text:
52/2016. (XII. 16.) BM rendelete az igazságügyi szakértői intézménynél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottak részére adható juttatásokról, támogatásokról és a kegyeleti gondoskodással kapcsolatos egyes feladatokról.
Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 135.  § (4)  bekezdés a)  pont
ab)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm.  rendelet 21.  §  22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014.  (VI.  6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában
1. alapellátó orvos: az  igazságügyi szakértői intézménynél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottak
egészségügyi alkalmasságáról szóló miniszteri rendelet szerinti alapellátó orvos,
2. főigazgató: az igazságügyi szakértői intézmény vezetője,
3. igényjogosult: az e rendeletben meghatározottak szerint szociális és kegyeleti gondoskodásban részesíthető
és a támogatás jogosultsági feltételeivel rendelkező
a) igazságügyi alkalmazott, valamint
b) – a rá vonatkozó mértékben – az igazságügyi alkalmazott Polgári Törvénykönyvben meghatározott
közeli hozzátartozója (a továbbiakban: közeli hozzátartozó),
4. illetményalap: a  központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott, a  kormánytisztviselőkre
vonatkozó illetményalap,
5. igazságügyi alkalmazott: az  igazságügyi szakértői intézménnyel igazságügyi alkalmazotti szolgálati
jogviszonyban álló személy,
6. személyügyi szerv: az  igazságügyi szakértői intézménynél működő személyügyi feladatokat ellátó
munkaszervezet. 2. § (1) Az igazságügyi szakértői intézmény önálló költségvetési szervként az éves költségvetésében a szociális és kegyeleti
gondoskodás pénzügyi fedezetére külön keretet (a továbbiakban: szociális és kegyeleti keret) köteles képezni.
Ennek mértéke az éves rendszeres személyi juttatásainak legalább 0,3%-a, legfeljebb 0,5%-a.
(2) A  rendészetért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szociális és kegyeleti gondoskodás pénzügyi fedezetére
a központi igazgatás cím költségvetésében kell fedezetet biztosítani.
(3) Az  igazságügyi szakértői intézmény pénzügyi szerve és a  személyügyi szerv az  éves költségvetés összeállítása
során együttesen gondoskodik a  szociális és kegyeleti feladatok ellátásához szükséges források tervezéséről.
A  költségvetés jóváhagyása után az  elfogadott előirányzat alapján az  elemi költségvetés tervezésénél kerül
megállapításra a  szociális és kegyeleti kiadásokra rendelkezésre álló keret. A  főigazgató az  elfogadott keretről
tájékoztatja a szociális bizottságot.
II. FEJEZET
SZOCIÁLIS ÉS KEGYELETI GONDOSKODÁSSAL KAPCSOLATOS FELADATOK
1. Szociális bizottság 3. § (1) Az igazságügyi szakértői intézménynél az igazságügyi alkalmazottal, valamint a közeli hozzátartozókkal kapcsolatos
szociális és kegyeleti feladatok körültekintő végrehajtásának elősegítésére javaslattevő jogkörrel a  főigazgató
mellett működő szociális bizottságot kell létrehozni.
(2) A  főigazgató az  igazságügyi alkalmazottat, illetve a  közeli hozzátartozót érintő pénzbeli szociális támogatásról
szóló döntést csak a szociális bizottság véleményének kikérése után hozhat. A szociális bizottság javaslatától eltérő
döntését a főigazgatónak írásban indokolnia kell.
4. § (1) A szociális bizottságot 9 fővel kell létrehozni és működtetni.
 (2) A szociális bizottság tagjait a főigazgató nevezi ki azzal, hogy legalább 1 fő a személyügyi szerv állományának tagja.
 (3) A  szociális bizottság tagjai maguk közül elnököt választanak. A  titkári teendőket a  szociális bizottságnak
a személyügyi szerv állományába tartozó tagja látja el.
 (4) A  szociális bizottság tagjai a  főigazgató által visszahívhatóak. A  pénzbeli szociális támogatásról szóló döntés
meghozatalát megelőző öt napon belül a szociális bizottság tagja csak kivételesen indokolt esetben hívható vissza.
A megüresedett helyek betöltésekor a (2) bekezdésben foglaltak szerint kell eljárni.
(5) A  szociális bizottság ügyrendjét az  igazságügyi szakértői intézmény sajátosságainak megfelelően a  főigazgató
hagyja jóvá.
2. Szociális gondoskodás 5. § (1) Az  igazságügyi alkalmazott, valamint a  közeli hozzátartozó a  szociális helyzetére figyelemmel, rászorultság
alapján pénzbeli szociális támogatásban részesíthető. A  rászorultság egyedileg, a  tényleges szociális helyzet
figyelembevételével állapítható meg.
(2) A szociális és kegyeleti keret terhére a következő pénzbeli szociális támogatások nyújthatóak:
a) szociális segély,
b) családalapítási támogatás,
c) beiskolázási támogatás, valamint
d) temetési támogatás.
6. § (1) A  pénzbeli szociális támogatások körültekintő felhasználásának biztosításáról, az  igazságügyi alkalmazott,
valamint a  közeli hozzátartozók szociális helyzetének folyamatos figyelemmel kíséréséről, az  igényjogosultság
megállapításáról és elbírálásáról – a szociális bizottsággal együttműködve – a főigazgató a személyügyi szerv útján
intézkedik.
(2) A  személyügyi szerv az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatai keretében felvilágosítást ad az  igazságügyi
alkalmazott, valamint a közeli hozzátartozók részére a szociális ügyeik intézéséhez.
3. Szociális segély 7. § (1) Szociális segélyben azt az  igazságügyi alkalmazottat, valamint közeli hozzátartozót lehet részesíteni, akinek
jövedelemcsökkenés vagy váratlan, nagy összegű kiadások miatt a  megélhetése átmenetileg – önhibáján kívüli
okból – veszélybe került.
(2) A  szociális segély egyszeri, bruttó összege – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – legfeljebb
az illetményalap 600%-a. A szociális segély folyósításáról
a) az illetményalap 480%-át meg nem haladóan a főigazgató,
b) az  illetményalap 480%-át meghaladóan, de az  illetményalap 600%-át meg nem haladóan a  rendészetért
felelős miniszter
a részére biztosított keret terhére dönt.
(3) Kivételesen méltányolható esetben a rendészetért felelős miniszter az illetményalap 800%-ának megfelelő összegű
szociális segélyt adhat.
(4) Az  ugyanazon személynek juttatott szociális segélyek éves bruttó összege nem haladhatja meg az  illetményalap
800%-ának megfelelő összeget.
4. Családalapítási támogatás 8. § (1) Családalapítási támogatásban részesíthető az  igazságügyi alkalmazott, ha gyermeke született és annak ellátásáról,
neveléséről saját háztartásában gondoskodik.
(2) A  családalapítási támogatás összegét az  igazságügyi alkalmazott szociális helyzetétől függően kell megállapítani
úgy, hogy a családalapítási támogatás bruttó összege – gyermekenként – legalább az illetményalap felét elérje, de
ne haladja meg az illetményalap 150%-át.
5. Beiskolázási támogatás 9. § (1) Az  igazságügyi alkalmazott a  tankötelezettség alapján oktatásban részt vevő, vagy középfokú köznevelési
intézményben nappali tanulmányokat folytató tanuló, vele egy háztartásban élő gyermeke – ideértve a  nevelt és
az örökbefogadott gyermeket is – után beiskolázási támogatásban részesíthető.
(2) A beiskolázási támogatás bruttó összege az illetményalap legalább 30%-a, de legfeljebb 50%-a.
 (3) Beiskolázási támogatásban kell részesíteni az  igazságügyi alkalmazottat, ha az  (1)  bekezdésben meghatározott
feltételeknek megfelel, és
a) 3 vagy több gyermeket nevel,
b) fogyatékkal élő gyermeket, továbbá tartósan beteg gyermeket nevel,
c) emelt összegű családi pótlékra jogosult, vagy
d) gyermekét egyedül neveli.
6. Temetési támogatás 10. § (1) Temetési támogatásban részesíthető szociális helyzetének figyelembevételével az igazságügyi alkalmazott a közeli
hozzátartozója vagy más olyan hozzátartozója halála esetén, akinek eltartására kötelezett volt, feltéve, hogy
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény alapján nem részesült temetési segélyben.
(2) Temetési támogatásban részesíthető az  igazságügyi alkalmazott elhunyt közeli hozzátartozójának házastársa,
élettársa, gyermeke, szülője, ezek hiányában más hozzátartozója is, ha a  temetéssel járó kiadások elsődlegesen rá
hárulnak.
(3) Csak különösen indokolt esetben folyósítható temetési támogatás akkor, ha az  igazságügyi szakértői intézmény
a temetés költségeit legalább 50%-ban átvállalta.
(4) A  temetési támogatás legkisebb bruttó összege az  illetményalap 75%-a, legmagasabb bruttó összege
az illetményalap 280%-a. A temetési támogatás odaítéléséről
a) az illetményalap 150%-áig a főigazgató,
b) az  illetménylap 150%-át meghaladóan, de az  illetményalap 280%-át meg nem haladóan a  rendészetért
felelős miniszter
dönt. 7. A pénzbeli szociális támogatások közös szabályai
11. § (1) A pénzbeli szociális támogatások odaítélésénél előnyben kell részesíteni
a) azt, akinek rokkantságát, megváltozott munkaképességű személyek ellátására való jogosultságát foglalkozási
megbetegedés vagy üzemi baleset miatt állapították meg, valamint
b) a  foglalkozási megbetegedésben vagy üzemi balesetben elhunyt igazságügyi alkalmazott közeli
hozzátartozóit.
 (2) Azonos feltételek esetén előnyben kell részesíteni azt az  igazságügyi alkalmazottat, valamint közeli hozzátartozót,
aki
a) 3 vagy több gyermeket nevel,
b) fogyatékkal élő gyermeket nevel, vagy
c) gyermekét egyedül neveli.
(3) A pénzbeli szociális támogatásokat terhelő közterheket a szociális és kegyeleti keretből kell fedezni.
 (4) Pénzbeli szociális támogatásban csak az  részesíthető, aki a  szociális helyzete megítéléséhez és az  igazságügyi
szakértői intézményt terhelő befizetések elszámolásához szükséges adatokat a  valóságnak megfelelően
rendelkezésre bocsátja és igazolja.
8. A kegyeleti gondoskodás 12. § (1) Igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonnyal összefüggőnek kell tekinteni azt a halálesetet, amely
a) a  jogviszonnyal összefüggő kötelezettségek teljesítése, a munkaköri feladatok ellátás során a munkavégzés
helyén vagy máshol, vagy
b) a  munkaköri feladatellátással összefüggő utazás közben – ideértve a  munkavégzés helyére vagy
a munkavégzés helyéről történő utazást is –
következett be, kivéve, ha a bekövetkezett haláleset nincs összefüggésben a munkaköri feladatok ellátásával.
(2) Az  elhunyt személy az  igazságügyi szakértői intézmény halottjává minősíthető, ha legalább 15 év tényleges
igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonyban töltött idővel rendelkezett, feladatait átlag feletti
eredményességgel látta el, magatartása példamutató volt, és jelentősen hozzájárult az  igazságügyi szakértői
intézmény eredményes működéséhez.
(3) A  (2) bekezdés szempontjából szolgálati jogviszonyban töltött időként figyelembe vehető az általános rendőrségi
feladatok ellátására létrehozott szervnél töltött hivatásos szolgálati, kormányzati szolgálati, közszolgálati,
közalkalmazotti jogviszonyban, igazságügyi szakértői intézmény állományában vagy munkaviszonyban eltöltött idő.
13. § Az igazságügyi szakértői intézmény halottjává minősítésre a főigazgató jogosult.
14. § (1) A kegyeleti kiadásokra vonatkozó költségnormákat az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) Az  igazságügyi szakértői intézmény halottjává minősített elhunyt, illetve a  nem minősített elhunyt esetében
a  kegyeleti költségeket – a  halottszállítás költségére, a  sírhelyköltségre, valamint a  szolgáltatási költségekre és
a  kellékekre vonatkozó korlátozások figyelembevételével – a  szolgáltató által kiállított eredeti számla alapján,
legfeljebb 50%-ban lehet megtéríteni.
III. FEJEZET
EGYÉB JUTTATÁSOK, KÖLTSÉGTÉRÍTÉSEK, KEDVEZMÉNYEK, TÁMOGATÁSOK 15. § (1) Az igazságügyi alkalmazott
a) fogászati ellátással,
b) a képernyő előtti munkavégzés minimális egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló 50/1999. (IX. 3.)
EüM rendelet (a továbbiakban: EüM rendelet) 2. § d) pontjában meghatározott szemüveg (a továbbiakban:
képernyős szemüveg) készítésével, valamint
c) a  képernyős szemüveggel történő ellátásba nem tartozó látásjavító szemüveg, kontaktlencse
(a továbbiakban: látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse) készítésével
kapcsolatos költségtérítésre jogosult.
 (2) Az  igazságügyi alkalmazott a  próbaidő tartama alatt nem jogosult az  (1)  bekezdésben meghatározott
költségtérítésre. 9. Fogászati ellátással kapcsolatos költségtérítés 16. § (1) Az  igazságügyi alkalmazott akkor jogosult fogászati költségei megtérítésére, ha a  fogászati ellátás igénybevételét
megelőző egy éven belül fogászati szűrővizsgálaton vett részt, és erről igazolást kapott.
(2) Fogászati költségtérítésként a  fogászati szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltató által megállapított költség
75%-a, de évente összesen legfeljebb az illetményalap 150%-ának megfelelő összeg téríthető meg.
17. § (1) Az  igazságügyi alkalmazott fogászati költségeinek megtérítése iránti, 2. melléklet szerinti kérelmét az  igazságügyi
szakértői intézmény munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjénél terjesztheti elő. A  kérelemhez mellékelni kell
a  fogászati szűrővizsgálaton való részvételről kiállított igazolást, a  fogászati ellátást végző orvos igazolását
az elvégzett beavatkozásról, valamint az igazságügyi szakértői intézmény nevére és címére kiállított, az igazságügyi
alkalmazott nevével ellátott, a beavatkozás szerint részletezett számlát.
(2) Az  igazságügyi szakértői intézmény munkáltatói jogkört gyakorló vezetője az  igazságügyi alkalmazott kérelme
alapján, a  fogászati ellátást végző orvos igazolása és a  részletes számla benyújtását követő 30 napon belül
intézkedik a kifizetésről.
10. Látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse, valamint képernyős szemüveg készítésével kapcsolatos
költségtérítés
18. § (1) A  látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse esetében évente összesen legfeljebb az  illetményalap 30%-ának
megfelelő összeg téríthető meg.
(2) Az igazságügyi alkalmazott a látásjavító szemüveg vagy kontaktlencse költségeinek megtérítése iránti, 2. melléklet
szerinti kérelmét az  igazságügyi szakértői intézmény munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjénél terjesztheti elő.
A  kérelemhez csatolni kell az  alapellátó orvos igazolását a  látásjavítószemüveg- vagy kontaktlencse-használat
indokoltságáról, valamint az igazságügyi szakértői intézmény nevére és címére kiállított, az igazságügyi alkalmazott
nevével ellátott részletes számlát.
(3) A kifizetésre a 17. § (2) bekezdését kell alkalmazni.
19. § (1) Ha az  alapellátó orvos által végzett látásvizsgálat eredményeként az  igazságügyi alkalmazott részére képernyős
szemüveget kell biztosítani, az alapellátó orvos az EüM rendelet 1. számú melléklete szerinti beutalóval szemészeti
szakvizsgálatra utalja be az igazságügyi alkalmazottat.
(2) A  szemészeti szakvizsgálat eredményeként meghatározott képernyős szemüveget az  igazságügyi alkalmazott
készítteti el. A  képernyős szemüveg-készítés költségeinek megtérítésére irányuló, 2.  melléklet szerinti kérelemhez
csatolni kell az  igazságügyi szakértői intézmény nevére és címére kiállított, az  igazságügyi alkalmazott nevével
ellátott, a szemüveglencse és a keret árát külön-külön feltüntető részletes számlát, valamint az alapellátó orvos által
a képernyős szemüveg viselésének indokoltságáról szóló igazolást.
(3) Az  igazságügyi alkalmazott a  képernyős szemüveg költségeinek megtérítése iránti kérelmet az  igazságügyi
szakértői intézmény munkáltatói jogkört gyakorló vezetőjénél terjesztheti elő.
(4) A képernyős szemüveg esetében a szemüveglencse, a becsiszolás, a felületkezelés és az optikai szolgáltatások teljes
ára, valamint a keret árából az  illetményalap 10%-ának megfelelő összeg, de legfeljebb összesen az  illetményalap
150%-ának megfelelő összeg téríthető meg. A költségtérítési igény legfeljebb kétévente terjeszthető elő.
(5) A kifizetésre a 17. § (2) bekezdését kell alkalmazni.
20. § Ha az igazságügyi alkalmazott egyidejűleg készíttet látásjavító szemüveget és képernyős szemüveget is, és azt egy
szemüveglencsébe csiszoltan készítteti el – feltéve, hogy az  alapellátó orvos mind a  kettő szemüveg viselésének
indokoltságát igazolja –, az  elkészíttetett szemüveg költségtérítésekor a  képernyős szemüvegre vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
22. § E  rendelet hatálybalépése nem érinti az  igazságügyi alkalmazott részére e  rendelet hatálybalépését
megelőzően megállapított szociális vagy kegyeleti gondoskodást. Az  az  igazságügyi alkalmazott, aki e  rendelet
hatálybalépésekor szociális vagy kegyeleti gondoskodásban részesül, arra a  2017. január 1-jét megelőzően
megállapítottak szerint továbbra is jogosult.
23. § Hatályát veszti
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői és bűnügyi technikai feladatokat ellátó
szervénél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottak részére adható szociális támogatásról és a  kegyeleti
gondoskodással kapcsolatos egyes feladatokról szóló 17/2014. (II. 28.) BM rendelet,
b) az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői és bűnügyi technikai feladatokat
ellátó szervénél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottak részére adható juttatásokról, kedvezményekről és
támogatásokról szóló 16/2014. (II. 28.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1510/2019. (VIII. 23.) Korm. határozata az iraki jezidi menekültek helyben maradását és hazatérését támogató projektek megvalósításáról és a Hungary Helps Program keretében történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében üldözött iraki vallási és nemzetiségi kisebbségekhez tartozó családok
megsegítésével és ezen közösségek helyben maradásának a  Hungary Helps Program keretében történő
támogatásával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – az  1.  pont szerinti cél
megvalósítása érdekében gondoskodjon a  jezidi menekültek megsegítését és helyben maradását támogató
projektek megvalósítása és támogatása céljára – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és
kincstári díjak nélkül számított, továbbá a 3. pont szerinti szervezet bevonásával járó dologi költségekkel együtt –
196 336 000 forint többletforrás biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai jogcímcsoport, 3. Hungary Helps program jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pontban meghatározott projektek megvalósítása
érdekében – az azokhoz kapcsolódó dologi és közvetítői költségekkel együtt – gondoskodjon 167 000 000 forintnak
megfelelő összeg adományként történő nyújtásáról a Magyar Ökumenikus Segélyszervezet részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pontban meghatározott projektek megvalósítása
érdekében gondoskodjon 29 336 000 forintnak megfelelő összeg adományként történő nyújtásáról a Babiloni Káld
Katolikus Egyház Erbíli Érseksége részére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrásbiztosítást követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1132/2010. (VI. 18.) Korm. határozata a 2010. költségvetéssel összefüggő egyes feladatokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendeli el:
1. A Kormány az irányítása alá tartozó fejezetek fejezeti kezelésű előirányzatainak és az intézmények dologi kiadásainak
a melléklet szerinti mértékű zárolását rendeli el. A Kormány felhívja a fejezeteket irányító szervek vezetőit, hogy
a nemzetgazdasági miniszter részére 2010. június 17-éig, a Magyar Államkincstárnak pedig 2010. június 18-áig
jelentsék be a mellékletben foglalt zárolási kötelezettségeket cím, alcím, jogcímcsoport, jogcím, és kiemelt
előirányzatonkénti részletezettségben.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
2. A Kormány irányítása alá tartozó fejezeteknél felfüggeszti a jutalom és más, jutalmazási jellegű juttatások kifizetését és
az e címen rendelkezésre álló, még fel nem használt jutalmazási kereteket zárolja.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
3. A Kormány irányítása alá tartozó fejezeteknél az állományba nem tartozók juttatásai, valamint a szellemi tevékenység
kifizetéséhez kapcsolódó előirányzatok, keretek felhasználására új szerződés nem köthető, a lejáró szerződések nem
hosszabbíthatók meg. A hatályos szerződéseket haladéktalanul felül kell vizsgálni, szükséges esetben intézkedni kell
felbontásukról. Az ezen a jogcímen megtakarított előirányzatokat a Kormány zárolja.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
4. A Kormány az irányítása alá tartozó fejezeteknél beszerzési tilalmat rendel el bútorvásárlásra, informatikai
eszközbeszerzésre, valamint személygépkocsi-beszerzésre (bérleti konstrukcióban történő autóhasználat sem
bővíthető); az e tételek beszerzésére rendelkezésre álló előirányzatokat zárolja.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
5. A határozat 2–4. pontjában elhatározott zárolások részbeni feloldására rendkívül indokolt, egyedi esetekben
a közigazgatási és igazságügyi miniszter a nemzetgazdasági miniszter egyetértésével adhat engedélyt.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos
6. Az elkülönített állami pénzalapok tekintetében a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapnál és a Nemzeti Kulturális
Alapnál a szerződésállományt át kell tekinteni, a rendelkezésre álló forrásokat úgy kell átcsoportosítani, hogy jelentős
megtakarítás legyen elérhető. Az Alapok egyenlegének a 2010. évi költségvetési törvényben jóváhagyotthoz képest
javulniuk kell, ezért a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapnál a 16 milliárd forint összegű, még nem folyósított
támogatást a Kormány zárolja, a Nemzeti Kulturális Alapnál pedig 2 milliárd forintot zárol. A szükséges
törvénymódosításokat elő kell készíteni.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. június 30.
7. A Nemzetgazdasági Minisztérium fejezethez tartozó Pénzügyigazgatás korszerűsítése előirányzat még fel nem
használt előirányzatát 1118,3 millió forintot, valamint erről az előirányzatról a Magyar Államkincstárhoz
átcsoportosított 1089 millió forintot a Kormány törli.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 8. Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 212. §-ának (7) bekezdése alapján
a Kormány elrendeli, hogy a fejezeti kezelésű előirányzatok, továbbá a központi és társadalombiztosítási költségvetési
szervek 2010. június 30-án meglévő előirányzat maradványaiból a nemzetgazdasági miniszter az érintett tárcákkal
együttműködve 30 milliárd forintot zároljon.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. június 30.
az előterjesztés Kormány elé történő benyújtására: 2010. augusztus 15.
9. A teljes mértékben saját bevételből gazdálkodó, a Kormány irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek
a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvényben előírt összegeken felül
a mellékletben előírt mértékű további összegeket kötelesek a központi költségvetésbe befizetni. A befizetések
ütemezését – a központi hivatal irányítását ellátó szerv vezetőjével történt egyeztetést követően – a nemzetgazdasági
miniszter határozza meg.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
a költségvetési szervek vezetői
Határidő: azonnal
10. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy terjessze elő a Kormány elé azon törvénymódosítások
tervezetét, amely lehetővé teszi, hogy a teljes mértékben saját bevételből gazdálkodó kormányhivatalok a Magyar
Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvényben előírt összegeken felül a mellékletben
meghatározott mértékű további befizetést teljesítsenek a központi költségvetésbe.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. június 30. 11. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy terjessze elő a Kormány elé azon törvénymódosítások
tervezetét, amely lehetővé teszi, hogy a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete a 2010. évben 5000,0 millió forint
befizetést teljesítsen a központi költségvetésbe.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2010. június 30. 12. A Kormány utasítja a nemzeti fejlesztési minisztert arra, hogy a 2010. évi költségvetés XLIII. fejezet állami vagyonnal
kapcsolatos kiadási előirányzatokból a hatályos szerződések felülvizsgálatával, megfelelő átütemezésekkel 20 milliárd
forint megtakarítást érjen el. Ennek érdekében vizsgálja felül a már megkötött szerződéseket és elkötelezettségeket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
72/2013. (III. 8.) Korm. rendelete a települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerek fejlesztését célzó KEOP keretében megvalósuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az 1. mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el, b) első fokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el, b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) a döntést 30 napon belül meg kell hozni, a szakhatóságok tekintetében a szakhatósági állásfoglalás
kibocsátásának határideje 10 nap, b) a meghozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
c) a döntések kézbesítése – az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi
úton történik. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit – a 2. § a) pontja kivételével – a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök