text:
2013. XCVII. törvény a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról.
Az Országgyűlés Magyarország függetlenségének, területi épségének, nemzetközi szerződésekben rögzített határainak,
lakosságának és anyagi javainak védelme, a  Magyar Honvédség adatkezelésébe tartozó személyes adatok védelmének
biztosítása érdekében a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet
ÁLtALÁNOS ReNDeLKezÉSeK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában
a) behívhatósági korhatár:
aa) a  Magyar Honvédségnél (a  továbbiakban: Honvédség) hivatásos, szerződéses vagy önkéntes
tartalékos katonai szolgálatot teljesítettek esetén a katonai szolgálat felső korhatára,
ab) más hadkötelesek és a  potenciális hadkötelesek esetén annak az  évnek a  december 31. napja,
amelyben 40. életévüket betöltik,
b) hadköteles: a  hadkötelezettség bevezetését követően magyarországi bejelentett lakóhellyel rendelkező
magyar állampolgárságú férfi,
c) hozzátartozó: a  házastárs, az  egyenes ágbeli rokon, a  házastárs egyenes ágbeli rokona, az  örökbefogadott,
mostoha és nevelt gyermek, az örökbefogadó, a mostoha és a nevelő szülő, a testvér valamint az élettárs,
d) igénybevevő: a Honvédség, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény (a  továbbiakban: Hvt.) 80.  § r)  pontjában
meghatározott rendvédelmi szervek és a  Hvt. 18.  § (2)  bekezdésében meghatározott honvédelemben
közreműködő szervek,
e) igénybevételi hatóság: a gazdasági és anyagi szolgáltatás Hvt. 14. §-a szerinti igénybevételét elrendelő szerv
vagy személy,
f ) katonai igazgatás: a  közigazgatási szervek jogilag szabályozott olyan tevékenysége, amely a  haza
fegyveres védelme feltételeinek megteremtése és megvalósítása érdekében a  jogalanyok honvédelmi
kötelezettségeinek és önként vállalt honvédelmi feladatainak tervezésére, valamint a  kötelezettségek és
a vállalt feladatok végrehajtására irányul.
II. Fejezet
A KAtONAI IGAzGAtÁS SzeRVezetI FeLÉPÍtÉSe, FeLADAtAI
2. A katonai igazgatási szervek 2. § (1) A Honvédség központi katonai igazgatási szerve a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve.
 (2) A területi katonai igazgatási szervek
a) a katonai igazgatási központok,
b) a toborzó- és érdekvédelmi központok,
c) a katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák.
(3) A  területi katonai igazgatási szervek a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének
alárendeltségébe tartoznak.
A törvényt az Országgyűlés 2013. június 10-ei ülésnapján fogadta el.
(4) A katonai igazgatási központok a hadkötelezettség fennállása idején sorozó központokként működnek.
 (5) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve és a katonai igazgatási központok e törvényben
meghatározott feladataik vonatkozásában hatósági jogkört gyakorolnak. 3. A katonai igazgatási szervek feladatai
3. § A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve ellátja az  alábbi tevékenységekkel összefüggő
katonai igazgatási feladatokat:
a) az  önkéntes tartalékosok, a  potenciális hadkötelesek és a  kiképzett tartalékosok, a  hadkötelezettség
bevezetését követően az  önkéntes tartalékosok és a  hadkötelesek nyilvántartásával, katonai szolgálatával
kapcsolatos feladatok tervezése, vezetése és végrehajtása,
b) a  meghagyásba bevont szervezeteknek a  meghagyás előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos
tevékenységének ellenőrzése,
c) a Honvédség, a rendvédelmi szervek és a honvédelemben közreműködő szervek részére szükséges gazdasági
és anyagi szolgáltatási kötelezettségek teljesítésének tervezése, végrehajtásának irányítása, felügyelete és
ellenőrzése,
d) az  önkéntes tartalékos állomány behívásának előkészítéséhez és a  behívás végrehajtásához szükséges
nyilvántartás kezelése, az önkéntes tartalékosok munkáltatóival történő kapcsolattartás,
e) az önkéntes tartalékos állomány behívása,
f ) a Honvédség központi személyügyi nyilvántartásának vezetése,
g) a Honvédség központi hadköteles nyilvántartásának vezetése,
h) a Honvédség központi toborzó és érdekvédelmi nyilvántartásának vezetése,
i) nyilvántartás vezetése a  meghagyásba bevont szervekről és a  meghagyásra kijelölt munkakörökről
békeidőszakban is, valamint a hadkötelezettség fennállása idején a meghagyásban részesült hadkötelesekről,
j) a veszteség-nyilvántartás vezetése és a nemzetközi egyezmények szerinti tájékoztatás végrehajtása, és
k) a Honvédség személyi állománya részére szolgálati-, ideiglenes szolgálati-, munkáltatói kormánytisztviselői-,
közalkalmazotti-, katonai nyugdíjas-, hatósági- és ellenőri-, a  hadkötelezettség bevezetését követően
a  katonai igazolványok kiadása, továbbá a  katonák személyi igazoló jeggyel és az  1949. augusztus 12-én
kötött Genfi Egyezmények hatálya alá tartozó egyéb igazoló iratokkal történő ellátása.
4. § A katonai igazgatási központok ellátják az alábbi katonai igazgatási feladatokat:
a) békeidőszakban a  27.  § szerinti nyilvántartás vezetése a  katonai szervezetek hadi beosztásai feltöltésének
előkészítése érdekében,
b) hadkötelezettség fennállása idején a  hadköteles nyilvántartás vezetése, a  Honvédség hadkötelesekkel
történő hadkiegészítése,
c) a  Honvédség és a  rendvédelmi szervek részére szükséges gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség
teljesítése érdekében az igénybevétel tervezéséhez szükséges nyilvántartás vezetése,
d) szükségállapot, megelőző védelmi helyzet, rendkívüli állapot és váratlan támadás idején részvétel
a  Honvédség és a  rendvédelmi szervek részére szükséges gazdasági és anyagi szolgáltatási kötelezettség
teljesítésének előkészítésében.
5. § A  toborzó- és érdekvédelmi központok, valamint a  katonai igazgatási és érdekvédelmi irodák részt vesznek
a  gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosításának előkészítésében, valamint a  toborzó, érdekvédelmi és
hadkiegészítési szakfeladatok végrehajtásában.
III. Fejezet
A SzOLGÁLAtI VISzONNYAL KAPCSOLAtOS NYILVÁNtARtÁSOK KÖRe
4. Általános szabályok 6. § (1) A  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvényben (a  továbbiakban: Hjt.) meghatározott, a  honvéd
jogállásával összefüggő jogok érvényesítése és kötelezettségek teljesítése céljából
a) toborzó nyilvántartást,
b) személyügyi nyilvántartást,
c) fegyelmi nyilvántartást,
d) érdekvédelmi nyilvántartást,
e) szolgálaton kívüliekre vonatkozó nyilvántartást, és
f ) pénzügyi nyilvántartást
kell vezetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartások elektronikus nyilvántartások.
7. § (1) Az e  fejezet szerinti nyilvántartásban kezelendő adatokat valamint a kezelt adatokban bekövetkezett változásokat
– ha e törvény eltérően nem rendelkezik – a nyilvántartást vezetőnek az a honvédségi szervezet jelenti be, amelynek
állományába az érintett tartozik. Az adatokra vonatkozó bejelentést haladéktalanul meg kell tenni.
(2) Az érintett
a) a 2. melléklet a)−c) pontja, f ) pont fd) alpontja, n) pontja), p) pontja,
b) az 5. melléklet a) és b) pontja, d) pont dg) és dh) alpontja
szerinti adataiban bekövetkezett változást a nyilvántartást vezetőnek 8 munkanapon belül köteles bejelenteni.
8. § (1) A  Honvédség a  szolgálati viszony létesítéséhez, fenntartásához, módosításához, megszüntetéséhez kapcsolódóan
az  alkalmasság felmérése és minősítése, valamint az  egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági feltételek
fennállásának megállapítása céljából kezeli
a) a szolgálati viszonyt létesíteni szándékozó személy, valamint
b) a  hivatásos állományú katonának, a  szerződéses állományú katonának, a  honvéd tisztjelöltnek, a  honvéd
altiszt-jelöltnek és a rendelkezésre állás időszakában az önkéntes tartalékos katonának
egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági vizsgálat során keletkezett különleges személyes adatait.
(2) Az adatok köre az egészségi, pszichikai és fizikai állapotra vonatkozó,
a) az alkalmasság felméréséhez és az alkalmassági minősítéshez felhasznált, és
b) az alkalmasság minősítését tartalmazó
különleges személyes adat.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott célból az  egészségi, pszichikai és fizikai állapotra vonatkozó különleges
személyes adatokat, a vizsgálatok teljes egészségügyi dokumentációját az alkalmasság megállapításában részt vevő
orvos valamint bizottság kezelheti, illetve azok kizárólag a részükre továbbíthatók.
(4) A munkáltatói jogkört gyakorló és a honvédségi szervezet személyügyi szerve részére – a fizikai felmérés részletes
eredményén kívül – kizárólag a  (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott adat továbbítható. Ha az  alkalmassági
vizsgálatot a munkáltatói jogkört gyakorló kezdeményezi, az alkalmassági vizsgálat megindulása előtt tudomására
jutott egészségügyi adatot is jogosult kezelni és az  egészségügyi adatot az  eljárásban részt vevő orvos, valamint
orvosi bizottság részére továbbíthatja.
(5) Az alkalmassági vizsgálat megállapításait a vizsgálatot végző a munkáltatói jogkört gyakorlónak és az alapellátást
végző orvosnak továbbítja.
(6) A  vizsgálatok megállapításai a  szolgálati viszony megszűnéséig vagy megszüntetéséig kezelhetők. Ha a  szolgálati
viszony egészségi vagy pszichikai alkalmatlanság alapján szűnt meg, az alkalmasság minősítését tartalmazó adatok
az állomány tagjának haláláig kezelhetők.
5. A toborzó nyilvántartás 9. § (1) A  toborzó nyilvántartásban kell kezelni a  hivatásos állományú katonának, a  szerződéses állományú katonának,
a honvéd tisztjelöltnek, a honvéd altiszt-jelöltnek és az önkéntes tartalékos katonának jelentkezők (a továbbiakban
együtt: jelentkező) 1. melléklet szerinti adatait.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles nyilvántartásnak minősül.
 (3) A toborzó nyilvántartást a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve vezeti.
 (4) A toborzó nyilvántartásban történő adatkezelés célja
a) a szerződéses,
b) a hivatásos,
c) a honvéd tisztjelölti és a honvéd altiszt-jelölti, és
d) az önkéntes tartalékos
állomány utánpótlásának biztosítása.
(5) A  toborzó nyilvántartásba történő bekerülés a  jelentkező kérelmére történik. A  toborzó nyilvántartás alapja
a jelentkező által kitöltött adatlap, a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány és az egészségi,
pszichikai, fizikai alkalmasságot megállapító honvédségi szervezet határozata.
(6) A  toborzó nyilvántartásban kezelt adatokhoz a  szolgálati viszony létesítésével kapcsolatos döntés előkészítése és
meghozatala céljából elektronikus úton közvetlenül hozzáférhet, és az annak alapjául szolgáló iratokba betekinthet
a) a Honvédség központi személyügyi szerve,
b) annak a honvédségi szervezetnek a személyügyi szerve, amelynek állományába a jelentkező bekerülhet, és
c) az egészségi, fizikai és pszichikai alkalmassági vizsgálatot végző szerv.
(7) A  toborzó nyilvántartásban szereplő adatokat a  (3)  bekezdés szerinti adatkezelő a  szolgálati viszony létrehozása
érdekében átadja a szolgálati viszony létrehozásáért felelős honvédségi szervezet személyügyi nyilvántartást vezető
szervének további kezelésre, vagy a szolgálati viszony létrejötte hiányában haladéktalanul törli azokat.
6. A személyügyi nyilvántartás 10. § (1) A személyügyi nyilvántartásban kell kezelni a honvédek és a rendelkezésre állás időszakában az önkéntes tartalékos
katonák valamint ezek társadalombiztosítási, szociális vagy kegyeleti gondoskodásra jogosult hozzátartozóinak
a 2. melléklet szerinti adatait.
(2) A személyügyi nyilvántartást a Honvédség központi személyügyi szerve vezeti.
 (3) A személyügyi nyilvántartásban történő adatkezelés célja
a) a  szolgálati viszonnyal összefüggő munkáltatói döntések, a  jognyilatkozatok előkészítésének és
meghozatalának biztosítása,
b) a  szolgálati viszonnyal összefüggő jogok gyakorolhatóságának és kötelezettségek teljesíthetőségének
biztosítása,
c) a  hozzátartozót megillető társadalombiztosítási, szociális és kegyeleti gondoskodás megállapításának és
folyósításának biztosítása.
(4) A  honvédek és a  rendelkezésre állás időszakában az  önkéntes tartalékos katonák adatai a  szolgálati viszony
megszűnéséig vagy megszüntetéséig kezelhetők. A  hozzátartozók adatai a  honvédek és az  önkéntes tartalékos
katonák szolgálati viszonyának megszűnéséig vagy megszüntetéséig kezelhetők.
11. § (1) A  személyügyi nyilvántartásban kezelt adatokhoz elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetnek és az  annak
alapjául szolgáló iratokba betekinthetnek a szolgálati viszonnyal kapcsolatos döntések előkészítése és meghozatala,
azok végrehajtása, ellenőrzési, felügyeleti jogaik gyakorlása és vizsgálatok lefolytatása céljából
a) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter), a miniszter által vezetett minisztérium állami
vezetői, valamint a Honvéd Vezérkar főnöke,
b) a Honvédség központi személyügyi szerve,
c) a miniszter által vezetett minisztérium személyügyi szerve,
d) a honvédségi szervezet saját állománya vonatkozásában a honvédségi szervezet személyügyi szerve,
e) az alárendeltjei vonatkozásában a  teljesítményértékelést végző személy, a  szolgálati elöljáró és
az állományilletékes parancsnok,
f ) az állomány érintett tagjait illetően a fegyelmi, valamint a szociális ügyben eljáró személy,
g) a miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében ellenőrzést végző személy,
h) a Honvédség jogi képviseletét ellátó szervezet,
i) a Honvédségnél munkaügyi ellenőrzését végző szerv,
j) a Honvédségnél az érintett illetmény számfejtését végző szerv,
k) az önkéntes tartalékos katonák adatai tekintetében a  katonai igazgatás lakóhely szerint illetékes területi
szervei,
l) az elöljáró parancsnok munkavédelmi szaktevékenységre feljogosított ügyintézője,
m) a honvédelmi baleset és a honvédelmi úti baleset kivizsgálására létrehozott bizottság tagjai, a baleseti naplót
vezető szolgálat, és
n) a Honvédségnél munkabiztonsági hatósági feladatokat ellátó szerv.
(2) A személyügyi nyilvántartásban kezelt adatokhoz történő hozzáférést és az azok alapjául szolgáló iratokba történő
betekintést a Honvédség központi személyügyi szervének vezetője írásban engedélyezi.
(3) A  Kormány által rendeletben kijelölt honvédségi szervezet a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés r) és s)  pontja szerinti
rendelkezési állományba áthelyezettek Hjt. 59.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti áthelyezésének elősegítése
érdekében
a) a rendelkezési állományba áthelyezéssel egyidejűleg a 7. melléklet szerinti adatokat továbbítja a kormányzati
személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szervnek (a továbbiakban: személyügyi központ),
b) ellátja a tartalékállomány kezelésével kapcsolatos, a Kormány rendeletében meghatározott feladatokat.
(4) A Hjt. 46. § (1) bekezdés r) és s) pontja szerinti rendelkezési állományba áthelyezettek adatai a Hjt. 59. § (2) bekezdés
c)  pontja szerinti áthelyezésig, illetve a  szolgálati viszonynak a  Hjt. 47.  § (2)  bekezdése szerinti megszűnéséig
kezelhetők.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti személyek adatait a személyügyi központ, a nyilvántartásban keresést kérő vagy üres
álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv ismerheti meg.
12. § (1) A  honvéd tisztjelöltek esetén a  szolgálati viszonyhoz kapcsolódó jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése
céljából a  személyügyi nyilvántartást vezető a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 3.  melléklet
I/B. pont 1. alpontja szerinti adatokat vehet át a hallgatók nyilvántartásából.
(2) A  honvéd altiszt-jelöltek esetén a  szolgálati viszonyhoz kapcsolódó jogok gyakorlása és kötelezettségek
teljesítése céljából a személyügyi nyilvántartást vezető a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 41. §
(4) bekezdése szerinti adatokat vehet át a köznevelési intézmény által vezetett nyilvántartásból.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti személyek adatai a hivatásos vagy szerződéses szolgálati viszony létesítése esetén
a személyügyi nyilvántartásban tovább kezelhetők.
13. § (1) A  kiképzett tartalékosnak nem minősülő személyek esetén a  Honvédség központi irattározásra kijelölt szervezete
a  személyi iratokat a  szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, a  katonai
szolgálat teljesítésével kapcsolatos hatósági bizonyítványok kiállítása, valamint a  tudományos kutatás elősegítése
céljából a  szolgálati viszony megszűnésétől vagy megszüntetésétől számított ötven évig köteles megőrizni.
A megőrzési határidő lejárta előtt a Honvédség központi irattározásra kijelölt szervének vezetője a katonai szolgálat
teljesítésével kapcsolatos hatósági bizonyítványok kiállítása, valamint a  tudományos kutatás elősegítése céljára
figyelemmel javaslatot tehet a személyi iratok további őrzésére.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  megőrzési határidő lejártát követően a  levéltári törvényben foglalt feladatok
végrehajtása céljából – végleges megőrzésre – a Hadtörténelmi Levéltárnak át kell adni azok iratait, akik
a) egység vagy azzal azonos, továbbá magasabb szintű parancsnoki vagy vezetői beosztást láttak el,
b) tábornoki rendfokozatot viseltek,
c) akiket Hősi halottá, vagy a Magyar Honvédség halottjává minősítettek,
d) állami díjasok, Kossuth- vagy Széchenyi-díjasok,
e) akadémikusok vagy a tudományok doktori fokozatával rendelkeznek, vagy
f ) olimpiai vagy világbajnoki címet szereztek.
7. A fegyelmi nyilvántartás 14. § (1) A  fegyelmi nyilvántartásban kell kezelni a  honvédek és a  rendelkezésre állás időszakában az  önkéntes tartalékos
katonák 3. melléklet szerinti adatait.
(2) A Honvédség központi fegyelmi nyilvántartását a miniszter vezeti. A fegyelmi nyilvántartás alapjául szolgáló iratokat
az honvédségi szervezet őrzi, amelynek állományába az (1) bekezdés szerinti személyek tartoznak.
(3) A  fegyelmi nyilvántartásban történő adatkezelés célja a  fegyelmi eljárás lefolytathatóságának, a  fegyelmi eljárás
során történő döntés-előkészítésnek és határozathozatalnak biztosítása, a  kiszabott fenyítések és azok hatályának
naprakész megállapíthatósága, továbbá a szolgálati viszony létesítési, a honvéd tisztjelölti és a honvéd altiszt-jelölti
szolgálati viszony létesítési akadály megállapíthatóságának biztosítása.
(4) A fegyelmi nyilvántartásban szereplő adatok a szolgálati viszony megszűnéséig vagy megszüntetéséig kezelhetők.
Ha a  fegyelmi eljárás a  szolgálati viszonyt vagy rendfokozatot érintő szankcióval zárult vagy a  szolgálati viszony
megszüntetésére méltatlansági eljárás keretében került sor, a fegyelmi nyilvántartásban szereplő adatok az érintett
személyre irányadó – az  eljárás befejezésekor hatályos jogszabályok alapján megállapított – öregségi nyugdíj
korhatárig kezelhetők.
15. § (1) A  fegyelmi nyilvántartásban kezelt adatokhoz a  fegyelmi határozat jogkövetkezményeinek megállapítása,
a  fegyelmi fenyítés hatályának fennállása, felügyeleti és ellenőrzési jogkör gyakorlása céljából elektronikus úton
közvetlenül hozzáférhet valamint az annak alapjául szolgáló iratokba betekinthetnek:
a) a miniszter által vezetett minisztérium állami vezetői, valamint a Honvéd Vezérkar főnöke,
b) az alárendeltjei vonatkozásában az állományilletékes parancsnok,
c) a honvédségi szervezet saját állománya vonatkozásában a honvédségi szervezet jogi és igazgatási szervezete,
d) a miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében ellenőrzést végző,
e) a Honvédség jogi képviseletét ellátó szervezet,
f ) az  adott ügyben érintett személy tekintetében a  fegyelmi, a  szabálysértési, a  méltatlansági és
a büntetőeljárásban eljáró személy,
g) a Honvédségnél az érintett illetmény számfejtését végző szervek, és
h) a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve.
(2) A  fegyelmi nyilvántartáshoz történő hozzáférést, illetve az  annak alapjául szolgáló iratokba történő betekintést
a miniszter engedélyezi.
8. Az érdekvédelmi nyilvántartás 16. § (1) Az  érdekvédelmi nyilvántartásban kell kezelni a  (4)  bekezdés a)−d)  pontja szerinti személyek 5.  melléklet szerinti
adatait.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles nyilvántartásnak minősül.
 (3) Az  érdekvédelmi nyilvántartást a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
a társadalombiztosítási, a szociális és a kegyeleti ellátásra való jogosultság megszűnéséig vezeti.
 (4) Az érdekvédelmi nyilvántartásban történő adatkezelés célja
a) a nyugállományú katonának,
b) a  hivatásos, a  szerződéses és az  önkéntes tartalékos, vagy a  hadkötelezettség alapján történő katonai
szolgálatteljesítéssel összefüggő baleset, betegség, sebesülés vagy haláleset miatt társadalombiztosítási és
szociális ellátásra jogosultaknak,
c) a korábban hadkötelezettség alapján katonai szolgálatot teljesítetteknek, és
d) az a)−c) pont szerint ellátásra jogosult hozzátartozóinak
társadalombiztosítási, szociális, kegyeleti ellátásai megállapításának és folyósításának biztosítása.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti adatokat – ha ez  a  személyügyi nyilvántartásban rendelkezésre áll – a  személyügyi
nyilvántartásból kell átvezetni az érdekvédelmi nyilvántartásba.
(6) Az  érdekvédelmi nyilvántartásban szereplő adatokat valamint az  azok alapjául szolgáló iratokat a  (3)  bekezdés
szerinti idő eltelte után megőrzésre a Honvédség központi irattározásra kijelölt szervezetének kell átadni.
(7) Az  érdekvédelmi nyilvántartásban kezelt adatokhoz társadalombiztosítási, szociális, kegyeleti ellátás
megállapításának és folyósításának céljából elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetnek és annak alapjául
szolgáló okmányokba betekinthetnek:
a) a miniszter által vezetett minisztérium állami vezetői, valamint a Honvéd Vezérkar főnöke,
b) a Honvédség központi személyügyi szerve,
c) az alárendeltjei vonatkozásában a minősítést végző személy és az állományilletékes parancsnok,
d) az állomány érintett tagjait illetően a fegyelmi, valamint a szociális ügyben eljáró személy,
e) a miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében ellenőrzést végző,
f ) a Honvédség jogi képviseletét ellátó szervezet,
g) a Honvédségnél az érintett illetmény számfejtését végző szervek,
h) az  önkéntes tartalékos katonák adatai tekintetében a  katonai igazgatás lakóhely szerint illetékes területi
szervei,
i) a honvédelmi baleset és a honvédelmi úti baleset kivizsgálására létrehozott bizottság tagjai, a baleseti naplót
vezető szolgálat. 9. A szolgálaton kívüliek nyilvántartása 17. § (1) A  szolgálaton kívüliek nyilvántartásában kell kezelni a  Hjt. szerinti szolgálaton kívüliek állományába tartozó
személyek 6.  melléklet szerinti adatait. A  szolgálaton kívüliek nyilvántartásába az  érintettet a  kérelmére lehet
felvenni.
(2) A szolgálaton kívüliek nyilvántartását a Honvédség központi személyügyi nyilvántartó szerve vezeti.
 (3) A  szolgálaton kívüliek nyilvántartásának célja a  hivatásos állományba történő visszavétel elősegítése, továbbá
a hivatásos állományból kiváló személy honvédségi kötődésének fenntartása.
 (4) Szolgálaton kívüliek adatai a szolgálaton kívüliek nyilvántartásában annak az évnek az utolsó napjáig kezelhetőek,
amikor
a) a Hjt. 76. § (2) bekezdésében meghatározott időtartam letelik,
b) az érintett öregségi nyugdíjra jogosultságot szerzett, vagy
c) az egyéb közszolgálati jogviszony keretében történő foglalkoztatása megszűnik.
(5) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a szolgálaton kívüliek nyilvántartásából az információs önrendelkezési jogról
és az információszabadságról szóló törvényben meghatározottakon túl adatszolgáltatás nem teljesíthető.
10. A szolgálatteljesítési idő nyilvántartása 18. § (1) Nyilvántartást kell vezetni
a) a szolgálatteljesítés,
b) az ügyeleti és a készenléti szolgálatok,
c) a Hjt. 109. és 110. §-a szerinti szabadság,
d) az egészségügyi szabadság, és
e) a szolgálatteljesítési idő-kedvezmények
időtartamáról.
(2) A szolgálatteljesítési idő nyilvántartását a honvédségi szervezet a saját állományáról vezeti.
 (3) A szolgálatteljesítési idő nyilvántartása
a) az állomány tagjára vonatkozóan az (1) bekezdés, és
b) az önkéntes tartalékos katonákra vonatkozóan az (1) bekezdés a), c) és d) pontja
szerinti időtartamot tartalmazza.
(4) A  szolgálatteljesítési idő nyilvántartásának célja a  szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogok gyakorlásának és
a kötelezettségek teljesítésének biztosítása.
(5) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni a honvéd tisztjelöltekre és a honvéd altiszt-jelöltekre azzal, hogy a munkáltatói
jogkört gyakorló biztosítja a  Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai
felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény 30. § (1) bekezdés a)−d), f ) és g) pontjai szerinti szolgálati feladatok
időtartamának megállapíthatóságát.
(6) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartás tartalmazza a teljesített túlszolgálatot és annak ellentételezését is.
 (7) A szolgálatteljesítési idő nyilvántartásából a szolgálati viszonnyal kapcsolatos jogok gyakorlása és kötelezettségek
teljesítésének biztosítása céljából adatot igényelhet
a) saját állománya vonatkozásában a munkáltatói jogkör gyakorlója, a szolgálati elöljáró,
b) az adott ügyben érintett személy tekintetében a fegyelmi vagy méltatlansági ügyben eljáró személy,
c) a Honvédség jogi képviseletét ellátó szervezet, és
d) a Honvédségnél az érintett illetmény számfejtését végző szerv.
11. A pénzügyi nyilvántartás 19. § (1) Pénzügyi nyilvántartásban kell kezelni a  honvédek és a  rendelkezésre állás időszakában az  önkéntes tartalékos
katonák 14. melléklet szerinti személyes adatait.
(2) A pénzügyi nyilvántartást a Honvédség központi pénzügyi és számviteli szerve vezeti.
 (3) A pénzügyi nyilvántartás célja az (1) bekezdés szerinti személyeket pénzben megillető járandóságok, juttatások és
költségtérítések kifizethetőségének biztosítása.
 (4) A pénzügyi nyilvántartásban szereplő adatok a szolgálati viszony megszűnéséig vagy megszüntetéséig kezelhetők.
 (5) A  pénzügyi nyilvántartásban szereplő adatokhoz a  pénzbeli járandóságok, juttatások és költségtérítések
folyósításával kapcsolatos döntések előkészítése, meghozatala, a  kifizethetőség biztosítása és a  törvényességi
felügyelet gyakorlása céljából elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetnek és az  azok alapjául szolgáló iratokba
betekinthetnek:
a) a miniszter által vezetett minisztérium állami vezetői, valamint a Honvéd Vezérkar főnöke,
b) a Honvédség központi személyügyi szerve,
c) a miniszter által vezetett minisztérium személyügyi szerve,
d) a honvédségi szervezet állománya vonatkozásában a honvédségi szervezet személyügyi szerve,
e) az alárendeltjei vonatkozásában a szolgálati elöljáró és az állományilletékes parancsnok,
f ) a Honvédségnél az érintett szociális ügyében eljáró személy,
g) a miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében ellenőrzést végző,
h) a Honvédség jogi képviseletét ellátó szervezet,
i) a Honvédségnél munkaügyi ellenőrzést végző szerv, és
j) a Honvédségnél az érintett illetmény számfejtését végző szerv.
(6) A pénzügyi nyilvántartásban kezelt adatokhoz történő hozzáférést és az azok alapjául szolgáló okmányokba történő
betekintést a Honvédség központi pénzügyi és számviteli szervének vezetője írásban engedélyezi.
12. A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatok nyilvántartásaira vonatkozó sajátos szabályok
20. § (1) A  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a  továbbiakban: KNBSZ) állományának tagjairól vezetett nyilvántartásokra
a 4−11. alcím rendelkezéseit ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A KNBSZ állományába tartozó személy a KNBSZ törvényben meghatározott nemzetbiztonsági feladatainak ellátása
céljából a  Honvédség valamennyi nyilvántartásához közvetlenül hozzáférhet és az  azok alapjául szolgáló iratokba
betekinthet, azokról másolatot készíthet.
(3) A  KNBSZ állományáról a  6.  § (1)  bekezdés a)−d) és f )  pontja szerinti nyilvántartást, valamint a  szolgálatteljesítési
idő nyilvántartását a  KNBSZ vezeti. A  KNBSZ a  Honvédség személyügyi nyilvántartása részére, a  miniszter által
meghatározott adatokról csak számszerű, összesített információk adására kötelezett.
(4) A  KNBSZ állományáról vezetett nyilvántartásokba betekinteni, onnan adatot átvenni a  miniszter, valamint
a miniszter vagy a munkáltatói jogkört gyakorló által meghatározott, a miniszter irányítási feladatai ellátását segítő
szervezetben, illetve a KNBSZ-nél dolgozó személyek jogosultak.
(5) A  KNBSZ-nél vezetett nyilvántartások vezetésének rendjére a  munkáltatói jogkört gyakorló saját hatáskörében
intézkedik.
13. Egyéb nyilvántartások 21. § (1) A  honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektumba történő be- és kilépés ellenőrzése, az  élet- és
vagyonbiztonság, valamint a minősített adatok védelme céljából a beléptetési rendszer üzemeltetője a Honvédség
személyi állományának és az  alkalmi belépőknek az  adatait elektronikus beléptetési rendszerben vagy egyéb
módon rögzítheti és kezelheti.
(2) A Honvédség személyi állományának tagjáról a következő adatok kezelhetők:
a) név, rendfokozat, jogviszony,
b) belépési engedély száma, személyazonosító igazolvány okmányazonosítója, és
c) be- és kilépés ideje.
(3) Az alkalmi belépők következő adatai rögzíthetők és kezelhetők:
a) név, születési hely és idő,
b) személyazonosító igazolvány okmányazonosítója, és
c) be- és kilépés ideje.
(4) Az adatok a keletkezésüktől számított 6 hónapig kezelhetők.
 (5) A beléptető rendszerben rögzített adat továbbítható
a) a  honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektumban elkövetett bűncselekmény, szabálysértés,
fegyelmi vétség miatt indult eljárásban bizonyítékként történő felhasználás, az érintett jogainak gyakorlása
céljából az eljárást lefolytató szervnek,
b) a nemzetbiztonsági érdek védelme céljából a KNBSZ-nek, és
c) a  szolgálatteljesítési idő nyilvántartás valóságtartalmának megállapítása céljából a  munkáltatói jogkört
gyakorlónak. 22. § (1) A  honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektum parancsnoka, vezetője az  élet- és vagyonbiztonság,
valamint a  minősített adatok védelme érdekében képrögzítésre alkalmas elektronikus megfigyelőrendszer
telepítését rendelheti el, amelynek alkalmazásával a  honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektumban,
valamint annak közvetlen környezetében tartózkodó személyekről felvétel készíthető.
(2) A honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektum parancsnoka, vezetője jól látható helyen, jól olvashatóan
köteles figyelemfelhívó piktogramot alkalmazni, valamint adatvédelmi tájékoztatást elhelyezni arról, hogy
a  honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektumban vagy annak közvetlen környezetében képfelvétel
rögzítésére alkalmas elektronikus megfigyelőrendszert alkalmaznak. A  tájékoztatásban ki kell térni arra, hogy
az adatkezelést mely törvény rendeli el.
(3) A  képfelvétel rögzítésére alkalmas elektronikus megfigyelő rendszer alkalmazásához a  természetes személy
hozzájárulása szükséges, amely úgy is megadható, hogy a  természetes személy a  (2)  bekezdés szerinti jelzés
megismerése után a honvédségi szervezet elhelyezésére szolgáló objektumba vagy annak közvetlen környezetébe
bemegy.
(4) Nem alkalmazható képfelvétel rögzítésére alkalmas elektronikus megfigyelő rendszer öltözőben, mosdóban,
illemhelyen, illetve kórházi szobában.
(5) A rögzített képfelvétel a rögzítéstől számított 60 napig tárolható, azt követően haladéktalanul törölni kell.
 (6) Az  (5)  bekezdés szerinti időtartamon belül a  rögzített képfelvétel a  jogszabályban meghatározott szabálysértési,
bűnüldözési, igazságszolgáltatási és fegyelmi eljárás lefolytatása céljából a  nyomozó hatóság, a  szabálysértési
hatóság, a  fegyelmi ügyben eljáró szerv, az  ügyészség, a  bíróság, a  törvényben meghatározott nemzetbiztonsági
feladatok ellátása céljából a  nemzetbiztonsági szolgálatok valamint az  érintett jogainak gyakorlása céljából,
az érintett részére továbbítható.
(7) Az, akinek jogát vagy jogos érdekét a képfelvétel rögzítése érinti, a (6) bekezdésben megjelölt eljárás lefolytatásához
kérheti, hogy az  adatot annak kezelője az  adat továbbításáig ne törölje. A  kérelem benyújtására a  képfelvétel
rögzítésétől számított 60 napon belül van lehetőség. Bíróság vagy más hatóság megkeresésére a  rögzített
képfelvételt haladéktalanul meg kell küldeni. Ha a  kérelem benyújtásától számított 60 napon belül nem kerül sor
megkeresésre, a rögzített képfelvételt törölni kell.
23. § (1) A  Honvédség központi személyügyi szerve a  kiválasztási eljárás lefolytatása céljából kezeli a  Hjt. szerinti pályázati
eljárásokkal kapcsolatos, a  pályázó által szolgáltatott adatokat. A  pályázati eljárás lezárását követően az  adatokat
a  nyilvántartásból törölni kell, kivéve, ha a  pályázó az  adatai további kezeléséhez írásban hozzájárul annak
érdekében, hogy a későbbi pályázati lehetőségekről tájékoztatást kapjon.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban a pályázó következő adatai kezelhetők:
a) a természetes személyazonosító adatok,
b) az önéletrajz adatai,
c) a pályázati eljáráshoz és a kiválasztáshoz kapcsolódó, a pályázati kiírásban meghatározott egyéb adatok.
(3) A pályázati nyilvántartásba a pályázati eljárás lefolytatása, a pályázó alkalmasságának megítélése céljából jogosult
betekinteni, illetve abból adatokat kérni
a) a miniszter által vezetett minisztérium állami vezetői és a Honvéd Vezérkar főnöke, továbbá
b) a pályázat elbírálásban résztvevő személy.
24. § (1) A  honvédségi szervezet személyi állományának kiértesíthetősége céljából a  honvédségi szervezet vezetője
a honvédségi szervezet személyi állományának kiértesítésére és kiértesíthetőségére vonatkozó adatokat kezelheti.
(2) A honvédségi szervezet személyi állományának tagjáról a következő adatok kezelhetők:
a) név, rendfokozat, beosztás,
b) lakcím, tartózkodási hely, telefonszám, valamint
c) a  jelenlétre, illetve távollétre vonatkozó adatok (jelen, szolgálatban, vezényelve, szolgálati úton,
egészségügyi, illetve beteg szabadságon, kórházban, szabadságon, pihenő napon, engedély nélkül távol,
egyéb okból távol).
(3) A  honvédségi szervezet személyi állományának tagja a  (2)  bekezdés szerinti adataiban bekövetkezett változást
haladéktalanul köteles bejelenteni a  honvédségi szervezet vezetőjének. Az  adatokat a  bejelentést követően
a honvédségi szervezet vezetője által meghatározott rendben azonnal pontosítani kell.
(4) A  (2)  bekezdésben meghatározott adatok a  honvédségi szervezet személyi állománya tagjának a  honvédségi
szervezettel fennálló szolgálati viszonyának idejéig kezelhetők.
(5) A (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti adatok csak a kiértesítés végrehajtása céljából használhatók fel.
IV. Fejezet
A HADKÖteLeS ÁLLOMÁNY NYILVÁNtARtÁSA 14. A hadköteles nyilvántartás
25. § (1) A  hadkötelezettség bevezetésének biztosítása céljából a  kiképzett tartalékosokról és potenciális hadkötelesekről
már békeidőszakban, valamint a  hadkötelezettség bevezetését követően a  hadkötelesekről a  katonai szolgálatra
történő behívás előkészítése és végrehajtása céljából hadköteles nyilvántartást kell vezetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles nyilvántartásnak minősül.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásba történő betekintést, az  abból történő adatszolgáltatást a  honvédségi
szervezetek részére az  állományba vétel végrehajtása céljából a  Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szervének vezetője engedélyezhet.
26. § (1) A hadköteles nyilvántartásban kezelhető adatokat a 4. melléklet határozza meg.
 (2) A hadköteles nyilvántartást a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve vezeti.
 (3) A  4.  melléklet j)–m)  pontjaiban meghatározott adatok kizárólag a  hadkötelezettség fennállása idején kezelhetők
a hadköteles nyilvántartásban, és azokat a kényszerintézkedés megszüntetése napjának hatályával vagy a  fegyver
nélküli katonai szolgálat teljesítésére vonatkozó határozat jogerőre emelkedésének napjával törölni kell.
(4) A 29. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint szolgáltatott adatok alapján a Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve a  potenciális hadkötelest, valamint a  hadkötelest abban az  évben, amelyben a  18. életévét
betölti, hadköteles nyilvántartásba veszi. A  honosított, visszahonosított 18. életévét már betöltött kiképzett
tartalékost, potenciális hadkötelest és hadkötelest a  rá vonatkozó adatszolgáltatást követően utólagosan kell
hadköteles nyilvántartásba venni.
(5) Békeidőszakban annak az évnek a december 31-éig, melyben a kiképzett tartalékos és a potenciális hadköteles a rá
vonatkozó behívhatósági korhatárt eléri, az  adatait a  hadköteles nyilvántartásban kizárólag a  Honvédség katonai
igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, azt követően a  Honvédség központi irattározásra kijelölt szervezete
kezeli.
27. § (1) Azon kiképzett tartalékosok adatait, akiknek a  Honvédséggel fennálló hivatásos, szerződéses, vagy önkéntes
tartalékos szolgálati viszonya 2011. január 1-jét követően, legalább 6 hónap tényleges katonai szolgálat teljesítését
követően szűnt meg, valamint életkoruk nem érte el a  katonai szolgálat felső korhatárát és a  szolgálati viszony
megszűnésekor katonai szolgálatra alkalmas minősítéssel rendelkeztek, a  Honvédség katonai szervezetei hadi
beosztásába történő előzetes tervezése céljából a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
alárendeltségébe tartozó, az érintettek lakóhelye szerint illetékes katonai igazgatási központ már békeidőszakban is
kezeli.
(2) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  hadi beosztásba betervezett kiképzett
tartalékosok 4.  melléklet a)  pont aa)–ae)  alpontja, f )  pont fc)  alpontja és r)  pont ra)–re)  alpontja szerinti adatait
a tervezett beosztás megjelölésével, a hadi beosztások feltöltésének tervezése céljából békeidőszakban továbbítja
a katonai szervezet részére.
(3) A katonai igazgatási központ és a katonai szervezet az (1) és (2) bekezdés szerinti adatkezelésre
a) a kiképzett tartalékosnak a hivatásos, szerződéses vagy önkéntes tartalékos szolgálati viszonya megszűnését
követő 10. év december 31-éig, de legfeljebb a katonai szolgálat felső korhatárának eléréséig,
b) a hivatásos, szerződéses, önkéntes tartalékos szolgálati viszony létesítéséig, vagy
c) jogszabály alapján a katonai szolgálat teljesítése alóli mentesítésig
jogosult.
(4) A  katonai szervezet a  (2)  bekezdés szerinti adatkezelésre – a  (3)  bekezdésben meghatározottak
figyelembevételével – legfeljebb a tervezett hadi beosztás megszűnéséig jogosult.
28. § (1) A hadkötelezettség fennállása idején a hadkötelesek adatait
a) a szükséges létszám biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó behívhatósági korhatárig a Honvédség katonai
igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve és illetékességi területe vonatkozásában a sorozó központ,
b) a  rájuk vonatkozó behívhatósági korhatár betöltését követően a  Honvédség központi irattározásra kijelölt
szervezete
kezeli. (2) A  hadkötelezettség fennállása idején a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
a  hadkötelesek adatairól a  katonai szolgálat időtartamára a  hadköteles nyilvántartásból annak a  katonai
szervezetnek is adatot szolgáltat, amelynél a hadköteles a katonai szolgálatát teljesíti. A katonai szolgálat ellátásával
összefüggő nyilvántartás vezetésére és adatok kezelésére a katonai szervezet is jogosult.
15. Automatikus adatszolgáltatás a hadkötelesek nyilvántartásához 29. § (1) A  40. életévüket a  tárgyév december 31-éig be nem töltő potenciális hadkötelesekről, kiképzett tartalékosokról
és hadkötelesekről a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve részére az  e  §-ban
meghatározott szervek szolgáltatnak adatot.
(2) A  személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a  8.  mellékletben meghatározott adatokról a  hadköteles
nyilvántartásba vételhez és a nyilvántartott adatok pontosításához adatot szolgáltat
a) a hadköteles korba lépőkről a hadköteles nyilvántartásba vétel évének január 31. napjáig,
b) a  magyar állampolgárságot a  magyar állampolgárságról szóló törvény alapján megszerzőkről, ha
magyarországi lakóhellyel rendelkeznek, haladéktalanul, valamint a  külföldről hazatérő magyar
állampolgárokról a magyarországi lakóhelyük bejelentését követő 8 napon belül,
c) az (1) bekezdés szerinti személy elhalálozásáról minden év január 31. napjáig, és
d) a hadköteles nyilvántartásban lévőkről a 8. melléklet szerinti adataik megváltozását követő 8 napon belül.
(3) A Honvédség központi személyügyi szerve a hivatásos, szerződéses és önkéntes tartalékos állományban szolgálatot
teljesítőkről minden hónap 5. napjáig a 4. melléklet a), f ), s) és t) pontjában, valamint az r) pont ra)–rf ) alpontjában
meghatározott adataikra vonatkozóan szolgáltat adatot.
(4) A  rendvédelmi szervek az  állományukban hivatásos szolgálatot teljesítőkről minden év december 31. napjáig
a  4.  melléklet a)  pontjában és az  r)  pont ra)–re)  alpontjában meghatározott adataikra vonatkozóan szolgáltatnak
adatot.
(5) A  rehabilitációs szakértői szerv az  (1)  bekezdés szerinti személy legalább 36%-ot elérő munkaképességcsökkenéséről, valamint a  legalább 29%-ot elérő egészségkárosodásáról minden év január 31. napjáig szolgáltat
adatot.
(6) Az  állampolgársági ügyekben eljáró szerv az  állampolgárságról való lemondásról minden év január 31. napjáig
szolgáltat adatot.
(7) A  Honvédség központi személyügyi nyilvántartó szerve, valamint a  rendvédelmi szervek a  hivatásos, szerződéses
vagy önkéntes tartalékos állományba felvettekről, valamint szolgálati viszonyuk megszűnéséről a hadkötelezettség
fennállása idején a rájuk vonatkozó behívhatósági korhatárig minden hónap 5. napjáig szolgáltatnak adatot.
(8) A  nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állománya vonatkozásában a  (4) és a  (7)  bekezdés szerinti
adatszolgáltatási kötelezettséget és az  adatok védelméhez szükséges különös biztonsági követelményeket
a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 28.  § (2)  bekezdése szerinti együttműködési
megállapodás határozza meg.
30. § (1) A  hadkötelezettség bevezetése esetén, a  hadkötelezettség fennállása idejéig a  40. életévüket tárgyév december
31-ig be nem töltő hadkötelesekre vonatkozóan a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
számára az  e  §-ban meghatározott szervek szolgáltatnak adatot. Az  e  §-ban meghatározott adatszolgáltatási
kötelezettség – a  (4) és az  (5)  bekezdésben meghatározottak kivételével – nem érinti a  29.  §-ban meghatározott
adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését.
(2) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve minden hónap 5. napjáig adatot szolgáltat az (1) bekezdés
szerinti, Magyarországon lakóhellyel vagy – ennek hiányában – tartózkodási hellyel rendelkező személyekről.
(3) A  választási szerv adatot szolgáltat azokról az  (1)  bekezdés szerinti személyekről, akiket országgyűlési, európai
parlamenti vagy helyi önkormányzati képviselőjelöltként, polgármesterjelöltként, kisebbségi önkormányzati
képviselőjelöltként nyilvántartásba vettek vagy annak megválasztottak, illetve megbízatásuk megszűnt
a  hadkötelezettség elrendelésétől számított 5 napon belül, valamint a  hadkötelezettség fennállásának idején
a nyilvántartásba vételt, a megválasztást vagy a megbízatás megszűnését követő 8 napon belül.
(4) A  személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a  hadköteles nyilvántartásban nyilvántartott adatok
pontosításához adatot szolgáltat az (1) bekezdés szerinti személy elhalálozásáról minden hónap 5. napjáig.
(5) Az  állampolgársági ügyekben eljáró szerv az  állampolgárságról való lemondásról minden hónap 5. napjáig
szolgáltat adatot.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti személyek közül a  szabadságvesztés büntetésüket töltő személyek esetén
a  szabadságvesztés büntetés megkezdésének időpontjáról, a  szabadulás várható idejéről és a  szabadulás
időpontjáról a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságának illetékes szerve minden hónap 5. napjáig
szolgáltat adatot.
16. Megkeresésre történő adatszolgáltatás a hadköteles nyilvántartáshoz 31. § A fővárosi és a megyei kormányhivatal járási, fővárosi kerületi hivatalának (a továbbiakban: járási hivatal) vezetője
közreműködik
a) a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének megkeresésére az  illetékességi
területén bejelentett lakóhellyel rendelkező kiképzett tartalékosok és potenciális hadkötelesek lakcím- és
anyakönyvi adatainak pontosításában,
b) a hadkötelezettség fennállása idején a sorozó központ megkeresésére az  illetékességi területén bejelentett
lakóhellyel rendelkező hadkötelesek személyazonosító, lakcím- és anyakönyvi adatainak pontosításában.
32. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve megkeresésére a  megkeresésben szereplő
személyekről 8 napon belül adatot szolgáltat a hadköteles nyilvántartás pontosításához
a) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a 29. § (2) bekezdésében meghatározott adatokról,
b) a rendvédelmi szerv az állományában hivatásos szolgálatot teljesítők a 29. § (4) bekezdésében meghatározott
adatairól,
c) az állampolgársági ügyekben eljáró szerv a 29. § (6) bekezdésében meghatározott adatokról,
d) a Honvédség központi személyügyi nyilvántartó szerve valamint a  rendvédelmi szerv a 29. § (7) bekezdése
szerinti adatokról,
e) a választási szerv a 30. § (3) bekezdése szerinti adatokról,
f ) a jogszabály alapján meghagyásba bevont szervezet a meghagyásban érintett személyek 33. § (6) bekezdés
b) pontjában meghatározott adatairól,
g) a kezelést végző orvos a katonai szolgálatra való alkalmasság megállapítása érdekében a 4. melléklet f ) pont
fa) és fc) alpontja, g), h), i) és s) pontja szerinti adatokról, és
h) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága a 30. § (6) bekezdése szerinti adatokról.
(2) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve megkeresésére, a  megkeresésben szereplő
hadkötelesekről 8 napon belül adatot szolgáltat a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a  30.  §
(2) bekezdésében meghatározott adatokról.
17. A meghagyással kapcsolatos nyilvántartások 33. § (1) A  behívás illetve a  meghagyásba helyezés tervezése és végrehajtása céljából a  meghagyásba jogszabály alapján
kijelölt szervekről és személyekről, a  jogszabály alapján meghagyásba vont szervekről és meghagyásra jogszabály
alapján kijelölt munkakört betöltő hadköteles személyekről a  Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve a  9.  melléklet szerinti és a  4.  melléklet a)  pont aa)–ae)  alpontjában, valamint u)  pontjában
meghatározott adattartalommal nyilvántartást vezet.
(2) A meghagyásba jogszabály alapján kijelölt szervekről és személyekről, valamint a jogszabály alapján meghagyásba
vont szervekről a meghagyásba tartozás időtartama alatt kezelhetőek az adatok.
(3) A jogszabály alapján meghagyásra kijelölt munkakört betöltő hadköteles személyekről kizárólag a hadkötelezettség
fennállása idején, a meghagyásra kijelölt munkakör betöltésének időtartama alatt kezelhetőek az adatok.
(4) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles nyilvántartásnak minősül.
 (5) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásba történő betekintést, az  abból történő adatszolgáltatást a  behívás
tervezésével és végrehajtásával kapcsolatos feladataik végrehajtása céljából a  honvédségi szervezetek részére
a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének vezetője engedélyezhet.
(6) A  jogszabály alapján meghagyásba bevont szervezet a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó
szerve részére szolgáltatja
a) békeidőszakban 3 évente január 31-éig a 9. mellékletben meghatározott adatokat,
b) a  hadkötelezettség bevezetését követő 5 napon belül a  9.  mellékletben meghatározott adatokat, valamint
a meghagyásban érintett hadköteles 4. melléklet a) pont aa)–ae) alpontjában és u) pontjában meghatározott
adatait.
(7) Ha a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatást érintő adatokban változás történik, teljes adatszolgáltatást kell teljesíteni
a változást követő 8 napon belül.
18. Az adatszolgáltatás költsége, azonosító adatai 34. § (1) A 14−17. alcímben meghatározott adatszolgáltatások térítésmentesek.
 (2) A 14−17. alcímben szolgáltatott adatokat
a) a személyi azonosító alkalmazásával, annak hiányában a természetes személyazonosító adatokkal szolgáltatja
az  állampolgársági ügyekben eljáró szerv, a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve és
a Honvédség központi személyügyi szerve, és
b) a természetes személyazonosító adatokkal szolgáltatja minden további adatszolgáltató.
V. Fejezet
A VeSzteSÉG-NYILVÁNtARtÁS 35. § (1) A veszteség-nyilvántartásban a (3) bekezdés a)−c) pontja szerinti személyeknek a 13. melléklet szerinti adatait kell
kezelni.
(2) A  veszteség-nyilvántartást a  katonai szolgálat felső korhatáráig a  Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve, azt követően a Hadtörténeti Levéltár a rá vonatkozó törvényi rendelkezések szerint vezeti.
(3) A veszteség-nyilvántartásban történő adatkezelés célja a Honvédség fegyveres konfliktusok következtében
a) meghalt,
b) eltűnt, vagy
c) idegen hatalom által fogvatartott
tagjainak azonosítása.
(4) A  veszteség-nyilvántartásba betekintést a  (3)  bekezdés a)−c)  pontja szerinti személyek vagy ezek hozzátartozói
jogainak gyakorlása céljából a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének vezetője
engedélyezhet
a) a  Magyar Vöröskereszt háborús események, fegyveres konfliktusok, valamint természeti katasztrófák során
eltűnt személyek felkutatása érdekében létrehozott szerve, valamint
b) a (3) bekezdés a)−c) pontja szerinti személyek hozzátartozója
részére az erre vonatkozó írásbeli kérelem alapján.
(5) A  veszteség-nyilvántartásból adatszolgáltatást a  (3)  bekezdés szerinti személyek vagy a  hozzátartozóik jogai
gyakorlásának biztosítása céljából a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve vezetője
engedélyezhet
a) a  Magyar Vöröskereszt háborús események, fegyveres konfliktusok, valamint természeti katasztrófák során
eltűnt személyek felkutatása érdekében létrehozott szerve,
b) a társadalombiztosítási szerv,
c) a miniszter által vezetett minisztérium állami vezetői és a Honvéd vezérkar főnöke,
d) a honvédségi szervezetek,
e) a (3) bekezdés a)−c) pontja szerinti személyek hozzátartozója, valamint
f ) a  nemzetközi segélyszervezetek háborús események, fegyveres konfliktusok, valamint természeti
katasztrófák során eltűnt személyek felkutatása érdekében létrehozott szerve
részére az erre vonatkozó írásbeli kérelem alapján.
(6) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  (3)  bekezdés szerinti személyek azonosítása
céljából adatokat kérhet
a) a Magyar Vöröskereszttől,
b) a közigazgatási szervezetektől,
c) a honvédségi szervezetektől,
d) a hadifoglyokkal való bánásmódra vonatkozóan Genfben, 1949. augusztus 12-én kelt Egyezmény 122. cikke
alapján felállított Nemzeti Tájékoztató Irodától,
e) külföldi állam katonai szerveitől,
f ) külföldi államok által felállított nemzeti tájékoztató irodáktól, valamint
g) nemzetközi szervezetektől.
VI. Fejezet
A KAtONAI SzOLGÁLAtI KÖteLezettSÉG jÁRULÉKOS KÖteLezettSÉGeI
19. Személyes adatszolgáltatási kötelezettség 36. § A  hadkötelezettség bevezetését követően a  rá vonatkozó behívhatósági korhatárt be nem töltött hadköteles
a nyilvántartott adatok pontosításához a lakóhelye szerint illetékes járási hivatal vezetőjének és a katonai igazgatási
központnak – azok megkeresésére – köteles adatot szolgáltatni a  katonai szolgálat tervezését és teljesítését
befolyásoló, a 4. melléklet a)–f ) és t) pontjában meghatározott adatairól.
20. Bejelentési kötelezettség 37. § (1) A hadköteles a 36. § szerinti adatszolgáltatást követően az abban foglalt adatokat érintő változást a  rá vonatkozó
behívhatósági korhatár betöltéséig bejelenti, valamint haladéktalanul bejelenteni köteles a  4.  melléklet r)  pont
rg) alpontja szerinti félbeszakítási ok megszűnését.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kötelezettség nem terheli azt a  hadkötelest, aki a  szolgálat teljesítése alóli
felmentéséről értesítést kapott.
(3) A hadköteles az (1) bekezdésben meghatározott adatokat a sorozó központnak jelenti be a változást követő 8 napon
belül írásban vagy – személyes megjelenés esetén – szóban. A  változások bejelentéséhez csatolni kell, személyes
megjelenés esetén pedig be kell mutatni a megfelelő okiratot vagy annak hiteles másolatát.
21. Megjelenési kötelezettség 38. § (1) A hadkötelesnek a sorozó központ felhívására a megjelölt helyen és időben meg kell jelennie adatainak ellenőrzése
és egyeztetése, katonai alkalmasságának megállapítása, orvosi vizsgálat, valamint gyógykezelés céljából.
(2) A rá vonatkozó behívhatósági korhatárt be nem töltött hadköteles a katonai szolgálatra való egészségi alkalmasság
elbírálásával összefüggő orvosi, szakorvosi vizsgálatnak köteles magát alávetni, és e  célból a  sorozó központ,
a sorozóbizottság vagy a járási hivatal vezetője által meghatározott gyógyintézetben és időpontban megjelenni.
(3) A hadköteles a sorozó központ felhívására köteles megjelenni a katonai okiratok átvétele illetve visszaadása céljából.
A hadköteles az okiratok átvételét, megőrzését és visszaadását nem tagadhatja meg.
(4) Aki megjelenési kötelezettségének önhibájából nem tesz eleget, azt a  sorozó központ vezetőjének határozata
alapján a rendőrség elővezeti.
22. Személyes kötelezettség teljesítése a kötelezett akadályoztatása esetén
39. § Ha a  hadköteles a  36.  § vagy a  38.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti kötelezettség teljesítésében akadályoztatva van,
helyette közeli hozzátartozója a  rokonsági fok igazolásával, törvényes képviselője vagy meghatalmazottja is
teljesítheti – az akadályoztatás okának megjelölésével – a bejelentési kötelezettséget.
VII. Fejezet
A HONVÉDeLMI ÁGAzAtBAN HASzNÁLt IGAzOLVÁNYOKKAL KAPCSOLAtOS ADAtKezeLÉS
23. A katonai igazolvány kiadásával kapcsolatos adatkezelés 40. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  hadköteles katonák szolgálati viszonyának
és személyazonosságának igazolására szolgáló katonai igazolványának kiadása céljából a  10.  melléklet szerinti
adatokat kezeli a hadkötelezettség bevezetésétől a hadkötelezettség megszűnését követő 5 évig.
(2) A hadköteles katonák igazolványa tartalmazza:
a) a katonai igazolvány birtokosa nevét és a 10. melléklet c)–h) pontja szerinti adatokat,
b) a hadköteles katona katonai szervezetének megnevezését, a szervezet bélyegzőlenyomatát,
c) a katonai igazolvány egyedi azonosítóját és érvényességi idejét,
d) a katonai igazolvány kiállításának időpontját,
e) a kiállító katonai szervezet megnevezését, bélyegzőlenyomatát, vezetőjének aláírását, és
f ) a katonai igazolvány megnevezést.
(3) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a katonai igazolványokról
a) az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartam alatt nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés és
a (2) bekezdés c)–e) pontja szerinti adatokat tartalmazza,
b) a  hadkötelezettség megszűnését követő 5 év elteltével a  (2)  bekezdés b)−f )  pontja szerinti adatokról
– a kiállító katonai szervezet bélyegzőlenyomata és vezetőjének aláírása kivételével –, valamint az igazolvány
megsemmisítésének, érvénytelenítésének időpontjáról nyilvántartást vezet.
(4) A  hadköteles katona szolgálati beosztása szerint illetékes katonai szervezet a  kiadott katonai igazolványokról
a  hadkötelezettség fennállása idején nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés és a  (2)  bekezdés c)–e)  pontja
szerinti adatokat tartalmazza.
(5) A (3) bekezdés szerinti nyilvántartások közhiteles nyilvántartásnak minősülnek.
24. A honvédségi szolgálati, kormánytisztviselői és közalkalmazotti igazolvány kiadásával kapcsolatos
adatkezelés
41. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  honvédek szolgálati viszonya fennállásának
igazolására szolgáló szolgálati igazolványának, valamint a  Honvédség személyi állományába tartozást igazoló
kormánytisztviselői és közalkalmazotti igazolvány kiadása érdekében a  10.  melléklet szerinti adatokat kezeli
a  Honvédséggel fennálló szolgálati, kormánytisztviselői és közalkalmazotti jogviszony létrejöttétől a  jogviszony
megszűnését vagy megszüntetését követő 5 évig.
(2) A szolgálati igazolvány, a kormánytisztviselői és a közalkalmazotti igazolvány tartalmazza
a) az igazolvány megnevezését,
b) az igazolvány birtokosa nevét és a 10. melléklet e)–h) pontjai szerinti adatokat,
c) az igazolvány egyedi azonosítóját és érvényességi idejét,
d) az igazolvány kiállításának dátumát,
e) az igazolványt kiállító szervezet megnevezését,
f ) Magyarország címerét,
g) a Honvédség emblémáját, és
h) a „Genfi egyezmények szerinti igazolvány” feliratot.
(3) A (2) bekezdés a), b), e) és h) pontja szerinti adatokat az igazolvány angol és magyar nyelven is tartalmazza.
 (4) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve az igazolványokról
a) az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartam alatt nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés és
a (2) bekezdés a), c) és d) pontja szerinti adatokat tartalmazza,
b) a jogviszony megszűnését követő 5 év elteltével nyilvántartást vezet, amely a (2) bekezdés a), c) és d) pontja
szerinti, valamint az  igazolvány megsemmisítésének, érvénytelenítésének időpontjára vonatkozó adatokat
tartalmazza.
(5) A honvédségi szervezet a saját állományába tartozók tekintetében az igazolványokról a jogviszony fennállása alatt
nyilvántartást vezet, amely az (1) bekezdés és a (2) bekezdés a), c) és d) pontja szerinti adatokat tartalmazza.
(6) A (4) bekezdés szerinti nyilvántartások közhiteles nyilvántartásnak minősülnek.
25. A katonai nyugdíjas igazolvány kiadásával kapcsolatos adatkezelés
42. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  tényleges állományból nyugállományba
helyezett személyek a  Honvédség által biztosított ellátások igénybevétele érdekében, jogosultságuk igazolására
szolgáló katonai nyugdíjas igazolványának kiadása céljából e  személyek a  10.  melléklet szerinti adatait kezeli
a jogosultság fennállása kezdetétől annak megszűnését követő 5 évig.
(2) A katonai nyugdíjas igazolvány tartalmazza
a) a katonai nyugdíjas igazolvány birtokosa nevét és a 10. melléklet e)–i) pontja szerinti adatokat,
b) a katonai nyugdíjas igazolvány egyedi azonosítóját és érvényességi idejét,
c) a katonai nyugdíjas igazolvány kiállításának dátumát,
d) a katonai nyugdíjas igazolványt kiállító szervezet megnevezését,
e) Magyarország címerét,
f ) a Honvédség emblémáját, és
g) a katonai nyugdíjas igazolvány megnevezést.
(3) A  (2)  bekezdés a), d) és g)  pontja szerinti adatokat a  katonai nyugdíjas igazolvány angol és magyar nyelven is
tartalmazza.
(4) A  szolgálati járandóságban részesülő nyugállományú katona jogállásához kapcsolódó jogosultságait a  katonai
nyugdíjas igazolvánnyal gyakorolja.
(5) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a katonai nyugdíjas igazolványokról
a) az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartam alatt nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés és
a (2) bekezdés b), c) és g) pontja szerinti adatokat tartalmazza,
b) az  (1)  bekezdés szerinti jogosultság megszűnését követő 5 év elteltével nyilvántartást vezet, amely
a  (2)  bekezdés b), c) és g)  pontja szerinti, valamint a  katonai nyugdíjas igazolvány megsemmisítésének,
érvénytelenítésének időpontjára vonatkozó adatokat tartalmazza.
(6) A  katonai igazgatás területi szervei az  illetékességi területükön lakóhellyel rendelkezők tekintetében a  katonai
nyugdíjas igazolványokról a  jogosultság fennállása alatt nyilvántartást vezetnek, amely az  (1)  bekezdés és
a (2) bekezdés b), c) és g) pontja szerinti adatokat tartalmazza.
(7) Az (5) bekezdés szerinti nyilvántartások közhiteles nyilvántartásnak minősülnek.
26. Az ideiglenes szolgálati igazolvány kiadásával kapcsolatos adatkezelés
43. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  Honvédség hivatásos, szerződéses és
önkéntes tartalékos katona állománya részére kiadott, a szolgálati viszony igazolására szolgáló ideiglenes szolgálati
igazolványok központi nyilvántartása céljából e személy a 10. melléklet a), b), e), f ) és j) pontja szerinti adatait kezeli
az ideiglenes szolgálati igazolvány kiadásától a szolgálati viszony megszűnését vagy megszüntetését követő 5 évig.
(2) Az ideiglenes szolgálati igazolvány tartalmazza:
a) az ideiglenes szolgálati igazolvány birtokosa nevét és a 10. melléklet e)–g) pontja szerinti adatokat,
b) Magyarország címerét,
c) a Honvédség emblémáját,
d) az ideiglenes szolgálati igazolvány megnevezést,
e) a „hivatásos, szerződéses vagy önkéntes tartalékos katona” feliratot,
f ) az ideiglenes szolgálati igazolvány egyedi azonosítóját,
g) az ideiglenes szolgálati igazolvány érvényességének idejét,
h) az ideiglenes szolgálati igazolvány kiállításának dátumát,
i) a kiállító szervezet megnevezését, és
j) a kiállító személyügyi szerv bélyegzőlenyomatát.
(3) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve az ideiglenes szolgálati igazolványról
a) az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartam alatt nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés és
a (2) bekezdés d)−i) pontja szerinti adatokat tartalmazza,
b) a  szolgálati viszony megszűnését vagy megszüntetését követő 5 év elteltével nyilvántartást vezet,
amely a  (2)  bekezdés d)−i)  pontja szerinti adatokat, valamint az  ideiglenes szolgálati igazolvány
megsemmisítésének, érvénytelenítésének időpontjára vonatkozó adatokat tartalmazza.
(4) A  honvédségi szervezet a  saját állományába tartozók tekintetében, valamint a  katonai igazgatás területi
szervei az  ideiglenes szolgálati igazolványról a  szolgálati viszony fennállása alatt nyilvántartást vezetnek, amely
az (1) bekezdés és a (2) bekezdés d)−i) pontja szerinti adatokat tartalmazza.
(5) A (3) bekezdés szerinti nyilvántartások közhiteles nyilvántartásnak minősülnek.
27. Hatósági és ellenőri igazolvány kiadásával kapcsolatos adatkezelés
44. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  hatósági és ellenőri tevékenységek
végrehajtására kijelölt állomány ez  irányú jogosultságának igazolására szolgáló igazolványának kiadása céljából
a 10. melléklet szerinti adatokat kezeli a jogosultság kezdetétől a jogosultság megszűnését követő 5 évig.
(2) A hatósági és ellenőri igazolvány tartalmazza
a) a hatósági és ellenőri igazolvány megnevezést,
b) a hatósági és ellenőri igazolvány birtokosa nevét és a 10. melléklet f )–h) pontjai szerinti adatokat,
c) a hatósági és ellenőri igazolvány egyedi azonosítóját és érvényességi idejét,
d) a hatósági és ellenőri igazolvány kiállításának dátumát,
e) a hatósági és ellenőri igazolványt kiállító szervezet megnevezését,
f ) Magyarország címerét,
g) a Honvédség emblémáját,
h) a hatósági vagy ellenőrzési jogkört gyakorló személy hatáskörét megalapozó jogszabályi hivatkozást,
i) a hatáskör megnevezését, és
j) a hatáskör gyakorlójának megnevezését.
(3) A Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a hatósági és ellenőri igazolványról
a) az  (1)  bekezdésben meghatározott időtartam alatt nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés és
a (2) bekezdés a), c), d), e) és h)−j) pontja szerinti adatokat tartalmazza,
b) a hatósági és ellenőri tevékenység végrehajtására vonatkozó jogosultság megszűnését követő 5 év elteltével
nyilvántartást vezet, amely a  (2) bekezdés a), c), d), e) és h)−j) pontja szerinti adatokat, valamint a hatósági
és ellenőri igazolvány megsemmisítésének vagy érvénytelenítésének időpontjára vonatkozó adatokat
tartalmazza.
(4) A honvédségi szervezet a szolgálati viszony fennállása alatt, valamint a hatáskör gyakorlója a jogosultság időtartama
alatt a hatósági és ellenőri igazolványról nyilvántartást vezet, amely az (1) bekezdés és a (2) bekezdés a), c), d), e) és
h)−j) pontja szerinti adatokat tartalmazza.
(5) A (3) bekezdés szerinti nyilvántartások közhiteles nyilvántartásnak minősülnek.
28. A személyi igazolójegy kiadásával kapcsolatos adatkezelés 45. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  honvédek részére a  katonai cselekmények
időszakában, valamint Magyarország területén kívüli szolgálat teljesítése és nemzetközi szerződés alapján teljesített
szolgálat időszakában az  azonosítás és segítségnyújtás biztosítása érdekében a  személyi igazolójegy kiadása
céljából e személyek 10. melléklet b), f ) és j) pontja szerinti adatait, továbbá társadalombiztosítási azonosító jelét,
vércsoportját és RH faktorát kezeli a szolgálati viszony kezdetétől annak megszűnését vagy megszüntetését követő
5 évig.
(2) A személyi igazolójegy tartalmazza
a) a személyi igazolójegy birtokosa nevét és a 10. melléklet j) pontja szerinti adatot,
b) a HUNGARY feliratot, és
c) a személyi igazolójegy birtokosa vércsoportját és RH faktorát.
(3) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve a  személyi igazolójegyről annak kiadásától
a  szolgálati viszony megszűnését vagy megszüntetését követő 5 évig nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés
szerinti adatokat valamint a személyi igazolójegy kiállításának dátumát tartalmazza.
(4) Az  állományilletékes katonai szervezet a  saját állományába tartozóknak kiadott személyi igazolójegyről annak
kiadásától a  szolgálati viszony megszűnéséig vagy megszüntetéséig nyilvántartást vezet, amely az  (1)  bekezdés
szerinti adatokat valamint a személyi igazolójegy kiállításának dátumát tartalmazza.
(5) A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles nyilvántartásnak minősül.
29. Adatszolgáltatás a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos
nyilvántartásokból
46. § (1) A  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve – erre vonatkozó írásbeli kérelemre  –
az  e  fejezetben meghatározott nyilvántartásokból adatot szolgáltat a  honvédségi szervezetek részére
az  igazolványok igénylésével, biztosításával kapcsolatos feladataik végrehajtása céljából a  Honvédség központi
személyügyi szervének vezetője engedélyével.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt adatszolgáltatások további feltétele, hogy az  adatszolgáltatást kérő szerv igazolja
az általa kért adatok tekintetében az adatkezelés célját és adatkezelési jogosultságát.
VIII. Fejezet
A GAzDASÁGI ÉS ANYAGI SzOLGÁLtAtÁSI KÖteLezettSÉGGeL KAPCSOLAtOS NYILVÁNtARtÁS ÉS
ADAtSzOLGÁLtAtÁS
30. Gazdasági és anyagi szolgáltatás adatainak nyilvántartása 47. § (1) A honvédelem feladatainak végrehajtása körében az igénybevevő igényének teljesítése érdekében az igénybevétel
tervezéséhez szükséges adatokról a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve, valamint
a katonai igazgatási központ nyilvántartást vezet a Kormány rendeletében meghatározott ingatlanokról, technikai
eszközökről és szolgáltatásokról. Az  ingatlanokról és szolgáltatásokról nyilvántartható adatokat a  11.  melléklet,
a technikai eszközökről nyilvántartható adatokat a 12. melléklet tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartások közhiteles nyilvántartásnak minősülnek.
 (3) Az  (1) bekezdés szerinti nyilvántartásokba történő betekintést, az azokból történő adatszolgáltatást a honvédségi
szervezetek részére a  honvédelmi feladataik végrehajtásához szükséges gazdasági és anyagi szolgáltatási
kötelezettség tervezése, igénylése, igénybevétele céljából a  Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szervének vezetője engedélyez.
31. Adatszolgáltatás a gazdasági és anyagi szolgáltatások nyilvántartásához
48. § (1) A  honvédelem feladatainak végrehajtása érdekében az  igénybevétel tervezéséhez a  Honvédség katonai
igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének megkeresése alapján a  törvényben meghatározott adatkörben
adatszolgáltatást teljesít a központi közúti közlekedési nyilvántartó szerv és a hajózási hatóság.
(2) A  katonai igazgatási központ megkeresése alapján adatszolgáltatást teljesít a  11. és a  12.  mellékletben
meghatározott adatokról
a) a  gazdasági és anyagi szolgáltatásra törvényben meghatározottak szerint kötelezett ingatlan, szolgáltatás,
technikai eszköz tulajdonosa, birtokosa, az azzal rendelkezni jogosult, és
b) a  járási hivatal vezetője az  illetékességi területén lévő ingatlanokra és szolgáltatásokra vonatkozóan
a gazdasági és anyagi szolgáltatásra kötelezett adatszolgáltatása alapján.
49. § Az  adatszolgáltatás során – a  rendkívüli állapot és szükségállapot időszakán kívül – nem kérhető a  szolgáltatásra
kötelezettől az  üzletvitelével kapcsolatos olyan adat, amely nem függ össze a  szolgáltatás teljesítésével. Nem
kérhetők különösen
a) a vállalkozás gazdaságossági mutatóira vonatkozó,
b) a hitel- és tőkekapcsolatokra vonatkozó,
c) az adózással összefüggő pénzügyi mutatókra vonatkozó,
d) a jogvédelem alá eső szellemi alkotásokra vonatkozó,
e) a szerződéssel lekötött kapacitásokra vonatkozó, és
f ) a kártalanítással össze nem függő bér- és társadalombiztosítási
adatok.
50. § (1) A  nyilvántartott adatokat a  nyilvántartásból törölni kell, ha a  honvédelmi feladat végrehajtásához
az adatszolgáltatásra kötelezett ingatlanra, szolgáltatásra, technikai eszközre a továbbiakban már nincs szükség.
(2) Az adatszolgáltatásra kötelezett bejelentése alapján kell törölni az adatokat, ha
a) az ingatlannal, szolgáltatással már nem rendelkezik, vagy
b) a technikai eszközt időközben forgalomból kivonták vagy azzal már nem rendelkezik.
51. § Az e fejezet szerinti adatszolgáltatást térítésmentesen kell biztosítani.
IX. Fejezet
ADAttOVÁBBÍtÁSI NYILVÁNtARtÁS 52. § (1) A  III−V. fejezet, valamint a  VII. és VIII. fejezet szerinti nyilvántartásokból teljesített valamennyi adatszolgáltatásról
az adattovábbítások jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából a nyilvántartást vezető
szerv nyilvántartást vezet
a) a szolgáltatott adatok körének,
b) az adatigénylő nevének és címének,
c) az adatigénylésben feltüntetett adatigénylési jogalapnak és adatkezelési célnak, valamint az adatszolgáltatás
időpontjának, továbbá
d) az adatszolgáltatást végző azonosító adatainak
feltüntetésével.
(2) Az adattovábbítási nyilvántartásból adatokat igényelhet:
a) az  adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából a  nyilvántartást vezető szervének irányításáért felelős
szerv,
b) a  törvényességi felügyelet gyakorlása során az  adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából
az ügyészség,
c) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,
d) az  adatokkal való visszaélésre utaló bűncselekmények megelőzése, felderítése, valamint büntetőeljárás
lefolytatása céljából a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, és
e) szakmai irányítási és ellenőrzési feladatainak teljesítése céljából a Honvédség adatvédelmi szakmai irányítását
és felügyeletét ellátó szerve.
 (3) A (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás térítésmentes.
X. Fejezet
KAtONAI SzOLGÁLAtRA VALÓ eGÉSzSÉGI ALKALMASSÁG 32. Előzetes alkalmasság megállapítása
53. § A  hadköteles nyilvántartásban a  kiképzett tartalékos egészségi alkalmassága a  hivatásos, a  szerződéses vagy
az  önkéntes tartalékos szolgálati viszony megszűnésekor vagy megszüntetésekor érvényes, a  személyügyi
nyilvántartásban szereplő egészségügyi alkalmassága alapján kerül folyamatosan rögzítésre.
54. § (1) A sorozás előkészítése érdekében a sorozó szak-főorvos már békeidőszakban
a) a  behívhatósági korhatárt be nem töltött kiképzett tartalékosok és potenciális hadkötelesek előzetes
egészségi alkalmasságát
aa) a sorkatonai szolgálatból leszerelés időpontjában érvényes egészségi alkalmasság alapján,
ab) ha a hadköteles korú katonai szolgálatra tervezhető személy egészségi alkalmassága 2005. január 1.
előtti sorozás alkalmával megállapításra került, annak eredménye alapján, valamint
ac) a 32. § (1) bekezdés g) pontja szerinti adatszolgáltatás alapján, és
b) a katonai szolgálatra tervezhető hadkötelesek előzetes egészségi alkalmasságát a 29. § (5) bekezdése, a 32. §
(1) bekezdés g) pontja, a 36. §, a 37. § (1) bekezdése és az 53. §-a szerint rendelkezésre álló adatok alapján
állapítja meg.
 (2) Az előzetes egészségügyi alkalmasság vizsgálata során megállapítható fokozatok:
a) sorozásra tervezhető,
b) katonai szolgálatra várhatóan alkalmatlan, vagy
c) sorozás alól mentes.
(3) Békeidőszakban az  előzetes alkalmasság megállapításához a  Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve kizárólag saját bázisán biztosít hozzáférést a  hadköteles nyilvántartáshoz a  sorozó
szak-főorvos részére.
33. Sorozás alóli mentesítés 55. § (1) A hadkötelezettség bevezetését követően a sorozó szak-főorvos – szakorvosi igazolás alapján – az 54. § (2) bekezdés
c)  pontja szerint tett javaslatára a  Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve határozatban
állapítja meg a sorozás alóli mentesítését annak a hadkötelesnek, aki
a) mozgásképtelen,
b) önmaga ellátására képtelen,
c) szellemi fogyatékossága vagy elmebetegsége miatt magatehetetlen,
d) siket, néma vagy siketnéma, nagyothalló vagy beszédfogyatékos,
e) vak, vagy egyik szeme hiányzik, vagy
f ) akinek bármelyik végtagja teljesen működésképtelen vagy hiányzik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határozatot a hadkötelesnek írásban kézbesíteni kell.
34. Sorozás 56. § Sorozásra kell tervezni azt a hadkötelest,
a) akinek a  katonai szolgálatra történő behívását tervezik és egészségi alkalmassága még nem került
megállapításra, vagy
b) aki fegyver nélküli katonai szolgálat engedélyezése iránti kérelmet nyújtott be és nem töltötte be a  rá
vonatkozó behívhatósági korhatárt. 57. § (1) A hadkötelesnek – az 55. és a 60. §-ban foglalt esetet kivéve – sorozás céljából meg kell jelennie a sorozó központ
felhívásában megjelölt helyen és időben.
(2) A sorozáson megjelenő hadköteles az egészségi alkalmasságának megállapításához a sorozó központ felhívásában
meghatározott orvosi igazolást köteles magával vinni és a sorozóbizottságnak bemutatni.
58. § (1) A sorozást első- és másodfokú sorozóbizottság végzi.
 (2) Az elsőfokú sorozóbizottság elnöke a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének vezetője
által kijelölt katona, tagja
a) a 60. §-ban foglalt esetben a belgyógyász sorozó szakorvos,
b) a hadköteles személyes megjelenéssel történő sorozása esetén a belgyógyász és a sebész sorozó szakorvos,
valamint a pszichológus.
 (3) Az elsőfokú sorozóbizottság munkájában a sorozó központ vezetője igényének megfelelően a sorozás helye szerinti
település alapján illetékes járási hivatal vezetője által határozatban kijelölt kisegítő személyek vesznek részt.
 (4) Az  elsőfokú sorozóbizottság orvos tagjait a  sorozó központ vezetőjének megkeresése alapján az  orvost
foglalkoztató egészségügyi intézet vezetője, illetve a  sorozás helye szerint illetékes egészségügyi államigazgatási
szerv jelöli ki.
(5) Az elsőfokú sorozóbizottság munkájában a beosztás tervezésével kapcsolatos véleményezési joggal részt vesznek
a  hadköteleseket fogadó katonai szervezetek képviselői, valamint véleményezési joggal részt vehet a  hadköteles
bejelentett lakóhelye szerinti polgármester képviselője.
(6) A  másodfokú sorozóbizottság elnöke a  Honvéd Vezérkar főnöke által kijelölt katona, tagja a  Honvédség központi
egészségügyi szervezetének alkalmasság-vizsgáló orvosa, pszichológusa és a sorozó központ sorozó szak-főorvosa.
(7) A másodfokú sorozóbizottság munkájában a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervének
vezetője által kijelölt kisegítő személyek vesznek részt.
59. § (1) A sorozóbizottság az egészségi állapot alapján dönt a hadköteles katonai alkalmasságának fokozatáról, a személyi
adottságok és a  képzettség figyelembevételével megállapítja a  tervezett beosztását, a  behívás tervezett idejét és
helyét.
(2) A  sorozáskor megállapítható katonai alkalmassági fokozatok: „katonai szolgálatra alkalmas”, „katonai szolgálatra
ideiglenesen alkalmatlan” és „katonai szolgálatra alkalmatlan”.
(3) Ha a  sorozáskor a  hadköteles katonai alkalmassági fokozatát múló jellegű fogyatékossága vagy betegsége miatt
nem lehet megállapítani, a  sorozóbizottság a  gyógyulás várható időpontjáig, de legfeljebb egy év időtartamra
a „katonai szolgálatra ideiglenesen alkalmatlan” fokozatba helyezi.
(4) Az  ideiglenesen alkalmatlanná minősítés legfeljebb két egymást követő esetben ismételhető meg, ezt követően
a hadköteles katonai alkalmasságát véglegesen el kell bírálni.
60. § (1) Az első fokú sorozóbizottság a sorozó szak-főorvos 54. § (2) bekezdés a) pontja szerinti javaslata, valamint a 29. §
(5) bekezdése, a 32. § (1) bekezdés g) pontja, a 36. §-a, a 37. § (1) bekezdése és az 53. §-a szerint rendelkezésre álló
adatok alapján, személyes megjelenés nélkül sorozza a 27. § szerinti hadkötelest.
(2) Az alkalmasság-megállapítás időpontja előtt 8 nappal az (1) bekezdés szerinti hadkötelest a sorozóbizottság írásban
tájékoztatja a sorozás tervezett időpontjáról.
61. § (1) A sorozóbizottság a sorozás eredményéről határozatot hoz, amelyet a hadkötelesnek írásban is kézbesíteni kell.
 (2) Az elsőfokú sorozóbizottság határozata ellen a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervéhez
benyújtott fellebbezésnek van helye. A  fellebbezést a  határozat hadköteles részére való kézbesítésétől számított
8 napon belül lehet benyújtani. E  határidő jogvesztő. Fellebbezésnek csak a  határozat katonai szolgálatra való
alkalmasság megállapítására vonatkozó része ellen van helye.
(3) A  fellebbezést a  másodfokú sorozóbizottság bírálja el. A  jogerős másodfokú határozat bírósági felülvizsgálatára
irányuló keresetlevél benyújtásának a  katonai szolgálat teljesítésére nincs halasztó hatálya, de a  hadköteles
a keresetlevélben a behívás elhalasztását kérheti.
(4) A  sorozóbizottság jogerős határozata a  hadkötelezettség megszűnésével vagy a  hadköteles katonai
szolgálatteljesítési kötelezettsége felső korhatárának elérésével veszíti hatályát.
(5) Besorozott az a hadköteles, akinek a katonai szolgálatra való alkalmasságát megállapították és katonai szolgálatra
alkalmas fokozatot kapott.
62. § A  hadköteles a  rá vonatkozó behívhatósági korhatár eléréséig kérheti a  katonai szolgálatra való egészségi
alkalmasságának újbóli megállapítását, ha egészségi állapotában az  alkalmasságát érintő változás állt be.
A  kérelemhez csatolni kell az  egészségi állapot megváltozását tanúsító orvosi igazolást. A  kérelmet a  Honvédség
katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve bírálja el a sorozó szak-főorvos javaslatának ismeretében.
63. § A sorozó központ ismételten sorozásra rendeli azt a katonai szolgálatra tervezhető hadkötelest,
a) akinek a katonai szolgálatát egészségi okból félbeszakították, a szolgálat folytatásának megkezdése előtt,
b) aki az  egészségi állapotában történt változás miatt a  katonai szolgálatra való alkalmasságának újbóli
megállapítását kérte és a  csatolt orvosi igazolás alapján a  sorozó központ parancsnoka a  kérelmének helyt
adott,
c) aki a sorozáson „katonai szolgálatra ideiglenesen alkalmatlan” minősítést kapott és a minősítéstől számított
legalább 1 év elteltével,
d) aki a sorozásról távol maradt, és
e) akit egészségi okból a bevonulás napján a bevonulási helyről elbocsátottak.
64. § A sorozás lebonyolításához, a hadköteles nyilvántartás egyeztetéséhez és ellenőrzéséhez megfelelően berendezett
helyiséget a sorozó központ megkeresése alapján a polgármester biztosítja.
XI. Fejezet
HONVÉDeLMI BÍRSÁG 65. § (1) A fővárosi és a megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) honvédelmi bírságot szab ki,
a) ha valaki a hadkötelezettség teljesítésével összefüggésben elrendelt orvosi vizsgálatnak nem veti alá magát,
b) ha a  hadköteles a  katonai igazolványát vagy a  behívó parancsát másra átruházza, más őrizetére bízza,
biztosítékul adja vagy külföldre viszi, az arra jogosult személy felszólítására nem mutatja fel,
c) ha valaki a  talált katonai igazolványt vagy behívó parancsot a  katonai igazgatás szervének vagy
a rendőrségnek 5 napon belül nem szolgáltatja be,
d) ha a  gazdasági és anyagi szolgáltatásra kötelezett a  kötelezettségének nem tesz eleget, vagy a  technikai
eszköz igénybevételéről szóló határozat átvételét megtagadja,
e) ha valaki a  honvédelmi célból kijelölt ingatlannal, ingóval, szolgáltatással kapcsolatban elrendelt
adatszolgáltatási kötelezettségének nem vagy nem megfelelően tesz eleget, vagy azokkal kapcsolatos
karbantartási kötelezettségét elmulasztja, vagy
f ) ha valaki a nála lévő hadiruházatot, katonai felszerelési tárgyat a rendeltetésétől eltérő célra használja vagy
másnak használatra átadja.
(2) A kormányhivatal a honvédelmi bírság kiszabásával kapcsolatos eljárást a Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szervének, a  megyei védelmi bizottság elnökének vagy a  polgármesternek a  kezdeményezése
alapján folytatja le.
(3) A  honvédelmi bírság kiszabására irányuló eljárás a  (2)  bekezdés alapján kezdeményezésre jogosult indítványára
a  kormányhivatalhoz történt megérkezésétől számított negyvenöt napon belül, de legkésőbb a  jogsértés
bekövetkezését követő egy éven belül indítható meg.
66. § (1) A  honvédelmi bírság legkisebb összege százezer forint, legmagasabb összege hárommillió forint, természetes
személy esetében háromszázezer forint.
(2) A  honvédelmi bírság összegét a  kormányhivatal a  törvényi keretek között a  honvédelmi érdek sérelmének vagy
veszélyeztetettségének nagyságával arányosan, a jogsértés súlyához és ismétlődéséhez igazodva állapítja meg.
(3) A honvédelmi bírság kiszabása nem mentesít a kötelezettség teljesítése alól.
 (4) A honvédelmi bírság ugyanazon kötelezettség ismételt megszegése esetén újra kiszabható.
 (5) A  kormányhivatal az  eljárás kezdeményezésére jogosult értesítése alapján a  honvédelmi bírság megfizetése alól
mentesíti azt, aki a kötelezettségének az annak kiszabását elrendelő határozat jogerőre emelkedéséig önként eleget
tett. Ebben az esetben a kormányhivatal a határozatot visszavonja.
67. § (1) A  honvédelmi bírság összegét a  kiszabását elrendelő határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül
kell befizetni.
(2) A  honvédelmi bírság megfizetésére a  kormányhivatal a  teljesítési határidő lejárta előtt előterjesztett kérelemre
legfeljebb 12 havi részletfizetést engedélyezhet, ha a  megfizetésre kötelezett hitelt érdemlően igazolja, hogy
számára a  teljesítés aránytalan nehézséget jelent. Egy részlet megfizetésének elmaradása esetén a  teljes összeg
megfizetése azonnal esedékessé válik.
(3) A  honvédelmi bírság befizetési határidejének elmulasztását követő nyolc napon belül a  kormányhivatal
a végrehajtás érdekében megkeresi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező adóhatóságot. Ha a bírságfizetésre
kötelezett a végrehajtás elrendelését követően a honvédelmi bírság befizetését hitelt érdemlően igazolja, a hatóság
nyolc napon belül intézkedik a végrehajtás megszüntetéséről.
(4) A jogerősen kiszabott és be nem fizetett honvédelmi bírság adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül.
XII. Fejezet
zÁRÓ ReNDeLKezÉSeK 35. Felhatalmazások 68. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) jelölje ki a  Honvédség központi irattározásra kijelölt szervezetét valamint állapítsa meg annak feladat- és
hatásköreit,
b) állapítsa meg a katonai szolgálattal összefüggő hatósági bizonyítvány kiadásának szabályait,
c) állapítsa meg a  meghagyással kapcsolatos eljárásnak és a  meghagyásba bevont szervek besorolásának
a szabályait,
d) jelölje ki a Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szervét, és
e) állapítsa meg a 11. § (3) bekezdés szerinti feladatokra és azok ellátására vonatkozó szabályokat.
(2) Felhatalmazást kapnak a  Kormány tagjai, hogy a  honvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben
jelöljék ki az  ágazatukban meghagyásba bevonható szerveket, valamint határozzák meg ágazatuk meghagyással
kapcsolatos feladatait.
36. Hatálybalépés 69. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. június 30-án lép hatályba.
 (2) Az 1−68. §, a 70−75. §, a 78. § (1) és (2) bekezdése, a 80. § és az 1–14. melléklet 2013. július 1-jén lép hatályba.
37. Átmeneti rendelkezés 70. § (1) A  meghagyással kapcsolatos első adatszolgáltatást a  meghagyásba kormányrendeletben kijelölt szervezetek
e  törvény hatálybalépését követő 6 hónapon belül, az  egyedileg kijelölt szervezetek a  kijelölésről szóló határozat
kézhezvételét követő 30 napon belül teljesítik.
(2) Az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, az  azokkal kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról,
a  hadköteles nyilvántartás vezetése, a  gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosítása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatásokról és a  honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos adatkezelésről szóló
2011. évi CLXXVII. törvény szerint vezetett nyilvántartásokat 2013. július 1-jétől e törvény rendelkezései szerint kell
vezetni.
(3) A  Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
alapján 2013. június 30-án kezelt személyes adatokat, vezetett nyilvántartásokat 2013. július 1-jétől e  törvény
rendelkezéseinek megfelelően kell kezelni, nyilvántartani.
38. Módosító rendelkezések 71. § A  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a  továbbiakban: Szja.) 1. számú melléklet 1.  pontja
a következő 1.11. alponttal egészül ki:
(A szociális és más ellátások közül adómentes:)
„1.11. a  honvédek jogállásáról szóló törvényben meghatározott kiegészítő rokkantsági támogatás és kiegészítő
hozzátartozói támogatás.”
72. § Az  egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 16.  §-a a  következő
(9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A  (4)  bekezdésben foglaltakon túl a  Hjt. hatálya alá tartozók esetében a  15/A.  §-ban foglaltakat is alkalmazni
kell.”
73. § (1) A Hvt. 14. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A szolgáltatások igénybevételét elrendelheti)
„c) a  törvényben meghatározott esetben és feltételek szerint a  katonai igazgatás területi szervének vezetője,
továbbá a (6) bekezdés szerinti esetben a lőtér és a gyakorlótér működtetéséért felelős parancsnok [a továbbiakban
az a)−c) pontban felsoroltak együtt: igénybevételi hatóság].”
(2) A Hvt. 14. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  Honvédség és a  rendvédelmi szervek részére biztosított technikai eszközökkel kapcsolatos szolgáltatás
elrendelésére a  katonai igazgatás területi szervének vezetője, lőterek és gyakorlóterek biztonságos használatához
szükséges korlátozások elrendelésére pedig a lőtér és gyakorlótér működtetéséért felelős parancsnok jogosult.”
(3) A Hvt. 27. § (4) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
[A helyi védelmi bizottság testületi szerv. A  helyi védelmi bizottság elnöke a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási
(fővárosi kerületi) hivatal (a  továbbiakban: járási hivatal) vezetője, elnökhelyettesei a  katasztrófák elleni védekezés
tekintetében a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szervének vezetője által kijelölt személy, a  honvédelmi
feladatok tekintetében a  Honvédség állományából szükség esetén vezényelt tényleges állományú katona. tagjai
az elnökön és az elnökhelyettesen kívül:]
„e) a helyi védelmi bizottság titkára.”
(4) A Hvt. 40. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  Honvédség hadrendje szerinti szervezeteknél munkavállaló kizárólag közhatalmi, irányítási, ellenőrzési
és felügyeleti hatáskör-gyakorlással közvetlenül össze nem függő munkakörben foglalkoztatható. Nem
Magyarországon települő honvédségi szervezet szolgálati vagy kormányzati szolgálati jogviszonyt nem igénylő
munkakörében közalkalmazott is foglalkoztatható.”
(5) A Hvt. 42. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő ingatlannal határos,
az  államháztartás valamely alrendszerébe tartozó jogi személy vagy ennek többségi befolyásával működő
gazdálkodó szervezet tulajdonában vagy vagyonkezelésében lévő közterületi ingatlan honvédelmi érdekkel
összefüggő, honvédségi szervezet általi, indokolt és szükséges mértékű használatát a  honvédségi szervezet erre
irányuló igénybejelentése alapján – a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban – ingyenesen
kell biztosítani.”
(6) A Hvt. 55. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti műveletet folytató többnemzeti katonai szervezet műveleti utasítása,
harctevékenységi előírásokat tartalmazó dokumentuma és az  ezek alapján kiadott parancsok szerint
harctevékenységet kell végezni, a  fegyverhasználat és más kényszerítő eszközök alkalmazása során ezen
dokumentumoknak a  hazai jogszabályokban nem szabályozott előírásait is érvényesíteni kell. A  fegyverhasználat
kilátásba helyezését tartalmazó szóbeli és írásbeli figyelmeztetést −céljától függően − lehetőleg az  ellenség vagy
a helyi lakosság nyelvén kell megtenni.”
(7) A Hvt. 39. alcíme a következő 61/A. §-sal egészül ki:
„61/A.  § (1) Műveleti területen végzett katonai tevékenység során a  katona, amennyiben azt a  műveletet folytató
többnemzeti katonai szervezet műveleti utasítása, harctevékenységi előírásokat tartalmazó dokumentuma
megengedi, az  abban foglaltak szerint, a  nemzetközi jog normáival összhangban testi sérülés okozására alkalmas
kényszerítő eszközt is használhat, azonban annak használata nem irányulhat az emberi élet kioltására.
(2) Az  (1) bekezdés alkalmazása során nem minősül lőfegyverhasználatnak a gumilövedék, a pirotechnikai eszköz,
a  könnygázgránát, az  elfogó háló lőfegyverrel vagy az  e  célra szolgáló egyéb kilövő eszközzel történő célba
juttatása.”
(8) A Hvt. 81. § (2) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza)
„f ) a  honvédségi munkavállalók munkabérének folyósítását, jutalmazását, a  honvédségi munkavállalóknak és
közeli hozzátartozóiknak nyújtható juttatások, költségtérítések, kedvezmények, támogatások rendszerét és
feltételeit, továbbá a  honvédségi munkavállalóknak és a  kormánytisztviselőknek nyújtott üdültetés, pihentetés,
szociális és a kegyeleti gondoskodás, az étkezési, valamint a  lakhatási támogatások körét, a  jogosultság feltételeit
és rendjét, továbbá a  külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi képzésben részt vevő honvédségi munkavállalók
és kormánytisztviselők részére nyújtható juttatások, költségtérítések megállapításának, kifizetésének és
elszámolásának rendjét,”
(9) A Hvt. 81. § (2) bekezdése a következő q) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza)
„q) a  lő- és gyakorlóterek biztonságos használatához szükséges korlátozások elrendelésének és az  e  körben
felmerülő károk megtérítésének részletes szabályait.”
74. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény a következő 16/A. §-sal egészül ki:
„16/A.  § A  honvédségi szervezetnél beosztást betöltő, az  Egyetemen megbízási szerződéssel foglalkoztatott
óraadó oktatókat az  Egyetem katonai alap- és mesterképzési szakjainak akkreditációja során teljes munkaidőben
foglalkoztatott oktatóként kell figyelembe venni.”
75. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 41. § (7) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
(A gyermek, tanuló adatai közül)
„h) a  Magyar Honvédség központi személyügyi szerve részére a  honvédelemért felelős miniszter által fenntartott
köznevelési intézményben tanuló honvéd altiszt-jelöltek adatai közül az  őket megillető jogok gyakorlása és
kötelezettségek teljesítése céljából a (4) bekezdés d) és e) pontja szerinti adat,”
(továbbítható.)
76. § (1) A  megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 23. § (2) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A munkaadó létszámának megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni)
„e) a  Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény hatálya alá
tartozó hivatásos és szerződéses katonát.”
(2) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról
szóló 2011. évi CXCI. törvény 38. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A 25. § alkalmazásában megváltozott munkaképességűnek kell tekinteni
a) azt a személyt is, aki a 30. § (4)–(5) bekezdése vagy a 32. § (1) bekezdése alapján rehabilitációs ellátásban vagy
rokkantsági ellátásban részesül, a  felülvizsgálat alapján hozott döntés jogerőre emelkedésének napjáig, de
legkésőbb a rá irányadó nyugdíjkorhatár betöltéséig,
b) a rokkantsági járadékban részesülő személyt is a rá irányadó nyugdíjkorhatár betöltéséig,
c) a 33. § (1) bekezdése alapján rehabilitációs ellátásban részesülő személyt is a felülvizsgálat alapján hozott döntés
jogerőre emelkedésének napjáig, de legkésőbb a rá irányadó nyugdíjkorhatár betöltéséig,
d) azt az a)–c) pont alá nem tartozó személyt is, akinek a foglalkoztatása alapján a munkáltató 2012 decemberében
megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtott költségvetési támogatásban részesült,
a 26/A. § szerinti hatósági bizonyítvány kiállításának napjáig, de legkésőbb 2013. december 31-éig.”
(3) A  megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény a következő 38/A. §-sal egészül ki:
„38/A. § E törvénynek a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos
katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvénnyel megállapított 23.  § (2)  bekezdés e)  pontját 2013.
január 1-jétől kell alkalmazni.”
77. § (1) A Hjt. 7. § (4) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(4) A  jogorvoslat módjára és határidejére a  munkáltatói döntésben utalni kell. Ha törvény alapján bírósági
eljárásnak van helye, a  jogorvoslatról való tájékoztatásnak tartalmaznia kell az  eljáró bíróság és az  alperes
megnevezését, a  jogorvoslat előterjesztésére nyitva álló határidőt, valamint azt a  felhívást, hogy a  keresetlevelet
vagy a  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet a  határidő végéig postára kell adni. Ha a  határidő jogvesztő,
a  felhívásnak arra is ki kell terjednie, hogy a  keresetlevélnek a  határidő végéig a  bírósághoz vagy az  intézkedésre
jogosult első fokú hatósághoz meg kell érkeznie.”
(2) A Hjt. 31. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) Az öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személy állományba
vételéről a  munkáltatói jogkört gyakorló – az  öregségi nyugdíjnak, korhatár előtti ellátásnak vagy a  szolgálati
járandóságnak a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a  továbbiakban: Tny. tv.)
83/C.  § (1)  bekezdése, illetve a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár előtti ellátásról
és a  szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény (a  továbbiakban: Kenytv.) 11.  § (1)  bekezdése szerint
történő szüneteltetés érdekében, az  érintett személy nevének és társadalombiztosítási azonosító jelének
megküldésével – haladéktalanul értesíti a nyugdíjfolyósító szervet.”
(3) A Hjt. 42. § (2) bekezdés d) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Az állomány tagja)
„d) az  NKE-n vagy a  miniszter fenntartása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési
intézményben (a továbbiakban együtt: nem katonai oktatási intézmény) történő szolgálatteljesítésre,”
(vezényelhető.)
(4) A Hjt. 48. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeg megállapítása során alkalmazni kell a Kenytv. 20. §-át.”
(5) A Hjt. 53. §-a a következő szöveggel lép hatályba:
„53.  § (1) Az  állomány tagja nem katonai oktatási intézményben vezényléssel teljesít szolgálatot. Az  állomány
tagja oktatói, tudományos kutatói vagy pedagógus munkakörbe akkor vezényelhető, ha megfelel a  nemzeti
felsőoktatásról vagy a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott feltételeknek, továbbá az oktatáshoz,
neveléshez szükséges naprakész ismeretekkel és gyakorlati tapasztalatokkal rendelkezik.
(2) A  rektor vagy az  intézményvezető hatáskörébe tartozó kinevezés, vezetői megbízás a  vezényléssel válik
érvényessé.
(3) A vezénylés indokolás nélkül a rektor vagy az intézményvezető előzetes értesítése mellett megszüntethető. Meg
kell szüntetni a vezénylést, ha az állomány tagja az oktatói, a tudományos kutatói vagy a pedagógus munkakörben
nem foglalkoztatható tovább.
(4) A  vezénylésre alkalmazni kell az  50.  § (2)−(6)  bekezdését. A  miniszter az  50.  § (2)  bekezdésének NKE-t érintő
alkalmazása előtt kikéri az NKE Fenntartói Testületének véleményét.”
(6) A Hjt. 62. § (2) bekezdés e) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(A szolgálati viszonyt felmentéssel meg kell szüntetni, ha)
„e) a  tiszti vagy az  altiszti állománycsoport legalacsonyabb szintű, általános előmeneteli rendbe tartozó
beosztásában (a továbbiakban: kezdő beosztás) szolgálatot teljesítő hadnagy vagy őrmester a kötelező várakozási
idő leteltekor teljesítményértékelése alapján nem léptethető elő,”
(7) A Hjt. 68. § (1) bekezdés n) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(e törvény erejénél fogva szűnik meg az állomány tagjának szolgálati viszonya)
„n) az a)–m) pontban nevesített eseteken kívül, ha e törvény azt kifejezetten elrendeli.”
(8) A Hjt. 73. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) A  szerződéses állomány tagja köteles visszafizetni az  utolsó szerződés módosításkor kifizetett szerződéshosszabbítási díj teljes összegét, ha szolgálati viszonya a  vállalt szolgálati idő letöltése előtt az  59.  § (1)  bekezdés
c) pontja, (2) bekezdés a) vagy e) pontja, a 62. § (1) bekezdés c) vagy e) pontja, (2) bekezdés a), c), g) pontja, vagy
a  68.  § (1)  bekezdés b)−n)  pontja szerint megszűnik. Az  utolsó szerződés módosításkor kifizetett szerződéshosszabbítási díj teljes összegét köteles visszafizetni az a korábbi szerződéses katona is, akit az 59. § (1) bekezdés
e)  pontja szerint hivatásos állományba vettek, azonban a  hivatásos szolgálati viszonya az  59.  § (1)  bekezdés
c) pontja, (2) bekezdés a) vagy e) pontja, a 62. § (1) bekezdés c) vagy e) pontja, (2) bekezdés a), c), g) pontja vagy
a 68. § (1) bekezdés b)−n) pontja szerint szűnik meg úgy, hogy a hivatásos szolgálati viszonyának időtartama nem
éri el az utolsó szerződés-hosszabbításakor vállalt szolgálati idő kétszeresét.”
(9) A Hjt. 77. § (1)−(3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az állomány tagja szolgálati beosztásban teljesít szolgálatot. A szolgálati
beosztásokat, az  azokhoz kapcsolódó előmeneteli rendet és a  rendszeresített rendfokozatot jogszabály állapítja
meg. A  kezdő beosztásokat valamint az  általános előmeneteli rendbe tartozó, jogszabályban meghatározott
szolgálati beosztásokat kettős rendfokozattal rendszeresített beosztásként kell rendszeresíteni. Ahol e  törvény
rendszeresített rendfokozatot említ, azon a  kettős rendfokozattal rendszeresített beosztások esetén a  magasabb
rendfokozatot kell érteni. A  kettős rendfokozattal rendszeresített beosztások esetén az  állomány tagja által viselt
és a rendszeresített rendfokozat eltérhet egymástól. A szolgálati beosztásokat, a szolgálati beosztáshoz kapcsolódó
alapvető követelményeket munkaköri jegyzékben, állománytáblában rögzíteni kell.
(2) A  Honvédség állományába tartozó, de a  Honvédségnél szolgálati beosztást be nem töltő személy a  46−48.  §
szerinti feltételeknek való megfelelés esetén a  42.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint rendelkezési állományba
áthelyezhető és meghatározott időre rendelkezési állományban tartható.
(3) Szolgálati beosztás betöltése és rendelkezési állományba helyezés nélkül is a Honvédség állományába tartozik
a szerződéses pályakezdő.”
(10) A Hjt. 81. §-a a következő (7) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(7) Az (1)−(3) és az (5) bekezdés szerinti előzetes engedély megadásáról vagy elutasításáról a munkáltatói jogkört
gyakorló a  szolgálati érdeket mérlegelve dönt. Nem adható engedély, ha a  más kereső tevékenység ellentétes
a  Honvédség feladataival vagy a  szolgálat kötelességszerű, pártatlan ellátását, illetve a  Honvédség tekintélyét
veszélyezteti.”
(11) A Hjt. 83. §-a a következő szöveggel lép hatályba:
„83.  § (1) A  belátható, tervszerű előmeneteli lehetőség a  hivatásos állománynál életpályát, előmenetelt,
a  szerződéses állománynál pedig kiszámítható előmenetelt jelent. Az  állomány előmenetelének tervezését és
rangsorolásának módját miniszteri rendelet határozza meg.
(2) Az előmenetel feltétele
a) a megfelelő betölthető magasabb beosztás,
b) a viselt rendfokozathoz előírt kötelező várakozási idő letöltése,
c) a  magasabb beosztáshoz, valamint az  ehhez kapcsolódó rendfokozathoz meghatározott iskolai végzettségi,
szakképzettségi, szakképesítési és egyéb munkaköri követelménynek való megfelelés, az egészségi, a pszichikai és
a fizikai, valamint a nemzetbiztonsági alkalmasság,
d) az  elméleti és a  gyakorlati teljesítmények alapján magasabb beosztás betöltésére való alkalmasság, valamint
a vezetői gyakorlati tapasztalat, és
e) az állomány tagjának előmeneteli rangsorolása.
(3) Ha az  állomány kettős rendfokozattal rendszeresített beosztást betöltő tagjának a  viselt rendfokozata eltér
a  beosztáshoz rendszeresített rendfokozattól, a  viselt rendfokozatához előírt kötelező várakozási idő leteltét
követően léptethető elő.
(4) A  miniszter egy alkalommal az  állomány tagját a  kötelező várakozási idő letelte előtt eggyel magasabb
rendfokozatba előléptetheti, vagy kinevezheti, ha
a) az állomány tagja rendelkezik a (2) bekezdés a), c), d) pontja szerinti feltétellel vagy
b) az állomány tagja által viselt rendfokozat alacsonyabb, mint az  általa betöltött szolgálati beosztáshoz
rendszeresített rendfokozat.”
(12) A Hjt. 86. §-a a következő szöveggel lép hatályba:
„86.  § (1) Általános előmeneteli rendbe tartozó beosztásoknál az  egyes rendfokozatokban eltölthető kötelező és
maximális, speciális előmeneteli rendbe tartozó és a  legénységi beosztásoknál az  egyes rendfokozathoz tartozó
kötelező várakozási időket a 4. melléklet határozza meg.
(2) A  várakozási időt a  rendfokozatba kinevezést vagy előléptetést tartalmazó jognyilatkozatban meghatározott
naptól kell számítani. A várakozási időbe a 30 napot meghaladó illetmény nélküli szabadság időtartama nem számít
be. A maximális várakozási idő meghosszabbodik a 46. § (1) bekezdés b) és m) pontja szerinti rendelkezési állomány
és az  57.  § szerinti magasabb rendfokozatba előléptetés, kinevezés vagy alacsonyabb rendfokozattal történő
vezénylés idejével.
(3) A Honvéd Vezérkar főnöke
a) a tiszti állomány legalább főhadnagy rendfokozatot elért,
b) az altiszti állomány legalább törzsőrmesteri rendfokozatot elért,
általános előmeneteli rendbe tartozó beosztást betöltő tagjának viselt rendfokozata szerinti maximális várakozási
idejét, annak leteltekor – az  érintett beleegyezésével – rendfokozatonként legfeljebb 2 alkalommal, alkalmanként
legfeljebb 3 évvel szolgálati érdekből meghosszabbíthatja. A meghosszabbítás időtartama alatt az állomány tagja
további értékelése alapján tervezhető előmenetelre.”
(13) A Hjt. 102. §-a a következő (4) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(4) A  foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által évenként kiadott, az általános munkarendben foglalkoztatott
munkavállalók munkaidő-beosztásának a  munkaszüneti napok miatti változtatását szabályozó rendeletet
az állomány tagjára is alkalmazni kell.”
(14) A Hjt. 113. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) Ha az állomány tagja szolgálati viszonya megszűnéséig vagy megszüntetéséig több szabadságot vett igénybe
annál, mint ami időarányosan megilletné, a  különbözetre kifizetett távolléti díjat köteles visszafizetni. Nem
követelhető vissza a túlfizetés az 59. § (1) bekezdés a) pontja, a 62. § (2) bekezdés g) pontja és a 68. § (1) bekezdés
a) pontja esetén.”
(15) A Hjt. 123. § (2) bekezdés a) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
[Az (1) bekezdéstől eltérően]
„a) a kezdő beosztást betöltő hadnagy vagy őrmester beosztási illetményét a viselt rendfokozatának megfelelően
kell megállapítani,”
(16) A Hjt. 123. § (5) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(5) Ha az  állomány tagját alacsonyabb beosztásba helyezik, részére az  új beosztására meghatározott besorolási
kategória szerinti beosztási illetmény, valamint a viselt rendfokozatához igazodó honvédelmi pótlék jár.”
(17) A Hjt. 123. §-a a következő (8) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(8) A  miniszter irányítása alá tartozó központi hivatal vezetőjének és helyettesének illetményét és juttatásait
e törvény alapján kell megállapítani.”
(18) A Hjt. 124. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Az állomány tagja illetménykiegészítésre jogosult, ha
a) a miniszter által vezetett minisztérium vagy a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatal állományában,
b) a  minisztérium hivatalának vagy igazgatóságának, a  HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum, a  Tábori Lelkészi
Szolgálat, a  középszintű vezető szerv és más magasabb szintű parancsnokság besorolású honvédségi szervezet
állományában, az NKE-n vagy
c) az a) és a b) pont alá nem tartozó, Magyarországon települő honvédségi szervezet állományában, vagy a miniszter
fenntartása alá tartozó, honvédségi szervezetnek nem minősülő köznevelési intézményben, továbbá a  46.  §
(1) bekezdés a), l) vagy q) pontjának hatálya alatt
teljesít szolgálatot. A szerződéses pályakezdő a tervezett beosztása szerint jogosult illetménykiegészítésre.”
(19) A Hjt. 127. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Idegennyelv-tudási pótlékra jogosult az  állomány tagja, ha olyan szolgálati beosztást tölt be, amelyben
az  idegen nyelv használata szükséges. Nem fizethető idegennyelv-tudási pótlék az  állomány nyelvtanár, tolmács,
a fordító vagy revizor-fordító beosztást betöltő tagjának a beosztása ellátásához szükséges idegen nyelv használata
alapján.”
(20) A Hjt. 133. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Az  állomány tagja a  belföldi szolgálati kiküldetése esetén az  illetményalap 1 munkanapra eső összegének
25%-ában megállapított mértékű napidíjra jogosult. Ha a kiküldetésben töltött idő a 8 órát nem érte el, a napidíj fele
jár, ha a 4 órát nem érte el, napidíj nem jár. Amennyiben a belföldi szolgálati kiküldetés alatt a folyamatos távollét
időtartama a 24 órát meghaladja, akkor a 8 órát el nem érő töredék időre félnapi, a 8 órát meghaladó időtartamra
egész napi napidíjat kell megállapítani.”
(21) A Hjt. 140. § (2) bekezdés c) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
[Az (1) bekezdés szerint juttatásnak minősül különösen]
„c) a szociális támogatás,”
(22) A Hjt. 168. §-a a következő (5) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(5) A kár összegét a biztosítási szerződés alapján megtérülő összeggel, továbbá a megrongált dolog kijavításakor
létrejött értéknövekmény értékével csökkenteni kell.”
(23) A Hjt. 177. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) A  munkáltatói jogkört gyakorló a  károkozásról való tudomásszerzéstől számított 15 napon belül köteles
a  károsultat felhívni kárigényének előterjesztésére. A  munkáltatói jogkört gyakorló a  kárigény bejelentésétől
számított 15 napon belül írásban tájékoztatást nyújt a  károsultnak az  eljáró honvédségi szervezetről és az  eljárás
módjáról. Az elsőfokú kártérítési eljárás során a kártérítési igényt a beérkezésétől számított 60 napon belül indokolt
határozattal kell elbírálni.”
(24) A Hjt. 191. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Nem alkalmazható a 28. § (7) bekezdése, a 87. § (4) bekezdés b) pontja, a 91. § továbbá a 162. és 163. §. A 77. §
(1) bekezdésétől eltérően a szolgálati beosztásokat, az azokhoz kapcsolódó előmeneteli rendet és a rendszeresített
rendfokozatot, valamint a  kettős rendfokozattal rendszeresíthető szolgálati beosztásokat, továbbá a  81.  §
(4) bekezdése, a 99. § (2) bekezdése, a 104. § (6) bekezdése és a 126. § (1) bekezdése szerinti vezetői beosztásokat
miniszteri utasítás határozza meg.”
(25) A Hjt. 204. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) A külföldön történő alkalmazás kivételével az állomány tagja műveleti területen teljesítendő külföldi szolgálatra
24 hónapon belül – több egymást követő vezénylés esetén összességében is – legfeljebb 12 hónapra vezényelhető.
Az  egymást követő vezénylések között legalább 2 hónapnak el kell telnie. E  rendelkezéseket nem kell alkalmazni
akkor, ha az állomány tagjának 12 hónapot meghaladó vagy ismételt vezénylésére kérelmére vagy beleegyezésével
kerül sor.”
(26) A Hjt. 207. § (1) bekezdés c) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Külföldi szolgálat esetén)
„c) a 114. § (1) bekezdése szerinti pótszabadság legkésőbb a külföldi szolgálat befejezését követő 60 napon belül jár,
ha miniszteri rendelet ezt a külföldi szolgálat jellegére tekintettel lehetővé teszi, és”
(27) A Hjt. 209. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) A  munkáltatói jogkört gyakorló a  fegyelemsértés súlyát és a  külföldi szolgálatot teljesítők szolgálati rendhez
való viszonyát mérlegelve az eljárás alá vont személy külföldi szolgálatra vezénylését soron kívül megszüntetheti.”
(28) A Hjt. 212. § (2) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(2) Nem alkalmazható a 23. § (2) bekezdése, a 25. § (1) bekezdése, a 31. § (3) bekezdése, a 46–48. §, az 57. §, az 59. §
(2) bekezdés b), c) és e) pontja, a 61–67. §, a 68. § (1) bekezdés b) és h) pontja, a 69. §, a 71–74. §, a 76. §, a 81–86. §,
a 87. § (2) bekezdése, a 88–91. §, a 109−118. §, a 120. §, a 123. §, a 125−128. §, a 129. § (1) bekezdése, a 132−134. §,
a 137. és 138. § továbbá a 140. § (2) bekezdés a)−e) és g)−i) pontja.”
(29) A Hjt. 218. § (4) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(4) Az  önkéntes tartalékos katonának a  felgyógyulásig vagy a  végső fogyatékosság kialakulásáig egészségügyi
szabadság jár azzal, hogy annak időtartama nem haladhatja meg a tényleges szolgálatteljesítés időtartamát, illetve
nem szolgálati eredetű betegség vagy baleset esetén évente a  60 napot. Az  egészségügyi szabadság idejére járó
távolléti díj tekintetében
a) az önkéntes tartalékos katona évente a  121.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti 30 napnak a  tényleges
szolgálatteljesítéssel időarányos részére jogosult, és
b) megfelelően alkalmazni kell a 219. § (2) bekezdés a) pontját.”
(30) A Hjt. 219. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Az önkéntes tartalékos katona a tényleges szolgálatteljesítése időtartamára
a) a szolgálati helye szerinti állománytáblában vagy munkaköri jegyzékben rendszeresített szolgálati beosztásához
tartozó besorolási kategóriának megfelelő beosztási illetményre,
b) a viselt rendfokozatának megfelelő honvédelmi pótlékra,
c) az iskolai végzettségének és a szolgálati helyének függvényében illetménykiegészítésre, és
d) miniszteri rendeletben meghatározottak szerint laktanyai elhelyezésre, térítésmentes élelmezési és ruházati
ellátásra, továbbá egyes szociális támogatásra és helyközi utazási költségeinek a megtérítésére
jogosult. Az  illetményt a  hivatalos magyar pénznemben kell megállapítani és havonta utólag, a  tárgyhónapot
követő hónap 5. napjáig kell kifizetni, vagy az  önkéntes tartalékos katona megbízása alapján a  fizetési számlájára
átutalni.”
(31) A Hjt. 235. § (4) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(4) A  munkáltatói jogkört gyakorló egyoldalú írásbeli nyilatkozattal megszüntetheti az  altiszt-jelölti szolgálati
viszonyt, ha a  honvéd altiszt-jelölt nem felel meg a  felvételkor támasztott követelményeknek. A  törvény erejénél
fogva szűnik meg az  altiszt-jelölt szolgálati viszonya, ha a  honvéd altiszt-jelölt tanulói jogviszonya megszűnik,
vagy ha a honvéd altiszt-jelölt a tanulmányi kötelezettségét a jogszabályokban vagy a katonai szakképzést folytató
szervezet szervezeti és működési szabályzatában megengedett mértéket meghaladóan nem teljesítette.”
(32) A Hjt. 238. § (1) bekezdés d) és e) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„d) a tiszti és az altiszti állomány tagjára vonatkozó teljesítményértékelés kötelező elemeit és a kötelező elemekhez
kapcsolódó eljárási rendet, a célfeladat megállapítására vonatkozó részletes szabályokat,
e) a  gyermek születése esetén az  apát megillető pótszabadság igénybevételére, valamint a  pótszabadsággal
összefüggő költségek megtérítésére vonatkozó szabályokat.”
(33) A Hjt. 238. § (1) bekezdése a következő f ) ponttal kiegészülve lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„f ) a 47. § (4) bekezdése szerinti együttműködés rendjét.”
(34) A Hjt. 238. § (2) bekezdés 10. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa)
„10. a  más kereső tevékenység bejelentésével, engedélyezésével, az  összeférhetetlenség megszüntetésével és
tilalma megszegése következményeivel kapcsolatos eljárást,”
(35) A Hjt. 238. § (2) bekezdés 22. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa)
„22. a  honvédeknek, a  nyugállományú katonáknak és a  közeli hozzátartozóiknak nyújtható juttatások,
költségtérítések, kedvezmények, támogatások, természetbeni ellátás fajtáit, mértékét, a  jogosultság feltételeit,
az azokban való részesítés, a megállapítás, a kifizetés, az elszámolás, a visszatérítés és – visszatérítési kötelezettség
esetén – az elengedés részletes rendjét,”
(36) A Hjt. 238. § (2) bekezdés 27. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa)
„27. a  honvédeknek, a  nyugállományú katonáknak és közeli hozzátartozóiknak nyújtható regenerálódást segítő,
rekreációs és üdültetési szolgáltatások fajtáit, igénybevételük feltételeit és módját,”
(37) A Hjt. 238. § (2) bekezdése a következő 28. ponttal kiegészülve lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben megállapítsa)
„28. az  élelmezési ellátásra és az  étkezési hozzájárulásra jogosultak körét, lehetséges formáit és igénybevételük
feltételeit, módját,”
(38) A Hjt. 238. § (3) bekezdés a) pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével rendeletben állapítsa meg)
„a) azon fertőző betegségek körét, amelyek esetén kötelező védőoltás elrendelésének van helye a megbetegedési
veszély miatt, a szolgálati beosztáshoz, illetve a szolgálati feladatokhoz kapcsolódóan, és”
(39) A Hjt. 241. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) A  2013. június 30-ig elkészített teljesítményértékeléseket 2014. január 31-ig lehet figyelembe venni
az  előmenetel során. Az  e  törvényen alapuló új szabályokat első alkalommal a  2014. évben esedékes
teljesítményértékeléseknél kell alkalmazni.”
(40) A Hjt. 242−243. §-a a következő szöveggel lép hatályba:
„242. § (1) A 4. mellékletet a 2013. július 1-jén állományban lévő hivatásos és szerződéses katonák várakozási idejére
is alkalmazni kell.
(2) Az  egyes rendfokozatokban eltöltendő kötelező várakozási időbe bele kell számítani a  viselt rendfokozatban
2013. július 1-jét megelőzően ténylegesen eltöltött időt is.
(3) Az  egyes rendfokozatokban eltölthető maximális várakozási időbe bele kell számítani a  viselt rendfokozatban
2002. január 1-jétől 2013. június 30-ig ténylegesen eltöltött időt is. Ettől eltérően az  állomány 2013. július 1-jén
alezredesi vagy ezredesi rendfokozatot viselő tagjának maximális várakozási idejét 2013. július 1-jétől kell számítani.
(4) A kötelező várakozási idő leteltekor elő kell léptetni az állomány 2013. július 1-jén általános előmeneteli rendbe
tartozó szolgálati beosztást betöltő hadnagy vagy őrmester rendfokozatot viselő tagját, ha a  kötelező várakozási
ideje 2014. január 31-ig lejár. A 62. § (2) bekezdés e) pontja 2014. január 31-e után alkalmazható.
(5) A 83. § (4) bekezdése alkalmazható az állomány azon tagjára is, akinek várakozási idő letelte előtti előléptetésére
vagy kinevezésére 2013. július 1-je előtt már sor került.
(6) A 86. § (3) bekezdése alkalmazható az állomány azon tagjára is, akinek maximális várakozási ideje 2013. július 1-je
előtt már meghosszabbításra került.
(7) Ha a  szolgálatképesség helyreállításához szükséges pihenés vagy gyógyüdülés igénybevételének
szükségességét 2013. január 1-je és 2013. június 30-a között megállapították, arra az  állomány tagja a  Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2013. június
30-án hatályos 100. §-a szerint jogosult.
(8) A más kereső tevékenység folytatására a 2013. június 30-ig kiadott engedélyek 2013. december 31-én hatályukat
vesztik. Az állomány azon tagja, a honvéd tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt, aki 2013. július 1-jén a 2. § 24. pontja
szerinti más kereső tevékenységet folytat, e  törvény rendelkezéseinek megfelelően 2013. december 31-ig köteles
bejelenteni azt, vagy annak folytatásához a munkáltatói jogkört gyakorló engedélyét kérni.
243. § (1) 2013. július 1-jétől az állomány tagja által viselt rendfokozat az 5. melléklet szerint a szolgálati beosztáshoz
rendszeresített rendfokozattól csak e törvényben meghatározott esetekben térhet el.
(2) Ha az állomány tagja 2013. június 30-án a viselt rendfokozatánál magasabb, általános előmeneteli rendbe tartozó
szolgálati beosztást tölt be, akkor áthelyezés vagy kinevezés nélkül továbbfoglalkoztatható azzal, hogy
a) az  az általános előmeneteli rendbe tartozó szolgálati beosztás, amelyet 2013. június 30-án eggyel alacsonyabb
viselt rendfokozattal tölt be, mint a szolgálati beosztáshoz rendszeresített rendfokozat, 2013. július 1-jétől magasabb
rendfokozatba történő előléptetéséig, kinevezéséig, illetve magasabb beosztásba történő kinevezéséig vagy
áthelyezéséig e törvény erejénél fogva kettős rendfokozattal rendszeresített beosztásnak minősül,
b) ha 2013. június 30-án kettővel magasabb rendfokozattal rendszeresített szolgálati beosztást tölt be, magasabb
rendfokozatba e  törvény szerint léptethető elő és a  szolgálati beosztás az  előléptetés napjától magasabb
rendfokozatba történő előléptetéséig, kinevezéséig, illetve magasabb beosztásba történő kinevezéséig vagy
áthelyezéséig e törvény erejénél fogva kettős rendfokozattal rendszeresített beosztásnak minősül.
(3) Az  állomány (2)  bekezdés a)  pontjának hatálya alá tartozó hadnagy vagy őrmester tagjának beosztási
illetményére a 123. § (2) bekezdés a) pontját nem kell alkalmazni.
(4) 2013. június 30-át követően az  állomány tagja általános előmeneteli rendbe tartozó, a  viselt rendfokozatánál
eggyel magasabb rendfokozattal rendszeresített szolgálati beosztásba a  kötelező várakozási idő letelte előtt
kinevezhető vagy áthelyezhető, ha a  kinevezése vagy az  áthelyezése 2013. június 30-án folyamatban van.
E  rendelkezés alkalmazása során az  a  kinevezés vagy áthelyezés minősül folyamatban lévőnek, ahol a  személyi
beszélgetésre 2013. július 1-jét megelőzően sor került. A  kinevezést vagy az  áthelyezést követően az  állomány
érintett tagjának magasabb rendfokozatba történő előléptetéséig, kinevezéséig, illetve magasabb beosztásba
történő kinevezéséig, vagy áthelyezéséig a  szolgálati beosztás e  törvény erejénél fogva kettős rendfokozattal
rendszeresített beosztásnak minősül.
(5) Ha az  állomány tagja 2013. június 30-án a  viselt rendfokozatánál alacsonyabb rendfokozattal rendszeresített
beosztást tölt be, alacsonyabb beosztásba áthelyezés nélkül továbbfoglalkoztatható azzal, hogy illetményének
megállapítására a 123. § (5) bekezdését, előmenetelére a 85. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A (2) és a (4) bekezdés szerinti szolgálati beosztásokat a munkaköri jegyzékben, állománytáblában jelölni kell.”
(41) A Hjt. 244. § (1) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(1) Az állomány azon tagját, aki 2013. július 1-jén a szolgálati beosztásához rendszeresített rendfokozathoz előírt
iskolai végzettség, szakképesítés megszerzéséhez szükséges tanulmányait folytatja, az előírt tanulmányi idő lejártáig
úgy kell tekinteni, mint aki a  szolgálati beosztásához szükséges követelményeket teljesítette. Az  altiszti állomány
azon tagja, aki 2013. július 1-jén nem felel meg a  33.  § (1)  bekezdésében előírt iskolai végzettségnek, szolgálati
érdekből továbbfoglalkoztatható, azonban magasabb beosztásba nem nevezhető ki, valamint speciális előmeneteli
rendbe tartozó beosztásba nem léptethető elő.”
(42) A Hjt. 245. §-a a következő (5) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(5) Az  állomány tagja szolgálatteljesítési idejének megállapítására és ellentételezésére 2013. december 31-ig
a  Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
2013. június 30-án hatályos 91−95. §-át, 114. § (1) bekezdés g) és h) pontját kell alkalmazni.”
78. § (1) Az  Szja. 1. számú melléklet 8.  pont 8.16.  alpontjában a  „minősített időszaki” szövegrész helyébe a  „különleges
jogrendi” szöveg lép.
(2) A  Hvt. 19.  § (1)  bekezdés b)  pontjában a  „létszámát,” szövegrész helyébe a  „létszámát, ide értve az  önkéntes
tartalékosokat is,” szöveg lép.
(3) A Hjt.
a) 2. § 32. pontjában az „és (3) bekezdése” szövegrész a „ , (3) és (4) bekezdése”,
b) 46. § (1) bekezdés c) pontjában az „az NKE-n” szövegrész a „nem katonai oktatási intézményben”,
c) 31. alcím címében az „az NKE-n” szövegrész a „nem katonai oktatási intézményben”,
d) 62.  § (2)  bekezdés g)  pontjában az „a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
(a továbbiakban: Tny. tv.)” szövegrész az „a Tny. tv.”,
e) 74.  § (1)  bekezdésében a „szűnik meg.” szövegrész a „szűnik meg, kivéve ha megszakítás nélkül hivatásos
állományba veszik.”, f ) 81.  § (5)  bekezdésében az „eltérően” szövegrész helyébe az „eltérően az  állomány miniszteri rendeletben
meghatározott vezetői beosztást betöltő tagjának”,
g) 101. § (1) bekezdésében a „14” szövegrész a „11”,
h) 104. § (6) bekezdésében a „szabadidő” szövegrész a „szabadidő vagy távolléti díj”,
i) 66. alcím címében, 114.  § (1) és (2)  bekezdésében a  „szolgálatteljesítési idő-kedvezmény” szövegrész
a „pótszabadság”,
j) 114.  § (4)  bekezdésében az „A szolgálatteljesítési idő-kedvezmény” szövegrész az „Az (1)  bekezdés szerinti
pótszabadság”,
k) 127. § (5) bekezdésében az „ „A” vagy „B” típusú” szövegrész az „írásbeli vagy szóbeli”,
l) 132. § (4) bekezdésében a „jubileumi jutalmat” szövegrész a „(3) bekezdés szerinti jubileumi jutalmat”,
m) 159. § (5) bekezdésében a „fenyítés szabható ki.” szövegrész a „fenyítés is kiszabható.”,
n) 172. § (5) bekezdésében a „ , hogy a kár a szolgálati viszonnyal okozati” szövegrész az „a kár bekövetkezését,
mértékét, továbbá azt, hogy az a szolgálati viszonnyal”,
o) 208. § (6) bekezdésében az „Az (1)−(4) bekezdés” szövegrész az „Az (1) és a (2) bekezdés”,
p) 224. § (2) bekezdésében az „A 139. §-t” szövegrész az „A 139. §-t és a 140. § (1)−(3) bekezdését”,
q) 225. § (2) bekezdésében a „140. § (5) bekezdése” szövegrész a „140. § (2) bekezdés a)−d) és h) pontja, (4) és
(5) bekezdése”,
r) 233.  § (2)  bekezdésében a „140.  § (5)  bekezdése, a  142–144.  §” szövegrész a „140.  § (2)  bekezdés a)–d) és
h) pontja, (4) és (5) bekezdése, a 142–144. §, a 232. § (4) bekezdése”,
s) 238.  § (2)  bekezdés 12.  pontjában az  „az NKE-n, a  KNBSZ-nél” szövegrész a  „nem katonai oktatási
intézménynél”,
t) 240. § (1) bekezdésében a „hatálybalépésekor” szövegrész a „2013. július 1-jén”,
u) 240. § (2) bekezdésében a „2013. július 1-jét” szövegrész a „2013. június 30-át”,
v) 240.  § (4)  bekezdésében az  „e törvény hatálybalépésekor más szervnél – ide nem értve a  KNBSZ-t –”
szövegrész a „2013. július 1-jén más szervnél”,
w) 240. § (5) bekezdésében, 244. § (2) bekezdésében az „e törvény hatálybalépésekor” szövegrész a „2013. július
1-jén”,
x) 240. § (6) bekezdésében, 241. § (2) bekezdésében, 247. § (1) bekezdésében az „E törvény hatálybalépésekor”
szövegrész a „2013. július 1-jén”,
y) 240.  § (7)  bekezdésében az „E törvény hatálybalépésekor az  állomány külföldi szolgálatot teljesítő tagja”
szövegrész az  „Az állomány 2013. július 1-jén vezénylési határozat alapján egybefüggően egy évet
meghaladó időtartamra hosszabbított külföldi szolgálatot teljesítő tagja”, valamint
z) 241.  § (1)  bekezdésében, 244.  § (2)  bekezdésében az  „az e  törvény hatálybalépését” szövegrész az  „a
2013. június 30-át”
szöveggel lép hatályba.
 (4) A Hjt. a) 244. § (3) bekezdésében az „Az e törvény hatálybalépése előtt” szövegrész az „A 2013. július 1-je előtt”,
b) 245. § (2) bekezdésében, 246. § (1) és (3) bekezdésében a „2013. július 1-je után” szövegrész a „2013. június
30-át követően”,
c) 245. § (3) bekezdésében a „2013. június 30. napját” szövegrész a „2013. december 31-ét”,
d) 245. § (4) bekezdésében a „2013. július 1-jét” szövegrész a „2013. december 31-ét”,
e) 246. § (2) bekezdésében az „e törvény hatálybalépésekor” szövegrész az „a 2013. július 1-jén”,
f ) 247.  § (2)  bekezdésében az  „A honvéd tisztjelölt” szövegrész az  „A honvéd tisztjelölt vagy a  honvéd
altiszt-jelölt”,
g) 247. § (2) bekezdésében az „a honvéd tisztjelölt részére” szövegrész az „az érintett részére”,
h) 247. § (3) bekezdésében az „az e törvény hatálybalépésekor” szövegrész az „a 2013. július 1-jén”,
i) 8. melléklet I/III. pontjában a „szemeszter tanulmányi eredménye alapján számítandó tanulmányi pótlékának
szorzószáma havonta a  korrigált kreditindex alapján:” szövegrész a „szemeszterben elért – nem a  korrigált
kreditindex szerint meghatározott – tanulmányi átlaga alapján számítandó tanulmányi pótlékának
szorzószáma havonta:”,
j) 8. melléklet I/III. pontjában az „a tanulmányi és vizsgaszabályzatban” szövegrész a „miniszteri utasításban”,
k) 8. melléklet I/IV. pontjában és II/IV. pontjában a „katasztrófavédelmi pótlék” szövegrész a „katasztrófavédelmi
pótlék naponta”
szöveggel lép hatályba. 79. § Nem lép hatályba a Hjt.
a) 2. § 26. pontjában az „a nevelési-oktatási intézmények,” szöveg,
b) 5. § (1) bekezdésében a „ , vagy amely a pártatlan, befolyástól mentes tevékenységét veszélyeztetné” szöveg,
c) 37. § (1) bekezdésében a „(3) és” szöveg,
d) 68. § (1) bekezdés a) pontjában az „a szolgálati viszony meghosszabbításának lejártakor,” szöveg,
e) 68. § (1) bekezdés o) pontja,
f ) 106. § (3) bekezdése,
g) 122. § (1) bekezdésében az „Az illetményt száz forintra kerekítve kell megállapítani.” szöveg,
h) 231. § (3) bekezdésében a „helyközi utazási költségének megtérítésére,” szöveg,
i) 254. §-a és
j) 258. §-a.
80. § Hatályát veszti az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítéséről, az  azokkal kapcsolatos katonai igazgatási
feladatokról, a  hadköteles nyilvántartás vezetése, a  gazdasági és anyagi szolgáltatások biztosítása érdekében
teljesítendő adatszolgáltatásokról és a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos adatkezelésről
szóló 2011. évi CLXXVII. törvény.
39. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
81. § E törvény
a) 36−39. §-a az Alaptörvény XXXI. cikk (3) bekezdése,
b) 73. § (1)−(3) és (6)−(9) bekezdése, 78. § (2) bekezdése és 80. §-a az Alaptörvény XXXI. cikk (3) bekezdése és
45. cikk (5) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül. Áder jános s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke