text:
2011. CLXVII. törvény a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról.
1. Általános rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában
a) biztosítással járó jogviszony:
aa) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti
biztosítással járó jogviszony,
ab) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya
alá tartozó személy esetén EGT-államban fennálló, a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti
biztosítással járó jogviszonynak megfelelő jogviszony,
A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 28-ai ülésnapján fogadta el.
ac) a szociálpolitikai (szociális biztonsági) egyezmény hatálya alá tartozó személy esetén – ha az egyezmény
eltérően nem rendelkezik – a szerződő államban fennálló, a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja
szerinti biztosítással járó jogviszonynak megfelelő jogviszony;
b) EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam,
továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez;
c) korhatár előtti öregségi nyugdíj: az öregségi nyugdíjkorhatárt be nem töltött személynek járó
ca) előrehozott öregségi nyugdíj,
cb) csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíj,
cc) korkedvezményes nyugdíj,
cd) bányásznyugdíj,
ce) korengedményes nyugdíj,
cf) az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.)
Korm. rendelet alapján megállapított öregségi nyugdíj,
cg) a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény 2012. január 1-jét megelőzően hatályos rendelkezései alapján megállapított
öregségi nyugdíj,
ch) az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 2012. január
1-jét megelőzően hatályos rendelkezései alapján megállapított öregségi nyugdíj,
ci) az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény 2012. január 1-jét megelőzően
hatályos rendelkezései alapján megállapított öregségi nyugdíj,
cj) szolgálati nyugdíj;
d) korhatár előtti öregségi nyugdíj, korhatár előtti ellátás, illetve szolgálati járandóság kezdő napja: az a nap,
amelytől kezdődően a korhatár előtti öregségi nyugdíjat, a korhatár előtti ellátást, illetve a szolgálati járandóságot
megállapítják;
e) nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban, illetve szolgálati járandóságban részesülő személy: az a személy, akinek
nyugdíjat, korhatár előtti ellátást, illetve szolgálati járandóságot folyósítanak, vagy akinek a nyugdíj, a korhatár
előtti ellátás, illetve a szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetik;
f) öregségi nyugdíjkorhatár: a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban:
Tny.) 18. § (1) bekezdése szerinti öregségi nyugdíjkorhatár;
g) rendszeres pénzellátás: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés
i) pontja szerinti rendszeres pénzellátás az özvegyi nyugdíj, a baleseti hozzátartozói nyugellátások,
a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli ellátásai, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék,
valamint az uniós rendeletek alapján külföldi szerv által folyósított, ezekkel azonos típusú ellátások kivételével.
2. § (1) A korhatár előtti ellátást és a szolgálati járandóságot a jogszabályokban meghatározott nyugdíjmegállapító szervek
állapítják meg és a nyugdíjfolyósító szerv folyósítja.
(2) Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik, az igényérvényesítésre,
a korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság megállapítására, folyósítására, a szolgálati idő meghatározására és
számítására, a korhatár előtti ellátás igénybevételéhez szükséges, foglalkozáshoz kötött kedvezményre jogosító idő,
korkedvezményes idő megállapítására, a jogorvoslatra, az eljárási költségek viselésére, a jogalap nélküli ellátás
visszafizetésére és megtérítésére, a késedelmi kamat megtérítésére, a tartozás elengedésére, mérséklésére és fizetési
kedvezmény engedélyezésére, a végrehajtásra, valamint az adatkezelésre az öregségi nyugdíjra vonatkozó
szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az öregségi nyugdíjra vonatkozó szabály nyugellátást vagy
nyugdíjat említ, azon korhatár előtti ellátást, illetve szolgálati járandóságot kell érteni.
(3) A korhatár előtti ellátást és a szolgálati járandóságot a Tny. 62. §-ában foglaltak szerint kell emelni.
(4) Ha e törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik, a korengedményes nyugdíj és a helyébe lépő korhatár
előtti ellátás folyósítására és megszüntetésére, valamint a munkáltató fizetési kötelezettségére és a visszatérítésre az
öregségi nyugdíjra vonatkozó szabályokon túl a korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996. (XII. 6.) Korm.
rendelet és a korengedményes nyugdíjba vonulás lehetőségének meghosszabbításáról szóló 283/2009. (XII. 11.)
Korm. rendelet 2011. december 31-én hatályos rendelkezéseit is megfelelően kell alkalmazni.
(5) A 3. § (2) bekezdése, a 4. § (1) és (3) bekezdése, az 5. § (1) és (4) bekezdése, valamint a 18. § (1) és (2) bekezdése szerinti
esetekben a nyugdíjfolyósító szerv hivatalból jár el, és a továbbfolyósításról, illetve a korhatár előtti ellátás, szolgálati
járandóság folyósított összegének módosításáról nem hoz külön döntést.
2. A korhatár előtti öregségi nyugdíjak továbbfolyósítása 3. § (1) Korhatár előtti öregségi nyugdíj 2011. december 31-ét követő kezdő naptól nem állapítható meg. A 2012. január 1-jét
megelőző kezdő naptól megállapításra kerülő korhatár előtti öregségi nyugdíjak megállapítására a korhatár előtti
öregségi nyugdíj kezdő napján hatályos szabályokat kell alkalmazni.
(2) 2012. január 1-jétől – a 2012. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben – öregségi nyugdíjként kell
továbbfolyósítani
a) az 1949. évben vagy azt megelőzően született, az 1. § c) pont ca)–ci) alpontja szerinti nyugdíjban részesülő
személynek ezt a nyugdíját,
b) az 1954. évben vagy azt megelőzően született, szolgálati nyugdíjban részesülő személynek a szolgálati nyugdíja
csökkentések nélküli teljes összegét,
c) annak a korhatár előtti öregségi nyugdíjban részesülő nőnek a korhatár előtti öregségi nyugdíját, aki
2011. december 31-én rendelkezik a Tny. 18. § (2a)–(2d) bekezdésében meghatározott jogosultsági idővel,
az öregségi nyugdíj szüneteltetésére vonatkozó szabályok figyelembevételével.
(3) Ha a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a jogosult 2011. december 31-én a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) vagy a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) szerinti
szolgálati viszonyban áll, a szolgálati nyugdíj összegét a Hszt., illetve a Hjt. 2011. december 31-én hatályos szabályai
szerint 2011. december 31-ével újra meg kell állapítani, és ha ez az összeg magasabb, mint a szolgálati nyugdíj
2011 decemberére járó havi összege, ezt az összeget kell 2012. január 1-jétől – a 2012. januári nyugdíjemelés
mértékével növelt összegben – öregségi nyugdíjként továbbfolyósítani az öregségi nyugdíj szüneteltetésére
vonatkozó szabályok figyelembevételével.
(4) A (2) bekezdés c) pontja szerinti feltétel fennállásáról a nyugdíjmegállapító szerv értesíti a nyugdíjfolyósító szervet.
(5) A Tny. 18. § (2a)–(2d) bekezdése alapján megállapított öregségi nyugdíjat e törvény rendelkezései nem érintik,
azt továbbra is öregségi nyugdíjként kell folyósítani. 4. § (1) 2012. január 1-jétől – a 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti eset, a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 49/B. §
(2) bekezdése szerinti eset és az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól
szóló 2008. évi XCIX. törvény 43/A. § (2) bekezdése szerinti eset kivételével – az 1950. évben vagy azt követően
született,
a) az 1. § c) pont ca)–ch) alpontja szerinti korhatár előtti öregségi nyugdíjban részesülő személynek a korhatár előtti
öregségi nyugdíját a 2012. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben,
b) az 1. § c) pont ci) alpontja szerinti korhatár előtti öregségi nyugdíjban részesülő személynek a korhatár előtti
öregségi nyugdíját a (2) bekezdés szerint számított és a 2012. januári nyugdíjemelés mértékével növelt
összegben,
korhatár előtti ellátásként kell továbbfolyósítani az 5. alcímben foglaltak figyelembevételével.
(2) Az 1. § c) pont ci) alpontja szerinti korhatár előtti öregségi nyugdíj helyébe lépő korhatár előtti ellátás
továbbfolyósított összegét úgy kell meghatározni, hogy a jogosultnak 2011 decemberére járó, az 1. § c) pont
ci) alpontja szerinti korhatár előtti öregségi nyugdíj havi összegét csökkenteni kell a személyi jövedelemadó
mértékével.
(3) Ha a személyi jövedelemadó mértéke megváltozik, a (2) bekezdés szerint csökkentett korhatár előtti ellátás folyósított
összegét módosítani kell.
(4) Ha a (2) bekezdés szerint csökkentett korhatár előtti ellátásban részesülő személy a személyi jövedelemadóról szóló
törvényben meghatározott családi kedvezmény igénybevételére, illetve – a jogosultat megillető családi kedvezmény
– megosztással történő érvényesítésére jogosult vagy összevont adóalapba tartozó jövedelem szerzése esetén
jogosult lenne, de a családi kedvezmény az összevont adóalapba tartozó jövedelem adóalapja terhére – házastárssal,
élettárssal megosztva sem – nem vagy csak részben érvényesíthető, az állami adóhatóság igazolása alapján a családi
kedvezményre vagy annak adóalap-kedvezményként nem érvényesíthető részére az adó mértékével megállapított
összeg a korhatár előtti ellátás (2) bekezdés szerinti csökkentésével szemben érvényesíthető.
5. § (1) 2012. január 1-jétől – a 3. § (2) bekezdés c) pontja szerinti eset kivételével – az 1955. évben vagy azt követően született,
szolgálati nyugdíjban részesülő személynek a szolgálati nyugdíját a (2) és (3) bekezdés szerint számított és a
2012. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben szolgálati járandóságként kell továbbfolyósítani az
5. alcímben foglaltak figyelembevételével.
(2) A szolgálati járandóság továbbfolyósított összegét úgy kell meghatározni, hogy a jogosultnak 2011 decemberére járó
szolgálati nyugdíj havi összegét – a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – csökkenteni kell a személyi jövedelemadó
mértékével. A szolgálati járandóság összege nem csökkenhet a 2011. december 31-én hatályos kötelező legkisebb
munkabér 150 százaléka alá, ha a jogosultnak 2011 decemberére járó szolgálati nyugdíj havi összege
– a 2012. január 1-jét megelőzően hatályos szabályok alapján csökkentett mértékben folyósított szolgálati nyugdíj
kivételével – ezt az összeget meghaladta.
(3) A (2) bekezdés alapján nem csökkenthető a szolgálati járandóság összege, ha
a) a szolgálati viszony megszüntetésére egészségi, pszichikai, fizikai alkalmatlanság miatt került sor és az
alkalmatlanság megállapítását megalapozó baleset, betegség szolgálati kötelmekkel összefüggő jellegét a
jogviszony megszüntetésekor a Hszt. 180. §-a vagy a Hjt. 201. §-a alapján minősítő határozattal megállapították,
b) a 2011 decemberére járó szolgálati nyugdíj – a 2012. január 1-jét megelőzően hatályos szabályok alapján
csökkentett mértékben folyósított szolgálati nyugdíj kivételével – nem haladta meg a 2011. december 31-én
hatályos kötelező legkisebb munkabér havi összegének 150 százalékát, vagy
c) a jogosult önkéntes tartalékos szerződést kötött, a szerződés megkötését követő hónap első napjától a szerződés
megszűnése hónapjának utolsó napjáig.
(4) Ha a személyi jövedelemadó mértéke megváltozik, a (2) bekezdés szerint csökkentett szolgálati járandóság folyósított
összegét módosítani kell.
(5) Ha a (2) bekezdés szerint csökkentett szolgálati járandóságban részesülő személy a személyi jövedelemadóról szóló
törvényben meghatározott családi kedvezmény igénybevételére, illetve – a jogosultat megillető családi kedvezmény
– megosztással történő érvényesítésére jogosult vagy összevont adóalapba tartozó jövedelem szerzése esetén
jogosult lenne, de a családi kedvezmény az összevont adóalapba tartozó jövedelem adóalapja terhére – házastárssal,
élettárssal megosztva sem – nem vagy csak részben érvényesíthető, az állami adóhatóság igazolása alapján a családi
kedvezményre vagy annak adóalap-kedvezményként nem érvényesíthető részére az adó mértékével megállapított
összeg a szolgálati járandóság (2) bekezdés szerinti csökkentésével szemben érvényesíthető.
6. § Aki korhatár előtti öregségi nyugdíj mellett 2012. január 1-je előtt a Tny. 22/A. §-a alapján nyugdíjnövelésre jogot
szerzett, ezt a jogát korhatár előtti ellátás, illetve szolgálati járandóság esetén is érvényesítheti az öregségi nyugdíjra
vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával.
3. A korhatár előtti ellátás megállapítása 7. § (1) A 4. § (1) bekezdésében foglaltakon túl – 2011. december 31-ét követő kezdő naptól – korhatár előtti ellátásra jogosult
a) az, aki 2011. december 31-éig az előrehozott, csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíj
igénybevételéhez a Tny. 2012. január 1-jét megelőzően hatályos szabályai szerint szükséges
aa) életkort betöltötte, és
ab) szolgálati időt megszerezte,
b) az az 1953. évben született nő, aki 59. életévét betöltötte és a korhatár előtti ellátás kezdő napjáig, de legkésőbb
2012. december 31-éig legalább 37 év szolgálati időt szerzett,
c) az, aki a korhatár előtti ellátás kezdő napjáig, de legkésőbb 2012. december 31-éig a Tny. 2012. január 1-jét
megelőzően hatályos szabályai szerint korkedvezményre jogosultságot szerzett,
d) az, aki 2011. december 31-éig a bányásznyugdíjról szóló 150/1991. (XII. 4.) Korm. rendelet 2012. január 1-jét
megelőzően hatályos szabályai szerint a bányásznyugdíjra való jogosultságot megszerezte,
e) az, aki 2011. december 31-éig az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról
szóló 5/1992. (I. 13.) Korm. rendelet 2012. január 1-jét megelőzően hatályos szabályai szerint öregségi nyugdíjra
jogosultságot szerzett,
f) az, aki esetében a biztosítással járó jogviszonyának megszüntetéséhez szükséges egyoldalú jognyilatkozatot
2012. január 1-jét megelőzően a másik féllel írásban közölték, vagy a jogviszonyt megszüntető megállapodást
2012. január 1-jét megelőzően írásban megkötötték, feltéve, hogy a biztosítással járó jogviszony megszűnését
követő nap 2012. évben van, és a jogosult a biztosítással járó jogviszony megszűnését követő napon a
2011. december 31-én hatályos szabályok szerint az 1. § c) pont ca), cb), cd), ce) vagy cf) alpontja szerinti korhatár
előtti nyugellátásra jogosult lett volna,
feltéve, hogy a korhatár előtti ellátás kezdő napjáig az öregségi nyugdíjkorhatárt nem töltötte be, a korhatár előtti
ellátás kezdő napján biztosítással járó jogviszonyban nem áll, átmeneti bányászjáradékra vagy balettművészeti
életjáradékra nem jogosult, és a korhatár előtti ellátás kezdő napján rendszeres pénzellátásban nem részesül.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a jogosult a korhatár előtti ellátást az öregségi nyugdíjkorhatár betöltése
előtt annyi évvel kérheti, ahány év korkedvezményt a Tny. 2011. december 31-én hatályos szabályai szerint
a) a korhatár előtti ellátás kezdő napját megelőző napig szerzett, ha a korhatár előtti ellátás kezdő napja 2012. évben
van,
b) az a) pontban nem említett esetben 2012. december 31-éig szerzett.
8. § (1) Az ezen alcímben foglaltak alapján megállapított korhatár előtti ellátás összegét az öregségi nyugdíjra vonatkozó,
a korhatár előtti ellátás kezdő napján alkalmazandó szabályok, valamint a (2)–(4) bekezdésben foglaltak szerint kell
megállapítani.
(2) 1950. vagy 1951. évben született nő esetén a 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a korhatár előtti ellátás
(1) bekezdés szerint kiszámított összegét a Tny. 2008. december 31-én hatályos 10. § (2) bekezdése szerint csökkenteni
kell, ha a jogosult
a) a 2011. december 31-én hatályos szabályok alapján a korhatár előtti ellátás kezdő napjáig csak csökkentett
összegű előrehozott öregségi nyugdíjra szerzett jogosultságot, és
b) a csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt 2008. december 31-éig
megszerezte.
(3) A 7. § (1) bekezdés a), b) és f) pontja szerinti esetben a korhatár előtti ellátás (1) bekezdés szerint kiszámított összegét
– a (2) bekezdésben foglalt eset kivételével – a Tny. 2011. december 31-én hatályos 18/A. § (3) bekezdése szerint
csökkenteni kell, ha a jogosult a 2011. december 31-én hatályos szabályok alapján a korhatár előtti ellátás kezdő
napjáig csak csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjra szerzett volna jogosultságot.
(4) A 7. § (1) bekezdés a) és f) pontja szerinti esetben a korhatár előtti ellátás (1) bekezdés szerint kiszámított összegét
a Tny. 2011. december 31-én hatályos 18/B. § (2), illetve (3) bekezdése szerint csökkenteni kell, ha a jogosult a
2011. december 31-én hatályos szabályok alapján a korhatár előtti ellátás kezdő napjáig csak a Tny. 2011. december
31-én hatályos 18/B. §-a szerinti előrehozott öregségi nyugdíjra szerzett volna jogosultságot.
4. A szolgálati járandóság megállapítása 9. § Az 5. § (1) bekezdésében foglaltakon túl – 2011. december 31-ét követő kezdő naptól – szolgálati járandóságra
jogosult az a személy,
a) akivel a Hszt., illetve a Hjt. alapján a felmentését, nyugállományba helyezését 2012. január 1-jét megelőzően
írásban közölték, ha a szolgálati viszony megszűnését követő napon a Hszt., illetve a Hjt. 2011. december 31-én
hatályos szabályai alapján folyósított szolgálati nyugdíjra lett volna jogosult,
b) aki 2011. december 31-én a Hszt. vagy a Hjt. 2012. január 1-jét megelőzően hatályos szabályai, vagy a fegyveres
erők és a fegyveres testületek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló 1971. évi 10. törvényerejű
rendelet alapján megállapított rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban részesült, ha a szolgálati
nyugdíjjogosultság szempontjából figyelembe vehető szolgálati ideje 2011. december 31-én eléri a 25 évet,
beleszámítva a szolgálati időbe a rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban eltöltött időt is, vagy
c) aki 1954-ben vagy azt megelőzően született, 2011. december 31-én a Hszt. vagy a Hjt. szerinti szolgálati
viszonyban állt, és a szolgálati nyugdíjjogosultság szempontjából figyelembe vehető szolgálati ideje
2011. december 31-én eléri a 25 évet,
feltéve, hogy a szolgálati járandóság kezdő napjáig az öregségi nyugdíjkorhatárt nem töltötte be, a szolgálati
járandóság kezdő napján biztosítással járó jogviszonyban nem áll, és a szolgálati járandóság kezdő napján rendszeres
pénzellátásban nem részesül.
10. § (1) A 9. § a) és c) pontja alapján megállapított szolgálati járandóság összegét a Hszt., illetve a Hjt. 2011. december 31-én
hatályos szabályainak és az 5. § (2) és (3) bekezdésének megfelelő alkalmazásával kell megállapítani azzal, hogy ahol
a rendelkezések
a) a 2011 decemberére járó szolgálati nyugdíj havi összegét említik, azon a szolgálati járandóságnak az 5. §
(2)–(5) bekezdésében foglaltak nélkül számított, megállapításkori havi összegét,
b) a 2011. december 31-én hatályos kötelező legkisebb munkabért említik, azon a szolgálati járandóság kezdő
napját megelőző napon hatályos kötelező legkisebb munkabért
kell érteni.
(2) A 9. § b) pontja alapján megállapított szolgálati járandóság összege megegyezik a korábban folyósított rokkantsági,
baleseti rokkantsági nyugdíjnak az 5. § (2) és (3) bekezdés megfelelő alkalmazásával számított összegével azzal, hogy
ahol a rendelkezések
a) a 2011 decemberére járó szolgálati nyugdíj havi összegét említik, azon a 2011 decemberére járó a rokkantsági,
baleseti rokkantsági nyugdíj havi összegét,
b) a 2011. december 31-én hatályos kötelező legkisebb munkabért említik, azon a szolgálati járandóság kezdő
napját megelőző napon hatályos kötelező legkisebb munkabért
kell érteni.
(3) Az 5. § (4) és (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket az ezen alcímben foglaltak alapján megállapított szolgálati
járandóságra is alkalmazni kell.
5. A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság folyósításának szüneteltetése
11. § (1) A korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személy keresőtevékenységére a Tny. 83/B. §
(1) és (2) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazása során a 2012. június 30-át követően szerzett jövedelem vehető figyelembe, ha a korhatár
előtti öregségi nyugdíjat 2008. január 1-jét megelőző kezdő naptól állapították meg.
12. § (1) A szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetni kell, ha a jogosult a Hszt. 64. § (5) bekezdése, 264/C. § (1) bekezdés
c) pontja vagy a Hjt. 69. § (5) bekezdése alapján kérelmezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a szolgálati járandóság a jogosult kérelmére csak akkor folyósítható újból, ha a
jogosult igazolja a szolgálati viszony megszűnését.
13. § A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetni kell azokra a hónapokra, amikor a jogosult
álláskeresési járadékban részesül.
14. § (1) A szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetni kell, ha a jogosult a szolgálati jogviszonyának időtartama alatt
a) öt évig terjedő vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő szándékos bűncselekményt, vagy
b) öt évet el nem érő szabadságvesztéssel büntetendő szándékos testi sértés [Btk. 170. § (2) bekezdés], személyi
szabadság megsértése [Btk. 175. § (1) bekezdés], emberkereskedelem [Btk. 175/B. § (1) bekezdés],
embercsempészés [Btk. 218. § (1) bekezdés], hivatali visszaélés (Btk. 225. §), bántalmazás hivatalos eljárásban [Btk.
226. § (1) bekezdés], vesztegetés [Btk. 251. § (1) bekezdés, 253. § (1) bekezdés, 254. § (1) bekezdés], befolyás
vásárlása (Btk. 256/A. §), vesztegetés nemzetközi kapcsolatban [Btk. 258/B. § (1) bekezdés, 258/C. § (1) bekezdés],
vagy befolyással üzérkedés és befolyás vásárlása nemzetközi kapcsolatban [Btk. 258/E. § (2) bekezdés]
bűncselekményt
követett el, és az elítéléshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól nem mentesült.
(2) A szolgálati járandóság folyósítását
a) a 9. § alapján jogosult személy esetén, ha a jogosult már a szolgálati járandóságot megállapító határozat jogerőre
emelkedésekor az (1) bekezdés szerinti, az elítéléshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények hatálya alatt állt,
a szolgálati járandóság kezdő napjától,
b) az a) pontban nem említett esetben az (1) bekezdés szerinti szüneteltetési oknak a nyugdíjfolyósító szerv általi
megállapítását követő hónap első napjától
kell szüneteltetni. (3) Az (1) bekezdés szerinti szüneteltetési ok megállapítása céljából
a) a nyugdíjmegállapító szerv a szolgálati járandóság megállapítására irányuló eljárása során elektronikus úton
továbbítja a jogosult természetes személyazonosító adatait,
b) a nyugdíjfolyósító szerv havonta elektronikus úton továbbítja a szolgálati járandóságban részesülő személyek
természetes személyazonosító adatait
a bűnügyi nyilvántartó szervnek. (4) A bűnügyi nyilvántartó szerv a (3) bekezdésben meghatározott személyek természetes személyazonosító adatait
összeveti a bűntettesek nyilvántartásában kezelt adatokkal. Ha az összevetés alapján a bűnügyi nyilvántartó szerv azt
állapítja meg, hogy a (3) bekezdésben meghatározott személy az (1) bekezdés szerinti bűncselekményt követett el, és
az elítéléshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól nem mentesült, e tényt, a bűncselekmény vagy
bűncselekmények elkövetésének idejét, valamint az érintett természetes személyazonosító adatait továbbítja a Hszt.
199. §-ában és a Hjt. 225. §-ában meghatározott központi személyügyi nyilvántartásokat kezelő szerveknek
(a továbbiakban együtt: központi személyügyi nyilvántartást kezelő szerv).
(5) A központi személyügyi nyilvántartást kezelő szerv a bűnügyi nyilvántartó szervtől átvett adatokat összeveti az általa
kezelt központi személyügyi nyilvántartás adattartalmával. Ha az összevetés alapján a központi személyügyi
nyilvántartást kezelő szerv azt állapítja meg, hogy a (3) bekezdésben meghatározott személy az (1) bekezdésben
meghatározott bűncselekményt a szolgálati viszonyának időtartama alatt követte el, és az elítéléshez fűződő
hátrányos jogkövetkezmények alól nem mentesült, e tényről, valamint az érintett személy természetes
személyazonosító adatairól tájékoztatja a (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a nyugdíjmegállapító szervet,
a (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben pedig a nyugdíjfolyósító szervet.
(6) A (3)–(5) bekezdés alapján átvett személyes adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv, illetve a központi személyügyi
nyilvántartást kezelő szerv – az adattovábbítási kötelezettségének teljesítését követően haladéktalanul – törli.
(7) A szolgálati járandóság folyósításának az (1) bekezdés szerinti szüneteltetése esetén a szolgálati járandóság a jogosult
kérelmére és csak akkor folyósítható újból, ha a jogosult a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági
bizonyítvánnyal igazolja, hogy az (1) bekezdésben szüneteltetési ok már nem áll fenn.
15. § Ameddig a jogosult az újbóli folyósítást nem kéri, szüneteltetni kell a korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság
folyósítását, ha a korhatár előtti öregségi nyugdíj folyósítását 2011. december 31-én a jogosult kérelmére
szüneteltették a 12. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
16. § A szüneteltetést követően a korhatár előtti ellátást és a szolgálati járandóságot az időközi nyugdíjemelésekkel növelt
összegben kell újból folyósítani.
6. A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság megszűnése
17. § (1) A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság megszűnik, ha
a) a jogosult meghal,
b) a jogosult az öregségi nyugdíjkorhatárt betölti,
c) a jogosult részére a Tny. 18. § (2a)–(2d) bekezdése alapján öregségi nyugdíjat állapítanak meg,
d) a nyugdíjmegállapító szerv a jogosult kérelmére megszünteti, vagy
e) a nyugdíjmegállapító szerv a (2) bekezdés szerinti esetben vagy korengedményes nyugdíj helyébe lépő korhatár
előtti ellátás esetén a korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996. (XII. 6.) Korm. rendelet, illetve a
korengedményes nyugdíjba vonulás lehetőségének meghosszabbításáról szóló 283/2009. (XII. 11.) Korm.
rendelet 2011. december 31-én hatályos rendelkezései által meghatározott esetben hivatalból megszünteti.
(2) Ha a korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személy foglalkoztatására a foglalkoztatásra
irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges jognyilatkozat hiányában került sor,
a) a nyugdíjmegállapító szerv a korhatár előtti ellátást, illetve a szolgálati járandóságot a jogsértést megállapító
határozat jogerőre emelkedését követő hónaptól megszünteti, és
b) a jogosultnak – ha a jogosult a korhatár előtti ellátásban, illetve a szolgálati járandóságban kevesebb, mint egy éve
részesül – a folyósított korhatár előtti ellátás, illetve szolgálati járandóság teljes összegének megfelelő összeget,
egyéb esetben a korhatár előtti ellátásnak, illetve a szolgálati járandóságnak a megszüntetést megelőző egy
évben folyósított összegének megfelelő összeget kell fizetnie.
(3) Akinek korhatár előtti ellátása vagy szolgálati járandósága megszűnik, annak korhatár előtti ellátás és szolgálati
járandóság ismételten nem állapítható meg.
7. A korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személyek öregségi nyugdíja
18. § (1) Ha a korhatár előtti ellátásban részesülő személy az öregségi nyugdíjkorhatárt betölti, az öregségi nyugdíjkorhatár
betöltésének napjától a korhatár előtti ellátásnak a 4. § (2) bekezdése szerinti csökkentés nélküli összegét öregségi
nyugdíjként kell továbbfolyósítani.
(2) Ha a szolgálati járandóságban részesülő személy az öregségi nyugdíjkorhatárt betölti, az öregségi nyugdíjkorhatár
betöltésének napjától a szolgálati járandóság csökkentések nélküli teljes összegét öregségi nyugdíjként kell
továbbfolyósítani.
(3) Az öregségi nyugdíj (1) vagy (2) bekezdés szerinti folyósítása esetén a nyugdíjas – a nyugdíjkorhatár betöltését követő
hat hónapon belül – a nyugdíjmegállapító szervtől kérheti az öregségi nyugdíj összegének ismételt megállapítását,
ha a korhatár előtti ellátásban, illetve szolgálati járandóságban részesülés időtartama alatt legalább 365 nap szolgálati
időt szerzett. Az öregségi nyugdíj összegét – az öregségi nyugdíjkorhatár betöltésének napjától kezdődően – abban
az esetben lehet ismételten megállapítani, ha az így megállapított öregségi nyugdíj magasabb az (1), illetve
(2) bekezdés szerint folyósított összegnél.
(4) A korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személy halála esetén a hozzátartozói
nyugellátások megállapítása során az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy ahol
az (1)–(3) bekezdés az öregségi nyugdíjkorhatár betöltését említi, azon az elhunyt jogszerző halálát kell érteni.
8. A szolgálati nyugdíj rögzítése 19. § A szolgálati nyugdíj összegét 2011. december 31-ével, a Hszt., illetve a Hjt. 2011. december 31-én hatályos
szolgálatinyugdíj-megállapítási szabályai szerint, 2012. december 31-éig – annak folyósítása nélkül – meg kell
állapítani, illetve újból meg kell állapítani (nyugdíjrögzítés) annak, aki
a) 2011. december 31-én a Hszt., illetve a Hjt. szerinti hivatásos állomány tagja,
b) a 3. § (3) bekezdésének hatálya alá nem tartozik, és
c) a szolgálati nyugdíjjogosultság szempontjából figyelembe vehető szolgálati ideje 2011. december 31-én eléri a
25 évet. 20. § Azoknak a 3. § (2) bekezdés b) pontjának hatálya alá nem tartozó személyeknek, akik folyósítás nélkül megállapított
vagy rögzített szolgálati nyugdíjjal rendelkeznek, az öregségi nyugdíj megállapítása során kérelemre a megállapított
vagy rögzített szolgálati nyugdíjnak az időközi nyugdíjemelésekkel növelt összegét, több megállapított vagy rögzített
szolgálati nyugdíj esetén a magasabb összeget kell öregségi nyugdíjként megállapítani, illetve a 18. § (1) vagy
(2) bekezdésében foglaltak szerint továbbfolyósítani, és ezt az összeget kell a hozzátartozói nyugellátások
megállapítása során figyelembe venni.
9. A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság fedezete
21. § (1) A korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság költségeinek, valamint a korhatár előtti ellátással és a szolgálati
járandósággal kapcsolatos végrehajtási költségek fedezetét a központi költségvetés biztosítja.
(2) E törvény rendelkezéseire hivatkozással a 2011. december 31-én hatályos szabályokban foglaltakhoz képest a
korengedményes nyugdíjra megállapodást megkötő munkáltató fizetési kötelezettsége nem növelhető és a
munkáltató visszatérítésre nem tarthat igényt.
10. Felhatalmazó rendelkezés 22. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza a korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság
megállapításának, folyósításának, szüneteltetésének és megszüntetésének részletes eljárási szabályait.
11. Hatályba léptető rendelkezések 23. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 64. § (2) bekezdése és a 104. § (2) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 12–28. alcím és a 30–42. alcím 2012. január 2-án hatályát veszti. A 29. alcím és a 43. alcím 2013. január 2-án hatályát
veszti. 12. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása
24. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 33. § (2) bekezdés 15. pontjában az „igénybevételével” szövegrész helyébe
az „ , a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság, a balettművészeti életjáradék és az átmeneti bányászjáradék
igénybevételével” szöveg lép.
13. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosítása
25. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 30. § (1) bekezdése
a következő e) ponttal egészül ki:
[Az álláskereső kérelmére nyugdíj előtti álláskeresési segélyt (a továbbiakban: álláskeresési segély) kell megállapítani, ha]
„e) korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban és átmeneti
bányászjáradékban nem részesül.”
26. § (1) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 57/A. § (2) bekezdése
a következő j) ponttal egészül ki:
[Az (1) bekezdésben meghatározott szervek a jogszabályban meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben
a következő adatok nyilvántartására jogosultak:]
„j) az arra vonatkozó adatok, hogy az álláskereső korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti
életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e.”
(2) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 57/A. §-a a következő
(11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) Az állami foglalkoztatási szerv – a (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti adatok és a TAJ megküldésével – hivatalból
értesíti a nyugdíjfolyósító szervet, ha korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti
életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő személynek állapít meg vagy szüntet meg álláskeresési
járadékot.”
27. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. § (5) bekezdés i) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„i) öregségi nyugdíjra jogosult személy: aki
ia) az öregségi nyugdíjkorhatárt elérte és az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel rendelkezik, vagy
ib) az öregségi nyugdíjkorhatár betöltése előtt öregségi nyugdíjban részesül, vagy
ic) a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
öregségi nyugdíjsegélyben (nyugdíjban), Magyarországon nyilvántartásba vett egyháztól egyházi, felekezeti
nyugdíjban, öregségi járadékban vagy növelt összegű öregségi járadékban részesül,”
28. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
a) 30. § (1) bekezdés d) pontjában az „idővel” szövegrész helyébe az „idővel, és” szöveg,
b) 39. § (2) bekezdés f) pontjában a „korengedményes nyugdíjak” szövegrész helyébe a „korengedményes nyugdíj
helyébe lépő korhatár előtti ellátás” szöveg
lép. 29. § Hatályát veszti a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
a) 39. § (3) bekezdés a) pontjában az „az előnyugdíj,” szövegrész,
b) 58. § (5) bekezdés h) pontjában az „a társadalombiztosítási jogszabályok által egyes munkakörökben biztosított
korkedvezmény figyelembevételével,” szövegrész. 14. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosítása
30. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 80. § (2) bekezdésében a „korengedményes
nyugdíjat” szövegrész helyébe a „korengedményes nyugdíjat és a helyébe lépő korhatár előtti ellátást” szöveg lép.
15. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény módosítása
31. § A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 95. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A végkielégítésnek a (4) bekezdésben meghatározott mértéke háromhavi átlagkereset összegével emelkedik, ha a
munkavállaló munkaviszonya az (1) bekezdésben meghatározott módon az öregségi nyugdíjra való jogosultság
[87/A. § (1) bekezdés a) pont] megszerzését megelőző öt éven belül szűnik meg. Nem illeti meg az emelt összegű
végkielégítés a munkavállalót, ha az e bekezdésben foglaltak alapján korábban már emelt összegű végkielégítésben
részesült.”
32. § Hatályát veszti a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 65. § (3) bekezdés c) pontjában az „ , illetve
a korengedményes nyugdíjazásra” szövegrész.
16. A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény módosítása
33. § A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 17. § (2) bekezdés g) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A közszolgálati jogviszonyt felmentéssel meg kell szüntetni, ha)
„g) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 18. § (2a) bekezdés a) pontjában foglalt
feltételt a felmentési idő leteltekor teljesítő köztisztviselő kérelmezi.”
34. § Hatályát veszti a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény
a) 17. § (2) bekezdés f) pontja,
b) 17. § (9) bekezdése,
c) 19. § (2) bekezdésében a „vagy a korkedvezményes öregségi nyugdíjra” szöveg,
d) 49/E. § (7) bekezdésében az „f) vagy” szövegrész.
17. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosítása
35. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 30. § (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A munkáltató a közalkalmazotti jogviszonyt – a 30/A–30B. §-ban foglalt korlátozással – felmentéssel akkor szüntetheti
meg, ha)
„f) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 18. § (2a) bekezdés a) pontjában foglalt
feltételt a felmentési idő leteltekor teljesítő közalkalmazott kérelmezi.”
36. § Hatályát veszti a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
a) 16. § (2) bekezdés d) pontjában az „a korengedményes nyugdíjazásra és” szövegrész,
b) 30. § (1) bekezdés e) pontja,
c) 37. § (7) bekezdésében a „vagy a korkedvezményes öregségi nyugdíjra” szövegrész,
d) 78. § (3) bekezdésében az „ , e)” szövegrész.
18. A Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény módosítása
37. § A Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló 1992. évi XLIV. törvény 1. § (4) bekezdésében a „nyugdíjasnak
minősülő” szövegrész helyébe a „nyugdíjasnak minősülő, vagy legkésőbb a munkaviszony megszűnését követő
naptól kezdődően korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy átmeneti
bányászjáradékban részesülő (a továbbiakban együtt: nyugdíjas)” szöveg lép.
19. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
38. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés i) pontjában az „öregségi
nyugdíj” szövegrész helyébe az „öregségi nyugdíj, a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság, a balettművészeti
életjáradék, az átmeneti bányászjáradék” szöveg lép.
20. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
39. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 49. §-a a következő 46. és 47. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:)
„46. Biztosítással járó jogviszony:
a) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó
jogviszony,
b) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya alá tartozó
személy esetén EGT-államban fennálló, a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó
jogviszonynak megfelelő jogviszony,
c) a szociálpolitikai (szociális biztonsági) egyezmény hatálya alá tartozó személy esetén – ha az egyezmény eltérően
nem rendelkezik – a szerződő államban fennálló, a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó
jogviszonynak megfelelő jogviszony.
47. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam,
továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez.”
40. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény VI. RÉSZE a következő 49/B. és 49/C. §-sal egészül ki:
„49/B. § (1) Átmeneti bányászjáradékra jogosult az a személy, aki
a) bányavállalkozónál föld alatti munkakörben
aa) legalább huszonöt év, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerint figyelembe vehető szolgálati
időt szerzett, vagy
ab) legalább 5000 – a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerint szolgálati időként figyelembe vehető –
műszakot töltött el azzal, hogy a mecseki ércbányászatban elért műszakszámnak az 1,67-szeresét, a mecseki
szénbányászatban elért műszakszámnak pedig az 1,25-szörösét kell a műszakszám meghatározása során figyelembe
venni,
b) az öregségi nyugdíjkorhatárt nem töltötte be,
c) azon a napon, amelytől kezdődően az átmeneti bányászjáradékot megállapítják, biztosítással járó jogviszonyban
nem áll, és
d) azon a napon, amelytől kezdődően az átmeneti bányászjáradékot megállapítják, a szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés i) pontja szerinti rendszeres pénzellátásban – az özvegyi
nyugdíj, a baleseti hozzátartozói nyugellátások, a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli ellátásai, a
nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék, valamint az uniós rendeletek alapján külföldi szerv által folyósított, ezekkel
azonos típusú ellátások kivételével – nem részesül.
(2) 2012. január 1-jétől – a 2012. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben – átmeneti bányászjáradékként
kell továbbfolyósítani annak az 1950. évben vagy azt követően született, bányásznyugdíjban részesülő, a korhatár
előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi
CLXVII. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontjának hatálya alá nem tartozó személynek a bányásznyugdíját, aki
2011. december 31-én rendelkezik az (1) bekezdésben meghatározott szolgálati idővel vagy műszakszámmal,
az átmeneti bányászjáradék szüneteltetésére vonatkozó szabályok figyelembevételével.
(3) Az átmeneti bányászjáradékot a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. §-ában
foglaltak szerint kell emelni.
49/C. § (1) Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik, az
igényérvényesítésre, az átmeneti bányászjáradék megállapítására, folyósítására, a szolgálati idő meghatározására és
számítására, az átmeneti bányászjáradékra jogosító idő megállapítására, a jogorvoslatra, az eljárási költségek
viselésére, a jogalap nélküli ellátás visszafizetésére és megtérítésére, a késedelmi kamat megtérítésére, a tartozás
elengedésére, mérséklésére és fizetési kedvezmény engedélyezésére, a végrehajtásra, valamint az adatkezelésre
az öregségi nyugdíjra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az öregségi nyugdíjra
vonatkozó szabály nyugellátást vagy nyugdíjat említ, azon átmeneti bányászjáradékot kell érteni.
(2) Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik, az átmeneti
bányászjáradék szüneteltetésére, megszűnésére és fedezetére, a megszűnéssel kapcsolatos jogkövetkezményekre,
valamint az átmeneti bányászjáradékban részesülő személyek öregségi nyugdíjára a korhatár előtti ellátásra
vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol a korhatár előtti ellátásra vonatkozó szabály
korhatár előtti ellátást említ, azon átmeneti bányászjáradékot kell érteni.”
41. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (1) bekezdése a következő v) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány)
„v) az átmeneti bányászjáradék megállapításának, folyósításának, szüneteltetésének és megszüntetésének eljárására”
(vonatkozó részletes szabályok rendeletben történő megállapítására.)
21. A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosítása
42. § A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 19. § (5) bekezdésében a „nyugállományba” szövegrész helyébe
a „nyugállományba – ideértve azt is, aki legkésőbb a munkaviszony, közalkalmazotti jogviszony megszűnését követő
naptól kezdődően korhatár előtti ellátásban részesül –” szöveg lép.
22. Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény módosítása
43. § Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 2. § (5) bekezdésének a) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában a kiegészítő nyugdíjpénztárnál)
„a) nyugdíjkorhatár: a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerinti öregségi nyugdíjkorhatár, továbbá az
az időpont, amelytől a pénztártag öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban,
balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által
folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi, rokkantsági nyugdíjsegélyben
(nyugdíjban), növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi járadékban vagy nyugdíj előtti álláskeresési segélyben
részesül. A nyugdíjkorhatár betöltése után a pénztártag a várakozási idő időtartamától függetlenül jogosulttá válik a
nyugdíjszolgáltatásra;”
23. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
44. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 67. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adós társadalombiztosítási nyugellátásából, korhatár előtti ellátásából, szolgálati járandóságából,
balettművészeti életjáradékából és átmeneti bányászjáradékából (a továbbiakban együtt: nyugellátás) legfeljebb
33 százalékot lehet levonni.”
24. A polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról
szóló 1994. évi LXIV. törvény módosítása
45. § Hatályát veszti a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról
szóló 1994. évi LXIV. törvény
a) 13/A. §-a,
b) 13/B. § (1) bekezdésében az „ , illetve a korkedvezménnyel csökkentett, reá irányadó korhatárt” szövegrész,
c) 19. § (3) bekezdésében az „öregségi nyugdíja, valamint” szövegrész.
25. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény módosítása
46. § (1) A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 23. pont a) és b) alpontja helyébe a következő
rendelkezések lépnek:
(E törvény alkalmazásában az egyes fogalmak jelentése a következő: nyugdíj:)
„a) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvényben meghatározott saját jogú nyugellátások és hozzátartozói
nyugellátások, a rehabilitációs járadékról szóló törvényben meghatározott rehabilitációs járadék, továbbá a
foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény alapján folyósított nyugdíj előtti
munkanélküli-segély, álláskeresési segély, ha annak megállapítására a magánszemélyre irányadó öregségi
nyugdíjkorhatár öt évet meg nem haladó időtartamon belüli betöltésére is figyelemmel került sor;
b) a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló
törvényben meghatározott korhatár előtti ellátás és szolgálati járandóság;”
(2) A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 23. pont g) és h) alpontja helyébe a következő
rendelkezések lépnek:
(E törvény alkalmazásában az egyes fogalmak jelentése a következő: nyugdíj:)
„g) a Kiváló és Érdemes Művészeket, valamint a Népművészet Mestereit és özvegyüket megillető, törvényben
meghatározott járadék (nyugdíj-kiegészítés), az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos
foglalkoztatási szabályairól szóló törvényben meghatározott balettművészeti életjáradék, valamint a Magyar
Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított ellátás;
h) a bányászatról szóló törvényben meghatározott átmeneti bányászjáradék, a nyugdíjas bányászok
szénjárandóságának pénzbeli megváltásáról szóló kormányrendelet alapján folyósított pénzbeli szénjárandóság,
valamint ugyanezen kormányrendelet szerint a pénzbeli szénjárandóságra jogosult magánszemély – a jogosult
elhalálozása esetén a kormányrendeletben meghatározott közeli hozzátartozója – számára a jogosult volt
munkáltatója, vagy a munkáltató jogutódja által folyósított pénzbeli szénjárandóságnak a kormányrendeletben
meghatározott mértéket meg nem haladó része;”
26. A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
módosítása
47. § A Hszt. 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E törvény rendelkezéseit a fegyveres szervek szerződéses állományú tagjaira, továbbá – a rájuk vonatkozó
mértékben – a hivatásos állományból nyugállományba helyezett vagy nyugállományba vonult személyekre, valamint
a törvényben meghatározott esetben és körben a fegyveres szervek hivatásos, szerződéses és nyugállományú
tagjainak hozzátartozóira, továbbá a szolgálati járandóságban részesülőkre és hozzátartozóikra is alkalmazni kell.”
48. § A Hszt. a „Pályázati rendszer” alcímet megelőzően a következő alcímmel és 44/A. §-sal egészül ki:
„Nyugdíj előtti rendelkezési állomány
44/A. § (1) A hivatásos állomány tagját a hivatásos szolgálat felső korhatárának elérése előtt öt évvel, kérelmére vagy
– a munkáltató érdekkörében felmerült okból, beleegyezésével – a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró erre irányuló
döntése alapján nyugdíj előtti rendelkezési állományba kell helyezni, ha legalább 30 év szolgálati viszonyban töltött
idővel rendelkezik.
(2) A hivatásos állomány nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezett tagja
a) csak veszélyhelyzet, megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot vagy szükségállapot idején hívható szolgálatba,
b) arra az időtartamra, amíg nem hívják szolgálatba, a személyi jövedelemadó és a járulékok levonása után számított
illetménye megegyezik azzal az összeggel, amely a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezéskor öregségi
nyugdíjként megilletné – figyelembe véve a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti
ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló törvényben foglaltakat is –, ha az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte
volna,
c) szolgálatba hívása időtartamára a ténylegesen betöltendő beosztása szerinti, de legalább az utolsó havi
illetményének megfelelő díjazásra jogosult,
d) szabadságra nem jogosult, kivéve, ha szolgálatba hívják, amelynek tartamára tekintettel az éves szabadság
időarányosan illeti meg.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti összegről a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárót annak kérelmére a
nyugdíjmegállapító szerv tájékoztatja. A (2) bekezdés b) pontjában meghatározott illetmény emelésének mértéke
megegyezik az öregségi nyugdíjemelés mértékével.”
49. § A Hszt. 52. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„52. § A hivatásos szolgálat felső korhatára megegyezik a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvényben
meghatározott öregségi nyugdíjkorhatárral.”
50. § A Hszt. 56. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A hivatásos állomány nő tagjának szolgálati viszonyát kérelmére felmentéssel meg kell szüntetni, ha rendelkezik
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny. tv.) 18. §
(2a)–(2d) bekezdése szerinti jogosultsági idővel.”
51. § A Hszt. 59. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A törvény erejénél fogva szűnik meg a hivatásos állomány tagjának a szolgálati viszonya)
„a) a hivatásos szolgálat felső korhatárának elérése;”
(miatt.)
52. § A Hszt. az „Az előmenetel feltételei” alcímet megelőzően a következő alcímmel és 70/A. §-sal egészül ki:
„Könnyített szolgálat
70/A. § (1) A hivatásos állomány tagját, ha betöltötte 52. életévét és legalább 25 év tényleges szolgálati viszonyban
töltött idővel rendelkezik, kérelmére – amennyiben részére a fegyveres szervnél könnyített szolgálatban
foglalkoztatottak által betölthető munkakör felajánlható – könnyített szolgálat formájában kell foglalkoztatni.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában
a) a szolgálati viszonyban töltött időbe be kell számítani az 1996. augusztus 31-ét követő hivatásos állományba vételt
közvetlenül megelőzően fegyveres szervnél, a Magyar Honvédségnél vagy a miniszter által vezetett minisztériumnál
2012. január 1-je előtt megszakítás nélkül közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban eltöltött
időt azzal, hogy e jogviszonyokban eltöltött idő ötven százalékos mértékben vehető figyelembe, továbbá
b) az e törvény alapján létesített szerződéses jogviszonyban eltöltött időt is szolgálati viszonyban töltött időnek kell
tekinteni.
(3) Könnyített szolgálat ellátása esetén a szolgálatteljesítési idő heti 35 óra, túlszolgálat nem rendelhető el.
A könnyített szolgálatot 06.00 és 22.00 óra között kell teljesíteni.
(4) A könnyített szolgálatban történő foglalkoztatás megkezdésekor a hivatásos állomány könnyített szolgálatban
foglalkoztatott tagjának illetményét a könnyített szolgálatot megelőző utolsó havi illetménye alapján számított
távolléti díjnak megfelelő összegben kell megállapítani. Az így megállapított illetmény a könnyített szolgálat
időtartama alatt nem csökkenhet.
(5) A könnyített szolgálatban foglalkoztatottak által betölthető munkaköröket a miniszter határozza meg.”
53. § A Hszt. XVII. Fejezete a következő 205/A. §-sal egészül ki:
„205/A. § A 204. és 205. §-ban meghatározott rendelkezéseket a szolgálati járandóságban részesülőkre is megfelelően
alkalmazni kell.”
54. § A Hszt. 264/C. §-át megelőző alcíme és 264/C–264/F. §-a helyébe a következő alcím és rendelkezések lépnek:
„Különleges foglalkoztatási állomány
„264/C. § (1) Ha az öregségi nyugdíjkorhatár elérése előtt a szolgálati járandóságra jogosult
a) vállalja, hogy hivatásos szolgálati viszony keretében a különleges foglakoztatási állományban (a továbbiakban:
szenior állomány) teljesít szolgálatot,
b) megfelel a miniszter által meghatározott alkalmassági követelményeknek, és
c) a szolgálati járandóságát a különleges foglalkoztatási állomány idejére szünetelteti,
kérelmére – függetlenül attól, hogy melyik fegyveres szervnél vagy a Magyar Honvédségnél állt fenn szolgálati
viszonya – a rendőrség különleges foglalkoztatási állományába kell venni.
(2) A szenior állományba tartozó szolgálati beosztást nem lát el.
(3) A szenior állományban történő foglalkoztatásra a rendőrség és a szolgálati járandóságra jogosult határozott idejű
szerződést köt, amely alapján az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig foglalkoztatható.
(4) A szenior állományban foglalkoztatottnak a személyi jövedelemadó és a járulékok levonása után számított
illetménye nem lehet alacsonyabb a részére a szenior állományba vétel előtt folyósított szolgálati járandóságnak
– a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló
2011. évi CLXVII. törvény 5. § (2)–(5) bekezdése szerinti csökkentés nélkül számított – összegénél, és el kell, hogy érje
a mindenkori kötelező legkisebb munkabér havi összegének 150 százalékát. Az illetményemelés mértéke megegyezik
az öregségi nyugdíjemelés mértékével.
(5) Szenior állományba vételkor a szolgálati időt a szolgálati nyugállományba helyezéskor elismert hivatásos szolgálati
idő alapján kell megállapítani.
264/D. § (1) A szenior állomány tagja – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – fegyver nélküli szolgálatot lát el.
(2) A szenior állományban foglalkoztatott szolgálatteljesítési ideje heti 35 óra, részére túlszolgálat nem rendelhető el,
a szolgálatot 06.00 és 22.00 óra között kell teljesíteni.
(3) A szenior állomány tagját a szolgálati feladataira figyelemmel megállapított felszereléssel kell ellátni.
(4) Kihirdetett veszélyhelyzet, megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot vagy szükségállapot idején a szenior
állományban foglalkoztatottra a (2) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók.
264/E. § A szenior állományban foglalkoztatott a hivatásos szolgálati viszony létesítését követően, a tényleges
szolgálat megkezdése előtt, a szolgálati feladatok jellegének megfelelő képzésben részesül.
264/F. § (1) A szenior állományban foglalkoztatott szolgálati viszonya az öregségi nyugdíjkorhatár elérése előtt is
megszűnik
a) a szenior állomány tagjának kérelmére, vagy
b) ha a szenior állomány tagja nem felel meg a kifogástalan életvitel követelményének vagy a szenior állomány tagjára
vonatkozó egészségi, fizikai és pszichikai követelményeknek.
(2) A szenior állományban foglalkoztatott szolgálati viszonyának megszüntetésére irányuló kérelemben meg kell
jelölni a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját. A kérelmet a szolgálati viszony megszüntetésének
időpontját megelőzően legalább 60 nappal be kell nyújtani.
(3) Ha a szenior állomány tagjának szolgálati viszonya kérelemre szűnik meg, a szenior állományba egy alkalommal
visszavehető.
(4) Megüresedett szolgálati beosztás betöltésénél a szenior állomány tagját – ha megfelel a 64. §-ban meghatározott
feltételeknek – előnyben kell részesíteni.”
55. § A Hszt. XXVI. Fejezete a következő 341/D. §-sal egészül ki:
„341/D. § A hivatásos állomány tagjának szolgálati idejét 2011. december 31-ével az akkor hatályos szabályok szerint
meg kell állapítani és rögzíteni kell. A szolgálati idő rögzítését 2012. április 30-áig kell elvégezni, és erről a hivatásos
állomány tagját írásban tájékoztatni kell. Az így rögzített szolgálati időt a nyugdíj előtti rendelkezési állomány, a
felmentési idő, a végkielégítés, a könnyített szolgálat, a pótszabadság mértéke és a jubileumi jutalom szempontjából
kell szolgálati viszonyban töltött időnek elismerni.”
56. § (1) A Hszt. 342. § (2) bekezdés 20. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az általa irányított vagy felügyelt fegyveres szerv tekintetében rendeletben
szabályozza:)
„20. a szenior állományba vétel fizikai, pszichikai és egészségi feltételeit, a ruházati ellátási normát és a felszerelést;”
(2) A Hszt. 342. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a könnyített szolgálat teljesítésének feltételeit, a könnyített szolgálatban
foglalkoztatottak által betölthető munkaköröket, valamint az e körből kizárt tevékenységeket és kapcsolódó
mentesítéseket rendeletben – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok, valamint a polgári hírszerző szolgálat esetében
utasításban – állapítsa meg.”
57. § A Hszt.
a) 56. § (1) bekezdés c) pontjában a „szolgálati nyugellátásra szerzett jogosultságot” szövegrész helyébe az „a Munka
Törvénykönyvéről szóló törvény megfelelő alkalmazásával nyugdíjasnak minősül” szöveg,
b) 63. § (6) bekezdés a) pontjában a „nyugellátásra jogosult” szövegrész helyébe az „a Munka Törvénykönyvéről
szóló törvény megfelelő alkalmazásával nyugdíjasnak minősül, szolgálati járandóságra jogosult, vagy az 56. §
(7) bekezdése alapján a felmentését maga kérte” szöveg,
c) 64. § (1) bekezdésében a „felmentéssel szüntették meg” szövegrész helyébe a „felmentéssel vagy az 59/A. §
(1) bekezdése alapján közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyba történő áthelyezéssel szüntették meg” szöveg,
d) 64. § (5) bekezdésében a „nyugállományba helyezett” szövegrész helyébe a „szolgálati járandóságban részesülő
volt” szöveg, a „nyugellátásának” szövegrész helyébe a „járandóságának” szöveg,
e) 81. § (1) bekezdésében a „nyugállományba helyezéssel” szövegrész helyébe a „nyugállományba vonulással”
szöveg, az „elérésével vagy azt követően” szövegrész helyébe az „elérésével” szöveg,
f) 181. § (3) bekezdésében a „társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban:
Tny. tv.)” szövegrész helyébe a „Tny. tv.” szöveg,
g) 204. § (1) bekezdésében a „nyugállományba helyezett” szövegrész helyébe a „nyugállományba helyezett vagy
nyugállományba vonult” szöveg,
h) 7. számú melléklete XII. pontjában a „nyugállományba helyezés ideje” szövegrész helyébe a „nyugállományba
helyezés, nyugállományba vonulás ideje” szöveg
lép. 58. § Hatályát veszti a Hszt.
a) 43. § (3) bekezdésében a „szolgálati vagy” szövegrész,
b) 52/A. §-a és az azt megelőző alcím,
c) 53. §-át megelőző alcímben az „egyéb” szövegrész,
d) 55. § (3) bekezdésében az „– a szolgálati nyugdíjra, valamint a szolgálati idő kedvezményes számítására vonatkozó
jog kivételével –” szövegrész,
e) 56. § (4) bekezdése,
f) 58/A. §-ában a „ , ha szolgálati nyugdíjra még nem jogosult” szövegrész,
g) 61. § (2) bekezdés e) pontja,
h) 61/A. §-a,
i) 63. § (6) bekezdés b) pontjában az „és nyugdíjjogosultságot nem szerzett” szövegrész,
j) 64. § (1) bekezdésében az „– amennyiben a hivatásos állomány tagjára vonatkozó felső korhatár eléréséig
a szolgálati nyugdíjjogosultság 182. § (2) bekezdésben meghatározott feltételek szerint megszerezhető –”
szövegrész,
k) 182–184. §-a és a 182. §-t megelőző alcím,
l) 192. §-a,
m) 192/A. § (1) bekezdése,
n) 264/G–264/L. §-a,
o) 300. § (1) bekezdés d) pontja,
p) 326. § (1) bekezdésében az „ , a nyugdíjjogosultság, a nyugdíj mértéke” szövegrész,
q) 326. § (2) bekezdése,
r) 326/A. §-ában az „ , a nyugdíjjogosultság és a nyugdíj mértéke” szövegrész,
s) 328. § (1)–(3) bekezdése,
t) 328. § (4) bekezdésében „az (1) bekezdésben meghatározottakon túl” szövegrész,
u) 329. §-a,
v) 331. §-a,
w) 341. §-a,
x) 342. § (1) bekezdés d) pontjában a „ , valamint a szolgálati idő kedvezményes számítására jogosító, fokozott
igénybevétellel járó szolgálati beosztások meghatározását – azonos megnevezésű szolgálati beosztások esetén
a szakterület vagy az ellátandó feladat megjelölésével – a 329. § (1) bekezdés c) pontja alapján, valamint a
jogosultság megállapításának szabályait” szövegrész.
27. A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény módosítása
59. § A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 6. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha a jogsértést korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy átmeneti
bányászjáradékban részesülő személynek a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges
jognyilatkozat hiányában történő foglalkoztatásával követik el, a munkaügyi hatóság a jogsértést megállapító jogerős
határozatát közli a korhatár előtti ellátást, illetve a szolgálati járandóságot megállapító szervvel.”
28. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
60. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 20/B. § (1) bekezdés b) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(Kiegészítő gyermekvédelmi támogatásra az a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő gyermek
gyámjául rendelt hozzátartozó jogosult, aki)
„b) nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban, átmeneti
bányászjáradékban, időskorúak járadékában vagy olyan ellátásban részesül, amely a nyugdíjszerű rendszeres szociális
ellátások emeléséről szóló jogszabály hatálya alá tartozik.”
29. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások
fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény módosítása
61. § A Tbj. 4. § f) pont 1. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában saját jogú nyugdíjas az a természetes személy, aki)
„1. a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény, illetve nemzetközi egyezmény alkalmazásával a 14. §
(3) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott saját jogú nyugellátásban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány
által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi, rokkantsági nyugdíjsegélyben
(nyugdíjban), Magyarországon nyilvántartásba vett egyháztól egyházi, felekezeti nyugdíjban vagy növelt összegű
öregségi, munkaképtelenségi járadékban részesül,”
62. § (1) A Tbj. 16. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Egészségügyi szolgáltatásra jogosult – az e törvény szerint biztosított, illetőleg a 13. § szerint egészségügyi szolgáltatásra
jogosult személyeken túl – az, aki)
„e) bányászati keresetkiegészítésben vagy átmeneti bányászjáradékban részesül,”
(2) A Tbj. 16. § (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Egészségügyi szolgáltatásra jogosult – az e törvény szerint biztosított, illetőleg a 13. § szerint egészségügyi szolgáltatásra
jogosult személyeken túl – az, aki)
„g) Magyarországon nyilvántartásba vett egyháztól, felekezettől nyugdíjban vagy a Magyar Alkotóművészeti
Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi vagy rokkantsági
nyugdíjsegélyben (nyugdíjban) részesül,”
(3) A Tbj. 16. § (1) bekezdése a következő u) és v) ponttal egészül ki:
(Egészségügyi szolgáltatásra jogosult – az e törvény szerint biztosított, illetőleg a 13. § szerint egészségügyi szolgáltatásra
jogosult személyeken túl – az, aki)
„u) a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló
törvény alapján korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesül,
v) az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló törvényben
meghatározott balettművészeti életjáradékban részesül.”
63. § A Tbj. 44/A. § (4) bekezdésében a „korengedményes nyugdíjban” szövegrész helyébe a „korhatár előtti ellátásban,
szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti
Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított ellátásban” szöveg lép.
64. § (1) Hatályát veszti a Tbj.
a) 20/A. § (1) bekezdésében, 27. § (5) bekezdésében, 29. § (8) bekezdésében a „Tny. tv. szerint” szövegrész,
b) 31. § (7) bekezdése,
c) 44/A. § (3) bekezdés c) pontja.
(2) Hatályát veszti a Tbj.
a) 4. § l) pontjában a „ , valamint a korkedvezmény-biztosítási járulék” szövegrész,
b) 18. § (1) bekezdés e) pontja,
c) 19. § (6) bekezdése,
d) 20/A. §-a és az azt megelőző alcím,
e) 27. § (5) bekezdése,
f) 29. § (8) bekezdése.
30. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosítása
65. § (1) A Tny. 6. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha jogszabály kivételt nem tesz, a mezőgazdasági szövetkezeti járadékra, a mezőgazdasági szakszövetkezeti
járadékra és a mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű járadékára a társadalombiztosítási
nyugdíjrendszer keretében járó nyugellátásokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.”
(2) A Tny. 6. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és egyéb alkalmazottainak alkalmazási
feltételeiről szóló, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (a továbbiakban: SR.) VIII. melléklet
11. cikk (1) bekezdése alapján erre jogosult személy kérheti a szerzett nyugdíjjogosultság biztosításmatematikai
egyenértékének a Nyugdíjbiztosítási Alapnak történő átadását. Az SR. VIII. melléklet 11. cikk (1) és (2) bekezdésének
végrehajtásához szükséges egyéb szabályokról külön törvény rendelkezik.”
66. § A Tny. 68. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„68. § (1) A biztosított (volt biztosított) – legfeljebb naptári évenként egyszer – a nyugdíj-megállapító szervtől kérheti
a szolgálati idejének, nő esetén a 18. § (2b)–(2d) szerinti jogosultsági idejének megállapítását.
(2) A kérelemhez csatolni kell a biztosított által feltüntetett, a nyugdíj-megállapító szerv nyilvántartásában nem, vagy
eltérő tartalommal szereplő szolgálati időre, jogosultsági időre vonatkozó, az igénylő rendelkezésére álló igazolásokat,
okiratokat.
(3) A nyugdíj-megállapító szerv az elismert szolgálati időt, jogosultsági időt határozatban állapítja meg.”
67. § A Tny. 83/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az öregségi nyugdíjkorhatárt be nem töltött, a 18. § (2a)–(2d) bekezdése alapján megállapított, vagy a korhatár
előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi
CLXVII. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja alapján továbbfolyósított öregségi teljes nyugdíjban részesülő személy a
tárgyévben a Tbj. 5. §-a szerinti biztosítással járó jogviszonyban áll, illetve egyéni vagy társas vállalkozóként kiegészítő
tevékenységet folytat, és az általa fizetendő nyugdíjjárulék alapja meghaladja a tárgyév első napján érvényes kötelező
legkisebb munkabér havi összegének tizennyolcszorosát (a továbbiakban: éves keretösszeg), az éves keretösszeg
elérését követő hónap első napjától az adott tárgyév december 31-éig, de legfeljebb az öregségi nyugdíjkorhatár
betöltéséig a nyugdíjfolyósító szervnek a nyugdíj folyósítását szüneteltetnie kell. Ha a fizetendő nyugdíjjárulék alapja
az éves keretösszeget a tárgyév decemberében haladja meg, a nyugellátás szüneteltetésére nem kerül sor, de a
tárgyév december havi nyugellátást – a 84. § alkalmazásával – vissza kell fizetni. Ha a nyugdíjas 2007. december 31-én
nyugellátásban részesült, a 2012. június 30-át követően szerzett jövedelem vehető figyelembe.”
68. § A Tny.
a) 50. § (2) bekezdés a) pontjában a „nyugellátásban” szövegrész helyébe a „nyugellátásban, korhatár előtti
ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban és átmeneti bányászjáradékban” szöveg,
b) 50. § (2) bekezdés b) pontjában a „nyugellátásban” szövegrész helyébe a „nyugellátásban, korhatár előtti
ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban” szöveg
lép. 69. § Hatályát veszti a Tny.
a) 8–8/C. §-a és a 8. §-t megelőző alcím,
b) 18/A–19. §-a,
c) 79. § (5) bekezdése,
d) 83/B. § (5) bekezdése,
e) 95. § (8) bekezdésében a „ , valamint a korkedvezményre és egyéb, jogszabályban meghatározott, foglalkozáshoz
kapcsolódó kedvezményre jogosító idő” szövegrész. 31. A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény módosítása
70. § A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény 4. § (2) bekezdés b) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„b) nyugdíjkorhatár:
1. a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerinti öregségi nyugdíjkorhatár,
2. az az időpont, amelytől a pénztártag öregségi nyugdíjban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított
ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi, rokkantsági nyugdíjsegélyben (nyugdíjban) vagy
növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi járadékban részesül,”
32. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény módosítása
71. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 47. § (2) bekezdése a következő f) ponttal
egészül ki:
(Nem jár táppénz)
„f) a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság, a balettművészeti életjáradék és az átmeneti bányászjáradék
folyósításának az idejére, ide nem értve a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság, illetve az átmeneti
bányászjáradék mellett végzett munka alapján járó táppénzt.”
72. § A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 49. § (1) bekezdésének nyitó szövegrészében
és a) pontjában a „gyermeknevelési támogatás vagy az ápolási díj” szövegrészek helyébe a „gyermeknevelési
támogatás, az ápolási díj, a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság, a balettművészeti életjáradék vagy az
átmeneti bányászjáradék” szöveg lép.
33. A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosítása
73. § A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 12. § (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A családi pótlék összegének megállapítása szempontjából egyedülállónak kell tekinteni azt a szülőt, gyámot is, aki saját
maga, illetve akinek a házastársa, élettársa)
„d) nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy
átmeneti bányászjáradékban részesül, feltéve, ha nyugdíjának, ellátásának összege nem haladja meg az öregségi
nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és egyéb jövedelme nincs,”
74. § A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 27. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában a
„társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény alapján járó nyugellátást, illetve annak minősülő nyugellátást”
szövegrész helyébe a „társadalombiztosítási nyugellátást, a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerint
társadalombiztosítási nyugellátással egy tekintet alá eső ellátást, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által
folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított ellátást, a Magyarországon nyilvántartásba vett
egyháztól egyházi, felekezeti nyugdíjat, a korhatár előtti ellátást, a szolgálati járandóságot, a balettművészeti
életjáradékot, az átmeneti bányászjáradékot” szöveg lép.
34. A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény módosítása
75. § A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (7) bekezdés 3. pontjában és 41. § (1) bekezdésében a „korengedményes
nyugdíj” szövegrész helyébe a „korengedményes nyugdíj, illetve a helyébe lépő korhatár előtti ellátás” szöveg lép.
35. A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény módosítása
76. § A Hjt. 1. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) E törvény rendelkezéseit – a rájuk vonatkozó mértékben – az önkéntes tartalékos katonákra, a honvéd
tisztjelöltekre, a honvéd altiszt-jelöltekre, az állományból nyugállományba helyezett vagy nyugállományba vonult
személyekre, a szolgálati járandóságban részesülő személyekre, valamint a törvényben meghatározott esetben és
körben az állomány tagjainak hozzátartozóira és a nyugállományú vagy szolgálati járandóságban részesülő személyek
hozzátartozóira is alkalmazni kell.”
77. § (1) A Hjt. 48. § (1) bekezdése a következő n) ponttal egészül ki:
(A Honvédség személyi állományába tartozó, de a Honvédségnél szolgálati beosztást be nem töltő személyt rendelkezési
állományba kell helyezni. Ennek megfelelően a Honvédség rendelkezési állományába tartozik,)
„n) a hivatásos állomány legalább 30 év tényleges szolgálati idővel rendelkező tagja, a szolgálat felső korhatárának
elérése előtt 5 évvel, de legfeljebb a szolgálat felső korhatáráig, a szolgálat érdekében vagy a hivatásos állomány
tagjának kérelmére (a továbbiakban: nyugdíj előtti rendelkezési állomány).”
(2) A Hjt. 48. §-a a következő (8) és (9) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A hivatásos állomány nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezett tagja
a) csak veszélyhelyzet, megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot vagy szükségállapot idején hívható szolgálatba,
b) arra az időtartamra, amíg nem hívják szolgálatba, a személyi jövedelemadó és a járulékok levonása után számított
illetménye megegyezik azzal az összeggel, amely a nyugdíj előtti rendelkezési állományba helyezéskor öregségi
nyugdíjként megilletné, ha az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte volna,
c) szolgálatba hívása tartamára a ténylegesen betöltendő beosztása szerinti, de legalább az utolsó havi illetményének
megfelelő díjazásra jogosult,
d) szabadságra nem jogosult, kivéve, ha szolgálatba hívják, amelynek tartamára tekintettel az éves szabadság
időarányosan illeti meg.
(9) A (8) bekezdés b) pontja szerinti összegről a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárót annak kérelmére a
nyugdíjmegállapító szerv tájékoztatja.”
78. § A Hjt. 55. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„55. § A szolgálat felső korhatára megegyezik a társadalombiztosítási szabályok szerinti öregségi nyugdíjkorhatárral.”
79. § A Hjt. 59. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A hivatásos állomány nő tagjának szolgálati viszonyát kérelmére felmentéssel meg kell szüntetni, ha rendelkezik a
társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny. tv.) 18. § (2a)–(2d) bekezdése
szerinti jogosultsági idővel.”
80. § A Hjt. 62. § (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A törvény erejénél fogva szűnik meg az állomány tagjának a szolgálati viszonya:)
„f) fizikai alkalmatlansága megállapítása esetén, az e törvényben megállapított kivételekkel,”
81. § A Hjt. 69. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A szolgálati járandóságban részesülő vagy rendvédelmi szervnél különleges foglalkoztatási állományban lévő volt
hivatásos katona állományba az (1)–(4) bekezdésben meghatározott feltételeknek való megfelelés esetén akkor
vehető vissza, ha a szolgálati járandóságának folyósítását a hivatásos szolgálat idejére szünetelteti.”
82. § A Hjt. az „Az előmenetel általános szabályai” alcímet megelőzően az alábbi alcímmel és az azt követő 77/A. §-sal
egészül ki:
„A könnyített szolgálat
77/A. § (1) A hivatásos állomány tagját, ha betöltötte 52. életévét és legalább 15 év tényleges szolgálati viszonyban
töltött idővel rendelkezik, kérelmére – amennyiben részére a Honvédségnél könnyített szolgálatban foglalkoztatottak
által betölthető munkakör felajánlható – könnyített szolgálat formájában kell foglalkoztatni.
(2) A hivatásos állomány tagja, ha nem rendelkezik 15 év tényleges szolgálati idővel, kezdeményezheti, hogy az
állományba vételét közvetlenül megelőzően, a Honvédségnél vagy a rendvédelmi szerveknél 2012. január 1-je előtt,
megszakítás nélkül közszolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban eltöltött idők 50 százalékos mértékben
beszámításra kerüljenek. Az e számítási mód alkalmazásával elért 15 éves szolgálati idő esetében a hivatásos állomány
52. életévét betöltött tagja a könnyített szolgálatra jogosulttá válik.
(3) Könnyített szolgálat ellátása esetén a hivatásos állomány tagja fizikai alkalmasságának vizsgálata során a miniszter
rendeletében meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(4) A hivatásos állomány könnyített szolgálatot teljesítő tagja a rendeletben meghatározott szolgálati tevékenységben
nem vehet részt, illetménye azonban a könnyített szolgálatot megelőző utolsó – vezetői pótlék nélkül számított – havi
távolléti díjánál nem lehet alacsonyabb.
(5) A könnyített szolgálatban foglalkoztatottak által betölthető munkaköröket a miniszter határozza meg.”
83. § A Hjt. 82. § (4) bekezdése a következő második mondattal egészül ki:
„Az állomány – a 77/A. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő – tagjának a fizikai követelményeknek való
megfelelését a megismételt ellenőrzésen kérelemre – ha van más, általa könnyített szolgálat formájában betölthető
beosztás – a könnyített szolgálat követelményrendszere szerint kell megállapítani.”
84. § A Hjt. 114/A. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Ha az önkéntes tartalékos katona szolgálati járandóságban részesül, a szerződés megkötéséről és megszűnéséről a
Honvédség központi személyügyi nyilvántartó szerve értesíti a nyugdíjfolyósító szervet.”
85. § A Hjt. 209. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az állomány tagja, a hivatásos állományból nyugállományba helyezett vagy szolgálati járandóságban részesülő
személy elhalálozása esetén özvegyének (élettársának) özvegyi nyugdíj, gyermekének árvaellátás, szülőjének szülői
nyugdíj jár.”
86. § A Hjt. XVII. Fejezete a következő 234/A. §-sal egészül ki:
„234/A. § Az e fejezet rendelkezéseit a szolgálati járandóságban részesülőkre is megfelelően alkalmazni kell.”
87. § A Hjt. 235. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény rendelkezései alapján szociális gondoskodási körbe tartozik:)
„a) az állomány, a nyugállomány tagja és a szolgálati járandóságban részesülő – kivéve, ha az utóbbiak szolgálati
viszonya az 56. § e) és f) pontja, az 59. § (2) bekezdés c) pontja vagy a 62. § (1) bekezdés d) vagy g)–k) pontja alapján
szűnt meg, illetve a 230. § (5) bekezdése alapján az egyenruha viselésétől és rendfokozata használatától eltiltották –,
valamint azok közeli hozzátartozói;”
88. § A Hjt. a következő 283. §-sal egészül ki:
„283. § A szolgálati időt 2011. december 31-ével az akkor hatályos szabályok szerint meg kell állapítani és rögzíteni kell.
A szolgálati idő rögzítését 2012. április 30-áig kell elvégezni és erről a hivatásos állomány tagját írásban tájékoztatni
kell. Az így rögzített szolgálati időt a nyugdíj előtti rendelkezési állomány, a felmentési idő, a végkielégítés, a könnyített
szolgálat, a pótszabadság mértéke és a jubileumi jutalom szempontjából kell szolgálati viszonyban töltött időnek
elismerni.”
89. § A Hjt. 287. § (2) bekezdésének a) pontja a következő aa) alponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza a szolgálati viszony létesítésének, módosításának,
szünetelésének, megszüntetésének, tartalmának részletes szabályait, az ezekkel összefüggő személyügyi hatáskörök
gyakorlásának, a személyügyi igazgatásnak és nyilvántartásnak a rendjét, ideértve:)
„aa) a könnyített szolgálat teljesítésének feltételeit, a könnyített szolgálatban foglalkoztatottak által betölthető
munkaköröket, valamint az e körből kizárt tevékenységeket és kapcsolódó mentesítéseket,”
90. § A Hjt.
a) 58. § (4) bekezdésében az „a szolgálati nyugdíjra, a szolgálati idő 262. § szerinti számítására, valamint” szövegrész
helyébe a „külön törvényben foglaltak szerint a rögzített nyugdíjra és” szöveg,
b) 67. § (7) bekezdés a) pontjában a „nyugellátásra szerzett jogosultságot” szövegrész helyébe az „a Munka
Törvénykönyvéről szóló törvény megfelelő alkalmazásával nyugdíjasnak minősül, szolgálati járandóságra
jogosult, vagy az 59. § (2a) bekezdése alapján a felmentését maga kérte” szöveg,
c) 202. § (3) bekezdésében a „társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban:
Tny. tv.)” szövegrész helyébe a „Tny. tv.” szöveg,
d) 222. § (1) bekezdésében a „nyugdíj-” szövegrész helyébe a „nyugdíj-, szolgálati járandóság” szöveg,
e) 224. § (7) bekezdésében a „helyezik” szövegrész helyébe a „helyezték” szöveg,
f) 225. § (3) bekezdés a) pontjában a „nyugállományba helyezettekről” szövegrész helyébe a „nyugállományba
helyezettekről és a szolgálati járandóságban részesülőkről” szöveg,
g) 237. § (3) bekezdésében a „nyugállomány elhunyt tagját” szövegrész helyébe a „nyugállomány elhunyt tagját
vagy a szolgálati járandóságban részesült elhunytat” szöveg,
h) 237. § (5) bekezdésében a „nyugállomány tagja” szövegrész helyébe a „nyugállomány tagja vagy a szolgálati
járandóságban részesülő személy” szöveg,
i) 237. § (7) bekezdésében a „nyugállomány tagjának” szövegrész helyébe a „nyugállomány tagjának vagy a
szolgálati járandóságban részesülő személy” szöveg,
j) 259. § (1) bekezdésében a „ , jubileumi jutalom, a nyugdíjjogosultság és a nyugdíj mértéke” szövegrész helyébe az
„és a jubileumi jutalom” szöveg
lép. 91. § Hatályát veszti a Hjt.
a) 47. § (2) bekezdésében a „szolgálati vagy” szövegrész,
b) 58. § (5) bekezdése,
c) 58. § (6) bekezdésében az „a 262. § szerinti szolgálati idő számítására, valamint” szövegrész,
d) 59. § (1) bekezdés c) pontjában a „szolgálati nyugellátásra szerzett jogosultságot és” szövegrész,
e) 59. § (4) bekezdése,
f) 60. § (4) bekezdése,
g) 63. § (3) bekezdése,
h) 65. § (2) bekezdés e) pontjában a „szolgálati” szövegrész,
i) 69. § (7) bekezdése,
j) 78. § (2) bekezdésében a „legalább a szolgálati nyugdíjjogosultság eléréséig terjedő” szövegrész,
k) 87. § (1) és (2) bekezdése,
l) 122. § (1) bekezdésének b) pontjában az „önhibájából kívüli okból szolgálati, illetőleg rokkantsági (baleseti
rokkantsági)” szövegrész,
m) 126. § (2) bekezdésének b) pontjában a „szolgálati” szövegrész,
n) 203–206. §-a, valamint a 203., 204. és 206. §-t megelőző alcímek,
o) 213–214/B. §-a,
p) 215. § (1) bekezdése,
q) 261. és 262. §-a,
r) 264. § (2) bekezdésében az „és a 261.” szövegrész.
36. Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosítása
92. § Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
a) 16. § (3) bekezdés i) pontjában a „kiegészítő tevékenység” szövegrész helyébe a „kiegészítő tevékenység, korhatár
előtti ellátás, szolgálati járandóság, balettművészeti életjáradék vagy átmeneti bányászjáradék mellett folytatott
tevékenység” szöveg,
b) 31. § (2) bekezdés 5. pontjában a „nyugdíjas státuszáról,” szövegrész helyébe a „nyugdíjas státuszáról, illetve arról,
hogy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy átmeneti
bányászjáradékban részesül-e, továbbá” szöveg,
c) 31. § (10) bekezdésében a „rehabilitációs járadék” szövegrész helyébe a „rehabilitációs járadék, korhatár előtti
ellátás, szolgálati járandóság, balettművészeti életjáradék, átmeneti bányászjáradék” szöveg,
d) 31. § (15) bekezdésében a „nyugdíjas státusza” szövegrész helyébe a „nyugdíjas státusza, illetve hogy a
magánszemély korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy
átmeneti bányászjáradékban részesül-e” szöveg,
e) 52. § (4) bekezdés h) pontjában a „rehabilitációs járadékot,” szövegrész helyébe a „rehabilitációs járadékot,
korhatár előtti ellátást, szolgálati járandóságot, balettművészeti életjáradékot, átmeneti bányászjáradékot”
szöveg,
f) 52. § (7) bekezdés b) pont be) alpontjában a „vagy rehabilitációs járadék” szövegrész helyébe a „rehabilitációs
járadék, korhatár előtti ellátás, szolgálati járandóság, balettművészeti életjáradék vagy átmeneti bányászjáradék”
szöveg,
g) 52. § (7) bekezdés e) pontjában a „nyugdíjas státusszal rendelkező” szövegrész helyébe a „nyugdíjas státusszal
rendelkező vagy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban, átmeneti
bányászjáradékban részesülő” szöveg,
h) 54. § (15) bekezdésében a „nyugellátás” szövegrész helyébe a „nyugellátás, illetve a korhatár előtti ellátás,
szolgálati járandóság, balettművészeti életjáradék, átmeneti bányászjáradék” szöveg,
i) 3. számú melléklet F) pontjában a „rehabilitációs járadékot” szövegrészek helyébe a „rehabilitációs járadékot,
korhatár előtti ellátást, szolgálati járandóságot, balettművészeti életjáradékot, átmeneti bányászjáradékot”
szöveg, a „nyugdíj” szövegrész helyébe a „nyugdíj, korhatár előtti ellátás, szolgálati járandóság, balettművészeti
életjáradék vagy átmeneti bányászjáradék” szöveg, a „rehabilitációs járadék” szövegrész helyébe a „rehabilitációs
járadék, korhatár előtti ellátás, szolgálati járandóság, balettművészeti életjáradék, átmeneti bányászjáradék”
szöveg
lép. 37. A prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
módosítása
93. § A prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. § (1) bekezdés
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 3. § (1) bekezdés d) pontja szerinti határozott időre szóló foglalkoztatásra irányuló jogviszony nem szüntethető meg
felmentéssel a 3. § (1) bekezdés c) pontjában szereplő okból. A foglalkoztatásra irányuló jogviszonyra vonatkozó
jogszabályokban foglaltakon túl a jogviszony megszűnik továbbá]
„a) a programban részt vevő öregségi nyugdíjra való jogosultsága életkori, valamint szolgálati időre vonatkozó
feltételeinek megszerzésével, vagy”
94. § A prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény a következő
8. §-sal egészül ki:
„8. § A programban 2012. január 1-jén részt vevő személy munkavégzésre irányuló jogviszonya – a kinevezés-, illetve
munkaszerződés-módosításban foglaltaktól eltérően – akkor is az öregségi nyugdíjra való jogosultság
megszerzésének időpontjában szűnik meg, ha ez későbbi, mint a programba történő belépés miatt szükségessé vált
kinevezés-, illetve munkaszerződés-módosításban szereplő, a munkavégzésre irányuló jogviszony megszűnésére
meghatározott időpont. Ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy a munkavégzésre irányuló jogviszony ezen időpont előtt
valamely, e törvényben szabályozott egyéb okból megszűnjön.”
38. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
módosítása
95. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 13. § (2) bekezdés
i) pontjában az „ellátásaival” szövegrész helyébe az „ellátásaival, a korhatár előtti ellátással, a szolgálati járandósággal,
a balettművészeti életjáradékkal és az átmeneti bányászjáradékkal” szöveg lép.
39. A foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény módosítása
96. § A foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény 2. § 25. pont b) alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában nyugdíjkorhatár:)
„b) az az időpont, amelytől a tag öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban,
balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által
folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi, rokkantsági nyugdíjsegélyben
(nyugdíjban) vagy növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi járadékban részesül,”
40. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény módosítása
97. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
V. Fejezete a 43. §-t követően a következő 3. Címmel, valamint 43/A. § és 43/B. §-sal egészül ki:
„3. CÍM
BALETTMŰVÉSZETI ÉLETJÁRADÉK
43/A. § (1) Balettművészeti életjáradékra jogosult az a személy, aki
a) a Magyar Nemzeti Balettnál, a Győri Balettnál, a Pécsi Balettnál, a Szegedi Kortárs Balettnál vagy ezek jogelődjeinél
összesen legalább huszonöt éven át – ide nem értve a képzés idejét – magántáncosi vagy tánckari tevékenységet
főfoglalkozásszerűen folytatott,
b) legalább huszonöt év szolgálati időt szerzett,
c) az öregségi nyugdíjkorhatárt nem töltötte be,
d) azon a napon, amelytől kezdődően a balettművészeti életjáradékot megállapítják, biztosítással járó jogviszonyban
nem áll, és
e) azon a napon, amelytől kezdődően a balettművészeti életjáradékot megállapítják, a szociális igazgatásról és
szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés i) pontja szerinti rendszeres pénzellátásban – az
özvegyi nyugdíj, a baleseti hozzátartozói nyugellátások, a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli
ellátásai, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék, valamint az uniós rendeletek alapján külföldi szerv által folyósított,
ezekkel azonos típusú ellátások kivételével – nem részesül.
(2) 2012. január 1-jétől – a 2012. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben – balettművészeti
életjáradékként kell továbbfolyósítani annak az 1950. évben vagy azt követően született, az egyes művészeti
tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.) Korm. rendelet alapján öregségi
nyugdíjban részesülő, és a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a
szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontjának hatálya alá nem tartozó
személynek az öregségi nyugdíját, aki 2011. december 31-én rendelkezik az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott
feltétellel.
(3) A balettművészeti életjáradékot a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. §-ában
foglaltak szerint kell emelni.
43/B. § (1) Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik, az
igényérvényesítésre, a balettművészeti életjáradék megállapítására, folyósítására, a szolgálati idő meghatározására és
számítására, a balettművészeti életjáradékra jogosító idő megállapítására, a jogorvoslatra, az eljárási költségek
viselésére, a jogalap nélküli ellátás visszafizetésére és megtérítésére, a késedelmi kamat megtérítésére, a tartozás
elengedésére, mérséklésére és fizetési kedvezmény engedélyezésére, a végrehajtásra, valamint az adatkezelésre az
öregségi nyugdíjra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az öregségi nyugdíjra
vonatkozó szabály nyugellátást vagy nyugdíjat említ, azon balettművészeti életjáradékot kell érteni.
(2) Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik, a balettművészeti
életjáradék szüneteltetésére, megszűnésére és fedezetére, valamint a balettművészeti életjáradékban részesülő
személyek öregségi nyugdíjára a korhatár előtti ellátásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal,
hogy ahol a korhatár előtti ellátásra vonatkozó szabály korhatár előtti ellátást említ, azon művészjáradékot kell érteni.”
98. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
44. §-a következő 53. és 54. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:)
„53. biztosítással járó jogviszony:
a) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó
jogviszony,
b) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek hatálya alá tartozó
személy esetén EGT-államban fennálló, a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó
jogviszonynak megfelelő jogviszony,
c) a szociálpolitikai (szociális biztonsági) egyezmény hatálya alá tartozó személy esetén – ha az egyezmény eltérően
nem rendelkezik – a szerződő államban fennálló, a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó
jogviszonynak megfelelő jogviszony,
54. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam,
továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez.”
99. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
47. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„c) határozza meg a balettművészeti életjáradék megállapításának, folyósításának, szüneteltetésének és
megszüntetésének részletes eljárási szabályait.”
41. A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény módosítása
100. § A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 8. § (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A kormánytisztviselői jogviszonyt felmentéssel meg kell szüntetni, ha)
„h) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 18. § (2a) bekezdés a) pontjában foglalt
feltételt a felmentési idő leteltekor teljesítő kormánytisztviselő kérelmezi.”
101. § A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 57. § (2) bekezdésében a „(4)–(6)” szövegrész helyébe
az „(5) és (6)” szöveg lép.
102. § Hatályát veszti a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény
a) 8. § (2) bekezdés g) pontja,
b) 8. § (8) bekezdése,
c) 10. § (4) bekezdése,
d) 23. § (6) bekezdésében a „g) vagy” szövegrész.
42. Az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló
2010. évi XC. törvény módosítása
103. § Az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló 2010. évi XC. törvény
9. § (1) és (1a) bekezdésében a „nyugellátás” szövegrész helyébe a „nyugellátás, korhatár előtti ellátás, szolgálati
járandóság, balettművészeti életjáradék vagy átmeneti bányászjáradék” szöveg lép.”
43. Egyéb hatályon kívül helyező rendelkezések 104. § (1) Hatályát veszti
a) az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény 10. §-a,
b) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosításáról szóló
1995. évi LII. törvény,
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíj-kiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi
XII. törvény módosításáról szóló 1996. évi XXIV. törvény,
d) az öregségi nyugdíjkorhatár emeléséről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 1996. évi
LIX. törvény,
e) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény, az igazságügyi alkalmazottak
szolgálati viszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény, az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi
adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi
LXVII. törvény, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény módosításáról szóló 1999. évi LVI. törvény 38. § (3) bekezdése,
f) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény, a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló
1997. évi LXVIII. törvény, az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi adatkezelésről szóló 1994. évi
LXXX. törvény módosításáról szóló 2000. évi XXXIII. törvény 23. § (4) bekezdése,
g) a pénzügyeket szabályozó egyes jogszabályok módosításáról szóló 2001. évi LXXIV. törvény 161. § (11) bekezdése,
h) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény, valamint egyéb törvények módosításáról szóló 2003. évi
XLV. törvény 139. §-a,
i) az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 7. § (3) és
(4) bekezdése,
j) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2006. évi CVI. törvény,
k) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló 2007. évi CLVI. törvény
22. § (3)–(5) bekezdése,
l) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló 2009. évi XL. törvény 8. §
(5) és (7) bekezdése, valamint 9. és 10. §-a,
m) a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi
CIX. törvény 52. § (12) és (17) bekezdése,
n) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló 2009. évi
CXXVII. törvény,
o) a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény módosításáról szóló 2010. évi XXIII. törvény,
p) a bányásznyugdíjról szóló 150/1991. (XII. 4.) Korm. rendelet,
q) az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.) Korm.
rendelet,
r) a korengedményes nyugdíjba vonulás lehetőségének meghosszabbításáról szóló 283/2009. (XII. 11.) Korm.
rendelet.
(2) Hatályát veszti a) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjairól és azok 1993. évi költségvetéséről szóló 1992. évi LXXXIV. törvény
4. § (3) bekezdés c) pont 4. alpontja,
b) az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény TIZENÖTÖDIK RÉSZE és 396. §-a.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke