text:
13/2012. (III. 6.) NFM rendelete a légijárművek és légijármű komponensek karbantartásának személyi jogosításairól és képzési követelményeiről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74. § (1) bekezdés l) pontjában és 74. § (2) bekezdés d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá nem tartozó lajstromozásra kötelezett polgári
légijárművek (a továbbiakban: Annex II. légijárművek) és komponenseik (a továbbiakban: Annex II. légijármű
komponensek), és b) a 2042/2003/EK bizottsági rendelet III. Mellékletében (a továbbiakban: Part-66) nemzeti hatáskörbe utalt
légijárművek és légijármű komponensek üzemképesség tanúsításához szükséges személyi jogosításokra, azok megszerzésére, az ezekkel kapcsolatos képzésre,
vizsgáztatásra, valamint az ezen képzések és vizsgák engedélyezésének feltételeire terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. autogiro: a levegőnél nehezebb légijármű, amelyet repülés közben egy vagy több rotoron keletkező felhajtóerő
tart a levegőben, amely rotorok szabadon forognak egy lényegében függőleges tengely körül,
2. egyszerű alkatrész: szerkezetileg egyszerűen kialakított, mozgó elemet nem tartalmazó, önmagában nem
működtethető szerkezeti elem vagy szerelt egység, 3. egyszerű könnyű légijármű: 1000 kg-ot nem meghaladó maximális felszálló tömegű, nem hermetizált, dugattyús
motorral felszerelt repülőgép, vitorlázó repülőgép vagy motoros vitorlázó repülőgép,
4. felelős vezető: olyan személy, aki a szervezet felhatalmazása alapján felel azért, hogy minden képzési
kötelezettséget finanszírozzanak, és e rendelet előírásainak megfelelően valósítsanak meg,
5. friss tapasztalat: a légijármű karbantartó szakszolgálati engedély kiadása vagy abba új kategória bejegyzése iránti
kérelem benyújtását közvetlenül megelőző tapasztalat, amelyet a megkövetelt naptári tapasztalati idő
1,3-szeresén belül szereztek, 6. gázballon: olyan a levegőnél könnyebb, erőgép meghajtással nem rendelkező légijármű, amely levegőtől
különböző gázzal töltött, 7. légballon: olyan a levegőnél könnyebb, erőgép meghajtással nem rendelkező légijármű, amely meleg levegővel
töltött, 8. léghajó: a levegőnél könnyebb, erőgép-meghajtású légijármű,
9. szakszolgálati engedély felfüggesztése: a szakszolgálati engedéllyel rendelkező a szakszolgálati engedélyéhez
kapcsolódó jogosultságokat a légiközlekedési hatóság által meghatározott feltételek teljesüléséig nem
gyakorolhatja. II. FEJEZET
LÉGIJÁRMŰ ÜZEMKÉPESSÉG TANÚSÍTÓ SZEMÉLYEK 3. Légijárművek üzemképesség tanúsításának személyi követelményei
3. § (1) A légiközlekedési hatóság légijárművek üzemképesség tanúsításához légijármű karbantartó szakszolgálati engedélyt
ad ki, vagy az e rendelet szerinti jogosítást bejegyzi a Part-66 szerint kiadott szakszolgálati engedély „Nemzeti
jogosítások” rovatába (a továbbiakban együtt: szakszolgálati engedély). (2) A szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság – az e rendeletben foglaltak teljesítése esetén – a következő
kategóriákban adja ki: a) B-SLA kategória, b) B-BL kategória,
c) B1 kategória, d) B2 kategória. (3) A B1 kategóriájú szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság a következő alkategóriák valamelyikében adja ki:
a) B1.1 – gázturbinás repülőgépek, b) B1.2 – dugattyús motoros repülőgépek,
c) B1.3 – gázturbinás helikopterek, d) B1.4 – dugattyús motoros helikopterek és autogirok.
(4) A B-BL kategóriájú szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság a következő alkategóriák valamelyikében adja
ki: a) B-BL.1 – hőlégballonok, b) B-BL.2 – gázballonok,
c) B-BL.3 – léghajók. 4. A szakszolgálati engedély iránti kérelem
4. § (1) A szakszolgálati engedély kiadása vagy módosítása iránti kérelmet a légiközlekedési hatósághoz az általa
rendszeresített formanyomtatványon kell benyújtani, amely a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól
szóló törvényben foglaltakon túl a következőket tartalmazza: a) a kérelmező állampolgárságát,
b) a kérelmező születési helyét és idejét, c) amennyiben van, a kérelmezőt alkalmazó karbantartó szervezet nevét, címét, jóváhagyási számát,
d) a kérelmező aláírását. (2) A szakszolgálati engedély iránti kérelemhez a kérelmező csatolja a kérelem tárgyának megfelelő, az e rendelet
követelményeinek teljesítését igazoló dokumentumok másolatát. (3) A szakszolgálati engedély első kiadásánál, ha a kérelmező magyar állampolgár, akkor a személyazonosító igazolványát
vagy a személyazonosságát igazoló más okmányát kell bemutatnia, vagy annak másolatát – a kérelmező annak
kezelésére vonatkozó hozzájáruló nyilatkozatával együtt – elküldenie. (4) A szakszolgálati engedély első kiadásánál, ha a kérelmező nem magyar állampolgár, akkor az úti okmányát vagy annak
másolatát – a kérelmező annak kezelésére vonatkozó hozzájáruló nyilatkozatával együtt – kell bemutatnia vagy
elküldenie. 5. A szakszolgálati engedély kiadása és nyilvántartása
5. § (1) A szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság kérelemre, öt éves időszakra, egyedi engedélyszámmal ellátva
adja ki. (2) A szakszolgálati engedély kötelező tartalmi elemeit az 1. melléklet tartalmazza. A szakszolgálati engedélynek legalább
az 1. melléklet I, II, VI, IX, XII, XIII és XIV pontjait angol fordításban is tartalmaznia kell.
(3) A szakszolgálati engedély érvényességi idejének lejárta esetén a légiközlekedési hatóság kérelemre a szakszolgálati
engedélyt újabb öt évvel meghosszabbítja. A szakszolgálati engedély érvényességi ideje öt évvel meghosszabbításra
kerül új kategória vagy jogosítás bejegyzése esetén. (4) Ha a jogosítást a légiközlekedési hatóság a Part-66 szerint kiadott szakszolgálati engedély „Nemzeti jogosítások”
rovatába jegyzi be, akkor ennek a jogosításnak az érvényességi ideje megegyezik a Part-66 szerint kiadott
szakszolgálati engedély érvényességi idejével. (5) A szakszolgálati engedély érvényességi idejének lejárta, a szakszolgálati engedély visszavonása vagy felfüggesztése
esetén az annak alapján kiadott bármely üzemképesség tanúsító megbízás szintén érvényét veszti.
(6) A szakszolgálati engedély kizárólag abban az esetben érvényes, ha az engedélyes azt aláírta.
6. § (1) Az e rendelet szerint kiadott szakszolgálati engedélyekről a légiközlekedési hatóság nyilvántartást vezet, amely a
következőket tartalmazza: a) a szakszolgálati engedély kiadása, valamint módosítása iránti kérelem, beleértve az ügy során keletkezett
dokumentumokat, b) a szakszolgálati engedéllyel rendelkező személlyel kapcsolatban más hatóságoktól érkező minden jelentés,
c) a légiközlekedési hatóság által végrehajtott vizsgáztatásokról készült dokumentumok.
(2) Az (1) bekezdés a) a)–b) pontjában említett dokumentumokat az engedély érvényességének lejárta után öt évig meg kell őrizni,
b) c) pontjában említett dokumentumokat legalább öt évig meg kell őrizni.
(3) Az engedélyes felelős azért, hogy a szakszolgálati engedélyben lévő adatok megegyezzenek a légiközlekedési hatóság
nyilvántartásában szereplő adatokkal. Ennek érdekében az engedélyesnek az engedélyben szereplő adatok változását
tizenöt napon belül be kell jelentenie a légiközlekedési hatóságnak. A légiközlekedési hatóság a bejelentés alapján
módosítja az engedélyben szereplő adatokat. 6. A szakszolgálati engedélybe bejegyezhető jogosítások
7. § (1) Az engedélyes azon a légijárművön gyakorolhatja jogosultságait, amelyekre vonatkozóan a légiközlekedési hatóság a
típusjogosítást bejegyezte szakszolgálati engedélyébe, vagy a típusnak megfelelő típuscsoport jogosítást bejegyezte
a szakszolgálati engedélybe és az engedélyes részére üzemképesség tanúsító megbízást kiadó karbantartó szervezet
biztosította, hogy az engedélyes az adott típus jellemző karbantartási feladatait megismerje.
(2) A 3. §-ban meghatározott kategóriákra szakszolgálati engedély csak típus vagy típuscsoport jogosítással együtt
adható ki. (3) A légijármű típusjogosítás – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – az adott légijármű típusból tett eredményes
típusvizsgát követően adható meg. (4) 5700 kg-nál nagyobb maximális felszálló tömegű légijármű vagy több hajtóműves helikopter esetében típusjogosítás
típustanfolyam elvégzését és sikeres típusvizsga teljesítését követően adható meg.
(5) A légijármű típuscsoport jogosítás az adott csoportba tartozó három különböző gyártó légijármű típusából tett
eredményes vizsgákat követően adható meg. A típusoknak az adott csoportra jellemző rendszereket és szerkezeti
kialakításokat kell lefednie. (6) Típuscsoport jogosítás nem adható 5700 kg-nál nagyobb maximális felszálló tömegű légijármű vagy több hajtóműves
helikopter esetében. (7) Az egyes szakszolgálati engedély kategóriák esetében bejegyezhető típuscsoport jogosításokat a 2. melléklet
tartalmazza. (8) Ha a kérelmező rendelkezik B-SLA kategóriájú szakszolgálati engedéllyel és teljesíti a dugattyús motorral felszerelt
repülőgépek típuscsoport jogosítás megszerzésének feltételeit vagy rendelkezik ilyen bejegyzéssel szakszolgálati
engedélyében, a légiközlekedési hatóság a motoros vitorlázó repülőgépek és a vitorlázó repülőgépek típuscsoport
jogosítások megszerzésének követelményeit is teljesítettnek tekinti. (9) Ha a kérelmező rendelkezik B-SLA kategóriájú szakszolgálati engedéllyel és teljesíti a motoros vitorlázó repülőgépek
típuscsoport jogosítás megszerzésének feltételeit vagy rendelkezik ilyen bejegyzéssel szakszolgálati engedélyében, a
légiközlekedési hatóság a vitorlázó repülőgépek típuscsoport jogosítás megszerzésének követelményeit is
teljesítettnek tekinti. 7. A szakszolgálati engedély felfüggesztése vagy visszavonása
8. § (1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt felfüggeszti, ha
a) az engedélyes akadályozza a légiközlekedési hatóságnak a szakszolgálati tevékenység ellenőrzésével kapcsolatos
eljárását, az ellenőrzés lehetővé tételéig, b) az engedélyes a tevékenysége során a légiközlekedési szabályokat megszegte, a (3) bekezdésben meghatározott
feltételek teljesítéséig. (2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben – amennyiben a szakszolgálati engedélybe több jogosítás is be
van jegyezve és a megállapított eltérés nem jelenti a többi jogosítás gyakorlásához szükséges feltételek nem
teljesítését – a légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélybe bejegyzett csak azon jogosítást függeszti fel,
amellyel összefüggésben a légiközlekedési szabályokat az engedélyes megszegte.
(3) Ha a légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt az (1) bekezdés b) pontja alapján függeszti fel, a határozatban
rendelkeznie kell a szakszolgálati engedély vagy jogosítás visszaadásához szükséges, e rendelet előírásainak
teljesítését biztosító követelményekről. 9. § (1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt visszavonja, ha
a) az engedélyes a kérelemben a szakszolgálati engedély kiadásának feltételeire vonatkozóan valótlan adatokat
jelölt meg, b) a 8. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak ismétlődően következnek be, vagy
c) az engedélyes a tevékenysége során a légiközlekedési szabályokat megszegte és azzal a légiközlekedés
biztonságát olyan módon sérti vagy veszélyezteti, amely súlyos repülőesemény bekövetkeztéhez vezet.
(2) A szakszolgálati engedély visszavonását követően új szakszolgálati engedély kiadása során a visszavonás előtt szerzett
tapasztalat nem számítható be az e rendeletben meghatározott tapasztalati követelményekbe.
10. § (1) A légiközlekedési hatóság a 8. § (1) bekezdésében és a 9. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben a szakszolgálati
engedélyt azonnali hatállyal bevonja és a szakszolgálati engedélyt elveszi, amelyről átvételi elismervényt állít ki, amely
tartalmazza az elvétel e rendeletben meghatározott jogalapját. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott bevonás esetében a légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedély
felfüggesztéséről, visszavonásáról vagy visszaadásáról öt napon belül dönt.
(3) Ha a szakszolgálati engedély felfüggesztése a 8. § (2) bekezdésében foglaltak szerint nem érinti a jogosult valamennyi
jogosítását, a légiközlekedési hatóság a jogosult részére új, csak a felfüggesztéssel nem érintett jogosítások
gyakorlását lehetővé tevő szakszolgálati engedélyt állít ki és ad vissza.
8. Szakszolgálati engedéllyel rendelkező személyek jogosultságai 11. § (1) A B1 kategóriájú szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy a Part-66 66.A.20 a) pont 2. alpontjában
meghatározott jogosultságokkal rendelkezik az alkategóriának megfelelő légijárművön. (2) A B2 kategóriájú szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy a Part-66 66.A.20 a) pont 3. alpontjában
meghatározott jogosultságokkal rendelkezik repülőgépeken, helikoptereken, vitorlázó repülőgépeken, motoros
vitorlázó repülőgépeken, hőlégballonon, gázballonon, léghajón és autogiron. (3) A B-SLA kategóriájú szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy jogosult arra, hogy üzemképesség tanúsító
nyilatkozatot adjon ki egyszerű könnyű légijármű karbantartása után, beleértve a légijármű szerkezetet,
hajtóműveket, gépész és villamos rendszereket, továbbá azon avionikai egységek cseréjét, amelyek üzemképessége
egyszerű tesztekkel ellenőrizhető. (4) A B-BL kategóriájú szakszolgálati engedéllyel rendelkező személy jogosult arra, hogy üzemképesség tanúsító
nyilatkozatot adjon ki az alkategóriának megfelelően hőlégballon, gázballon vagy léghajó karbantartása után,
beleértve a légijármű szerkezetet, hajtóműveket, gépész és villamos rendszereket, továbbá azon avionikai egységek
cseréjét, amelyek üzemképessége egyszerű tesztekkel ellenőrizhető. (5) Annex II légijárművek esetében az (1)–(4) bekezdésben meghatározott jogosultságok akkor gyakorolhatók, ha az
engedélyes a) megfelel a légialkalmasságról és karbantartásról szóló rendeletben meghatározott egyéb követelményeknek,
b) a megelőző kétéves időszakban vagy hat havi vonatkozó karbantartási tapasztalatot szerzett a szakszolgálati
engedélyben megadott jogosultságokkal összhangban, vagy megfelelt a vonatkozó jogosultságok
érvényesítésére vonatkozó rendelkezésnek, c) feladatának ellátásához szükséges szinten ír, olvas és beszél azokon a nyelveken, amelyeken az üzembe helyezési
igazolás kibocsátásához szükséges műszaki dokumentáció és eljárások íródtak.
(6) A Part 66 által nemzeti hatáskörbe utalt légijárművek esetében az (1)–(4) bekezdésben meghatározott jogosultságok
akkor gyakorolhatók, ha az engedélyes a Part-66 66.A.20 b) pontjában meghatározott feltételeket teljesíti.
(7) Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott jogosultságok nem gyakorolhatóak, ha az engedélyes a szakszolgálat
ellátására hátrányosan ható szer hatása alatt áll. 9. A B1, B2 kategóriájú szakszolgálati engedély megszerzésének követelményei
12. § B1, B2 kategóriájú szakszolgálati engedélyt az a kérelmező kaphat, aki
a) teljesíti a Part-66 adott kategóriára vonatkozó követelményeit, és
b) a 3. mellékletben meghatározott 10-es modulból vizsgát tesz.
10. A B-SLA és a B-BL kategóriájú szakszolgálati engedély megszerzésének általános, alapismereti és
tapasztalati követelményei 13. § B-SLA és B-BL kategóriájú szakszolgálati engedélyt az a kérelmező kaphat, aki 18. életévét betöltötte.
14. § (1) A szakszolgálati engedélyt kérelmezőnek vizsgával kell bizonyítania, hogy megfelelő ismeretekkel rendelkezik a
számára előírt alapismereti modulokban. A szükséges alapismereti modulokat és megfelelő ismereti szinteket a 3.
melléklet tartalmazza. (2) Annak a B-SLA vagy B-BL kategóriájú szakszolgálati engedélyt kérelmezőnek, aki az Országos Képzési Jegyzékben
szereplő repülőgép szerelő végzettséggel rendelkezik, a kérelmezett kategóriának megfelelő alapismereti modulok
közül csak a 9-es, a 10-es, továbbá a B-BL kategóriájú szakszolgálati engedélyt kérelmezőnek a 18-as modulból kell
vizsgát tennie az alkategóriának megfelelően. 15. § (1) A B-SLA és a B-BL kategóriájú szakszolgálati engedély kiadásához a kérelmezőnek rendelkeznie kell a kérelmezett
kategóriának – B-BL kategória esetében a kérelmezett alkategóriának is – megfelelő, a polgári légijárművek
karbantartása területén szerzett tapasztalattal. A tapasztalatnak gyakorlati jellegűnek kell lennie, vagyis a légijármű
karbantartási feladatainak tipikus keresztmetszetét kell lefednie. (2) A B-SLA és B-BL kategóriájú szakszolgálati engedély kiadásához szükséges polgári légijármű karbantartási tapasztalati
követelmény három év. A B-SLA kategóriájú légijármű karbantartó szakszolgálati engedélybe típuscsoport jogosítás
bejegyzéséhez a polgári légijármű karbantartási tapasztalati követelmény öt év.
(3) A B-SLA és a B-BL kategóriájú szakszolgálati engedély esetében a szükséges tapasztalati időből legalább 1 év friss
tapasztalatnak kell lennie. (4) A B-SLA és a B-BL kategóriájú szakszolgálati engedély esetében a légiközlekedési hatóság elfogadhatja az állami
légijármű karbantartási környezetben szerzett légijármű karbantartási tapasztalatot, amennyiben meggyőződött
arról, hogy az ilyen tapasztalat egyenértékű az e rendeletben előírttal, de ez esetben legalább egy év kiegészítő polgári
légijármű karbantartási tapasztalat szükséges a polgári légijármű karbantartási környezet megértésének biztosítására.
(5) A (2) bekezdésben meghatározott tapasztalati követelményt a légiközlekedési hatóság kérelemre enyhíti,
amennyiben meggyőződött arról, hogy a kérelmező e rendelet szerint jóváhagyott alapismereti képzésben vagy más,
iskolarendszerű műszaki képzésben részesült. Az enyhítés mértéke e rendelet szerint jóváhagyott képzés esetében az
előírt tapasztalati idő legfeljebb 65%-a, más, iskolarendszerű műszaki képzés esetében legfeljebb 30%-a lehet. A friss
tapasztalatra vonatkozó követelmények tekintetében enyhítés nem alkalmazható. (6) Amennyiben a kérelmező rendelkezik e rendelet szerint kiadott szakszolgálati engedéllyel, az újonnan bejegyzendő
B-SLA vagy B-BL kategória (2) bekezdésben meghatározott tapasztalati követelményei az (5) bekezdésben
meghatározott csökkentést követően további 50%-kal csökkenthető. Ebben az esetben a (3) bekezdésben foglaltaktól
eltérően hat hónap friss tapasztalat szükséges. 16. § B1.2 alkategóriájú szakszolgálati engdéllyel rendelkező személy esetében a légiközlekedési hatóság teljesítettnek
tekinti a B-SLA kategóriájú szakszolgálati engedélyre előírt alapismereti és tapasztalati követelményeket is.
III. FEJEZET
LÉGIJÁRMŰ KOMPONENS ÜZEMKÉPESSÉG TANÚSÍTÓ SZEMÉLYEK 11. Légijármű komponensek üzemképesség tanúsításának személyi követelményei
17. § (1) A karbantartó szervezet a) Annex II. légijármű esetében a légijármű és légijármű komponens karbantartásának légiközlekedéssel összefüggő
részletes szabályairól szóló rendelet szerinti légijármű vagy légijármű komponens üzemképesség tanúsító
megbízást annak a személynek adhatja ki, aki megfelel e rendelet, valamint a légijármű és légijármű komponens
karbantartásának légiközlekedéssel összefüggő részletes szabályairól szóló rendelet követelményeinek,
b) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó légijárművek komponensei esetében a
2042/2003/EK bizottsági rendelet szerinti üzemképesség tanúsító megbízást annak a személynek adhatja ki, aki
megfelel e rendelet követelményeinek, valamint a 2042/2003/EK bizottsági rendeletben meghatározott
követelményeknek. (2) Az üzemképesség tanúsító megbízást a jóváhagyott karbantartó szervezet a következő kategóriákban adja ki:
d) E2 kategória. 12. Légijármű komponens üzemképesség tanúsító személyek jogosultságai
18. § (1) A D1 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás tulajdonosa jogosult arra, hogy üzembehelyezési bizonyítványt
adjon ki a megbízásában meghatározott, a komponens mechanikus részeit érintő karbantartási feladatok elvégzése
után. (2) A D2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás tulajdonosa jogosult arra, hogy üzembehelyezési bizonyítványt
adjon ki a megbízásában meghatározott, a komponens elektromos vagy elektronikus részeit érintő karbantartási
feladatok elvégzése után. (3) A D1 és a D2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás nem jogosít hajtóművön vagy hajtómű modulon végzett
karbantartás utáni üzembehelyezési bizonyítvány kiadására. (4) Az E1 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás tulajdonosa jogosult arra, hogy üzembehelyezési bizonyítványt
adjon ki a megbízásában meghatározott, gázturbinás hajtóműveket, hajtómű modulokat, illetve hajtómű
berendezéseket érintő karbantartási feladatok elvégzése után. (5) Az E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás tulajdonosa jogosult arra, hogy üzembehelyezési bizonyítványt
adjon ki a megbízásában meghatározott, dugattyús motorokat, motor berendezéseket érintő karbantartási feladatok
elvégzése után. (6) Az (1)–(5) bekezdésben meghatározott jogosultságok nem gyakorolhatók, ha az engedélyes a tevékenység ellátására
hátrányosan ható szer hatása alatt áll. 13. Alapismereti követelmények
19. § (1) A D1, D2, E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás kiadása előtt a megbízandó személynek vizsgával kell
bizonyítania, hogy megfelelő ismeretekkel rendelkezik a megbízás kategóriájának megfelelő, a 3. mellékletben
meghatározott alapismereti modulokban. (2) A D1, D2, E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás kiadása előtt a karbantartó szervezetnek meg kell
győződnie róla, hogy a megbízandó személy ír, olvas és elfogadható szinten beszél azokon a nyelveken, amelyeken az
üzembehelyezési bizonyítvány kibocsátásához szükséges műszaki dokumentáció és eljárások íródtak.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl egyszerű alkatrész esetében D1 vagy D2 kategóriájú üzemképesség tanúsító
megbízás abban az esetben is kiadható, ha a megbízandó személy vizsgával bizonyítja, hogy megfelelő ismeretekkel
rendelkezik a megbízás kategóriájának megfelelő, a 3. mellékletben meghatározott 9-es és 10-es alapismereti
modulokban. A további alapismereti követelményeket a karbantartó szervezet a komponens sajátosságait, valamint a
megbízásban meghatározott karbantartási feladatokat figyelembe véve a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott
kézikönyvében határozza meg. (4) Annak a D1, E1 vagy E2 kategóriájú üzemképesség tanúsításra megbízandó személynek, aki az Országos Képzési
Jegyzékben szereplő repülőgép szerelő végzettséggel rendelkezik, a kiadandó kategóriának megfelelő alapismereti
modulok közül csak a 9-es, a 10-es modulból kell vizsgát tennie.
(5) Annak a D2 kategóriájú üzemképesség tanúsításra megbízandó személynek, aki az Országos Képzési Jegyzékben
szereplő repülőgép műszerész végzettséggel rendelkezik, a kiadandó kategóriának megfelelő alapismereti modulok
közül csak a 9-es, a 10-es modulból kell vizsgát tennie.
14. Tapasztalati követelmények 20. § (1) A D1, D2, E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás kiadásához a megbízandó személynek rendelkeznie
kell a megbízás kategóriájának megfelelő, a polgári légijármű komponensek karbantartása területén szerzett
tapasztalattal. A tapasztalatnak gyakorlati jellegűnek kell lennie, vagyis a megbízásban meghatározott karbantartási
feladatok tipikus keresztmetszetét kell lefednie. (2) A D1 és D2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás kiadásához szükséges karbantartási tapasztalati
követelmény 3 év. Az E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás kiadásához szükséges karbantartási
tapasztalati követelmény 5 év. (3) A D1, D2, E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás kiadásához a szükséges tapasztalati időből legalább
1 év friss tapasztalatnak kell lennie. (4) A D1, D2, E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás esetében a karbantartó szervezet elfogadhatja az
állami légijármű komponensek karbantartása területén szerzett tapasztalatot, amennyiben meggyőződött arról, hogy
az ilyen tapasztalat egyenértékű az e rendeletben előírttal, de ez esetben legalább egy év kiegészítő polgári légijármű
komponens karbantartási tapasztalat szükséges a polgári légijármű komponens karbantartási környezet
megértésének biztosítására. (5) A (2) bekezdésben meghatározott tapasztalati követelményt a karbantartó szervezet enyhítheti, amennyiben
meggyőződött arról, hogy a megbízandó személy e rendelet szerint jóváhagyott alapismereti képzésben vagy más,
iskolarendszerű műszaki képzésben részesült. Az enyhítés mértéke e rendelet szerint jóváhagyott képzés esetében az
előírt tapasztalati idő legfeljebb 65%-a, más, iskolarendszerű műszaki képzés esetében legfeljebb 30%-a lehet. A friss
tapasztalatra vonatkozó követelmények tekintetében enyhítés nem alkalmazható. (6) A D1, D2, E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító megbízás akkor érvényes, ha a megelőző kétéves időszakban
hat havi vonatkozó karbantartási tapasztalatot szerzett a megbízott személy az üzemképesség tanúsító megbízásban
megadott jogosultságokkal összhangban. 15. Speciális képzettségi követelmények 21. § (1) A D1 és D2 kategóriák esetében az előírt alapismereteken túl kiegészítő ismeretekkel is kell rendelkezni.
(2) A D1 és D2 kategóriák esetében a kiegészítő ismereteket és az ezeket biztosító képzések tematikáját a karbantartó
szervezet a komponens sajátosságait, valamint a megbízásban meghatározott karbantartási feladatokat figyelembe
véve a légiközlekedési hatóság által a 2042/2003/EK bizottsági rendelet szerint jóváhagyott kézikönyvében határozza
meg. A kiegészítő képzést a karbantartó szervezet biztosítja az általa megbízandó személyek számára. Az
üzemképesség tanúsító megbízást kiadó karbantartó szervezet felelős azért, hogy a kiegészítő képzés megfelel e
rendelet követelményeinek. (3) A D1 és D2 kategória esetében a kiegészítő képzésnek ki kell terjednie – amennyiben az vonatkozik – a komponens
szét- és összeszerelésére, beállítására, beszabályozására, a hibakeresésre, a hibajavításra, valamint a működéspróbára.
A képzésnek a lényeges üzemeltetési problémákat, üzemeltetési közleményeket és utasításokat is fel kell ölelnie,
továbbá ki kell terjednie a műszaki kézikönyvek és karbantartási eljárások alkalmazott rendszerére is. A képzés
elvégzése után a személynek képesnek kell lennie a légijármű komponens nagyjavítására és ellenőrzésére.
(4) A D1 és D2 kategória tekintetében a kiegészítő képzés gyakorlati és elméleti elemeket is tartalmaz.
(5) E1 és E2 kategóriák esetében az üzemképesség tanúsító megbízás azon hajtóművekre vonatkozó karbantartási
feladatokra adható ki, amelyekre a megbízandó személy hajtómű típustanfolyamon vett részt és sikeres hajtómű
típusvizsgát tett. IV. FEJEZET
LÉGIJÁRMŰ ÉS LÉGIJÁRMŰ KOMPONENS KARBANTARTÁS-OKTATÁS ÉS VIZSGÁZTATÁS
16. Oktatás és vizsgáztatás követelményei 22. § (1) Szakszolgálati engedélyhez vagy komponens üzemképesség tanúsító megbízás kiadásához e rendelet szerint
jóváhagyott alapismereti képzést karbantartás oktató szervezet tarthat. Alapismereti vizsgáztatást karbantartás
oktató szervezet, a légiközlekedési hatóság vagy a légiközlekedési hatóság által egy vizsga lebonyolítására a 26. §
szerinti engedéllyel rendelkező szervezet végezhet. (2) Légijármű vagy hajtómű típus tanfolyamot karbantartás oktató szervezet vagy a légiközlekedési hatóság által egy
légijármű vagy hajtómű típus tanfolyam lebonyolítására a 26. § szerinti engedéllyel rendelkező szervezet végezhet.
Légijármű vagy hajtómű típus vizsgát karbantartás oktató szervezet, a légiközlekedési hatóság vagy a légiközlekedési
hatóság által egy légijármű vagy hajtómű típus vizsga lebonyolítására a 26. § szerinti engedéllyel rendelkező szervezet
végezhet. (3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl hajtómű típustanfolyamot és típusvizsgát a hajtómű gyártója vagy
típusbizonyítványának birtokosa is lefolytathat. Ebben az esetben az üzemképesség tanúsító megbízást kiadó
karbantartó szervezet felelős azért, hogy a hajtómű típustanfolyam és típusvizsga megfelel az ebben a rendeletben
foglalt követelményeknek. 17. Karbantartás oktató szervezet 23. § (1) Alapismereti képzés és vizsgáztatás esetében karbantartás oktató szervezeti engedélyt az a szervezet kaphat, amelyik
rendelkezik a 2042/2003/EK bizottsági rendelet IV. Melléklete szerint a légiközlekedési hatóság által kiadott,
alapismereti képzésre és vizsgáztatásra jogosító engedéllyel, valamint az e rendelet szerint jóváhagyott
alaptanfolyammal és alapvizsgával. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az egyes modulokhoz tartozóan alapismereti vizsgáztatásra karbantartás oktató
szervezeti engedélyt oktatási tevékenységének megfelelően az a szervezet is kaphat, amelyik közép- vagy felsőfokú
oktatásban részt vesz és a 26. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelel, továbbá rendelkezik
vizsgaanyagok készítésére és kezelésére, és a vizsgáztatást végző személyek kiválasztására, megkövetelt képesítésére
és megbízására vonatkozó jóváhagyott eljárásokkal. (3) Légijármű és hajtómű típustanfolyam és típusvizsga esetében karbantartás oktató szervezeti engedélyt az a szervezet
kaphat, amelyik rendelkezik a 2042/2003/EK bizottsági rendelet IV. Melléklete szerint a légiközlekedési hatóság által
kiadott, légijármű típustanfolyamra és vizsgáztatásra jogosító engedéllyel, valamint az e rendelet szerint jóváhagyott
légijármű vagy hajtómű típustanfolyammal és típusvizsgával. (4) A (3) bekezdésben foglaltakon túl egyszerű könnyű légijárművekre, hőlégballonokra, gázballonokra és léghajókra
légijármű típusvizsgáztatásra karbantartás oktató szervezeti engedélyt az a szervezet is kaphat, amelyik rendelkezik az
adott légjárműtípusra karbantartói engedéllyel és a 26. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelel,
továbbá rendelkezik vizsgaanyagok készítésére és kezelésére, és a vizsgáztatást végző személyek kiválasztására,
megkövetelt képesítésére és megbízására vonatkozó jóváhagyott eljárásokkal. 18. Karbantartás oktató szervezeti engedély iránti kérelem
24. § (1) Karbantartás oktató szervezeti engedélyt a légiközlekedési hatóság kérelemre, az általa rendszeresített
formanyomtatványon adja ki. Az engedély a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben
foglaltakon túl legalább a következő adatokat tartalmazza: a) a szervezet telephelyei,
b) engedélyezett tevékenység, c) engedély száma. (2) Az e rendelet szerint kiadott karbantartás oktató szervezeti engedélyekről a légiközlekedési hatóság nyilvántartást
vezet, amely az engedély kiadása, valamint módosítása iránti kérelmeket – beleértve az ügy során keletkezett
dokumentumokat – tartalmazza. A nyilvántartást az engedély visszavonása után öt évig meg kell őrizni.
(3) A karbantartás oktató szervezeti engedély kiadása vagy módosítása iránti kérelmet a légiközlekedési hatósághoz az
általa rendszeresített formanyomtatványon kell benyújtani. A kérelem a közigazgatási hatósági eljárás általános
szabályairól szóló törvényben foglaltakon túl a következőket tartalmazza:
a) a kérelmező telephelyét, b) felelős vezető személy nevét.
(4) A karbantartás oktató szervezeti engedély iránti kérelemhez a kérelmező csatolja a kérelem tárgyának megfelelő, az e
rendelet követelményeinek teljesítését igazoló dokumentumokat. (5) A légiközlekedési hatóság a kiadott engedélyekről nyilvántartást vezet, amelyet a honlapján közzétesz. A nyilvántartás
az engedélyben foglalt adatokat tartalmazza. 19. A karbantartás oktató szervezet folyamatos felügyelete
25. § (1) Ha a karbantartás oktató szervezet a jóváhagyásához szükséges feltételeket érintő változást tervez, azok jóváhagyása
érdekében benyújtja a légiközlekedési hatósághoz a 28. § (2) bekezdésében meghatározott, a tervezett változások
szerint módosított kézikönyvet. Ha a jóváhagyott változások az engedélyben foglalt adatok változtatását is
szükségessé teszik, a légiközlekedési hatóság az engedélyt is módosítja. Ha a változás nem ismerhető előre, akkor a
változás bekövetkeztét követő öt munkanapon belül kell azt bejelenteni és a módosított kézikönyv jóváhagyását
kérni. (2) A légiközlekedési hatóság két éves időszakokban teljeskörűen felülvizsgálja, hogy a karbantartás oktató szervezet
megfelel-e e rendelet előírásainak. (3) Ha a légiközlekedési hatóság felülvizsgálati eljárása során eltérést tapasztal, határidő megjelölésével felhívja a
szervezetet javító intézkedés megtételére. (4) Ha a karbantartás oktató szervezet a javító intézkedés megtételét elmulasztja, a légiközlekedési hatóság a
karbantartás oktató szervezet engedélyét visszavonja annak a tevékenységnek a tekintetében, amelyben az eltérést
tapasztalta. (5) Ha a karbantartás oktató szervezet által határidőben teljesített javító intézkedés nem biztosítja az e rendeletnek való
megfelelést, a légiközlekedési hatóság a karbantartás oktató szervezet engedélyét felfüggeszti annak a
tevékenységnek a tekintetében, amelyben az eltérést tapasztalta, valamint újabb határidő kitűzésével felszólítja a
szervezetet a megfelelő javító intézkedés meghozatalára. Ha az újabb javító intézkedés sem biztosítja az e rendeletnek
való megfelelést, a légiközlekedési hatóság a (4) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
20. Egyedileg engedélyezett tanfolyam vagy vizsga 26. § (1) A légiközlekedési hatóság egy tanfolyam vagy vizsga lebonyolítására is adhat engedélyt, ha a kérelmező a kérelem
tárgya szerint megfelel a következő feltételeknek: a) rendelkezik a tanfolyam vagy a vizsga lebonyolításához szükséges, a 2042/2003/EK bizottsági rendelet IV.
Melléklet 147.A.100. pontjában meghatározott követelményeknek megfelelő létesítményekkel és a
2042/2003/EK rendelet IV. Melléklet 147.A.115. pontjában meghatározott követelményeknek megfelelő oktatási
eszközökkel, b) rendelkezik a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott eljárásokkal a
ba) a tanfolyam vagy a vizsga szervezésére, bb) oktatási vagy vizsga helyiség, oktatási eszközök és szemléltető eszközök biztosítására, és
bc) az oktatás vagy vizsga okmányainak kezelésére, tárolására,
c) rendelkezik a tanfolyam vagy a vizsga lebonyolítására és koordinálására kijelölt felelős személlyel,
d) rendelkezik a lebonyolítani kívánt tanfolyamnak vagy vizsgának megfelelő végzettségű oktatókkal vagy
vizsgáztatókkal, e) rendelkezik e rendelet szerint jóváhagyott tanfolyammal vagy vizsgával.
(2) Tanfolyam vagy vizsga egyedi engedélyezése iránti kérelmet a légiközlekedési hatósághoz az általa rendszeresített
formanyomtatványon kell benyújtani. A kérelem a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló
törvényben foglaltakon túl a következőket tartalmazza: a) a kérelmező telephelyét,
b) felelős vezető személy nevét. (3) A kérelemhez csatolni kell az e rendeletnek való megfelelést igazoló dokumentumokat.
(4) A légiközlekedési hatóság a kiadott engedélyekről nyilvántartást vezet.
21. Egyedileg jóváhagyott tanfolyam vagy vizsga felügyelete 27. § (1) A légiközlekedési hatóság a tanfolyam vagy vizsga lebonyolítása során bármikor ellenőrizheti, hogy a jóváhagyásnak
megfelelően történik-e a lebonyolítás. (2) Ha a légiközlekedési hatóság az ellenőrzés során a jóváhagyásban foglaltaktól eltérést tapasztal,
a) de az eltérés javító intézkedéssel megszüntethető, a légiközlekedési hatóság határidő meghatározásával felhívja
a karbantartás oktató szervezetet a javító intézkedés megtételére,
b) és ennek következtében a tanfolyam vagy vizsga nem felel meg az e rendeletben foglalt követelményeknek, vagy
a karbantartás oktató szervezet az a) pont szerinti javító intézkedés megtételét elmulasztja, a légiközlekedési
hatóság visszavonja az engedélyt. 22. Jóváhagyott eljárások 28. § (1) A 23. § (2) és (4) bekezdésében, valamint a 26. § (1) bekezdésében említett eljárásoknak legalább a következőket kell
tartalmaznia: a) e rendeletben foglalt követelmények biztosításának bemutatása,
b) tevékenységek és folyamatok egyértelmű leírása, c) az egyes tevékenységekhez és folyamatokhoz tartozó felelősök egyértelmű meghatározása,
d) tevékenységek és folyamatok végrehajtásának ellenőrzésének és szükség szerinti módosításának biztosítása,
e) iratok és okmányok megfelelő dokumentáltságának és visszakereshetőségének biztosítása.
(2) Az eljárásokat a légiközlekedési hatósághoz egységes kézikönyvként kell benyújtani a léigközlekedési hatóság által
meghatározott formai követelmények szerint. 23. Jóváhagyott alapismereti tanfolyam
29. § (1) A légiközlekedési hatóság arra az alaptanfolyamra adhat ki jóváhagyást,
a) amelyiknek a tartalma megfelel a 3. mellékletben meghatározott valamely modulnak, és
b) megfelel a B-SLA vagy B-BL kategóriájú szakszolgálati engedélyre vagy D1, D2, E1 vagy E2 kategóriájú
üzemképesség tanúsításra a 3. mellékletben meghatározott ismereti szintnek.
(2) A B-SLA, B-BL kategóriájú szakszolgálati engedély, valamint a D1, D2, E1 és E2 kategóriájú üzemképesség tanúsító
megbízás megszerzéséhez szükséges jóváhagyott alaptanfolyamnak elméleti oktatás és gyakorlati oktatás elemeket
kell tartalmaznia. (3) Valamennyi modult tartalmazó, jóváhagyott alaptanfolyamok óraszáma nem lehet kevesebb
a) B-SLA kategória esetében 1000 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet,
b) B-BL.1 alkategória esetében 750 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet,
c) B-BL.2 alkategória esetében 750 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet,
d) B-BL.3 alkategória esetében 900 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet,
e) D1 kategória esetében 2000 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet,
f) D2 kategória esetében 2000 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet,
g) E1 kategória esetében 2000 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet,
h) E2 kategória esetében 2000 óránál, amelynek 50–60%-a elmélet.
(4) Ha a jóváhagyott alaptanfolyam nem tartalmazza az adott kategóriához tartozó összes modult, a (3) bekezdésben
meghatározott óraszámok arányosan csökkenthetők. (5) A gyakorlati oktatási elemnek ki kell terjednie – a kategóriához tartozó modulok vonatkozásában – az általános célú
szerszámok és készülékek használatára, valamint jellemző karbantartási tevékenységekben történő részvételre.
(6) Egy alapismereti tanfolyamon a legmagasabb hallgatói létszám 28 fő lehet.
(7) Az alapismereti tanfolyam jóváhagyásához a kérelmezőnek rendelkeznie kell a képzés teljes tananyagát lefedő, a
tanfolyam résztvevői számára hozzáférhető oktatási anyaggal, valamint az (1)–(5) bekezdésben foglaltak teljesítését
bemutató, részletesen kidolgozott tematikával. 24. Jóváhagyott alapismereti vizsga
30. § (1) A légiközlekedési hatóság arra az alapismereti vizsgára adhat ki jóváhagyást, amely vizsgakérdései megfelelnek
a) a 3. mellékletben meghatározott valamely modulnak, és
b) a B-SLA vagy B-BL kategóriájú szakszolgálati engedélyre vagy D1, D2, E1 vagy E2 kategóriájó üzemképesség
tanúsításra a 3. mellékletben meghatározott ismereti szintnek. (2) Az alapismereti vizsgák formája írásbeli, három válaszlehetőségből egy helyes választ tartalmazó feleletválasztásos
teszt. A sikeres vizsgához a kérdések legalább 75%-át helyesen kell megválaszolni. A vizsga értékelésekor a kérdéseket
azonos pontszámmal kell figyelembe venni. (3) A vizsga kérdéseinek számának meg kell felelnie a 3. mellékletben meghatározott kérdésszámoknak. A vizsgázónak
annyi időt kell biztosítani, hogy kérdésenként átlagosan 75 másodperc álljon rendelkezésére.
(4) Az alapismereti vizsgákat tanfolyami jegyzetek használata nélkül kell lefolytatni.
(5) A vizsgáztatóknak biztosítaniuk kell a kérdések titkosságát.
(6) Egy vizsgán vizsgáztató személyenként legfeljebb 14 fő vizsgázó vehet részt, és a vizsgát úgy kell lebonyolítani, hogy a
vizsga résztvevői egymást ne zavarhassák és ne segíthessék.
(7) Az alapvizsga jóváhagyásához a kérelmezőnek rendelkeznie kell az (1)–(3) bekezdésben foglalt követelményeket
biztosító vizsgakérdés adatbázissal. 25. Jóváhagyott típustanfolyam és típusvizsga
31. § (1) Légijármű típusvizsga esetében a légiközlekedési hatóság arra a típusvizsgára adhat ki jóváhagyást, amely megfelel a
Part-66 III. Függelék 4. pontjában meghatározott követelményeknek, és a kategóriának megfelelő jogosultságoknak
megfelelő témaköröket fedi le. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően 5700 kg-nál nagyobb maximális felszálló tömegű légijármű vagy több hajtóműves
helikopter esetében a légiközlekedési hatóság arra a légijármű típustanfolyamra és típusvizsgára adhat ki jóváhagyást,
amely megfelel a Part-66 III. Függelék 1., 2. és 3. pontjában foglalt követelményeknek.
(3) A légiközlekedési hatóság arra a hajtómű típustanfolyamra és típusvizsgára adhat jóváhagyást, amelyik
a) a tanfolyam tekintetében tartalmaz elméleti és gyakorlati elemeket, magában foglalja a hajtómű karbantartását,
szét- és összeszerelését, beállítását, beszabályozását, a hibakeresést, a hibajavítást, a működéspróbát, a lényeges
üzemeltetési problémákat, üzemeltetési közleményeket és utasításokat is, továbbá kiterjed a műszaki
kézikönyvek és karbantartási eljárások alkalmazott rendszerére is és biztosítja, hogy a képzés elvégzése után a
személynek képesnek kell lennie a hajtómű nagyjavítására és ellenőrzésére, és
b) a vizsga tekintetében megfelel a következőknek: ba) a vizsgáztatást írásban kell lefolytatni,
bb) feleletválasztásos kérdésekből áll, minden kérdésre három lehetséges válaszból egy helyes,
bc) a válaszadásra kérdésenként 120 másodpercet kell biztosítani,
bd) tanóránként legalább egy kérdést kell feltenni, be) a sikeres vizsgához a kérdéseknek legalább 75%-át kell helyesen megválaszolni,
bf) tanfolyami jegyzeteket nem szabad használni. (4) Azon légijármű vagy hajtómű típusok esetében, amelyek olyan technológiát tartalmaznak, amelyekre a 3. melléklet
szerinti alapismeretek nem terjednek ki, a jóváhagyott típustanfolyamnak vagy típusvizsgának tartalmaznia kell a
szükséges alapismereteket is. (5) Egy légijármű vagy hajtómű típustanfolyamon a legmagasabb hallgatói létszám 28 fő lehet.
(6) Egy légijármű vagy hajtómű típusvizsgán vizsgáztató személyenként legfeljebb 14 fő vizsgázó vehet részt és a vizsgát
úgy kell lebonyolítani, hogy a vizsga résztvevői egymást ne zavarhassák és ne segíthessék.
(7) A hajtómű vagy légijármű típusismereti tanfolyam jóváhagyásához a kérelmezőnek rendelkeznie kell a képzés teljes
tananyagát lefedő, a tanfolyam résztvevői számára hozzáférhető oktatási anyaggal, valamint az (1), (2) vagy (3)
bekezdésben foglaltak teljesítését bemutató, részletesen kidolgozott tematikával. (8) A légijármű vagy hajtómű típusvizsga jóváhagyásához a kérelmezőnek rendelkeznie kell az (1), (2) vagy (3)
bekezdésben foglalt követelményeket biztosító vizsgakérdés adatbázissal. V. FEJEZET
LÉGIKÖZLEKEDÉSI HATÓSÁG ÁLTAL ADHATÓ FELMENTÉSEK
26. A felmentés iránti kérelem 32. § (1) Abban az esetben, ha a kérelmező nem e rendelet szerinti alapismereti képzésben, vagy légijármű vagy hajtómű típus
képzésben részesült, a légiközlekedési hatóság kérelemre – a (3) bekezdésben foglaltak szerint – részleges vagy teljes
felmentést ad az e rendeletben meghatározott, a légijármű karbantartó szakszolgálati engedély vagy a légijármű
komponens üzemképesség tanúsító megbízás kiadásának feltételét képező alapismereti vizsga, valamint a légijármű
vagy hajtómű típusismereti követelmények alól. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott kérelmet a légiközlekedési hatósághoz írásban kell benyújtani, és a kérelemhez
annak tárgya szerint csatolni kell a következő dokumentumokat:
a) nem e rendelet szerinti alapismereti képzés, vagy légijármű vagy hajtómű típus képzés elvégzését igazoló
dokumentum másolata és az oktató szervezet nyilatkozata a képzés tematikájáról és vizsgarendszeréről, vagy
b) a Part-66 szerint külföldön kiadott szakszolgálati engedély másolata.
(3) Ha a kérelmező képesítése egyenértékű az e rendeletben foglaltakkal, teljes felmentést ad. Amennyiben a
légiközlekedési hatóság a (2) bekezdés szerint igazolt képzés tematikájának és vizsgarendszerének az e rendeletben
foglalt követelményekkel történt összahasonlítás során eltérést állapít meg, akkor az e rendeletnek való teljes
megfelelést biztosító kiegészítő képzés vagy vizsga előírása mellett részleges felmentést ad.
(4) A légiközlekedési hatóság a megadott felmentésekről nyilvántartást vezet.
(5) A légiközlekedési hatóság által megadott felmentés alapján szakszolgálati engedély legfeljebb a felmentés
megadástól számított egy éven belül adható ki vagy módosítható.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 33. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a légi járművek és légi jármű berendezések karbantartásának személyi jogosítási és képzési
követelményeiről szóló 6 /2004. (I. 30.) GKM rendelet.
27. Átmeneti rendelkezések 34. § (1) Az e rendelet hatálybalépése előtt a légiközlekedési hatóság által kiadott légijármű karbantartó szakszolgálati
engedélyek érvényességi idejük lejártáig vagy legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő öt évig érvényesek.
(2) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott légijármű karbantartó szakszolgálati engedélyek meghosszabbítása vagy
módosítása esetén vagy kérelemre a légiközlekedési hatóság a 4. mellékletben meghatározott szabályok alkalmazása
mellett e rendelet szerinti szakszolgálati engedélyt ad ki.
(3) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott légijármű karbantartó szakszolgálati engedélyekbe bejegyzett
korlátozásokat a (2) bekezdés szerint kiadott engedélyekbe is be kell jegyezni.
(4) A (2) bekezdés szerint kiadott szakszolgálati engedélybe új típus- vagy típuscsoport jogosítás akkor jegyezhető be, ha
az engedélyes alapismereti képzettsége megfelel e rendeletnek vagy e rendelet hatálybalépését megelőzően
legalább tíz éve rendelkezik légijármű karbantartó szakszolgálati engedéllyel és nincs a 4. melléklet szerint bejegyzett
korlátozás a szakszolgálati engedélyében. (5) Korlátozás akkor törölhető, ha az engedélyes alapismereti vagy típusképzettsége megfelel e rendeletnek.
35. § (1) E rendelet hatálybalépése előtt, a légi járművek és légi jármű berendezések karbantartásának személyi jogosítási és
képzési követelményeiről szóló 6/2004. (I. 30.) GKM rendelet szerinti D1, D2, E1 vagy E2 kategóriákban kiadott, e
rendelet hatálybalépésekor érvényes üzemképesség tanúsító megbízások továbbra is érvényesek. Ilyen megbízás
esetében a légiközlekedési hatóság teljesítettnek fogadja el az adott kategóriára e rendeletben előírt alapképzettségi
és tapasztalati követelményeket. Az ilyen megbízás az adott kategórián belül új komponensre az e rendelet szerinti
speciális képzési követelmények teljesítését követően kiterjeszthető. (2) Új kategóriában megbízás csak e rendelet szerinti követelmények teljesítése esetén adható ki.
(3) A hatóság kérelemre teljes felmentést ad az adott kategóriára vonatkozó alapképzettségi követelmények alól azoknak,
akik rendelkeztek a légi járművek és légi jármű berendezések karbantartásának személyi jogosítási és képzési
követelményeiről szóló 6/2004. (I. 30.) GKM rendelet szerint D1, D2, E1 vagy E2 kategóriákban kiadott üzemképesség
tanúsító megbízással. 36. § (1) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott, hőlégballonok, gázballonok és léghajók üzemképesség tanúsításra
jogosító megbízások érvényességi idejük lejártáig, de legkésőbb e rendelet hatálybalépését követő öt évig
érvényesek. (2) Az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott, hőlégballonok, gázballonok vagy léghajók üzemképesség tanúsításra
jogosító megbízással rendelkező személy részére abban az esetben is kiadható B-BL kategóriájú szakszolgálati
engedély „hőlégballonok csoport”, „gázballonok csoport” vagy „léghajók csoport” típuscsoport jogosítás
bejegyzéssel, amennyiben a kérelem benyújtásának időpontjában legalább tíz éve rendelkezik hőlégballonok,
gázballonok vagy léghajók üzemképesség tanúsítására jogosító megbízással. 37. § E rendelet rendelkezéseivel érintett karbantartó szervezetnek e rendelet hatálybalépését követően hat hónapon belül
gondoskodnia kell eljárásainak módosításáról, hogy azok megfeleljenek e rendelet előírásainak. E rendelet hatálya alá
tartozó légijárművekre és komponensekre új üzemképesség tanúsító megbízást csak a módosított eljárások
jóváhagyása után lehet kiadni. 28. Az Európai Unió jogának való megfelelés
38. § (1) A 33. § (2) bekezdés
a) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,
valamint a 91/670/EK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának
biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló,
2003. november 20-i 2042/2003/EK bizottsági rendelet, c) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának
biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló
2042/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. október 27-i 1056/2008/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéset állapít meg. (2) A II–IV. Fejezet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1685/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a Nemzeti Oltóanyaggyár megvalósításának előkészítéséhez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az  oltóanyagok terén a  hazai ellátásbiztonság szavatolása és az  importkitettség csökkentése
nemzetstratégiailag kiemelt érdek, ezért indokolt megvizsgálni a  hazai oltóanyaggyártás újraindításának
lehetőségét;
2. az 1.  pontban meghatározott cél érdekében felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy
az emberi erőforrások miniszterével és a Debreceni Egyetem szervezetével együttműködve egy előkészítő szakmai
tanulmányban vizsgálja meg a Nemzeti Oltóanyaggyár megvalósíthatóságát, melynek keretében
a) vizsgálja meg a piaci környezetet,
b) készítse el a Nemzeti Oltóanyaggyár költség-haszon elemzését és a megtérülési számításokat,
c) tegyen javaslatot az állami szerepvállalás intézményi hátterére,
d) határozza meg a létrejövő szellemi termékek, szabadalmak, oltalmak, illetve fizikai termékek jogi védelmének
kérdéseit,
e) készítse el a  kutatással, továbbá a  szakértői és klinikai vizsgálatokkal kapcsolatos előkészítési költségek
becslését, valamint f ) készítse el az építészeti és technológiai koncepcióterveket, továbbá a tervezői költségbecslést;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. május 31. 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  innovációért és technológiáért felelős miniszter és az  emberi erőforrások
miniszterének bevonásával – gondoskodjon a 2. pontban meghatározott előkészítő szakmai tanulmány elkészítése
érdekében a  2019. évben 140 000 000 forint forrásnak a  Debreceni Egyetem számára történő rendelkezésre
bocsátásáról;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
 4. a Nemzeti Oltóanyaggyár megvalósításának előkészítéséhez kapcsolódó feladatokról szóló 1101/2018. (III. 19.)
Korm. határozatot visszavonja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
452/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete a Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró-, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges létesítményfejlesztés megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és c) pontjában,
az 5.  § tekintetében a  Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény 15. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 6. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a) a Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény 1.  melléklete szerinti
területen,
b) a Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró-, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
megvalósításához szükséges egyes létesítmények építtetőjének kijelöléséről, valamint a toronyugrás céljából
létesítendő óriás ugrótorony létesítését szolgáló ingatlanok meghatározásáról szóló 451/2015. (XII. 28.) Korm.
rendelet 2. melléklete szerinti területen, valamint
c) a 2. mellékletben megjelölt területen az Úszó-, Vízilabda-, Műugró-, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges
létesítményfejlesztéssel (a továbbiakban együtt: Beruházás) függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a  Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez, illetve üzembe helyezéséhez
szükségesek.
2. § (1) A Kormány az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként – a (2) és (3) bekezdésben meghatározottak kivételével – azt a hatóságot jelöli ki, amely
az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint elsőfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú hatóságként – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározottak kivételével – azt a  hatóságot jelöli ki,
amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint másodfokú hatóságként jár el.
 (2) A  Kormány az  1.  melléklet 1., 2. és 3.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  Budapest közigazgatási
területén megvalósuló beruházások tekintetében első fokon eljáró hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala
V. Kerületi Hivatalát, másodfokon eljáró hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(3) A Kormány az 1. melléklet 13. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a Budapest közigazgatási területén
megvalósuló beruházások tekintetében első fokon eljáró hatóságként a Nemzeti Közlekedési Hatóság Útügyi, Vasúti
és Hajózási Hivatalt, másodfokon eljáró hatóságként a Nemzeti Közlekedési Hatóság Központját jelöli ki.
(4) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
ügyben építésügyi, valamint örökségvédelmi szakkérdésben szakhatóság közreműködését rendeli el,
a  Budapest közigazgatási területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Kormány első fokú eljárásban
eljáró szakhatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát, másodfokú eljárásban eljáró
szakhatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként
a) a Budapest közigazgatási területén megvalósuló beruházások tekintetében a  Budapest Főváros
Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat,
b) a Balatonfűzfő és Balatonfüred közigazgatási területén megvalósuló beruházások tekintetében a Veszprém
Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki. 4. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban az ügyintézési határidő öt nap, amely nem
hosszabbítható meg.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárás ügyintézési
határideje öt nap, amely nem hosszabbítható meg.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
5. § A Budapest közigazgatási területén megvalósuló beruházásokkal összefüggésben az  előzetes régészeti
dokumentáció elkészítésére és a  szükséges megelőző feltárás, próbafeltárás, mentő feltárás és régészeti feltárás
elvégzésére a Budapesti Történeti Múzeum jogosult.
6. § A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni, valamint
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § E rendeletet a  hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben és településrendezési
eljárásokban is alkalmazni kell.
9. § Hatályát veszti a  FINA 2021. évi Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezéséhez
szükséges létesítmény-fejlesztés megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű
üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló 26/2014. (II. 7.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2009. (X. 14.) MNB rendelete a „Kazinczy” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Kazinczy Ferenc születésének 250. évfordulója alkalmából – „Kazinczy” megnevezéssel
3000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki. (2) A kibocsátás időpontja: 2009. október 27.
2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 10 gramm, átmérője 30 mm, széle: recézett.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben, fényes téglalapban megjelenő papírtekercs látható lúdtollal, amelyet
középen egy zsinórhurok köt át. A zsinórhurok feszített szárai vízszintes irányban, finom aszimmetriával kettéosztják
az érme előlapját. A zsinór fölött bal oldalon a „3000” értékjelzés, jobb oldalon a „FORINT” felirat olvasható. A zsinór
alatt bal oldalon a „2009” verési évszám, jobb oldalon a „BP.” verdejel látható. Az emlékérme szélén, köriratban felül
a „MAGYAR”, alul a „KÖZTÁRSASÁG” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét e rendelet 1. melléklete
tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján Kazinczy Ferenc szembenéző portréja látható. Az emlékérme szélén, köriratban a „KAZINCZY
FERENC 1759–1831” felirat olvasható. A portrétól jobbra található Soltra E. Tamás tervezőművész mesterjegye. Az
emlékérme hátlapjának képét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 12 000 darab készíthető, ebből 7000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2009. október 27-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2/2018. (II. 28.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján – figyelemmel a  Magyarország helyi
önkormányzatairól  szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 36.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában foglaltakra –
2018.  március 1. napjától legfeljebb hat hónap időtartamra a  80. életévüket betöltött személyek esetében
a szociális alapszolgáltatások infokommunikációs fejlesztését célzó tudományos kutatás és országos modellprogram
kidolgozására, valamint bevezetésére Jeneiné dr. Rubovszky Csillát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében eljárva:
a) koordinálja és felügyeli a miniszteri biztosi kinevezés alapjául szolgáló modellprogram megfelelő előkészítését
és lefolyását,
b) a modellprogram tapasztalatai alapján megvizsgálja a program kiterjesztésének lehetőségét,
c) közreműködik a feladatával összefüggő szakmai programok, jogszabály-előkészítést megalapozó tudományos
elemzések kidolgozásában,
d) tudományos kutatások alapján előkészíti a program bevezetéséhez szükséges döntéseket, valamint ellenőrzi
azok végrehajtását a tudományos eredmények érvényesülése érdekében,
e) kapcsolatot tart az  illetékes minisztériumok államtitkárságaival – különösen az  Emberi Erőforrások
Minisztériumának Szociális Ügyekért és Társadalmi Felzárkózásért Felelős Államtitkárságával –, felsőoktatási
intézményekkel, valamint a Magyar Tudományos Akadémiával, feladata ellátása érdekében.
3. § (1) A  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja alapján a  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdése szerinti díjazásra
és juttatásokra nem jogosult.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter – az infokommunikációért és fogyasztóvédelemért felelős államtitkár
útján – irányítja.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1810/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
1. A Kormány megállapítja a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet
szerint.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Kormány visszavonja
a) a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról szóló
1647/2012. (XII. 19.) Korm. határozatot,
b) a Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1–3. prioritásának módosításáról
szóló 2027/2013. (XII. 29.) Korm. határozatot,
c) a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 4. prioritásának módosításáról
szóló 1301/2014. (V. 5.) Korm. határozatot és
d) a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 3. prioritásának módosításáról
szóló 1632/2014. (XI. 7.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
254/2015. (V. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9. §-a alapján – a belügyminiszter BM/7933-1/2015. számú előterjesztésére – Lukic Zsuzsánna (névmódosítás előtti
házassági neve: Lukic Suzana; születési neve: Cserni Zsuzsánna; névmódosítás előtti születési neve: Cerni Suzana;
születési hely, idő: Topolya [Jugoszlávia], 1984. október 11.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. május 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2016. (VIII. 4.) NGM utasítása az ideiglenes külföldi kiküldetések rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a Nemzetgazdasági Minisztérium munkatársainak
ideiglenes külföldi kiküldetéseivel összefüggő eljárás rendjéről és költségtérítéséről, továbbá a  Nemzetgazdasági Minisztérium
utaztatási szervezetének működési rendjéről a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed minden olyan,
a) a Nemzetgazdasági Minisztériumban (a továbbiakban: minisztérium) állami vezető,
b) a minisztériumban kormányzati szolgálati jogviszonyban álló, valamint
c) a minisztériumban munkaviszonyban álló
személy ideiglenes külföldi kiküldetésére, amely teljesítésének anyagi fedezetét részben vagy egészben
a Nemzetgazdasági Minisztérium Igazgatása (a továbbiakban: NGM Igazgatása) költségvetése biztosítja, illetve amely
európai uniós vagy egyéb hazai és nemzetközi pályázati forrás felhasználásával valósul meg.
(2) Az  állami vezetőt, kabinetfőnököt, miniszteri biztost külföldi tartózkodása idejére megillető juttatások körét
és  mértékét az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 275/2015.
Korm. rendelet) szabályozza.
(3) Ezen utasítás alkalmazásában
1. ideiglenes külföldi kiküldetés: a kiküldött által teljesített, meghatározott külföldi állomáshelyen történő olyan
munkavégzés vagy képzés, amelynek az időtartama egybefüggően a 90 napot nem haladja meg;
2. kiküldött: aki a kinevezési okiratban vagy a munkaszerződésben rögzített munkahelytől eltérő, meghatározott
külföldi állomáshelyen munkát végez, vagy képzésben vesz részt;
3. Utaztatás: a minisztérium Protokoll Titkárságnak utaztatással foglalkozó munkatársai;
4. napidíj: a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: 172/2012. Korm. rendelet) 43. §-ában meghatározott fogalom.
2. Kiküldetések tervezése 2. § (1) A  nemzetközi feladatok összehangolása érdekében a  nemzetgazdasági miniszter (a továbbiakban: miniszter),
a  közigazgatási államtitkár és az  államtitkárok (a továbbiakban együtt: vezetők) – a  (3)  bekezdésben foglalt
kivétellel  –  az  általuk irányított szervezeti egység éves szintű utazási programjairól – a  Protokoll Titkárság
vezetője  által  meghatározott módon – január 15-ig részletes tervet készítenek, amelyet az  Utaztatás részére
az utaztatas@ngm.gov.hu címre elektronikus úton megküldenek.
(2) Az  Utaztatás az  éves előzetes utazási programterveket összegyűjti, és január 20-ig megküldi az  Intézményi
Gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: IGF) részére. Az IGF vezetője a megküldött összeállítás alapján február 10-ig
jóváhagyás céljából felterjeszti az utazási programtervet a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértésével
a közigazgatási államtitkár részére.
(3) A  Parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár irányítása alatt álló Adószakmai Ügyekért Felelős Helyettes
Államtitkárság, a  Vámszakmai és Nemzetközi Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság, a  Bűnüldözési és
Nyomozóhatósági Feladatok Ellátásáért Felelős Helyettes Államtitkárság, valamint az Adó- és Vámszakmai Hatósági és
Felügyeleti Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság éves utazási programterve a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal  (a továbbiakban: NAV) saját finanszírozású éves utazási programtervének részét képezi. Ezen éves utazási
programtervet a NAV hatáskörrel rendelkező szervezete készíti el, és az elkészült utazási programtervet január 20-ig
a parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár elé terjeszti jóváhagyás céljából. A jóváhagyott utazási programtervet
a  NAV hatáskörrel rendelkező szervezete az  IGF-en és a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkáron keresztül
tájékoztatásul megküldi a közigazgatási államtitkárnak azzal, hogy a továbbiakban az utazásaikat a NAV szervezi, és
a  NAV ideiglenes külföldi kiküldetésekre vonatkozó szabályzata szerint járnak el. A  felhasznált keretösszegekről
negyedévente, minden negyedévet követő hónap 15-ig kimutatást küldenek a Parlamenti és Adóügyekért Felelős
Államtitkárságra és az IGF részére.
(4) Az ideiglenes külföldi kiküldetésekre fordítható összesített kiadási előirányzatokat az IGF az NGM Igazgatása elemi
költségvetésének összeállítása során állapítja meg, figyelembe véve a (2) bekezdés szerinti javaslatot.
(5) A  minisztérium egyes szervezeti egységeinek utazási kereteire vonatkozóan az  IGF tesz javaslatot, amelyet
a közigazgatási államtitkár hagy jóvá.
(6) A  felosztott kiküldetési keretek felhasználásáról az  IGF nyilvántartást vezet, és minden negyedévet követő hónap
15-ig tájékoztatást ad a keretekkel rendelkező vezetők részére a felhasználás mértékéről.
(7) A  szervezeti egységeknek az  éves utazási programtervet a  féléves adatok ismeretében felül kell vizsgálni, és
a  módosításokat július 20-ig az  IGF részére meg kell küldeni. Az  IGF jóváhagyás céljából felterjeszti a  módosított
utazási programtervet a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértésével a  közigazgatási államtitkár
részére.
(8) Az utazási keret biztonságosabb tervezhetősége érdekében minden év elején az NGM Igazgatása költségvetésében
rendelkezésre álló teljes évi keretösszeg 80%-a osztható fel a minisztérium szervezeti egységei között, a fennmaradó
20%-os mértékű keret tartalékot képez. Az  adott évi teljesítési adatok ismeretében a  módosított utazási terv
jóváhagyásával egyidejűleg a tartalékkeret fele, míg a szeptember 30-i teljesítési adatok ismeretében a fennmaradó
keret felosztására kerülhet sor.
(9) A vezetők az utazási programtervet kizárólag indokolt esetben módosíthatják a kiutazási programok változásának
követése, illetve az utazási programterv aktualitásának biztosítása érdekében. A módosításra – a korábban jóváhagyott
keretösszegen belül – az elmaradt kiutazások terhére kerülhet sor.
3. Az ideiglenes külföldi kiküldetés engedélyeztetése 3. § (1) Az  ideiglenes külföldi kiküldetés engedélyezése (a továbbiakban: kiküldetési engedély) az  1.  melléklet szerinti
„Ideiglenes külföldi kiküldetési engedély” nyomtatvány kitöltésével és aláírásával történik.
(2) Az ideiglenes külföldi kiküldetés során a kiküldöttnek a célszerűségre és költséghatékonyságra tekintettel kell eljárnia.
 (3) A  kitöltött kiküldetési engedélyt elektronikusan meg kell küldeni az  Utaztatás részére az  utazás előzetes
költségkalkulációja érdekében (szállás, repülőjegy várható összege).
Repülő-, illetve vonatjegyfoglalást kizárólag az  Utaztatás végezhet, ez  alól kivételek kizárólag a  nemzetközi
szervezetek, külföldi társminisztériumok meghívásával és finanszírozásával zajló utazások, valamint vis maior, illetve
a közlekedési és egyéb havária események miatt időben vagy utazási útvonalban módosuló utazások lehetnek. Azon
repülővel, illetve vonattal történő utazások esetében, ahol a repülő-, illetve vonatjegy megrendelése költségmentesen
törölhető, vagy visszatérítésére van lehetőség, az Utaztatás előzetesen megrendeli a repülő-, illetve vonatjegyet.
Szállás foglalásakor a 8. §-ban foglaltak az irányadók. A kiküldött által megkért szállodai szállásajánlatot az Utaztatás
részére kell elektronikusan megküldeni.
(4) Az  utazás tervezett költségeinek ismeretében a  kiküldött a  kiküldetési engedélyhez csatolja a  meghívót és
a programtervet, és a szakmai szervezeti egység vezetőjének feljegyzése kíséretében a kiküldetés elrendelője részére
aláírásra megküldi.
(5) Az  ideiglenes külföldi kiküldetéseket – a  (9)  bekezdésben meghatározottak kivételével – a  szakmai helyettes
államtitkár, akadályoztatása esetén a  szakmai felügyeletet ellátó államtitkár rendelheti el. A  kiutazás elrendelője
az ideiglenes kiküldetési engedély aláírásával igazolja az adott külföldi kiküldetésnek az utazási programtervben való
szereplését, továbbá szakmai célszerűségét és indokoltságát.
(6) Az elrendelő által aláírt és mellékletekkel felszerelt kiküldetési engedélyt a költség tételek ellenőrzése és pénzügyi
ellenjegyzés céljából az  IGF részére szükséges megküldeni. Pénzügyi ellenjegyző az  IGF vezetője, akadályoztatása
esetén a  minisztérium kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatában meghatározottak szerint
a kötelezettségvállalás ellenjegyzésére kijelöltek jogosultak.
(7) A  kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzését követően az  ideiglenes külföldi kiküldetéseket a  gazdálkodásért
felelős helyettes államtitkár, akadályoztatása esetén a helyettesítésére kijelölt vezető egyetértése mellett a szakmai
felügyeletet ellátó államtitkár – a (9) bekezdésben meghatározott kivétellel –, akadályoztatása esetén a helyettesítését
ellátó vezető engedélyezi.
(8) A  parlamenti és adóügyekért felelős államtitkár irányítása alatt álló Adószabályozásért és Számvitelért Felelős
Helyettes Államtitkárság munkatársainak ideiglenes külföldi kiküldetéseit az  adószabályozásért és számvitelért
felelős helyettes államtitkár rendeli el, és pénzügyi ellenjegyzést követően a    gazdálkodásért felelős helyettes
államtitkár engedélyezi.
(9) Az ideiglenes külföldi kiküldetést
a) a miniszter esetében a közigazgatási államtitkár, akadályoztatása esetén a parlamenti és adóügyekért felelős
államtitkár;
b) a közigazgatási államtitkár, az államtitkárok, a kabinetfőnök és a Miniszteri Kabinet munkatársainak esetében
a miniszter, a miniszter akadályoztatása esetén
ba) az  államtitkárok, a  kabinetfőnök és a  Miniszteri Kabinet munkatársainak ideiglenes külföldi
kiküldetéseit a közigazgatási államtitkár,
bb) a  közigazgatási államtitkár ideiglenes külföldi kiküldetéseit a  parlamenti és adóügyekért felelős
államtitkár
rendeli el és engedélyezi;
c) a helyettes államtitkárok esetében a szakmai felügyeletet ellátó államtitkár rendeli el, és a miniszter, illetve
akadályoztatása esetén a közigazgatási államtitkár engedélyezi.
 (10) Az éves utazási programterv jóváhagyásáig az elrendelt kiküldetéseket minden esetben a közigazgatási államtitkár
hagyja jóvá a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértése és az IGF vezetőjének pénzügyi ellenjegyzése
mellett.
(11) Az  éves utazási programtervben nem szereplő, az  utazási költségvetésbe be nem tervezett kereten felüli utazást
a  kiküldetési engedély nyomtatvány „Egyéb, indokolás” rovatában kötelező jelleggel fel kell tüntetni, és rövid
indokolással alá kell támasztani annak szükségességét.
(12) Az utazási programtervben nem szereplő kiküldetéseket – a (9) bekezdésben, illetve az Európai Unió és intézményei
által térített utazások, továbbá a meg nem valósuló kiküldetések terhére indított utak kivételével – minden esetben
a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár egyetértése és az IGF vezetőjének
pénzügyi ellenjegyzése mellett.
(13) Konferenciára, workshopra, egyéb rendezvényre szóló – ide nem értve az  Európai Unió, illetve OECD által
kezdeményezett – külföldről érkező meghívások elfogadására, a  résztvevő jelölésére a  szakmai felügyeletet ellátó
államtitkár javaslatára kizárólag a  közigazgatási államtitkár előzetes jóváhagyásával kerülhet sor, amely feltétele
az ideiglenes külföldi kiküldetés engedélyezésének.
(14) Azonos szervezeti egységtől, azonos programra egynél több fő ideiglenes külföldi kiküldetésére csak különösen
indokolt esetben kerülhet sor, amelyet az  ideiglenes külföldi kiküldetés elrendelője a  kiküldetési engedély
nyomtatvány „Egyéb, indoklás” rovatában köteles megindokolni. Ettől való eltérés abban az esetben lehetséges, ha
a programra történő hivatalos kiutazás költségét a meghívó fél megtéríti.
(15) Az engedélyező által aláírt kiküldetési engedélyt – a (16) bekezdésben foglaltak kivételével – legkésőbb az indulás
napját megelőző naptári hét első munkanapján 12 óráig kell megküldeni az Utaztatás részére.
(16) Vízumköteles országokba való kiküldetéskor a kiküldetés esedékessége előtt legalább 15 munkanappal a kiküldött
köteles az Utaztatásra eljuttatni a kiküldetési engedélyt, valamint a vízum beszerzéséhez szükséges dokumentumokat.
A vízuminformációkat az Utaztatás szerzi be a Külgazdasági és Külügyminisztériumtól.
(17) A kiküldetési engedélynek az Utaztatás részére időben történő benyújtása – különös figyelemmel a vízumkötelezett
országokra –, valamint a  kiküldetési engedélyhez szükséges jóváhagyások megszerzése a  kiküldött feladata és
kötelezettsége.
(18) Az elrendelt és jóváhagyott hivatalos külföldi kiutazás megszervezését – a szolgálati és a diplomata-útlevél beszerzését,
a  szükséges vízum, illetve az  utazási jegy beszerzését, az  utazási biztosítás intézését és azok átadását – kizárólag
az Utaztatás végezheti. Az utazási jegyet és az utazási biztosítást az Utaztatás elektronikus úton küldi meg a kiküldött
részére.
(19) Ha a külföldi kiküldetés esetén az NGM Igazgatása költségvetésén kívül más költségviselő is felmerül, azt a kiküldetési
engedélyen, a konkrét költségtípus meghatározásával (utazás, szállás, napidíj, egyéb) és a költségviselő megjelölésével
szükséges jelezni.
(20) Ha a minisztérium az NGM Igazgatása költségvetése terhére kiküldöttnek nem minősülő más személy (a továbbiakban:
külsős utazó) utaztatásának finanszírozását átvállalja, akkor a kiküldetési engedély „Egyéb, indoklás” pontja alatt meg
kell indokolni e személy kiküldetésének szükségességét, amelyet az engedélyezőnek az elbírálás során figyelembe
kell vennie.
(21) A külsős utazónak a 7. § (3) bekezdés b) pontja szerinti repülőjegy, illetve a 8. § (3) bekezdése szerinti egyéb rangú és
beosztású kiküldöttekre vonatkozó szállodai keretösszeg biztosítható. Ha külsős utazóra nem vonatkozik a 172/2012.
Korm. rendelet 43. § (1) bekezdése, akkor nem jogosult napidíjra. Az ettől való eltérés azonban kivételesen indokolt
esetben a  hatályos jogszabályok, nemzetközi kötelezettségvállalás, illetve a  minisztérium feladat- és hatáskörébe
tartozó kiküldetés esetén lehetséges. Ebben az  esetben a  napidíjelőleg a  hatályos jogszabályok szerinti adó- és
járulékfizetési kötelezettséggel csökkentetten kerül kifizetésre.
(22) A Duna Transznacionális Program Végrehajtásáért Felelős Főosztály (a továbbiakban: DTPVFF) kezelésében levő Duna
Program működési költségvetésében meghatározott, utazási célra felhasználható éves pénzügyi keretet és annak
esetleges évközi módosítását az  Irányító Hatóság javaslatára a  közigazgatási államtitkár hagyja jóvá. A  DTPVFF
munkatársainak kiküldetéseit a szervezeti egységet vezető főosztályvezető, a  főosztályvezető kiutazásait a  felettes
helyettes államtitkár rendeli el és engedélyezi. A  külföldi kiküldetésekre vonatkozó szabályozás egyéb pontjaiban
jelen utasítás az irányadó.
4. Egyes, az Európai Unióhoz kapcsolódó intézmények üléseinek költségtérítése
4. § (1) Az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) üléseire kiküldött tagállami szakértők az üléseken való részvételt,
az ülések kezdetén kiosztott „Participants” fejléccel ellátott dokumentum megfelelő kitöltésével igazolják.
(2) A részvétel igazolására, illetve a hivatalos utazás elszámolására a Tanács által küldött meghívó és napirend, a Tanács
ülésén közreadott delegációs jelenléti lista fénymásolata, repülőjegy és beszállókártya szükséges.
(3) A Tanács a tagállamokban kijelölt központi kapcsolattartó szerven – Magyarország esetében a Miniszterelnökségen
(a továbbiakban: ME) – keresztül biztosítja az (1) bekezdésben meghatározott szakértők költségeinek finanszírozását.
(4) A pénzügyi elszámolást az IGF a következők szerint végzi:
a) az  elszámolásokat utólag, havonta, egy összegben, a  tárgyhót követő hónap huszadik napjáig megküldi
az ME részére,
b) a  megküldött elszámolások kötelező melléklete a  közlekedési költségről szóló számla, bizonylat, az  aláírt
jelenléti ív, a meghívó, az ülés napirendje, az elektronikus repülőjegy, valamint a beszállókártyák másolata,
c) a visszafizetést az ME utólag negyedévente – a negyedév utolsó elszámolásának beérkezését követő negyven
munkanapon belül – az ellenőrzést követően egy összegben teljesíti.
 (5) Az Európai Unió által nyújtott támogatás felhasználásával összefüggő ügyviteli és adatszolgáltatási feladatok ellátását
az IGF az ME által biztosított táblázat felhasználásával végzi.
 (6) A kiküldetési engedélyen a Tanács ülésének megfelelő kategóriáját, valamint a költségtérítés státusát meg kell jelölni.
5. A kiküldött költségtérítése 5. § (1) A kiküldöttet a külföldi tartózkodás során felmerülő, indokolt mértékű költségeinek fedezetére költségtérítés illeti
meg.
(2) A kiküldöttet megillető költségtérítések a napidíj, a kiküldetés helyére történő kiutazás és hazautazás költsége, utazási
biztosítás, szállásköltség, valamint a  kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek
számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal vagy költségkifizetést alátámasztó egyéb bizonylattal, illetve számlával
igazolt összege.
6. Napidíj 6. § (1) Az  ideiglenes külföldi kiküldetésben részt vevő személy a  172/2012. Korm. rendelet 43.  §-ában meghatározott
napidíjra jogosult, az e §-ban meghatározottak szerint.
(2) A  kiküldöttet megillető napidíj összegét bruttó összegben a  kiutazás előtt a  kiküldött vagy a  meghatalmazottja
részére készpénzben kell átadni. A  felvett előleggel kapcsolatban a  kiküldöttnek a  11.  § szerinti elszámolási
kötelezettsége keletkezik.
(3) A  miniszter, az  államtitkár és a  közigazgatási államtitkár a  275/2015. Korm. rendelet 11.  § (5)  bekezdése szerint
a napidíj összegről lemondhat.
(4) Az ideiglenes külföldi kiküldetés időtartamát a kiküldetést elrendelő vezető (a továbbiakban: elrendelő) köteles úgy
megállapítani, hogy az a lehető legkisebb költséggel járjon. Abban az esetben, ha a kiutazásra a kiküldetési feladat
kezdetének napját megelőző napon, illetve a hazautazásra a kiküldetési feladat befejező napját követő napon kerül
sor – amennyiben a  repülőjárat nem indokolja –, ennek indokoltságát a  kiküldetési engedély nyomtatvány
„Egyéb, indoklás” pontjában kell alátámasztani.
(5) A  kiküldött személy napidíját megalapozó nap meghatározásánál a  külföldi kiküldetés tényleges időtartama
az  indulás és az  érkezés tényleges időpontja között eltelt idő. A  tényleges időpont megállapítása szempontjából
az országhatár átlépését légi és vízi út esetén az indulás szerinti időpontot egy órával megelőzően, az érkezést egy
órával követően kell figyelembe venni.
(6) Az  ideiglenes külföldi kiküldetés elszámolásának része a  kiküldött által kitöltött 3.  melléklet szerinti „Nyilatkozat
a hivatalos külföldi kiküldetés napidíj elszámolásához”.
7. Utazási költségek 7. § (1) A kiküldetéshez igénybe vehető közlekedési eszköz meghatározásánál az ideiglenes külföldi kiküldetés elrendelőjének
a biztonságosságot és a gazdaságosságot szükséges figyelembe venni.
(2) Ha a  minisztérium részéről több fő vesz részt azonos programon, akkor a  delegáció vezetőjeként a  legmagasabb
beosztásban lévő kiküldöttet kell tekinteni, az ő kiküldetési engedélyén kell feltüntetni a többi kiküldöttre vonatkozó
adatokat is. Azonos beosztású kiküldöttek esetén az  utazást elrendelő államtitkár dönt a  delegáció vezetőjének
személyéről.
(3) Repülőgéppel történő kiutazás esetén
a) miniszter első osztályú,
b) más kiküldött turista osztályú,
c) az államtitkár és a közigazgatási államtitkár a  négy óra repülési időt meghaladó járatnál turista osztálynál
magasabb utazási osztályú
repülőjegyre jogosult. (4) A kiküldött részére – a kiküldött kérése alapján – a (3) bekezdés a) és c) pontja szerint megállapított utazási osztálynál
alacsonyabb utazási osztályú repülőjegy is biztosítható. Miniszterelnöki, valamint köztársasági elnöki delegációban
való részvétel esetében lehetőség van a (3) bekezdés b) és c) pontjában foglaltaktól való eltérésre.
(5) Vonattal történő utazás esetén az állami vezetők, a miniszteri biztos első osztályt vehet igénybe.
 (6) A minisztert és az államtitkárokat kísérő delegáció utazása esetén, ha a delegációvezető egyedül jogosult magasabb
osztályú jegyre, akkor a delegáció vezetőjének döntése alapján, a közigazgatási államtitkár engedélyével a delegáció
további tagjai részére is biztosítható magasabb osztályú repülőjegy vagy vonatjegy.
(7) A kiküldöttet külföldön az érkezésnél és az indulásnál megilleti az állomástól vagy repülőtértől a hivatalos program
helyszínéig vagy a szállásig, illetve a hivatalos program helyszínétől vagy a szállástól az állomásig vagy repülőtérig
a megtett út helyi közlekedési (tömegközlekedés, taxi, parkolás, autópálya használat) költségeinek számlával vagy
számla hiányában a megőrzött menetjeggyel, egyéb bizonylattal igazolt összege szerinti költségtérítés, amennyiben
az  tartalmazza az  ellenértéket és a  felhasználás pontos időpontját, helyét, amely alapján az  utazás egyértelműen
beazonosítható. A nem hivatalos programokhoz kötődő helyi közlekedési költségek a kiküldöttet terhelik.
(8) A magyarországi repülőtéri oda- és visszautazás költségeként Budapest közigazgatási határán belül a minisztérium
nevére és számlázási címére kiállított számlával igazolt legfeljebb 25 000 forintig terjedő személyszállítási díj, illetve
közösségi közlekedés során igénybe vett számlával igazolt menetjegy összege számolható el utólagosan. Az eseti
személyszállítási feladatok igénybevételéről szóló szabályzatról szóló 32/2012. (X. 27.) NGM utasításban szabályozott
taxikártya reptéri transzferre nem vehető igénybe.
(9) Budapest közigazgatási határán kívül a  NAV által közreadott gépjármű-fogyasztási norma és üzemanyagár szerint
számolt üzemanyagköltség, valamint a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban:
Szja.  tv.) szerint az  általános személygépkocsi-normaköltség alapulvételével kifizetett összeg számolható el saját
gépkocsi használat jogán, amely a 15 000 forintot nem haladhatja meg.
(10) Hivatali vagy saját gépkocsi használata Európán belüli utazás esetén engedélyezhető.
 (11) A hivatali gépkocsi a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) által meghatározott szabályozás
alapján igényelhető az ideiglenes külföldi kiküldetés megkezdésének időpontja előtt legkésőbb hét munkanappal.
 (12) Saját vagy házastárs tulajdonában lévő gépkocsival történő utazás abban az  esetben lehetséges, amennyiben
az  költségmegtakarítással jár, és a  kiküldött rendelkezik érvényes casco és kötelező felelősségbiztosítással, és
a biztosítási díjak befizetéséről szóló igazolást tud bemutatni. Az engedélyezéshez a 4. melléklet szerinti „Nyilatkozat
saját tulajdonú személygépkocsi hivatalos célú igénybevételéhez” nyomtatványt, valamint a  pontos címadatok
feltüntetésével a maps.google.com honlapról kinyomtatott útvonalat szükséges csatolni. Saját személygépkocsival
történő utazás esetén a tulajdonost a hatályos jogszabályok szerinti üzemanyag- és általános gépjármű-használati
költségtérítés illeti meg.
(13) A  gépkocsi használatával összefüggő, valutában felmerülő várható költségre vonatkozó ellátmányt kiküldetési
engedély nyomtatványon kell engedélyeztetni.
(14) A kiküldetéshez kapcsolódó számlák teljesítésigazolását a Protokoll Osztály vezetője által felhatalmazott munkatárs
végzi, és a Forrás SQL pénzügyi-számviteli rendszerben rögzíti.
8. Szállásfoglalás, a szállásköltségek elszámolása 8. § (1) A szállásfoglalást az Utaztatás végzi a (2) és (3) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével.
 (2) A  kiküldött abban az  esetben foglalhat szállást a  maga részére, amennyiben a  kiküldetési engedélyben az  adott
utazás – benne a szállás várható költségével és az egyéni foglalás tényével – a kiküldetést engedélyező vezető által
jóváhagyásra került. A  kiküldött a  szállásfoglalással kapcsolatos szállodai visszaigazolást az  utazás előtt köteles
elektronikus úton megküldeni az Utaztatás részére.
(3) A  költségvetési források hatékony és gazdaságos felhasználásának figyelembevételével az  ideiglenes külföldi
kiküldetést teljesítő miniszter esetében legfeljebb 550 euró/éj, államtitkárok esetében legfeljebb 450 euró/éj,
helyettes államtitkárok, miniszteri biztos, kabinetfőnök esetében legfeljebb 300 euró/éj, a főosztályvezetők esetében
legfeljebb 250 euró/éj, a főosztályvezető-helyettesek és az osztályvezetők esetében legfeljebb 200 euró/éj, az egyéb
rangú és beosztású ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítők esetében pedig legfeljebb 150 euró/éj összeghatárig
terjedő szállásfoglalás hagyható jóvá. A felsorolt összeghatárok feletti szállásdíjat – külön indokolás alapján – az adott
elrendelő hagyhatja jóvá.
(4) Ha a  hivatalos látogatásra induló delegáció vezetője a  nemzetgazdasági miniszter, a  delegáció külföldi hivatalos
programjának könnyebb koordinálása érdekében törekedni kell arra, hogy a minisztérium delegációjának többi tagja
is abban a szállodában kerüljön elhelyezésre, amelyben a miniszter. Ha a szállodában, ahol a miniszter és a minisztérium
delegációja elhelyezésre kerül, nem áll rendelkezésre megfelelő számú vagy megfelelő árral rendelkező szoba ahhoz,
hogy a  delegáció tagjai a  (3)  bekezdésben meghatározottnak megfelelő maximális árfekvésű szobába kerüljenek
elhelyezésre, abban az esetben az összeghatároktól a delegáció tagjai esetében el lehet térni, azonban a részükre
lefoglalt szállás költsége ebben az esetben sem haladhatja meg a 450 euró/éj/fő összeget.
(5) Miniszterelnöki, valamint köztársasági elnöki delegációban való részvétel esetében a (3) bekezdésében részletezett
összeghatároktól indokolás nélkül el lehet térni.
(6) A szállásköltség elszámolásának alapja a minisztérium nevére és számlázási címére kiállított, eredeti szállodai számla.
A szállodai számlán külön tételként megjelenő minden étkezés, egyéb fogyasztás (például minibár) és szolgáltatás
költsége – a 9. § (3) bekezdésében foglaltak kivételével – teljes egészében a kiküldöttet terheli.
(7) A kiküldetés elmaradása vagy halasztása esetén a kiküldött haladéktalanul köteles intézkedni a szállás és a repülőjegy
lemondásáról az Utaztatás felé. Ha ezen kötelezettségét a kiküldött neki felróható okból elmulasztja, az ebből eredő
költség a kiküldöttet terheli.
9. A kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségek térítése
9. § (1) A  kiküldött költségeiből a  munkavégzésével, a  kiküldetés lebonyolításával összefüggő, a  minisztérium nevére és
számlázási címére kiállított számlával, számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal vagy költségkifizetést
alátámasztó egyéb bizonylattal igazolt, az elrendelő által is jóváhagyott költségeit számolhatja el.
(2) A  kiküldetés ideje alatt felmerülő reprezentációs költség, különösen étel- és italszolgáltatás, csak a  kiküldetést
jóváhagyó vezető előzetes engedélye alapján, különösen indokolt esetben utólagosan, a közigazgatási államtitkár
jóváhagyásával számolható el.
(3) A 7 napot meghaladó kiküldetéseknél szálloda igénybevétele esetén számlával igazolt szobaár mellett mosatási és
vasalási költség címén szállodai éjszakánként az  egynapi szállásköltség 10%-át meg nem haladó, a  minisztérium
nevére és számlázási címére kiállított számlával igazolt kiadás költsége számolható el.
(4) A kiküldetés során felmerülő hivatalos vonalas telefon-, fax-, internet- és egyéb kommunikációs költség az elrendelő
utólagos igazolása alapján számolható el a hívott fél nevének és telefonszámának feltüntetése mellett.
(5) A  külföldi utazás lebonyolításához kapcsolódó vízumdíjat, vízumfotót a  szolgálati útlevél díját, az  utazáshoz
kapcsolódó kötelező oltásokat és a  személyi, poggyászbiztosítás költségét a  minisztérium fedezi az  adott keret
terhére.
(6) Pénzváltás költsége elszámolható abban az esetben, ha a kiküldetés helyén nem hivatalos fizetőeszköz az előlegként
adott valuta. A pénzváltást minden esetben bizonylattal kell igazolni.
(7) A  minisztérium költségvetése terhére – a  (3)  bekezdésben foglalt esetekben a  mosatási díj meghatározott része
kivételével – kiadásként nem számolható el lopás vagy bármilyen más bűncselekmény következtében a kiküldöttet
ért anyagi kár ellenértéke, a kiküldött felróható magatartásából eredő anyagi kár ellenértéke, a közlekedésrendészeti
bírság és az egyéb hatósági büntetés költségei, valamint a szállodai szoba szolgáltatásainak költsége.
10. Útielőleg 10. § (1) A  kiküldött útielőleget a  jóváhagyott külföldi kiküldetési engedély esetén is csak abban az  esetben igényelhet,
amennyiben eleget tett korábbi kiküldetése 11. § szerinti elszámolási kötelezettségének.
(2) Az  elszámolási kötelezettség alól kivételt képez az  az eset, amikor az  előző kiküldetés visszaérkezési időpontjától
az  elrendelt utazás megkezdésének napjáig öt munkanapnál kevesebb idő telik el, vagy egyéb indok alapján azt
a kiküldetést jóváhagyó vezető külön engedélyezi. Ez esetben a kiküldöttnek a második kiküldetés befejezését követő
nyolc munkanapon belül kell elszámolnia mindkét kiküldetéssel.
(3) Az  elszámolási kötelezettség elmulasztása esetén a  kiküldött az  Szja. tv. 72.  § (1)  bekezdésében számított
kamatkedvezmény összege után az  ott meghatározott mértékű személyi jövedelemadót, illetve az  egészségügyi
hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény 3. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja alapján egészségügyi hozzájárulást
köteles fizetni.
(4) A napidíjelőleg bruttó összegét az utazás előtt kell a kiküldött részére készpénzben átadni, kivéve a 3. § (21) bekezdése
szerinti esetben.
(5) A dologi kiadásokra (szállásköltségre, a kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő egyéb indokolt költségre)
útielőleg euróban, amerikai dollárban vagy svájci frankban igényelhető.
(6) A kiküldetéshez kötődő bármilyen előzetes kifizetés kizárólag számla – vagy annak hiányában kivételesen indokolt
esetben az adott kiküldetést jóváhagyó vezető engedélyével ellátott díjbekérő – ellenében igényelhető.
(7) Egyéb indokolt dologi költségre igénylés esetén egy napra járó napidíjnak megfelelő összegű előleg adható. A 6 napot
meghaladó kiküldetések esetén két napra járó napidíjnak megfelelő összegű előleg biztosítható. Ezt meghaladó
összegű előleg kifizetésére indokolt esetben kerülhet sor, amelyet az  ideiglenes külföldi kiküldetés elrendelője
a kiküldetési engedély nyomtatvány „Egyéb, indoklás” rovatában köteles megindokolni.
(8) A  minisztériumi VIP-bankkártya használatára az  állami vezetők, valamint az  utazás szervezését és elszámoltatását
ellátó ügyintézők jogosultak.
(9) A minisztériumi utazások gyakoriságára tekintettel – egyedi kérelemre – további kormánytisztviselők, köztisztviselők
részére a  közigazgatási államtitkár állapíthat meg jogosultságot a  minisztériumi VIP-bankkártya használatára.
A  minisztériumi bankkártyák ügyintézésével kapcsolatos feladatokat az  IGF látja el. A  VIP-bankkártya elsősorban
az ideiglenes külföldi kiküldetéssel kapcsolatos költségek fizetésére vehető igénybe, különösen a külföldön felmerülő
szállásköltség, közlekedési költség, valamint az  utazást megelőzően engedélyezett reprezentációs kiadások
kifizetésére.
(10) A napidíj és a jóváhagyott dologi útielőleg valuta összegét az utazó vagy annak meghatalmazottja a valutapénztárban
veheti fel az utazás megkezdése előtt legalább egy munkanappal. Meghatalmazott eljárása esetén a valutapénztár
részére az 5. melléklet szerinti valutapénztári „meghatalmazás” nyomtatványt szükséges csatolni.
11. Elszámolás 11. § (1) A kiküldetés befejeztével a kiküldött köteles
a) a  felvett útielőleggel a  2.  melléklet szerinti „Kiküldött által elszámolt utazási költségek” nyomtatványon
elszámolni,
b) a kiküldetés szakmai teljesítését és az elszámolást a kiküldetés elrendelőjével igazoltatni és
c) az aláírt nyomtatványt papír alapon az IGF részére nyolc munkanapon belül eljuttatni.
(2) A kiküldöttnek az elszámolás mellékleteként csatolnia kell a költségek igazolására szolgáló, a minisztérium nevére és
számlázási címére kiállított eredeti számlákat, illetve egyéb igazoló dokumentumokat, bizonylatokat, úgymint
menetjegy, biztosítási kötvény, felvett előleg dokumentációja, szállodai számla, helyi közlekedési eszköz esetleges
költségeinek számlája, menetjegyei, taxiköltség számlája, bankkártyahasználat bizonylatai, egyéb felmerült költségek
számlái, illetve tanácsi ülés esetén meghívó és aláírt jelenléti ív.
(3) A kiküldöttnek büntetőjogi felelőssége tudatában az elszámoláshoz csatolt idegen nyelvű számlákra, bizonylatokra
a szolgáltatás tartalmát magyar nyelven kézzel fel kell vezetni.
(4) Az  utazás elmaradása esetén a  kiküldött köteles a  10.  §-ban foglaltak szerinti útielőleget a  valutapénztárba
öt munkanapon belül visszafizetni.
(5) Az  elszámolásból adódó követelés vagy tartozás pénzügyi rendezése személyesen vagy meghatalmazott útján
teljesíthető a minisztérium valutapénztárában. Meghatalmazott eljárása esetén az 5. melléklet szerinti valutapénztári
„meghatalmazás” nyomtatványt szükséges csatolni, kivéve ha az a 10. § (10) bekezdésében szabályozott eljárás során
korábban már becsatolásra került.
(6) A költségekkel történő elszámolás – ideértve a kiküldött befizetési kötelezettség, illetve a minisztérium által történő
kifizetés teljesítését – készpénzben, kizárólag a  felvett valutaelőleg pénznemében történhet azzal, hogy
a  Magyarország területén felmerült költséget a  minisztérium utólag, banki átutalás útján téríti meg forintban
a kiküldött részére.
12. Úti jelentés 12. § (1) A  kiküldött az  elrendelő részére az  ideiglenes kiküldetés során végzett munkáról, a  tárgyalások eredményéről,
a  kapcsolódó további feladatokról a  megérkezését követő nyolc munkanapon belül köteles a  6.  melléklet szerinti
tartalmú úti jelentést készíteni, amelyet az  elrendelőnek igazolnia kell. A  kiküldöttnek az  aláírt úti jelentés egy
példányát az elszámoláshoz kell csatolnia és azzal együtt eljuttatnia az IGF részére. Az iratokat az IGF tárolja.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól el lehet térni, amennyiben a miniszteri delegáció hivatalos programja során bizalmas,
de nem minősített információk megtárgyalására kerül sor.
(3) Az  Európai Unió döntéshozatali eljárásához kötődő kiküldetések esetében az  ülést követő két munkanapon belül
a kiküldött köteles elkészíteni és megküldeni az úti jelentést az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való
kormányzati részvétel összehangolásáról és az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottságról szóló 1742/2014. (XII. 15.)
Korm. határozat 52. pontjának megfelelően.
(4) Ha a  kiküldött szolgálati vagy diplomata-útlevéllel utazott – a  külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény,
illetve  a  külügyminiszter által kiállított útlevelek kezelésének szabályairól szóló 1/1998. (X. 14.) KüM rendeletnek
megfelelően –, köteles azt az utazás végén az Utaztatás munkatársa részére leadni a hivatalos okmányok biztonságos
tárolása érdekében.
13. Záró rendelkezések 13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
14. § Hatályát veszti az ideiglenes külföldi kiküldetések rendjéről szóló 17/2015. (VII. 21.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter