza az  egyéni vállalkozó
fenntartónak az  egyéni vállalkozók nyilvános nyilvántartásában feltüntetett valamennyi hatályos adatát,
az adatokat a működést engedélyező szerv az egyéni vállalkozók nyilvántartásából szerzi be, illetve ellenőrzi,
f ) nem csatolta annak egy hónapnál nem régebbi közokirati igazolását, hogy köztartozásmentes adózónak
minősül, a működést engedélyező szerv ellenőrzi, hogy az egyházi fenntartó, illetve a nem állami fenntartó
szerepel-e a köztartozásmentes adózói adatbázisban,
g) nem csatolta a tulajdoni lap másolatát, az engedélyes címe szerinti ingatlan, a lakhatási szolgáltatást biztosító
ingatlan, a  külső férőhelyek elhelyezésére szolgáló ingatlan és – nem hálózat keretében nyújtott helyettes
szülői ellátás esetén – az  ellátás helye szerinti ingatlan tulajdoni lapján található adatokat a  működést
engedélyező szerv az ingatlan-nyilvántartásból szerzi be,
h) nem csatolta a  használatbavételi engedélyt, illetve a  fennmaradási engedélyt, megkeresi az  építésügyi
hatóságot, hogy a  használatbavételi engedélyről, illetve a  fennmaradási engedélyről szolgáltasson adatot,
feltéve, hogy a  kérelem szerinti ingatlanra vonatkozóan, azonos rendeltetésre használatbavételi engedélyt
vagy fennmaradási engedélyt adtak ki,
i) nem csatolta az  előzetes szakhatósági hozzájárulást, vagy nem igazolta, hogy az  előzetes szakhatósági
hozzájárulásban a  hozzájárulás megadásához megkövetelt feltételt teljesítette, a  működést engedélyező
szerv a 19. §-ban foglaltak szerint megkeresi a szakhatóságokat, hogy adjanak ki szakhatósági állásfoglalást,
j) nem mutatta be a  gépkocsivezető járművezetői engedélyét, a  szolgáltatáshoz használni kívánt gépjármű
vezetéséhez szükséges járművezetői engedély meglétét a működést engedélyező szerv a közúti közlekedési
nyilvántartásból ellenőrzi,
k) nem mutatta be a forgalmi engedélyt, a bejegyzés iránti kérelemben a gépjárművel kapcsolatban feltüntetett
adatokat a működést engedélyező szerv a közúti közlekedési nyilvántartásból ellenőrzi.
(4) Ha a  fenntartó cégjegyzékben nyilvántartott cég, a  működést engedélyező szerv a  cég cégkivonatát
a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi be.
19. § (1) A  Kormány az  engedélyes bejegyzése iránti eljárásban szociális étkeztetés esetén – az  élelmiszer-higiénia és
élelmiszer-biztonság jogszabályi követelményeinek való megfelelés kérdésében – első fokú eljárásban a  megyei
kormányhivatal járási hivatalának járási állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző hivatalát (a  továbbiakban:
járási élelmiszer-ellenőrző hivatal), másodfokú eljárásban a  megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és
állategészségügyi igazgatóságát (a  továbbiakban: megyei élelmiszerlánc-biztonsági igazgatóság) szakhatóságként
jelöli ki.
(2) A  Kormány az  engedélyes bejegyzése iránti eljárásban családi napközi esetén, ha egy lakásban egy családi
napközi kerül kialakításra, és a  gondozott gyermekek száma a  saját, napközbeni ellátást máshol igénybe nem
vevő gyermekeket és az  időszakos gyermekfelügyelet keretében ellátott gyermekeket is beleszámítva sem
haladja meg a  hét főt, – az  engedélyesre vonatkozó közegészségügyi és az  ivóvíz-minőségi követelményeknek
való megfelelés jogszabályi előírásainak teljesülése kérdésében – első fokú eljárásban a  fővárosi és megyei
kormányhivatal – az engedélyes címe szerint illetékes – járási (fővárosi kerületi) hivatalának járási (fővárosi kerületi)
népegészségügyi intézetét (a  továbbiakban: járási népegészségügyi intézet), másodfokú eljárásban a  fővárosi és
megyei kormányhivatal megyei népegészségügyi szakigazgatási szervét (a továbbiakban: megyei népegészségügyi
szakigazgatási szerv) szakhatóságként jelöli ki.
(3) A Kormány az engedélyes bejegyzése iránti eljárásban a (2) bekezdésben nem említett családi napközi és alternatív
napközbeni ellátás esetén
a) – az  engedélyesre vonatkozó közegészségügyi, az  ivóvíz-minőségi, a  hulladékkal és nem közművel
összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények,
valamint a  kémiai biztonságra és a  dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó jogszabályi előírások teljesülése
kérdésében – első fokú eljárásban az  engedélyes címe szerint illetékes járási népegészségügyi intézetet,
másodfokú eljárásban a megyei népegészségügyi szakigazgatási szervet szakhatóságként jelöli ki,
b) – az  engedélyesre vonatkozó létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi előírások érvényesítésének
kérdésében – első fokú eljárásban az  engedélyes címe szerint illetékes, első fokon eljáró tűzvédelmi
szakhatóságot, másodfokú eljárásban a  másodfokon eljáró tűzvédelmi szakhatóságot szakhatóságként
jelöli ki.
(4) A Kormány az engedélyes bejegyzése iránti eljárásban támogatott lakhatás esetén
a) – az élelmiszer-higiénia és élelmiszer-biztonság jogszabályi követelményeinek való megfelelés kérdésében – első
fokú eljárásban a  járási élelmiszer-ellenőrző hivatalt, másodfokú eljárásban a  megyei élelmiszerlánc-biztonsági
igazgatóságot szakhatóságként jelöli ki olyan ingatlan esetén, amelyben a  meleg étkeztetést az  engedélyes
maga nyújtja,
b) – az  ellátás helyére vonatkozó közegészségügyi, az  ivóvíz-minőségi, a  települési hulladékkal és nem
közművel összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású
követelmények, valamint a  kémiai biztonságra és a  dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó jogszabályi
előírások érvényesítésével kapcsolatos kérdésben – első fokú eljárásban az  ingatlan címe szerint illetékes
járási népegészségügyi intézetet, másodfokú eljárásban a  megyei népegészségügyi szakigazgatási szervet
szakhatóságként jelöli ki az Szt. 75. § (2) bekezdés c) pontja szerinti lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlan
esetén, valamint olyan ingatlan esetén, amelyben az Szt. 75. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szolgáltatásokat
az engedélyes maga nyújtja,
c) – az  ellátás helyére vonatkozó létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi előírások teljesülésének
kérdésében – első fokú eljárásban az  ingatlan címe szerint illetékes, első fokon eljáró tűzvédelmi
szakhatóságot, másodfokú eljárásban a másodfokon eljáró tűzvédelmi szakhatóságot szakhatóságként jelöli
ki az Szt. 75. § (2) bekezdés c) pontja szerinti lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlan esetén, valamint olyan
ingatlan esetén, amelyben az Szt. 75. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szolgáltatásokat az engedélyes maga
nyújtja,
d) – az  ellátás helyére vonatkozó építéshatósági követelmények érvényesítésének kérdésében – első fokú
eljárásban az  ingatlan címe szerint illetékes építésügyi hatóságot, másodfokú eljárásban a  másodfokú
építésügyi hatóságot szakhatóságként jelöli ki az  Szt. 75.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti lakhatási
szolgáltatást biztosító ingatlan esetén, valamint olyan ingatlan esetén, amelyben az  Szt. 75.  § (1)  bekezdés
d) pontja szerinti szolgáltatásokat az engedélyes maga nyújtja.
(5) A  Kormány az  engedélyes bejegyzése iránti eljárásban nappali szociális ellátás, bentlakásos szociális intézményi
ellátás, bölcsőde, hetes bölcsőde, gyermekek átmeneti otthona, családok átmeneti otthona, gyermekotthon és
utógondozó otthon esetén
a) – az élelmiszer-higiénia és élelmiszer-biztonság jogszabályi követelményeinek való megfelelés kérdésében – első
fokú eljárásban a  járási élelmiszer-ellenőrző hivatalt, másodfokú eljárásban a  megyei élelmiszerlánc-biztonsági
igazgatóságot szakhatóságként jelöli ki, kivéve az  időszakos férőhelybővítést, a  nappali szociális ellátást,
a lakóotthont, a családok átmeneti otthonát és az utógondozó otthont, ha az engedélyes meleg étkeztetést nem
nyújt,
b) – az engedélyesre vonatkozó közegészségügyi, az ivóvíz-minőségi, a települési hulladékkal és nem közművel
összegyűjtött háztartási szennyvízzel kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények,
valamint a  kémiai biztonságra és a  dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó jogszabályi előírások
érvényesítésével, továbbá a  bentlakásos szociális intézmény jogszabály szerinti kötelező szolgáltatásai
körébe tartozó egészségügyi ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételek meglétével kapcsolatos
kérdésben – első fokú eljárásban az  engedélyes címe szerint illetékes járási népegészségügyi intézetet,
másodfokú eljárásban a megyei népegészségügyi szakigazgatási szervet szakhatóságként jelöli ki,
c) – az  engedélyesre vonatkozó létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi előírások teljesülésének
kérdésében – első fokú eljárásban az  engedélyes címe szerint illetékes, első fokon eljáró tűzvédelmi
szakhatóságot, másodfokú eljárásban a másodfokon eljáró tűzvédelmi szakhatóságot szakhatóságként jelöli ki,
d) – az  engedélyesre vonatkozó építéshatósági követelmények érvényesítésének kérdésében – első fokú
eljárásban az  engedélyes címe szerint illetékes építésügyi hatóságot, másodfokú eljárásban a  másodfokú
építésügyi hatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(6) A Kormány az engedélyes bejegyzése iránti eljárásban a befogadás kérdésében az első fokú eljárásban a Hivatalt,
a  másodfokú eljárásban a  minisztert szakhatóságként jelöli ki, ha a  fenntartó az  engedélyest költségvetési
támogatással kívánja működtetni, és ehhez az Szt., illetve a Gyvt. a befogadást előírja.
(7) A  működést engedélyező szerv nem keresi meg szakhatóságként első fokú eljárásban az  építésügyi hatóságot és
másodfokú eljárásban a  másodfokú építésügyi hatóságot, ha a  kérelem szerinti ingatlanra vonatkozóan, azonos
rendeltetésre, a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási
engedélyt adtak ki. A  működést engedélyező szerv mérlegelésén múlik, hogy megkeresi-e szakhatóságként első
fokú eljárásban az építésügyi hatóságot és másodfokú eljárásban a másodfokú építésügyi hatóságot, ha a kérelem
szerinti ingatlanra vonatkozóan, azonos rendeltetésre, a  kérelem benyújtását megelőző hat hónapnál régebben
használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási engedélyt adtak ki.
(8) A  működést engedélyező szerv mérlegelésén múlik, hogy megkeresi-e szakhatóságként első fokú eljárásban
az  első fokon eljáró tűzvédelmi szakhatóságot és az  építésügyi hatóságot, illetve – ha az  első fokú eljárásban
a  szakhatóságot nem keresték meg – másodfokú eljárásban az  ezekkel azonos feladatkörben eljáró másodfokú
szakhatóságot, ha
a) a  kérelmet olyan ingatlanban működő engedélyes bejegyzése iránt nyújtották be, amelyben korábban is
szolgáltató működött,
b) a  korábbi engedélyes törlése a  bejegyzés iránti kérelem benyújtását megelőző három hónapon belül vált
végrehajthatóvá, és
c) a  korábbi engedélyest nem e  szakhatóságok feladat- és hatáskörébe tartozó okból törölték a  szolgáltatói
nyilvántartásból.
 (9) Külső férőhelyekre, az  ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiségre, valamint helyettes szülői és nevelőszülői
ellátás esetén az ellátás helyére szakhatósági állásfoglalást nem kell beszerezni.
(10) A  szakhatóság a  fenntartó kérelmére előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki, amely az  engedélyes bejegyzése
iránti eljárásban akkor használható fel, ha a  fenntartó az  engedélyes bejegyzése iránti kérelmét a  befogadás
kérdésében kiadott előzetes szakhatósági állásfoglalás esetén az előzetes szakhatósági állásfoglalás kiadását követő
egy éven belül, egyéb esetben hat hónapon belül nyújtja be.
(11) A  szakhatóságok ügyintézési határideje időszakos férőhelybővítés esetén öt munkanap, egyéb esetben harminc
nap. Időszakos férőhelybővítés esetén a  szakhatóságok ügyintézési határideje legfeljebb öt munkanappal
hosszabbítható meg.
(12) Ha a  szakhatóság a  hozzájárulását határozott időre adta meg, a  működést engedélyező szerv a  lakhatási
szolgáltatást biztosító adott ingatlant, egyéb esetben a szolgáltatást a szakhatósági állásfoglalásban meghatározott
időre ideiglenes hatállyal jegyzi be.
20. § (1) Családi gyermekfelügyelet bejegyzése iránti eljárásban ki kell kérni a járási népegészségügyi intézet – az engedélyes
címe szerint illetékes – vezető védőnőjének (a  továbbiakban: védőnő) véleményét. A  védőnő – a  megkereséstől
számított tizenöt napon belül – helyszíni vizsgálat alapján azt véleményezi, hogy a  családi gyermekfelügyelet
körülményei alkalmasak-e a 2–4 éves gyermekek ellátására.
(2) Az engedélyes bejegyzése iránti eljárásban a szakmai programot
a) a b) pontban foglaltak és az általa fenntartott engedélyesek kivételével a Főigazgatóság,
b) a  feladatkörébe tartozó engedélyes és szolgáltatás esetén – ide nem értve magát a  kijelölt egyházi
módszertani intézményt – a kijelölt egyházi módszertani intézmény
szakértőként véleményezi.
(3) A  Főigazgatóság és a  kijelölt egyházi módszertani intézmény a  szakértői véleményét időszakos férőhelybővítés
esetén – a kirendelő végzés vele való közlésétől számított – nyolc munkanapon belül, egyéb esetben – a kirendelő
végzés vele való közlésétől számított – harminc napon belül készíti el. A működést engedélyező szerv a határidőt
– a  Főigazgatóságnak, illetve a  kijelölt egyházi módszertani intézménynek a  határidő letelte előtt benyújtott
indokolt kérelmére – egy alkalommal, időszakos férőhelybővítés esetén legfeljebb öt munkanappal, egyéb esetben
legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
(4) A működést engedélyező szerv az engedélyes címén, a  lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlanban, rehabilitációs
szociális intézményi ellátás esetén a  külső férőhelyek elhelyezésére szolgáló lakásban (lakrészben), az  ellátottak
számára nyitva álló egyéb helyiségben, valamint jelzőrendszeres házi segítségnyújtás esetén a szakmai központban
és szükség esetén a diszpécserközpontban helyszíni szemlét tart.
(5) A működést engedélyező szerv a  támogató szolgáltatáshoz használni kívánt gépjármű vizsgálata céljából szemlét
tart.
21. § Időszakos férőhelybővítés esetén az  ügyintézési határidő tíz munkanap, amely legfeljebb öt munkanappal
hosszabbítható meg.
22. § A működést engedélyező szerv az  engedélyest bejegyzi a  szolgáltatói nyilvántartásba, ha az  megfelel
a jogszabályokban meghatározott feltételeknek.
10. Bejelentési kötelezettség 23. § (1) A fenntartó köteles a 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatalnak a változást követő tizenöt
napon belül bejelenteni, ha
a) – nappali szociális ellátás, bentlakásos szociális intézményi ellátás, támogatott lakhatás, bölcsőde, hetes
bölcsőde, családi napközi, családi gyermekfelügyelet, alternatív napközbeni ellátás, gyermekek átmeneti
otthona, családok átmeneti otthona, gyermekotthon és utógondozó otthon esetén – a  szolgáltatásba
korábban erre a  célra nem szolgáló épületet (épületrészt) vont be, vagy a  szolgáltatásból korábban erre
a célra szolgáló épületet (épületrészt) vont ki,
b) a bejegyzés alapjául szolgáló, az a) pontban nem említett lényeges körülményben változás következett be,
így különösen, ha a  személyi vagy tárgyi feltételek lényegesen megváltoznak, a  szolgáltató, engedélyes
vezetőjének személye megváltozik, vagy a  szakmai program, illetve az  ellátási szerződés lényeges eleme
megváltozik,
és a változások adatmódosítást nem tesznek szükségessé. (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti bejelentési kötelezettség elmulasztása miatt szociális igazgatási bírság és
gyermekvédelmi igazgatási bírság (a továbbiakban együtt: bírság) nem szabható ki.
24. § (1) Az  egyházi fenntartó, a  nem állami fenntartó és az  ellátási kötelezettséget teljesítőnek nem minősülő állami
fenntartó szociális alapszolgáltatás, gyermekjóléti szolgáltatás és gyermekek napközbeni ellátása esetén legalább
két hónappal, bentlakásos szociális intézményi ellátás, támogatott lakhatás, gyermekek átmeneti gondozása,
otthont nyújtó ellátás és utógondozói ellátás esetén legalább hat hónappal korábban köteles bejelenteni
a) az érintett ellátottaknak és törvényes képviselőiknek,
b) a 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatalnak, és
c) – ahol működik – az érdekképviseleti fórumnak, illetve az ellátotti önkormányzatnak,
ha kérelmezni fogja az  engedélyes törlését, vagy olyan adatmódosítást, amelynek következtében ellátás
megszüntetésére kerül sor.
(2) Ellátási szerződés, illetve az Szt. 90. § (4) bekezdése szerinti megállapodás a bejelentési kötelezettség teljesítésére
az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérő, de legalább egy hónapos határidőt is megállapíthat.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség határideje az  engedélyes törlése, illetve az  adatmódosítás iránti
kérelem benyújtását megelőző nyolcadik nap, ha a fenntartó az ellátottakról megfelelően gondoskodik.
25. § (1) A  fenntartó köteles az  ok bekövetkeztétől számított öt napon belül bejelenteni az  érintett ellátottaknak és
törvényes képviselőiknek, a 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatalnak és – ahol működik –
az érdekképviseleti fórumnak, illetve az ellátotti önkormányzatnak, ha
a) az  egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultsága a  (2)  bekezdésben nem említett esetben megszűnt
vagy szünetel,
b) az egyéni vállalkozói tevékenysége folytatásának megtiltása iránt eljárás indult,
c) az egyéni vállalkozói tevékenysége folytatásának megtiltása iránt indult eljárás befejeződött,
d) a jogutód nélküli megszűnése iránt eljárás indult,
e) a jogutód nélküli megszűnése iránt indult eljárás befejeződött.
(2) Ha a  fenntartó egyéni vállalkozó meghal, vagy cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá
helyezik, az  özvegy, az  örökös, illetve a  gondnok köteles ezt a  4.  § (1)–(3)  bekezdése alapján illetékes szociális és
gyámhivatalnak az ok bekövetkeztétől számított tíz napon belül bejelenteni.
(3) Az  (1) vagy (2)  bekezdés alapján teljesített bejelentéshez mellékelni kell a  bejelentésben foglaltakat alátámasztó
okirat másolatát.
(4) Ha a  bejelentésre kötelezett az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja, bírósági vagy hatósági nyilvántartásba vett fenntartó
esetén az (1) bekezdés d) és e) pontja vagy a (2) bekezdés alapján teljesített bejelentésben foglaltakat nem igazolja,
és az  adat bírósági vagy hatósági nyilvántartásban rendelkezésre áll, a  bejelentésben foglaltakat a  működést
engedélyező szerv a bírósági, illetve hatósági nyilvántartásból szerzi be, illetve ellenőrzi.
26. § A működést engedélyező szerv a 24. és 25. § szerinti bejelentésről nyolc napon belül értesíti az ellátásra köteles helyi
önkormányzatot, illetve megyei kirendeltséget, az igazgatóságot és az ellátottjogi, illetve gyermekjogi képviselőt.
11. Adatmódosítás 27. § (1) A  fenntartó köteles kérelmezni az  adatmódosítást, ha a  szolgáltatói nyilvántartásba bejegyzett adatok
megváltoznak.
(2) Fenntartóváltozás esetén az adatmódosítási kérelmet a korábbi és az új fenntartónak együttesen kell benyújtania
az általános jogutódlással történő fenntartóváltozás kivételével.
(3) Az  adatmódosítás iránti kérelemhez csak a  változással összefüggő, valamint az  adatmódosítás során jogszabály
alapján vizsgálandó egyéb körülményekkel kapcsolatos – 5. melléklet szerinti – iratokat kell csatolni.
(4) A  szolgáltatói nyilvántartás adatait a  működést engedélyező szerv jogszabályban meghatározott esetekben
hivatalból módosítja.
28. § (1) A fenntartó
a) az adataiban bekövetkező változás miatt,
b) a szolgáltató, engedélyes nevének, adószámának megváltozása miatt,
c) közterület átnevezéséből, átszámozásából adódó címváltozás miatt,
d) a  fenntartó és a  szolgáltató, engedélyes telefonszámának, telefaxszámának, elektronikus levélcímének
és honlapcímének, valamint a  kapcsolattartó nevének, beosztásának, telefonszámának és elektronikus
levélcímének bejegyzése, módosítása és törlése miatt,
e) az ellátási szerződés adataiban bekövetkező változás miatt,
f ) a helyettes szülő, nevelőszülő halála, vagy jogviszonyának azonnali hatállyal történő megszüntetése miatt,
g) be nem töltött férőhelyek megszüntetése miatt, valamint házi segítségnyújtás esetén az ellátható személyek
számának, jelzőrendszeres házi segítségnyújtás esetén a kihelyezhető jelzőkészülékek számának csökkentése
miatt, ha ez ellátás megszüntetésével nem jár, és
h) általános jogutódlással történő fenntartóváltozás miatt
az adatmódosítást legkésőbb az ok bekövetkeztétől számított egy hónapon belül köteles kérelmezni.
(2) Az (1) bekezdésben nem említett esetben a fenntartó az adatmódosítást azt megelőzően köteles kérelmezni, hogy
az engedélyest elkezdené az adatmódosítás iránti kérelemben foglaltaknak megfelelően működtetni.
29. § (1) Adatmódosítás – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott kivételekkel – szociális szolgáltatás és gyermekjóléti
szolgáltató tevékenység esetén naptári negyedévenként és engedélyesenként egyszer, gyermekvédelmi szolgáltató
tevékenység esetén naptári hónaponként és engedélyesenként egyszer kérelmezhető.
(2) Fenntartóváltozás miatt adatmódosítás naptári évenként egyszer kérelmezhető.
 (3) A  28.  § (1)  bekezdése szerinti okok miatt adatmódosítás az  (1) és (2)  bekezdés szerinti korlátozásokra tekintet
nélkül kérelmezhető, az  ilyen okból történő adatmódosítás az  (1) és (2)  bekezdés alkalmazása során nem vehető
figyelembe.
30. § (1) Az adatmódosításra az engedélyes bejegyzésére vonatkozó szabályokat az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel
kell alkalmazni.
(2) Adatmódosítás esetén – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a  működést engedélyező szerv a  változással
összefüggő körülményeket vizsgálja, és ezekkel kapcsolatban folytat le bizonyítási eljárást.
(3) Ha a  működést engedélyező szerv tudomására jutott tény vagy adat alapján kétséges, hogy az  engedélyes
a kérelemmel nem érintett, jogszabályokban meghatározott feltételeket teljesíti-e, a működést engedélyező szerv
egyéb működési feltételeket is megvizsgálhat, azokkal kapcsolatban bizonyítási eljárást folytathat le, szükség esetén
a bejegyzés során szakhatóságként eljáró hatóságokat is bevonhatja.
(4) Ha a  működést engedélyező szerv a  (3)  bekezdés szerinti esetben jogsértést állapít meg, erre hivatkozva –
a kérelemmel érintett változások és a  jogsértés jellegétől függően – a kérelmet elutasíthatja, illetve alkalmazhatja
a 14. alcímben meghatározott jogkövetkezményeket.
31. § (1) Szociális étkeztetéssel kapcsolatos adatmódosítási eljárásban szakhatóságként jár el a  19.  § (1)  bekezdése szerinti
szerv, ha az  adatmódosítás célja szociális étkeztetés bejegyzése, és az  ehhez kapcsolódó követelményeket
a szakhatóság korábban nem vizsgálta meg.
(2) Családi napközivel és alternatív napközbeni ellátással kapcsolatos adatmódosítási eljárásban szakhatóságként jár el
a változással összefüggésben a 19. § (2), illetve (3) bekezdése szerinti szerv, ha
a) az engedélyes címe megváltozik, a közterület átnevezéséből, átszámozásából adódó címváltozás kivételével,
b) a  szolgáltatásba az  engedélyes elhelyezésére korábban nem szolgáló épületet (épületrészt) kívánnak
bevonni, vagy
c) az  adatmódosítás célja családi napközi ellátás vagy alternatív napközbeni ellátás bejegyzése, és az  ehhez
kapcsolódó követelményeket a hatáskörrel rendelkező szakhatóság korábban nem vizsgálta meg.
 (3) Támogatott lakhatással kapcsolatos adatmódosítási eljárásban szakhatóságként jár el
a) a 19. § (4) bekezdés a) pontja szerinti szerv olyan ingatlan bejegyzése esetén, amelyben a meleg étkeztetést
az engedélyes maga kívánja nyújtani;
b) a  19.  § (4)  bekezdés b)–d)  pontja szerinti szerv – a  19.  § (7)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével –
a változással összefüggésben, ha az adatmódosítás célja
ba) az Szt. 75. § (2) bekezdés c) pontja szerinti lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlan bejegyzése,
bb) az  ingatlan működési formájának az  Szt. 75.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti működési formára
történő módosítása, vagy
bc) olyan ingatlan bejegyzése, amelyben az  Szt. 75.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti szolgáltatásokat
a támogatott lakhatást nyújtó engedélyes maga kívánja nyújtani.
(4) Nappali szociális ellátással, bentlakásos szociális intézményi ellátással, bölcsődével, hetes bölcsődével, gyermekek
átmeneti otthonával, családok átmeneti otthonával és utógondozó otthonnal kapcsolatos adatmódosítási
eljárásban szakhatóságként jár el
a) a 19. § (5) bekezdés b)–d) pontja szerinti szerv – a 19. § (7) bekezdésében foglaltak figyelembevételével –,
továbbá – ha a  hatáskörét érinti – az  19.  § (5)  bekezdés a)  pontja szerinti szerv a  változással
összefüggésben, ha
aa) az  engedélyes címe megváltozik, a  közterület átnevezéséből, átszámozásából adódó címváltozás
kivételével,
ab) a  szolgáltatásba az  engedélyes elhelyezésére korábban nem szolgáló épületet (épületrészt)
kívánnak bevonni, vagy
ac) az  adatmódosítás célja valamely e  bekezdés szerinti szolgáltatás bejegyzése, és az  ehhez
kapcsolódó követelményeket a hatáskörrel rendelkező szakhatóság korábban nem vizsgálta meg;
b) első fokú eljárásban a  járási népegészségügyi intézet – a  közegészségügyi követelmények teljesülésének
kérdésében –, valamint az  első fokú tűzvédelmi szakhatóság – a  változással összefüggő, az  engedélyesre
vonatkozó létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi előírások teljesülésének kérdésében –, illetve
másodfokú eljárásban az  ezekkel azonos feladatkörben eljáró másodfokú szakhatóság, ha a  férőhelyszám
– ide nem értve a külső férőhelyeket – egy éven belül öt százalékot meghaladó mértékben emelkedik.
(5) Gyermekotthonnal kapcsolatos adatmódosítási eljárásban szakhatóságként jár el
a) a 19. § (5) bekezdés b)–d) pontja szerinti szerv – a 19. § (7) bekezdésében foglaltak figyelembevételével –,
továbbá – ha a  hatáskörét érinti – az  19.  § (5)  bekezdés a)  pontja szerinti szerv a  változással
összefüggésben, ha
aa) az  engedélyes címe megváltozik, a  közterület átnevezéséből, átszámozásából adódó címváltozás
kivételével,
ab) a  szolgáltatásba az  engedélyes elhelyezésére korábban nem szolgáló épületet (épületrészt)
kívánnak bevonni, vagy
ac) az  adatmódosítás célja gyermekotthoni ellátás bejegyzése, és az  ehhez kapcsolódó
követelményeket a hatáskörrel rendelkező szakhatóság korábban nem vizsgálta meg;
b) első fokú eljárásban a  járási népegészségügyi intézet – a  közegészségügyi követelmények teljesülésének
kérdésében –, valamint az  első fokú tűzvédelmi szakhatóság – a  változással összefüggő, az  engedélyesre
vonatkozó létesítési, használati és üzemeltetési tűzvédelmi előírások teljesülésének kérdésében –, illetve
másodfokú eljárásban az  ezekkel azonos feladatkörben eljáró másodfokú szakhatóság, ha a  férőhelyszám
emelkedik;
c) első fokú eljárásban a  járási népegészségügyi intézet, másodfokú eljárásban a  megyei népegészségügyi
szakigazgatási szerv a  változással összefüggésben – a  közegészségügyi követelmények teljesülésének
kérdésében –, ha a gyermekotthont a továbbiakban speciális vagy különleges gyermekotthonként kívánják
működtetni.
(6) Ha az adatmódosítás célja befogadás, az adatmódosítás során szakhatóságként jár el a 19. § (6) bekezdése szerinti
szerv.
(7) Ha a fenntartó az ideiglenes hatályú bejegyzés határozatlan vagy határozott idejű bejegyzésre történő módosítását,
illetve hatályának meghosszabbítását kéri, az adatmódosítás során szakhatóságként jár el az a 19. § szerinti szerv,
amely a szakhatósági hozzájárulását a korábbiakban határozott időre adta meg. Ha a szakhatóság a hozzájárulását
ismét határozott időre adja meg, az ideiglenes hatályú bejegyzés hatálya meghosszabbítható.
32. § (1) A  működést engedélyező szerv a  szakmai program véleményezésére a  20.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint
a Főigazgatóságot, illetve a kijelölt egyházi módszertani intézményt szakértőként rendeli ki
a) fenntartóváltozás esetén, az általános jogutódlással történő fenntartóváltozás kivételével,
b) ha a módosítás új szolgáltatás vagy szociális szolgáltatás esetén új ellátotti csoport bejegyzésére irányul, vagy
c) ha szakértő kirendelése a  működést engedélyező szerv szerint a  szakmai program módosulása miatt
szükséges,
kivéve, ha az  engedélyes a  Főigazgatóság fenntartásában van, vagy az  engedélyest a  kérelem alapján
a Főigazgatóság fenntartásába kívánják adni.
(2) Családi gyermekfelügyelet esetén ki kell kérni a  védőnő véleményét, ha a  családi gyermekfelügyelet körülményei
megváltoznak.
(3) A működést engedélyező szerv helyszíni szemlét tart
a) valamennyi engedélyes esetén, ha az  engedélyes vagy az  ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiség
címe megváltozik – a  közterület átnevezéséből, átszámozásából adódó címváltozás kivételével – vagy
az adatmódosítás célja az ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiség bejegyzése,
b) nappali szociális ellátás, bentlakásos szociális intézményi ellátás, támogatott lakhatás, bölcsőde, hetes
bölcsőde, családi napközi, családi gyermekfelügyelet, alternatív napközbeni ellátás, gyermekek átmeneti
otthona, családok átmeneti otthona, gyermekotthon és utógondozó otthon esetén, ha a  férőhelyek száma
emelkedik, a szolgáltatásba korábban erre a célra nem szolgáló épületet (épületrészt) kívánnak bevonni, vagy
a szolgáltatásból korábban erre a célra szolgáló épületet (épületrészt) kívánnak kivonni,
c) támogatott lakhatás esetén, ha a módosítás célja lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlan bejegyzése,
d) rehabilitációs szociális intézményi ellátás esetén, ha a módosítás célja külső férőhelyek bejegyzése, valamint
e) az a)–d) pontban nem említett esetben, ha a helyszíni szemle tartása egyéb okból indokolt.
(4) A működést engedélyező szerv támogató szolgáltatás esetén szemlét tart, ha a szolgáltatáshoz másik gépjárművet
kívánnak használni.
33. § Ha az adatmódosítás következtében ellátás megszüntetésére kerül sor, az adatmódosításnak
a) ellátási kötelezettséget teljesítő állami fenntartó esetén az  a  feltétele, hogy a  fenntartó az  ellátottakról
megfelelően gondoskodott,
b) az  a)  pontban nem említett fenntartó esetén az  a  feltétele, hogy a  fenntartó a  24.  § szerinti bejelentési
kötelezettségének határidőben eleget tett. 34. § (1) Általános jogutódlással történő fenntartóváltozás és a  fenntartó vagy kapcsolattartója adataiban bekövetkező
változás esetén ezeket az adatokat az eljáró működést engedélyező szerv a fenntartó valamennyi engedélyesének
adatai között – erre irányuló kérelem hiányában hivatalból – módosítja.
(2) A  szolgáltató nevének, adószámának vagy székhelyének megváltozása esetén ezeket az  adatokat az  eljáró
működést engedélyező szerv a  szolgáltató valamennyi telephelyének adatai között – erre irányuló kérelem
hiányában hivatalból – módosítja.
12. Az engedélyes törlése 35. § (1) A működést engedélyező szerv az engedélyest törli a szolgáltatói nyilvántartásból
a) a fenntartó – jogszabályoknak és az ellátási szerződésben foglaltaknak megfelelő – kérelmére,
b) a fenntartó egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultságának megszűnése, e tevékenység folytatásának
megtiltása vagy szüneteltetése esetén az (5) bekezdésben foglaltak kivételével,
c) a fenntartó jogutód nélküli megszűnése esetén,
d) törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott egyéb esetben.
(2) A fenntartó köteles kérelmezni az engedélyes törlését a szolgáltatói nyilvántartásból, vagy – az a) és b) pont szerinti
esetben – az engedélyest más fenntartó fenntartásába adni, mielőtt
a) az egyéni vállalkozói tevékenység megszüntetését vagy szüneteltetését az egyéni vállalkozói tevékenységgel
kapcsolatos ügyekben eljáró, országos illetékességű hatóságnak bejelentené, illetve a  jogutód nélkül
megszűnését kérné,
b) az engedélyest megszüntetné, vagy fenntartásával felhagyna,
c) az engedélyes a szolgáltatás nyújtásával felhagyna.
(3) Az  ellátási kötelezettséget teljesítő állami fenntartó kérelmére az  engedélyes akkor törölhető a  szolgáltatói
nyilvántartásból, ha a fenntartó az ellátottakról megfelelően gondoskodott.
(4) Az  egyházi fenntartó, a  nem állami fenntartó és az  ellátási kötelezettséget teljesítőnek nem minősülő állami
fenntartó kérelmére az  engedélyes akkor törölhető a  szolgáltatói nyilvántartásból, ha a  fenntartó a  24.  § szerinti
bejelentési kötelezettségének határidőben eleget tett.
(5) Az engedélyes nem törölhető a szolgáltatói nyilvántartásból
a) a fenntartó egyéni vállalkozó halála esetén, ha az özvegy, illetve az örökös határidőben benyújtott kérelmére
a fenntartóváltozást bejegyzik,
b) a  fenntartó egyéni vállalkozó cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezése esetén,
ha a  gondnok az  ok bekövetkeztétől számított egy hónapon belül bejelenti, hogy az  egyéni vállalkozói
tevékenységet az egyéni vállalkozó nevében és javára folytatja,
c) ha a fenntartó egyéni vállalkozó egyéni céget alapított, vagy átruházással megszerezte az egyéni cég vagyoni
betétjét, és határidőben benyújtott kérelmére a fenntartóváltozást bejegyzik.
(6) Az  engedélyesnek a  szolgáltatói nyilvántartásból történő törlése esetén a  VI. Fejezetben foglaltakat megfelelően
alkalmazni kell.
V. FEjEzEt
EllEnőrzÉs 13. Az ellenőrzés lefolytatása 36. § (1) A működést engedélyező szerv
a) otthont nyújtó ellátás, utógondozói ellátás és területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás esetén legalább
évente,
b) időszakos férőhelyek esetén a  szolgáltatói nyilvántartásba bejegyzett működési időszakban, az  időszakos
férőhelyek több évre történő bejegyzése esetén legalább kétévente,
c) az a) és b) pontban nem említett esetben legalább kétévente
hivatalból ellenőrzi, hogy az  engedélyes a  jogszabályokban és a  szolgáltatói nyilvántartásban foglaltaknak
megfelelően működik-e (a továbbiakban: rendes ellenőrzés).
(2) A  működést engedélyező szerv jogszabályban foglaltak szerint éves ellenőrzési tervet készít, amelyet megküld
a Hivatalnak, a Főigazgatóságnak, az érintett kijelölt egyházi módszertani intézménynek és a járási népegészségügyi
intézeteknek.
(3) Az e rendelet szerinti hatósági ellenőrzés kérelemre nem indítható meg.
 (4) A működést engedélyező szerv helyszíni ellenőrzést tart
a) rendes ellenőrzés során,
b) ha tudomására jut, hogy az  engedélyes személyi, tárgyi feltételei vagy működése az  ellátottak életét,
testi épségét, egészségét vagy az  ellátott gyermekek fejlődését veszélyezteti vagy más jogát sérti, vagy
az  engedélyes működésére vonatkozó jogszabályokat vagy a  szolgáltatói nyilvántartásban foglaltakat
súlyosan megsértették,
c) a 23. § (1) bekezdés a) pontja szerinti bejelentést követő harminc napon belül.
37. § (1) A szociális és gyámhivatal rendes ellenőrzés és szükség esetén más ellenőrzés során a szakmai programban foglaltak
megvalósulása és a szolgáltatások szakmai megfelelőségének kérdésében a 20. § (2) bekezdésében foglaltak szerint
a Főigazgatóságot, illetve a kijelölt egyházi módszertani intézményt szakértőnek rendeli ki.
(2) A Főigazgatóság és a kijelölt egyházi módszertani intézmény az (1) bekezdés szerinti szakértői közreműködés során
helyszíni ellenőrzést is végez, amelyet lehetőleg a  működést engedélyező szerv helyszíni ellenőrzésével azonos
vagy ahhoz közeli időpontban kell lefolytatni.
(3) A  Főigazgatóság és a  kijelölt egyházi módszertani intézmény a  szakvéleményét a  kirendelő végzés vele való
közlésétől számított negyvenöt napon belül készíti el, és küldi meg a működést engedélyező szervnek. A működést
engedélyező szerv a határidőt – a Főigazgatóságnak, illetve a kijelölt egyházi módszertani intézménynek a határidő
letelte előtt benyújtott indokolt kérelmére – egy alkalommal, legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbíthatja.
(4) A  működést engedélyező szerv a  Főigazgatóság és a  kijelölt egyházi módszertani intézmény szakértői
véleményének másolatát megküldi a fenntartónak és az engedélyesnek.
(5) Családi gyermekfelügyelet ellenőrzése során a  szolgáltatás körülményeivel kapcsolatban ki kell kérni a  védőnő
véleményét.
(6) Az  ellenőrzés során a  működést engedélyező szerv az  ellátottjogi és a  gyermekjogi képviselőtől adatot és
tájékoztatást kérhet. Az  ellátottjogi és a  gyermekjogi képviselő köteles a  kért adatot és tájékoztatást a  felhívás
kézhezvételét követő tizenöt napon belül megadni.
(7) Ha a Ket. másként nem rendelkezik, az eljárás során a fenntartó, a szolgáltató és az engedélyes köteles átadni, illetve
megküldeni az érdemi döntéshez szükséges adatokat és iratokat a működést engedélyező szervnek.
38. § A működést engedélyező szerv az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet megküldi
a) a fenntartónak,
b) az engedélyesnek,
c) költségvetési támogatással működő engedélyes, valamint finanszírozási szerződéssel működtetett támogató
szolgáltatás, közösségi ellátások, utcai szociális munka és krízisközpontot működtető családok átmeneti
otthona esetén másolatban – elektronikus levélben – az igazgatóságnak, és
d) támogató szolgáltatás, közösségi ellátások, utcai szociális munka és krízisközpontot működtető családok
átmeneti otthona esetén, az első fokú eljárás során másolatban – elektronikus levélben – a Hivatalnak.
39. § (1) Ha az  engedélyes működésével kapcsolatban más hatóság észlel hiányosságot, azt nyolc napon belül jelzi a  4.  §
(1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatalnak.
(2) A működést engedélyező szerv szociális étkeztetés, nappali szociális ellátás, bentlakásos intézményi ellátás, az Szt.
75.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti lakhatási szolgáltatás esetén, illetve ha az  Szt. 75.  § (1)  bekezdés d)  pontja
szerinti szolgáltatásokat a  támogatott lakhatást nyújtó engedélyes maga nyújtja, továbbá családi napközi,
alternatív napközbeni ellátás, bölcsőde, hetes bölcsőde, gyermekek átmeneti otthona, családok átmeneti otthona,
gyermekotthon és utógondozó otthon esetén – a  rendes ellenőrzést megelőzően legalább tizenöt nappal –
ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresi a járási népegészségügyi intézetet.
(3) Ha a működést engedélyező szerv a  (2) bekezdésben foglalt esetben vagy más esetben a  járási népegészségügyi
intézetet vagy a  bejegyzés során szakhatóságként eljáró más hatóságot (a  továbbiakban együtt: ellenőrző
társhatóság) ellenőrzés lefolytatása céljából megkeresi, az  a  feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben
az engedélyesnél, a működést engedélyező szervvel együttműködve, harminc napon belül ellenőrzést folytat le.
(4) Szociális étkeztetés, bentlakásos szociális intézményi ellátás, bölcsőde, hetes bölcsőde, gyermekek átmeneti otthona
és gyermekotthon, valamint meleg étkeztetést nyújtó nappali szociális ellátás, lakóotthon, támogatott lakhatás,
családi napközi, alternatív napközbeni ellátás, családok átmeneti otthona és utógondozó otthon esetén a  járási
népegészségügyi intézet a  19.  §-ban foglalt feltételeken túl a  táplálkozás-egészségügyi és dietetikai feltételek
teljesítését is ellenőrzi.
(5) Az  ellenőrző társhatóság az  engedélyesnél lefolytatandó ellenőrzésről előzetesen értesíti a  4.  § (1)–(3)  bekezdése
alapján illetékes szociális és gyámhivatalt, ha az ellenőrzés lefolytatása céljából nem működést engedélyező szerv
kereste meg.
(6) Ha az ellenőrző társhatóság vagy más hatóság engedélyest ellenőriz,
a) az  ellenőrzéséről készült jegyzőkönyv másolatát megküldi annak a  működést engedélyező szervnek,
amely az  ellenőrzés lefolytatása céljából megkereste, nem a  működést engedélyező szerv megkeresésére
lefolytatott ellenőrzés esetén pedig a 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatalnak,
b) az  ügyben hozott döntését közli azzal a  működést engedélyező szervvel, amely az  ellenőrzés lefolytatása
céljából megkereste, nem a működést engedélyező szerv megkeresésére lefolytatott ellenőrzés esetén pedig
a 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatallal.
14. Jogkövetkezmények 40. § (1) A működést engedélyező szerv az ellenőrzés során tett megállapítások alapján
a) az engedélyest törli a szolgáltatói nyilvántartásból, ha az engedélyes megszűnt vagy szolgáltatást nem nyújt,
b) az ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiséget, a lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlant, illetve a külső
férőhelyet – szükség szerint a  férőhelyszám egyidejű csökkentésével – törli a  szolgáltatói nyilvántartásból,
ha az  elhelyezésére szolgáló épület (épületrész) állaga az  ellátottak életét, testi épségét vagy egészségét
súlyosan veszélyezteti,
c) a helyettes szülőt, nevelőszülőt – szükség szerint a férőhelyszám egyidejű csökkentésével – törli a szolgáltatói
nyilvántartásból, ha az  ellátottak életét, testi épségét, egészségét vagy az  ellátott gyermekek fejlődését
súlyosan veszélyezteti, illetve más alapvető jogát súlyosan sérti, vagy jogszabály kizárja, hogy helyettes
szülőként, nevelőszülőként működjön,
d) az  engedélyes épületének egy részét lezáratja, ha az  az engedélyes működőképességének fenntartása
mellett megfelelően lezárható, és állaga az  ellátottak életét, testi épségét vagy egészségét súlyosan
veszélyezteti,
e) a  b)–d)  pontban nem említett esetben az  engedélyest törli a  szolgáltatói nyilvántartásból, és kötelezi
a  fenntartót a  szolgáltatásnyújtás megszüntetésére, ha az  engedélyes személyi, tárgyi feltételei vagy
működése az  ellátottak életét, testi épségét, egészségét vagy az  ellátott gyermekek fejlődését súlyosan
veszélyezteti, vagy más alapvető jogát súlyosan sérti,
f ) a  szolgáltatói nyilvántartás adatait az  ellenőrzés során megállapított tényeknek és a  jogszabályoknak
megfelelően – a  b) és c)  pontban foglaltakon túl – hivatalból módosíthatja, ha a  fenntartó elmulasztott
adatmódosítást kérni,
g) az a)–c) és e) pontban nem említett jogsértés esetén a jogsértés jellegétől és súlyától függően, az ellátottak
érdekeinek figyelembevételével
ga) legalább húsz napos, de legfeljebb négy hónapos határidő megjelölésével felszólíthatja a fenntartót
a hiányosság vagy más jogsértés megszüntetésére, és a jogszerű működés helyreállítására,
gb) a  ga)  alpont szerinti felszólítással egyidejűleg – ha az  ellátottak Szt., illetve Gyvt. szerinti jogainak
megóvása érdekében szükséges – legfeljebb a hiányosság vagy más jogsértés megszüntetéséig, és
a jogszerű működés helyreállításáig megtilthatja újabb ellátottak felvételét,
gc) az  ügynek az  ellátottak, az  ellátási érdek és a  fenntartó szempontjából is előnyös rendezése
érdekében a hiányosság – legfeljebb három éven belül történő – megszüntetéséről a  fenntartóval
hatósági szerződést köthet,
gd) kötelezheti a  fenntartót és a szolgáltatót, hogy a  jogsértő személyt küldje az Országos Szociális és
Gyermekvédelmi Továbbképzési és Szakvizsga Bizottság által minősített továbbképzésre,
ge) a jogsértéssel érintettek között egyeztető megbeszélés tartása iránt intézkedhet,
h) az Szt. 92/L. § (1) bekezdésében, illetve a Gyvt. 100/A. § (1) bekezdésében meghatározott esetben bírságot
szabhat ki.
 (2) A hiányosság vagy más jogsértés megszüntetésére, és a  jogszerű működés helyreállítására megállapított határidő
a fenntartó kérelmére indokolt esetben egyszer, legfeljebb két hónappal meghosszabbítható.
 (3) A Ket. 94. § (2) bekezdés b) pontja alkalmazásának van helye
a) az  (1)  bekezdés b)–e)  pontjában, valamint az  (1)  bekezdés g)  pont gb), gd) és ge)  alpontjában foglalt
jogkövetkezmények esetén;
b) bírság kiszabása esetén
ba) az Szt. 92/L. § (1) bekezdés b), e) és i)–k) pontja szerinti esetben,
bb) az  Szt. 92/L.  § (1)  bekezdés f ) és g)  pontja szerinti esetben, ha az  ellátottnak, törvényes
képviselőjének, hozzátartozójának vagy a  térítési díjat, illetve az  egyszeri hozzájárulást megfizető
személynek az Szt. szerinti jogai sérülnek,
bc) a Gyvt. 100/A. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben,
bd) a 23. § (1) bekezdés a) pontja, a 24. § és a 25. § szerinti bejelentési kötelezettség elmulasztása miatt.
41. § (1) Ha a  fenntartó a  hiányosság vagy más jogsértés megszüntetésére, és a  jogszerű működés helyreállítására
megállapított határidőn belül nem igazolja, hogy a  felszólításban foglaltaknak eleget tett, vagy a  felszólításban
foglaltak teljesítésének megállapítása érdekében egyébként szükséges, a  működést engedélyező szerv
utóellenőrzést tart.
(2) Ha a  fenntartó a  hiányosságot vagy más jogsértést határidőben nem szünteti meg, és a  jogszerű működést
határidőben nem állítja helyre, a  működést engedélyező szerv a  jogsértés jellegétől és súlyától függően,
az ellátottak érdekeinek figyelembevételével
a) a határozatlan vagy határozott időre bejegyzett lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlan, illetve szolgáltatás
bejegyzését feltételek előírása mellett – legfeljebb két évig hatályos – ideiglenes hatályú bejegyzésre
módosíthatja,
b) az  ügynek az  ellátottak, az  ellátási érdek és a  fenntartó szempontjából is előnyös rendezése érdekében
a hiányosság – legfeljebb három éven belül történő – megszüntetéséről a  fenntartóval hatósági szerződést
köthet,
c) a hiányosság vagy más jogsértés megszüntetéséig, és a jogszerű működés helyreállításáig megtilthatja újabb
ellátottak felvételét,
d) az  engedélyes épületének egy részét lezárathatja, ha az  az engedélyes működőképességének fenntartása
mellett megfelelően lezárható,
e) szociális étkeztetés, házi segítségnyújtás, családsegítés, támogató szolgáltatás, közösségi ellátások, utcai
szociális munka és gyermekjóléti szolgáltatás esetén csökkentheti az  ellátási területet, ha az  engedélyes
a biztosított feltételek alapján a szolgáltatást a teljes ellátási területen nem tudja nyújtani,
f ) csökkentheti a  férőhelyszámot, házi segítségnyújtás esetén az  ellátható személyek számát, jelzőrendszeres
házi segítségnyújtás esetén a kihelyezhető jelzőkészülékek számát,
g) a  helyettes szülőt, nevelőszülőt – szükség szerint a  férőhelyszám egyidejű csökkentésével – törölheti
a szolgáltatói nyilvántartásból,
h) az  ellátottak számára nyitva álló egyéb helyiséget, a  lakhatási szolgáltatást biztosító ingatlant, illetve
a  külső férőhelyet – szükség szerint a  férőhelyszám egyidejű csökkentésével – törölheti a  szolgáltatói
nyilvántartásból,
i) a  szolgáltatói nyilvántartás adatait az  ellenőrzés során megállapított tényeknek és a  jogszabályoknak
megfelelően – az a) és e)–h) pontban foglaltakon túl – hivatalból módosíthatja, ha a fenntartó elmulasztott
adatmódosítást kérni,
j) egyházi fenntartású és nem állami fenntartású bentlakásos szociális intézményi ellátás és támogatott
lakhatás esetén az Szt. szerint határozhat a költségvetési támogatás visszatartásáról,
k) kötelezheti a  fenntartót és a  szolgáltatót, hogy a  jogsértő személyt küldje az  Országos Szociális és
Gyermekvédelmi Továbbképzési és Szakvizsga Bizottság által minősített továbbképzésre,
l) a jogsértéssel érintettek között egyeztető megbeszélés tartása iránt intézkedhet,
m) az  engedélyest törölheti a  szolgáltatói nyilvántartásból, és kötelezheti a  fenntartót a  szolgáltatásnyújtás
megszüntetésére,
n) az Szt. 92/L. § (1) bekezdésében, illetve a Gyvt. 100/A. § (1) bekezdésében meghatározott esetben bírságot
szabhat ki. 42. § (1) A  jogsértés és a  jogkövetkezmények jellegének, valamint a  jogsértés súlyának megfelelően egyidejűleg több
jogkövetkezmény is megállapítható.
(2) A  hatósági szerződésben meg kell határozni azt az  egy vagy több – a  41.  § (2)  bekezdése szerinti –
jogkövetkezményt, amelyik jogerőssé válik, ha a fenntartó a hatósági szerződésben foglaltakat megszegi. A hatósági
szerződésben meghatározott jogkövetkezmény jogerőssé válását a működést engedélyező szerv végzéssel állapítja
meg, ha ezzel a szolgáltatói nyilvántartás adatai módosulnak, vagy az engedélyesnek a szolgáltatói nyilvántartásból
való törlésére kerül sor.
(3) A  jogsértés jellegétől és súlyától függően, az  ellátottak érdekeinek figyelembevételével a  41.  § (2)  bekezdés
a)  pontja alapján történő ideiglenes hatályú bejegyzés hatálya egy alkalommal, legfeljebb egy évvel
meghosszabbítható.
(4) Újabb ellátottak felvétele a  41.  § (2)  bekezdés c)  pontjában foglaltaktól eltérő időpontig is megtiltható, ha
az egyidejűleg alkalmazott más jogkövetkezmény azt indokolja. Ha a tilalmat megszegik, a működést engedélyező
szerv a 41. § (2) bekezdésében meghatározott más jogkövetkezményt alkalmazhat.
(5) A  működést engedélyező szerv az  egyházi fenntartót és a  nem állami fenntartót megillető költségvetési
támogatást engedélyesenként egy naptári évben legfeljebb kétszer tarthatja vissza. A működést engedélyező szerv
a költségvetési támogatás visszatartását és a visszatartott összeg kiutalhatóságát elrendelő jogerős határozatát közli
az  igazgatósággal. Az  igazgatóság a  költségvetési támogatást a  jogerős határozat vele való közlését követő első
esedékes utalástól kezdődően tartja vissza, illetve a visszatartott összeget – annak kiutalhatósága esetén – az első
esedékes utaláskor folyósítja.
(6) A  működést engedélyező szerv a  hajléktalan személyek nappali ellátása, az  éjjeli menedékhely és a  hajléktalan
személyek átmeneti szállása esetén téli időszakban akkor
a) törölheti az engedélyest a szolgáltatói nyilvántartásból,
b) tilthatja meg újabb ellátottak felvételét,
c) csökkentheti a férőhelyek számát, vagy
d) zárathatja le az engedélyes épületének egy részét,
ha az  engedélyes személyi, tárgyi feltételei vagy működése az  ellátottak életét, testi épségét vagy egészségét
veszélyezteti vagy más alapvető jogát sérti.
(7) Az  engedélyes épületének lezárt része szolgáltatáshoz akkor használható, ha a  működést engedélyező szerv
a lezárást – az arra okot adó körülmény megszűnése esetén – a fenntartó kérelmére megszünteti.
43. § (1) Az  Szt. 92/L.  § (1)  bekezdése és a  Gyvt. 100/A.  § (1)  bekezdése alapján kiszabott bírságot a  kiszabó határozat
jogerőre emelkedését követő harminc napon belül kell megfizetni az  első fokon eljárt működést engedélyező
szervnek, ha fizetési kedvezményt nem engedélyeztek.
(2) A  bírságból befolyt összeget a  működést engedélyező szerv negyedévente, a  negyedévet követő hónap 20-áig
a  minisztérium fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájára utalja át. A  működést engedélyező
szerv az  átutalással egyidejűleg a  bírságot kiszabó jogerős határozat másolatát megküldi a  minisztériumnak és
a Hivatalnak.
15. A Hivatal által lefolytatott ellenőrzés 44. § (1) A  Hivatal első fokú hatóságként hivatalból ellenőrizheti, hogy az  engedélyes a  jogszabályokban és a  szolgáltatói
nyilvántartásban foglaltaknak megfelelően működik-e. A Hivatal a miniszter felkérésére hivatalból ellenőrzést végez.
(2) A Hivatal a  tárgyévet megelőző év december 15-éig éves ellenőrzési tervet készít, amelyet megküld a szociális és
gyámhivataloknak, a minisztériumnak, a Főigazgatóságnak és a kijelölt egyházi módszertani intézményeknek.
(3) Ha a  Hivatal ellenőrzése során a  szakmai programban foglaltak megvalósulása vagy a  szolgáltatások szakmai
megfelelőségének kérdésében szakértő kirendelése szükséges, a Hivatal a 20. § (2) bekezdésében foglaltak szerint
a Főigazgatóságot, illetve a kijelölt egyházi módszertani intézményt rendeli ki szakértőnek.
(4) A  Hivatal családi gyermekfelügyelet ellenőrzése során a  szolgáltatás körülményeivel kapcsolatban kikérheti
a védőnő véleményét.
(5) A  Hivatal ellenőrzésére a  36.  § (3)  bekezdésében, a  37.  § (2)–(4), (6) és (7)  bekezdésében, a  39.  § (3), (4) és
(6)  bekezdésében, a  40–43.  §-ban foglaltakat alkalmazni kell azzal, hogy a  Hivatal a  bírságot kiszabó jogerős
határozat másolatát a minisztériumnak küldi meg.
(6) A Hivatal
a) az ellenőrzésről készült jegyzőkönyv másolatát a 38. § a)–c) pontjában foglaltakon túl elektronikus levélben
megküldi a 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatalnak, és miniszteri felkérés alapján
végzett ellenőrzés esetén a miniszternek,
b) a döntését a 4. § (1)–(3) bekezdése alapján illetékes szociális és gyámhivatallal, és miniszteri felkérés alapján
végzett ellenőrzés esetén a miniszterrel is közli.
(7) A  szociális és gyámhivatal, illetve a  Hivatal nem állapíthat meg jogkövetkezményt, ha a  másik működést
engedélyező szerv ugyanazt a jogsértést már elbírálta, kivéve, ha a hiányosság vagy más jogsértés megszüntetésére,
és a  jogszerű működés helyreállítására az  előírt határidőben és módon nem került sor, és a  másik működést
engedélyező szerv még nem intézkedett.
(8) Ha a Hivatal az engedélyest teljes körűen leellenőrzi, a soron következő rendes ellenőrzés esedékességét a Hivatal
ellenőrzésének időpontjától kell kiszámítani.
VI. FEjEzEt
BEjEgyzÉs HIányáBan nyújtOtt szOlgáltatás 45. § (1) A  jegyző, más hatóság és az  ellátottjogi, gyermekjogi képviselő haladéktalanul értesíti a  4.  § (1)–(3)  bekezdése
alapján illetékes szociális és gyámhivatalt, ha tudomására jut, hogy bejegyzés hiányában nyújtanak szolgáltatást.
(2) Ha a működést engedélyező szerv tudomására jut, hogy bejegyzés hiányában nyújtanak szolgáltatást,
a) annak megállapítása érdekében, hogy valóban szolgáltatást nyújtanak-e, és
b) – ha megállapításra kerül, hogy szolgáltatást nyújtanak –  a  biztosított feltételek és a  működés
körülményeinek megállapítása érdekében
soron kívül – szükség szerint az  ellenőrző társhatóságok bevonásával – helyszíni ellenőrzést tart. Az  ellenőrzés
magáningatlanban és abban az esetben is lefolytatható, ha az ügyfél vagy a helyszínen jelen lévő más személy úgy
nyilatkozik, hogy az ellátást más jogviszony keretében nyújtják.
46. § (1) Ha a  működést engedélyező szerv megállapítja, hogy bejegyzés hiányában nyújtanak szolgáltatást, bírságot
szab ki, és
a) felszólítja a  szolgáltatást megszervező személyt, szervezetet, hogy a  felszólítás közlésétől számított tizenöt
napon belül kérelmezze a  bejegyzést, feltéve, hogy a  szolgáltatás eleget tesz a  bejegyzéshez szükséges
feltételeknek, vagy a feltételek tizenöt napon belül biztosíthatók,
b) bentlakásos szociális intézményi ellátás esetén az  ügynek az  ellátottak szempontjából előnyös rendezése
érdekében a  bejegyzéshez szükséges feltételek megteremtéséről és az  ideiglenes működés feltételeiről
a szolgáltatást megszervező személlyel, szervezettel hatósági szerződést köthet,
c) az  a)–b)  pontban nem említett esetben kötelezi a  szolgáltatást megszervező személyt, szervezetet
a szolgáltatásnyújtás megszüntetésére.
(2) Ha a  szolgáltatást megszervező személy vagy szervezet a  bejegyzés iránti kérelmet határidőben nem nyújtja be,
vagy kérelmét elutasítják, a  működést engedélyező szerv ismételten bírságot szab ki, és kötelezi a  szolgáltatást
megszervező személyt, szervezetet a szolgáltatásnyújtás megszüntetésére.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti hatósági szerződésben egy évnél hosszabb teljesítési határidő nem határozható
meg. A  hatósági szerződésnek tartalmaznia kell, hogy a  bírság ismételt kiszabása és a  szociális szolgáltatás
megszüntetésének kötelezettsége jogerőssé válik, ha a  fenntartó a  hatósági szerződésben foglaltakat megszegi.
A  hatósági szerződés költségvetési támogatás igénybevételére nem jogosít. Ha ugyanaz a  szolgáltatást
megszervező személy vagy szervezet a hatósági szerződés megkötését követően ismételten bejegyzés hiányában
nyújt szolgáltatást, vele hatósági szerződés nem köthető.
(4) A működést engedélyező szerv
a) az  (1) és (2)  bekezdés szerinti jogerős vagy fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított
határozatát az ellátásra köteles helyi önkormányzattal, illetve megyei kirendeltséggel és az ellátottjogi, illetve
gyermekjogi képviselővel is közli,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti hatósági szerződést megküldi az ellátásra köteles helyi önkormányzatnak,
illetve megyei kirendeltségnek és az ellátottjogi képviselőnek, valamint értesíti őket a hatósági szerződésben
foglalt jogkövetkezmények jogerőssé válásáról.
47. § (1) A  szolgáltatást korábban bejegyzés hiányában megszervező személy vagy szervezet az  ellátás megszervezése
érdekében köteles együttműködni az  ellátásra köteles helyi önkormányzattal, Főigazgatósággal, amely
gondoskodik a rászoruló és ellátatlan személyekről.
(2) Tartós bentlakásos szociális intézményi ellátás esetén az ellátásra köteles helyi önkormányzat, Főigazgatóság nem
köteles a 2008. január 1-jét megelőzően hatályos jogszabályok szerinti emelt szintű szolgáltatást biztosítani.
(3) Az  ellátásra köteles helyi önkormányzat, Főigazgatóság és a  szolgáltatást nyújtó engedélyes más fenntartója
az ellátottaknak és más személyeknek a szolgáltatást korábban bejegyzés hiányában megszervező személlyel vagy
szervezettel szemben fennálló követeléseiért nem felel.
(4) Az  ellátásra köteles helyi önkormányzat, Főigazgatóság a  megtett intézkedésekről tájékoztatja a  működést
engedélyező szervet.
48. § (1) A rászoruló és ellátatlan személyek ellátását az ellátásra köteles helyi önkormányzat, Főigazgatóság, illetve az ellátási
kötelezettséget a  helyi önkormányzattól, államtól átvállaló más fenntartó a  tulajdonos, illetve a  haszonélvező
hozzájárulásával abban az épületben is biztosíthatja, amelyben a szolgáltatást bejegyzés hiányában nyújtották.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben bentlakásos szociális intézményi ellátás és támogatott lakhatás esetén a működést
engedélyező szerv az  engedélyest legfeljebb egy évre ideiglenes hatállyal is bejegyezheti, ha az  engedélyes által
nyújtott szolgáltatás nem felel meg a jogszabályban meghatározott valamennyi személyi és tárgyi feltételnek – ide
nem értve az egyházi kiegészítő támogatás törvényben meghatározott esetekben történő megtérítését –, de
a) a  rászoruló személyek az  ellátásra köteles helyi önkormányzat, Főigazgatóság, illetve az  ellátási
kötelezettséget a  helyi önkormányzattól, államtól átvállaló más fenntartó engedélyeseinél – az  ellátásra
köteles helyi önkormányzat, Főigazgatóság nyilatkozata alapján – nem láthatók el,
b) a biztonságos és szakszerű ellátás biztosítva van, és
c) a szolgáltatás színvonala – a 47. § (2) bekezdésében foglalt kivétellel – a korábbiakhoz képest nem romlik.
VII. FEjEzEt
záró rEndElKEzÉsEK 16. Hatályba léptető rendelkezés
49. § Ez a rendelet 2013. december 1-jén lép hatályba.
17. Átmeneti rendelkezések 50. § (1) Az  engedélyesnek a  szolgáltatói nyilvántartásba történő, hivatalbóli bejegyzése során [Szt. 140/U.  § (5) és
(6)  bekezdése, Gyvt. 161/V.  § (5) és (6)  bekezdése] csak azon adatokkal kapcsolatos körülményeket kell vizsgálni,
amelyek a  működési engedélyben nem szerepelnek, vagy amelyek nem feleltethetők meg a  működési engedély
adatainak.
(2) Kizárólag ellátási érdekből az  ideiglenes hatályú működési engedélyek 2014. december 31-éig meghosszabbított
hatállyal is bejegyezhetők a szolgáltatói nyilvántartásba, és az ideiglenes hatályú bejegyzés hatálya 2014. december
31-éig meghosszabbítható, ha
a) a  fenntartó a  kérelméhez csatolja a  határozatlan idejű bejegyzéshez szükséges feltételek megteremtésére
vonatkozó szakmai tervét, vagy az európai uniós forrás (TIOP 3.4.1/B-11/1., TIOP 3.4.2.-11/1.) felhasználására
vonatkozó megkötött támogatási szerződés másolatát, és
b) gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység esetén a  működési engedély ideiglenesre történő módosítására
a  gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a  gyermekjóléti
és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet 2013. december 1-jét
megelőzően hatályos, hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályai szerint került sor.
18. Az Európai Unió jogának való megfelelés 51. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. cikkének való megfelelést szolgálja.
19. Módosító rendelkezések 52. § Hatályát veszti a  gyámhatóságokról, valamint a  gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.)
Korm. rendelet
a) 172. § (4) bekezdése,
b) 10. számú melléklet 6. pontjában a „működését engedélyező hatóság” szövegrész.
53. § (1) A  szociális foglalkoztatás engedélyezéséről és a  szociális foglalkoztatási támogatásról szóló 112/2006. (V. 12.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Szfr.) 3. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a szociális és gyámhivatal a szociális foglalkoztatás iránti kérelem elbírálásához)
„a) ellenőrzi a  szociális intézménynek a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és
hálózatok hatósági nyilvántartásába (a továbbiakban: szolgáltatói nyilvántartás) bejegyzett adatait,”
(2) Az Szfr. 16/A. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a támogatási szerződés megszűnik)
„c) a szociális intézménynek a szolgáltatói nyilvántartásból történő jogerős törlésével,”
(3) Az Szfr.
a) 3/A.  § (2)  bekezdésében a  „jogerős működési engedély alapján” szövegrész helyébe az  „a szolgáltatói
nyilvántartásba jogerősen bejegyezve” szöveg,
b) 3/A.  § (5)  bekezdés e)  pontjában az „intézmény működési engedélye szerinti férőhelyszámot” szövegrész
helyébe az „intézménynek a szolgáltatói nyilvántartásba bejegyzett férőhelyszámát” szöveg,
c) 6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában a  „szociális intézmény működési engedélyében” szövegrész helyébe
a „szolgáltatói nyilvántartásban” szöveg,
d) 6. § (6) bekezdés g) pontjában az „intézmény működési engedélye visszavonásra került” szövegrész helyébe
az „intézményt törölték a szolgáltatói nyilvántartásból” szöveg,
e) 6. § (8) bekezdésében a „szolgáltató működése, tevékenysége megfelel-e a  jogszabályokban és a működési
engedélyben foglaltaknak” szövegrész helyébe a „foglalkoztató a szociális foglalkoztatást a jogszabályokban,
a szociális foglalkoztatási engedélyben és a szolgáltatói nyilvántartásban foglaltak szerint végzi-e” szöveg
lép.
 (4) Hatályát veszti az  Szfr. 15.  § (3)  bekezdésében az  „a működési engedély módosítása, ismételt kiadása iránti
kérelemnek a működést engedélyező szerv által érkeztetett példányát,” szövegrész.
54. § (1) A  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények ágazati azonosítójáról és országos
nyilvántartásáról szóló 226/2006. (XI. 20.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Nyr.) 5.  § (1)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) Az országos nyilvántartás a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok
hatósági nyilvántartásának (a továbbiakban: szolgáltatói nyilvántartás) adataira épülve tartalmazza
a) az Szt. 20/B. §-a szerinti országos jelentési rendszerbe szolgáltatott adatokat, és
b) a  szolgáltatások igénybe vevőinek az  Szt. 20/C.  §-ában, illetve a  Gyvt. 139.  § (2)  bekezdésében meghatározott
adatairól vezetett központi elektronikus nyilvántartási rendszer (a továbbiakban együtt: igénybevevői nyilvántartás)
adatait.”
(2) Az Nyr. 6. és 7. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„6.  § Ha az  engedélyest a  szolgáltatói nyilvántartásból törlik, az  országos nyilvántartás adatait a  Hivatal a  törlés
végrehajthatóvá válását követő harminc napon belül archiválja.
7. § (1) Az országos jelentési rendszer adatai a Hivatal honlapján bárki számára hozzáférhetők.
(2) A Hivatal
a) az országos jelentési rendszer adatait egyedi azonosításra alkalmas módon,
b) az igénybevevői nyilvántartás adatait egyedi azonosításra alkalmatlan módon,
statisztikai célra átadja a Központi Statisztikai Hivatalnak.”
(3) Az Nyr.
a) 5. § (4) bekezdésében az „az engedélyes” szövegrész helyébe az „a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi
szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről szóló kormányrendelet
szerinti engedélyes (a továbbiakban: engedélyes)” szöveg,
b) 11.  § (3)  bekezdés a)  pontjában a  „jogerős működési engedélyben” szövegrész helyébe a  „szolgáltatói
nyilvántartásban” szöveg,
c) 11.  § (3)  bekezdés b)  pontjában a  „működési engedélyben” szövegrész helyébe az  „a szolgáltatói
nyilvántartásban” szöveg,
d) 13.  § (2)  bekezdésében, 13/G.  § (2)  bekezdésében a  „működési engedélyben” szövegrész helyébe
a „szolgáltatói nyilvántartásban” szöveg
lép.
 (4) Hatályát veszti az Nyr. a) 1. § a)–d) pontja,
b) 2–4. §-a és a 2. §-át megelőző alcím,
c) 8. és 9. §-a, valamint a 8. §-át megelőző alcím,
d) 14. § (4) bekezdése,
e) 17. §-a,
f ) 1–4. számú melléklete.
55. § (1) A  gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a  gyámhatóság szervezetéről és
illetékességéről szóló 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Gyár.) 2.  § (4)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(4) A szociális és gyámhivatalnak a gyermekvédelmi és gyámügyi hatósági ügyeiben – a szociális, gyermekjóléti és
gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásával és ellenőrzésével kapcsolatos
ügyek kivételével – a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság és a felügyeleti hatóság a miniszter.”
(2) A Gyár. 13. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a szociális és gyámhivatal)
„b) ellátja a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági
nyilvántartásával és ellenőrzésével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott feladatokat,”
(3) Hatályát veszti a Gyár.
a) 1. § (5) bekezdése,
b) 14. § (1) bekezdés b) pontja.
56. § (1) A támogató szolgáltatás és a közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről szóló 191/2008. (VII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Tkr.) 5. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Pályázatot – a  Biztos Kezdet Gyerekház, valamint a  8.  § (4)  bekezdése és a  9.  § (3)  bekezdése szerinti esetek
kivételével – csak olyan szolgáltató támogatására lehet benyújtani, amely a pályázatban foglaltaknak megfelelően
be van jegyezve a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági
nyilvántartásába (a  továbbiakban: szolgáltatói nyilvántartás), vagy amely esetében a  megfelelő bejegyzés vagy
adatmódosítás iránti kérelmet benyújtották.”
(2) A Tkr. 7. § (6) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a döntés érvényét veszti, ha)
„b) a  finanszírozási szerződés a  döntésről szóló értesítésben megjelölt időpontig, a  szolgáltatói nyilvántartásba
ebben az  időpontban nem vagy nem a  döntésnek megfelelően bejegyzett szolgáltató esetén – a  Biztos Kezdet
Gyerekház kivételével – a  bejegyzés, illetve az  adatmódosítás jogerőre emelkedését követő 30 napon belül
a fenntartó mulasztásából vagy neki felróható egyéb okból nem jön létre, vagy”
(3) A Tkr. 10. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A (2) bekezdés szerinti dokumentumokat a pályázati döntésről szóló értesítés tárhelyre érkezését, a szolgáltatói
nyilvántartásba nem vagy nem a döntésnek megfelelően bejegyzett szolgáltató esetén – a Biztos Kezdet Gyerekház
kivételével – a  bejegyzés, illetve az  adatmódosítás jogerőre emelkedését követő 20 napon belül kell a  Hivatalnak
megküldeni.”
(4) A Tkr. 13. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a finanszírozási szerződés megszűnik)
„c) a szolgáltatónak a szolgáltatói nyilvántartásból történő jogerős törlésével, a Biztos Kezdet Gyerekház kivételével,”
(5) A Tkr.
a) 1.  § (1)  bekezdésében az  „intézmények” szövegrész helyébe az  „intézmények, ellátást nyújtó székhelyek,
telephelyek” szöveg,
b) 5. § (3a) bekezdésében a „jogerős működési engedéllyel rendelkezzen” szövegrész helyébe a „jogerősen be
legyen jegyezve a szolgáltatói nyilvántartásba” szöveg,
c) 7. § (5) bekezdés b) pontjában a „rendelkezik működési engedéllyel” szövegrész helyébe „jogerősen be van
jegyezve a szolgáltatói nyilvántartásba” szöveg,
d) 8.  § (4)  bekezdésében, 9.  § (3)  bekezdésében az „Ebben” szövegrész helyébe a „Biztos Kezdet Gyerekház
kivételével ebben” szöveg, a  „vállalja a  megfelelő jogerős működési engedélynek a  pályázati kiírásban
meghatározott időpontig történő megszerzését” szövegrész helyébe a  „vállalja, hogy a  szolgáltatónak
a  szolgáltatói nyilvántartásba történő bejegyzésére – a  pályázati kiírásban meghatározott időpontig –
a pályázatban foglaltaknak megfelelően sor kerül” szöveg,
e) 18.  § (3)  bekezdésében a  „szociális szolgáltatók és intézmények működésének engedélyezéséről és
ellenőrzéséről” szövegrész helyébe a „szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények
és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről” szöveg
lép.
 (6) Hatályát veszti a Tkr. a) 5. § (5) bekezdés b) pontja,
b) 10. § (2) bekezdés r) pontja,
c) 11.  § (2)  bekezdésében a „ , a  működési engedély módosítása iránti kérelemnek a  működést engedélyező
szerv által érkeztetett példányát” szövegrész,
d) 22. § (5) bekezdése.
20. Hatályukat vesztő jogszabályok 57. § Hatályát veszti
a) a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és
gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről szóló 259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet,
b) a szociális szolgáltatók és intézmények működésének engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 321/2009. (XII. 29.)
Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1154/2011. (V. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
elrendeli a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 16. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal cím javára 239 565 ezer forint átcsoportosítását a melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök