text:
35/2013. (V. 22.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák LEADER fejezetének végrehajtásához 2013-ban nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és p) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. arculati elemek: a  kedvezményezettnek a  tájékoztatásra és nyilvánosságra vonatkozó rendelkezések
értelmében, a támogatással megvalósított beruházáson és eszközein feltüntetett, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet
részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági
rendelet VI. melléklet 3. pont 3.1. alpontja szerinti „Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap: A vidéki
területekbe beruházó Európa.” szlogen, az Európai Unió zászlajának logója, LEADER logó, Darányi Ignác Terv
logó, az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program (a továbbiakban: ÚMVP) logója, valamint a LEADER HACS
logója;
2. egyház: a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségek jogállásáról szóló törvény szerinti egyház és belső egyházi jogi személy;
3. előadó: szakmai, tudományos ismereteket átadó személy, valamint színész, énekes, zenész, táncos vagy más
személy, aki az  irodalmi vagy művészeti alkotásokat vagy a népművészet kifejeződéseit megjeleníti, énekli,
elmondja, elszavalja, eljátssza, tolmácsolja, vagy más módon előadja;
4. építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben meghatározott fogalom;
 5. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2.  mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, valamint a  4.  mellékletében szereplő
természeti vagy civilizációs katasztrófával sújtott kedvezményezett kistérségek vagy az  ezekkel azonos
elbánásban részesülő, a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos
átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.)
Korm. rendelet mellékletében meghatározott települések;
6. Helyi Bíráló Bizottság: a LEADER HACS elnökségének tagságából álló, vagy a LEADER HACS közgyűlése tagjai
többségének támogató szavazatával tagjai közül létrehozott testület, amelyben a  közszféra képviselőinek
aránya kevesebb, mint 50% és amely a  LEADER HACS-hoz a  LEADER tervre beérkezett projekt javaslatokat
– a  LEADER HACS által meghatározottak szerint – a  Helyi Vidékfejlesztési Stratégiához való illeszkedés
szempontjából vizsgálja és azokról dönt;
7. helyi termék: a  LEADER HACS illetékességi területén honos, vagy ott megtermelt, előállított termék, vagy
a LEADER HACS által helyi termékként meghatározott hagyományos termék;
8. Helyi Vidékfejlesztési Stratégia: az  előzetesen elismert vidékfejlesztési akciócsoportnak, illetve új Helyi
Akciócsoportnak, később az  Irányító Hatóság (a  továbbiakban: IH) által elismert LEADER HACS-nak
az  illetékességi területére kidolgozott és – az  IH által meghatározott időközönként vagy a  LEADER HACS
kezdeményezésére – aktualizált és az IH által jóváhagyott fejlesztési stratégiája;
9. intézkedés: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1698/2005/EK tanácsi
rendelet) 63.  cikk a)–c)  pontján alapuló, a  Darányi Ignác Terv – Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
1–2–3. intézkedéscsoportja szerinti versenyképesség (411), környezetgazdálkodás (412) és életminőség javító
(413) intézkedések;
10. Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer: az elektronikus közszolgáltatások nyújtását, illetve igénybevételét
támogató központi informatikai és kommunikációs rendszerek együttese;
11. KR dokumentum: az  ügyfél által benyújtott pályázat adatait, valamint a  pályázat benyújtásának időpontját,
továbbá az  ügyfél által a  pályázat benyújtását követően a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a  továbbiakban: MVH) arra irányuló felszólítására szolgáltatott adatait és az  adatszolgáltatás teljesítésének
időpontját tartalmazó, az  MVH által az  ügyfélkapun keresztül az  ügyfél értesítési tárhelyére küldött
elektronikus dokumentum;
12. LEADER: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 61. cikkében meghatározott fogalom;
13. LEADER fejlesztési forrás: az IH által közleményben közzétett forrásallokáció alapján a LEADER HACS számára
a HVS LEADER tervében foglaltak végrehajtására a 2007–2013 közötti időszakban rendelkezésre álló forrás;
14. LEADER HACS: az  1698/2005/EK tanácsi rendelet 62.  cikkének megfelelő és az  IH által elismert, jogi
személyiséggel rendelkező helyi közösség, amely az  elismerés iránti kérelemmel egyidejűleg vállalta
a LEADER Helyi Akciócsoport minősítéshez kapcsolódó feltételek teljesítését;
15. LEADER HACS illetékességi területe: a LEADER HACS előzetes elismeréséről vagy a LEADER HACS elismeréséről
szóló határozatában meghatározott terület, amelynek vonatkozásában a LEADER HACS Helyi Vidékfejlesztési
Stratégiát (a továbbiakban: HVS) fogalmaz meg;
16. LEADER Intézkedési Terv: a LEADER terv konkrét intézkedéseket tartalmazó fejezete;
17. LEADER terv: a  HVS azon része, amely a  helyi közösség által elfogadott térségi célkitűzéseket és
az  1698/2005  EK tanácsi rendelet 61–65.  cikkében előírtaknak, valamint az  IH által meghatározott egyéb
feltételeknek megfelelő fejlesztéseket tartalmazza;
18. nonprofit szervezet: egyesületként, alapítványként, közalapítványként, nonprofit gazdasági társaságként, vagy
szociális szövetkezetként működő szervezet, kivéve a biztosító egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói
és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet;
19. önálló tevékenységet végző magánszemély: a  művészeti tevékenységet folytató magánszemélyek egyes
költségeiről szóló miniszteri rendeletben felsorolt tevékenységet végző magánszemély, és a mezőgazdasági
őstermelő;
20. tradicionális eszköz: az a hagyományos, újonnan kereskedelmi forgalomban nem kapható gép, eszköz, tárgy,
amely a  hagyományos népi kultúra, szellemi és tárgyi örökség ápolásának, bemutatásának céljából korhű
formai jellegeket hordozóan és funkcionalitással készült;
21. ügyfél: az a természetes személy, önálló tevékenységet végző magánszemély, mikro-, kis- és középvállalkozás,
nonprofit szervezet, egyház, települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat vagy önálló jogi
személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, amely fejlesztést valósít meg valamely LEADER HACS
illetékességi területen.
(2) Az  e  rendeletben nem szabályozott kérdésekben a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvényben
(a  továbbiakban: Törvény), valamint az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben
(a továbbiakban: Vhr.) foglaltakat kell alkalmazni.
2. A támogatás igénybevételének általános feltételei 2. § (1) Az  alábbi intézkedések keretében megvalósuló projektekre vehető igénybe támogatás a  LEADER tervben
foglaltaknak megfelelően:
a) versenyképesség,
b) környezetgazdálkodás,
c) életminőség javító intézkedés.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott intézkedésekhez kapcsolódóan a  fejlesztés típusa szerint az  alábbi célokra
vehető igénybe támogatás:
a) közösségi célú fejlesztésre,
b) vállalkozási célú fejlesztésre.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott célokra irányuló fejlesztések esetén támogatható tevékenységek:
a) építés,
b) gépbeszerzés,
c) eszközbeszerzés,
d) rendezvény előkészítése és megvalósítása,
e) képzés előkészítése és megvalósítása,
f ) tanulmánykészítés,
g) marketing, vagy
h) az a)–g) pontokba nem sorolható, a Vhr. 31. §-ában nem szereplő egyéb tevékenység.
(4) Az ügyfél pályázata irányulhat gazdaságfejlesztésre vagy szolgáltatásfejlesztésre.
 (5) Az  elszámolni kívánt kiadásokat a  (3)  bekezdésben meghatározott önálló tevékenységenként elkülönítetten kell
a pályázatban feltüntetni.
 (6) A támogatás tekintetében nem kell alkalmazni a Vhr. 21. § (4) bekezdésében foglaltakat.
 (7) A  (3)  bekezdés g) és h)  pontjában megjelölt tevékenységek keretében benyújtott pályázatok a  Vhr. 31.  §-ától
eltérően önállóan elszámolható kiadásnak minősülnek.
 (8) Kizárólag az  ügyfél lakóhelye vagy tartózkodási helye, székhelye, telephelye, fióktelepe szerinti LEADER HACS
illetékességi területén megvalósuló tevékenységek támogathatóak.
 (9) Egy pályázat kizárólag egy LEADER HACS illetékességi területén megvalósuló projektre irányulhat.
 (10) A pályázat benyújtására nyitva álló időszakban egy ügyfél legfeljebb három pályázatot nyújthat be, amelybe nem
számít bele az  újabb pályázat benyújtásának napjáig visszavont, illetve az  újabb pályázat benyújtásának napjáig
jogerősen elutasított pályázat. Egy pályázat egy LEADER Intézkedési Tervben meghatározott intézkedésre, azon
belül azonban több tevékenységre irányulhat.
(11) A LEADER HACS az IH által jóváhagyott LEADER Intézkedési Tervét, valamint a Helyi Bíráló Bizottság (a továbbiakban:
HBB) eljárásrendjét legkésőbb a  támogatási időszak kezdetét megelőző tizedik napon köteles közzétenni
a honlapján.
(12) Az  IH legkésőbb a  támogatási időszak kezdetét megelőző tizedik napon közleményben közzéteszi a  LEADER
HACS-ok IH által jóváhagyott LEADER Intézkedési Terveit.
(13) A  (3)  bekezdés d)–h)  pontjában felsorolt tevékenységek vonatkozásában az  ügyfelet a  Vhr. 23.  § (1)  bekezdés
b) pontjától eltérően nem terheli üzemeltetési kötelezettség.
3. § (1) Támogatás kizárólag a  4.  mellékletben szereplő településen és az  5.  mellékletben szereplő település külterületén,
illetve részönkormányzatának területén megvalósuló projekthez vehető igénybe.
(2) Támogatás kizárólag olyan projekthez vehető igénybe, amely a megvalósulás helye szerint illetékes LEADER HACS
HVS-ében meghatározott célkitűzések megvalósulásához járul hozzá.
(3) A  projektjavaslatok (2)  bekezdésben foglaltaknak megfelelő HVS-hez való illeszkedését az  illetékes LEADER HACS
vizsgálja, amely érdekében az IH által külön közleményben közzétett eljárásrend szerint a LEADER HACS létrehozza
és működteti a HBB-t.
(4) A HBB nem adhat ki támogató nyilatkozatot abban az esetben, ha a pályázat tartalma az 1698/2005/EK rendeletben
más tengelyekre vonatkozóan meghatározott jogcímek jogosultsági feltételeinek megfelel, ezért más jogcím
keretében is támogatható lett volna.
(5) A benyújtott pályázatok vonatkozásában a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni.
 (6) Induló vállalkozás esetén a  Vhr. 7.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott, a  nehéz helyzetben lévő
vállalkozásokra vonatkozó szabályokat nem kell alkalmazni.
 (7) A támogatási határozattal jóváhagyott műveletet 2014. december 31. napjáig meg kell valósítani. Kifizetési kérelem
legkésőbb 2015. január 31. napjáig nyújtható be.
 (8) Az  e  rendelet alapján nyújtott támogatások tekintetében a  Vhr. 12.  § (4)  bekezdésében, illetve a  Vhr. 33.  §
(4) bekezdésében foglaltak nem alkalmazandóak.
 (9) Amennyiben a támogatási határozattal jóváhagyott művelet nem kizárólag a 2. § (3) bekezdés d)–f ) pontjára irányul,
úgy a Vhr. 24. § (1) bekezdésétől eltérően az ügyfél köteles a támogatási határozat közlésétől számított hat hónapon
belül a  támogatási határozatban jóváhagyott – és a  támogatási határozattal jóváhagyott egyéb elszámolható
kiadások összegével csökkentett – támogatási összeg legalább 10%-ával elszámolni.
4. § (1) Egy pályázat keretében a megítélt támogatás összege nem haladhatja meg az 50 000 000 forintot.
 (2) Nem támogatható az a pályázat, amely esetén a jóváhagyható támogatási összeg nem éri el a 200 000 forintot.
 (3) Az  egyéb elszámolható kiadások tekintetében – ha a  pályázatban eltérő támogatási intenzitások kerülnek
megállapításra – egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni.
 (4) A jóváhagyott elszámolható kiadás nem haladhatja meg
a) a Gépkatalógusban beazonosítható tételek vonatkozásában a Gépkatalógus,
b) az Építési Normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában az ÉNGY
szerinti referenciaárat.
(5) Költségvetési szervek esetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján a támogatás
számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
(6) Ha az  ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a  pályázatához vagy a  kifizetési
kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amely
a) nem a LEADER HACS-tól származik,
b) e rendelet hatálybalépését követően állítottak ki, és
c) tartalmazza
ca) az ajánlatkérő nevét, címét és az ajánlattevő nevét, címét és adószámát vagy adóazonosító jelét,
cb) a kiadási tétel műszaki adatait,
cc) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
cd) a  kiadási tétel nettó összegét, a  felszámított áfát és bruttó összegét, vagy az  az árajánlatból
megállapítható,
ce) a kiadási tétel pénznemét, amennyiben az forinttól eltérő,
cf ) az ajánlattevő aláírását, valamint
cg) az árajánlat kiállításának dátumát.
(7) Elektronikus árajánlat esetén a (6) bekezdés c) pont cf ) alpontja szerinti követelményt nem kell alkalmazni, azonban
ha az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, mellékelni kell az elektronikus levelet és az elektronikus
levél csatolmányainak is meg kell felelniük a  (6)  bekezdés a)–b)  pontjában és a  c)  pont ca), cb), cc), cd), ce),
cg)  alpontjában meghatározott követelménynek. Webáruházból letöltött árajánlat esetén a  (6)  bekezdés c)  pont
ca), cf ) és cg) alpontja szerinti követelményt nem kell alkalmazni. Az elektronikus árajánlat akkor fogadható el, ha
tartalmazza a webáruház honlap címét.
(8) Amennyiben az  árajánlat a  (6) és (7)  bekezdésben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek nem felel
meg, az elszámolni kívánt árajánlatos tételek vonatkozásában az ügyfél támogatásra nem jogosult.
(9) A Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően a szoftver licencek ellenértéke eszközként elszámolható kiadás.
 (10) Rendezvény megvalósulására irányuló pályázat esetén, a  rendezvény keretén belül végzett tereprendezésre a Vhr.
30. § (7) bekezdését nem kell alkalmazni, ha az építési tételek elszámolása ÉNGY alapján történik.
 (11) A Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően egy árajánlat csatolása szükséges
a) jogszabályban meghatározott árral rendelkező eszköz vagy szolgáltatás esetében, vagy
b) tradicionális eszköz beszerzése esetében, amely árajánlat egyúttal igazolja, hogy az  eszköz hordozza
a  megismertetni kívánt időszakban használt eszköz formai és funkcionális jellemzőit, és az  árajánlat
becsatolása mellett az  ügyfél nyilatkozik arról, hogy az  árajánlat alapján beszerzett tradicionális eszköz
kereskedelmi forgalomban nem kapható.
5. § (1) Települési önkormányzat nem vehet igénybe támogatást a  helyben biztosítandó közfeladatok keretében
gázhálózat, az elektromos hálózat, az  ivóvízhálózat, a szennyvízhálózat, a csapadékvíz-elvezető rendszer, a  tűzi-víz
vezetékek, a  tűzi-víz tárolók, az  utak, a  járdák, a  vasutak, az  átereszek, a  vízi létesítmények, a  hulladékkezelő,
az egyedi szennyvízelhelyezés, a hírközlési, informatikai hálózat fejlesztésére, létrehozására.
(2) Települési önkormányzat nem vehet igénybe támogatást
a) az egészséges ivóvízzel való ellátásra,
b) az óvodai nevelésre és az általános iskolai oktatásra és nevelésre,
c) az egészségügyi és a szociális alapellátásra,
d) a közvilágításra,
e) a helyi közutak fenntartására,
f ) a  helyi közutakon, a  helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutakon,
valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozás, parkolás
biztosítására, valamint
g) a  nemzetiségek jogainak érvényesülését szolgáló, valamint az  (1)  bekezdésben meghatározott, kötelezően
biztosítandó feladatok ellátását szolgáló épület, épületrész, eszköz és technológia fejlesztésére, létrehozására.
(3) Az ügyfél nem jogosult pályázat benyújtására ugyanarra a projektre, beruházásra, vagy fejlesztésre, amely kapcsán
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott elbírálatlan támogatási kérelme vagy jogerős
támogatási határozata van.
(4) Az  ügyfél tanácsadást, tanulmánykészítést, oktatást, illetve képzést a  Szerződés 87. és 88.  cikke alkalmazásában
a  támogatások bizonyos fajtáinak a  közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános
csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet 1.  melléklete szerinti
partnervállalkozásától vagy kapcsolt vállalkozásától nem vehet igénybe.
(5) A nem elszámolható kiadásokat az 1. melléklet tartalmazza.
(6) A  Vhr. 28.  § (3)  bekezdésétől eltérően a  támogatási határozattal jóváhagyott árajánlatos tétel (gép, eszköz,
berendezés, szolgáltatás) helyett más árajánlatos tétel beszerzésére akkor van lehetőség, ha az árajánlatos tételek
funkciójukat tekintve egymással helyettesíthetőek, és az új árajánlatos tétel ugyanazt a célt szolgálja a műveleten
belül, mint a  lecserélni kívánt tétel. A  támogatás az  árajánlatos tétel módosításának jóváhagyását követően sem
haladhatja meg a  lecserélni kívánt árajánlatos tétel vonatkozásában a  támogatási határozatban jóváhagyott
összeget.
(7) Az  árajánlatos tételek módosulása esetén a  kifizetési kérelemhez csatolni kell legalább kettő darab, a  4.  §
(6) bekezdésének megfelelő, legfeljebb egy hónappal a módosítási kérelem benyújtása előtt kiállított, a teljesítéskor
érvényes árajánlatot, és az ügyfélnek meg kell indokolnia, hogy a két árajánlat közül melyiket választja.
6. § (1) Az ügyfélnek az e rendeletben előírt jogosultsági feltételeknek már a pályázat benyújtásakor meg kell felelnie.
 (2) A  pályázatban szereplő projekt megvalósítása a  pályázat befogadását követően az  ügyfél saját felelősségére
kezdhető meg.
 (3) Ültetvénytelepítés esetében – a  Vhr. 3.  § 29.  pontjától eltérően – a  beruházás befejezése a  támogatott
tevékenységek megvalósítása. 3. Közösségi célú fejlesztések 7. § (1) Pályázat benyújtására jogosult a LEADER HACS illetékességi területéhez tartozó településen működő
a) települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat, önálló jogi személyiséggel rendelkező
önkormányzati társulás, amelynek a fejlesztéssel, tevékenységgel érintett település a tagja,
b) nonprofit szervezet, valamint
c) egyház.
(2) A támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 100%-a.
 (3) A  Vhr. 23.  § (1)  bekezdés c)  pontjától eltérően az  üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a  beruházás vagy
fejlesztés tárgya – a fenntarthatóságának biztosítása érdekében – az üzemeltetési kötelezettség fenntartása mellett
bérbe adható.
4. Vállalkozási célú fejlesztések 8. § (1) Pályázat benyújtására jogosult a LEADER HACS illetékességi területén fekvő településen
a) működő mikro-, kis- és középvállalkozás,
b) induló mikro-, kis- és középvállalkozás,
c) lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy, amennyiben vállalja, hogy a támogatás
megítélését követően az  első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig egyéni vállalkozóként
nyilvántartásba veteti magát, illetve ha a  pályázattal érintett tevékenység működési engedélyhez kötött új
tevékenység, akkor az  utolsó kifizetési kérelem benyújtásáig felveszi az  egyéni vállalkozói tevékenységei
közé, vagy
d) lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező mezőgazdasági őstermelő, amennyiben a  pályázatban
meghatározott fejlesztés saját előállítású vagy helyi termék előállítására, feldolgozására, valamint piacra
jutásának elősegítését célzó tevékenységre irányul.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjától eltérően
a) az önálló tevékenységet végző magánszemély természetes személynek, valamint
b) a  Vhr. 2.  § (3)  bekezdés c)  pontja alapján turisztikai tevékenységek ösztönzése jogcím keretében falusi
szálláshelyet üzemeltető természetes személynek
nem kell vállalnia, hogy a  támogatás megítélését követően az  első kifizetési kérelem benyújtásának időpontjáig
egyéni vállalkozóként nyilvántartásba veteti magát.
(3) Nem jogosult támogatásra a  gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó
EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti alábbi tevékenységekhez kapcsolódó fejlesztés:
a) NACE Rev. 2. B nemzetgazdasági ág – Bányászat, kőfejtési tevékenység;
b) NACE Rev. 2. 47.30 gépjármű-üzemanyag kiskereskedelem;
c) NACE Rev. 2. 46 nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár);
d) NACE Rev. 2. K nemzetgazdasági ág – Pénzügyi, biztosítási tevékenység;
e) NACE Rev. 2. L nemzetgazdasági ág – Ingatlanügyletek;
f ) NACE Rev. 2. O Nemzetgazdasági ág – Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás;
g) NACE Rev. 2. P Nemzetgazdasági ág – Oktatás, kivéve 85.5 Egyéb oktatás;
h) NACE Rev. 2. 77.31 Mezőgazdasági gépkölcsönzés;
i) NACE Rev. 2. 03.2 Halgazdálkodás;
j) NACE Rev. 2. 49 Szárazföldi, csővezetékes szállítás;
k) NACE Rev. 2. 50 Vízi szállítás;
l) NACE Rev. 2. 51 Légi szállítás.
(4) A támogatás mértéke, ha az ügyfél a fejlesztést
a) hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a;
b) nem hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a.
(5) A  megítélhető támogatási összeg alapját az  Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88.  cikkének a  de
minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet
(a  továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet) képezi, amelynek értelmében a  vállalkozási célú fejlesztés
esetén az e rendelet alapján megítélt támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek
esetében de minimis támogatásnak minősül.
5. Támogatható tevékenységek speciális feltételei 9. § (1) Rendezvény esetén nem vehető igénybe támogatás
a) kizárólag egy adott gazdasági társaság érdekeinek és termékeinek bemutatását célzó (termékbemutató),
valamint
b) politikai célú
rendezvényekre. (2) A (1) bekezdés a) pontjában foglaltak alól kivételt képez a helyi termékek népszerűsítését szolgáló rendezvény.
 (3) Az ügyfél köteles
a) a  rendezvény témájáról, helyszínéről és időpontjáról szóló meghívót és a  meghirdetés dokumentációját
a  rendezvény megvalósítási időpontját megelőző harmincadik napig az  illetékes LEADER HACS-hoz
megküldeni, aki köteles a honlapján történő közzétételéről gondoskodni, valamint
b) a  meghívót és a  meghirdetés dokumentációját a  rendezvény időpontját követően legkésőbb az  első olyan
kifizetési kérelemmel egyidejűleg az  MVH kirendeltségének megküldeni, amelyben a  rendezvénnyel
kapcsolatos tétel is elszámolásra kerül.
(4) Az ügyfél köteles a rendezvény megtartásáról – annak lezárását követő tizenöt napon belül – írásbeli emlékeztetőt
készíteni. Az  emlékeztetőt a  rendezvénnyel kapcsolatos tétel elszámolását tartalmazó első kifizetési kérelemmel
együtt kell megküldeni az MVH kirendeltségének. Az emlékeztető tartalmazza
a) a rendezvény helyszínét, időpontját,
b) a célcsoport megjelölését,
c) a rendezvény céljának és eredményének rövid bemutatását,
d) legalább tíz darab, a rendezvény főbb programjait és a rendezvényen elhelyezett arculati elemeket bemutató
dátumozott fotót, valamint
e) az  illetékes LEADER HACS-nak a  rendezvényről való értesítését bizonyító (3)  bekezdés a)  pontja szerinti
dokumentumot.
 (5) Azon tételek esetében, amelyekre vonatkozóan az ügyfél nem teljesítette a (3) bekezdésben foglaltakat, a kifizetési
kérelemben jóváhagyott tételre vonatkozó támogatás mértékét az MVH 5%-kal csökkenti.
 (6) A (4) bekezdés szerinti emlékeztető nélkül benyújtott rendezvényhez kapcsolódó tételek elutasításra kerülnek.
 (7) Az  e  tevékenység keretében támogatható rendezvény költségei között kizárólag azon szolgáltatások költségei
számolhatóak el, amelyeknek igénybevételére a  rendezvény látogatói felé külön díjat a  szolgáltatást nyújtó
nem számolt fel. A  korlátozás a  100%-os támogatási intenzitást el nem érő pályázatok esetében is vonatkozik
a támogatott szolgáltatás összes elszámolható kiadására.
(8) A támogatás további feltétele, hogy az ügyfél a rendezvény helyén az arculati elemeket feltüntesse.
 (9) Amennyiben az  ügyfél a  (8)  bekezdésben foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  MVH a  kifizetési
kérelmekben az adott rendezvénnyel érintett elszámolt tételek összegét 5%-kal csökkenti.
(10) A Vhr. 27.  § (1)  bekezdés g)  pontjától eltérően a  rendezvényen fellépő előadók díjára vonatkozóan egy árajánlat
becsatolása szükséges.
10. § (1) Képzés esetén az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
I. és II. intézkedéscsoportjához kapcsolódó képzések tárgyában nyújtandó támogatások részletes feltételeiről
szóló 139/2008. (X. 22.) FVM rendelet és az  ÚMVP III. tengelyes horizontális intézkedésekhez kötődő képzések
lebonyolításához támogatás nem nyújtható.
(2) Az ügyfél köteles
a) az oktatás megvalósítását
aa) legalább tíz darab dátumozott fotóval,
ab) jelenléti ívvel,
ac) oktatási napló vezetésével,
ad) képzési tematika elkészítésével
dokumentálni, valamint
b) a résztvevők számára igazolást, tanúsítványt, bizonyítványt, vagy oklevelet kiállítani.
(3) A kifizetési kérelemhez csatolni szükséges az addig lezajlott képzések vonatkozásában
a) a jelenléti ívet,
b) a résztvevőkkel kötött megállapodások másolatát,
c) az oktatási napló másolatát,
d) kiállított igazolások, tanúsítványok, bizonyítványok, oklevelek másolatát, valamint
e) a dátumozott fotókat, amelyek a képzés helyszínét, résztvevőit és a nyilvánosság tájékoztatását mutatják be.
(4) Amennyiben az  ügyfél nem tesz eleget a  (3)  bekezdésben foglalt kötelezettségének, a  kifizetési kérelemnek
a képzéshez tartozó tételei elutasításra kerülnek.
(5) A pályázathoz mellékelni kell a képző szerv által elkészített képzési ütemtervet.
 (6) Képzés esetén az  elszámolható kiadás legmagasabb összege nettó 25 000 Ft/résztvevő/nap. Egy napnak nyolc
képzési óra tekintendő, ennél rövidebb időtartam esetén időarányos összeg alkalmazandó. Egy képzési óra hossza
legalább 45 perc.
(7) A  települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat, önálló jogi személyiséggel rendelkező
önkormányzati társulás, nonprofit szervezet, egyház ügyfél a  résztvevőktől részvételi díjat vagy egyéb, képzéshez
kapcsolódó térítési díjat nem szedhet.
(8) Mikro-, kis- és középvállalkozás, valamint a  természetes személy ügyfél esetében az  elszámolható kiadás csökken
a beszedett részvételi díj összegével.
(9) Nem nyújtható támogatás a  képzésen résztvevők étkezési- (kivéve az  oktatás ideje alatt biztosított étel-,
italfogyasztás), szállás- és a  képzés helyszínére való oda- és visszautazása költségeinek térítéséhez vagy a  pótló-,
illetve javítóvizsga díjához.
(10) A képzésről az oktatás szervezőjének és a résztvevőnek megállapodást kell kötnie, amelyben kötelező feltüntetni
a) a felek nevét és személyes adatait,
b) a képzés témáját, időpontját, időtartamát,
c) a képzés díját és
d) a képzési órák számát.
11. § (1) Az  ügyfél köteles a  képzés témáját, helyszínét és időpontját a  képzés megvalósítási időpontját megelőző
harmincadik napig az  illetékes LEADER HACS-nak megküldeni, aki köteles a  beérkezett dokumentumon lévő
adatoknak a  saját honlapján történő közzétételéről gondoskodni, valamint az  ügyfél ugyanezen információkat
köteles az  illetékes MVH kirendeltségnek az  első olyan kifizetési kérelemmel együtt megküldeni, ahol képzéssel
kapcsolatos tétel is elszámolásra kerül. Több képzési napból álló képzés esetén az  összes képzési nap tervezett
dátumát egyidejűleg is be lehet jelenteni.
(2) Azon tételek esetében, amelyekre vonatkozóan az  ügyfél nem tesz eleget az  (1)  bekezdésben foglalt
kötelezettségének, az  adott kifizetési kérelemben jóváhagyott tételre vonatkozó támogatás mértékét az  MVH
5%-kal csökkenti.
(3) A támogatás további feltétele, hogy az ügyfél a képzés helyén az arculati elemeket feltüntesse.
 (4) Amennyiben az  ügyfél nem tesz eleget az  (3)  bekezdésben foglalt kötelezettségének, az  MVH a  kifizetési
kérelmekben az adott képzéssel érintett elszámolt tételek összegét 5%-kal csökkenti.
12. § (1) A  tanulmánykészítés tevékenység keretében a  LEADER HACS területén megvalósuló, stratégiájának végrehajtását
elősegítő tanulmányok elkészítésére vehető igénybe támogatás.
(2) A tanulmányhoz mellékelni kell a 2. melléklet szerinti nyilatkozatot a tanulmány eredetiségéről.
 (3) A tanulmány formai és tartalmi követelményeit a 3. melléklet tartalmazza.
 (4) Tanulmánykészítés tevékenysége esetében pályázat benyújtására települési önkormányzat, települési nemzetiségi
önkormányzat, önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, nonprofit szervezet, egyház, mikro-,
kis- és középvállalkozás jogosult, amennyiben
a) a  tanulmány témáját tekintve legalább három, igazolható szakmai referenciát csatol a  pályázathoz, amely
tartalmazza a  referenciában szereplő tanulmányok címét, a  megbízókat, a  tanulmányok elkészítésének
dátumát, valamint a tanulmányok elérési helyét,
b) a  pályázat benyújtásával vállalja, hogy a  tanulmány által érintett vidéki szereplők bevonásával készíti el
a pályázat tárgyát képező tanulmányt vagy a tanulmány által érintett vidéki szereplők részére a tanulmányt
a HACS honlapján is közzétett időpontban rendezett nyilvános fórumon bemutatja, és
c) vállalja, hogy az elkészült tanulmányt az illetékes HACS-nak megküldi a honlapján történő közzététel céljából.
 (5) Az  elszámolható kiadások mértéke tanulmány tevékenység esetében nem haladhatja meg a  nettó
1 000 000 forintot.
 (6) A tanulmánykészítés tevékenység esetében a 7. § (2) bekezdésétől és a 8. § (4) bekezdésétől eltérően a támogatás
mértéke, ha a tanulmányt
a) a mikro-, kis- és középvállalkozás ügyfél
aa) hátrányos helyzetű területre vonatkozóan készíti el, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a,
ab) nem hátrányos helyzetű területre vonatkozóan készíti el, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a;
b) települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat önálló jogi személyiséggel rendelkező
önkormányzati társulás, nonprofit szervezet, egyház ügyfél
ba) hátrányos helyzetű területre vonatkozóan készíti el, akkor az összes elszámolható kiadás 85%-a,
bb) nem hátrányos helyzetű területre vonatkozóan készíti el, akkor az összes elszámolható kiadás 80%-a.
(7) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell az elkészült tanulmányt.
6. A pályázat benyújtása és a meghatalmazással kapcsolatos szabályok
13. § (1) A  pályázatot az  egyes mezőgazdasági és agár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén az  elektronikus
kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint, az  elektronikus űrlapkitöltő
szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül kell benyújtani az  MVH-hoz
2013.  június 17-én 08:00 órától forráskimerülésig, de legkésőbb 2013. augusztus 31-én 18:00 óráig. A pályázathoz
csatolandó dokumentumokat elektronikus úton, szkennelés útján előállított, olvasható formában kell csatolni
a kérelemhez.
(2) Az  ügyfél a  pályázat benyújtására szolgáló elektronikus felületre történő első belépést követő ötödik nap végéig
nyújthatja be pályázatát. Ha az ügyfél ezen időkorlátot túllépi, a megkezdett pályázat tovább nem szerkeszthető és
nem nyújtható be. Újabb belépést követően a pályázat – az újabb belépést követő ötödik nap végéig – benyújtható.
(3) A  pályázat MVH általi elektronikus fogadásának tényét a  Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszerben
(a  továbbiakban: KR) az  ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig
az  ideiglenesen fenntartott értesítési tárhelyére automatikusan kapott KR dokumentum igazolja, valamint az MVH
elektronikus úton értesíti az ügyfelet a beérkezett pályázat adatairól.
(4) A  pályázatban szereplő adatokra, a  pályázathoz csatolt dokumentumokra nézve módosítási kérelem kizárólag
a benyújtást követő öt napon belül, elektronikus úton terjeszthető elő. Az ügyintézési határidő a módosításra nyitva
álló időszak utolsó napját követően kezdődik.
(5) A pályázat benyújtási időpontja az utolsó módosítás időpontja.
 (6) A  pályázat benyújtását követően hiánypótlásnak nincs helye. Amennyiben az  ügyfél bármely, jogszabály alapján
pályázatához csatolandó dokumentumot a  pályázat benyújtásával egyidejűleg nem vagy hiányosan nyújt be,
a pályázata érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(7) Forráskimerülés esetén az  IH vezetője LEADER HACS-onként a  gazdaságfejlesztésre és a  szolgáltatásfejlesztésre
irányuló pályázati rangsorok szerint külön IH közleményben rendelkezik a  támogatási kérelem benyújtási időszak
felfüggesztéséről és újranyitásáról.
(8) A pályázat benyújtásának feltétele a HBB által kiállított támogató nyilatkozat, amelyet a HBB megküld az ügyfél és
az MVH részére.
(9) A HBB támogató nyilatkozatát a HVS-ben meghatározott feltételek alapján állítja ki.
 (10) A  pályázat benyújtásának napját követően legkésőbb a  pályázat módosítására nyitva álló öt napot követő három
munkanapon belül az ügyfélnek kérnie kell a HBB-től a  támogató nyilatkozat záradékolását. A HBB a záradékolási
kérelem kézhezvételét követő három munkanapon belül megvizsgálja, hogy a benyújtott pályázat a HBB támogató
nyilatkozat kiállítási feltételeinek megfelel-e és a  nyilatkozat záradékának kitöltésével igazolja a  HBB döntésnek
való megfelelést. A  záradék kiállítását követő munkanapon a  LEADER HACS megküldi a  záradékolt nyilatkozatot
az ügyfél, az IH és az MVH részére.
(11) A HBB által záradékolt támogató nyilatkozat hiányában a pályázat elutasításra kerül.
 (12) A HBB a záradékolási jogkörét a LEADER HACS munkaszervezetére delegálhatja.
14. § (1) A pályázathoz mellékelni kell
a) a  települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat, illetve önálló jogi személyiséggel
rendelkező önkormányzati társulás ügyfél esetén az  érintett önkormányzat képviselő-testületének vagy
társulási tanácsának a támogatási kérelemben szereplő cél megvalósításáról szóló határozatának kivonatát;
b) az  egyház nyilvántartásba vett adatait igazoló hatósági bizonyítványt, vagy a  belső egyházi jogi személy
jogi személyiségét igazoló egyházi igazolást, amelyet az  egyház egészének, illetve legfőbb szervének
vagy az  adott jogi személy közvetlen felettes egyházi szervének az  egyházakkal való kapcsolattartás
koordinációjáért felelős miniszternél bejelentett képviselője vagy az  egyház belső szabályai szerint erre
feljogosított tisztségviselő állít ki;
c) vállalkozási célú fejlesztés esetén az  1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek
esetében az ügyfél által
ca) az adott pénzügyi évben, valamint
cb) az előző két pénzügyi évben
megítélt de minimis támogatásról szóló nyilatkozatot;
d) természetes személy ügyfél esetében a lakcímet igazoló hatósági igazolvány egyszerű másolatát;
e) a Vhr. 27. § (1) bekezdés b) pontja szerinti okiratot, amennyiben a pályázat nem kizárólag marketingre vagy
tanulmánykészítésre irányul;
f ) legalább két, hasonló műszaki tartalommal rendelkező árajánlatot, amennyiben a  referenciaár a  4.  §
(4)  bekezdésében foglaltak alapján nem állapítható meg, valamint az  ezek közül elfogadni kívánt árajánlat
választásának indoklását.
(2) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén – a Vhr.-ben foglaltaktól eltérően – mellékelni kell a következő
dokumentumok egyszerű másolatát:
a) építési engedélyköteles beruházás esetén
aa) az  ügyfél nevére szóló jogerős és érvényes építési engedély vagy ennek hiányában a  hatóság
közokirati formában kiállított igazolás az építésügyi eljárás megindításáról, és
ab) az ügyfél nevére szóló – a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott – építésiműszaki dokumentáció, ami a  tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a  helyszínrajzot,
alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, műszaki
leírást, valamint a  beruházás előtti, eredeti állapotot bemutató felmérési rajzot (alaprajzokat,
homlokzatokat, metszeteket);
b) nem építési engedélyköteles beruházás esetén
ba) az  ügyfél nevére szóló, az  illetékes építésügyi hatóság által kiadott eredeti nyilatkozat arról, hogy
az építési tevékenység nem építési engedélyköteles, és
bb) az  ügyfél nevére szóló – a  tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott –
építési tervdokumentáció, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a helyszínrajzot,
alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, műszaki
leírást, valamint a beruházás előtti, eredeti állapotot bemutató tervrajzokat;
c) a tervezett fejlesztés településen belüli elhelyezkedését bemutató térképrészlet.
 (3) Az  e  rendelet alapján benyújtandó támogatási kérelem kapcsán a  Vhr. 27.  § (1)  bekezdés h)–i)  pontját nem kell
alkalmazni. 15. § (1) A  pályázat meghatalmazott általi benyújtásának, illetve a  pályázat benyújtását követő elektronikus
kapcsolattartásnak feltétele a  meghatalmazott MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerben (a továbbiakban: ügyfél-nyilvántartási rendszer) való nyilvántartásba vétele és az eljárására vonatkozó
meghatalmazás MVH-hoz történő benyújtása.
(2) A  meghatalmazottat az  eljárásra az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon eljárási cselekményeket, amelyekre a meghatalmazás kiterjed, továbbá
e) a meghatalmazás érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
(3) Ha az  ügyfél a  pályázat benyújtására, illetve az  elektronikus kapcsolattartásra meghatalmazottat vesz igénybe,
a  meghatalmazásnak a  13.  § (1) és (2)  bekezdése, valamint a  17.  § (1)  bekezdése szerinti eljárási cselekmények
elektronikus úton történő ügyintézésére ki kell terjednie.
(4) A  meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után postai úton vagy személyesen is be kell
nyújtani az MVH-hoz. A postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazást legkésőbb a meghatalmazásban
szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően tíz nappal kell benyújtani bármely megyei MVH kirendeltségre,
amely meghatalmazást az MVH – a képviseleti jogosultság ellenőrzését követően – nyilvántartásba veszi.
(5) Ha a  (2)  bekezdés szerinti elektronikus és papíralapon tett első bejelentést követően a  képviseleti jogosultság
tartalmában vagy a  képviseleti jogosultság terjedelmét nem érintő bejelentett adatokban változás következik be,
azt a meghatalmazott – a KR útján történt azonosítás után – az MVH honlapján közvetlenül elérhető elektronikus
űrlapon, valamint papíralapon is, annak benyújtásakor meglévő valamennyi jogosultságára kiterjedően köteles
bejelenteni.
(6) Több személy részére adott meghatalmazás esetében az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el, az ezzel ellentétes kikötés semmis.
(7) A  meghatalmazott – a  képviseleti jogosultságának (2)  bekezdés szerinti igazolását követően – saját ügyfélkapuját
használja a  meghatalmazó ügyfél pályázatának benyújtására, illetve a  pályázat benyújtását követő elektronikus
kapcsolattartásra. A  LEADER HACS, vagy amennyiben bevont szervezet útján látja el az  MVH által szerződésben
foglalt feladatokat, úgy a bevont szervezet átruházott feladatokat ellátó munkatársa nem hatalmazható meg.
(8) A meghatalmazott útján történő pályázat vagy egyéb, a pályázat benyújtását követően előterjesztett dokumentum
benyújtásának tényét dokumentálni kell. A  dokumentálás módja a  benyújtott és az  elektronikus felületen KR
dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása, a  kinyomtatott dokumentumok
adatokat lezáró utolsó oldalának az  ügyfél és a  meghatalmazott általi aláírása, valamint a  többi oldal mindkét fél
általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt összesítő kimutatásban is elismerheti, hogy a feltöltött KR dokumentum
adattartalmát ismeri és azzal egyetért. A  kinyomtatott dokumentum vagy összesítő kimutatás egy példányát
a meghatalmazott, másik példányát az ügyfél köteles megőrizni és azt az MVH felhívására a meghatalmazott vagy
az ügyfél köteles bemutatni.
(9) A  meghatalmazás visszavonását az  erre rendszeresített nyomtatványon az  ügyfél önállóan vagy meghatalmazott
közreműködésével köteles bejelenteni az MVH-hoz. A visszavonás bejelentéséről szóló nyomtatványt az ügyfélnek
papír alapon, aláírásával hitelesítve postai úton kell megküldenie az  MVH megyei kirendeltségére vagy
a meghatalmazottnak elektronikus úton kell elküldenie az MVH részére és ezt követően az ügyfélnek – aláírásával
hitelesítve – postai úton kell megküldenie a  benyújtást követő öt napon belül az  MVH megyei kirendeltségére.
A papír alapú bejelentés hiányában a meghatalmazás visszavonása érvénytelen.
(10) Amennyiben a meghatalmazás visszavonását a meghatalmazott önállóan jelenti be, a bejelentéshez csatolnia kell
annak hitelt érdemlő igazolását, hogy a meghatalmazás felmondásáról papír alapon értesítette a meghatalmazást
adó ügyfelet. A  papír alapú bejelentés és igazolás hiányában a  meghatalmazás visszavonása érvénytelen.
A  meghatalmazás visszavonásának meghatalmazott általi bejelentésére egyebekben a  (9)  bekezdésben foglaltak
az irányadók.
7. A pályázat elbírálása 16. § (1) A pályázatok elbírálása a Törvény III–IV. fejezete alapján történik.
 (2) A  támogatási döntést az  MVH LEADER HACS-onként, a  2.  § (4)  bekezdése szerint gazdaságfejlesztésre és
szolgáltatásfejlesztésre, a LEADER HACS rendelkezésére álló keret alapján hozza meg a Törvény 32. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott benyújtási sorrend szerint.
(3) Nem ítélhető meg több támogatás az ügyfél által a pályázat Főlapján igényelt támogatási összegnél.
8. A kifizetési kérelem benyújtása 17. § (1) A  kifizetési kérelmet a  Vhr. 16/B.  §-a szerinti időszakokban elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével
előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül kell benyújtani. A kérelemhez csatolandó dokumentumokat
szkennelés útján előállított formában kell csatolni a  kérelemhez. A  kifizetési kérelem benyújtása és a  kifizetési
kérelem alapján indult eljárás során a  13.  § (2)  bekezdés és a  15.  § (2)–(9)  bekezdés rendelkezéseit megfelelően
alkalmazni kell.
(2) Természetes személy ügyfél esetén az első kifizetési kérelemhez csatolni kell az adóbejelentkezési lap másolatát.
9. Az elektronikus kapcsolattartás szabályai 18. § (1) Az  ügyfél az  MVH részére teljesítendő, jelen rendelettel szabályozott intézkedésben való részvétele
megalapozottságának vizsgálatához, megállapításához szükséges bejelentési, adatszolgáltatási, valamint
nyilatkozattételre vonatkozó kötelezettségét kizárólag elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül köteles teljesíteni.
(2) Az MVH az adott eljárási cselekményhez kapcsolódó döntéseit postai úton vagy elektronikus úton közli az ügyféllel.
 (3) Az MVH az  (1) és (2) bekezdésben meghatározott eljárási cselekmények elektronikus ügyintézése céljából a KR-en
keresztül hozzáférhető informatikai rendszert működtet.
 (4) Az  elektronikus úton benyújtott dokumentumok MVH általi fogadásának tényét a  KR-ben az  ügyfél értesítési
tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig az  értesítési tárhelyére automatikusan kapott
KR dokumentum igazolja.
(5) Az  MVH az  adott eljárási cselekményekről az  ügyfél értesítési tárhelyére értesítést küld, továbbá az  adott eljárási
cselekményhez kapcsolódó dokumentumot, valamint az eljárás során hozott végzést, határozatot (a továbbiakban:
dokumentum) az  ügyfél értesítési tárhelyére elhelyezi, amelyről a  KR az  ügyfél általa megadott elektronikus
levélcímre értesítést küld.
(6) Az ügyfél a dokumentumot az arra mutató internetes hivatkozás megnyitásával veheti át. Az internetes hivatkozás
megnyitásával a KR dokumentum olvashatóvá válik, az olvasottság ténye automatikusan megküldésre kerül az MVH
részére, amely igazolja, hogy a dokumentumot átvették.
(7) Ha az  ügyfél az  MVH által megküldött dokumentumot annak az  ügyfél értesítési tárhelyén történő elhelyezését
követő ötödik napon sem veszi át, akkor az MVH az ügyfél részére papír alapon kézbesíti a dokumentum másolatát.
10. Jogkövetkezmények 19. § (1) Amennyiben az  ügyfél a  3.  § (7)  bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, vagy a  kifizetési kérelmét az  MVH
elutasítja, úgy a Vhr. 35. § (9) bekezdése alkalmazásának van helye.
(2) Amennyiben az  ügyfél a  3.  § (7)  bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, de az  első kifizetési kérelem
benyújtására nyitva álló határidőben nyújtott be kifizetési kérelmet, amellyel a  támogatási határozatban
jóváhagyott támogatási összeg több, mint nulla százalékával elszámolt, akkor a  Vhr. 35.  § (9)  bekezdése
alkalmazásának van helye azzal, hogy a kizárásra vonatkozó szabályokat ezen ügyfél esetében nem kell alkalmazni.
(3) Amennyiben az ügyfél a műveletet a 3. § (7) bekezdésében foglalt határidőig nem valósítja meg, úgy a Vhr. 35. §
(9) bekezdése alkalmazásának van helye.
11. Előleg 20. § E rendelet alapján támogatott beruházásokhoz az  ügyfél előleget igényelhet, amelyre vonatkozóan az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az egyes beruházási jogcímek esetén nyújtandó támogatási előlegfizetésről
szóló 118/2012. (XI. 22.) VM rendeletet kell alkalmazni.
12. Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
22. § (1) A  LEADER Helyi Akciócsoportok feladat ellátásához az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó
vidékfejlesztési támogatás részletes feltételeiről szóló 30/2012. (III. 24.) VM rendelet (a  továbbiakban: R1) 1.  §
4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásban:]
„4. helyi termék: a LEADER Helyi Akciócsoport illetékességi területén honos, vagy ott megtermelt, előállított termék,
vagy a LEADER Helyi Akciócsoport által helyi termékként meghatározott hagyományos termék;”
(2) A R1. 7. § (3)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) A Helyi Bíráló Bizottság (a továbbiakban: HBB) tagjai és póttagjai számára a IV. tengely pályázatainak benyújtási
időszakát megelőző hónap vonatkozásában, valamint a  LEADER pályázat benyújtási időszak alatt havonta
legfeljebb bruttó 30 000 Ft és járulékai számolható el tiszteletdíjként. Amennyiben a LEADER HACS bármely vezető
tisztségviselője 2011-től HBB feladatot is ellát, tiszteletdíjban csak egy jogcímen részesülhet.
(4) A  LEADER HACS elnöke, ügyvezetője vagy igazgatója, munkaszervezetének dolgozója, valamint kizárólag
a LEADER benyújtási időszakot megelőző hónapban és a pályázat benyújtási időszak alatt a HBB tagjai és póttagjai
részére a 3. melléklet b) pontja szerint költségtérítés számolható el.”
(3) A R1. 7. § (5) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
[A saját gépjármű belföldi hivatali célú használata esetén kiküldetési rendelvény alapján]
„c) a HBB tagjai és póttagjai gépjármű használatának kiadásaira kizárólag a LEADER pályázat benyújtási időszakot
megelőző egy hónapban, valamint a  pályázat benyújtási időszak alatt a  HBB ülések vonatkozásában legfeljebb
bruttó 30 000 Ft/hó összeg számolható el.”
(4) A R1. 8. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
23. § (1) A  LEADER Helyi Akciócsoportok működéséről szóló 54/2011. (VI. 10.) VM rendelet (a  továbbiakban: R2.) 1.  §
13. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E rendelet alkalmazásban:]
„13. LEADER terv: a  Helyi Vidékfejlesztési Stratégia (a  továbbiakban: HVS) azon része, amely a  helyi közösség által
elfogadott térségi célkitűzéseket és az  1698/2005/EK tanácsi rendelet 61–65.  cikkében előírtaknak, valamint az  IH
által meghatározott egyéb feltételeknek megfelelő fejlesztéseket tartalmazza;”
(2) Az R2. 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„4.  § A  LEADER HACS minden évben legkésőbb május hónapban köteles az  előző naptári évre vonatkozó éves
beszámolót terjeszteni tagsága elé, amelynek elfogadásáról a  közgyűlés dönt. A  beszámolónak tartalmaznia kell
a  LEADER HACS eredményeit, tételes elszámolást a  bevételekről és a  kiadásokról, a  támogatási céllal benyújtott
projekttervezetek, pályázatok számáról, tartalmáról és támogatási igényéről, a támogatási kötelezettségvállalásban
részesült projektekről, a  projektek megvalósulásáról és a  támogatások elszámolásáról, valamint a  működtetési
kötelezettséggel rendelkező projektek működéséről. A beszámolót és a beszámoló elfogadásáról készült hitelesített
jegyzőkönyvet a LEADER HACS elektronikus úton megküldi az IH részére.”
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2017. (V. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos feladatok
ellátására 2017. június 6. napjától 2017. december 5. napjáig dr. Baán Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé minősített beruházásokkal kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi
körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) a  Liget Budapest projekt fejlesztési folyamatainak irányítására, koordinálására, tartalmának stratégiai szintű
felügyeletére, ideértve ezek más állami és fővárosi fejlesztésekkel történő összehangolására is;
b) az Igazgatóság Elnökeként a Városliget Zrt. működésének stratégiai irányítására és felügyeletére, az Igazgatóság
munkájának vezetésére, együttműködésére a Felügyelő Bizottsággal;
c) a Városliget szabályozási terve változtatásának előkészítésére és a fővárosi egyeztetések irányítására;
d) a Liget Budapest projektjeinek stratégiai szintű koordinálására, a Liget Budapest projekt részét képező kert
és  tájépítészeti feladatok (a továbbiakban: Liget Park projekt) ellátásáért felelős miniszteri biztossal, a Liget
Budapest projekttel összefüggésben a Fővárosi Nagycirkusz épületét érintő, készülő koncepció képviseletéért
felelős miniszteri biztossal egyeztetve;
e) a Liget Budapest projekt fejlesztési forrásaival történő gazdálkodás felügyeletére;
f ) a Liget Budapest projekt által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetével kapcsolatos szerződési és jogszabályi
intézkedések előkészítésének és végrehajtásának ellenőrzésére;
g) a  szakmai munkacsoportok munkájának stratégiai szintű irányítására és ellenőrzésére a  beruházás,
tartalomfejlesztés és az intézményfejlesztés feladatainak vonatkozásában;
h) a projekt hazai és külföldi kommunikációjának stratégiai szintű irányítására, illetve szükség esetén személyes
részvétel a kommunikációs feladatok ellátásában;
i) az érintett intézményekben folyó, az átköltözést, intézményfejlesztést, tartalomfejlesztést és használatbavételt
előkészítő munkák figyelemmel kísérésére és összehangolásának ellenőrzésére;
j) az új intézmények (Fővárosi Városligeti Színház, komáromi Csillag Erőd, Olof Palme ház, Országos Múzeumi
Restaurálási és Raktározási Központ) kialakításának előkészítésére és stratégiai irányítására;
k) a Liget Budapest projekt keretében megvalósítandó épületek, IT infrastruktúra, közmű- és közlekedésfejlesztés
és más projektelemek megvalósításának felügyeletére a költség- és időütemezéseknek megfelelően;
l) a  Liget Budapest projekt megvalósításával összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi
vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének és az abban közreműködő
szervezeti egységek munkájának felügyeletére, a kiadott feladatok végrehajtásának ellenőriztetésére;
m) a  Liget Budapest projekt végrehajtásával megbízott Városliget Zrt. feladatellátásának és működésének
stratégiai irányítására és ellenőrzésére, kiemelten az  építési folyamatok és a  végrehajtás során keletkező
beruházási javak (épületek, eszközök) megvalósításának és a keletkező vagyonelemek biztonságos és szakszerű
tulajdonba vételének (aktiválásának) területein;
n) az a)–m) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátására.
3. § (1) A Liget Budapest projektben részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
(2) A miniszteri biztos feladatellátása során együttműködik a Liget Park projektért felelős miniszteri biztossal, és képviselői
útján részt vesz a Városliget Zrt. által irányított Liget Park projekt tervezési konzultációin.
4. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
5. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
8. § Ez az utasítás 2017. június 6-án lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 54/2016. (XI. 24.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
236/2012. (HK 10.) HVKF intézkedése az országos légiriasztási rendszer összeköttetéseinek létesítésével és fenntartásával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése és a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
l) és p) pontjai alapján – figyelemmel az országos légi
riasztási rendszerrel kapcsolatos egyes honvédelmi feladatokról szóló 41/2012. (VI. 25.) HM utasítás 4. §-ára –
a következő
intézkedést adom ki. 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkarra, valamint
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) feladat végrehajtásában résztvevő katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Magyar Honvédség Légi Vezetési és Irányítási
Központ Hadműveleti Központ (a továbbiakban: MH
LVIK), Műveleti Irányító váltás, váltásparancsnoka, a
Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) központi főügyelete, a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap
(a továbbiakban: MTVA) MTV2 program (a továbbiakban: MTV2) ügyelete, valamint az MTVA Magyar Rádió
(a továbbiakban: MR) ügyelete között folyamatos távbeszélő kapcsolat létesült.
3. A Magyar Honvédség állandó jellegű távközlő hálózatának békeidejű üzemeltetési és felügyeleti rendjéről
szóló 47/2003 (HK 10) HVKF intézkedés, valamint az MH
állandó jellegű távközlő hálózatának békeidejű üzemeltetési és felügyeleti rendjének részletes szabályairól szóló
61/2003. (HK 11.) HVK VCSF szakintézkedése alapján, a
légiriasztás feladatainak ellátása érdekében kialakított távbeszélő áramkörök a „kiemelten fontos áramkörök” kategóriájába tartoznak.
4. A 2. pontban felsorolt szervezetek között az elsődleges kapcsolatot vezetékes összeköttetések biztosítják.
5. A híradás biztonságának növelése céljából alternatív,
másodlagos irányként az Egységes Digitális Rádiótávközlő (a továbbiakban: EDR) rendszer készülékei kerültek
telepítésre a 2. pontban felsorolt szervezetek ügyeleti szolgálatainál.
6. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság a BM OKF-el és az MTVA-val megkötendő együttműködési megállapodás mellékletében rögzíti a kialakított
vezetékes és rádió híradó rendszer részletes adatait, az
összeköttetések meglétének ellenőrzésével kapcsolatos
feladatokat, az áramkörök jellemző műszaki paramétereit,
a hívószámokat, a kábelszakaszokat, a bérlemények bérlésére, fenntartására, üzemeltetésére, a hibabejelentésre, a
hibaelhárításra, valamint az áramkörök üzemeltetésében
résztvevő szervezetek elérhetőségére vonatkozó adatokat.
7. A Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
a) a légiriasztás feladatainak végrehajtására szolgáló
összeköttetéseket az MH LVIK, Műveleti Irányító váltás
váltásparancsnoka készülékén végződteti;
b) BM OKF, az MTV2 és az MR ügyeletei szolgálatainál az MH Kormányzati Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatából MH távhívó jogosultsággal, azaz 2-es vonali jogosultsággal rendelkező mellékállomásokat telepít önálló
készülékeken végződtetve;
c) a Nemzetei Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-től,
mint kormányzati szolgáltatótól igényelt áramkörön alakítja ki a BM OKF légiriasztási kapcsolatát önálló készüléken végződtetve a BM OKF központi főügyeletén;
d) az MTV2 és az MR részére a légiriasztás feladatainak
végrehajtása céljából polgári távközlési szolgáltatótól bérli a szükséges áramköröket;
e) biztosítja, hogy a BM OKF, MTV2 és MR ügyeletein
a légiriasztás érdekében telepített távbeszélő készülékekről az MH LVIK, Műveleti Irányító váltás, váltásparancsnok készüléke legyen elérhető;
f) a BM OKF, MTV2 és MR ügyeletein telepített EDR
készülékek részére a légiriasztás érdekében zárt forgalmi
csoportot biztosít;
g) az MH LVIK, Műveleti Irányító váltás váltásparancsnokánál telepített EDR diszpécser állomás részére belépési jogosultságot biztosít a légiriasztás érdekében kialakított zárt forgalmi csoportba;
h) biztosítja a BM OKF központi főügyeletén telepített
EDR készülék légiriasztás zárt forgalmi csoportjába történő beléptetését és az arra feljogosított készülékről MH
távhívó szolgáltatás elérését;
i) az MTV2 és az MR ügyeletein a légiriasztás zárt forgalmi csoportjába történő belépésre, egyéni hívásra és az
MH távhívó szolgáltatás elérésére feljogosított EDR asztali készüléket biztosít és telepít;
j) bedolgozik és alapadatokat szolgáltat a légiriasztásra
vonatkozó együttműködési megállapodás mellékletébe;
8. A Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár parancsnoka felel a 7. pontban foglaltak intézkedés hatálybalépésétől számított 30 napon belül történő végrehajtásáért.
9. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
10. Hatályát veszíti a váratlan légitámadás esetén a légi
riasztás rendszere híradásának biztosításáról szóló
77/2008. (HK 7.) HM HVKF intézkedés
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
30/2015. (VII. 6.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontjában
foglaltaknak megfelelően, valamint a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII.  29.) Korm. rendelet előírásainak figyelembevételével – figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(4) bekezdés c) pontjára – az Emberi Erőforrások Minisztériuma iratkezelési tevékenységéről és irattári tervéről – a Magyar Nemzeti
Levéltár és a köziratok kezelésének szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya az Emberi Erőforrások Minisztériumára terjed ki.
2. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatát az utasítás 1. melléklete szerint határozom meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 16/2014. (IV. 18.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
35/2015. (IX. 24.) MNB rendelete a hitelintézetek likviditásfedezeti rátájának minimum szintjéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (7)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  2015/61/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatálya alá tartozó hitelintézetre
(a továbbiakban: hitelintézet) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. likviditásfedezeti ráta: a 2015/61/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet szerint számított mutató.
3. § A hitelintézet likviditásfedezeti rátájának mindenkor el kell érnie a 100%-os szintet.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 1–3. és az 5. § 2016. április 1-jén lép hatályba és 2018. január 1-jén hatályát veszti.
5. § Ez a rendelet
1. a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU
rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 412. cikk
(5) bekezdésének,
2. az  575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  hitelintézetekre vonatkozó likviditásfedezeti
követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2014. október 10-i 2015/61/EU felhatalmazáson
alapuló bizottsági rendelet 38. cikk (2) bekezdésének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 6. § Hatályát veszti a hitelintézetek rövidtávú likviditási fedezeti követelményeiről szóló 24/2014. (VI. 27.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
224/2013. (V. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Fejér Juditot 2013. május 17-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
39/2006. (IX. 27.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság a köztársasági elnöknek az Országgyűlés által elfogadott, de még ki nem hirdetett törvény rendelkezése alkotmányellenességének előzetes vizsgálatára benyújtott indítványa alapján – dr. Kiss László alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény módosításáról
szóló, az Országgyűlés 2006. július 24-i ülésnapján elfogadott törvény 2. § (1) bekezdése – a felsőoktatásról szóló
2005. évi CXXXIX. törvény 25. § (1) bekezdésének
a) pontját megállapító részében – alkotmányellenes.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Országgyűlés 2006. július 24-i ülésnapján fogadta el
a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
(a továbbiakban: Ftv.) módosításáról szóló törvényt
(a továbbiakban: Ftvmód.). Az Országgyűlés elnöke 2006.
július 28-án küldte meg a törvényt kihirdetésre, sürgősségi
kérelemmel. A köztársasági elnök az Alkotmány 26. §
(4) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva a részére előírt határidőn belül, 2006. augusztus 2-án az Alkotmánybírósághoz fordult azzal, hogy megítélése szerint a törvény
2. § (1) bekezdése – az Ftv. 25. § (1) bekezdésének a) pontját megállapító részében – alkotmányellenes. A köztársasági elnök az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § a) pontjára,
21. § (1) bekezdés b) pontjára, valamint a 35. §-ára tekintettel indítványozta a ki nem hirdetett törvény kifogásolt
rendelkezése alkotmányellenességének előzetes vizsgálatát.
Indítványát az alábbiakkal támasztotta alá:
A köztársasági elnök az Ftvmód. 2. § (1) bekezdé
sét – az Ftv. 25. § (1) bekezdésének a) pontját megállapító
részében – ellentétesnek tartotta az Alkotmány 70/F. és
70/G. §-ával, mert az érintett rendelkezés „egy felsőoktatási önkormányzati szervnek nem minősülő testület számára teszi lehetővé a felsőoktatási intézmények autonómiája által védett döntések meghozatalának megakadályozását”.
A köztársasági elnök indítványában rámutatott arra,
hogy az Ftv. 29. § (6) bekezdése szerint a rektor felel a szenátus jogkörébe tartozó ügyek előkészítéséért. A rektor
kezdeményezési jogát továbbá az Ftvmód. 2. § (1) bekezdésének az indítvánnyal érintett rendelkezése is egyértelművé teszi. Ez az utóbbi rendelkezés ugyanakkor „érdemi
döntési lehetőséget biztosít a gazdasági tanács számára azzal, hogy a rektor előterjesztéseit csak a gazdasági tanács
egyetértésével nyújthatja be a szenátusnak. (...) Ez pedig
annyit jelent, hogy a gazdasági tanács meg tudja akadályozni az Ftv. újonnan megállapítandó 25. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott döntések meghozatalát, hiszen
egyetértése nélkül” a vonatkozó kérdések nem kerülhetnek a szenátus napirendjére, e körben a szenátus döntést
nem hozhat.
A köztársasági elnök kifejtette, hogy a gazdasági tanács
nem tekinthető a felsőoktatási intézmény autonóm képviseleti szervének. Ez következik abból, hogy a gazdasági
tanácsban az oktatási és kulturális miniszter által delegált
tagok szavazati joggal bírnak. Ezen túlmenően a gazdasági
tanács csak egyetlen tagjánál feltétel a felsőoktatási intézmény oktatási, tudományos, kutatási, művészeti tevékenységének megfelelő felsőfokú végzettség.
A köztársasági elnök – korábbi alkotmánybírósági határozatokra figyelemmel – azt állította, hogy „a gazdasági tanács egyetértési joga alá rendelt döntések a felsőoktatási
intézmény autonómiájával védett tudományos, oktatási és
kutatási tevékenységét érintő, alapvető döntések”. Az alkotmánybírósági gyakorlatot szem előtt tartva ugyanakkor
megállapítható, hogy „a felsőoktatási intézmény autonómiájával védett tudományos, oktatási és kutatási tevékenységet érintő alapvető döntések meghozatala nem tartozhat
a felsőoktatási intézménytől idegen, önkormányzati szervnek nem tekinthető testület hatáskörébe”. Ezért az erről
szóló rendelkezés az Alkotmány 70/G. §-a szerinti felsőoktatási autonómia korlátozásának minősül.
II. 1. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásakor az
Alkotmány alábbi rendelkezéseit vette alapul:
„70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés
kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki
számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, to
vábbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.”
„70/G. § (1) A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és
támogatja a tudományos és művészeti élet szabadságát, a
tanszabadságot és a tanítás szabadságát.
(2) Tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány művelői jogosultak.”
2. Az Ftv. érintett rendelkezése:
„29. § (6) A rektor felel a felsőoktatási intézményben
működő testületek munkájához szükséges feltételek megteremtéséért, a szenátus jogkörébe tartozó ügyek előkészítéséért, a hozott döntések végrehajtásáért.”
3. A köztársasági elnöki indítvánnyal támadott
Ftvmód. érintett rendelkezése:
„2. § (1) Az Ftv. 25. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép :
»(1) A gazdasági tanács
a) közreműködik a szenátus döntéseinek előkészítésé
ben, egyetértésével nyújtja be a rektor a szenátus részére:
aa) a felsőoktatási intézmény intézményfejlesztési ter
vét,
ab) a felsőoktatási intézmény számviteli rendjét,
ac) fejlesztés indítását,
ad) gazdálkodó szervezet alapítását, gazdálkodó szer
vezetben részesedés szerzését, gazdálkodó szervezettel
történő együttműködést, ae) a felsőoktatási intézmény rendelkezésére bocsátott,
valamint a tulajdonában lévő ingatlan vagyon hasznosítását, elidegenítését,
af) az e törvényben meghatározottak szerinti hitelfelvételt, ag) együttműködési megállapodás megkötését,
ah) a felsőoktatási intézmény szervezete, szervezeti
egysége létesítését, átalakítását, megszüntetését,
ai) a felsőoktatási intézmény költségvetését és a szám
viteli rendelkezések szerinti beszámolóját;«” III. 1. Az Alkotmánybíróság már számos határozatában
foglalkozott a felsőoktatási intézmények autonómiájával.
Az Alkotmánybíróság gyakorlatában a felsőoktatási intézmények működése és autonómiája az Alkotmány 70/F. és
70/G. §-ával összefüggő szabályként szerepel.
Az Alkotmánybíróság a művelődéshez (oktatáshoz)
való alkotmányos joggal kapcsolatban megállapította: „Az
Alkotmány 70/F. §-a szerint az állampolgárok művelődéshez való joga akkor valósul meg a felsőfokú oktatásban, ha
az mindenki számára képességei alapján hozzáférhető, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatást kapnak.
(...) Az államnak a felsőoktatással kapcsolatos alkotmányos feladata, hogy a tanuláshoz való jog objektív, szemé
lyi és tárgyi előfeltételeit megteremtse és azok fejlesztésével e jogot igénye szerint bármely, a felsőfokú oktatásban
való részvétel szempontjából megfelelő képességekkel
rendelkező állampolgár számára biztosítsa.”
(1310/D/1990. AB határozat, ABH 1995, 579, 586.) Majd
az Alkotmánybíróság rámutatott arra is, hogy az Alkotmány 70/F. §-a alapján „az államra sokirányú szabályozási, szervezési és ellátási feladatok hárulnak az állami és a
nem állami felsőoktatási intézmények működési feltételeinek kialakításában.” [35/1995. (VI. 2.) AB határozat,
ABH 1995, 163, 166.] Más határozatában pedig kiemelte
az Alkotmánybíróság, hogy az „oktatáshoz való jog részeként a felsőfokú tanulmányok folytatásához való jog gyakorlása (...) csak úgy biztosítható, ha az állam megteremti
a felsőfokú tanulmányok folytatásának a feltételeit.”
[51/2004. (XII. 8.) AB határozat, ABH 2004, 679, 686.]
Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/G. §-ával kapcsolatban az alábbiakat állapította meg:
„Az Alkotmány 70/G. §-a a tudományos élet szabadságának tiszteletben tartása és támogatása kimondásával, és
annak deklarálásával, hogy tudományos igazságok kérdésében állást foglalni csak maga a tudomány lehet kompetens, nemcsak alapvető jogállami és alkotmányos értéket
nyilvánít ki, hanem szubjektív jogként fogalmazza meg a
tudományos alkotás szabadságát, továbbá a tudományos
ismeretek megszerzésének – magának a kutatásnak – és tanításának szabadságát, mint az ún. kommunikációs alapjogok egyik aspektusát. A tudományos élet szabadsága tehát
magába foglalja a tudományos kutatáshoz és a tudományos igazságok és ismeretek terjesztéséhez való szabadságjogot, amely tágabb értelemben a véleménynyilvánítási
szabadsághoz kapcsolódik, egyúttal tartalmazza az államnak azt a kötelezettségét, hogy tartsa tiszteletben és biztosítsa a tudományos élet teljes függetlenségét, a tudomány
tisztaságát, elfogulatlanságát és pártatlanságát. A tudományos élet szabadságához fűződő jog elvileg ugyan mindenkit megillet, a szabadságjog tényleges jogosultjai azonban
csak a tudomány művelői. Ebben a kérdésben viszont, ti. a
tudományos minőség meghatározásában – a tudomány
autonómiája folytán – ugyancsak egyedül a tudomány művelői jogosultak dönteni.” [34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 177, 182.]
A tudományos élet szabadságához fűződő jogok tehát
kifejezetten a felsőoktatási autonómiát megtestesítő személyi körre terjednek ki. Ezt a megállapítást erősítette meg
az Alkotmánybíróság egy későbbi határozatában, melyben
kimondta, hogy a „felsőoktatási intézmények az oktatók, a
tudományos kutatók és a hallgatók számára biztosítják az
oktatás, a tudományos kutatás, a művészi alkotó tevékenység és a tanulás szabadságát. (...) Az autonómia hordozója
pedig maga az intézmény, az egyetem”, mely az önkormányzati jogokban részesül, „vele szemben merül fel az az
elvárás, hogy a tanszabadság letéteményese legyen, s biztosítékot jelentsen a tudományos kutatás szabadságának
érvényesítéséhez is.” (861/B/1996. AB határozat, ABH
1998, 650, 654.)
Az Alkotmánybíróság továbbá megállapította, hogy az
„önállóság és függetlenség nemcsak a szűk értelemben
vett tudományos, oktatási és kutatási tevékenységre terjed
ki. A tudomány autonómiájának biztosítása érdekében a
felsőoktatási intézményt szervezetalakítási, működési és
gazdálkodási önállóság is megilleti. (...) A felsőoktatási intézmény, mint minden autonómiával, vagyis önkormányzatisággal rendelkező intézmény, választott képviseleti
szervvel, önkormányzattal kell, hogy rendelkezzen. Az
érintettek joga az autonóm képviseleti szervek megalakítása, s ezek a szervek gyakorolhatják a felsőoktatási intézményt megillető önkormányzati jogköröket. A felsőoktatási autonómia hordozója, alanya a felsőoktatási intézmény, vagyis az oktatók, a tudományos kutatók és a hallgatók közössége. Ezért az oktatók, tudományos kutatók,
hallgatók részvételét biztosítani kell az autonóm képviseleti szervekben és az autonómiából eredő önkormányzati
jogosultságok gyakorlásában. Ebbe a tevékenységbe az
oktatókon, tudományos kutatókon és hallgatókon kívül
külső szakembereket, az alapító, a fenntartó szervezet képviselőjét is be lehet vonni, de csak a felsőoktatási intézmény autonómiájának biztosítása mellett.” [41/2005.
(X. 27.) AB határozat, ABH 2005, 459, 474–475.]
2. A köztársasági elnök az alkotmányellenesség előzetes vizsgálatát az Ftvmód. 2. § (1) bekezdésének azon részével kapcsolatban kezdeményezte, mely az Ftv. 25. §
(1) bekezdésének a) pontja helyébe egy új rendelkezést
iktatott.
2.1. Az Ftvmód. 2. § (1) bekezdésének a köztársasági
elnök indítványával érintett rendelkezése kezdeményezési
jogot állapít meg a rektornak. Ennek értelmében a rektor
tesz javaslatot a szenátusnak: a felsőoktatási intézmény intézményfejlesztési tervének, illetve számviteli rendjének
elfogadására, továbbá fejlesztés megindítására, gazdálkodó szervezet alapítására, ingatlan vagyon hasznosítására
és elidegenítésére, hitelfelvételre, együttműködési megállapodás megkötésére, szervezeti döntések meghozatalára,
valamint a felsőoktatási intézmény költségvetésének és
számviteli rendelkezések szerinti beszámolójának megállapítására. A felsorolás alapján kétségtelen, hogy az
Ftvmód. 2. § (1) bekezdése a felsőoktatási intézmény működését alapvetően meghatározó, s ezért a felsőoktatási
autonómia által védett döntések kezdeményezését biztosítja a rektornak. A szenátus pedig csak a rektori kezdeményezés alapján képes döntést hozni a felsorolt, a felsőoktatási autonómiába tartozó kérdésekben.
2.2. A szenátus – az Ftv. 20. § (1) bekezdése szerint – a
felsőoktatási intézmény döntést hozó és a döntés végrehajtását ellenőrző testülete. Az Ftv. 27. § (2) bekezdése alapján a szenátus tagja – a hallgatói önkormányzat és a reprezentatív szakszervezetek képviselői kivételével – csak az
lehet, aki a felsőoktatási intézményben munkaviszony, illetve közalkalmazotti jogviszony keretében oktatói, kuta
tói vagy egyéb munkakört tölt be. Az Ftv. 28. § (1) bekezdése értelmében a felsőoktatási intézmény szervezeti és
működési szabályzata határozza meg a szenátus létrehozásával, működésével, tagjai megbízatásának megszűnésével kapcsolatos kérdéseket. A szenátus létszáma mindazonáltal az Ftv. 28. § (1) bekezdésének a) pontja szerint a
felvehető hallgatói létszámnak megfelelően nem lehet kevesebb hét, illetve kilenc főnél, továbbá az oktatók és kutatók által választott tagoknak – az elnökkel, vagyis a rektorral együtt – a testület tagjainak többségét kell alkotniuk.
Az Ftv. 78. § (4) bekezdésének megfelelően a hallgatói önkormányzat a szenátus létszáma legalább egynegyedének,
legfeljebb egyharmadának megfelelő számú tagot delegálhat a szenátusba. Az Ftv. 28. § (1) bekezdésének c) pontja
alapján pedig az egyéb munkakörben foglalkoztatott tagok, a reprezentatív szakszervezetek képviselőinek létszáma nem lehet kevesebb mint a szenátus létszámának öt-öt
százaléka, de legalább egy-egy fő.
Az Ftv. 20. § (3) bekezdése szerint a rektor a felsőoktatási intézmény vezetője. Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdésének i) pontja alapján a köztársasági elnök bízza meg
és menti fel az egyetemek rektorait. A rektor kinevezését
azonban pályázat előzi meg, amelynek végén – az Ftv.
96. § (7) bekezdése értelmében – a szenátus tagjai többségének szavazatával dönt a rektorjelölt személyéről. Ezt
követően – az Ftv. 96. § (11) bekezdésének megfelelően – a főiskolai rektor és az egyetemi rektor megbízásával és felmentésével kapcsolatos eljárásra az Ftv.
89. §-ában foglaltakat kell alkalmazni, vagyis a kinevezésre szóló javaslatot meg kell küldeni a felsőoktatási intézmény fenntartójának, abból a célból, hogy továbbítsa a kinevezésre jogosultnak. Az Ftv. 29. § (7) bekezdése szerint
rektori megbízást az kaphat, aki – egyéb feltételek mellett – a felsőoktatási intézménnyel teljes munkaidőre szóló
munkaviszonyban vagy közalkalmazotti jogviszonyban
áll, illetve akivel ilyen jogviszonyt létesítenek. A rektori
megbízáshoz továbbá egyetem esetén egyetemi tanári, főiskola esetén egyetemi tanári, főiskolai tanári, egyetemi
docensi, tudományos tanácsadói vagy kutatóprofesszori,
illetve tudományos főmunkatársi munkakörben történő alkalmazás szükséges. A rektor felett – az Ftv. 115. §-a értelmében – a fenntartó gyakorolja a munkáltatói jogokat, továbbá állami felsőoktatási intézmény esetén a fenntartó a
gazdasági tanács javaslatára határozza meg a rektor juttatásait, hagyja jóvá a rektor munkaköri leírását, illetve a
fenntartó a gazdasági tanács részére a rektor tekintetében
további munkáltatói jogköröket ruházhat át.
A szenátus összetételére, illetve létrehozására, valamint
a rektor megbízására vonatkozó szabályok alapján megállapítható, hogy a szenátus és a rektor a felsőoktatási intézmény, vagyis az oktatók, a tudományos kutatók és a hallgatók közösségének akaratából nyeri megbízatását, illetve
a szenátusban a felsőoktatási autonómia hordozói vesznek
részt. Ennek következtében mind a rektor, mind a szenátus
a felsőoktatási intézmény autonóm képviseleti, vagyis önkormányzati szervének minősül.
2.3. A köztársasági elnök indítványában az Ftvmód.
2. § (1) bekezdését azért kifogásolta, mert e rendelkezés a
felsőoktatási autonómia részét képező döntések kezdeményezését, s közvetve a kezdeményezés alapján történő
döntéshozatalt a felsőoktatási önkormányzati szervnek
nem minősülő gazdasági tanács egyetértési joga alá vonja.
2.3.1. Az Ftv. 20. § (2) bekezdése szerint a gazdasági
tanács a felsőoktatási intézmény véleményező, a stratégiai
döntések előkészítésében részt vevő és a döntések végrehajtásának ellenőrzésében közreműködő szerve, melynek
létrehozása az Ftv. 23. § (2) bekezdése alapján az állami
fenntartású felsőoktatási intézményekben kötelező.
Az Ftv. 23. § (3)–(5) bekezdése rendelkezik a gazdasági
tanács összetételéről. Eszerint a gazdasági tanács a felvehető hallgatói létszámnak megfelelően hét, illetve kilenc
tagból áll. A szenátus – részben a hallgatói önkormányzat
javaslata alapján – három, illetve négy főt, az oktatási miniszter pedig további két, illetve három tagot delegál a gazdasági tanácsba. Ezenkívül a gazdasági tanács tagja még a
rektor és a gazdasági főigazgató, illetve az utóbbi hiányában a gazdasági igazgató is.
Az Ftv. 23. § (3)–(5) bekezdése alapján tehát megállapítható, hogy a gazdasági tanácsban a szenátus által delegált tagok a rektorral együtt többségben vannak. A gazdasági tanács mégsem tekinthető a felsőoktatási intézmény
autonóm képviseleti szervének, hiszen ebben a testületben
az oktatási és kulturális miniszter által delegált tagok is
szavazati joggal bírnak. Ezért a gazdasági tanács a felsőoktatási intézmény autonómiájába tartozó önkormányzati
jogokat nem gyakorolhat. Ebből következően a gazdasági
tanács nem akadályozhatja meg az önkormányzati szervek
döntéseinek meghozatalát, az önkormányzati jogok gyakorlását sem.
2.3.2. Megállapítható azonban, hogy a köztársasági elnök által kifogásolt rendelkezés a felsőoktatási autonómiát
érintő érdemi döntési lehetőséget biztosít a gazdasági tanács számára. A gazdasági tanács számára – az Ftvmód.
2. § (1) bekezdésével – biztosított előzetes egyetértési jog
ugyanis ellehetetleníti a rektor, mint a szenátus által választott és a köztársasági elnök által kinevezett, egyszemélyes egyetemi vezető kezdeményezési jogát, valamint közvetve a szenátus döntési jogát, hiszen rektori kezdeményezés nélkül az előterjesztés nem is kerülhet a szenátus elé.
A rektor az Ftvmód. 2. § (1) bekezdése szerinti, autonóm döntések elfogadására irányuló előterjesztéseit csak a
gazdasági tanács egyetértésével nyújthatja be a szenátusnak. A rektor kezdeményezési joga kizárólagos, hiszen az
Ftv. szabályai az Ftvmód. 2. § (1) bekezdése szerinti tárgykörökben a rektoron kívül más szervnek vagy személynek
kezdeményezési jogosultságot nem biztosítanak.
A felsőoktatási intézmény autonóm képviseleti szervének nem minősülő gazdasági tanács egyetértési joga azonban megbéníthatja a rektor, vagyis az egyik felsőoktatási
önkormányzati szerv kizárólagos kezdeményezési jogát.
Az egyetértési jog arra ad felhatalmazást, hogy a gazdasá
gi tanács a rektori kezdeményezést akár pusztán gazdaságossági szempontok alapján is meggátolhassa, s így a tudományos minőség érvényesülését esetlegesen megakadályozza. Ezzel a gazdasági tanács alapjaiban meghatározhatja és a saját maga által megállapított érdekeknek rendelheti alá a rektori kezdeményezést, s közvetve a szenátusi
döntéshozatalt, mely utóbbi a tudományos, az oktatási és a
kutatási tevékenységet, vagyis a felsőoktatási intézmény
alaptevékenységét döntéseivel alakítja. A rektori kezdeményezés megakadályozásán keresztül tehát a gazdasági
tanács közvetve ellehetetleníti a szenátus döntéshozatalát is.
Ezért megállapítható, hogy a gazdasági tanács számára
a szenátusi döntéshozatal rektori kezdeményezéséhez biztosított előzetes egyetértési jog alkalmas arra, hogy a felsőoktatási önkormányzati szervek működését, az autonóm
döntéshozatalt megakadályozza. A felsőoktatási autonómiába tartozó önkormányzati jogok szabad gyakorlásának
megakadályozása a felsőoktatási intézmény önállóságának és függetlenségének korlátozását, megszűnését jelentheti, s a felsőoktatási autonómia sérelmét vonja maga után.
A felsőoktatási autonómiát sértő szabályozás ellentétes az
Alkotmány 70/F. és 70/G. §-aival.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság – az Abtv. 35. §
(1) és (2) bekezdéseinek megfelelően eljárva – megállapította, hogy az Ftvmód. 2. § (1) bekezdése – az Ftv. 25. §
(1) bekezdésének a) pontját megállapító részében – alkotmányellenes.
Az Alkotmánybíróság e határozatát az alkotmányellenesség megállapítására tekintettel tette közzé a Magyar
Közlönyben.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
33/2016. (XII. 16.) BM utasítása a Belügyminisztérium 2017–2018 közötti programozási időszakban a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra vonatkozó Munkaprogramjáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 13. alpontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
a 2014–2020 közötti programozási időszakban a Belső Biztonsági Alapból és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból
származó támogatások felhasználásáról szóló 135/2015. (VI. 2.) Korm. rendelet 6. §-ára figyelemmel, a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a 2017–2018 közötti programozási időszakban a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból
származó támogatások felhasználására terjed ki.
2. § A Munkaprogramot az utasítás 1. melléklete1 tartalmazza.
3. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
126/2003. (VII. 18.) KE határozata tábornoki kinevezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 83. §
(1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
— 2003. július 16-i hatállyal — kinevezem dandártábornokká
Újfalusi Csaba ezredest, a HM HVK Vezérkari Iroda, vezérkari irodavezetőjét.
Budapest, 2003. július 14. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke