text:
2006. CXXV. törvény az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999. június 21-ei megállapodás, valamint az ahhoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel kihirdeti az Európai Közösség és annak tagállamai,
másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999.
június 21-ei megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás).

 2. § Az Országgyűlés e törvénnyel kihirdeti az Európai Közösség és annak tagállamai,
másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló
megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi
Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak,
a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák
Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban
szerződő félként való részvételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv).
(A Jegyzőkönyv nemzetközi jogilag 2006. április 1-jén hatályba lépett.)

3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Megállapodás
egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről
a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról

Egyrészről
A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, A BELGA KIRÁLYSÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, A törvényt az Országgyűlés a 2006. december 18-i ülésnapján fogadta el.
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
a továbbiakban: a Szerződő Felek,

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy a személyek szabad mozgása a Szerződő Felek felségterületén
kulcsfontosságú tényező kapcsolataik harmonikus fejlődésében,
AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy az Európai Közösségben alkalmazandó előírások
alapján megteremtik egymás között a személyek szabad mozgását,
ELHATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK E MEGÁLLAPODÁST: I. ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk Cél E megállapodás célja az Európai Közösség tagállamai és Svájc állampolgárai érdekében:
a) a belépés, a tartózkodás, a nem önálló munkavállalás, az önálló vállalkozóként való
letelepedés és a Szerződő Felek felségterületén való tartózkodás jogának biztosítása;
b) a Szerződő Felek felségterületén a szolgáltatásnyújtás elősegítése, különösen a rövid
időtartamú szolgáltatások nyújtásának liberalizálása;
c) a fogadó országban gazdasági tevékenységet nem végző személyeknek a Szerződő
Felek felségterületére való belépés és tartózkodás jogának biztosítása;
d) a saját állampolgáraiknak nyújtottakkal azonos élet-, foglalkoztatási és munkavállalási
feltételek biztosítása. 2. cikk A diszkrimináció tilalma

Valamely Szerződő Félnek egy másik Szerződő Fél területén jogszerűen tartózkodó
állampolgárai, e megállapodás I., II. és III. melléklete rendelkezéseinek alkalmazása során és
azoknak megfelelően, nem különböztethetők meg az állampolgárságuk szerint.
3. cikk A belépéshez való jog Valamely Szerződő Fél állampolgárának egy másik Szerződő Fél felségterületére történő
belépéshez való jogát az I. melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell biztosítani.
4. cikk A tartózkodáshoz és a gazdasági tevékenység végzéséhez való jog
A tartózkodáshoz és a gazdasági tevékenység végzéséhez való jogot az I. melléklet
rendelkezéseinek megfelelően biztosítani kell, amennyiben a 10. cikk másként nem
rendelkezik.
5. cikk Szolgáltatást nyújtó személyek (1) A Szerződő Felek között fennálló, különösen a szolgáltatásnyújtásról rendelkező
megállapodások sérelme nélkül (beleértve a közbeszerzésről szóló megállapodást is,
amennyiben az kiterjed a szolgáltatások nyújtására) a szolgáltatást nyújtó személyeknek, az
I. melléklet rendelkezéseinek megfelelően a társaságokat is beleértve, jogukban áll naptári
évenként 90 munkanapot ténylegesen meg nem haladó időszakra a másik Szerződő Fél
felségterületén szolgáltatást nyújtani.
(2) A szolgáltatást nyújtó személyek jogosultak a másik Szerződő Fél felségterületére való
belépésre és az ott tartózkodásra:
a) amennyiben az (1) bekezdés szerint, vagy az (1) bekezdésben említett megállapodás
rendelkezései alapján jogosultak szolgáltatást nyújtani;
b) vagy, ha az a) pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, amennyiben az
érintett Szerződő Fél illetékes hatóságaitól szolgáltatás nyújtására engedélyt kaptak.
(3) A valamely Szerződő Fél felségterületére kizárólag szolgáltatás igénybevétele céljából
belépő, Svájc vagy az Európai Közösség valamely tagállamának állampolgárságával
rendelkező természetes személyt megilleti a belépés és az ott tartózkodás joga.
(4) Az e cikkben említett jogokat az I., II. és III. mellékletben meghatározott
rendelkezéseknek megfelelően kell biztosítani. A 10. cikk szerinti mennyiségi korlátozások az
e cikkben említett személyekkel szemben nem alkalmazhatóak.
6. cikk A gazdasági tevékenységet nem folytató személyek tartózkodási joga
A valamely Szerződő Fél felségterületén való tartózkodás jogát a gazdasági tevékenységet
nem folytató személyeknek az I. melléklet nem aktív személyekre vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelően kell biztosítani.
7. cikk Egyéb jogok A Szerződő Felek az I. mellékletnek megfelelően különösen a személyek szabad mozgásával
kapcsolatos alábbi jogokról rendelkeznek:
a) az élet-, foglalkoztatási és munkafeltételek, a gazdasági tevékenységben való részvétel
lehetőségére és annak folytatására vonatkozóan a saját állampolgárokkal való egyenlő
bánásmód joga;
b) a foglalkozás szabad megválasztása és a földrajzi mobilitás joga, amely lehetővé teszi
a Szerződő Felek állampolgárainak szabad mozgását a fogadó állam felségterületén,
valamint a választásuk szerinti foglakozás folytatását;
c) valamely Szerződő Fél felségterületén maradás joga a gazdasági tevékenység
folytatásának befejezése után;
d) családtagok számára a tartózkodás joga, állampolgárságuktól függetlenül;
e) családtagok számára a gazdasági tevékenység folytatásának joga, állampolgárságuktól
függetlenül;
f) az ingatlantulajdon szerzésének joga, amennyiben az kapcsolódik az e megállapodás
által biztosított jogok gyakorlásához;
g) az átmeneti időszak alatt, az egyik Szerződő Fél területén végzett gazdasági
tevékenység vagy tartózkodási időszak befejeződése után a gazdasági tevékenység
folytatásának céljából való visszatérés joga, valamint az ideiglenes tartózkodási
engedély állandóvá történő átminősíttetésének joga.
8. cikk A szociális biztonsági rendszerek összehangolása A Szerződő Felek, a II. mellékletnek megfelelően, rendelkezéseket fogadnak el a szociális
biztonsági rendszerek összehangolásáról, különösen az alábbiak érdekében:
a) az egyenlő bánásmód biztosítása;
b) az alkalmazandó jogi előírások meghatározása;
c) a különböző nemzeti jogi előírások által figyelembe vett összes jogosultsági idő
összesítése a juttatásokra való jogosultság megszerzése és fenntartása, valamint a
juttatások kiszámítása végett;
d) juttatások folyósítása a Szerződő Felek felségterületén lakóhellyel rendelkező
személyek részére;
e) a hatóságok és intézmények közötti kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás és az
együttműködés elősegítése.
9. cikk Oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok
Az Európai Közösség tagállamainak állampolgárai és Svájc állampolgárai számára a
munkavállalás és önálló vállalkozás lehetősége, valamint e tevékenységek folytatásának,
illetve a szolgáltatások nyújtásának megkönnyítése érdekében a Szerződő Felek meghozzák a
szükséges intézkedéseket a III. melléklet szerint az oklevelek, bizonyítványok és a képesítés
megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, a munkavállalás és önálló
vállalkozás lehetőségére és e tevékenységek folytatására, valamint a szolgáltatások nyújtására
vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseik összehangolásáról.
II. ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 10. cikk Átmeneti rendelkezések és a megállapodás továbbfejlesztése
(1) A megállapodás hatálybalépése után öt évig Svájc mennyiségi korlátozásokat tarthat
fenn a gazdasági tevékenységben való részvételi lehetőségek tekintetében a négy hónapnál
hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamú tartózkodásra, valamint az egy évnek megfelelő
vagy azt meghaladó időtartamú tartózkodásra. A négy hónapnál rövidebb tartózkodás nem
korlátozható.
A hatodik évtől kezdve az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira vonatkozó összes
mennyiségi korlátozás hatályát veszti.
(2) Legfeljebb kétéves időtartamra a Szerződő Felek fenntarthatják a szervezett
munkaerőpiacon jelenlévő munkavállalók elsőbbsége és a másik Szerződő Fél
állampolgáraira vonatkozó díjazási és munkafeltételek szabályozását, az 5. cikkben említett
szolgáltatásokat nyújtó személyeket is beleértve. Az első év vége előtt a vegyes bizottság
megvizsgálja e korlátozások fenntartásának szükségességét. A vegyes bizottság e legfeljebb
kétéves időtartamot lerövidítheti. A szervezett munkaerőpiacon jelenlévő munkavállalók
elsőbbségének ellenőrzését nem kell alkalmazni a Szerződő Felek közötti, a szolgáltatások
nyújtásáról szóló külön megállapodás által liberalizált szolgáltatókra (beleértve a
közbeszerzések bizonyos szempontjairól szóló megállapodást is, amennyiben az kiterjed a
szolgáltatások nyújtására).
(3) E megállapodás hatálybalépésétől az ötödik év végéig Svájc a teljes kvótáján belül az
Európai Közösség munkavállalói és önálló vállalkozói számára minden évben legalább
15 000, egy évre, vagy azt meghaladó időtartamra érvényes, és 115 500 négy hónapnál
hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamra érvényes új tartózkodási engedélyt tart fenn.
(4) A (3) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, a Szerződő Felek a következő
feltételekben állapodnak meg: amennyiben egy adott évben az Európai Közösség
munkavállalói és önálló vállalkozói számára az (1) bekezdésben említett tartózkodási
kategóriák bármelyikében kiadott új engedélyek száma öt év után, és a megállapodás
hatálybalépését követően 12 évig több mint tíz százalékkal meghaladja az adott évet
megelőző három év átlagát, akkor az azt követő évben Svájc egyoldalúan az előző három év
átlagának öt százalékkal megnövelt mértékében korlátozhatja az említett kategóriában az
Európai Közösség munkavállalóinak és önálló vállalkozóinak kiadott új tartózkodási
engedélyek számát. A rákövetkező évben ez a szám hasonló módon korlátozható.
Az előző bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, az Európai Közösség munkavállalóinak és
önálló vállalkozóinak kiadott új tartózkodási engedélyek száma nem korlátozható évi 15 000,
egy évnek megfelelő vagy azt meghaladó időtartamra érvényes, valamint évi 115 500, négy
hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamra érvényes új tartózkodási engedélynél
kevesebbre.
(5) Az (1)–(4) bekezdésnek, és különösen a (2) bekezdésnek a szervezett munkaerőpiacon
jelenlévő munkavállalók elsőbbségét, valamint a díjazási és munkafeltételek szabályozását
érintő átmeneti rendelkezéseit nem kell alkalmazni az e megállapodás hatálybalépésekor a
Szerződő Felek felségterületén gazdasági tevékenység folytatására jogosult munkavállalókra
és önálló vállalkozókra vonatkozóan. Az ilyen személyek élvezik különösen a foglalkozás
szabad megválasztásához és a földrajzi mobilitáshoz fűződő jogot. Az egy évnél rövidebb
időre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogosultak engedélyük megújíttatására;
velük szemben nem lehet a kvóta kimerülésére hivatkozni. Az egy évnek megfelelő, vagy azt
meghaladó időtartamra érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogosultak engedélyük
automatikus meghosszabbítására, e megállapodás hatálybalépésétől kezdve az ilyen
munkavállalók vagy önálló vállalkozók élvezik az e megállapodás alapvető rendelkezéseiben,
és különösen a 7. cikkében a letelepedett személyeknek biztosított szabad mozgáshoz való
joghoz kapcsolódó jogokat.
(6) Svájc rendszeresen és azonnal tájékoztatja a vegyes bizottságot minden hasznos
statisztikáról és információról, beleértve a (2) bekezdés végrehajtásával kapcsolatos
intézkedéseket is. A vegyes bizottságban bármelyik Szerződő Fél kérheti a helyzet
felülvizsgálatát.
(7) A határmenti ingázókra nem lehet mennyiségi korlátozásokat alkalmazni.
(8) A szociális biztonságról és a munkanélküli-biztosítási hozzájárulás visszatérítéséről
szóló átmeneti rendelkezéseket a II. melléklethez csatolt jegyzőkönyv tartalmazza.
11. cikk A fellebbezések elbírálása (1) Az e megállapodás hatálya alá tartozó személyek jogosultak az illetékes hatóságoknál
fellebbezni e megállapodás rendelkezéseinek az alkalmazását illetően.
(2) A fellebbezéseket ésszerű időn belül el kell bírálni.
(3) Az e megállapodás hatálya alá tartozó személyek az illetékes nemzeti bírósághoz
fordulhatnak a fellebbezéseket elbíráló határozatok ellen, illetve ha ésszerű időtartamon belül
nem születik határozat.
12. cikk Kedvezőbb rendelkezések E megállapodás nem zárja ki a Szerződő Felek állampolgáraira és családtagjaikra vonatkozó
kedvezőbb nemzeti rendelkezések alkalmazását.
13. cikk Szünetelés A Szerződő Felek vállalják, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken egymás
állampolgáraival szemben nem fogadnak el további korlátozó intézkedéseket.
14. cikk Vegyes bizottság (1) A Szerződő Felek képviselőiből álló vegyes bizottság jön létre, amely e megállapodás
igazgatásáért és megfelelő alkalmazásáért felelős. Ennek érdekében a bizottság ajánlásokat
dolgoz ki. Az e megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz. A vegyes
bizottság kölcsönös egyetértéssel hozza meg határozatait.
(2) Súlyos gazdasági vagy társadalmi nehézségek esetén a vegyes bizottság bármelyik
Szerződő Fél kérésére összeül, hogy megvizsgálja a helyzet orvoslására alkalmas
intézkedéseket. A vegyes bizottság a bevezetendő intézkedésekről a kérelem benyújtásának
időpontjától számított 60 napon belül határoz. E határidőt a vegyes bizottság
meghosszabbíthatja. Az ilyen intézkedések terjedelme és időtartama nem haladhatja meg a
helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges mértéket. Előnyben kell részesíteni azokat az
intézkedéseket, amelyek a megállapodás működését a legkevésbé zavarják.
(3) E megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a Szerződő Felek rendszeresen
információt cserélnek, és bármelyikük kérésére konzultálnak egymással a vegyes
bizottságban.
(4) A vegyes bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik. Bármelyik fél
kérheti az ülés összehívását. A vegyes bizottság a (2) bekezdés szerinti kérelem benyújtásától
számított 15 napon belül összeül.
(5) A vegyes bizottság megalkotja saját eljárási szabályait, amelyek tartalmazzák többek
között az ülések összehívására, az elnök kinevezésére, valamint az elnök hivatali idejére
vonatkozó rendelkezéseket.
(6) A vegyes bizottság bármilyen munkacsoportot vagy szakértői csoportot létrehozhat,
amely segíti a feladatai ellátásában.
15. cikk Mellékletek és jegyzőkönyvek E megállapodás mellékletei és jegyzőkönyvei a megállapodás szerves részét képezik.
A nyilatkozatokat a záróokmány tartalmazza.
16. cikk Hivatkozás a közösségi jogra (1) Az e megállapodás által kitűzött célok elérése érdekében a Szerződő Felek meghoznak
minden szükséges intézkedést, hogy az Európai Közösség e megállapodásban említett
jogszabályaiban foglaltakkal egyenértékű jogokat és kötelezettségeket alkalmazzanak a
közöttük fennálló kapcsolatban.
(2) Amennyiben e megállapodás alkalmazása a közösségi jog elveinek alkalmazását
jelenti, figyelembe kell venni az Európai Közösségek Bíróságának a megállapodás aláírásának
időpontját megelőzően keletkezett, vonatkozó esetjogát. Az aláírás utáni esetjogról Svájc
tájékoztatást kap. A megállapodás megfelelő működésének biztosítása érdekében a vegyes
bizottság bármely Szerződő Fél kérésére meghatározza ezen esetjog következményeit.
17. cikk Jogfejlődés (1) Amint az egyik Szerződő Fél az e megállapodás által szabályozott területeken hazai
jogszabályai módosítását kezdeményezi, vagy amint változás áll be azoknak a hatóságoknak
az esetjogában, amelyek határozataival szemben a hazai törvények szerint nincs jogorvoslat,
erről az érintett Szerződő Fél a vegyes bizottság keretei között értesíti a másik Szerződő Felet.
(2) A vegyes bizottság a megállapodás megfelelő működése érdekében véleménycserét
folytat az ilyen módosítások következményeiről.
18. cikk Felülvizsgálat Amennyiben valamelyik Szerződő Fél e megállapodást módosítani kívánja, erre vonatkozó
javaslatát benyújtja a vegyes bizottságnak. E megállapodás módosításai a megfelelő nemzeti
eljárások végrehajtása után lépnek hatályba, a II. és III. melléklet módosításai kivételével,
amelyeket a vegyes bizottság határozattal fogad el, és amelyek e határozat elfogadását
követően azonnal hatályba léphetnek.
19. cikk A viták rendezése (1) A Szerződő Felek a vegyes bizottság elé utalhatják az e megállapodás értelmezését
vagy alkalmazását érintő vitás ügyeket.
(2) A vegyes bizottság rendezheti a vitát. A vegyes bizottság részére minden hasznos, a
helyzet részletes kivizsgáláshoz szükséges információt át kell adni az elfogadható megoldás
megtalálása érdekében. E célból a vegyes bizottság minden lehetőséget megfontolás tárgyává
tesz e megállapodás megfelelő működésének a fenntartása érdekében.
20. cikk A szociális biztonságról szóló kétoldalú megállapodásokhoz való viszony
(1) Ha a II. melléklet másként nem rendelkezik, Svájc és az Európai Közösség tagállamai
közötti szociális biztonságról szóló kétoldalú megállapodásokat e megállapodás
hatálybalépésekor felfüggesztik, amennyiben e megállapodás szabályozza ugyanazt a
területet.
21. cikk A kettős adóztatásról szóló kétoldalú megállapodásokhoz való viszony
(1) A Svájc és az Európai Közösség tagállami közötti kettős adóztatásról szóló kétoldalú
megállapodásokat e megállapodás rendelkezései nem érintik. E megállapodás rendelkezései
különösen nem érintik a kettős adóztatásról szóló megállapodások „határmenti ingázók”
fogalmának meghatározását.
(2) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy akadályozza a
Szerződő Feleket abban, hogy megkülönböztessenek eltérő helyzetű adófizetőket, különös
tekintettel lakóhelyükre, adójogszabályaik ide vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásakor.
(3) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Szerződő Feleket abban,
hogy adók előírására, adófizetésre, valamint a hatékony adóbeszedés biztosítására
vonatkozóan intézkedéseket fogadjanak el, illetve alkalmazzanak, valamint, hogy nemzeti
adójogszabályaik, illetve Svájc és az Európai Közösség egy vagy több tagállama közötti, a
kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások, vagy bármilyen más, adózással
kapcsolatos megállapodás révén megakadályozzák az adófizetési kötelezettség teljesítését.
22. cikk A szociális biztonságon és a kettős adóztatáson kívüli egyéb tárgyú kétoldalú
megállapodásokhoz való viszony
(1) E megállapodás 20. és 21. cikkének rendelkezéseitől függetlenül, e megállapodás nem
érinti egyrészről Svájc, másrészről az Európai Közösség egy vagy több tagállama között
létrejött, például a magánszemélyekre, a gazdasági szereplőkre, a határokon átnyúló
együttműködésre, a kishatárforgalomra vonatkozó megállapodásokat, amennyiben azok
összeegyeztethetőek e megállapodással.
(2) Amennyiben az említett megállapodások e megállapodással nem összeegyeztethetők,
e megállapodás rendelkezései az irányadók.
23. cikk Szerzett jogok E megállapodás felmondása vagy meg nem újítása a magányszemélyek szerzett jogait nem
érinti. A Szerződő Felek kölcsönös egyetértéssel határoznak a még csak részlegesen
megszerzett jogokkal kapcsolatban szükséges teendőkről.
24. cikk Területi hatály E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, ahol az Európai Közösséget
létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban megállapított feltételek szerint, és másrészről
Svájc felségterületén.
25. cikk Hatálybalépés és időbeli hatály (1) A Szerződő Felek e megállapodást saját eljárási rendjük szerint erősítik meg vagy
hagyják jóvá. E megállapodás az alábbi hét megállapodás mindegyikét megerősítő vagy
jóváhagyó dokumentumok letétbe helyezéséről szóló végső értesítést követő második hónap
utáni első napon lép hatályba:
A személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás,
A légiközlekedésről szóló megállapodás,
A közúti és vasúti személy- és áruszállításról szóló megállapodás,
A mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás,
A megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás,
A közbeszerzés bizonyos vonatkozásairól szóló megállapodás,
A tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás.
(2) E megállapodás kezdetben hétéves időtartamra jön létre. A megállapodás határozatlan
időre meghosszabbodik, kivéve, ha az Európai Közösség vagy Svájc a kezdeti időtartam
lejárta előtt a másik Szerződő Felet ennek ellenkezőjéről értesíti. Ilyen értesítés esetén a
(4) bekezdést kell alkalmazni.
(3) E megállapodást a Közösség vagy Svájc felmondhatja az e határozatról szóló
értesítésnek a másik Szerződő Fél számára történő megküldésével. Ezen értesítés esetében a
(4) bekezdést kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett hét megállapodás, a (2) bekezdésben említett meg nem
újítási értesítés, vagy a (3) bekezdésben említett felmondás kézhezvételét követő hat hónap
elteltével hatályát veszti.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble
ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana,
neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico.
I. MELLÉKLET SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk Be- és kilépés (1) A Szerződő Felek a másik Szerződő Fél állampolgárai és azok családtagjai számára a
felségterületükre való belépést e melléklet 3. cikke szerint, valamint a kiküldött
munkavállalók számára e melléklet 17. cikke szerint, az érvényes személyazonossági
igazolvány vagy útlevél bemutatásával biztosítják.
Nem követelhető belépésre jogosító vízum, és nem írható elő azzal egyenértékű követelmény
e melléklet 17. cikke szerint, kivéve azokkal a családtagokkal és kiküldött munkavállalókkal
szemben, akik egyik Szerződő Félnek sem állampolgárai. Az érintett Szerződő Fél minden
lehetőséget biztosít e személyeknek a szükséges vízumok beszerzésére.
(2) A Szerződő Felek a többi Szerződő Fél állampolgárai és családtagjaik számára
felségterületük elhagyásának jogát e melléklet 3. cikke szerint, valamint a kiküldött
munkavállalók számára e melléklet 17. cikke szerint, az érvényes személyazonossági
igazolvány vagy útlevél bemutatásával biztosítják. Az érintett Szerződő Fél nem követelhet
kilépési vízumot, és nem írhat elő azzal egyenértékű más követelményt a többi Szerződő Fél
állampolgárai számára.
A Szerződő Felek, jogszabályaiknak megfelelően olyan személyazonosító igazolványt vagy
útlevelet adnak ki vagy újítanak meg, amely különösen birtokosa állampolgárságát tanúsítja.
Az útlevélnek érvényesnek kell lennie legalább az összes Szerződő Fél felségterületére és
azon országokra, amelyeken keresztül az útlevél birtokosa a Szerződő Felek felségterületei
között utazva áthalad. Ha az útlevél az egyetlen olyan okmány, amellyel az útlevél birtokosa
jogszerűen elhagyhatja az országot, akkor az útlevél érvényességi ideje nem lehet öt évnél
rövidebb.
2. cikk Tartózkodás és gazdasági tevékenység (1) Az átmeneti időszakra, az e megállapodás 10. cikkében és az e melléklet
VII. fejezetében megállapított rendelkezések sérelme nélkül, az egyik Szerződő Fél
állampolgárai a II–IV. fejezetben meghatározott eljárás szerint jogosultak a másik Szerződő
Fél felségterületén tartózkodni és gazdasági tevékenységet folytatni. E jogot a tartózkodási
engedély vagy a határmenti ingázók számára kiadott különleges engedély igazolja.
Bármelyik Szerződő Fél állampolgárainak joguk van a másik Szerződő Fél felségterületére
lépni, vagy egy évnél rövidebb ideig tartó munkaviszony után ott maradni munkakeresés
céljából és ésszerű ideig, legfeljebb azonban hat hónapig ott tartózkodni, hogy a szakmai
végzettségüknek megfelelő munkalehetőségeket felmérjék, és megtegyék a megfelelő
lépéseket a munkába állás érdekében. Az álláskeresők ugyanarra a segítségre jogosultak az
érintett Szerződő Fél felségterületén, mint amelyet ennek az államnak a munkaügyi hivatalai
az állam saját állampolgárai számára biztosítanak. Az ilyen célú tartózkodás idejére az ilyen
személyek kizárhatók a szociális segélyezési rendszerekből.
(2) A Szerződő Felek azon állampolgárai, akik a fogadó államban gazdasági
tevékenységet nem folytatnak, és e megállapodás más rendelkezései szerint sem rendelkeznek
tartózkodási joggal, jogosultak a tartózkodásra, ha megfelelnek az V. fejezetben megállapított
feltételeknek. E jog igazolására tartózkodási engedélyt kell kiadni.
(3) A Szerződő Felek állampolgárainak biztosított tartózkodási vagy különleges engedélyt
díjmentesen, vagy a saját állampolgárok által fizetendő díjakat, illetve illetékeket meg nem
haladó összeg megfizetése ellenében kell kiállítani vagy megújítani. A Szerződő Felek
megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy amennyire csak lehetséges, egyszerűsítsék az
ilyen okmányok beszerzésével kapcsolatos formaságokat és eljárásokat.
(4) A Szerződő Felek előírhatják a másik Szerződő Fél állampolgárai számára, hogy az
ország felségterületén való tartózkodásukat jelentsék be.
3. cikk Családtagok (1) Az a személy, akinek tartózkodási joga van és valamely Szerződő Fél állampolgára,
jogosult arra, hogy a családtagjai vele éljenek. A munkavállalónak a családja számára
rendelkeznie kell az adott régióban a munkavállalóknál szokásosnak tekintett lakással, de ez a
rendelkezés nem vezethet a hazai munkavállalók és a másik Szerződő Fél munkavállalói
közötti megkülönböztetéshez.
(2) Állampolgárságtól függetlenül a következő személyeket kell családtagnak tekinteni:
a) a házastárs és a 21 évnél fiatalabb lemenő vagy eltartott;
b) a felmenő ági rokonok és a házastársnak a munkavállaló által eltartott felmenő ági
rokonai;
c) diák esetében a házastárs és az eltartott gyermekei.
A Szerződő Felek elősegítik minden olyan családtag belépését, aki nem tartozik e bekezdés
a), b) és c) pontja rendelkezéseinek hatálya alá, ha az ilyen személy a Szerződő Fél
állampolgárának eltartottja vagy a származási országban vele közös háztartásban él.
(3) A tartózkodási engedélynek a Szerződő Fél állampolgára családtagjai számára történő
kiállításához a Szerződő Felek csak az alább felsorolt okmányokat kérhetik:
a) az okmány, amelynek alapján a felségterületükre léptek;
b) az eredeti vagy származási állam illetékes hatósága által kiadott, a rokoni kapcsolatot
igazoló okmány;
c) az eltartottak számára az eredeti vagy származási állam illetékes hatósága által kiadott
okmány, amely igazolja, hogy ők az (1) bekezdésben említett személy eltartottjai,
vagy a származási államban vele közös háztartásban élnek.
(4) A családtag részére kiállított tartózkodási engedély érvényességi ideje megegyezik az
azon személy számára kiállított tartózkodási engedély érvényességi idejével, akitől a
tartózkodási jog származtatható.
(5) A tartózkodási joggal rendelkező személy házastársa, illetve eltartott vagy 21 évnél
fiatalabb gyermekei, állampolgárságuktól függetlenül, jogosultak gazdasági tevékenység
folytatására.
(6) Bármelyik Szerződő Fél állampolgárának gyermekei, függetlenül attól, hogy az
állampolgár folytat-e gazdasági tevékenységet a másik Szerződő Fél felségterületén, a fogadó
ország állampolgáraival azonos feltételekkel vehetnek részt általános iskolai oktatásban,
szakmunkás- és szakképzésben, ha e gyermekek a fogadó állam felségterületén élnek.
A Szerződő Felek támogatják azokat a kezdeményezéseket, amelyek lehetővé teszik az ilyen
gyermekeknek, hogy a legjobb feltételek között folytassák a fent említett tanulmányokat.
4. cikk A további tartózkodás joga (1) Bármelyik Szerződő Fél állampolgárai és családtagjai jogosultak a másik Szerződő Fél
területén tovább tartózkodni a gazdasági tevékenységük befejezése után.

(2) E megállapodás 16. cikke szerint, figyelembe kell venni a 1251/70/EGK rendelet1 (HL
L 142., 1970, 24. o.), valamint a 75/34/EGK irányelv1 (HL L 14., 1975, 10. o.) rendelkezéseit.
5. cikk Közrend (1) Az e megállapodás rendelkezései által biztosított jogokat csak a közrend, a
közbiztonság vagy a közegészségügy sérelmére hivatkozással lehet korlátozni.
(2) E megállapodás 16. cikke szerint figyelembe kell venni a 64/221/EGK1 (HL L 56.,
1964.4.4., 850/64. o.), a 72/194/EGK1 (HL L 121., 1972.5.26., 32. o.), és a 75/35/EGK1 (HL
L 14., 1975.1.20., 14. o.) irányelv rendelkezéseit.
II. MUNKAVÁLLALÓK 6. cikk A tartózkodásra vonatkozó szabályok

(1) Az a munkavállaló, aki állampolgára valamely Szerződő Félnek (a továbbiakban:
munkavállaló), és akit a fogadó ország munkáltatója egy évre vagy annál hosszabb
időtartamra alkalmaz, a kiadás napjától számított legalább öt évig érvényes tartózkodási
engedélyt kap. Az engedélyt automatikusan meg kell hosszabbítani legalább öt évre. Az első
alkalommal történő megújításkor az engedély érvényességi idejét egy évnél nem rövidebb
időtartamra korlátozni lehet abban az esetben, ha birtokosa akaratán kívül több, mint
12 egymást követő hónapon keresztül folyamatosan munkanélküli volt.

1 A megállapodás aláírásának napján hatályos rendelkezések szerint.
(2) Az a munkavállaló, akit a fogadó ország valamely munkáltatója három hónapnál
hosszabb, de egy évnél rövidebb időre alkalmaz, a szerződése időtartamával megegyező
időtartamra kap tartózkodási engedélyt.
Annak a munkavállalónak, akit legfeljebb három hónap időtartamra alkalmaznak, nincs
szüksége tartózkodási engedélyre.
(3) A tartózkodási engedélyek kiadásakor a Szerződő Felek a munkavállalótól csak a
következő okmányok bemutatását követelhetik:
a) az okmány, amelynek alapján a felségterületükre lépett;
b) szerződésszerű nyilatkozat a munkáltatótól vagy a foglalkoztatás írásos megerősítése.
(4) A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész területére érvényes.
(5) A tartózkodás hat egymást követő hónapnál rövidebb megszakításai, valamint a
hadkötelezettség teljesítése céljából történő távollét nem érinti a tartózkodási engedély
érvényességét.
(6) Érvényes tartózkodási engedélyt nem lehet visszavonni a munkavállalótól kizárólag
azért, mert baleset vagy betegség miatti átmeneti munkaképtelensége vagy az illetékes
munkaügyi hivatal által igazolt, akaratán kívüli munkanélkülisége miatt nem végez munkát.
(7) A tartózkodási engedély megszerzésével kapcsolatos eljárások intézése nem
akadályozhatja meg a kérelmezőt abban, hogy azonnal munkába álljon, az általa megkötött
szerződés szerint.
7. cikk Határmenti ingázó munkavállalók (1) Határmenti ingázó munkavállaló az egyik Szerződő Fél olyan állampolgára, akinek
lakóhelye az egyik Szerződő Fél felségterületén van, és aki munkavállalóként folytat
tevékenységet a másik Szerződő Fél felségterületén, a lakóhelyére rendszeresen minden nap
vagy legalább hetente egyszer visszatérve.
(2) A határmenti ingázóknak nincs szükségük tartózkodási engedélyre.
A munkavállalás országának illetékes hatósága mindazonáltal különleges engedélyt adhat ki a
határmenti ingázó számára legalább ötéves időtartamra vagy alkalmazása időtartamára, ha az
három hónapnál hosszabb és egy évnél rövidebb. Az engedélyt legalább öt évre meg kell
hosszabbítani, ha a határmenti ingázó bizonyítja, hogy ténylegesen gazdasági tevékenységet
folytat.
(3) A különleges engedély a kibocsátó állam teljes felségterületére érvényes.
8. cikk A foglalkozás szabad megválasztása és a földrajzi mobilitás
(1) A munkavállalók a fogadó állam teljes felségterületén jogosultak a foglalkozás szabad
megválasztására és a földrajzi mobilitásra.
(2) A foglalkozás szabad megválasztása magában foglalja a munkáltató, a munkakör vagy
a foglalkozás megváltoztatását, valamint a munkavállalóból önálló vállalkozóvá válást.
A földrajzi mobilitás magában foglalja a munkahely és a lakóhely szabad megváltoztatását.
9. cikk Egyenlő bánásmód (1) Azt a munkavállalót, aki az egyik Szerződő Fél állampolgára, állampolgársága miatt
nem lehet a másik Szerződő Fél felségterületén a hazai munkavállalóktól eltérő módon
kezelni a foglalkoztatási és munkafeltételek tekintetében, különösen pedig a díjazás, az
elbocsátás vagy a visszahelyezés, illetve újraalkalmazás tekintetében, ha munkanélkülivé
válik.
(2) A munkavállaló és az e melléklet 3. cikkében említett családtagjai ugyanazokat az
adókedvezményeket és szociális juttatásokat élvezik, amelyek a hazai munkavállalókat és
családtagjaikat megilletik.
(3) A munkavállaló a hazai munkavállalókkal azonos jogalapon és azonos feltételek
mellett jogosult oktatásra a szakképző intézményekben, az átképző és foglalkoztatási
rehabilitációs központokban.
(4) A munkához jutásról, a munkaviszonyról, a díjazásról, a foglalkoztatás egyéb
feltételeiről és az elbocsátásról szóló kollektív vagy egyéni szerződés minden olyan
rendelkezése, illetve minden olyan kollektív megállapodás, amely megkülönböztető
feltételeket határoz meg, vagy arra lehetőséget ad olyan külföldi munkavállalókkal szemben,
akik a Szerződő Felek állampolgárai, semmis.
(5) Az a munkavállaló, aki valamelyik Szerződő Fél állampolgára, és a másik Szerződő
Fél felségterületén alkalmazzák, egyenlő bánásmódban részesül a szakszervezeti tagság és a
szakszervezeti jogok gyakorlása szempontjából, beleértve a szavazati jogot és a
szakszervezeten belül az ügyvezetői, illetve más vezető pozíció betöltésének jogát; az ilyen
munkavállalót azonban ki lehet zárni a közjogi testületek vezetőségében való részvételből és
közjogi tisztség betöltéséből. Ugyanakkor az ilyen munkavállaló beválasztható valamely
vállalatnál a munkavállalókat képviselő testületekbe.
Ezek a rendelkezések nem érintik a fogadó állam azon jogszabályait vagy rendelkezéseit,
amelyek szélesebb körű jogokat biztosítanak a másik Szerződő Fél munkavállalóinak.
(6) E melléklet 26. cikkének sérelme nélkül, az a munkavállaló, aki az egyik Szerződő Fél
állampolgára, és a másik Szerződő Fél felségterületén alkalmazzák, a lakhatás tekintetében,
beleértve a számára szükséges lakás tulajdonjogát is, ugyanazon jogokat és előnyöket élvezi,
mint a hazai munkavállalók.
Az ilyen munkavállaló a fogadó ország állampolgáraival megegyező módon jogosult
feliratkozni a lakásra várók listájára abban a körzetben, ahol alkalmazzák, ha ilyen lista
létezik, és élvezi az ebből eredő előnyöket és elsőbbségi jogokat.
Amennyiben az ilyen munkavállaló családja a származási államban maradt, a családját
e szempontból vele azonos régióban tartózkodónak kell tekinteni, ha a hazai munkavállalók
hasonló vélelem előnyeit élvezik.
10. cikk Közszolgálati alkalmazás Bármely Szerződő Fél munkavállalóként gazdasági tevékenységet folytató állampolgárától
megtagadható az a jog, hogy a közhatalom gyakorlásával járó, az állam vagy más közérdekű
testület általános érdekei védelmére hivatott közszolgálati jogviszonyt létesítsen.
11. cikk A foglalkoztatási szolgálatokkal kapcsolatos együttműködés A Szerződő Felek együttműködnek az Európai Foglalkoztatási Szolgálat hálózatában,
különösen a kapcsolatfelvétel, a betöltendő állások és a pályázatok összehangolása terén,
valamint a munkaerőpiac helyzetére, illetve az élet- és munkafeltételekre vonatkozó
információk cseréjében.
III. ÖNÁLLÓ VÁLLALKOZÓK 12. cikk A tartózkodásra vonatkozó szabályok
(1) Bármelyik Szerződő Fél állampolgára, aki önálló vállalkozói tevékenység végzése
céljából le kíván telepedni egy másik Szerződő Fél területén (a továbbiakban: önálló
vállalkozó), a kiadás idejétől számított legalább öt év időtartamra érvényes tartózkodási
engedélyt kap, ha az illetékes nemzeti hatóságoknál igazolja, hogy e célból telepedett le vagy
kíván letelepedni.
(2) A tartózkodási engedélyt legalább ötéves időtartamra automatikusan meghoszszabbítják, ha az önálló vállalkozó az illetékes nemzeti hatóságoknál igazolja, hogy önálló
vállalkozói gazdasági tevékenységet végez.
(3) A tartózkodási engedélyek kiállításához a Szerződő Felek az önálló vállalkozótól csak
a következő okmányok bemutatását követelhetik:
a) az okmány, amelynek alapján felségterületükre lépett;
b) az (1) és (2) bekezdésben említett igazolás.
(4) A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész felségterületére érvényes.
(5) A tartózkodás hat egymást követő hónapnál rövidebb megszakításai, valamint a
hadkötelezettség teljesítése céljából történő távollét nem érinti a tartózkodási engedély
érvényességét.
(6) Az érvényes tartózkodási engedély nem vonható vissza az (1) bekezdésben említett
személyektől kizárólag azért, mert betegség vagy baleset miatti átmeneti munkaképtelenség
következtében nem folytatnak gazdasági tevékenységet.
13. cikk Határmenti ingázó önálló vállalkozók (1) A határmenti ingázó önálló vállalkozó az egyik Szerződő Fél olyan állampolgára,
akinek a lakóhelye az egyik Szerződő Fél felségterületén van, és aki önálló vállalkozói
tevékenységet végez a másik Szerződő Fél felségterületén, a lakóhelyére naponta vagy
hetente legalább egyszer rendszeresen visszatérve.
(2) A határmenti ingázó önálló vállalkozóknak nincs szükségük tartózkodási engedélyre.
Az érintett állam illetékes hatósága mindazonáltal kiadhat a határmenti ingázó önálló
vállalkozó számára legalább öt évre érvényes különleges engedélyt, ha az illetékes nemzeti
hatóságoknál igazolja, hogy önálló vállalkozói tevékenységet folytat, vagy kíván folytatni.
Az engedélyt legalább öt évre meg kell hosszabbítani, ha a határmenti ingázó igazolja, hogy
önálló vállalkozói tevékenységet folytat.
(3) A különleges engedély a fogadó állam teljes felségterületére érvényes.
14. cikk A foglalkozás szabad megválasztása és a földrajzi mobilitás
(1) Az önálló vállalkozók a fogadó állam teljes felségterületén jogosultak a foglalkozás
szabad megválasztására és földrajzi mobilitásra.
(2) A foglalkozás szabad megválasztása magában foglalja a foglalkozás megváltoztatását,
valamint az önálló vállalkozóból munkavállalóvá válást. A földrajzi mobilitás magában
foglalja a munka- és a lakóhely szabad megváltoztatását.
15. cikk Egyenlő bánásmód (1) Az önálló vállalkozói tevékenység lehetősége és annak folytatása tekintetében az
önálló vállalkozót nem lehet a fogadó országban a saját állampolgároknak biztosítotthoz
képest kevésbé kedvező bánásmódban részesíteni.
(2) E melléklet 9. cikkének rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell az e fejezetben
említett önálló vállalkozókra.
16. cikk Közhatalom gyakorlása Az önálló vállalkozótól megtagadható az a jog, hogy a közhatalom állandó vagy időleges
gyakorlásával járó tevékenységet folytasson.
IV. SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS 17. cikk Szolgáltatást nyújtó személyek A szolgáltatásnyújtásra tekintettel, e megállapodás 5. cikke szerint tilos:
a) a naptári évenként 90 tényleges munkanapot meg nem haladó időtartamú, a határon
átnyúló szolgáltatások Szerződő Fél felségterületén történő nyújtásának mindenfajta
korlátozása;
b) a belépés és a tartózkodás jogának mindenfajta korlátozása e megállapodás 5. cikke
(2) bekezdésének hatálya alá tartozó alábbi személyek esetében:
i. olyan szolgáltatást nyújtó személyek, akik az Európai Közösség bármely
tagállama vagy Svájc állampolgárai, és nem annak a Szerződő Félnek a
felségterületén telepedtek le, mint ahol a szolgáltatást igénybe vevők,
ii. szolgáltatást nyújtó személyek munkavállalói, állampolgárságuktól függetlenül,
akik az egyik Szerződő Fél szervezett munkaerőpiacán vannak jelen, és
szolgáltatás nyújtása céljából a másik Szerződő Fél területére küldték ki őket, az
1. cikk sérelme nélkül.
18. cikk E melléklet 17. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni az Európai Közösség bármely
tagállamának jogszabályai szerint vagy Svájc jogszabályainak megfelelően alapított
társaságokra, amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, a központi ügyvezetés helye vagy
központi üzleti telephelye valamely Szerződő Fél felségterületén van.
19. cikk Az a szolgáltatást nyújtó személy, aki szolgáltatás nyújtására jogosult, vagy akit arra
felhatalmaztak, átmenetileg folytathatja tevékenységét a szolgáltatásnyújtás államában, az
ilyen állam által a saját állampolgárai számára előírt feltételekkel azonos feltételek mellett,
e melléklet, valamint a II. és III. melléklet rendelkezéseinek megfelelően.
20. cikk (1) Az e melléklet 17. cikkének b) pontjában említett olyan személyeknek, akiknek joguk
van szolgáltatás nyújtására, 90 napos vagy annál rövidebb tartózkodási időre nincs szükségük
tartózkodási engedélyre. Az ilyen tartózkodásra az 1. cikkben említett okmányok jogosítanak,
amelyek alapján az érintett állam felségterületére beléptek.
(2) Az e melléklet 17. cikkének b) pontjában említett olyan személyek, akik szolgáltatás
nyújtására 90 napnál hosszabb időszakra jogosultak, vagy akiket erre felhatalmaztak, e jog
igazolására a szolgáltatásnyújtással megegyező időtartamra tartózkodási engedélyt kapnak.
(3) A tartózkodás joga Svájc és az Európai Közösség érintett tagállamának egész
felségterületére érvényes.
(4) A tartózkodási engedélyek kiállításakor a Szerződő Felek az e melléklet 17. cikkének b) pontjában említett személyektől csak az alábbiakat követelhetik:
a) az okmány, amelynek alapján felségterületükre lépett;
b) annak igazolása, hogy szolgáltatást nyújtanak, vagy kívánnak nyújtani.
21. cikk (1) Az e melléklet 17. cikke a) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásának
teljes időtartama, függetlenül attól, hogy a teljesítés folyamatos-e, vagy egymást követő
időszakokból áll, nem haladhatja meg a naptári évenkénti 90 tényleges munkanapot.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a szolgáltatást nyújtó személynek a
szolgáltatás igénybevevőjével szemben fennálló garanciális, illetve vis maior esetére
vonatkozó kötelezettségei teljesítését.
22. cikk (1) E melléklet 17. és 19. cikkének rendelkezései nem vonatkoznak a Szerződő Fél
felségterületén közhatalom gyakorlását magában foglaló tevékenység még alkalmankénti
folytatására sem.
(2) E melléklet 17. és 19. cikkének rendelkezései, és az azok alapján elfogadott
intézkedések nem zárják ki a szolgáltatás nyújtása érdekében kiküldött munkavállalók munkaés foglalkoztatási feltételeit meghatározó jogszabályok, rendeletek és közigazgatási
rendelkezések alkalmazhatóságát. E megállapodás 16. cikke szerint, figyelembe kell venni a
munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996.
december 16-i 96/71/EK irányelv1 (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.) rendelkezéseit.
(3) E melléklet 17. cikkének a) pontjának és 19. cikkének rendelkezései nem érintik az
e megállapodás hatálybalépésekor bármely Szerződő Fél jogában hatályos, az alábbi
területekre vonatkozó jogi és közigazgatási előírásokat:
i. a munkaközvetítő és -kölcsönző irodák tevékenysége;
ii. az olyan pénzügyi szolgáltatások, amelyeknél a Szerződő Fél területén a szolgáltatás
nyújtása előzetes engedélyhez kötött, és a szolgáltató felett a Szerződő Fél illetékes
hatóságai prudenciális felügyeletet gyakorolnak.
(4) E melléklet 17. cikke a) pontjának és 19. cikkének rendelkezései nem érintik a
Szerződő Felek legfeljebb 90 tényleges munkanapra, feltétlen közérdekből igényelt
szolgáltatás nyújtására vonatkozó jogi és közigazgatási előírásait.
1 A megállapodás aláírásának napján hatályos rendelkezések szerint.
23. cikk Szolgáltatást igénybe vevő személyek (1) A szolgáltatást igénybe vevő személynek e megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése
értelmében nincs szüksége tartózkodási engedélyre a három hónapot meg nem haladó
tartózkodáshoz. Három hónapot meghaladó időtartam esetén a szolgáltatást igénybe vevő
személy számára a szolgáltatás időtartamával megegyező időtartamú tartózkodási engedélyt
kell kiállítani. E tartózkodás ideje alatt az ilyen személy a szociális segélyezési rendszerekből
kizárható.
(2) A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész felségterületére érvényes.
V. GAZDASÁGI TEVÉKENYSÉGET NEM FOLYTATÓ SZEMÉLYEK 24. cikk
A tartózkodásra vonatkozó szabályok (1) Az a személy, aki az egyik Szerződő Fél állampolgára, nem folytat gazdasági
tevékenységet a tartózkodási helye szerinti államban, és e megállapodás egyéb rendelkezései
szerint nincs tartózkodási joga, legalább öt évre érvényes tartózkodási engedélyt kap, ha az
illetékes nemzeti hatóságok számára igazolja, hogy rendelkezik saját maga és a családtagjai
számára az alábbiakkal:
a) elegendő pénzeszköz ahhoz, hogy a tartózkodásuk ideje alatt ne kelljen szociális
segélyt igényelnie;
b) minden kockázat esetére szóló betegségbiztosítási fedezet1.
A Szerződő Felek, amennyiben szükségesnek tartják, a tartózkodás második évének végén
előírhatják a tartózkodási engedély újraérvényesíttetését.
(2) A pénzeszközöket akkor kell elegendőnek tekinteni, ha meghaladják azt az összeget,
amely alatt a fogadó állam állampolgárai, tekintettel saját, illetve családjuk helyzetére,
szociális juttatásokat igényelhetnek. Ha ez a feltétel nem alkalmazható, a kérelmező
pénzeszközeit akkor kell elegendőnek tekinteni, ha azok meghaladják a fogadó állam által
folyósított minimális társadalombiztosítási nyugdíj szintjét.
(3) A valamelyik Szerződő Fél területén egy évnél rövidebb ideig munkát vállaló
személyek ott tartózkodhatnak, ha az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek
eleget tesznek. A munkanélküli-segélyt, amelyre a nemzeti jogszabályok szerint, szükség
esetén a II. melléklet rendelkezéseivel kiegészítve, jogosultak, pénzeszköznek kell tekinteni
e cikk (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése alkalmazásában.
(4) Az e megállapodás bármely rendelkezése alapján a másik Szerződő Fél területén
tartózkodási engedéllyel nem rendelkező diák számára egy év időtartamra vagy amennyiben a
képzés tovább tart, annak időtartamára tartózkodási engedélyt kell kibocsátani, feltéve, hogy
az illetékes hatóság előtt nyilatkozattal vagy saját választása szerint legalább azzal
egyenértékű módon igazolja, hogy elegendő pénzeszközzel rendelkezik annak biztosítására,

1 Svájcban azon személyek esetében, akik nem Svájcot választják állandó lakhelyüknek, a betegség
biztosításnak tartalmaznia kell baleset és anyaság esetére szóló fedezetet is.
hogy sem ő, sem házastársa, sem eltartott gyermekei a tartózkodásuk alatt nem igényelnek
semmilyen szociális segélyt a fogadó államban; ez azonban csak akkor érvényes, ha fő
tevékenységeként egy jóváhagyott intézmény szakképzési programjára beiratkozott, valamint
rendelkezik minden kockázat esetére szóló betegségbiztosítási fedezettel. E megállapodás
nem szabályozza az e cikk tárgykörébe tartozó, diákoknak nyújtott szakképzési vagy
megélhetési támogatás igénybevételének lehetőségét.
(5) A tartózkodási engedélyt automatikusan legalább öt évre meghosszabbítják, ha a diák
a jogosultság feltételeinek továbbra is megfelel. A tartózkodási engedélyeket évente
hosszabbítják meg a hátralevő képzési idővel megegyező időtartamra.
(6) A tartózkodás folyamatos, hat hónapnál rövidebb ideig tartó megszakítása, és a
hadkötelezettség teljesítése miatti távollét nem érinti a tartózkodási engedély érvényességét.
(7) A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész felségterületén érvényes.
(8) A tartózkodás joga addig áll fenn, amíg annak kedvezményezettje megfelel az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
VI. INGATLAN VÁSÁRLÁSA 25. cikk (1) Bármely Szerződő Fél tartózkodásra jogosult állampolgárai, akiknek állandó
lakhelyük a fogadó államban van, ingatlan vásárlása tekintetében ugyanolyan jogokat
élveznek, mint a fogadó állam állampolgárai. A nemzeti előírásoknak megfelelően, bármikor
állandó lakóhelyet létesíthetnek a fogadó államban, foglalkoztatásuk időtartamára való
tekintet nélkül. A fogadó állam elhagyása nem vonja maga után az ilyen tulajdon
elidegenítésének kötelezettségét.
(2) Bármelyik Szerződő Fél tartózkodásra jogosult, a fogadó államban állandó lakhellyel
nem rendelkező állampolgárai a gazdasági tevékenységükhöz szükséges ingatlan vásárlása
tekintetében ugyanolyan jogokat élveznek, mint a fogadó állam állampolgárai. A fogadó
állam elhagyása nem vonja maga után az ilyen tulajdon elidegenítésének kötelezettségét.
Az ilyen személy második lakás vagy nyaraló vásárlására is engedélyt kaphat. E megállapodás nem érinti a tőkebefektetésre, illetve az ingatlanfejlesztésre és a lakásépítésre
vonatkozó szabályokat.
(3) A gazdasági tevékenységükhöz szükséges és második lakás céljára szolgáló ingatlan
vásárlása tekintetében a határmenti ingázók ugyanolyan jogokat élveznek, mint a fogadó
állam állampolgárai. A fogadó állam elhagyása nem vonja maga után az ilyen tulajdon
elidegenítésének kötelezettségét. A határmenti ingázó nyaraló vásárlására is engedélyt kaphat.
E megállapodás nem érinti a tőkebefektetésre, illetve az ingatlanfejlesztésre és a lakásépítésre
vonatkozó szabályokat.
VII. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS A MEGÁLLAPODÁS TOVÁBBFEJLESZTÉSE 26. cikk
Általános rendelkezések (1) Amennyiben az e megállapodás 10. cikkében meghatározott mennyiségi korlátozásokat alkalmazzák, az e fejezetben foglalt rendelkezések értelemszerűen kiegészítik az e
melléklet más rendelkezéseit, vagy azok helyébe lépnek.

(2) Amennyiben az e megállapodás 10. cikkében meghatározott mennyiségi korlátozásokat alkalmazzák, a gazdasági tevékenység folytatása a tartózkodási és/vagy munkavállalási engedély kiadásának a függvénye.
27. cikk A munkavállalók tartózkodására vonatkozó szabályok (1) Az egy évnél rövidebb időtartamra szóló munkaszerződéssel rendelkező
munkavállalók tartózkodási engedélyét legfeljebb 12 hónapra hosszabbítják meg, ha a
munkavállaló igazolja az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy gazdasági tevékenységet
folytathat. Új tartózkodási engedélyt állítanak ki, ha a munkavállaló igazolja, hogy gazdasági
tevékenységet folytathat, és az e megállapodás 10. cikkében meghatározott kvóta még nem
merült ki. E melléklet 24. cikkének megfelelően, a munkavállalót nem lehet két
munkaszerződés megkötése között az ország elhagyására kötelezni.
(2) Az e megállapodás 10. cikkének (2) bekezdésében említett időtartam alatt a Szerződő
Fél előírhatja írásos szerződés vagy szerződéstervezet bemutatását az első tartózkodási
engedély kiadását megelőzően.
(3) a) Azok a személyek, akik korábban a fogadó állam területén legalább 30 hónapig
határozott időtartamú munkaviszonyban álltak, automatikusan korlátlan időre
jogosultak munkát vállalni2. Nem tagadható meg e jog azon az alapon, hogy a
biztosítandó tartózkodási engedélyek száma kimerült.
b) Azok a személyek, akik korábban a fogadó állam területén a megelőző 15 évben
összesen legalább 50 hónapig idénymunkát végeztek, és nem felelnek meg a
tartózkodási engedélyre való jogosultság feltételeinek a fenti a) pont rendelkezéseinek megfelelően, automatikusan korlátlan időre jogosultak munkát
vállalni.
2 Az ilyen személyekre nem vonatkozik a szervezett munkaerőpiacon jelen lévő munkavállalók számára
biztosított elsőbbség, illetve valamely meghatározott ágazatban vagy helyen a díjazási és foglalkoztatási
feltételek betartásának ellenőrzése.
28. cikk Határmenti ingázó munkavállalók (1) A határmenti ingázó munkavállaló valamely Szerződő Fél olyan állampolgára, akinek
a szokásos tartózkodási helye Svájc vagy annak szomszédos államai határövezeteiben van, és
aki egy másik Szerződő Fél határövezetében munkavállalóként folytat tevékenységet, állandó
lakóhelyére minden nap vagy legalább hetente egyszer rendszeresen visszatérve. E megállapodás alkalmazásában határövezetek a Svájc és szomszédai között létrejött, a határövezetekben való mozgásról szóló megállapodásokban meghatározott övezetek.
(2) A különleges engedély a kibocsátó állam határövezetein belül érvényes.
29. cikk A munkavállalók visszatérési joga (1) Az a munkavállaló, aki e megállapodás hatálybalépésének napján legalább egy évre
érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezett, és aki akkor elhagyta a befogadó országot, a
kiutazásától számított hat éven belül jogosult arra, hogy az új tartózkodási engedélyek
kvótájának felosztásakor kedvezményes elbírálásban részesüljön, ha igazolja, hogy gazdasági
tevékenységet folytathat.
(2) A határmenti ingázó előző, hároméves, megszakítás nélküli munkaviszonya végétől
számított hat éven belül, fizetési és munkakörülményeire figyelemmel, jogosult új különleges
engedélyre, amennyiben a megállapodás hatálybalépését követő két évben munkát vállal, ha
igazolja az illetékes nemzeti hatóságoknak, hogy gazdasági tevékenységet folytathat.
(3) Azok a fiatalok, akik a 21. életévük betöltése előtt legalább öt évig valamely Szerződő
Fél területén tartózkodtak, majd azt elhagyták, négy éven belül jogosultak oda visszatérni, és
gazdasági tevékenységet folytatni.
30. cikk A munkavállalók foglalkozásának szabad megválasztása és földrajzi mobilitása
(1) Az egy évnél rövidebb időre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkező
munkavállalók a munka megkezdését követő tizenkét hónapig jogosultak foglalkozásuk
szabad megválasztására és a földrajzi mobilitásra. A munkavállalóból önálló vállalkozóvá
válás e megállapodás 10. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével lehetséges.

(2) A határmenti ingázó munkavállalóknak kiadott különleges engedélyek feljogosítják
birtokosukat a foglakozásuk szabad megválasztására és a földrajzi mobilitásra Svájc és annak
szomszédos államai valamennyi határövezetében.
31. cikk Az önálló vállalkozók tartózkodására vonatkozó szabályok
Valamely Szerződő Fél a másik Szerződő Fél felségterületén önálló vállalkozói tevékenység
folytatása céljából letelepedni kívánó állampolgára (a továbbiakban: önálló vállalkozó) hat
hónap időtartamra érvényes tartózkodási engedélyt kap. Az önálló vállalkozó legalább öt évre
érvényes tartózkodási engedélyt kap, ha a hathónapos időszak vége előtt igazolja az illetékes
nemzeti hatóságok számára, hogy önálló vállalkozói tevékenységet folytat. Amennyiben
szükséges, a hathónapos időtartamot legfeljebb további két hónappal meg lehet hosszabbítani,
amennyiben reális esély van arra, hogy az önálló vállalkozó az önálló vállalkozói
tevékenységet igazolni tudja.
32. cikk Határmenti ingázó önálló vállalkozók (1) A határmenti ingázó önálló vállalkozó valamely Szerződő Fél olyan állampolgára,
akinek a szokásos tartózkodási helye Svájc vagy annak szomszédos államai határövezeteiben
van, és aki önálló vállalkozói tevékenységet folytat a másik Szerződő Fél határövezeteiben,
állandó lakóhelyére minden nap, vagy legalább hetente egyszer rendszeresen visszatérve.
E megállapodás alkalmazásában határövezetek a Svájc vagy az annak szomszédos államai
között létrejött, a határövezetekben való mozgásról szóló megállapodásokban meghatározott
övezetek.
(2) Valamely Szerződő Fél állampolgára, aki határmenti ingázó önálló vállalkozói
minőségében Svájc vagy annak szomszédos államai határövezeteiben önálló vállalkozói
tevékenységet kíván folytatni, ideiglenes, hathónapos különleges engedélyt kap. Az önálló
vállalkozó legalább ötéves időtartamra kap különleges engedélyt, ha a hathónapos időszak
lejárta előtt igazolja az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy önálló vállalkozói
tevékenységet folytat. Amennyiben szükséges, a hathónapos időtartamot legfeljebb további
két hónappal meg lehet hosszabbítani, amennyiben reális esély van rá, hogy az önálló
vállalkozó az önálló vállalkozói tevékenységet igazolni tudja.
(3) A különleges engedélyek a kibocsátó állam határövezetein belül érvényesek.
33. cikk Az önálló vállalkozók visszatérési joga (1) Az az önálló vállalkozó, aki legalább öt évre érvényes tartózkodási engedéllyel
rendelkezett, és elhagyta a fogadó országot, a kiutazásától számított hat éven belül új
tartózkodási engedélyre jogosult, ha a befogadó országban megszakítás nélkül három évig
dolgozott, továbbá igazolja az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy gazdasági
tevékenységet folytathat.
(2) A határmenti ingázó önálló vállalkozó az előző, megszakítás nélküli négyéves
tevékenysége befejezésétől számított hat éven belül jogosult új különleges engedélyre, ha
igazolja az illetékes nemzeti hatóságoknak, hogy gazdasági tevékenységet folytathat.
(3) Azok a fiatalok, akik 21. életévük betöltése előtt legalább öt évig valamely Szerződő
Fél területén tartózkodtak, majd azt elhagyták, négy éven belül jogosultak oda visszatérni, és
gazdasági tevékenységet folytatni.
34. cikk Az önálló vállalkozók foglalkozásának szabad megválasztása és földrajzi mobilitása
A határmenti ingázó önálló vállalkozóknak kiadott különleges engedélyek feljogosítják
birtokosukat a foglalkozásuk szabad megválasztására és a földrajzi mobilitásra Svájc vagy
annak szomszédos államai határövezeteiben. Az ideiglenes hathónapos tartózkodási
engedélyek (határmenti ingázó önálló vállalkozók esetében a különleges engedélyek) csak a
földrajzi mobilitás jogát biztosítják.
II. MELLÉKLET A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK ÖSSZEHANGOLÁSA 1. cikk

(1) A szociális biztonsági rendszerek összehangolása területén, a Szerződő Felek
megállapodnak az e megállapodás aláírásának időpontjában hatályos, és az e melléklet
A. szakaszával módosított, e megállapodásban említett közösségi jogi aktusok vagy e jogi
aktusokkal egyenértékű szabályok egymás közötti alkalmazásában.
(2) Az e melléklet A. szakaszában említett jogi aktusokban foglalt „tagállam(ok)”
kifejezést a jogszabályok hatálya alá tartozó államokon kívül Svájcra is érteni kell.
2. cikk

(1) E melléklet rendelkezéseinek alkalmazásakor a Szerződő Felek figyelembe veszik az
említett közösségi jogi aktusokat e melléklet B. szakaszának módosítása szerint.
(2) E melléklet rendelkezéseinek alkalmazásakor a Szerződő Felek tudomásul veszik az
e melléklet C. szakaszában említett közösségi jogi aktusokat.
3. cikk

(1) Az egy évnél rövidebb időre érvényes svájci tartózkodási engedéllyel rendelkező
közösségi munkavállalók munkanélküli-biztosításához kapcsolódó feltételeket e melléklet
jegyzőkönyve állapítja meg.
(2) A jegyzőkönyv e melléklet szerves részét képezi.
A. SZAKASZ: EMLÍTETT JOGI AKTUSOK

(1) 371R14083: A Tanács 1971. június 14-i 1408/71/EGK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő
alkalmazásáról,
naprakésszé téve az alábbiakkal: 397R118: A Tanács 1996. december 2-i 118/97/EK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet és az 1408/71/EGK
rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló 574/72/EGK rendelet
módosításáról és naprakésszé tételéről (HL L 28., 1997.1.30., 1. o.).
397R1290: A Tanács 1997. június 27-i 1290/97/EK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet és az
1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló
574/72/EGK módosításáról (HL L 176., 1997.7.4., 1. o.).
398R1223: A Tanács 1998. június 4-i 1223/98/EK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet és az
1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló
574/72/EGK rendelet módosításáról (HL L 168., 1998.6.13., 1. o.).

398R1606: A Tanács 1998. június 29-i 1606/98/EK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet és az
3 NB. A közösségi joganyag, ahogy az EK-tagállamok az Európai Közösségen belül a megállapodás aláírásakor
alkalmazzák:
A munkanélküli-segélyre való jogosultságszerző időszakok összevonásának és a legutolsó munkaviszony
államában a munkanélküli-segély folyósításának alapelveit a munkaviszony időtartamától függetlenül kell
alkalmazni.
Azok a személyek, akiket egy tagállam területén egy évnél rövidebb ideig alkalmaztak, új állás keresése
érdekében ésszerű ideig, legfeljebb azonban hat hónapig ott tartózkodhatnak a foglalkoztatásuk befejeződése
után is, a szakmai végzettségüknek megfelelő állásajánlatok megismerése, valamint, ha szükséges, az
állásszerzéshez szükséges lépések megtétele végett. Ezek a személyek ott tartózkodhatnak a munkaviszony
befejeződése után is, ha rendelkeznek saját maguk és a családtagjaik ellátására elégséges pénzeszközzel anélkül,
hogy szociális juttatásokra szorulnának a tartózkodásuk alatt, valamint rendelkeznek minden kockázat esetére
szóló betegségbiztosítással. Azt a munkanélküli-segélyt, amelyre a hazai törvények szerint jogosultak, és amely
szükség esetén kiegészíthető az összevonási szabály alapján, ilyen pénzeszköznek kell tekinteni.
A pénzeszközök akkor tekinthetők elégségesnek, ha meghaladják azt az összeget, amely alatt az érintett állam
állampolgárai személyes körülményeiket és lehetőség szerint családjuk körülményeit is figyelembe véve,
szociális juttatásokat igényelhetnek. Ha ez a feltétel nem alkalmazható, az igénylő pénzeszközei elégségesnek
tekinthetők, ha meghaladják a fogadó állam által nyújtott társadalombiztosítási nyugdíj minimumát.
Az idénymunkások élhetnek a munkanélküli-segélyhez való jogukkal a legutolsó foglalkoztatás államában,
függetlenül attól, mikor ér véget a szóban forgó idény. Ott maradhatnak foglalkoztatásuk befejeződése után is,
feltéve, hogy megfelelnek az előző bekezdésben említett feltételeknek. Ha a tartózkodási államban munkára
jelentkeznek, akkor a 1408/71/EGK rendelet 71. cikke rendelkezéseinek megfelelően részesülhetnek
munkanélküli-segélyben ebben az államban.
A határmenti ingázók a tartózkodási államban, vagy a legutolsó foglakoztatás államában jelentkezhetnek
munkára, ha személyes és szakmai kapcsolatokat tartottak fenn, és ezért ott a munkavállalás jobb feltételeivel
rendelkeznek. A munkanélküli-segélyt abban az államban vehetik igénybe, amelyben munkára jelentkeznek.
1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló
574/72/EGK rendelet módosításáról (HL L 209., 1998.7.25., 1. o.).
399R307: A Tanács 1999. február 8-i 307/1999/EK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendeletnek és az
1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló
574/72/EGK rendeletnek a diákokra való kiterjesztése céljából végrehajtott
módosításáról (HL L 38., 1999. 2.12., 1. o.).
E megállapodás alkalmazásában a rendeletet a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:
a) a 95a. cikket nem kell alkalmazni; b) a 95b. cikket nem kell alkalmazni;
c) az I. melléklet I. szakasza a következőkkel egészül ki:
Svájc
Ha svájci intézmény a rendelet 1. fejezete III. címének megfelelő egészségügyi ellátás
nyújtására illetékes intézmény:
Munkavállaló a rendelet 1. cikke a) pontjának ii. alpontja értelmében mindenki, aki az
öregségi és hátramaradotti biztosításról szóló szövetségi törvény szerint munkavállalónak minősül.
Önálló vállalkozó a rendelet 1. cikke a) pontjának ii. alpontja értelmében mindenki,
aki az öregségi és hátramaradotti biztosításról szóló szövetségi törvény szerint önálló
vállalkozói tevékenységet folytat.
d) az I. melléklet II. szakasza a következőkkel egészül ki:
Svájc
A rendelet 1. fejezete III. címének rendelkezései szerinti természetbeni juttatásokra
való jogosultság megállapítása szempontjából a „családtag” a házastársat, illetve a
18 év alatti gyermeket, valamint a 25 év alatti, iskolai oktatásban résztvevő,
tanulmányokat folytató vagy szakmai képzésben résztvevő személyeket jelenti.
e) a II. melléklet I. szakasza a következőkkel egészül ki:
Svájc
Az önálló vállalkozóknak nyújtott családi pótlék kantoni rendszere (Graubünden,
Lucerne, St. Gallen).
f) a II. melléklet I. szakasza a következőkkel egészül ki:
Svájc
A családi juttatásokról szóló ide vonatkozó kantoni jogszabályok szerinti szülési és
örökbefogadási segély (Fribourg, Genf, Jura, Luzern, Neuchâtel, Schaffhausen,
Schwyz, Solothurn, Uri, Valais, Vaud).
g) a II. melléklet III. szakasza a következőkkel egészül ki:
Svájc
Nem kell alkalmazni.
h) a IIa. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
a) Kiegészítő (a kiegészítő juttatásokról szóló 1965. március 19-i szövetségi
törvény) és a hasonló, kantoni jogszabályok szerint meghatározott juttatások.
b) A rokkantsági biztosítás szerint a súlyos rokkantság esetén folyósítandó
nyugdíj [az 1994. október 7-én módosított, 1959. június 19-i szövetségi
betegbiztosítási törvény 28. cikke (1) bekezdésének a) pontja].
c) A kantoni jogszabályok szerint meghatározott, munkanélküliség esetére szóló,
nem járulékalapú vegyes ellátások.
i) a III. melléklet A. része a következőkkel egészül ki:
Németország – Svájc
a) Az 1989. március 2-i 2. számú, és az 1975. szeptember 9-i 1. számú kiegészítő
egyezménnyel módosított, a társadalombiztosításról szóló 1964. február 25-i
egyezmény:
i. a 4. cikk (2) bekezdése pénzbeni juttatások harmadik országban lakó
személyeknek történő kifizetése tekintetében
ii. a záró jegyzőkönyv 9b. cikke (1) bekezdésének 2–4. pontja
iii. a záró jegyzőkönyv 9e. cikke (1) bekezdése b) pontjának első, második és
negyedik mondata. b) Az 1992. december 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel módosított, a munkanélküliségi biztosításról szóló 1982. október 20-i egyezmény:
i. a 7. cikk (1) bekezdése
ii. a 8. cikk (5) bekezdése. Németország (Büsingen közigazgatási terület) az e
rendelkezés hatálya alá tartozó munkavállalókra, a munkahelyteremtő
intézkedések által létrehozott tényleges munkahelyek költségéhez nyújtott
svájci jogszabályok szerinti kantoni hozzájárulással megegyező összeggel
járul hozzá.
Ausztria – Svájc
Az 1973. május 17-i 1. számú, az 1977. november 30-i 2. számú, az 1987. december 14-i
3. számú és az 1996. december 11-i 4. számú kiegészítő egyezmény által módosított, a
társadalombiztosításról szóló 1967. november 15-i egyezmény 4. cikke, a pénzbeni
juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
Belgium – Svájc
a) A társadalombiztosításról szóló 1975. szeptember 24-i egyezmény 3. cikkének
(1) bekezdése, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek
történő kifizetése tekintetében.
b) A fenti egyezmény záró jegyzőkönyvének 4. pontja, a pénzbeni juttatások
harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében. Dánia – Svájc
Az 1985. szeptember 18-i 1. számú és az 1996. április 11-i 2. számú kiegészítő
egyezmény által módosított, a társadalombiztosításról szóló 1983. január 5-i egyezmény 6. cikke, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő
kifizetése tekintetében.
Spanyolország – Svájc
a) Az 1982. június 11-i kiegészítő egyezmény által módosított, a társadalom
biztosításról szóló 1969. október 13-i egyezmény 2. cikke, a pénzbeni juttatások
harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
b) A fenti egyezmény záró jegyzőkönyvének 17. pontja; e rendelkezés alapján a
spanyol rendszer szerint biztosított személyek mentesek a svájci betegbiztosítási
rendszerhez való csatlakozás követelménye alól.
Finnország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1985. június 28-i egyezmény 5. cikkének (2) bekezdése.
Franciaország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1975. július 3-i egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése, a
pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése
tekintetében.
Görögország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1973. június 1-jei egyezmény 4. cikke, a pénzbeni
juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
Olaszország – Svájc
a) Az 1963. december 18-i 1. számú kiegészítő egyezmény, az 1969. július 4-i
kiegészítő megállapodás, az 1974. február 25-i kiegészítő jegyzőkönyv és az
1980. április 2-i 2. számú kiegészítő egyezmény által módosított, a szociális
biztonságról szóló 1962. december 14-i egyezmény 3. cikkének második
mondata, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő
kifizetése tekintetében.
b) A fenti egyezmény 9. cikkének (1) bekezdése.
Luxemburg – Svájc
Az 1976. március 26-i kiegészítő egyezménnyel módosított, a szociális biztonságról
szóló 1969. június 3-i egyezmény 4. cikkének (2) bekezdése.
Hollandia – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1970. május 27-i egyezmény 4. cikkének második
mondata.
Portugália – Svájc
Az 1994. május 11-i kiegészítő egyezmény által módosított, a szociális biztonságról
szóló 1975. szeptember 11-i egyezmény 3. cikkének második mondata, a pénzbeni
juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
Egyesült Királyság – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1968. február 21-i egyezmény 3. cikkének (1) és
(2) bekezdése, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő
kifizetése tekintetében.
Svédország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1978. október 20-i egyezmény 5. cikkének (2) bekezdése.
j) a III. melléklet B. része a következőkkel egészül ki:
Németország – Svájc
a) Az 1975. szeptember 9-i 1. számú és az 1989. március 2-i 2. számú kiegészítő
egyezmény által módosított, a szociális biztonságról szóló 1964. február 25-i
egyezmény 4. cikk (2) bekezdése, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó
személyeknek történő kifizetése tekintetében.
b) Az 1992. december 22-i kiegészítő jegyzőkönyv által módosított, a munkanélküliségi biztosításról szóló 1982. október 20-i egyezmény:
i. a 7. cikk (1) bekezdése
ii. a 8. cikk (5) bekezdése. Németország (Büsingen közigazgatási terület) az e
rendelkezés hatálya alá tartozó munkavállalókra a munkahelyteremtő
intézkedések által létrehozott tényleges munkahelyek költségéhez nyújtott
svájci jogszabályok szerinti kantoni hozzájárulással megegyező összeggel
járul hozzá.
Ausztria – Svájc
Az 1973. május 17-i 1. számú, az 1977. november 30-i 2. számú, az 1987. december
14-i 3. számú és az 1996. december 11-i 4. számú kiegészítő egyezmény által
módosított, a szociális biztonságról szóló 1967. november 15-i egyezmény 4. cikke, a
pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése
tekintetében.
Belgium – Svájc
a) A szociális biztonságról szóló 1975. szeptember 24-i egyezmény 3. cikkének
(1) bekezdése, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek
történő kifizetése tekintetében.
b) A fenti egyezmény záró jegyzőkönyvének 4. pontja, a pénzbeni juttatások
harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
Dánia – Svájc
Az 1985. szeptember 18-i 1. számú és az 1996. április 11-i 2. számú kiegészítő
egyezmény által módosított, a szociális biztonságról szóló 1983. január 5-i egyezmény
6. cikke, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő
kifizetése tekintetében.
Spanyolország – Svájc
a) Az 1982. június 11-i kiegészítő egyezmény által módosított, a szociális
biztonságról szóló 1969. október 13-i egyezmény 2. cikke, a pénzbeni juttatások
harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
b) A fenti egyezmény záró jegyzőkönyvének 17. pontja; e rendelkezés alapján a
spanyol rendszer szerint biztosított személyek mentesek a svájci betegbiztosítási
rendszerhez való csatlakozás követelménye alól.
Finnország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1985. június 28-i egyezmény 5. cikkének (2) bekezdése.
Franciaország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1975. július 3-i egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése, a
pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése
tekintetében.
Görögország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1973. június 1-jei egyezmény 4. cikke, a pénzbeni
juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
Olaszország – Svájc
a) Az 1963. december 18-i 1. számú kiegészítő egyezmény, az 1969. július 4-i
kiegészítő megállapodás, az 1974. február 25-i kiegészítő jegyzőkönyv és az
1980. április 2-i 2. számú kiegészítő egyezmény által módosított, a szociális
biztonságról szóló 1962. december 14-i egyezmény 3. cikkének második mondata,
a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése
tekintetében.
b) A fenti egyezmény 9. cikkének (1) bekezdése.
Luxemburg – Svájc
Az 1976. március 26-i kiegészítő egyezménnyel módosított, a szociális biztonságról
szóló 1967. június 3-i egyezmény 4. cikkének (2) bekezdése.
Hollandia – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1970. május 27-i egyezmény 4. cikkének második
mondata.
Portugália – Svájc
Az 1994. május 11-i kiegészítő egyezmény által módosított, a szociális biztonságról
szóló 1975. szeptember 11-i egyezmény 3. cikkének második mondata, a pénzbeni
juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő kifizetése tekintetében.
Egyesült Királyság – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1968. február 21-i egyezmény 3. cikkének (1) és
(2) bekezdése, a pénzbeni juttatások harmadik országban lakó személyeknek történő
kifizetése tekintetében.
Svédország – Svájc
A szociális biztonságról szóló 1978. október 20-i egyezmény 5. cikkének
(2) bekezdése.
k) a IV. melléklet A. része a következőkkel egészül ki:
Svájc
Nincs kiegészítés. l) a IV. melléklet B. része a következőkkel egészül ki:
Svájc
Nincs kiegészítés. m) a IV. melléklet C. része a következőkkel egészül ki:
Svájc
Minden öregségi, hátramaradotti és rokkantsági nyugdíjra vonatkozó igény az
alaprendszerben, valamint minden öregségi nyugdíj a munkavállalói biztosítási
rendszerben.
n) a IV. melléklet D2. része a következőkkel egészül ki:
Az öregségi, a hátramaradotti és a rokkantsági biztosításokról szóló 1982. június 25-i
szövetségi törvény hatálya alá tartozó hátramaradotti és rokkantsági nyugdíjak.
o) a VI. melléklet a következőkkel egészül ki:
1. A szövetségi öregségi és hátramaradotti biztosítási törvény 2. cikkét és a
szövetségi rokkantsági biztosítási törvény 1. cikkét, amely az önkéntes biztosítást
szabályozza ezekben a biztosítási ágakban az e megállapodás hatálya alá nem
tartozó államokban élő svájci állampolgárok számára, alkalmazandó olyan,
Svájcon kívül élő személyekre vonatkozóan, akik az e megállapodásban részes
államok állampolgárai, valamint az ilyen államok területén tartózkodó menekült
és hontalan személyekre vonatkozóan, amennyiben az ilyen személyek legkésőbb
egy évvel azután belépnek az önkéntes biztosítási rendszerbe, hogy legalább
ötéves folyamatos biztosítási időszak után megszűnik az öregségi, hátramaradotti,
illetve rokkantsági biztosításuk.
2. Amennyiben valamely személynek a svájci öregségi, hátramaradotti és
rokkantsági biztosítotti jogviszonya legalább ötéves folyamatos biztosítási időszak
után megszűnik, biztosítási jogosultságát munkáltatója hozzájárulásával
fenntarthatja, amennyiben svájci munkáltatónál dolgozik olyan államban, amelyre
e megállapodást nem kell alkalmazni, feltéve, hogy ezt a biztosítása
megszűnésének időpontjától számított hat hónapon belül kérelmezi.
3. Biztosítási kötelezettség a svájci betegségbiztosítási rendszerben és a lehetséges
mentességek:
a) A svájci betegségbiztosítás szerinti biztosítási kötelezettség a következő,
Svájcban állandó lakóhellyel nem rendelkező személyekre terjed ki:
i. a rendelet II. címe szerint a svájci jogszabályok hatálya alá tartozó
személyek,
ii. azok a személyek, akik tekintetében a rendelet 28., 28a. cikke vagy
29. cikke szerint Svájc az illetékes állam,
iii. svájci munkanélküliségi biztosítási juttatásokban részesülő személyek,
iv. azoknak a Svájcban állandó lakóhellyel rendelkező személyeknek, önálló
vállalkozóknak vagy munkavállalóknak a családtagjai, akik a svájci
betegbiztosítási rendszer szerint biztosítottak, kivéve, ha e családtagok
állandó lakóhelye a következő államok valamelyikében van: Dánia,
Spanyolország, Portugália, Svédország, Egyesült Királyság.
b) Az a) pontban említett személyeket kérelmükre fel lehet menteni a kötelező
biztosítás alól, ha állandó lakóhelyük a következő államok valamelyikében
van, és bizonyítani tudják, hogy ott betegbiztosítási fedezettel rendelkeznek:
Németország, Ausztria, Finnország, Olaszország és – az a) pont i.–iii.
alpontjában említett személyek esetében – Portugália.
E kérelmet a Svájcban a biztosítás megkötésére vonatkozó kötelezettség
hatálybalépésének napjától számított három hónapon belül kell benyújtani,
amennyiben a kérelmet a határidő után nyújtják be, a biztosítás a belépés
időpontjától lép érvénybe.
4. Németországi, ausztriai, belgiumi vagy hollandiai állandó lakóhellyel, de svájci
betegségbiztosítási fedezettel rendelkező személyekre, ha Svájcban tartózkodnak,
értelemszerűen alkalmazni kell a rendelet 20. cikkének első és második mondatát.
Ezekben az esetekben minden számlázott költséget a svájci biztosító visel.
5. A rendelet 22., 22a., 22b., 22c., 25. és 31. cikkének alkalmazásában minden
számlázott költséget a svájci biztosító visel.
6. A 4. pontban említett, az állandó lakóhely intézménye által fizetett
betegbiztosítási juttatást az 574/72/EGK rendelet 93. cikkének megfelelően
visszatérítik.
7. Valamely másik, e megállapodás hatálya alá tartozó állam biztosítási rendszere
szerint teljesített napi juttatást szolgáltató biztosítások időtartamát figyelembe kell
venni az ilyen biztosítások esetleges tartalékának csökkentése vagy tartalékolása
szempontjából anyaság vagy betegség esetén, ha a személy valamely másik
országban kötött biztosításának megszűnésétől számított három hónapon belül
svájci biztosítóval biztosítást köt.
8. Azt a munkavállalót vagy önálló vállalkozót, aki már nem tartozik a rokkantsági
biztosításról szóló svájci jogszabályok hatálya alá, a rendelet 3. fejezete
III. címének alkalmazásában úgy kell tekinteni, mint aki az általános rokkantsági
nyugdíj megítélése szempontjából ilyen biztosítással rendelkezik:
a) egy év időtartamig attól a naptól kezdődően, amikor a rokkantságot megelőző
munkaviszony megszakadt, amennyiben baleset vagy betegség következtében
kellett feladnia a kereső vagy önálló vállalkozói tevékenységét Svájcban, és
amennyiben a rokkantságot ebben az országban állapították meg; az ilyen
személy köteles öregségi, hátramaradotti és rokkantsági biztosítási járulékot
fizetni, mintha állandó svájci lakos lenne,
b) arra az időtartamra, amely alatt kereső vagy önálló vállalkozói tevékenységének megszűnése után a rokkantsági biztosítás alapján rehabilitációban
vesz részt; továbbra is köteles az öregségi, hátramaradotti és rokkantsági
biztosítási járulékot fizetni,
c) olyan esetekben, ahol az a) és a b) pont nem alkalmazható,
i. amennyiben azon a napon, amikor a rokkantsági biztosításokról szóló
svájci jogszabályok értelmében biztosítási esemény következik be,
valamely másik, e megállapodás hatálya alá tartozó állam öregségi,
hátramaradotti vagy rokkantsági biztosításával rendelkezik; vagy
ii. amennyiben valamely másik, e megállapodás hatálya alá tartozó állam
rokkantsági vagy öregségi biztosítása szerint nyugdíjjogosult vagy már
ilyen nyugdíjban részesül; vagy
iii. amennyiben, mialatt valamely másik, e megállapodás hatálya alá tartozó
állam jogszabályai hatálya alá tartozik, munkaképtelen és az ilyen állam
beteg- vagy balesetbiztosítási rendszere által fizetett juttatások
igénylésére jogosult, vagy már részesül ilyen juttatásban; vagy
iv. amennyiben munkanélküliség miatt valamely másik, e megállapodás
hatálya alá tartozó állam munkanélküliségi biztosítási rendszere által
fizetett juttatások igénylésére jogosult, vagy már részesül ilyen
juttatásban; vagy
v. amennyiben Svájcban határmenti ingázóként tevékenykedett, és
amennyiben a svájci jogszabályok értelmében bekövetkezett biztosítási
eseményt közvetlenül megelőző három év alatt legalább tizenkét hónapig
fizetett járulékot e jogszabályoknak megfelelően.
9. A 8. cikk a) pontját értelemszerűen kell alkalmazni a svájci rokkantsági biztosítás
alapján nyújtott rehabilitációra.
p) A VII. melléklet a következőkkel egészül ki:
„Önálló vállalkozói tevékenység folytatása Svájcban és munkavállalás bármely másik,
e megállapodás hatálya alá tartozó államban.”
(2) 372R0574: A Tanács 1972. március 21-i 574/72/EGK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására
vonatkozó szabályok rögzítéséről,
naprakésszé téve az alábbiakkal: 397R118: A Tanács 1996. december 2-i 118/97/EK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra vonatkozó alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet és az
1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló
574/72/EGK rendelet módosításáról és naprakésszé tételéről (HL L 28., 1997.1.30.,
1. o.).
397R1290: A Tanács 1997. június 27-i 1290/97/EGK rendelete a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és
családtagjaikra vonatkozó alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK rendelet és az
1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló
574/72/EGK módosításáról (HL L 176., 1998.7.4., 1. o.).
398R1223: A Tanács 1998. június 4-i 1223/98/EK tanácsi rendelete a szociális
biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló
vállalkozókra és családtagjaikra vonatkozó alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK
rendelet és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás
megállapításáról szóló 574/72/EGK rendelet módosításáról (HL L 168., 1998.6.13.,
1. o.).
398R1606: A Tanács 1998. június 29-i 1606/98/EK tanácsi rendelete a szociális
biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló
vállalkozókra és családtagjaikra vonatkozó alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK
rendeletnek és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás
megállapításáról szóló 574/72/EGK rendelet módosításáról (HL L 209., 1998.7.25.,
1. o.).
399R307: A Tanács 1999. február 8-i 307/1999/EK tanácsi rendelete a szociális
biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló
vállalkozókra és családtagjaikra vonatkozó alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK
rendeletnek és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás
megállapításáról szóló 574/72/EGK rendeletnek a diákokra való kiterjesztése céljából
végrehajtott módosításáról (HL L 38., 1999.2.12., 1. o.).
E megállapodás alkalmazásában a rendeletet a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:
a) Az 1. melléklet a következőkkel egészül ki:
Berne – Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna (Szövetségi
Társadalombiztosítási Hivatal, Bern).
b) A 2. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
1. Betegség és anyaság
Az érintett személynek a szövetségi betegbiztosítási törvény alapján fedezetet
nyújtó Versicherer – Assureur – Assicuratore (Biztosító).
2. Rokkantság
a) Rokkantsági biztosítás: i. Svájci lakhelyű személyek:
IV Stelle – Office AI – Ufficio AI (rokkantsági biztosítási hivatal) a
lakóhelyük szerinti kantonban.
ii. Nem svájci lakhelyű személyek:
IV-Stelle für Versicherte im Ausland, Genf – Office AI pour les assurés à
l’étranger, Genève – Ufficio AI per gli assicurati all’estero, Ginevra
(a külföldön biztosított személyek rokkantsági biztosítási hivatala, Genf).
b) Szakmai nyugdíjprogramok:
Az a nyugdíjalap, amelynek a legutóbbi munkáltató a tagja.
3. Öregség és halál
a) Öregségi és hátramaradotti biztosítás:
i. Svájci lakhelyű személyek:
Ausgleichskasse – Caisse de compensation – Cassa di compensazione, à
laquelle les contributions ont été payées en dernier lieu (az a kompezációs alap, amelybe a legutóbbi időszakban járulékot fizettek).
b) Szakmai nyugdíjprogramok:
Az a nyugdíjalap, amelynek a legutóbbi munkáltató a tagja.
4. Munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések
a) Munkavállalók:
Az a balesetbiztosítást nyújtó biztosító, amelynél a munkáltató biztosítást
kötött.
b) Önálló vállalkozók:
Az a balesetbiztosítást nyújtó biztosító, amelynél az önfoglalkoztató önkéntes
biztosítást kötött.
5. Munkanélküliség
a) Teljes munkanélküliség: A munkavállaló által választott munkanélküliségi biztosítási alap.
b) Részleges munkanélküliség:
A munkáltató által választott munkanélküliségi biztosítási alap.
6. Családi juttatások
a) Szövetségi rendszer:
i. Munkavállalók: Kantonale Ausgleichskasse – Caisse cantonale de compensation – Cassa
cantonale di compensazione – Az a kantoni kártalanítási alap, amelynek a
munkáltató a tagja.
b) Kantoni rendszerek:
i. Munkavállalók: Familienausgleichskasse – Caisse se compensation familiale – Cassa di
compensazione familiale – Az a családi kompenzációs alap, amelynek a
munkavállaló vagy a munkáltató a tagja.
ii. Önálló vállalkozók:
A kanton által kijelölt intézmény.
c) A 3. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
1. Betegség és anyaság Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn – Institution commune La Mal,
Soleure – Istituzione commune La Mal, Soletta (a szövetségi betegbiztosítási
törvény hatálya alá tartozó közintézmény, Solothurn).
3. Öregség és halál
a) Öregségi és hátramaradotti biztosítás:
5. Munkanélküliség
a) Teljes munkanélküliség: A munkavállaló által választott munkanélküliségi biztosítási alap.
b) Részleges munkanélküliség:
A munkáltató által választott munkanélküliségi biztosítási alap.
6. Családi juttatások
A lakóhely szerinti vagy a tartózkodási hely szerinti kanton által kijelölt
intézmény.
d) A 4. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
1. Betegség és anyaság
Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn – Institution commune La Mal,
Soleure – Istituzione commune La Mal, Soletta (a szövetségi betegbiztosítási
törvény hatálya alá tartozó közintézmény, Solothurn).
3. Öregség és halál
a) Öregségi és hátramaradotti biztosítás:
6. Családi juttatások
Bundesamt für Sozialversicherung, Bern – Office fédéral des assurances sociales,
Berne – Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna (Szövetségi
Társadalombiztosítási Hivatal, Bern).
e) Az 5. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
Nincs kiegészítés.
f) A 6. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
Közvetlen kifizetés.
g) A 7. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
Schweizerische Nationalbank, Zürich – Banque nationale Suisse, Zurich – Banca
nazionale svizzera, Zurigo (Svájci Nemzeti Bank, Zürich).
h) A 8. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
Nincs kiegészítés.
i) A 9. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
A természetbeni ellátások éves átlagos költségét a biztosítók által a betegbiztosításról
szóló szövetségi jogszabályok szerint nyújtott ellátások figyelembevételével számítják
ki.
j) A 10. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
1. A végrehajtási rendelet 11. cikke (1) bekezdésének alkalmazásához:
(az öregségi, hátramaradotti és rokkantsági biztosításra illetékes kompenzációs alap).
b) a rendelet 17. cikkére vonatkozóan:
Bundesamt für Sozialversicherung, Bern – Office fédéral des assurances
sociales, Berne – Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna
(Szövetségi Társadalombiztosítási Hivatal, Bern).
2. A végrehajtási rendelet 11a. cikke (1) bekezdésének alkalmazásához:
a) a rendelet 14. cikkének (1) bekezdésére és 14b. cikkének (2) bekezdésére
b) a rendelet 17. cikkére vonatkozóan:
Bundesamt für Sozialversicherung, Bern – Office fédéral des assurances
sociales, Berne – Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna
(Szövetségi Társadalombiztosítási Hivatal, Bern).
3. A végrehajtási rendelet 12a. cikkének alkalmazásához:
Gemeindeverwaltung – Administration communale – Amministrazione
communale Ausgleichskasse der Alters-, Hinterlassenen und
Invalidenversicherung – Caisse de Compensation de l’assurance–vieillesse,
survivants et invalidité – Cassa di compensazione dell’assicurazione vecchiaia,
superstiti e invalidità (az öregségi, hátramaradotti és rokkantsági biztosításra
illetékes kompenzációs alap).
4. A végrehajtási rendelet 13. cikke (2) és (3) bekezdésének és 14. cikke (1) és
(2) bekezdésének alkalmazásához:
Eidgenössische Ausgleichskasse, Bern – Caisse fédérale de compensation, Berne
– Cassa federale di compensazione, Berna (Svájci Kompenzációs Alap, Bern).
5. A végrehajtási rendelet 38. cikke (1) bekezdésének, 70. cikke (1) bekezdésének,
82. cikke (2) bekezdésének és 86. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához:
(a lakóhely szerinti települési önkormányzat).
6. A végrehajtási rendelet 80. cikke (2) bekezdésének és 81. cikkének
alkalmazásához:
Bundesamt für Wirtschaft und Arbeit, Bern – Office fédéral du développement
économique et de l’emploi, Berne – Ufficio federale dello sviluppo economico e
del lavoro, Berna (Szövetségi Gazdasági és Munkaügyi Hivatal, Bern).
7. A végrehajtási rendelet 102. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához:
a) a rendelet 36. cikkére vonatkozóan:
Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn – Institution commune La Mal,
Soleure – Istituzione commune La Mal, Solette (a szövetségi betegbiztosítási
törvény hatálya alá tartozó közintézmény, Solothurn).
8. A végrehajtási rendelet 113. cikke (2) bekezdésének alkalmazásához:
a) a rendelet 20. cikkének (1) bekezdésére vonatkozóan:
Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn – Institution commune La Mal,
Soleure – Istituzione commune La Mal, Solette (a szövetségi betegbiztosítási
törvény hatálya alá tartozó közintézmény, Solothurn).
k) A 11. melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
Nincs kiegészítés.
(3) 398L49: A Tanács 1998. június 29-i 98/49/EK irányelve (HL L 209., 1998.7.25., 46.
o.) a Közösségen belül mozgó munkavállalók és önálló vállalkozók kiegészítő
nyugdíjra való jogosultságának védelméről.
B. SZAKASZ: JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A SZERZŐDŐ FELEKNEK KIFEJEZETTEN
FIGYELEMBE KELL VENNIÜK
4.1. 373D0919(02): 1973. február 22-i 74. határozat (HL C 75., 1973.9.19., 4. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 22. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és az
574/72/EGK tanácsi rendelet 21. cikke alapján az ideiglenes tartózkodás eseteire
vonatkozó orvosi ellátás nyújtásáról.
4.2. 373D0919(03): 1973. február 22-i 75. határozat (HL C 75., 1973. 9.19., 5. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 94. cikkének (5) bekezdése alapján a rokkantsági
nyugdíjra jogosultak által benyújtott felülvizsgálati kérelmek vizsgálatáról.
4.3. 373D0919(06): 1973. február 22-i 78. határozat (HL C 75., 1973.9.19., 8. o.) a
felfüggesztési és csökkentési rendelkezések végrehajtására vonatkozó eljárások
tekintetében az 574/72/EGK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja
értelmezéséről.
4.4. 373D0919(07): 1973. február 22-i 79. határozat (HL C 75., 1973.9.19., 9. o.) a
rokkantsági, öregségi és halálozási biztosítás tekintetében biztosítási időszakként
kezelt időszakok összesítése tekintetében az 1408/71/EGK tanácsi rendelet 48. cikke
(2) bekezdésének értelmezéséről.
4.5. 373D0919(09): 1973. február 22-i 81. határozat (HL C 75., 1973.9.19., 11. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 45. cikk (2) bekezdése szerint a valamely meghatározott
munkaviszonyban teljesített biztosítási időszakok összesítéséről.
4.6. 373D0919(11): 1973. február 22-i 83. határozat (HL C 75., 1973.9.19., 14. o.) a család
eltartott tagjaira vonatkozó munkanélküli-segély emelése tekintetében az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 68. cikke (2) bekezdésének és az 574/72/EGK tanácsi
rendelet 82. cikkének értelmezéséről.
4.7. 373D0919(13): 1973. február 22-i 85. határozat (HL C 75., 1973.9.19., 17. o.) az
alkalmazandó jog és a foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos juttatások
odaítélésében illetékes intézmény meghatározása tekintetében az 1408/71/EGK tanácsi
rendelet 57. cikke (1) bekezdésének és az 574/72/EGK tanácsi rendelet 67. cikke
(3) bekezdésének értelmezéséről.
4.8. 373D1113(02): 1973. szeptember 24-i 86. határozat (HL C 96., 1973.11.13., 2. o.) az
Európai Közösségek migráns munkavállalók társadalombiztosításával foglalkozó
igazgatási bizottsága melletti számvizsgáló bizottság működési módszereiről és
összetételéről, módosítva:
395D0512: 1995. október 3-i 159. határozattal (HL L 294., 1995.12.8., 38. o.).
4.9. 374D0720(06): 1973. március 20-i 89. határozat (HL C 86., 1974.7.20., 7. o.) a
diplomáciai és konzuli képviseletek által alkalmazott személyek tekintetében az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 16. cikke (1) és (2) bekezdésének értelmezéséről.
4.10. 374D0720(07): 1973. július 12-i 91. határozat (HL C 86., 1974.7.20., 8. o.) a 46. cikk
(1) bekezdése alapján járó juttatások odaítélése tekintetében az 1408/71/EGK tanácsi
rendelet 46. cikke (3) bekezdésének értelmezéséről.
4.11. 374D0823(04): 1974. január 24-i 95. határozat (HL C 99., 1974.8.23., 5. o.) az
időarányos nyugdíjak kiszámítása tekintetében az 1408/71/EGK tanácsi rendelet
46. cikke (2) bekezdésének értelmezéséről.
4.12. 374D1017(03): 1974. március 15-i 96. határozat (HL C 126., 1974.10.17., 23. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 49. cikk (2) bekezdése értelmében a juttatásokra való
jogosultságok felülvizsgálatáról.
4.13. 375D0705(02): 1975. március 13-i 99. határozat (HL C 150., 1975.7.5., 2. o.) az
érvényben lévő juttatások újraszámítási kötelezettsége tekintetében az 574/72/EGK
tanácsi rendelet 107. cikke (1) bekezdésének értelmezéséről.
4.14. 375D0705(03): 1975. január 23-i 100. határozat (HL C 150., 1975.7.5., 3. o.) a
tartózkodási hely vagy a lakóhely szerinti illetékes intézmény által nyújtott pénzbeni
juttatások visszatérítéséről, és az e juttatások visszatérítésére vonatkozó részletes
szabályokról.
4.15. 376D0526(03): 1975. december 19-i 105. határozat (HL C 117., 1976.5.26., 3. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 50. cikkének végrehajtásáról.
4.16. 378D0530(02): 1977. november 18-i 109. határozat (HL C 125., 1978.5.30., 2. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 19. cikkének (1) és (2) bekezdésében, 22. cikkében,
25. cikkének (1), (3) és (4) bekezdésében, 26. cikkében, 28. cikkének
(1) bekezdésében és 28a., 29. és 31. cikkében említett betegségi és anyasági biztosítás
természetbeni juttatásainak fogalommeghatározásáról, valamint az 574/72/EGK
tanácsi rendelet 93., 94. és 95. cikke alapján visszatérítendő összegek és az ugyanezen
rendelet 102. cikkének (4) bekezdése értelmében fizetendő előlegek meghatározásáról
szóló 1973. november 22-i 92. határozat módosításáról.
4.17. 383D0115: 1982. december 15-i 115. határozat (HL C 193., 1983.7.20., 7. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében előírt protézisek,
jelentős segédeszközök és más alapvető természetbeni ellátások nyújtásáról.
4.18. 383D0117: 1982. július 7-i 117. határozat (HL C 238., 1983.9.7., 3. o.) az 1972.
március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 50. cikke (1) bekezdése a) pontjának
végrehajtására vonatkozó feltételekről, módosítva:
194N: a Finn Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozási
feltételeiről szóló okmánnyal, valamint az Európai Uniót létrehozó szerződések
kiigazításaival (HL L 1., 1995.1.1., 1. o. által módosított HL C 241., 1994.8.29.,
21. o.).
E határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiegészítésekkel együtt kell értelmezni:
4.19. 83D1112(02): 1983. április 20-i 118. határozat (HL C 306., 1983.11.12., 2. o.) az
574/72/EGK tanácsi rendelet 50. cikke (1) bekezdése b) pontjának végrehajtására
vonatkozó feltételekről, módosítva:
194N: a Finn Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozási
feltételeiről szóló okmánnyal, valamint az Európai Uniót létrehozó szerződések
kiigazításaival (HL L 1., 1995.1.1., 1. o. által módosított HL C 241., 1994.8.29.,
21. o.).
E határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiegészítésekkel együtt kell értelmezni:
A 2. cikk 4. pontja a következőkkel egészül ki:
Svájc
Schweizerische Ausgleichskasse, Genf – Caisse suisse de compensation, Genève –
Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Svájci Kompenzációs Alap, Genf).
4.20. 383D1102(03): 1983. február 24-i 119. határozat (HL C 295., 1983.11.2., 3. o.) a
családi ellátások és pótlékok halmozódása tekintetében az 1408/71/EGK tanácsi
rendelet 76. cikkének és 79. cikke (3) bekezdésének, valamint az 574/72/EGK tanácsi
rendelet 10. cikke (1) bekezdésének értelmezéséről.
4.21. 383D012: 1983. április 21-i 121. határozat (HL C 193., 1983.7.20., 10. o.) a
protézisek, jelentős segédeszközök és más alapvető természetbeni juttatások nyújtása
tekintetében az 574/72/EGK tanácsi rendelet 17. cikke (7) bekezdésének
értelmezéséről.
4.22. 386D0126: 1985. október 17-i 126. határozat (HL C 141., 1986.6.7., 3. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 14. cikke (1) bekezdése a) pontjának, 14a. cikke
(1) bekezdése a) pontjának, valamint 14b. cikke (1) és (2) bekezdésének
alkalmazásáról.
4.23. 387DXXX: 1987. április 23-i 132. határozat (HL C 271., 1987.10.9., 3. o.) az 1971.
június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 40. cikke (3) bekezdése a) pontja ii.
alpontjának értelmezéséről.
4.24. 387D284: 1987. július 2-i 133. határozat (HL C 284., 1987.10.22., 3. o., és HL C 64.,
1988.3.9., 13. o.) az 574/72/EGK tanácsi rendelet 17. cikke (7) bekezdésének és
60. cikke (6) bekezdésének alkalmazásáról.
4.25. 388DXXX: 1987. július 1-jei 134. határozat (HL C 64., 1988.3.9., 4. o.) az egy vagy
több tagállamban speciális nyugdíjbiztosítási rendszer tárgyát képező
munkaviszonyban teljesített biztosítási időszakok összesítése tekintetében az
1408/71/EGK rendelet 45. cikke (2) bekezdésének értelmezéséről.
4.26. 388DXXX: 1987. július 1-jei 135. határozat (HL C 281., 1988.3.9., 7. o.) az
574/72/EGK rendelet 17. cikkének (7) bekezdésében és 60. cikkének (6) bekezdésében
előírt természetbeni ellátások nyújtásáról, az 1408/71/EGK rendelet 20. cikkének
értelmében vett sürgősség fogalommeghatározásáról, és az 574/72/EGK rendelet
17. cikke (7) bekezdésének és 60. cikke (6) bekezdésének értelmében vett rendkívüli
sürgősségről, módosítva:
194N: a Finn Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozási
feltételeiről szóló okmánnyal, valamint az Európai Uniót létrehozó szerződések
kiigazításaival (HL L 1., 1995.1.1., 1. o. által módosított HL C 241., 1994.8.29.,
21. o.).
E határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiegészítésekkel együtt kell értelmezni:
A 2. cikk 2. pontja a következőkkel egészül ki:
„A svájci lakóhely szerinti intézménynek CHF 800”
4.27. 388D64: 1987. július 1-jei 136. határozat (HL C 64., 1988.3.9., 7. o.) az 1408/71/EGK
tanácsi rendeletnek az ellátásokra való jogosultság megszerzése, megőrzése és
visszaszerzése érdekében más tagállamok jogszabályai szerint teljesített biztosítási
időszakok figyelembevételéről szóló 45. cikk (1)–(3) bekezdésének értelmezéséről,
módosítva:
194N: a Finn Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozási
feltételeiről szóló okmánnyal, valamint az Európai Uniót létrehozó szerződések
kiigazításaival (HL L 1., 1995.1.1., 1. o. által módosított HL C 241., 1994.8.29.,
21. o.).
E határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiegészítésekkel együtt kell értelmezni:
A melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
Nincs kiegészítés.
4.28. 389D606: 1988. december 15-i 137. határozat (HL C 140., 1989.6.6., 3. o.) az
574/72/EGK tanácsi rendelet 15. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról.
4.29. 389DXXX: 1989. február 17-i 138. határozat (HL C 287., 1989.11.15., 3. o.) az
1408/71/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdése c) pontja i. alpontjának értelmezéséről
a szervátültetés vagy egyéb sebészeti beavatkozáshoz szükséges biológiai minták
vonatkozásában akkor, ha az érintett személy tartózkodási helye nem abban a
tagállamban van, ahol a vizsgálatokat végzik.
4.30. 390DXXX: 1989. június 30-i 139. határozat (HL C 94., 1990.4.12., 3. o.) az
574/72/EGK rendelet 107. cikkében említett, egyes juttatások és járulékok
kiszámításához használt átváltási árfolyam meghatározásához alkalmazandó
időpontról.
4.31. 390DXXX: 1989. október 17-i 140. határozat (HL C 94., 1990.4.12., 4. o.) a
munkanélküli határmenti ingázó tartózkodási helye szerinti intézmény által e munkavállalónak az illetékes tagállamban kapott utolsó bérére vagy fizetésére alkalmazandó
átváltási árfolyamról.
4.32. 390DXXX: 1989. október 17-i 141. határozat (HL C 94., 1990.4.12., 5. o.) az 1972.
március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 94. cikkének (4) bekezdésében és
95. cikkének (4) bekezdésében előírt jegyzékek összeállításáról szóló 1985. október
17-i 127. határozat módosításáról.
4.33. 390DXXX: 1990. február 13-i 142. határozat (HL C 80., 1990.3.30., 7. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 73., 74. és 75. cikkének alkalmazásáról.
E határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiegészítésekkel együtt kell értelmezni:
a) Az 1. pontot nem kell alkalmazni.
b) A 3. pontot nem kell alkalmazni.
4.34. 391D140: 1990. április 9-i 144. határozat (HL L 71., 1991.3.18., 1. o.) az
1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendeletek alkalmazásához szükséges
formanyomtatványokról (E401–410F).
4.35. 391D425: 1990. október 11-i 147. határozat (HL L 235., 1991.8.23., 21. o.) az
1408/71/EGK rendelet 76. cikkének alkalmazásáról, módosítva:
395D2353: 1994. július 6-i 155. határozattal (HL L 209., 1995.9.5., 1. o.) (E401–
E411).
4.36. 393D22: 1992. június 25-i 148. határozat (HL L 22., 1993.1.30., 124. o.) a három
hónapot meg nem haladó kiküldetések esetén alkalmazandó jogra vonatkozó
tanúsítvány (E101 nyomtatvány) használatáról.
4.37. 393D825: 1992. június 26-i 150. határozat (HL C 229., 1993.8.25., 5. o.) az
1408/71/EGK rendelet 77., 78. cikkének és 79. cikke (3) bekezdésének, valamint az
574/72/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontja ii. alpontjának alkalmazásáról,
módosítva:
194N: a Finn Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozási
feltételeiről szóló okmánnyal, valamint az Európai Uniót létrehozó szerződések
kiigazításaival (HL L 1., 1995.1.1., 1. o. által módosított HL C 241., 1994.8.29.,
21. o.).
E határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiegészítésekkel együtt kell értelmezni:
Svájc
Schweizerische Ausgleichskasse, Genf – Caisse suisse de compensation, Genève –
Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Svájci Kompenzációs Alap, Genf).
4.38. 394D602: 1993. április 22-i 151. határozat (HL L 244., 1994. 9. 19., 1. o.) az
1408/71/EGK rendelet 10a. cikkének és az 1247/92/EGK rendelet 2. cikkének
alkalmazásáról.
E határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiegészítésekkel együtt kell értelmezni:
A melléklet a következőkkel egészül ki:
Svájc
1. Rokkantság, öregség és halál
b) Ágazati jóléti juttatás:
Sicherheitsfonds – Fonds de garantie – Fondo di garanzia LPP. Az öregségi,
hátramaradotti és rokkantsági biztosításra vonatkozó szakmai
nyugdíjprogramokról szóló szövetségi törvény hatálya alá tartozó
segélyintézmény.
3. Családi juttatások
Bundesamt für Sozialversicherung, Bern – Office fédéral des assurances sociales,
Berne – Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna (Szövetségi
Társadalombiztosítási Hivatal, Bern).
4.39. 394D604: 1993. október 7-i 153. határozat (HL L 244., 1994.9.19., 22. o.) az
1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet alkalmazásához szükséges (E001,
E103–E127) formanyomtatványokról.
4.40. 394D605: 1994. február 8-i 154. határozat (HL L 244., 1994.9.19., 123. o.) az
1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet alkalmazásához szükséges (E301,
E302, E303) formanyomtatványokról.
4.41. 395D353: 1994. július 6-i 155. határozat (HL L 244., 1995.9.5., 1. o.) az
1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendelet alkalmazásához szükséges (E401–
E411) formanyomtatványokról.
4.42. 395D0419: 1995. április 7-i 156. határozat (HL L 249., 1995.10.17., 41. o.) a
betegségi és anyasági biztosítással kapcsolatos elsődleges fontosságú szabályokról.
4.43. 396D732: 1995. november 27-i 158. határozat (HL L 336., 1996.12.27., 1. o.) az
1408/71/EGK és 574/72/EGK rendelet alkalmazásához szükséges (E201–E215)
formanyomtatványokról.
4.44. 395D512: az Európai Közösségek migráns munkavállalók szociális biztonságával
foglalkozó igazgatási bizottsága melletti könyvvizsgáló bizottság működési rendjéről
és összetételéről szóló 1973. szeptember 24-i 86. határozat módosításáról szóló 1995.
október 3-i 159. határozat (HL L 294., 1995.12.8., 38. o.).
4.45. 396D172: 1995. november 28-i 160. határozat (HL L 49., 1996.2.28., 31. o.) a
határmenti ingázó munkavállalókon kívüli, az utolsó munkaviszonyuk ideje alatt nem
a hatáskörrel rendelkező tagállam területén tartózkodó munkavállalók munkanélkülisegélyekre vonatkozó jogosultsága tekintetében az 1408/71/EGK tanácsi rendelet
71. cikke (1) (b) (ii) bekezdésének hatályáról.
4.46. 396D249: 1996. február 15-i 161. határozat (HL L 83., 1996.4.2., 19. o.) az
574/72/EGK rendelet 34. cikke (4) bekezdésében említett eljárás szerint az egyik
tagállamban való tartózkodás ideje alatt felmerülő költségeknek egy másik tagállam
hatáskörrel rendelkező intézménye által történő visszatérítéséről.
4.47. 396D554: 1996. május 31-i 162. határozat (HL L 241., 1996.9.21., 28. o.) a kiküldött
munkavállalókra alkalmazandó jogról szóló 1408/71/EGK tanácsi rendelet 14. cikke
(1) bekezdésének és 14b. cikke (1) bekezdésének értelmezéséről.
4.48. 396D555: 1996. május 31-i 163. határozat (HL L 241., 1996.9.21., 31. o.) a dialízissel
vagy oxigénterápiával kezelt személyek tekintetében az 1408/71/EGK rendelet
22. cikke (1) bekezdése a) pontjának értelmezéséről.
4.49. 397D533: 1996. november 27-i 164. határozat (HL L 216., 1997.8.8., 85. o.) az
1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendeletek alkalmazásához szükséges (E 101 és
E 102) formanyomtatványokról.
4.50. 397D0823: 1997. június 30-i 165. határozat (HL L 341., 1997.12.12., 61. o.) az
1408/71/EGK és 574/72/EGK tanácsi rendeletek alkalmazásához szükséges (E128 és
E128B) formanyomtatványokról.
4.51. 398D0441: 1997. október 2-i 166. határozat (HL L 195., 1998.7.11., 25. o.) az E106 és
E109 formanyomtatványok módosításáról.
4.52. 398D0442: 1997. december 2-i 167. határozat (HL L 195., 1998.7.11., 35. o.) az
1408/71/EGK rendelet 94. cikke (9) bekezdésének értelmezéséről szóló 1990. október
10-i 146. határozat módosításáról.
4.53. 398D0443: 1998. június 11-i 168. határozat (HL L 195., 1998.7.11., 37. o.) az E121 és
E127 formanyomtatványok módosításáról, valamint az E122 formanyomtatvány
megszüntetéséről.
4.54. 398D0444: 1998. június 11-i 169. határozat (HL L 195., 1998.7.11., 46. o.) a migráns
munkavállalók társadalombiztosításával foglalkozó igazgatási bizottság
adatfeldolgozással foglalkozó műszaki bizottsága működési rendjéről és összetételéről.
4.55. 398D565: 1998. június 11-i 170. határozat (HL L 275., 1998.10.10., 40. o.) az 1972.
március 21-i 574/72/EGK tanácsi rendelet 94. cikkének (4) bekezdésében és
95. cikkének (4) bekezdésében meghatározott listák összeállításával kapcsolatosan az
1989. október 17-i 141. határozat módosításáról.
C. SZAKASZ: A SZERZŐDŐ FELEK ÁLTAL TUDOMÁSUL VETT JOGI AKTUSOK

A Szerződő Felek tudomásul veszik az alábbi jogi aktusokban foglaltakat:
5.1. 1975. január 23-i 14. ajánlás az E111 formanyomtatvány külföldre áthelyezett
munkavállalóknak történő kiadásáról (az igazgatási bizottság elfogadta az 1975. január
23-i 139. ülésén).
5.2. 1980. december 19-i 15. ajánlás a 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletek
alkalmazásában szükséges formanyomtatványok nyelvének meghatározásáról (az
igazgatási bizottság elfogadta az 1980. december 19-i 176. ülésén).
5.3. 385Y0016: 1984. december 12-i 17. ajánlás (HL C 273., 1985.10.24., 3. o.) az
igazgatási bizottság jelentéseinek összeállításához évente szolgáltatandó statisztikai
adatokról.
5.4. 385Y0017: 1984. december 12-i 16. ajánlás (HL C 273., 1985.10.24., 3. o.) az
1408/71/EGK tanácsi rendelet 17. cikke értelmében a megállapodások megkötéséről.
5.5. 386Y0018: 1986. február 28-i 18. ajánlás (HL C 284., 1986.11.11., 4. o.) a lakóhelyük
államán kívüli tagállamban részmunkaidőben foglalkoztatott munkanélküliekre
alkalmazandó jogról.
5.6. 392Y19: 1992. november 24-i 19. ajánlás (HL C 199., 1993.7.23., 11. o.) a közösségi
rendeletek végrehajtásában a tagállamok közötti együttműködés fejlesztéséről.
5.7. 396Y592: 1996. május 31-i 20-i ajánlás (HL L 259., 1996.10.12., 19. o.) a kölcsönös
követelések kezelésének és rendezésének továbbfejlesztéséről.
5.8. 397Y0304(01): 1996. november 28-i 21. ajánlás (HL C 67., 1997.3.4., 3. o.) az
1408/71/EGK rendeletnek az illetékes tagállamon kívüli tagállamban munkavállaló
házastársukkal együtt élő munkanélküli személyekre vonatkozó 69. cikk (1) bekezdés
a) pontjának alkalmazásáról.
5.9. 380Y0609(03): A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó
munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i
1408/71/EGK tanácsi rendelet 5. cikkében meghatározott tagállami nyilatkozatok
frissítéséről (HL C 139., 1980.6.9., 1. o.).
6.0. 381Y0613(01): Görögországnak a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen
belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971.
június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 5. cikkében előírt nyilatkozatai (HL C 143.,
1981.6.13., 1. o.).
6.1. 386Y0338(01): A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó
munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló,
1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet 5. cikkében meghatározott tagállami
nyilatkozatok frissítéséről (HL C 338., 1986.12.31., 1. o.).
6.2. C/107/87/1.o.: A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó
munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i
1408/71/EGK tanácsi rendelet 5. cikke szerint tett tagállami nyilatkozatok (HL C 107.,
1987.4.22., 1. o.).
6.3. C/323/80/1.o.: A Németországi Szövetségi Köztársaság és a Luxemburgi
Nagyhercegség kormányainak értesítése a Tanácsnak az általuk a szociális biztonsági
rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló munkavállaókra és
családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi
rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 96. cikke szerint a különféle szociális
biztonsággal kapcsolatos kérdésekről kötött megállapodásról (HL C 323., 1980.12.11.,
1. o.).
6.4. L/90/87/39.o.: A Francia Köztársaságnak a szociális biztonsági rendszereknek a
Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra
történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet
1. cikkének j) pontja szerint tett nyilatkozata (HL L 90., 1987.4.2., 39. o.).
JEGYZŐKÖNYV
A SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS II. MELLÉKLETÉHEZ
Munkanélküli-biztosítás 1. Az egy évnél rövidebb időre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkező munkavállalók munkanélküli-biztosítására a következő előírásokat kell alkalmazni:
1.1. Kizárólag azok a munkavállalók, akik Svájcban, a munkanélküliség esetére szóló
biztosításról és a fizetésképtelenség esetén folyósított pénzsegélyről szóló szövetségi
törvény (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas
d’insolvabilité – LACI) szerinti minimális időtartamra4 járulékot fizetnek, és a
munkanélküli-segélyre való jogosultság egyéb feltételeit teljesítik, jogosultak a
jogszabályban meghatározott feltételek szerint a munkanélküli-biztosítás alapján
folyósított juttatásokra.
1.2. Azon munkavállalóktól beszedett járulékok egy részét, akiknek a járulékfizetési
időtartama nem elégséges Svájcban az 1.1. pont szerinti munkanélküli-segélyre való
jogosultság megszerzéséhez, az 1.3. pont rendelkezéseinek megfelelően vissza kell
téríteni a származási államuk számára az e munkavállalóknak teljes munkanélküliség
esetén folyósított segélyek költségéhez való hozzájárulás érdekében; e munkavállalók
teljes munkanélküliségük esetén ekkor nem jogosultak segélyre Svájcban.
Mindazonáltal e munkavállalók jogosultak kártalanításra rossz időjárás, valamint a
munkáltató fizetésképtelenné válása esetén. A teljes munkanélküliség esetén nyújtott
segélyeket a származási állam folyósítja, ha az érintett munkavállalók ott
munkavállalásra rendelkezésre állnak. A Svájcban teljesített biztosítási időszakokat
úgy kell tekinteni, mintha azokat a származási országban teljesítették volna.
1.3. A munkavállalóktól beszedett járulékoknak az 1.2. pontban említett részét évente kell
visszatéríteni a következő rendelkezéseknek megfelelően:
a) E munkavállalók által befizetett összes járulékot a munkaviszonyban álló
munkavállalók éves száma és az egy munkavállaló után (a munkáltató és a
munkavállaló által) befizetett járulék éves átlaga alapján, országonként kell
kiszámítani.
b) Az így kiszámított összegnek azt a részét, amely megfelel a munkanélkülisegélyre fordított összeg 1.2. pontban említett összes juttatás százalékában
kifejezett részarányának, meg kell téríteni a munkavállaló származási állama
számára, míg Svájc megtartja a fenti összeg fennmaradó részét, a későbbi
juttatások tartalékalapjaként.5
c) Svájc évente kimutatást készít a visszatérített járulékokról. Amennyiben a
származási államok ezt kérik, közli a számítás alapját és a visszafizetett összeget.
A származási állam minden évben értesíti Svájcot az 1.2. pontban említett
munkanélküli-segélyt igénybe vevők számáról.
2. A határmenti ingázók munkanélküli-biztosítási járulékát Svájc a megfelelő kétoldalú
egyezményekben meghatározott módon továbbra is visszatéríti.

4 Jelenleg hat hónap, ismételt munkanélküliség esetén 12 hónap.
5Az olyan munkavállalók után visszatérített járulékok, akik Svájcban fogják érvényesíteni a munkanélkülisegélyhez való jogukat, azután, hogy két év leforgása alatt – több tartózkodási időszak során – legalább hat
hónapig fizettek járulékot.
3. Az 1. és 2. pont rendelkezései a megállapodás hatálybalépésének időpontjától
számított hét évig érvényesek. Ha a hétéves időszak végén valamely tagállam számára
nehézségekbe ütközik a járulékok visszatérítéséről szóló rendelkezések megszűnése,
vagy Svájc számára az összesítési rendelkezések jelentenek nehézséget, az ügyet
bármely Szerződő Fél a vegyes bizottság elé terjesztheti.
Juttatások a támasz nélküli személyeknek Az öregségi és hátramaradotti biztosításról szóló szövetségi törvény (loi fédérale sur
l’assurance-vieillesse et survivants) és a rokkantsági biztosításról szóló szövetségi törvény (loi
fédérale sur l’assurance-invalidité) alapján a támasz nélküli személyeknek nyújtott
juttatásokat a vegyes bizottság határozatával állapítja meg az 1408/71. rendelet IIa. mellékletében, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás II. mellékletének szövegében,
amint azok a törvénymódosítások hatályba lépnek, amelyek szerint e juttatásokat
kizárólagosan az állami hatóságok finanszírozhatják.

Az öregségi, hátramaradotti és rokkantsági ágazati nyugdíjrendszerek
A 1408/71/EGK tanácsi rendelet 10. cikkének (2) bekezdésétől eltérően, az öregségi,
hátramaradotti és rokkantsági ágazati nyugdíjrendszerek közötti átjárhatóságról szóló 1993.
december 17-i szövetségi törvény szerint meghatározott szerzett juttatásokat kérésre ki kell
fizetni azon munkavállaló és önálló vállalkozó személyek részére, akik véglegesen el kívánják
hagyni Svájcot, és akik a rendelet II. címe szerint nem tartoznak majd a svájci törvények
hatálya alá, feltéve, hogy Svájcot e megállapodás hatálybalépésétől számított öt éven belül
elhagyják.
III. MELLÉKLET A SZAKKÉPESÍTÉSEK KÖLCSÖNÖS ELISMERÉSE (Oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok)
1. A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a szakképesítések kölcsönös elismerése
terén egymás között az említett, e megállapodás aláírásának napján hatályban lévő, és
az e melléklet A. szakasza által módosított közösségi jogi aktusokat vagy az azokkal
egyenértékű szabályokat alkalmazzák.
2. E melléklet alkalmazásában a Szerződő Felek tudomásul veszik az e melléklet
B. szakaszában említett közösségi jogi aktusokat.

3. A „tagállam(ok)” kifejezést az e melléklet A. szakaszában említett jogi aktusokban az
érintett közösségi jogi aktusok hatálya alá tartozó államok mellett Svájcra is
alkalmazandónak kell tekinteni.
A. SZAKASZ: EMLÍTETT JOGI AKTUSOK

A. Általános szabályozás
1. 389L0048: A Tanács 1988. december 21-i 89/48/EGK irányelve (HL L 19.,
1989.1.24., 16. o.) a legalább hároméves szakoktatást és szakképzést lezáró
felsőfokú oklevelek elismerésének általános rendszeréről.
2. 392L0051: A Tanács 1992. június 18-i 92/51/EGK irányelve (HL L 209.,
1992.7.24., 25. o.) a 89/48/EGK irányelvet kiegészítve, a szakoktatás és
szakképzés elismerésének második általános rendszeréről, módosítva az alábbi
jogi aktusokkal:
– 394L0038: A Bizottság 1994. július 26-i 94/38/EK irányelve a 89/48/EGK
irányelvet kiegészítve, a szakoktatás és szakképzés elismerésének második
általános rendszeréről szóló 92/51/EGK tanácsi irányelv C. és D. mellékletének módosításáról (HL L 217., 1994.8.23., 8. o.).
– 395L0043: A Bizottság 1995. július 20-i 95/43/EK irányelve a 89/48/EGK
irányelvet kiegészítve, a szakoktatás és szakképzés elismerésének második
általános rendszeréről szóló 92/51/EGK tanácsi irányelv C. és D. mellékletének módosításáról (HL L 184., 1995.8.3., 21. o.).
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak
csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
– 397L0038: A Bizottság 1997. június 20-i 97/38/EK irányelve a 89/48/EGK
irányelvet kiegészítő, a szakoktatás és szakképzés elismerésének második
általános rendszeréről szóló 92/51/EGK tanácsi irányelv C. mellékletének
módosításáról (HL L 184., 1997.8.3., 31. o.).
A 92/51/EGK irányelv C. és D. mellékletéhez kapcsolódó svájci jegyzékeket
e megállapodás alkalmazásának keretei között határozzák meg.
B. Jogi szakmák 3. 377L0249: A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve (HL L 78.,
1977.3.26., 17.o.) az ügyvédi szolgáltatásnyújtás szabadsága tényleges gyakorlása
elősegítéséről, módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 179H: Okmány a Görög Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 291.,
1979.11.19., 91. o.).
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozása feltételeiről, valamint a
szerződések kiigazításáról (HL L 302., 1985.11.15., 160 o.).
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
E megállapodás alkalmazásában az irányelvet a következő kiigazításokkal kell
alkalmazni:
Az 1. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:
„Svájc: Avocat/Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech
Avvocato.”
4. 398L0005: Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/5/EK irányelve az ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tag-
államokban történő folyamatos gyakorlásának elősegítéséről (HL L 77.,
1998.3.14., 36. o.).
E megállapodás alkalmazásában az irányelvet a következő kiigazításokkal kell
alkalmazni:
Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja a következő szöveggel egészül ki:
„Svájc: Avocat/Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech
Avvocato.”
C. Orvosi és paramedicinális tevékenységek 5. 381L1057: A Tanács 1981. december 14-i 81/1057/EGK irányelve a szerzett
jogok tekintetében az orvosi, általános ápolói, fogorvosi és állatorvosi oklevelek,
bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok
kölcsönös elismeréséről szóló 75/362/EGK, 77/452/EGK, 78/686/EGK és
78/1026/EGK irányelv kiegészítéséről (HL L 385., 1981.12.31., 25. o.).
O r v o s o k 6. 393L0016: A Tanács 1993. április 5-i 93/16/EGK irányelve az orvosok szabad
mozgásának elősegítéséről, illetve az orvosi oklevelek, bizonyítványok és a
képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről
(HL L 165., 1993.7.7., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlako
zásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
– 398L0021: A Bizottság 1998. április 8-i 98/21/EK irányelve az orvosok
szabad mozgásának elősegítéséről, illetve az orvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös
elismeréséről szóló 93/16/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 119.,
1998.4.22., 15. o.).
– 398L0063: A Bizottság 1998. szeptember 3-i 98/63/EK irányelve az orvosok
szabad mozgásának elősegítéséről, illetve az orvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös
elismeréséről szóló 93/16/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 253.,
1998.9.15., 24. o.).
a) A 3. cikk a következő szöveggel egészül ki:
„Svájcban:
titulaire du diplôme fédéral de médecin
Eidgenössisch diplomierter Arzt
titolare di diploma federale di medico
a Département fédéral de l'intérieur által kiadva.”
b) Az 5. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:
„Svájcban:
spécialiste/Fachartzt/specialista
a Département fédéral de l'intérieur által kiadva.”
c) Az 5. cikk (3) bekezdése a következő felsorolással egészül ki:
aneszteziológia:
„Svájc: anesthésiologie
Anästhesiologie
anestesiologia” általános sebészet:
„Svájc: chirurgie Chirurgie
chirurgia”
idegsebészet:
„Svájc: neurochirurgie Neurochirurgie
neurochirurgia” szülészet és nőgyógyászat:
„Svájc: gynécologie et obstétrique
Gynäkologie und Geburtshilfe
ginecologia e ostetricia” belgyógyászat:
„Svájc: médecine interne
fül-orr-gégészet:
„Svájc: oto-rhino-laryngologie Oto-Rhino-Laryngologie
otorinolaringoiatria” gyermekgyógyászat:
„Svájc: pédiatrie
Kinder- und Jugendmedizin
pediatria” tüdő- és hörgőgyógyászat:
„Svájc: pneumologie
Psychiatrie und Psychotherapie
psichiatria e psicoterapia” d) A 7. cikk (2) bekezdése a következő felsorolással egészül ki:
plasztikai sebészet:
„Svájc: chirurgie plastique et reconstructive
gyermeksebészet:
„Svájc: chirurgie pédiatrique Kinderchirurgie
chirurgia pediatrica” kardiológia:
„Svájc: cardiologie
bőrgyógyászat és nemibeteg-gondozás:
„Svájc: dermatologie et vénéréologie Dermatologie und Venerologie
dermatologia e venerologia”
nefrológia:
„Svájc: néphrologie Nephrologie
nefralogia” közegészségügy:
„Svájc: prévention et santé publique
Prävention und Gesundheitswesen
prevenzione e salute pubblica” foglalkozás-egészségügy:
„Svájc: médecine du travail
fogászat és szájsebészet (orvosi és fogorvosi alapképzés):
„Svájc: chirurgie maxillo-faciale
Kiefer- und Gesichtschirurgie
chirurgia mascello-facciale” 6. a) 96/C/216/03: a 93/16/EGK irányelv (HL L 216., 1996.7.25.) 41. cikkének
megfelelően közzétett, általános orvosként szerzett oklevelek, bizonyítványok
és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok megnevezésének
jegyzéke.
Á p o l ó k 7. 377L0452: A Tanács 1977. június 27-i 77/452/EGK irányelve az általános ápolói
oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás
szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 176.,
1977.7.15., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 179H: Okmány a Görög Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való
csatlakozás feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 291.,
1979.11.19., 91. o.),
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozás feltételeiről, valamint a szerződések
kiigazításáról (HL L 302., 1985.11.15., 160 o.),
– 389L0594: A Tanács 1989. október 30-i 89/594/EGK irányelve (HL L 341.,
1989.11.23., 19. o.),
– 389L0595: A Tanács 1989. október 30-i 89/595/EGK irányelve (HL L 341.,
1989.11.23., 30. o.),
– 390L0658: A Tanács 1990. december 4-i 90/658/EGK irányelve (HL L 353.,
1990.12.17., 73. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak
csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiigazításokkal kell értelmezni:
a) Az 1. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:
8. 377L0453: A Tanács 1977. június 27-i 77/453/EGK irányelve a törvényi,
rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, az általános ápolók
tevékenységére vonatkozó rendelkezések összehangolásáról (HL L 176.,
1977.7.15., 8. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 389L0595: A Tanács 1989. október 30-i 98/595/EGK irányelve (HL L 341.,
9. 378L0686: A Tanács 1978. július 25-i 78/686/EGK irányelve a fogorvosi
oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a szolgáltatásnyújtás szabadságának és a
letelepedés jogának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 233.
1978.8.24., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 179H: Okmány a Görög Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való
csatlakozás feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 291.,
1979.11.19., 91. o.),
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozás feltételeiről, valamint a szerződések
kiigazításáról (HL L 302., 1985.11.15., 160 o.),
– 389L0594: A Tanács 1989. október 30-i 89/594/EGK irányelve (HL L 341.,
1989.11.23., 19. o.),
– 390L0658: A Tanács 1990. december 4-i 90/658/EGK irányelve (HL L 353.,
1990.12.17., 73. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak
csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiigazításokkal kell értelmezni:
a) Az 1. cikk a következő szöveggel egészül ki:
„Svájcban:
médecin dentiste, Zahnarzt, medico-dentista;” b) A 3. cikk a következő szöveggel egészül ki:
„p) Svájcban:
titulaire du diplôme fédéral de médecin-dentiste, eidgenössisch diplomierter
Zahnarzt, titolare di diploma federale di medico-dentista, a Département
fédéral de l'intérieur által kiadva.”
c) Az 5. cikk 1. pontja a következő felsorolással egészül ki:
1. Fogszabályozástan
„Svájcban:
diplôme fédéral d'orthodontiste, Diplom als Kieferorthopäde, diploma di
orthodontista, a Département fédéral de l'intérieur által kiadva.”
10. 378L0687: A Tanács 1978. július 25-i 78/687/EGK irányelve a jogi és
közigazgatási előírásokban megállapított, a fogorvosok tevékenységére vonatkozó
rendelkezések összehangolásáról (HL L233., 1978.8.24., 10. o.), módosítva az
alábbi jogi aktussal:
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlako
zásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról. Á l l a t o r v o s o k
11. 378L1026: A Tanács 1978. december 18-i 78/1026/EGK irányelve az állatorvosi
oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás
szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 362.,
1978.12.23., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 179H: Okmány a Görög Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való
csatlakozás feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 291.,
1979.11.19., 91. o.),
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozás feltételeiről, valamint a szerződések
kiigazításáról (HL L 302., 1985.11.15., 160 o.),
– 389L0594: A Tanács 1989. október 30-i 89/594/EGK irányelve (HL L 341.,
1989.11.23., 19. o.),
– 390L0658: A Tanács 1990. december 4-i 90/658/EGK irányelve (HL L 353.,
1990.12.17., 73. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak
csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiigazításokkal kell értelmezni:
A 3. cikk a következő szöveggel egészül ki:
„p) Svájcban:
12. 378L1027: A Tanács 1978. december 18-i 78/1027/EGK irányelve a törvényi,
rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben megállapított, az állatorvosok
tevékenységének megkezdésére és folytatására vonatkozó rendelkezések
összehangolásáról (HL L 362., 1978.12.23., 7. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 389L0594: A Tanács 1989. október 30-i 89/594/EGK irányelve (HL L 341.,
1989.11.23., 19. o.).

S z ü l é s z n ő k
13. 380L0154: A Tanács 1980. január 21-i 80/154/EGK irányelve a szülésznői
oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb
tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és szolgáltatásnyújtás
szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 33.,
1980.2.11., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 380L1273: A Tanács 1980. december 22-i 80/1273/EGK irányelve (HL L
375., 1980.12.31., 74. o.),
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozása feltételeiről (HL L 302.,
1985.11.15., 160 o.),
– 389L0594: A Tanács 1989. október 30-i 89/594/EGK irányelve (HL L 341.,
1989.11.23., 19. o.),
– 390L0658: A Tanács 1990. december 4-i 90/658/EGK irányelve (HL L 353.,
1990.12.17., 73. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak
csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiigazításokkal kell értelmezni:
a) Az 1. cikk a következő szöveggel egészül ki:
„Svájcban:
sage-femme, Hebamme, levatrice;” b) A 3. cikk a következő szöveggel egészül ki:
„p) Svájcban:
14. 380L0155: A Tanács 1980. január 21-i 80/155/EGK irányelve a törvényi,
rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben megállapított, a szülésznők
tevékenységének megkezdésére és folytatására vonatkozó rendelkezések
összehangolásáról (HL L 33., 1980.2.11., 8. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 389L0594: A Tanács 1989. október 30-i 89/594/EGK irányelve (HL L 341.,
15. 385L0432: A Tanács 1985. szeptember 16-i 85/432/EGK irányelve a törvényi
rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben megállapított, a gyógyszerészet
területén folytatott egyes tevékenységekre vonatkozó rendelkezések összehangolásáról (HL L 253., 1985.9.24., 34. o.).
16. 385L0433: A Tanács 1985. szeptember 16-i 85/433/EGK irányelve a gyógyszerész oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb
tanúsítványok kölcsönös elismeréséről és az egyes gyógyszerész tevékenységekre
vonatkozóan a letelepedés szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 253., 1985.9.24., 37. o.), módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 385L0584: A Tanács 1985. december 20-i 85/584/EGK irányelve (HL L 372.,
1985.12.31., 42. o.),
– 390L0658: A Tanács 1990. december 4-i 90/658/EGK irányelve (HL L 353.,
1990.12.17., 73. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlako
zásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
A 4. cikk a következő szöveggel egészül ki:
D. Építészet 17. 385L0384: A Tanács 1985. június 10-i 85/384/EGK irányelve az építészmérnöki
oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás
szabadságának hatékony gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 223.,
1985.8.21., 15. o.), módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 385L0614: A Tanács 1985. december 20-i 85/614/EGK irányelve (HL L
376., 1985.12.31., 1. o.),
– 386L0017: A Tanács 1986. január 27-i 86/17/EGK irányelve (HL L 27.,
1986.2.1., 71. o.),
– 390L0658: A Tanács 1990. december 4-i 90/658/EGK irányelve (HL L 353.,
1990.12.17., 73. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak
csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
a) A 11. cikk a következő szöveggel egészül ki:
„Svájcban:
– a következő intézmények által kiadva: Ecoles polytechniques
b) A 15. cikket nem kell alkalmazni. 18. 98/C/217: az építészek azon okleveleire, bizonyítványaira és a képesítés
megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványaira, amelyek a tagállamok általi
kölcsönös elismerés tárgyát képezik (az 1996.7.16-i 96/C 205 közlemény
frissítése) (HL L 217., 1998.7.11.).
E. Kereskedelem és közvetítő tevékenységek N a g y k e r e s k e d e l e m
19. 364L0222: A Tanács 1964. február 25-i 64/222/EGK irányelve a nagykereskedelmi tevékenységekkel és a kereskedelmi, ipari és kis kézművesipari közvetítő
tevékenységekkel kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes
rendelkezések megállapításáról (HL 56., 1964.4.4., 857/64. o.).
20. 364L0223: A Tanács 1964. február 25-i 64/223/EGK irányelve a nagykereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási
szabadság megvalósításáról (HL 56., 1964.4.4., 863/64. o.)
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és Észak
Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való csatlakozása
feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73., 1972.3.27., 84. o.).
K ö z v e t í t ő t e v é k e n y s é g e k a k e r e s k e d e l e m b e n , a z i p a r b a n é s a
k é z m ű v e s i p a r b a n
21. 364L0224: A Tanács 1964. február 25-i 64/224/EGK irányelve a kereskedelmi,
ipari és kézművesipari közvetítők tevékenységével kapcsolatos letelepedési és
szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról (HL 56., 1964.4.4., 869/64. o.),
módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 85 o.),
– 179H: Okmány a Görög Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 291.,
1979.11.19., 89. o.),
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozása feltételeiről, valamint a
szerződések kiigazításáról (HL L 302., 1985.11.15., 155. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
Az 3. cikk a következő szöveggel egészül ki:
Önálló vállalkozókra Munkavállalókra
„Svájcban Agent Représentant de commerce
 Agent Handelsreisender
 Agente Rappresentante”
22. 368L0363: A Tanács 1968. október 15-i 68/363/EGK irányelve a kiskereskedelemben (korábbi ISIC 612 csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról (HL L 260., 1968.10.22., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: A Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és Észak-Írország
Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való csatlakozása
feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról szóló tanácsi okmány
(HL L 73., 1972.3.27., 86. o.).
23. 368L0364: A Tanács 1968. október 15-i 68/364/EGK irányelve a kiskereskedelemben (korábbi ISIC 612 csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról (HL L 260., 1968.10.22., 6. o.).
A n a g y b a n i s z é n k e r e s k e d e l e m m e l f o g l a l k o z ó ö n á l l ó v á l l a l -
k o z ó k é s a s z é n k e r e s k e d e l e m m e l k a p c s o l a t o s k ö z v e t í t ő t e v é -
k e n y s é g e k
24. 370L0522: A Tanács 1970. november 30-i 70/522/EGK irányelve a nagybani
szénkereskedelemmel és a szénkereskedelem közvetítő tevékenységeivel foglalkozó önálló vállalkozók (korábbi ISIC 6112 csoport) tevékenységével kapcsolatos
letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról (HL L 267.,
1970.12.10., 14. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 86. o.).
25. 370L0523: A Tanács 1970. november 30-i 70/523/EGK irányelve a nagybani
szénkereskedelemmel és a szénkereskedelem közvetítő tevékenységeivel (korábbi
ISIC 6112 csoport) foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos
átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról
(HL L 267., 1970.12.10., 18. o.).
26. 374L0556: A Tanács 1974. június 4-i 74/556/EGK irányelve a toxikus termékekkel
kapcsolatos tevékenységekre, kereskedelemre és forgalmazásra vonatkozó átmeneti
intézkedésekre, és az ilyen termékek hivatásszerű használatára, beleértve a közvetítők
tevékenységeit is, kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó részletes rendelkezések
megállapításáról (HL L 307., 1974.11.18., 1. o.).
26a. 374L0557: A Tanács 1974. június 4-i 74/557/EGK irányelve a toxikus termékek
kereskedelmével és forgalmazásával foglalkozó önálló vállalkozók és közvetítők
tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság
megvalósításáról (HL L 307., 1974.11.18., 5. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlako
zásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiigazításokkal kell értelmezni:
A melléklet a következő szöveggel egészül ki:
„Svájcban:
– A toxikus anyagokról szóló törvény (RS 814.80) 2. cikkében meghatározott
minden termék és toxikus anyag, és különösen a toxikus anyagok és termékek
jegyzékében az 1., 2. és 3. osztályba tartozók, a toxikus anyagokról szóló
rendelet (RS 814.801) 3. cikkének megfelelően.”
27. 375L0369: A Tanács 1975. június 16-i 75/369/EGK irányelve a vándorló
tevékenységekkel kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság
tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről, és különösen az e tevékenységekre
vonatkozó átmeneti intézkedésekről (HL L 167., 1975.6.30., 29. o.).
Ö n á l l ó v á l l a l k o z ó k é n t m ű k ö d ő k e r e s k e d e l m i ü g y n ö k ö k
28. 386L0653: A Tanács 1986. december 18-i 86/653/EGK irányelve a tagállamok
önálló vállalkozóként működő kereskedelmi ügynökökre vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról (HL L 382., 1986.12.31., 17. o.).
29. 364L0427: A Tanács 1964. július 7-i 64/427/EGK irányelve az ISIC 23 – 40 főcsoport (ipar és kézművesipar) alá sorolt gyár- és feldolgozóiparban tevékenykedő
önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre
vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról (HL 117., 1964.7.23.,
1863/64. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 369L0077: A Tanács 1969. március 4-i 69/77/EGK rendelete (HL L 59.,
1969.3.10., 8. o.).
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő
kiigazításokkal kell értelmezni:
Az 5. cikk (3) bekezdését nem kell alkalmazni.
30. 364L0429: A Tanács 1964. július 7-i 64/429/EGK irányelve az ISIC 23–40.
főcsoport (ipar és kézművesipar) alá sorolt gyár- és feldolgozóiparban dolgozó
önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról (HL 117., 1964.7.23., 1880/64. o.),
módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73. m,
1972.3.27., 83. o.).
B á n y á s z a t é s k ő f e j t é s
31. 364L0428: A Tanács 1964. július 7-i 64/428/EGK irányelve (HL 117., 1964. 7. 23.,
1871/64. o.) a bányászatban és a kőfejtőiparban (ISIC 11–19. főcsoport)
tevékenykedő önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és
szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról, módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 81. o.).
V i l l a m o s e n e r g i a - , g á z - , v í z - é s k ö z e g é s z s é g ü g y i s z o l g á l t a -
t á s o k
32. 366L0162: A Tanács 1966. február 28-i 66/162/EGK irányelve a villamosenergia-,
gáz-, víz- és közegészségügyi szolgáltatások (ISIC 5. fejezet) ellátásával foglalkozó
önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási
szabadság megvalósításáról (HL 42., 1966.3.8., 584/66. o.), módosítva az alábbi
jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 82. o.).
33. 368L0365: A Tanács 1968. október 15-i 68/365/EGK irányelve az élelmiszeriparban és italgyártásban (ISIC 20. és 21. főcsoportok) dolgozó önálló vállalkozók
tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról (HL L 260., 1968.10.22., 9. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 85. o.).
34. 368L0366: A Tanács 1968. október 15-i 68/366/EGK irányelve az élelmiszeriparban és italgyártásban (ISIC 20. és 21. főcsoportok) dolgozó önálló vállalkozók
tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes
rendelkezések megállapításáról (HL L 260., 1968.10.22., 12. o.).
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
„A 6. cikk (3) bekezdését nem kell alkalmazni.”
K ő o l a j é s f ö l d g á z f e l t á r á s a ( k u t a t á s é s f ú r á s )
35. 369L0082: A Tanács 1969. március 13-i 69/82/EGK irányelve a kőolaj és földgáz
feltárásában (kutatás és fúrás) (ISIC 13. főcsoport) foglalkoztatott önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság
megvalósításáról (HL L 68., 1969.3.19., 4. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 82. o.).
G. Közlekedést kiegészítő tevékenységek 36. 382L0470: A Tanács 1982. június 29-i 82/470/EGK irányelve a közlekedési és
utazásközvetítési szolgáltatásokkal (ISIC 718. csoport), valamint a tárolással és
raktározással (ISIC 720. csoport) összefüggő egyes szolgáltatásokkal foglalkozó
önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos letelepedési szabadság és
szolgáltatásnyújtási szabadság tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről
(HL L 213., 1982.7.21., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktusokkal:
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozása feltételeiről (HL L 302.,
1985.11.15., 156. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
A 3. cikk a következő szöveggel egészül ki:
H. Filmipar 37. 363L0607: A Tanács 1963. október 15-i 63/607/EGK irányelve a szolgáltatásnyújtási szabadság korlátainak megszüntetésére irányuló általános program
rendelkezéseinek filmiparral kapcsolatos végrehajtásáról (HL 159., 1963.11.02.).
38. 365L0264: A Tanács 1965. május 13-i 65/264/EGK második irányelve a
letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság korlátainak megszüntetésére vonatkozó általános program rendelkezéseinek filmiparral kapcsolatos végrehajtásáról
(HL 85., 1965.5.19., 1437/65. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 14. o.).
39. 368L0369: A Tanács 1968. október 15-i 68/369/EGK irányelve a filmforgalmazással foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos
letelepedési szabadság megvalósításáról (HL L 260., 1968.10.22., 22. o.),
módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 82. o.).
40. 370L0451: A Tanács 1970. szeptember 29-i 70/451/EGK irányelve a
filmgyártással foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységével kapcsolatos
letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról (HL L 218.,
1970.10.03., 37. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 88. o.).
I. Egyéb ágazatok Ü z l e t i s z o l g á l t a t á s o k a z i n g a t l a n sz e k t o r b a n é s má s á g a z a t o k b a n
41. 367L0043: A Tanács 1967. január 12-i 67/43/EGK irányelve (HL 10., 1967.1.19.) az
1. ingatlanügyekkel (kivéve 6401) (korábbbi ISIC 640. csoport),
2. egyes „máshová be nem sorolt üzleti szolgáltatások” ellátásával (ISIC 839.
csoport) foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos
letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról, módosítva az
alábbi jogi aktusokkal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L
73., 1972.3.27., 82. o.),
– 179H: Okmány a Görög Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L
291., 1979.11.19., 89. o.),
– 185I: Okmány a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az
Európai Közösségekhez való csatlakozása feltételeiről, valamint a
szerződések kiigazításáról (HL L 302., 1985.11.15., 156. o.),
– 95/1/EK, Euratom, ESZAK: az Európai Unió új tagállamainak csatlakozásával kapcsolatos eszközök kiigazításáról.
Az irányelv rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
A 2. cikk (3) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:
42. 368L0367: A Tanács 1968. október 15-i 68/367/EGK irányelve a személyi szolgáltatói ágazatokban (korábbi ISIC 85. főcsoport), 1. Éttermekben, kávéházakban,
kisvendéglőkben és egyéb vendéglátóipari helyeken (ISIC 852. csoport),
2. Szállodákban, panziókban, táborhelyeken és egyéb szállásadó helyeken (853. ISIC
csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos letelepedési és
szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósításáról (HL L 260., 1968.10.29., 16. o.):
1. éttermek, kávéházak, kisvendéglők, valamint egyéb ital- és ételfelszolgáló
helyek (ISIC 852. csoport)
2. szállodák, panziók, táborhelyek és egyéb szállásadó helyek (ISIC 853.
csoport), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L
73., 1972.3.27., 86. o.).
43. 368L0368: A Tanács 1968. október 15-i 68/368/EGK a személyi szolgáltatói
ágazatokban, 1. Éttermekben, kávéházakban, kisvendéglőkben és egyéb vendéglátóipari helyeken (ISIC 852. csoport), 2. Szállodákban, panziókban, táborhelyeken és egyéb szállásadó helyeken (ISIC 853. csoport) dolgozó önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos átmeneti intézkedésekre vonatkozó részletes
rendelkezések megállapításáról (HL L 260., 1968.10.29., 19. o.):
1. éttermek, kávéházak, kisvendéglők és egyéb ital- és ételfelszolgáló helyek
(ISIC 852. csoport),
2. szállodák, panziók, táborhelyek és egyéb szállásadó helyek (ISIC 853.
csoport). K ü l ö n b ö z ő t e v é k e n y s é g e k
44. 375L0368: A Tanács 1975. június 16-i 75/368/EGK irányelve a különböző
tevékenységekkel (korábbi ISIC 01-85. főcsoport) kapcsolatos letelepedési és
szolgáltatásnyújtási szabadság tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről, és
különösen az e tevékenységekkel kapcsolatos átmeneti intézkedésekről (HL L
167., 1975.6.30., 22. o.).
45. 382L0489: A Tanács 1982. július 19-i 82/489/EGK irányelve a fodrászmesterséggel kapcsolatos letelepedési jog és szolgáltatásnyújtási szabadság
hatékony gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 218., 1982.7.27., 24. o.).
J. Mezőgazdaság 46. 363L0261: A Tanács 1963. április 2-i 63/261/EGK irányelve az adott tagállamban
két évig folyamatosan foglalkoztatott, másik tagállam állampolgárságával rendelkező mezőgazdasági munkavállalónak az adott tagállam területén a mezőgazdaságban történő letelepedési szabadságának megvalósítására vonatkozó
részletes rendelkezések megállapításáról (HL 62., 1963.4.20., 1323/63. o.),
módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 14. o.).
47. 363L0262: A Tanács 1963. április 2-i 63/262/EGK irányelve a több mint két éven
át elhagyott vagy parlagon hagyott mezőgazdasági birtokokon történő letelepedés
szabadságának megvalósítására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról (HL 62., 1963.4.20., 1326/63. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 14. o.).
48. 365L0001: Tanács 1964. december 14-i 65/1/EGK irányelve a mezőgazdaságban
és kertészetben a szolgáltatásnyújtás szabadságának megvalósítására vonatkozó
részletes rendelkezések megállapításáról (HL 1., 1965.1.8, 1/65. o.), módosítva az
alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 79. o.).
49. 367L0530: A Tanács 1967. július 25-i 67/530/EGK irányelve az egyik tagállam
állampolgárságával rendelkező és másik tagállamban letelepedett gazdálkodóknak
az egyik birtokról a másikra történő átköltözésre vonatkozó szabadságáról (HL
190., 1967.8.10., 1. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 79. o.).
50. 367L0531: A Tanács 1967. július 25-i 67/531/EGK irányelve a más tagállamok
állampolgárságával rendelkező gazdálkodók mezőgazdasági bérleteivel
kapcsolatos tagállami jogszabályok alkalmazásáról (HL 190., 1967.8.10., 3. o.),
módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 80. o.).
51. 367L0532: A Tanács 1967. július 25-i 67/532/EGK irányelve a valamely tagállam
állampolgárságával rendelkező, és másik tagállamban letelepedett gazdálkodók
szövetkezetekbe történő bejutásának szabadságról (HL 190., 1967.8.10., 5. o.),
módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 80. o.).
52. 367L0654: A Tanács 1967. október 24-i 67/654/EGK irányelve az erdészettel és
fakitermeléssel foglalkozó önálló vállalkozók tevékenységeivel kapcsolatos
letelepedési és szolgáltatásnyújtási szabadság megvalósítására vonatkozó részletes
rendelkezések megállapításáról (HL 263., 1967.10.30, 6. o.), módosítva az alábbi
jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 80. o.).
53. 368L0192: A Tanács 1968. április 5-i 68/192/EGK irányelve a valamely tagállam
állampolgárságával rendelkező és másik tagállamban letelepedett gazdálkodók
különböző hitelformákhoz való hozzáférési szabadságáról (HL L 93., 1968.4.17.,
13. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172 B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 80. o.).
54. 368L0415: A Tanács 1968. december 20-i 68/415/EGK irányelve a valamely
tagállam állampolgárságával rendelkező és másik tagállamban letelepedett
gazdálkodók különböző támogatási formákhoz való hozzáférési szabadságáról
(HL L 308., 1968.12.23., 17. o.).
55. 371L0018: A Tanács 1970. december 16-i 71/18/EGK irányelve a mezőgazdasági
és kertészeti szolgáltatásokat nyújtó önálló vállalkozókkal kapcsolatos
letelepedési szabadság megvalósítására vonatkozó részletes rendelkezések
megállapításáról (HL L 8., 1971.1.11., 24. o.), módosítva az alábbi jogi aktussal:
– 172B: Okmány a Dán Királyságnak, Írországnak, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Közösségekhez való
csatlakozása feltételeiről, valamint a szerződések kiigazításáról (HL L 73.,
1972.3.27., 80. o.).
K. Egyéb 56. 385D0368: A Tanács 1985. július 16-i 85/368/EGK határozata a szakképesítéseknek az Európai Közösség tagállamai közötti megfeleltetéséről (HL L 199.,
1985.7.31., 56. o.).
B. SZAKASZ: A FELEK ÁLTAL TUDOMÁSUL VETT JOGSZABÁLYOK
A Szerződő Felek tudomásul veszik a következő jogszabályokban foglaltakat:
57. C/81/74/1. o.: A Bizottság közleménye a letelepedés és szolgáltatásnyújtás területén 1973. június 1-je előtt elfogadott tanácsi irányelvekben meghatározott, a jó
hírnévre, korábbi csődmentességre és a származási országban végzett tevékenység
természetére és időtartamára vonatkozó bizonyítékokról, nyilatkozatokról és
bizonyítványokról (HL C 81., 1974.7.13., 1. o.).
58. 374Y0820(01): A Tanács 1974. június 6-i állásfoglalása az oklevelek,
bizonyítványok és a szakképesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok
kölcsönös elismeréséről (HL C 98., 1974.8.20., 1. o.).
59. 389L0048: A Tanács és a Bizottság nyilatkozata a legalább három évig tartó
szakoktatást és szakképzést lezáró felsőfokú oklevelek elismerésének általános
rendszeréről szóló, 1988. december 21-i 89/48/EGK tanácsi irányelvről (HL L 19.,
1989.1.24., 23. o.).
O r v o s o k 60. 375X0366: A Tanács 1975. június 16-i 75/366/EGK ajánlása a Luxemburgi
Nagyhercegségnek egy harmadik országban kiadott orvosi oklevéllel rendelkező
állampolgárairól (HL L 167., 1975.6.30., 20. o.).
61. 375X0367: A Tanács 1975. június 16-i 75/367/EGK ajánlása az orvosok klinikai
képzéséről (HL L 167., 1975.6.30., 21. o.).
62. 375Y0701(01): A Tanács nyilatkozatai az orvosok közösségen belüli letelepedési
és szolgáltatásnyújtási szabadságáról szóló szövegek elfogadásáról (HL C 146.,
1975.7.1., 1. o.).
63. 386X0458: A Tanács 1986. szeptember 15-i 86/458/EGK ajánlása a Luxemburgi
Nagyhercegségnek egy harmadik államban kiadott orvosi oklevéllel rendelkező
állampolgárairól (HL L 167., 1975.6.30., 30. o.).
64. 389X0601: A Bizottság 1989. november 8-i 89/601/EGK ajánlása az egészségügyi
személyzet rákbetegség témakörében történő képzéséről (HL L 346.,
1989.11.27., 1. o.).
65. 378Y0824(01): A Tanács nyilatkozatai a fogorvosok tevékenységével kapcsolatos
tagállami törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben megállapított
rendelkezések koordinációjáról szóló irányelvről (HL C 202., 1978.8.24., 1. o.).
66. 378X1029: A Tanács 1978. december 18-i 78/1029/EGK ajánlása a Luxemburgi
Nagyhercegségnek egy harmadik országban kiadott állatorvosi oklevéllel
rendelkező állampolgárairól (HL L 362., 1978.12.23., 12. o.).
67. 378Y1223(01): A Tanács nyilatkozatai az állatorvosi oklevelek, bizonyítványok
és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről,
valamint a letelepedés jogának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges
gyakorlását elősegítő intézkedésekről szóló irányelvről (HL C 308.,
1978.12.23., 1. o.).
68. 385X0435: A Tanács 1985. szeptember 16-i 85/435/EGK ajánlása a Luxemburgi
Nagyhercegségnek egy harmadik államban kiadott gyógyszerész oklevéllel
rendelkező állampolgárairól (HL L 253., 1985.9.24., 45. o.).
69. 385X0386: A Tanács 1985. június 10-i 85/386/EGK ajánlása a harmadik
országban szerzett építész oklevéllel rendelkező személyekről (HL L 223.,
1985.8.21., 28. o.).
70. 365X0077: A Bizottság 1965. január 12-i 65/77/EGK ajánlása tagállamok
számára a nagykereskedelmi tevékenységekkel és a kereskedelmi, ipari és
kézművesipari közvetítők tevékenységével kapcsolatos átmeneti intézkedésekről
szóló 1964. február 25-i 64/222/EGK tanácsi irányelv 4. cikke (2) bekezdésében
előírt, a származási országban folytatott foglalkozásra vonatkozó tanúsítványokról
(HL 24., 1965.2.11., 413/65. o.).
71. 365X0076: A Bizottság 1965. január 12-i 65/76/EGK ajánlása a tagállamok
számára az ISIC 23-40. csoportokba tartozó (kézművesiparok és iparok) önálló
vállalkozói, feldolgozói tevékenységgel kapcsolatos átmeneti intézkedésekről
szóló 1964. július 7-i 64/427/EGK tanácsi irányelv 4. cikke (2) bekezdésében
előírt, a származási országban folytatott foglalkozásra vonatkozó tanúsítványokról
(HL 24., 1965.2.11., 410/65. o.).
72. 369X0174: A Bizottság 1969. május 22-i 69/174/EGK ajánlása a tagállamok
számára a 68/366/EGK tanácsi rendelet 5. cikk (2) bekezdésében előírt, a
származási országban gyakorolt szakmákra vonatkozó tanúsítványokról (HL L 146.,
1969.6.18., 4. o.).
JEGYZŐKÖNYV A DÁNIAI MÁSODIK LAKÁSINGATLANRÓL A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek
a Dániában történő ingatlanvagyon-szerzésről szóló 1. jegyzőkönyvét a svájci állampolgárok
Dániában történő második lakásingatlan-szerzésére vonatkozóan e megállapodásra is
alkalmazni kell.
AZ AALAND-SZIGETEKRE VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a Finnország Európai Unióhoz való
csatlakozásáról szóló okmánynak az Aaland-szigetekre vonatkozó 2. jegyzőkönyvét e
megállapodásra is alkalmazni kell.
ZÁRÓOKMÁNY Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA
és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG meghatalmazottai, másrészről A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG
meghatalmazottai, ezerkilencszázkilencvenkilenc június huszonegyedik napján Luxemburgban, az Európai Közösség
és a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás aláírása
érdekében tartott ülésen az alábbi, e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatokat fogadták el:
– A szolgáltatások általános liberalizációjáról szóló együttes nyilatkozat,
– Az Európai Közösségek Svájcban honos intézményei korábbi alkalmazottainak öreg
ségi nyugdíjáról szóló együttes nyilatkozat,
– A megállapodás alkalmazásáról szóló együttes nyilatkozat,
– A további tárgyalásokról szóló együttes nyilatkozat.
Tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő nyilatkozatokat:
– Svájc nyilatkozata a megállapodás megújításáról,
– Svájc nyilatkozata a migrációs és menekültpolitikáról,
– Svájc nyilatkozata az építészoklevelek elismeréséről,
– Az Európai Közösség és tagállamai nyilatkozata az I. melléklet 1. és 17. cikkéről,
– Nyilatkozat a bizottságokban való svájci részvételről.

Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve.
EGYÜTTES NYILATKOZAT
a szolgáltatások általános liberalizációjáról A Szerződő Felek vállalják, hogy a közösségi vívmányok alapján a lehető leghamarabb
tárgyalásokat kezdenek a szolgáltatások általános liberalizációjáról.
EGYÜTTES NYILATKOZAT
az Európai Közösségek Svájcban honos intézményei korábbi munkavállalóinak öregségi
nyugdíjáról

Az Európai Közösségek Bizottsága és Svájc vállalják, hogy megfelelő megoldást keresnek az
Európai Közösségek Svájcban honos intézményei korábbi munkavállalóinak öregségi
nyugdíja kettős adóztatásának problémájára.
EGYÜTTES NYILATKOZAT
a megállapodás alkalmazásáról A Szerződő Felek megteszik a közösségi vívmányoknak a másik Szerződő Fél
állampolgáraira való alkalmazásához szükséges intézkedéseket a köztük megkötött
megállapodásnak megfelelően.
EGYÜTTES NYILATKOZAT
a további tárgyalásokról Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánítják azon szándékukat, hogy
tárgyalásokat kezdeményeznek olyan közös érdekű területeken, mint az 1972. évi
szabadkereskedelmi megállapodás 2. jegyzőkönyvének frissítése és Svájc részvétele egyes
közösségi oktatási, ifjúsági, média, statisztikai és környezeti programokban. E tárgyalásokat
elő kell készíteni, amint a folyamatban lévő kétoldalú tárgyalások befejeződnek.
SVÁJC NYILATKOZATA
a megállapodás megújításáról Svájc kijelenti, hogy az alkalmazandó belső eljárásai alapján a megállapodás hetedik évében
határoz annak megújításáról.
SVÁJC NYILATKOZATA
a migrációs és menekültpolitikáról Svájc újólag megerősíti szándékát az Európai Unióval és tagállamaival való együttműködés
megerősítésére a migrációs és menekültpolitika területén. Ezért Svájc részt kíván venni az
Európai Unió menedékjog iránti kérelmeket koordináló rendszerében, és javasolja, hogy
kezdjenek tárgyalásokat egy egyezmény megkötésére, hasonlóan a dublini egyezményhez (az
1990. június 15-én Dublinban aláírt egyezmény az Európai Közösségek valamely
tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam
meghatározásáról).
SVÁJC NYILATKOZATA
az építészoklevelek elismeréséről Svájc javasolni fogja a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás vegyes
bizottságának, amint az létrejön, hogy a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás
III. mellékletébe vegye fel a svájci szakfőiskolák által kiadott építészokleveleket, az 1986.
június 10-i 85/384/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően.
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAINAK NYILATKOZATA
az I. melléklet 1. és 17. cikkéről
Az Európai Közösség és tagállamai kijelentik, hogy a megállapodás I. mellékletének 1. és
17. cikke nem érinti a közösségi vívmányokat a határon átnyúló szolgáltatásnyújtással
kapcsolatban az olyan munkavállalók kiküldése feltételeinek tekintetében, akik harmadik
ország állampolgárai.
NYILATKOZAT
a bizottságokban való svájci részvételről A Tanács egyetért azzal, hogy Svájc képviselői megfigyelőként részt vegyenek az alábbi
bizottságok és szakértői munkacsoportok ülésein, amennyiben az ülések tárgya Svájcot érinti:
– Kutatási programok bizottságai, beleértve a tudományos és műszaki kutatási
bizottságot (CREST),
– migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottsága,
– a felsőfokú oklevelek kölcsönös elismerésével foglalkozó koordináló csoport,
– a légi útvonalakkal és a légiközlekedési versenyszabályok alkalmazásával foglalkozó
tanácsadó bizottságok. Svájc képviselői szavazáskor nem lehetnek jelen a bizottságok ülésein.

Amennyiben más bizottságok e megállapodások hatálya alá tartozó olyan területekkel foglalkoznak, melyek tekintetében Svájc elfogadta vagy a közösségi vívmányokat, vagy az azzal
egyenértékű intézkedéseket, a Bizottság az EGT Megállapodás 100. cikkében meghatározott
módon svájci szakértőkkel konzultál.”
4. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Jegyzőkönyv
az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti,
a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz, a Cseh Köztársaságnak,
az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak,
a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak,
a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak
az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő
félként való részvételéről
Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: „a tagállamok”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, amelyet szintén az Európai Unió Tanácsa képvisel,
másrészről A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: „Svájc”, a továbbiakban: „a Szerződő Felek”,
TEKINTETTEL az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci
Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999. június 21-i
megállapodásra (a továbbiakban: „a megállapodás”), amely 2002. június 1-jén lépett hatályba;
TEKINTETTEL a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a
Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai
Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák
Köztársaságnak (a továbbiakban: „az új tagállamok”) az Európai Unióhoz történt, 2004.
május 1-jei csatlakozására;
MIVEL az új tagállamok a megállapodás szerződő feleivé válnak;
FIGYELEMBE VÉVE, hogy a csatlakozási okmány felhatalmazza az Európai Unió Tanácsát
arra, hogy az Európai Unió tagállamai nevében megkösse a megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyvet az új tagállamok csatlakozásáról;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk

(1) Az új tagállamok a megállapodás szerződő feleivé válnak.
(2) E jegyzőkönyv hatálybalépésétől kezdődően a megállapodás rendelkezései az új
tagállamok tekintetében – az e jegyzőkönyvben megállapított feltételeknek megfelelően – a
megállapodás jelenlegi szerződő feleivel azonos módon kötelezőek.
2. cikk

A megállapodás fő szövegét, valamint annak I. mellékletét a következőképpen kell
kiigazítani:
a) A megállapodás szerződő felei felsorolásának helyébe a következő lép:
„Egyrészről
az Európai Közösség,
a Belga Királyság,
a Cseh Köztársaság,
a Dán Királyság,
a Németországi Szövetségi Köztársaság,
az Észt Köztársaság,
a Görög Köztársaság,
a Spanyol Királyság,
a Francia Köztársaság,
Írország,
az Olasz Köztársaság,
a Ciprusi Köztársaság,
a Lett Köztársaság,
a Litván Köztársaság,
a Luxemburgi Nagyhercegség,
a Magyar Köztársaság,
a Máltai Köztársaság,
a Holland Királyság,
az Osztrák Köztársaság,
a Lengyel Köztársaság,
a Portugál Köztársaság,
a Szlovén Köztársaság,
a Szlovák Köztársaság,
a Finn Köztársaság,
a Svéd Királyság
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága,
és másrészről
a Svájci Államszövetség.”
b) A megállapodás 10. cikke a következő bekezdésekkel egészül ki:
„(1a) 2007. május 31-ig Svájc mennyiségi korlátozásokat tarthat fenn a Cseh Köztársaság, az
Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a
Szlovák Köztársaság olyan állampolgárai tekintetében, akik Svájcban munkavállalók vagy
önálló vállalkozók, a következő két tartózkodási kategóriához való hozzáférés
vonatkozásában: a négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamú, valamint az
egy évnek megfelelő, vagy azt meghaladó időtartamú tartózkodás. A négy hónapnál rövidebb
tartózkodásra mennyiségi korlátozás nem tartható fenn.
A fent említett átmeneti időszak vége előtt Svájc jelentése alapján a vegyes bizottság
felülvizsgálja az új tagállamok állampolgárai vonatkozásában alkalmazott átmeneti időszak
működését. A felülvizsgálat befejezésekor, de legkésőbb a fent említett időszak végén Svájc
értesíti a vegyes bizottságot arról, hogy továbbra is alkalmaz-e mennyiségi korlátozásokat a
Svájcban alkalmazott munkavállalókra. Svájc 2009. május 31-ig alkalmazhat ilyen
intézkedéseket. Ilyen értesítés hiányában az átmeneti időszak 2007. május 31-én jár le.
Az e bekezdésben meghatározott átmeneti időszak végén a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság állampolgáraira alkalmazott
mennyiségi korlátozásokat meg kell szüntetni. E tagállamok ugyanilyen időtartamokra ugyanilyen mennyiségi korlátozásokat vezethetnek be a svájci állampolgárok vonatkozásában.”
„(2a) Svájc, valamint a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván
Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a
Szlovák Köztársaság a valamely másik szerződő félnek a saját területükön foglalkoztatott
munkavállalói vonatkozásában 2007. május 31-ig fenntarthatják a szervezett munkaerőpiacon
jelenlévő munkavállalók elsőbbségére és a másik szerződő fél állampolgáraira vonatkozó
díjazási és munkafeltételek szabályozását. Ugyanilyen ellenőrzések tarthatók fenn a
következő, a megállapodás 5. cikke (1) bekezdésében említett négy ágazatban szolgáltatást
nyújtó személyek vonatkozásában: kertészeti szolgáltatások; építőipar, ideértve a kapcsolódó
tevékenységeket is; biztonsági tevékenységek; ipari takarítás, tisztítás (NACE-kódok6 01.41;
45.1-től 4-ig; 74.60; valamint 74.70). Az (1a), (2a), (3a) és (4a) bekezdésekben említett

6 NACE: A legutóbb a 2001. december 19-i 29/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2002.1.10., 3. o.)
módosított, az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról szóló 1990. október
9-i 3037/90/EGK tanácsi rendelet (HL L 293., 1990.10.24., 1. o.).
átmeneti időszakok alatt Svájc a munkavállalási jogosultság tekintetében előnyben részesíti az
új tagállami állampolgár munkavállalókat az olyan munkavállalókkal szemben, akik nem EUés nem EFTA-országok állampolgárai. A szervezett munkaerőpiacon jelenlévő munkavállalók
elsőbbségének ellenőrzését nem kell alkalmazni a Szerződő Felek közötti, a szolgáltatások
nyújtásáról szóló külön megállapodás által liberalizált szolgáltatókra (beleértve a
közbeszerzések bizonyos szempontjairól szóló megállapodást is, amennyiben az kiterjed a
szolgáltatások nyújtására). Ugyanezen időszakban a végzettségi követelmények a négy
hónapnál rövidebb időre szóló tartózkodási engedélyek vonatkozásában fenntarthatók7,
csakúgy, mint a megállapodás 5. cikke (1) bekezdésében említett, a fenti négy ágazatban
szolgáltatást nyújtó személyek vonatkozásában.
2007. május 31-e előtt a vegye bizottság felülvizsgálja az e bekezdésben található átmeneti
intézkedések működését bármely, az átmeneti intézkedéseket végrehajtó szerződő fél
jelentése alapján. A felülvizsgálat befejeztével, és legkésőbb 2007. május 31-én az a szerződő
fél, amelyik végrehajtotta az e bekezdésben található átmeneti intézkedéseket, és értesítette a
vegyes bizottságot arról, hogy továbbra is szándékában áll ilyen átmeneti intézkedéseket
alkalmazni, azokat 2009. május 31-ig továbbra is alkalmazhatja. Ilyen értesítés hiányában az
átmeneti időszak 2007. május 31-én jár le. Az e bekezdésben meghatározott átmeneti időszak
végén az e bekezdésben említett valamennyi fenti korlátozást meg kell szüntetni.”
„(3a) Az alább felsorolt új tagállamoknak a megállapodásban szerződő félként való
részvételéről szóló jegyzőkönyv hatálybalépésétől az (1a) bekezdésben említett időszak
végéig Svájc – a harmadik országokra vonatkozó teljes kvótáján belül – a Cseh Köztársaság,
az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a
Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság olyan állampolgárai
vonatkozásában, akik Svájcban munkavállalók, vagy önálló vállalkozók, évente (pro rata
temporis) minimális számú új tartózkodási engedélyt tesz hozzáférhetővé8 (1) a következő
ütemezésnek megfelelően:
Határidő Az egy évnek megfelelő,
vagy azt meghaladó
időtartamra szóló
engedélyek száma A négy hónapnál hosszabb,
de egy évnél rövidebb
időtartamra szóló
engedélyek száma 2005. május 31. 900 9 000
2006. május 31. 1 300 12 400
2007. május 31. 1 700 15 800
2008. május 31. 2 200 19 200
2009. május 31. 2 600 22 600
„

„(4a) Az (1a) bekezdésben és az e bekezdésben meghatározott időszak végén és legfeljebb az
egyezmény hatálybalépését követő tizenkét évig az egyezmény 10. cikkének
(4) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
7 A munkavállalók a (3a) bekezdésben említett kvóták szerint négy hónapnál rövidebb időre szóló tartózkodási
engedélyt is igényelhetnek.
8 Ezeket az engedélyeket a megállapodás 10. cikkében említett kvótán felül kell megadni, amely kvótát a
megállapodás aláírásának időpontjában (1999. június 21.) tagállami állampolgárságú, vagy a Ciprusi
Köztársaság vagy a Máltai Köztársaság állampolgárságával rendelkező munkavállalók és önálló vállalkozók
részére tartják fenn. Ezeket az engedélyeket a már fennálló kétoldalú gyakornokcsere megállapodások alapján
megadott engedélyeken felül kell megadni.
Amennyiben munkaerőpiacán súlyos zavar alakul ki, vagy ennek kialakulása fenyeget, Svájc,
valamint bármely új tagállam, amely átmeneti intézkedéseket hajtott végre, ezekről a
körülményekről 2009. május 31-ig értesíti a vegyes bizottságot. Ebben az esetben az értesítést
küldő ország a területén foglalkoztatott munkavállalók vonatkozásában 2011. április 30-ig
továbbra is alkalmazhatja az (1a), (2a) és (3a) bekezdésben meghatározott intézkedéseket.
Ebben az esetben az (1a) bekezdésben említett tartózkodási engedélyek száma évente:
Határidő Az egy évnek megfelelő,
vagy azt meghaladó
időtartamra szóló
engedélyek száma A négy hónapnál hosszabb,
de egy évnél rövidebb
időtartamra szóló
engedélyek száma 2010. május 31. 2 800 26 000
2011. április 30. 3 000 29 000
(4b) Amennyiben Málta munkaerőpiacán fellépő vagy előrelátható zavarok komolyan
veszélyeztethetik az életszínvonalat vagy a foglalkoztatottságot egy adott régióban vagy egy
adott szakma tekintetében, és ezért úgy dönt, hogy a csatlakozási szerződés XI. mellékletének
a »Személyek szabad mozgása« című 2. szakaszában foglalt rendelkezésekre hivatkozik,
Málta az EU többi tagállamára vonatkozóan meghozott korlátozó intézkedéseit Svájcra is
alkalmazhatja. Ebben az esetben Svájc azokkal egyenértékű kölcsönös intézkedéseket
vezethet be Málta vonatkozásában.
Málta és Svájc ezt az eljárást 2011. április 30-ig veheti igénybe.”
„(5a) Az (1a), (2a), (3a), (4a) és (4b) bekezdés átmeneti rendelkezéseit, különösen a
(2a) bekezdésnek a szervezett munkaerőpiacon jelenlévő munkavállalók elsőbbségét,
valamint a díjazási és munkafeltételek szabályozását érintő átmeneti rendelkezéseit nem kell
alkalmazni a fenti bekezdésekben említett új tagállamoknak a megállapodásban szerződő
félként való részvételéről szóló jegyzőkönyv hatálybalépésekor a Szerződő Felek területén
gazdasági tevékenység folytatására jogosult munkavállalókra és önálló vállalkozókra
vonatkozóan. Az ilyen személyek élvezik különösen a foglalkozás szabad megválasztásához
és a földrajzi mobilitáshoz fűződő jogot.
Az egy évnél rövidebb időre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogosultak
engedélyük megújíttatására; velük szemben nem lehet a kvóta kimerülésére hivatkozni. Az
egy évnek megfelelő, vagy azt meghaladó időtartamra érvényes tartózkodási engedéllyel
rendelkezők jogosultak engedélyük automatikus meghosszabbítására. E megállapodás
hatálybalépésétől kezdve az ilyen munkavállalók vagy önálló vállalkozók élvezik az e
megállapodás alapvető rendelkezéseiben, és különösen a 7. cikkben a letelepedett
személyeknek biztosított szabad mozgáshoz való joghoz kapcsolódó jogokat.”
c) Az I. melléklet 27. cikkének (2) bekezdésében a 10. cikk (2) bekezdésére való hivatkozás
helyébe a 10. cikk (2), (2a), (4a) és (4b) lép.
3. cikk

A megállapodás I. mellékletének 25. cikkétől eltérve, az e jegyzőkönyv I. mellékletének
átmeneti időszakait kell alkalmazni.
4. cikk

E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
5. cikk

A megállapodás I., II. és III. melléklete e jegyzőkönyv I., II. és III. mellékletének megfelelően
módosul, és e jegyzőkönyv szerves részét képezi.
6. cikk (1) Ezt a jegyzőkönyvet a tagállamok és az Európai Közösség nevében az Európai Unió
Tanácsa, valamint a Svájci Államszövetség saját eljárásának megfelelően megerősíti vagy
jóváhagyja.

(2) Az Európai Unió Tanácsa és a Svájci Államszövetség értesítik egymást ezen eljárások
befejezéséről.
7. cikk

Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő első hónap első napján
lép hatályba.
8. cikk

Ez a jegyzőkönyv a megállapodással megegyező időtartamra, és ugyanazon részletes
szabályoknak megfelelően marad hatályban.
9. cikk

(1) Ez a jegyzőkönyv, valamint az ahhoz csatolt nyilatkozatok két eredeti példányban, angol,
cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, olasz,
portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készültek, amely szövegek mindegyike
egyaránt hiteles.
(2) E jegyzőkönyv máltai nyelvi változatát a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik.
E nyelvi változat az (1) bekezdésben említettekkel megegyezően hiteles.
(3) A megállapodás, valamint az ahhoz csatolt nyilatkozatok cseh, észt, magyar, lett, litván,
lengyel, szlovén és szlovák nyelven készült változatát a Szerződő Felek levélváltás útján
hitelesítik. Ezek a nyelvi változatok a többi nyelven készült szövegekkel megegyezően
hitelesek.
I. MELLÉKLET A TERMŐFÖLDVÁSÁRLÁSRA ÉS MÁSODLAGOS LAKÓHELYÜL SZOLGÁLÓ
INGATLANOK SZERZÉSÉRE VONATKOZÓ ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK
1. Cseh Köztársaság a) A Cseh Köztársaság az EU-hoz történő csatlakozásától számított öt éven keresztül
fenntarthatja a devizáról szóló, módosított 219/1995 Sb. számú törvényben foglalt, a
másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlanoknak a Cseh Köztársaságban lakóhellyel nem
rendelkező svájci állampolgárok, illetve Svájc jogszabályai szerint létrehozott, és a Cseh
Köztársaság területén nem letelepedett, illetve ott fiókteleppel vagy képviselettel sem
rendelkező társaság által történő megszerzésére vonatkozó szabályokat.
b) A Cseh Köztársaság az EU-hoz történő csatlakozásától számított hét éven keresztül fenntarthatja a devizáról szóló, módosított 219/1995 Sb. számú törvényben, a termőföld- és egyéb
mezőgazdasági tulajdon tulajdonjogi viszonyairól szóló 229/1991 Sb. számú törvényben, és a
mezőgazdasági földterületek és erdők állami tulajdonból magántulajdonba kerülésére
vonatkozó feltételekről szóló 95/1999 Sb. számú törvényben foglalt, a mezőgazdasági
földterületnek és erdőnek azon svájci állampolgárok, illetve Svájc jogszabályai szerint
létrehozott olyan társaságok által történő megszerzésére vonatkozó szabályait, amelyek a
Cseh Köztársaságban nem letelepedettek, illetve ott nincsenek bejegyezve. E 1. pont más
rendelkezéseinek sérelme nélkül a mezőgazdasági földterület és erdő szerzése vonatkozásában
a svájci állampolgárok nem részesíthetők kedvezőtlenebb bánásmódban, mint amilyenben a
jegyzőkönyv aláírása napján részesültek, illetve nem vonatkozhatnak rájuk szigorúbb
korlátozások, mint a harmadik államok állampolgáraira.
c) Azok a svájci állampolgárok, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként kívánnak
letelepedni a Cseh Köztársaságban, nem tartoznak a b) alpont rendelkezéseinek hatálya alá, és
rájuk nem alkalmazható más eljárás, mint amelyet a Cseh Köztársaság saját állampolgáraira
kell alkalmazni.
d) A Cseh Köztársaság EU-csatlakozásának időpontjától számított harmadik évben a fenti átmeneti rendelkezések általános felülvizsgálatára kerül sor. A vegyes bizottság az a) alpontban
megjelölt átmeneti időszak lerövidítéséről vagy lezárásáról határozhat.
e) Amennyiben a Cseh Köztársaság az átmeneti időszakban a Cseh Köztársaságban
lakóhellyel nem rendelkező személyek ingatlanszerzését feltételekhez köti, azoknak átlátható,
objektív, állandó és nyilvános kritériumokon kell alapulniuk. A kritériumokat megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni, és azok nem tehetnek különbséget a Cseh Köztársaság és
Svájc állampolgárai között.
f) Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az átmeneti időszak lejártával a
Cseh Köztársaságban a mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy
ennek kialakulása fenyeget, a vegyes bizottság a Cseh Köztársaság kérelmére határozatot hoz
az átmeneti időszak legfeljebb három évre történő meghosszabbításáról.

2. Észtország
a) Észtország az EU-csatlakozás időpontjától számított hét éven keresztül fenntarthatja az e
jegyzőkönyv aláírása időpontjában hatályos jogszabályaiban foglalt, a mezőgazdasági földterületnek
vagy erdőnek svájci állampolgárok, illetve Svájc jogszabályai szerint létrehozott olyan társaságok
által történő megszerzésére vonatkozó szabályait, amelyek Észtországban nem letelepedettek, ott
nincsenek bejegyezve, illetve ott fiókteleppel vagy képviselettel sem rendelkeznek. A mezőgazdasági földterület és erdő szerzése vonatkozásában a svájci állampolgárok nem részesíthetők kedvezőtlenebb bánásmódban, mint amilyenben a jegyzőkönyv aláírása napján részesültek, illetve nem
vonatkozhatnak rájuk szigorúbb korlátozások, mint a harmadik államok állampolgáraira. E jogszabályok szerint Észtország 2003. február 12-én elfogadta az ingatlanszerzés korlátozásáról szóló
törvényt, és a termőföldreformról szóló törvény módosításait.
b) Azok a svájci állampolgárok, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként
kívánnak letelepedni Észtországban, és legalább három éve folyamatosan jogszerűen Észtországban laknak és folytatnak mezőgazdasági tevékenységet, nem tartoznak az a) alpont
rendelkezéseinek hatálya alá, és rájuk nem alkalmazható más eljárás, mint amelyet Észtország
állampolgáraira kell alkalmazni.
c) Észtország EU-hoz történő csatlakozásának időpontjától számított harmadik évben a
fenti átmeneti rendelkezések általános felülvizsgálatára kerül sor. Ennek érdekében az
Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: a Bizottság) jelentést nyújt be a vegyes
bizottságnak. A vegyes bizottság az a) alpontban megjelölt átmeneti időszak lerövidítéséről
vagy lezárásáról határozhat.
d) Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az átmeneti időszak lejártával
Észtországban a mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek
kialakulása fenyeget, a vegyes bizottság Észtország kérelmére határozatot hoz az átmeneti
időszak legfeljebb három évre történő meghosszabbításáról.

3. Ciprus
Ciprus az EU-csatlakozás időpontjától számított öt éven keresztül fenntarthatja a másodlagos
lakóhelyül szolgáló ingatlan megszerzésére vonatkozó, 2000. december 31-én hatályban lévő
jogszabályait.
Az ingatlantulajdon szerzéséről [külföldiek] szóló törvény [CAP. 109], és az azt módosító
52/1969., 55/1972. és 50/1999. törvény szerint a nem ciprusiak ciprusi ingatlanszerzéséhez a
Miniszterek Tanácsának jóváhagyása szükséges. A Miniszterek Tanácsa felhatalmazta a kerületi
tisztviselőket, hogy a nevében a jóváhagyást megadják. A 2 donumot (1 donum: 1 338m2)
meghaladó ingatlanok esetén kizárólag a következő célokból adható jóváhagyás:
a) a 3 donum alapterületet meg nem haladó elsődleges vagy másodlagos lakóhelyül szolgáló
ingatlanok,
b) üzleti és kereskedelmi helyiségek, c) Ciprus gazdasága számára hasznosnak ítélt iparágak.
A fenti törvényt „Az ingatlantulajdon szerzéséről [külföldiek] szóló 2003. évi törvény
[módosítás, N. 54 (I)/2003]” módosította. Az új törvény az EU állampolgáraira és az EU-ban
bejegyzett társaságokra nézve nem tartalmaz az elsődleges lakóhelyül szolgáló ingatlan
megszerzésére és a külföldi közvetlen befektetésekre, vagy EU-s ingatlanügynökök és
termőföldfejlesztők általi ingatlanszerzésre vonatkozó korlátozásokat. A másodlagos
lakóhelyül szolgáló ingatlanok tekintetében a törvény úgy rendelkezik, hogy Ciprus EUcsatlakozását követő öt éven keresztül az EU nem letelepedett állampolgárai, valamint az EUban bejegyzett olyan társaságok, amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi
ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye nem Cipruson van, nem szerezhetnek
másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlant a Miniszterek Tanácsa előzetes felhatalmazása
nélkül, amely e hatáskörét a kerületi tisztviselőkre ruházta át.

4. Lettország
a) Lettország a csatlakozás időpontjától számított hét éven keresztül fenntarthatja a 2003. április 14-től hatályban lévő, a mezőgazdasági földterületek privatizációjáról szóló törvényt módosító
törvényben foglalt, a mezőgazdasági földterületnek vagy erdőnek svájci állampolgárok, illetve a
svájci jogszabályok szerint létrehozott olyan társaságok által történő megszerzésére vonatkozó
szabályokat, amelyek Lettországban nem letelepedettek, ott nincsenek bejegyezve, illetve
fiókteleppel vagy képviselettel sem rendelkeznek. A svájci állampolgárok a mezőgazdasági
földterület és erdő szerzése vonatkozásában nem részesíthetők kedvezőtlenebb bánásmódban,
mint amilyenben e jegyzőkönyv aláírása napján részesültek, illetve nem vonatkozhatnak rájuk
szigorúbb korlátozások, mint a harmadik országok állampolgáraira.
b) A csatlakozás időpontjától számított harmadik év vége előtt a fenti átmeneti rendelkezések
felülvizsgálatára kerül sor. Ennek érdekében a Bizottság jelentést nyújt be a vegyes
bizottságnak. A vegyes bizottság az a) alpontban megjelölt átmeneti időszak lerövidítéséről
vagy lezárásáról határozhat.
c) Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az átmeneti időszak lejártával
Lettországban a mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek
kialakulása fenyeget, a vegyes bizottság Lettország kérelmére határozatot hoz az átmeneti
időszak legfeljebb három évre történő meghosszabbításáról.

5. Litvánia
a) Litvánia az EU-hoz történő csatlakozása időpontjától számított hét éven keresztül
fenntarthatja az e jegyzőkönyv aláírása időpontjában hatályos jogszabályaiban foglalt, a
mezőgazdasági földterületnek vagy erdőnek a svájci állampolgárok, illetve a svájci
jogszabályok szerint létrehozott olyan társaságok által történő megszerzésére vonatkozó
szabályait, amelyek Litvániában nem letelepedettek, ott nincsenek bejegyezve, illetve ott
fiókteleppel vagy képviselettel sem rendelkeznek. A svájci állampolgárok a mezőgazdasági
földterület és erdő szerzése vonatkozásában nem részesíthetők kedvezőtlenebb bánásmódban,
mint amilyenben e jegyzőkönyv aláírása napján részesültek, illetve nem vonatkozhatnak rájuk
szigorúbb korlátozások, mint harmadik országok állampolgáraira. E jogszabályok értelmében
a svájci állampolgárok és jogi személyek, valamint a Svájcban létrehozott jogi személyiség
nélküli, de a svájci jogszabályok értelmében jogképességgel rendelkező szervezetek nem
szerezhetnek mezőgazdasági földterületet a Litván Köztársaságnak az Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló szerződésben meghatározott hétéves átmeneti időszak vége előtt.
b) Azok a svájci állampolgárok, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként kívánnak
letelepedni Litvániában, és legalább három éve folyamatosan jogszerűen Litvániában laknak és
folytatnak mezőgazdasági tevékenységet, nem tartoznak az a) alpont rendelkezéseinek hatálya alá,
és rájuk nem alkalmazható más eljárás, mint amelyet Litvánia állampolgáraira kell alkalmazni.
c) Az EU-hoz történő csatlakozás időpontjától számított harmadik év vége előtt a fenti
átmeneti rendelkezések általános felülvizsgálatára kerül sor. Ennek érdekében a Bizottság
jelentést nyújt be a vegyes bizottságnak. A vegyes bizottság az a) alpontban megjelölt
átmeneti időszak lerövidítéséről vagy lezárásáról határozhat.
d) Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az átmeneti időszak lejártával
Litvániában a mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek
kialakulása fenyeget, a vegyes bizottság Litvánia kérelmére határozatot hoz az átmeneti
időszak legfeljebb három évre történő meghosszabbításáról.

6. Magyarország
a) Magyarország az EU-hoz történő csatlakozása időpontjától számított öt éven keresztül
fenntarthatja a másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlan megszerzése tekintetében módosított,
a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvényben foglalt rendelkezéseket.
b) Azok a svájci állampolgárok, akik legalább négy éve folyamatosan jogszerűen
Magyarországon tartózkodnak, nem tartoznak az a) alpont rendelkezéseinek hatálya alá, és
rájuk nem alkalmazható más szabály és eljárás, mint amelyet Magyarország állampolgáraira
kell alkalmazni. Az átmeneti időszak alatt Magyarország által a másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlan megszerzése tekintetében alkalmazott engedélyezési eljárásnak objektív,
állandó, átlátható és nyilvános kritériumokon kell alapulnia. A kritériumokat megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni, és azok nem tehetnek különbséget a Magyarországon lakó
svájci állampolgárok között.
c) Magyarország az EU-hoz történő csatlakozása időpontjától számított hét éven keresztül
fenntarthatja a nem Magyarországon lakó vagy nem magyar állampolgár természetes
személyek, illetve a jogi személyek általi, mezőgazdasági földterület megszerzésére
vonatkozó, a mezőgazdasági földterület megszerzése tekintetében módosított, a termőföldről
szóló 1994. évi LV. törvényben foglalt tilalmat.
d) Azok a svájci állampolgárok, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként kívánnak
letelepedni Magyarországon, és legalább három éve folyamatosan jogszerűen Magyarországon laknak és folytatnak mezőgazdasági tevékenységet, nem tartoznak a c) alpont
rendelkezéseinek hatálya alá, és rájuk nem alkalmazható más szabály és eljárás, mint amelyet
Magyarország állampolgáraira kell alkalmazni.
e) Az EU-hoz történő csatlakozás időpontjától számított harmadik év vége előtt a fenti
átmeneti rendelkezések általános felülvizsgálatára kerül sor. Ennek érdekében a Bizottság
jelentést nyújt be a vegyes bizottságnak. A vegyes bizottság a c) alpontban megjelölt átmeneti
időszak lerövidítéséről vagy lezárásáról határozhat.
f) Amennyiben az átmeneti időszak alatt Magyarország a mezőgazdasági földterület
megszerzése tekintetében engedélyezési eljárást alkalmaz, annak objektív, állandó, átlátható
és nyilvános kritériumokon kell alapulnia. A kritériumokat megkülönböztetés nélkül kell
alkalmazni.
g) Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az átmeneti időszak lejártával
Magyarországon a mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek
kialakulása fenyeget, a vegyes bizottság Magyarország kérelmére határozatot hoz az átmeneti
időszak legfeljebb három évre történő meghosszabbításáról.

7. Málta
A máltai szigeteken történő ingatlanszerzést az ingatlantulajdonról (nem-honos személyek
által történő szerzés) szóló törvény (Málta Törvényei 246. fejezet) szabályozza. E törvény
értelmében:
a) (1) A svájci állampolgárok abban az esetben szerezhetnek (nem feltétlenül elsődleges)
lakóhely céljára szolgáló ingatlantulajdont Máltán, ha Máltán más ingatlannal nem rendelkeznek. Az ingatlanszerzésnek nem feltétele, hogy a tulajdont szerző személy tartózkodási
joggal rendelkezzen Máltán, az ingatlanszerzés ugyanakkor (a törvényben meghatározott
korlátozott számú kivételtől eltekintve) engedélyhez kötött, amely engedélyt nem lehet
megtagadni abban az esetben, ha az ingatlan értéke meghaladja az évente, index segítségével
megállapított értékhatárt (jelenleg 30 000 máltai líra lakások, és 50 000 máltai líra házak
esetében).
(2) A svájci állampolgárok a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban bármikor
elsődleges lakóhelyül is választhatják Máltát. Málta elhagyása nem eredményez az elsődleges
lakóhelyként megszerzett ingatlan értékesítésére irányuló kötelezettséget.
b) Azoknak a svájci állampolgároknak, akik a törvénnyel létrehozott, külön kijelölt
területeken (általában a városi regenerációs projektek részét képező területeken) szereznek
ingatlantulajdont, nem kell engedéllyel rendelkezniük az ingatlanszerzésre, és nem esik
korlátozás alá az ilyen ingatlanszerzés az ingatlanok száma, célja vagy értéke tekintetében
sem.

8. Lengyelország
a) Lengyelország az EU-hoz történő csatlakozása időpontjától számított öt éven keresztül
fenntarthatja az e jegyzőkönyv aláírása időpontjában hatályos, a másodlagos lakóhelyül
szolgáló ingatlan szerzésére vonatkozó szabályokat. E szabályok értelmében a svájci
állampolgároknak a külföldiek ingatlanszerzéséről szóló 1920. március 24-i törvényben
(Dz.U. 1996, Nr 54, poz. 245, a módosításokkal) foglalt rendelkezéseknek kell megfelelniük.
b) Azok a svájci állampolgárok, akik négy éve folyamatosan jogszerűen Lengyelországban
laknak, a másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlan szerzése vonatkozásában nem tartoznak
az a) alpont rendelkezéseinek hatálya alá, és rájuk nem alkalmazható más eljárás, mint
amelyet Lengyelország állampolgáraira kell alkalmazni.
c) Lengyelország az EU-hoz történő csatlakozása időpontjától számított tizenkét éven
keresztül fenntarthatja a mezőgazdasági földterület vagy erdő tulajdonjogának megszerzésére
vonatkozó szabályokat. A svájci állampolgárok a mezőgazdasági földterület vagy erdő
tulajdonjogának megszerzése vonatkozásában semmilyen esetben sem részesíthetők
kedvezőtlenebb bánásmódban, mint amilyenben e jegyzőkönyv aláírása napján részesültek.
E szabályok értelmében a svájci állampolgároknak a külföldiek ingatlanszerzéséről szóló
1920. március 24-i törvényben (Dz.U. 1996, Nr 54, poz. 245, a módosításokkal) foglalt
rendelkezéseknek kell megfelelniük.
d) Azok a svájci állampolgárok, akik természetes vagy jogi személyként önálló vállalkozó
mezőgazdasági termelőként kívánnak letelepedni Lengyelországban, és legalább három éve
folyamatosan jogszerűen Lengyelországban laknak és bérelnek földet, nem tartoznak a c)
alpont rendelkezéseinek hatálya alá, és a mezőgazdasági termőföld és erdő szerzésével
kapcsolatban rájuk nem alkalmazható más eljárás, mint amelyet a csatlakozás időpontjától
kezdve a Lengyelországban honos személyekre kell alkalmazni. A Warmińsko-Mazurskie,
Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolnośląskie, Opolskie és
Wielkopolskie vajdaságokban a fenti bekezdésben megjelölt ottlakási és bérleti időszak hét
év. A termőföld megvásárlását megelőző bérleti időt minden egyes svájci állampolgár
esetében az eredeti bérleti szerződés közjegyző által igazolt keltezése napjától kell számítani.
Azok az önálló vállalkozó mezőgazdasági termelők, akik nem természetes, hanem jogi
személyként bérelték a termőföldet, a bérleti szerződés alapján a jogi személyt megillető
jogokat önmagukra, mint természetes személyekre ruházhatják át. A termőföld megvásárlását
megelőző bérleti idő számításához figyelembe kell venni a jogi személyként fenntartott bérleti
viszonyt. A természetes személyek által kötött bérleti szerződés utólag is ellátható közjegyző
által igazolt keltezéssel; ebben az esetben a bérleti szerződés teljes időtartamát figyelembe
kell venni. Az önálló vállalkozó mezőgazdasági termelők jelenlegi bérleti szerződésüket
határidő nélkül alakíthatják át természetes személyek által kötött szerződéssé vagy közjegyző
által igazolt keltezésű írásbeli szerződéssé. A bérleti szerződés átalakítására alkalmazott
eljárásnak átláthatónak kell lennie, és semmilyen körülmények között nem eredményezhet
további akadályt.
e) Az EU-hoz történő csatlakozás időpontjától számított harmadik év vége előtt a fenti
átmeneti rendelkezések általános felülvizsgálatára kerül sor. Ennek érdekében a Bizottság
jelentést nyújt be a vegyes bizottságnak. A vegyes bizottság az a) alpontban megjelölt
átmeneti időszak lerövidítéséről vagy lezárásáról határozhat.
f) Amennyiben az átmeneti időszak alatt Lengyelország az ingatlantulajdon megszerzése
tekintetében engedélyezési eljárást alkalmaz, annak objektív, állandó, átlátható és nyilvános
kritériumokon kell alapulnia. A kritériumokat megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni.

9. Szlovénia
a) Legfeljebb Szlovénia EU-hoz történő csatlakozásától számított hétéves átmeneti időszak
végéig, amennyiben az ingatlanpiac súlyos és tartósnak mutatkozó, illetve egy adott térség
ingatlanpiacának komoly romlásával fenyegető nehézségek merülnek fel, Szlovénia
felhatalmazást kérhet arra, hogy az ingatlanpiacon kialakult helyzet kiigazítása érdekében
védintézkedéseket tegyen.
b) Szlovénia kérésére a vegyes bizottság sürgősségi eljárásban meghatározza az általa
szükségesnek ítélt védintézkedéseket, pontosan megjelölve azok alkalmazásának feltételeit és
szabályait.
c) Az ingatlanpiac súlyos nehézségei esetén és Szlovénia kifejezett kérelmére a vegyes
bizottság a megfelelő indokolással ellátott kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon
belül köteles eljárni. Az így elrendelt intézkedések azonnal alkalmazhatók, és azoknak
valamennyi érintett fél érdekét figyelembe kell venniük.
d) A b) alpont alapján engedélyezett intézkedések csak az a) alpontban említett célok
eléréséhez feltétlenül szükséges mértékben térhetnek el e megállapodás szabályaitól.

10. Szlovákia
a) Szlovákia az EU-hoz történő csatlakozása időpontjától számított hét éven keresztül
fenntarthatja a mezőgazdasági földterület vagy erdő tulajdonjogának a nem honos személyek
általi megszerzésére vonatkozó szabályokat. E szabályok értelmében egy nem honos személy
megszerezheti a Szlovák Köztársaságban található ingatlan tulajdonjogát, kivéve a
mezőgazdasági földterületet és erdőt. Nem honos személyek nem szerezhetik meg olyan
ingatlan tulajdonjogát, amelyet a devizáról szóló, módosított 202/1995. Coll. számú törvény
külön rendelkezései korlátoznak.
b) A svájci állampolgárok a mezőgazdasági földterület és erdő szerzése vonatkozásában
semmilyen esetben sem részesíthetők kedvezőtlenebb bánásmódban, mint amilyenben e
jegyzőkönyv aláírása napján, illetve nem vonatkozhatnak rájuk szigorúbb korlátozások, mint
a harmadik országok állampolgáraira.
c) Azok a svájci állampolgárok, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként kívánnak
letelepedni Szlovákiában, és legalább három éve folyamatosan jogszerűen Szlovákiában
laknak és folytatnak mezőgazdasági tevékenységet, nem tartoznak a b) alpont
rendelkezéseinek hatálya alá, és rájuk nem alkalmazható más eljárás, mint amelyet Szlovákia
állampolgáraira kell alkalmazni.
d) Az EU-hoz történő csatlakozás időpontjától számított harmadik év vége előtt a fenti
átmeneti rendelkezések általános felülvizsgálatára kerül sor. Ennek érdekében a Bizottság
jelentést nyújt be a vegyes bizottságnak. A vegyes bizottság az a) alpontban megjelölt
átmeneti időszak lerövidítéséről vagy lezárásáról határozhat.
e) Amennyiben az átmeneti időszak alatt Szlovákia az ingatlantulajdon megszerzése
tekintetében engedélyezési eljárást alkalmaz, annak objektív, állandó, átlátható és nyilvános
kritériumokon kell alapulnia. A kritériumokat megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni, és
azok nem tehetnek különbséget szlovák és svájci állampolgárok között.
f) Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az átmeneti időszak lejártával
Szlovákiában a mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek
kialakulása fenyeget, a vegyes bizottság Szlovákia kérelmére határozatot hoz az átmeneti
időszak legfeljebb három évre történő meghosszabbításáról.
II. MELLÉKLET

Az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség
között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló egyezmény II. melléklete a következőképpen módosul:
1. Az „A. szakasz: Említett jogi aktusok, 1. pont, 1408/71/EGK rendelet” cím a „301 R 1386:
1386/2001/EK rendelet …” szövegrészt követően a következő szövegrésszel egészül ki:
„12003 TN 02/02/A: A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a
Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák
Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása feltételeiről, valamint az Európai
Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló, 2003. április 16-i okmány.”

2. Az „E megállapodás alkalmazásában a rendeletet a következő kiigazításokkal kell alkalmazni”
cím alatt a megállapodás II. melléklete, A. szakaszának 1. pontja a következőképpen módosul:
a) az i) alpont alatt, a III. melléklet A. része vonatkozásában a „Svédország – Svájc” alatti
utolsó szövegrészt követően a következő szövegrésszel egészül ki:
„Cseh Köztársaság – Svájc
Nincs.
Észtország – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Ciprus – Svájc
Nincs.
Lettország – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Litvánia – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Magyarország – Svájc
Nincs.
Málta – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Lengyelország – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Szlovénia – Svájc
Nincs.
Szlovákia – Svájc
Nincs.”
b) a j) alpont alatt, a III. melléklet B. része vonatkozásában a „Svédország – Svájc” alatti
utolsó szövegrészt követően a következő szövegrésszel egészül ki:
„Cseh Köztársaság – Svájc
Nincs.
Észtország – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Ciprus – Svájc
Nincs.
Lettország – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Litvánia – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Magyarország – Svájc
Nincs.
Málta – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Lengyelország – Svájc
Nincs ilyen egyezmény.
Szlovénia – Svájc
Nincs.
Szlovákia – Svájc
Nincs.”
c) a VI. melléklet vonatkozásában az o) pont a következőképpen módosul:
aa) A 3. pont a) alpont iv. pont a „Spanyolország” szót követően a „Magyarország”
szóval egészül ki.
bb) A 4. pont a „Németország” szót követően a „Magyarország” szóval egészül ki.
3. Az „A. szakasz: Említett jogi aktusok, 2. pont, 574/72/EGK rendelet” cím a „302 R410:
410/2002/EK bizottsági rendelet” szövegrészt követően a következő szövegrésszel egészül ki:
„12003 TN 02/02/A: A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi
Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak,
a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák
Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása feltételeiről, valamint az Európai
Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló, 2003. április 16-i okmány.”

4. A „B. szakasz: Jogi aktusok, amelyeket a Szerződő Feleknek kifejezetten figyelembe kell
venniük” címben, a „4.18. 383 D 0117: …”, „4.19. 83 D 1112(02): …”, a „4.27. 388 D 64:
…”, valamint a „4.37. 393 D 825: …” pontok alatt, az „1 94 N: … feltételeiről szóló okmány”
szövegrészt követően a következő szövegrésszel egészül ki:
„12003 TN 02/02/A: A Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a
Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák
Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása feltételeiről, valamint az Európai
Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló, 2003. április 16-i okmány.”

5. A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a
Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a
Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság állampolgárai vonatkozásában a jegyzőkönyv
II. mellékletének a munkanélküliségi biztosításra vonatkozó szakasza (1) bekezdésében
foglalt rendelkezéseket 2011. április 30-ig kell alkalmazni.
III. MELLÉKLET Az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség
között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló egyezmény III. melléklete a következőképpen módosul:
A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván
Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén
Köztársaság, a Szlovák Köztársaság csatlakozási okmánya (HL magyar nyelvű különkiadás,
2003.9.23-i különszám) által módosított jogi aktusok:
A. ÁLTALÁNOS RENDSZER 1. 392 L 0051: A Tanács 1992. június 18-i 92/51/EGK irányelve a 89/48/EGK irányelvet
kiegészítve, a szakoktatás és szakképzés elismerésének második általános rendszeréről (HL L
209., 1992.7.24., 25. o.),

B. JOGI SZAKMÁK
2. 377 L 0249: A Tanács 1977. március 22-i 77/249/EGK irányelve az ügyvédi szolgáltatásnyújtás
szabadsága tényleges gyakorlásának elősegítéséről (HL L 78., 1977.3.26., 17. o.),
3. 398 L 0005: Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/5/EK irányelve az
ügyvédi hivatásnak a képesítés megszerzése országától eltérő tagállamokban történő
folyamatos gyakorlásának elősegítéséről (HL L 77., 1998.3.14., 36. o.),

C. ORVOSI TEVÉKENYSÉGEK
Orvosok 4. 393 L 0016: A Tanács 1993. április 5-i 93/16/EGK irányelve az orvosok szabad mozgásának
elősegítéséről, illetve az orvosi oklevelek, bizonyítványok és képesítés megszerzéséről szóló
egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről (HL L 165., 1993.7.7., 1. o.),
Ápolók 5. 377 L 0452: A Tanács 1977. június 27-i irányelve az általános ápolói oklevelek,
bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös
elismeréséről, illetve a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását
elősegítő intézkedésekről (HL L 176., 1977.7.15., 1. o.),
Fogorvosok 6. 378 L 0686: A Tanács 1978. július 25-i irányelve a fogorvosi oklevelek, bizonyítványok és
a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a
szolgáltatásnyújtás és a letelepedés szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő
intézkedésekről (HL L 233., 1978.8.24., 1. o.),
7. 378 L 0687: A Tanács 1978. július 25-i irányelve a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási
intézkedésekben megállapított, a fogorvosok tevékenységére vonatkozó rendelkezések
összehangolásáról (HL L 233., 1978.8.24., 10. o.),
Állatorvosok 8. 378 L 1026: A Tanács 1978. december 18-i irányelve az állatorvosi oklevelek,
bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását
elősegítő intézkedésekről (HL L 362., 1978.12.23., 1. o.),
Szülésznők 9. 380 L 0154: A Tanács 1980. január 21-i irányelve a szülésznői oklevelek, bizonyítványok
és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a
letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 33., 1980.2.11., 1. o.),
Gyógyszerészet 10. 385 L 0433: A Tanács 1985. szeptember 16-i 85/433/EGK irányelve a gyógyszerész
oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös
elismeréséről és az egyes gyógyszerész tevékenységekre vonatkozóan a letelepedés
szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 253., 1985.9.24., 37. o.),
D. ÉPÍTÉSZET 11. 385 L 0384: A Tanács 1985. június 10-i irányelve az építészmérnöki oklevelek,
bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös
elismeréséről, valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges
gyakorlását elősegítő intézkedésekről (HL L 223., 1985.8.21., 15. o.),

E. MÉRGEZŐ TERMÉKEK KERESKEDELME ÉS FORGALMAZÁSA
12. 374 L 0557: A letelepedés szabadságának és a szabad szolgáltatásnyújtás mérgező
termékek kereskedelmével és forgalmazásával összefüggő nem alkalmazotti tevékenységek és
közvetítői tevékenységek tekintetében történő megvalósításáról szóló 1974. június 4-i,
74/557/EGK tanácsi irányelv (HL L 307., 1974.11.18., 5. o.).
SVÁJC NYILATKOZATA
a szülésznői és általános ápolói oklevelek elismeréséről
Svájc fenntartja magának a jogot, hogy a szerzett jogokra vonatkozó, a 77/452/EGK irányelv
4b. és 4c., valamint a 80/154/EGK irányelv 5a. és 5b. cikkének hatálya alá eső, szülésznői és
általános ápolói oklevéllel rendelkező személyeket kizárólag azután ismerje el, hogy
megvizsgálta képesítésüknek a 77/435/EGK és a 80/155/EGK irányelvnek való megfelelőségét. Ennek érdekében Svájc szakmai alkalmassági vizsga letételét, vagy adaptációs
időszak letöltését írhatja elő.
SVÁJC NYILATKOZATA
az aláírás időpontjától kezdődő autonóm intézkedésekről
Svájc – nemzeti jogszabályai alapján – munkaerőpiacán az új tagállamok állampolgárai
számára az e jegyzőkönyvben található átmeneti szabályok hatálybalépését megelőzően
ideiglenesen lehetővé teszi a munkavállalást. Ennek érdekében Svájc a jegyzőkönyv
aláírásának időpontjában – a megállapodás 10. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak
szerint – külön kvótákat nyit meg mind a rövid-, mind a hosszútávú munkavállalási engedélyek tekintetében az új tagállamok állampolgárai javára. A kvóta évente 700 hosszútávú és
2 500 hosszútávú engedély. Ezen felül évente 5 000 rövidtávú munkavállaló négy hónapnál
rövidebb tartózkodását engedélyezi.
LENGYELORSZÁG NYILATKOZATA
a szülésznői és általános ápolói oklevelek elismeréséről
Lengyelország tudomásul veszi Svájcnak a szülésznői és általános ápolói oklevelek
elismeréséről szóló nyilatkozatát, ugyanakkor határozottan elvárja, hogy Svájc teljes
mértékben tartsa magát a 77/452/EGK irányelv 4b., illetve a 80/154/EGK irányelv
5b. cikkének az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség
közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz az Európai Unió bővítésére
tekintettel csatolt jegyzőkönyv hatálybalépésének napján irányadó szövegéhez.”

5. § E törvény 2007. január 1-jén lép hatályba.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök