text:
373/2014. (XII. 31.) Korm. rendelete a földhivatalok, valamint a Földmérési és Távérzékelési Intézet feladatairól, illetékességi területéről, továbbá egyes földhivatali eljárások részletes szabályairól.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 90. § (5) bekezdés c)–f ) pontjában,
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 29. pontjában,
a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (1) bekezdés a) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 174/A.  § (1)  bekezdés a) és
b) pontjában,
a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti
szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 104. § (1) bekezdés e) pontjában,
a 46–47.  § és az  52–53.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és b) pontjában,
a 48.  § tekintetében a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény 104. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 49. § tekintetében a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény 41. § (3) bekezdés a) pontjában,
az 50. § tekintetében a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 72. § g) pontjában,
az 51.  § és az  5.  melléklet tekintetében a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés
14. pontjában,
az 54. § tekintetében a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 72. § e) és f ) pontjában,
az 55.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (1a) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A földhivatalok, valamint a Földmérési és Távérzékelési Intézet jogállása és illetékességi területe
1. § (1) A földügyi igazgatás:
a) helyi szervei: a  fővárosi és megyei kormányhivatalok járási (fővárosi kerületi) hivatalainak önálló feladat- és
hatáskörrel rendelkező szakigazgatási szerveként működő, hivatalvezető által vezetett járási földhivatalok,
Budapesten a  Budapesti 1. Számú Földhivatal és a  Budapesti 2. Számú Földhivatal (a  továbbiakban együtt:
járási földhivatal), valamint az önálló hatósági jogkörrel nem rendelkező kirendeltségek,
b) területi szervei: a fővárosi és megyei kormányhivatalok önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező ingatlanügyi
szakigazgatási szerveként működő, hivatalvezető által vezetett földhivatalok (a továbbiakban együtt: megyei
földhivatal),
c) központi szerve: a Földmérési és Távérzékelési Intézet (a továbbiakban: FÖMI).
 (2) E rendelet alkalmazásában a földügyi igazgatás kiterjed
a) az ingatlan-nyilvántartással,
b) az állami alapmunkákkal, a  földméréssel, térképészettel, távérzékeléssel, térinformatikai rendszerek
működtetésével és az államhatárral kapcsolatos nemzetközi kötelezettségekkel,
c) a földminősítéssel, a  földvédelemmel, a  földhasznosítási előírások érvényesülésével és a  földhasználati
nyilvántartással,
d) a földtulajdoni és a földhasználati előírások érvényesülésével,
e) a földforgalommal és a  földművesekről, a  mezőgazdasági termelőszervezetekről és a  mezőgazdasági
üzemközpontokról vezetett nyilvántartással (a továbbiakban: földműves nyilvántartás)
összefüggő feladatok ellátására.
 (3) A járási földhivatal tekintetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok
jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 2. § (1) bekezdés e)–h) pontja szerinti hatáskörök
gyakorlására a szakmai irányítást végző megyei földhivatal vezetője jogosult.
(4) A  megyei földhivatal tekintetében a  fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a  fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a  területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010.  évi
CXXVI.  törvény 6.  § (4)  bekezdésében, valamint 7.  §-ában meghatározott hatáskörök – a  Ksztv. 2.  § (1)  bekezdés
h)–i)  pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv vezetője az  ingatlannyilvántartásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter).
(5) A  közigazgatási hatósági eljárásokban a  járási földhivatal vezetője vagy a  hivatalvezető nevében a  kiadmányozási
jogkörrel rendelkező ügyintéző jár el.
2. § (1) A FÖMI a miniszter irányítása alá tartozó, központi hivatalként működő központi költségvetési szerv.
 (2) A FÖMI-t a főigazgató vezeti.
 (3) A  főigazgató gyakorolja a  FÖMI dolgozói felett a  munkáltatói jogokat, továbbá a  FÖMI egyéb vezetői felett
a kinevezési jogkört. 3. § (1) A  megyei földhivatal illetékessége az  adott megye területére, Budapest Főváros Kormányhivatalának Földhivatala
illetékessége a főváros területére terjed ki.
(2) A járási földhivatalok illetékességi területét, valamint a kirendeltségek működési területét az 1. melléklet határozza
meg.
(3) A FÖMI országos illetékességgel jár el. 2. Az ingatlanügyi hatóságok kijelölése
4. § (1) A  Kormány – ha e  rendelet másként nem rendelkezik – első fokon az  ingatlan fekvése szerint illetékes járási
földhivatalt, másodfokon a megyei földhivatalt jelöli ki ingatlanügyi hatóságként.
(2) A  Kormány a  számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásait szerződés alapján igénybevevőknek
az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti, a  járási földhivatal bevonásával történő ellenőrzésére, továbbá
a hozzáférési jogosultság visszavonására vagy felfüggesztésére irányuló javaslat megtételére jogosult ingatlanügyi
hatóságként az  igénybevevő székhelye, illetve ha a szolgáltatások igénybevétele attól eltérő telephelyen történik,
a telephelye szerinti megyei földhivatalt jelöli ki.
(3) A Kormány a FÖMI-t jelöli ki ingatlanügyi hatóságként
a) a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásainak igénybevételéhez szükséges, az  ingatlan
nyilvántartásról szóló törvény szerinti hozzáférési jogosultság megadása, visszavonása vagy felfüggesztése
tárgyában történő határozat meghozatalára,
b) a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásainak igénybevevői által végzett
adatlekérdezések jogszerűségének és a biztonsági előírások betartásának ellenőrzésére,
c) az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti, a  magyarországi ingatlantulajdon fennállásáról szóló
hatósági bizonyítvány kiállítására,
d) a 43. § (1) bekezdésében meghatározott hatósági feladatok ellátására.
 (4) A Kormány a megyei földhivatalt jelöli ki ingatlanügyi hatóságként
a) a 19. §-ban meghatározott eljárás engedélyezésére,
b) a 42. § (1) és (4) bekezdésében meghatározott hatósági feladatok ellátására.
(5) A  Kormány a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012.  évi XLVI.  törvény 34.  § (1)  bekezdése szerinti
ingatlanügyi hatóságként a járási földhivatalt, a megyei földhivatalt és a FÖMI-t jelöli ki.
3. Földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv kijelölése 5. § A Kormány a FÖMI-t jelöli ki földmérési és térinformatikai államigazgatási szervként.
4. A telekalakítási hatóság kijelölése 6. § (1) A Kormány – a honvédelmi és katonai célú ingatlanokat érintő, valamint a (2) bekezdésben meghatározott eljárások
kivételével – első fokon az  ingatlan fekvése szerint illetékes járási földhivatalt, másodfokon a  megyei földhivatalt
jelöli ki az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti telekalakítási eljárás lefolytatatására
hatáskörrel rendelkező hatóságként.
(2) A  Kormány az  összevont telepítési eljárást lefolytató építésügyi hatóságot jelöli ki a  telekalakítási eljárás
lefolytatására hatáskörrel rendelkező hatóságként, ha az  összevont telepítési eljárásban telekalakítási eljárás is
lefolytatásra kerül.
5. Egyes mezőgazdasági igazgatási szervek kijelölése 7. § (1) A  Kormány első fokon a  járási földhivatalt, másodfokon a  megyei földhivatalt jelöli ki mezőgazdasági igazgatási
szervként a földműves nyilvántartás vezetésére.
(2) A  Kormány mezőgazdasági igazgatási szervként első fokon a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló
2013.  évi CXXII.  törvény (a  továbbiakban: Földforgalmi tv.) szerinti mező- és erdőgazdasági hasznosítású föld
(a továbbiakban: föld) fekvése szerint illetékes járási földhivatalt, másodfokon a megyei földhivatalt jelöli ki
a) a Földforgalmi tv.-ben meghatározott szerzési feltételek, korlátozások és tilalmak betartásának ellenőrzésére,
továbbá az ezzel kapcsolatos jogkövetkezmények alkalmazására,
b) a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes
rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013.  évi CCXII.  törvényben (a  továbbiakban: Fétv.)
meghatározott, a biztonsági okmánnyal összefüggő kötelezettségek ellenőrzésére.
(3) A  Kormány a  föld fekvése szerint illetékes megyei földhivatalt jelöli ki mezőgazdasági igazgatási szervként a  föld
tulajdonjogának hatósági jóváhagyáshoz kötött megszerzésének jóváhagyására irányuló eljárásra, továbbá
a szerzési feltételek igazolására szolgáló hatósági bizonyítványok kiadására.
(4) Ha több megyei földhivatal illetékességi területén fekvő földre vagy csereszerződés alapján kérik a  tulajdonjog
megszerzésének hatósági jóváhagyását, az  eljárás lefolytatására az  a  megyei földhivatal jogosult, amelyikhez
az eredeti okiratokat benyújtották. Amennyiben az eredeti okiratokat több megyei földhivatalhoz is benyújtották,
az  a  megyei földhivatal jár el, amelyhez először benyújtották azokat. Egyidejű benyújtás esetén az  a  megyei
földhivatal jár el, amelynek illetékességi területéhez nagyobb számú érintett föld tartozik, azonos számú föld esetén
pedig az a megyei földhivatal jár el, amelynek illetékességi területéhez tartozó érintett földek összterülete nagyobb.
(5) A Kormány a föld fekvése szerint illetékes járási földhivatalt jelöli ki mezőgazdasági igazgatási szervként a hatósági
jóváhagyáshoz kötött földhasználati szerződések hatósági jóváhagyására irányuló eljárások lefolytatására.
(6) Ha több járási földhivatal illetékességi területén fekvő földre kérik a  földhasználati jogosultság megszerzésének
hatósági jóváhagyását, az  eljárás lefolytatására az  a  járási földhivatal jogosult, amelyikhez az  eredeti okiratokat
benyújtották. Amennyiben az  eredeti okiratokat több járási földhivatalhoz is benyújtották, az  a  járási földhivatal
jár el, amelyhez először benyújtották azokat. Egyidejű benyújtás esetén az  a  járási földhivatal jár el, amelynek
illetékességi területéhez nagyobb számú érintett föld tartozik, azonos számú föld esetén pedig az a járási földhivatal
jár el, amelynek illetékességi területéhez tartozó érintett földek összterülete nagyobb.
6. Kiegészítő tevékenységek 8. § A járási földhivatal, a  megyei földhivatal, valamint a  FÖMI a  rendelkezésre álló adat- és eszközállomány
igénybevételével alaptevékenységén felül, egyéb – a  fővárosi és megyei kormányhivatal, illetve saját alapító
okiratában foglalt – szolgáltatási tevékenységet is végezhet, ha az  a  jogszabályban előírt feladatainak az  ellátását
nem veszélyezteti.
II. FEJEZET
AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI ELJÁRÁS ÉS ADATSZOLGÁLTATÁS RÉSZLETES SZABÁLYAI
7. Az ingatlan-nyilvántartási eljárásra vonatkozó rendelkezések 9. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartási ügyek intézése, az  ingatlan-nyilvántartás vezetése, valamint az  abból történő
adatszolgáltatás – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az  ingatlan fekvése szerint illetékes járási földhivatal,
mint első fokú ingatlanügyi hatóság hatáskörébe tartozik.
(2) Ha csereszerződés alapján több járási földhivatal illetékességi területén fekvő ingatlanra kérik a  tulajdonjog
bejegyzését, a döntés meghozatalára valamennyi érintett ingatlan vonatkozásában az a  járási földhivatal jogosult,
amelyikhez az eredeti okiratokat benyújtották.
(3) Fedezetcsere esetén, ha a  kérelem több, különböző járási földhivatal illetékességi területén fekvő ingatlanra
vonatkozik, a  döntés meghozatalára valamennyi érintett ingatlan vonatkozásában az  a  járási földhivatal jogosult,
amelyiknek az  illetékességi területén fekvő ingatlanra a  jelzálogjog bejegyzést kérik. Az  eredeti okiratot a  döntés
meghozatalára jogosult járási földhivatalhoz kell benyújtani. Ha a  jelzálogjog bejegyzése több járási földhivatalt
érint, a döntés meghozatalára az a járási földhivatal jogosult, amelyikhez az eredeti okiratokat benyújtották.
(4) Ha az  eredeti okiratot a  (2) és (3)  bekezdés szerinti esetben ugyanazon a  napon több járási földhivatalhoz
is benyújtották, ezért a  megelőzés alapján nem állapítható meg a  döntés meghozatalára jogosult hatóság,
az  ügyfeleket hiánypótlás keretében közös nyilatkozattételre kell felhívni. A  felhívást a  kérelem szerint több
ingatlannal érintett, ennek hiányában az  a  járási földhivatal bocsátja ki, amelyiknél a  beadvány alacsonyabb
iktatószámot kapott.
(5) Az  eljárás lefolytatására és a  döntés meghozatalára a  (2) és (3)  bekezdés szerint jogosult járási földhivatal köteles
a  döntés meghozatala előtt valamennyi érintett földhivatal írásos véleményét kikérni a  kérelem teljesíthetősége
tekintetében. Az  érintett földhivatal a  megkeresésre 8 napon belül köteles válaszolni. Véleményeltérés
esetén az  eljárás lefolytatására jogosult földhivatal álláspontja az  irányadó. A  döntés meghozatalát követően
a véleményeltérés okairól az érintett megyei földhivatalokat tájékoztatni kell. Az egységes joggyakorlat kialakítása
érdekében a másodfokú eljárásra jogosult megyei földhivatal a döntés jogerőre emelkedését követően tájékoztatja
a minisztert a véleményeltérés okairól.
(6) Ha a  föld bírósági végrehajtási árverésének vagy árverésen kívüli eladásának a  bírósági végrehajtásról szóló
1994.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Vht.) 139.  §-ában foglalt feltételei 2014. március 14. napját követően
következtek be vagy már azt megelőzően bekövetkeztek, de a  föld értékesítése még nem történt meg, a  Vht.
306. § (2) bekezdésével összhangban a föld kizárólag a Földforgalmi tv. 35. §-a szerinti árverésen értékesíthető, és
a tulajdonjog csak ilyen árverés alapján jegyezhető be az ingatlan-nyilvántartásba.
(7) Peres, illetve nemperes eljárások során az  ingatlan tulajdonszerzése tárgyában hozott bírósági döntés – ide nem
értve a  (8)  bekezdésben meghatározott eseteket – alapján, a  bírósági döntésben szereplő föld tulajdonjogának
az ott meghatározott személy javára történő bejegyzéséhez a megyei földhivatal által a 40. § (1) bekezdés b) pontja
alapján kiállított, szerzési képességet igazoló – 30 napnál nem régebbi – hatósági bizonyítvány is szükséges. Ha
a járási földhivatal megállapítja, hogy a szerzési képességet igazoló hatósági bizonyítvány nem került becsatolásra,
a bírásági döntés által jogot szerzőt a hiányosság pótlására szólítja fel.
(8) A (7) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni a bíróságnak az elbirtoklásról, illetve a tulajdonjog átruházásáról
szóló egyezségnek a bíróság általi jóváhagyásáról szóló döntése alapján történő tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási
bejegyzésére irányuló eljárás során.
10. § Az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény bejegyzéshez szükséges igazolásokra vonatkozó rendelkezéseinek
alkalmazása során aláírási címpéldánynak minősül a  közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldány, valamint
a cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban készített és a közreműködő ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-minta.
11. § (1) A  választási eljárásról szóló törvényben meghatározott, a  helyrajzi szám megváltoztatására vonatkozó tilalom
betartása érdekében a  járási földhivatal az  ingatlan helyrajzi számát érintő telekalakítási, illetve ingatlannyilvántartási eljárás során ellenőrzi, hogy az adott ingatlan címében szerepel-e a megváltoztatásra kerülő helyrajzi
szám.
(2) Az  ingatlan címadatában változást eredményező telekalakítási engedély megadására, illetve a  helyrajzi szám
változás ingatlan-nyilvántartási átvezetésére (ideértve a  térképi adatbázisban történő változásvezetést is) csak
a választási eljárásról szóló törvény szerinti határidőt követően kerülhet sor.
(3) A  telekalakítási, valamint az  ingatlan-nyilvántartási eljárás végzéssel történő felfüggesztése helyett a  kérelmezőt
írásban kell értesíteni az eljárás lefolytatásának törvényi akadályáról.
8. Több járási földhivatalt érintő beadvány benyújtása 12. § (1) Több, különböző járási földhivatal illetékességi területén fekvő ingatlanra vonatkozó beadványt (bejelentést,
kérelmet, megkeresést) és a hozzá tartozó eredeti okiratokat mindegyik járási földhivatalhoz külön kell benyújtani.
(2) Csereszerződés, valamint fedezetcsere esetén az  eljárásban érintett többi járási földhivatalhoz elegendő
a  bejegyzéshez szükséges okiratok egyszerű másolatát becsatolni. A  kérelemben utalni kell arra, hogy az  eredeti
okiratot melyik járási földhivatalhoz nyújtották be.
9. Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítása 13. § (1) A  felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárás hivatalból, a  járási földhivatal
észlelése alapján, a  tulajdonos vagy vagyonkezelő bejelentésére (amennyiben ingatlanrendező földmérő
jogosultsággal rendelkező személy által készített szakvéleményt mellékel), vagy a  földmérési és térképészeti
tevékenységről szóló törvényben meghatározott földmérési jogosultsággal rendelkező személy bejelentésére indul.
(2) A felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárás megindítása tényét
a) a földhivatal által észlelt hiba esetén az erről készült hivatalos feljegyzés keltének napján,
b) a tulajdonos vagy vagyonkezelő bejelentésének beadása napján,
c) a földmérési jogosultsággal rendelkező személy bejelentésére indult eljárás esetén annak iktatását követő
munkanapon
a folyamatban lévő széljegyek rangsorától függetlenül kell az  érintett ingatlanok tulajdoni lapjára széljegyezni, és
ezt követően haladéktalanul fel kell jegyezni.
(3) A  felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló tényfeljegyzés az  eljárást lezáró érdemi
döntés ellen benyújtott fellebbezéssel támadható meg.
(4) Törölni kell a  tényfeljegyzést a  járási földhivatalnak az  ügy érdemében hozott döntésének jogerőre emelkedését
követő munkanapon.
10. Az államhatár vonalában bekövetkezett változások ingatlan-nyilvántartási átvezetése
14. § (1) A  járási földhivatal az  államhatár vonalának helyzetében, illetve a  határvonal megjelölésében bekövetkezett
változásokat – azok nemzetközi jogi hatályba lépését követően – az államhatárról szóló törvényben előírt,
a) a határokmányt kihirdető törvény, vagy
b) a kiegészítő határokmányt vagy a határjegyzőkönyvet jóváhagyó rendelet,
továbbá a határokmány – az államhatár vonalát rögzítő okmányok nyilvántartási példányai kezelésének, tárolásának
rendjéről és a  változások átvezetésének szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott – nyilvántartási
példányának adattartalmával összhangban a  FÖMI által készített és a  járási földhivatal által záradékolt változási
vázrajz, valamint az ahhoz tartozó egyéb munkarészek alapján vezeti át az ingatlan-nyilvántartásban.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott határvonal-változás olyan ingatlant is érint, amelyre nem kizárólagosan
az  állam tulajdonjoga van bejegyezve, a  járási földhivatal erről értesíti a  tulajdonosokat, illetve az  állam nevében
tulajdonosi jogokat gyakorló szervet.
(3) Az (1) bekezdés szerinti államhatár változást abban az esetben lehet a Magyarország részéről átadandó területekre
átvezetni, ha azt megelőzően az állam tulajdonjoga az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre került.
11. Fellebbezés 15. § (1) A járási földhivatal ingatlan-nyilvántartási eljárásban hozott döntése ellen a kézbesítéstől számított 30 napon belül
lehet fellebbezni.
(2) Az  ingatlan-nyilvántartási eljárásban – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben foglaltak vizsgálata nélkül – fellebbezés benyújtására jogosultnak kell tekinteni azt, akikre nézve
a beadvány elintézése sérelmes lehet, így különösen:
a) az adatváltozást bejelentő személyt, továbbá azt, akit érintően a bejegyzés jogszerzést, terhelést, változást,
törlést eredményez; b) ha nem azonos az eljárás megindítójával, azt, akinek az ingatlanára vonatkozóan valamely tény feljegyzésére,
törlésére, módosítására vagy adatváltozás átvezetésére került sor.
(3) Az  az  érdekelt, akinek a  járási földhivatali határozatot bármilyen okból nem kézbesítették, és a  határozat
kézbesítését a  bejegyzéstől számított egy éven belül kérte, a  kézbesítéstől számított 15 napon belül terjeszthet
elő fellebbezést. E bekezdés alkalmazásában érdekeltnek a  (2) bekezdés szerinti fellebbezés benyújtására jogosult
minősül.
(4) A  fellebbezést a  megyei földhivatal érdemi határozatának, vagy a  fellebbezési kérelmet érdemi vizsgálat nélkül
elutasító, illetve a másodfokú eljárást megszüntető végzésének meghozataláig lehet visszavonni.
16. § A járási földhivatal a  fellebbezés folytán saját hatáskörben, vagy a  másodfokú döntés alapján megismételt első
fokú eljárásban meghozott döntését abban az  esetben küldi meg az  állami adóhatóságnak, ha a  fellebbezéssel
megtámadott döntését korábban is megküldte, vagy döntésének megváltoztatása okán azt a vonatkozó jogszabályi
előírásoknak megfelelően egyébként is meg kell küldeni.
17. § (1) A megyei földhivatal a fellebbezéssel megtámadott döntést
a) helybenhagyja,
b) megváltoztatja, vagy
c) megsemmisíti és a járási földhivatalt új eljárásra utasítja.
(2) A  megyei földhivatal fellebbezés tárgyában meghozott másodfokú döntését – annak ingatlan-nyilvántartási
foganatosítását követően – abban az esetben kell az állami adóhatóságnak megküldeni, ha
a) korábban a fellebbezéssel megtámadott határozatot is megküldték a részére, vagy
b) az első fokú döntés megváltoztatása okán azt a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően egyébként
is meg kell küldeni. 12. Bírósági felülvizsgálati kérelem
18. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerint az  ingatlanügyi hatósági határozat utólagos kézbesítését kérő
érdekelt a kézbesítéstől számított 15 napon belül terjeszthet elő bírósági felülvizsgálati kérelmet.
(2) A  bírósági felülvizsgálati kérelmet az  ügyre vonatkozó iratokkal, valamint a  tulajdoni lap másolatának
munkapéldányával együtt fel kell terjeszteni a  megyei földhivatalhoz. A  felterjesztést megelőzően az  érintett
ingatlan tulajdoni lapjára fel kell jegyezni az  ingatlanügyi hatósági határozat elleni bírósági jogorvoslati kérelem
benyújtása tényét.
(3) Az  ingatlan határvonalát vagy területét érintő bírósági felülvizsgálati kérelmet a  bírósági jogorvoslati kérelem
benyújtása tényének feljegyzésével egyidejűleg meg kell küldeni valamennyi érintett ingatlan tulajdonosának is.
(4) A  megyei földhivatal a  felterjesztett iratokat a  bíróságnak a  bírósági felülvizsgálati kérelem ügyében meghozott
döntésével együtt küldi vissza a járási földhivatalnak.
13. Rendezetlen tulajdoni állású ingatlanokkal kapcsolatos eljárás 19. § (1) A  megyei földhivatal a  rendezetlen tulajdoni állású ingatlanokkal kapcsolatos eljárás engedélyezésére irányuló
kérelem ügyében a  végzését a  járási földhivatal javaslatának a  figyelembevételével hozza meg. A  végzés csak
az  eljárás lefolytathatósága tekintetében tartalmazhat döntést, az  ügy érdemében történő döntéshozatalhoz
iránymutatásul nem szolgálhat, arra kizárólag az első fokú földhivatal jogosult.
(2) A  köztársasági elnök területszervezési döntése alapján kialakított település vagy települések az  ingatlannyilvántartás átalakítására irányuló különleges eljárás lefolytatását követően kerülnek felfektetésre az  ingatlannyilvántartásba. Ennek megtörténtéig a  területszervezési döntést megelőző település és helyrajzi szám szerint
szerepelnek az ingatlan-nyilvántartásban.
14. Elektronikusan lekérdezett tulajdonilap-másolat felhasználhatósága 20. § Az eljáró szerv az  általa elektronikus dokumentumként lekérdezett nem hiteles tulajdonilap-másolatot az  eljárása
során, így különösen a  tényállás tisztázásához felhasználhatja, kivéve, ha jogszabály hiteles tulajdonilap-másolat
felhasználását írja elő.
15. Adatleválogatást igénylő adatszolgáltatás elektronikusan feldolgozható formában 21. § (1) A  FÖMI egyedi megállapodásban meghatározott térítés ellenében az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényben
foglalt keretek között:
a) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.);
b) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH);
c) a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA)
megkeresésére az  ingatlan-nyilvántartási adatbázisból adatleválogatást végezhet, amelynek eredményét
elektronikusan feldolgozható elektronikus dokumentumként adja át a megkeresőnek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus dokumentum szolgáltatási díjának megállapításánál – az  egyedi
megállapodásban – a nem hiteles tulajdoni lap szolgáltatásának díjáról szóló jogszabályokban meghatározott díjat
és díjmegosztást is figyelembe kell venni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus dokumentum szolgáltatásának díja – törvényben meghatározott, a  tulajdoni
lap másolat szolgáltatásra vonatkozó díjmentesség hiányában – a megkeresőt terheli.
(4) Díjmentes adatszolgáltatásra helyrajzi számonként évente egy alkalommal kerülhet sor, a  díjmentességről
a megkeresőnek a vonatkozó jogszabályhely megjelölésével a megkeresésben nyilatkoznia kell.
(5) Az MNV Zrt. részére történő, az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás az alábbi adatokra nem terjed ki:
a) a lakásszövetkezeti tagot megillető állandó használati jog,
b) a tulajdoni lap III. részén bejegyzett jogosult kiskorúságának ténye, gondnokság alá helyezésének ténye,
c) a  külföldi székhelyű vállalkozás fióktelepének, kereskedelmi képviseletének cégnyilvántartásból történő
törlésének ténye.
 (6) Az MVH részére történő, az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás az alábbi adatokra nem terjed ki:
a) kiegészítő szöveges bejegyzés,
b) a  külföldi székhelyű vállalkozás fióktelepének, kereskedelmi képviseletének cégnyilvántartásból történő
törlésének ténye,
c) a  bejegyzés, a  feljegyzés és az  adatváltozás átvezetése alapjául szolgáló vagy azzal kapcsolatos bírósági
döntés elleni felülvizsgálati kérelem benyújtásának ténye,
d) jelzálogjog ranghelyének előzetes biztosítása, lemondás jelzálogjog előzetesen biztosított ranghelyével való
rendelkezés jogáról,
e) földminősítési mintatér megjelölése. (7) Az NFA részére történő, az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás az alábbi adatokra nem terjed ki:
a) a lakásszövetkezeti tagot megillető állandó használati jog,
b) a  társasházakról szóló törvény szerinti, a  közös tulajdon átruházására a  tulajdonostársak összes tulajdoni
hányadának legalább kétharmadát feljogosító alapító okirat elfogadása, módosítása, továbbá az  elfogadás,
illetve a módosítás időpontja.
22. § A helyi adóhatóság megkeresésére a  járási földhivatal az  illetékességi területén fekvő település vonatkozásában
a  helyi adókötelezettség megállapításához szükséges ingatlan-nyilvántartási adatok leválogatásával
adatszolgáltatást végez, amely elektronikusan feldolgozható formában a  tulajdoni lapon szereplő következő
adatokat tartalmazza:
a) az ingatlan adatai;
b) az ingatlan tulajdonosának
ba) természetes személyazonosító adatai,
bb) tulajdoni hányada. 23. § A járási földhivatal az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendelet szerinti
földmérési földkönyvet elektronikusan szerkeszthető formában is szolgáltathatja.
III. FEJEZET
A TERMŐFÖLD HASZNOSÍTÁSÁVAL, VÉDELMÉVEL ÉS A FÖLDMINŐSÍTÉSSEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK
RÉSZLETES SZABÁLYAI
24. § A termőföld védelméről szóló törvény szerinti földminősítési, földvédelmi és az újrahasznosítási eljárást, ha az eljárás
tárgyát képező földrészletek a megyén belül különböző járási földhivatalok illetékességi területéhez tartoznak,
a) a megyeszékhely szerinti járási földhivatal,
b) Pest megyében a Budakeszi Járási Hivatal Budakörnyéki Járási Földhivatala,
c) a fővárosban a Budapesti 1. Számú Földhivatal
folytatja le.
25. § A Kormány a  2.  melléklet szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki az  ott meghatározott földhivatali
eljárásokban és az abban megállapított feltételek fennállása esetén, a megjelölt szakkérdés elbírálása tekintetében.
26. § (1) A  termőföld védelméről szóló törvényben meghatározott földminősítéssel kapcsolatos ügyekben első fokon
a megyei földhivatal
a) végzi a járási mintaterek kijelölését, karbantartását, a járási mintatér-jegyzék vezetését,
b) folytatja le a  földminősítési eljárást, ha a  különböző becslőjárásba vagy osztályozási vidékbe tartozó
települések határa területrész átadása-átvétele következtében megváltozik.
 (2) A több megye területére kiterjedő becslőjárás, illetve osztályozási vidék esetén a járási mintaterek felülvizsgálatával,
újak kijelölésével kapcsolatos feladatokat a  legnagyobb területtel érintett megyei földhivatal – az  érintett megyei
földhivatalok javaslatainak figyelembevételével – látja el.
(3) A termőföld védelméről szóló törvényben meghatározott, a földminősítési mintatér elhelyezését biztosító használati
jogot a  fővárosi és megyei kormányhivatal a  megyei földhivatalon keresztül gyakorolja. Az  ingatlan-nyilvántartási
bejegyzésben erre utalni kell.
IV. FEJEZET
AZ EGYESÍTETT MŰVELÉSI ÁG VÁLTOZÁSI ELJÁRÁS
16. Általános rendelkezések 27. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti mező- és erdőgazdasági művelés alatt álló földrészlet (ideértve
az alrészletet is, e fejezet alkalmazásában a továbbiakban együtt: földrészlet) művelési ágában vagy minőségében
bekövetkezett változás esetén (ide nem értve azt az  esetkört, ha a  földrészlet adata művelés alól kivett területre
változik) a  járási földhivatal olyan egyesített eljárást (e fejezet alkalmazásában a  továbbiakban: egyesített eljárás)
folytat le, amely a következő sorrendben magában foglalja:
a) a  földrészlet természetbeni állapotnak megfelelő tényleges művelési ágának, valamint az  ahhoz tartozó
minőségi osztálynak és a  kataszteri tiszta jövedelem értékének megállapítására irányuló földminősítési
(e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: földminősítési eljárás),
b) az  ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól szóló miniszteri
rendelet előírásai szerinti
ba) az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázist érintő adatváltozás átvezetésére irányuló,
bb) vázrajz benyújtása esetén, annak a záradékolásra irányuló, és
c) az  adatváltozás ingatlan-nyilvántartási átvezetésére irányuló (e fejezet alkalmazásában a  továbbiakban:
változásátvezetési eljárás)
eljárást.
 (2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  járási földhivatal abban az  esetben is egyesített eljárást folytat le,
ha a  földrészlet végleges más célú hasznosítására vonatkozó jogerős hatósági engedély alapján megvalósuló
igénybevétel folytán az  igénybevétellel nem érintett földrészlet esetében a földminősítést kizárólag annak területi
mértékére tekintettel, jogszabályi előírás alapján kell elvégezni.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott eljárás magában foglalja a  kizárólag az  érintett földrészlet minőségi
osztályának és kataszteri tiszta jövedelmének megállapítására irányuló földminősítési eljárást is.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott eljárásra csak abban az  esetben kerül sor, ha az  ott meghatározott
jogszabály, valamint az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény alapján a  változásátvezetési eljárás lefolytatásához
változási vázrajz készítése szükséges.
(5) Az egyesített eljárás bejelentésre, megkeresésre vagy hivatalból indul.
28. § (1) Az egyesített eljárás a 30. § (1) bekezdése, illetve a 33. § (1) bekezdése szerinti tényfeljegyzést követő munkanapon
indul meg.
(2) A  földminősítési eljárásban az  ügyintézési határidő 30 nap, amely indokolt esetben, hivatalból vagy az  ügyfél
kérelmére egy alkalommal további 30 nappal meghosszabbítható.
(3) A  27.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti eljárásban a  járási földhivatal a  bejelentő által becsatolt és hatályos
záradékokkal nem rendelkező változási vázrajzot 15 napon belül megvizsgálja, és ha annak adattartalma az állami
alapadatok közé beilleszthető, ennek megfelelő záradékokkal látja el.
(4) A változásátvezetési eljárás a változási vázrajz záradékolását követő munkanapon indul meg, melynek ügyintézési
határideje 15 nap.
(5) Harmincnál több önálló helyrajzi számon nyilvántartott földrészlet vagy harmincnál több érdekeltet érintő
beadvány esetén az  ingatlan-nyilvántartási törvényben meghatározott határidő az  egyesített eljárás egészére
irányadó.
17. Bejelentésre induló egyesített eljárás 29. § (1) A  földrészlet művelési ágában vagy minőségében bekövetkezett változásra (e fejezet alkalmazásában
a  továbbiakban együtt: művelési ág változás) vonatkozó bejelentést az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény
alapján az  adatváltozás bejelentésére kötelezett személy nyújthat be. A  bejelentést az  egyesített eljárás
megindítására irányuló kérelemnek kell tekinteni.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) természetes személy bejelentő esetén a természetes személyazonosító adatokat,
b) gazdálkodó szervezet bejelentő esetén a statisztikai azonosítóját,
c) a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló törvény hatálya alá tartozó
gazdálkodó szervezet bejelentő esetén a cégjegyzékszámot,
d) a művelési ág változással érintett földrészlet fekvése szerinti település nevét, a fekvés (külterület, belterület)
megjelölését, helyrajzi számát, valamint a  változással érintett terület nagyságát, művelési ágát, minőségi
osztályát és aranykorona értékét.
(3) A bejelentéshez csatolni kell:
a) jogszabályban meghatározott esetben a változási vázrajzot;
b) a változási vázrajz hatósági vizsgálatáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj befizetésének az igazolását;
c) a földminősítési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj befizetésének az igazolását;
d) erdő és fásított terület művelési ág, valamint az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló
törvény szerinti fás legelő és vadföld, továbbá a halastó művelési ág megállapítására vagy megváltoztatására
irányuló egyesített eljárás esetén az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény végrehajtására kiadott miniszteri
rendelet szerinti adatváltozást megalapozó jogerős hatósági döntést, illetve hatósági bizonyítványt.
30. § (1) A  bejelentést követő munkanapon a  folyamatban lévő széljegyek rangsorától függetlenül az  érintett földrészlet
tulajdoni lapjára hivatalból fel kell jegyezni a földminősítési eljárás megindítása tényét.
(2) Hivatalból kell törölni a tényfeljegyzést
a) a változásátvezetési eljárás során az ügy érdemében hozott, vagy
b) az  egyesített eljárás bármelyik szakaszában a  bejelentést érdemi vizsgálat nélkül elutasító vagy az  eljárást
megszüntető
döntés jogerőre emelkedését követő munkanapon. (3) Ha a  járási földhivatal megállapítja, hogy a  bejelentés hiányos vagy a  mellékletek nem kerültek becsatolásra,
a bejelentőt a bejelentés benyújtásától számított 15 napon belül – határidő megjelölésével – a hiányosság pótlására
szólítja fel.
(4) A hiánypótlási felhívásban foglaltak nem teljesítése esetén a  járási földhivatal az egyesített eljárást a 32–33. §-ban
meghatározottak szerint hivatalból folytatja.
(5) Ha a  bejelentésben megjelölt földrészletet érintően a  termőföld engedély nélküli más célú hasznosítása miatt
földvédelmi eljárás van folyamatban, annak jogerős befejezéséig az egyesített eljárást fel kell függeszteni.
31. § (1) A  bejelentés alapján indult egyesített eljárás keretében lefolytatott földminősítési eljárás eredményét
jegyzőkönyvben, vagy ha a  helyszíni szemlén az  ügyfél nem vett részt, hivatalos feljegyzésben rögzíti a  járási
földhivatal.
(2) Ha az  egyesített eljárás során az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény vagy az  ingatlan-nyilvántartási célú
földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a változásátvezetési
eljáráshoz változási vázrajz szükséges, és az
a) benyújtásra került, ugyanakkor módosítása indokolt, annak módosítására a készítőjét,
b) nem került benyújtásra, annak elkészíttetésére a bejelentőt
kell felhívni azzal, hogy azt a jegyzőkönyv vagy a hivatalos feljegyzés alapulvételével kell elkészíteni.
(3) Ha a  becsatolt változási vázrajz földhivatali vizsgálata és záradékolása külön – megelőző – eljárás keretében
történt, az ügyfél kérelmére a földhivatal – ha ennek műszaki és jogi akadálya nincs – hatályossági idején belül egy
alkalommal a változási vázrajzot újra záradékolja.
(4) A járási földhivatal az adatváltozás ingatlan-nyilvántartási átvezetése esetén a záradékkal ellátott változási vázrajzot
a határozathoz mellékelve küldi meg a bejelentő részére.
18. Hivatalból induló vagy hivatalból folytatott egyesített eljárás
32. § (1) Ha a járási földhivatal a földrészlet művelési ágában vagy minőségében bekövetkezett változásról hivatalból szerez
tudomást – ide nem értve a  (4)  bekezdésben meghatározott esetet –, a  tudomásszerzést követő 15 napon belül
helyszíni szemlét tart.
(2) Ha a  járási földhivatal az  (1)  bekezdés szerinti helyszíni szemle során megállapítja a  földrészlet természetbeni
(tényleges) állapotának és az ingatlan-nyilvántartás szerinti adatának az eltérését, a helyszíni szemle megtartásának
napját követő 15 napon belül a bejelentési kötelezettségét elmulasztó ügyfelet 30 napos határidő megállapításával
a 29. §-ban meghatározott bejelentésre szólítja fel.
(3) Ha az  ügyfél nem tesz eleget a  (2)  bekezdésben meghatározott hiánypótlási felhívásban foglaltaknak, a  járási
földhivatal hivatalból lefolytatja az egyesített eljárást, melynek keretében – szükség szerint – a hiánypótlásra nyitva
álló határidő utolsó napját követő naptól számított 30 napon belül gondoskodik a változási vázrajz elkészítéséről,
továbbá az eljárási költségek megfizetésére kötelezi az ügyfelet.
(4) Ha a  járási földhivatal a  földrészlet művelési ágában vagy minőségében bekövetkezett változást más hatósági
eljárása keretében folytatott helyszíni szemlén vagy helyszíni ellenőrzése során állapítja meg, akkor az  ügyfél
felszólítására vonatkozó, a  (2)  bekezdés szerinti határidőket az  e  bekezdés szerinti helyszíni szemle vagy helyszíni
ellenőrzés napját követő naptól kell számítani.
33. § (1) A hivatalból indult vagy hivatalból folytatott egyesített eljárás esetén a földminősítési eljárás megindítása tényének
feljegyzésére és törlésére a 30. § (1), illetve (2) bekezdésében foglaltak irányadók azzal, hogy a földminősítési eljárás
megindítása tényét a  járási földhivatalnak a  32.  § (1) vagy (4)  bekezdése szerinti helyszíni szemle, illetve helyszíni
ellenőrzés alapján készült hivatalos feljegyzés alapján, legkésőbb annak keltét követő munkanapon belül kell
feljegyezni.
(2) A  hivatalból indult vagy hivatalból folytatott egyesített eljárásra egyebekben a  29–30.  §-ban, valamint a  31.  §
(4) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
19. A megkeresésre induló egyesített eljárás 34. § (1) A  hatósági megkeresésre induló egyesített eljárásban a  bejelentésre induló egyesített eljárás rendelkezései
irányadók azzal, hogy azt a  hatóságot is az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti megkeresőnek kell
tekinteni, amelynek a hatósági döntésén alapul a változás, és amelynek a döntéséről a járási földhivatalt értesítenie
kellett.
(2) Ha az  adatváltozás átvezetéséhez változási vázrajz szükséges, akkor annak becsatolására az  (1)  bekezdés szerinti
megkeresőt kell felhívni, abban az esetben is, ha a hatósági döntés nem tartalmazott kifejezett megkeresést, vagy
az nem került megküldésre és a járási földhivatal a változásról ellenőrzése során hivatalból vagy valamely hatóság
tájékoztatása, illetve bejelentés alapján szerzett tudomást. A  hiánypótlási felhívás eredménytelensége esetén
a változási vázrajz járási földhivatal által hivatalból történő elkészítésének a költségei is a megkeresőt terhelik.
35. § Ha a  megkeresésre induló egyesített eljárás során a  járási földhivatal olyan változást is megállapít, amelyet
az  ügyfélnek kellett volna bejelentenie, a  hivatalból induló egyesített eljárásra vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni.
V. FEJEZET
TELEKALAKÍTÁSI ELJÁRÁS 36. § (1) A  telekalakítási eljárás kérelemre induló eljárás. A  kérelem tartalma szerint a  telekalakítási eljárás típusai
a következők:
a) telekalakítási engedélyezési eljárás,
b) egyesített telekalakítási eljárás.
(2) Az egyesített telekalakítási eljárás lefolytatására vonatkozó kérelem alapján
a) a telekalakítás engedélyezésére és
b) a  telekalakítási engedély jogerőre emelkedését követően a  földrészlet adataiban, továbbá a  bejegyzett
jogok és feljegyzett tények vonatkozásában a  telekalakítással bekövetkező változásnak az  ingatlannyilvántartásban történő átvezetésére (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: változásátvezetési eljárás)
irányuló eljárás indul meg.
 (3) A telekalakítás engedélyezése iránti kérelmet benyújthat:
a) a telekalakítással érintett bármelyik földrészlet bármelyik tulajdonosa,
b) közös tulajdonban álló földrészlet esetén bármelyik tulajdonostárs,
c) aki a telekalakítással érintett földrészlet tekintetében tulajdoni igényt érvényesít,
d) az elbirtoklás megállapítása iránt polgári peres eljárást kezdeményező,
e) ha a  telekalakítás során legalább nyolc új építési telek keletkezik, a  tulajdonostársaknak a  földrészlet
területnagyság szerinti többsége,
f ) az a személy, aki a telekalakításról a tulajdonossal írásban megállapodott.
(4) Egyesített telekalakítási eljárás iránti kérelmet az – a (3) bekezdés szerinti kérelem benyújtására jogosult – nyújthat
be, aki az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényben foglaltak szerint az ingatlan-nyilvántartási eljárás megindítására
egyébként jogosult.
(5) A  telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelemnek a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényben meghatározottakon túl a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) természetes személy kérelmező esetén a természetes személyazonosító adatokat;
b) gazdálkodó szervezet kérelmező esetén a gazdálkodó szervezet statisztikai számjelét;
c) a  telekalakítással érintett földrészlet vagy földrészletek helyrajzi számát, a  földrészlet vagy földrészletek
fekvése szerinti település megjelölésével;
d) a  kérelmezett telekalakítási eljárás típusának (telekalakítási engedélyezési eljárás vagy egyesített
telekalakítási eljárás) megjelölését;
e) a telekalakítás célját, amely lehet:
ea) telekcsoport újraosztása,
eb) telekfelosztás,
ec) telekegyesítés,
ed) telek-határrendezés;
f ) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
 (6) Az egyesített telekalakítási eljárás megindítására irányuló kérelemnek az  (5) bekezdésben foglaltakon túl meg kell
felelnie az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti előírásoknak is.
 (7) A telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelmet a miniszter által rendszeresített, az általa irányított minisztérium,
valamint a  földhivatalok honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani. A  telekalakítási eljárás
megindítása iránti kérelemhez mellékelni kell a  telekalakítási dokumentációt, mely a  3.  melléklet 1.  pontjában
felsorolt munkarészeket tartalmazza, a telekalakítás céljának függvényében.
(8) Telekalakítási dokumentációt
a) ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező földmérő, vagy
b) az  a)  pont hatálya alá nem tartozó, de a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló jogszabályokban
meghatározott földmérési és térképészeti szakképzettséggel rendelkező személy a (9) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével
készíthet.
 (9) Ha a  telekalakítási dokumentációt a  (8)  bekezdés b)  pontja szerinti szakképzettséggel rendelkező személy készíti,
a  dokumentáció minőségét, valamint a  tartalmi és pontossági előírásoknak való megfelelőségét a  (8)  bekezdés
a)  pontja szerinti jogosultsággal rendelkező szakember tanúsítja a  változási vázrajzon és a  telekalakítási
helyszínrajzon.
37. § (1) A telekalakítási engedélyezési eljárásban az ügyintézési határidő harminc nap.
 (2) A telekalakítási eljárás megindítását az eljárás iránti kérelem benyújtását követő munkanapon valamennyi érintett
tulajdoni lapon széljegyezni kell. A  telekalakítási eljárás megindítása tényét a  széljegyzést követő 8 napon belül
hivatalból kell feljegyezni, kivéve, ha a  kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítására kerül sor. Az  erről szóló
végzésben a  széljegy törléséről rendelkezni kell és annak jogerőre emelkedését követő napon azt az  ügyfelek
értesítése nélkül törölni kell a tulajdoni lapról.
(3) A tényt hivatalból kell törölni az ingatlan-nyilvántartásból:
a) az engedély iránti kérelem ügyében folytatott eljárást lezáró érdemi döntés vagy az azt megszüntető végzés
jogerőre emelkedését követő napon,
b) egyesített telekalakítási eljárásban a (7), illetve a (8) bekezdés szerinti széljegyzéssel egyidejűleg,
c) egyesített telekalakítási eljárás esetén az a) pontban meghatározott napon.
(4) A  tény (2) és (3)  bekezdésben foglaltak szerinti feljegyzésének, illetve törlésének ingatlan-nyilvántartási
foganatosításáról az ügyfeleket – ha jogszabály másként nem rendelkezik – külön értesíteni nem kell.
(5) A  telekalakítási engedély és a  hozzá tartozó telekalakítási dokumentáció az  engedélyező határozat jogerőre
emelkedésétől számított egy évig hatályos. A telekalakítási eljárásban a változási vázrajzot a földhivatal – ha ennek
műszaki és jogi akadálya nincs – újra záradékolja.
(6) Abban az  esetben, ha a  telekalakítás ingatlan-nyilvántartási átvezetése folyamatban lévő bírósági eljárás miatt
nem történt meg, az ügyfél kérelmére a járási földhivatal – ha ennek műszaki és jogi akadálya nincs – hatályossági
idején belül egy alkalommal a telekalakítási engedélyt egy évre meghosszabbítja, valamint a változási vázrajzot újra
záradékolja. A kérelemhez a bíróság által érkeztetett keresetlevelet csatolni kell.
(7) Az  egyesített telekalakítási eljárás iránti kérelem esetén a  változásátvezetési eljárás a  beadvány széljegyzésével
–  a  (8)  bekezdésben foglalt esetet kivéve – a  telekalakítási engedély jogerőre emelkedését követő munkanapon
indul meg.
(8) Az  egyesített telekalakítási eljárás esetén amennyiben a  telekalakítási engedély másodfokon emelkedik jogerőre,
a  változásátvezetési eljárás a  jogerős határozat első fokú ingatlanügyi hatósághoz történő beérkezésének napján
indul meg.
(9) Egyesített telekalakítási eljárás esetén a változásátvezetési eljárási szakasz ügyintézési határideje 15 nap.
 (10) Ha egyesített telekalakítási eljárás esetén a  változásátvezetési eljárásra irányuló kérelem teljesítésére nincs
lehetőség, a  telekalakítási engedély jogosultja a  szükséges okiratok benyújtásával az  (5)  bekezdésben megjelölt
időn belül külön ingatlan-nyilvántartási eljárás megindításával kérheti a  földrészlet adataiban történő, továbbá
a  bejegyzett jogok és feljegyzett tények vonatkozásában a  telekalakítással bekövetkező változásnak az  ingatlannyilvántartásban történő átvezetését.
38. § (1) A  Kormány a  földhivatal telekalakítási eljárásában a  4.  melléklet szerinti feltételek fennállása esetén és az  ott
megjelölt szakkérdés elbírálása kérdésében a  4.  melléklet szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a  szakhatóságként kijelölt hatóság – hat hónapig
felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki. Az előzetes szakhatósági állásfoglalás csak a földhivatal
által záradékolt változási vázrajz és területkimutatás alapján kérhető.
(2) A  földhivatal a  kérelem mellékleteként benyújtott telekalakítási dokumentációt tizenöt napon belül megvizsgálja.
A földhivatal a záradékolt változási vázrajz és a hozzá tartozó terület-kimutatás, valamint a telekalakítási helyszínrajz
hiteles másolatának megküldésével keresi meg a  szakhatóságokat állásfoglalásuk beszerzése céljából, ha előzetes
szakhatósági állásfoglalás nem áll rendelkezésre.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha az  ingatlan-nyilvántartásban a  kérelem tárgyát képező
földrészletet vagy földrészleteket érintően változtatási vagy telekalakítási tilalom van feljegyezve. Ebben az esetben
a telekalakítási kérelmet – a szakhatóságok megkeresése nélkül – el kell utasítani.
(4) A  földhivatal a  telekalakítás engedélyezése esetén a – 3. melléklet 3. pontja szerinti záradékkal ellátott – változási
vázrajzot a jogerős határozathoz mellékelve küldi meg a kérelmező részére.
(5) Abban az  esetben, ha a  telekalakítási eljárás az  ingatlan-nyilvántartásba feljegyzett bányatelket érint,
a változásátvezetési eljárásban hozott bejegyző határozatot az illetékes bányakapitányságnak is meg kell küldeni.
39. § (1) A Kormány által rendeletben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűvé nyilvánított ügy tárgyát képező
építési beruházás tervezett megvalósítása érdekében lefolytatott egyesített telekalakítási eljárás telekalakítási
engedélyezési eljárási szakaszának ügyintézési határideje 15 nap, a  változásátvezetési eljárási szakasz ügyintézési
határideje 5 nap.
(2) A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánított telekalakítási eljárásban a  38.  §
(1) bekezdését – a szakhatóságok bevonásának és közreműködésének feltétele tekintetében – az építési beruházást
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánító kormányrendeletben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
VI. FEJEZET
FÖLD TULAJDONJOGÁNAK MEGSZERZÉSÉRE IRÁNYULÓ SZERZÉSI KÉPESSÉG IGAZOLÁSA
40. § (1) A  megyei földhivatal az  ügyfél erre irányuló kérelemére hatósági bizonyítványt állít ki arról, hogy az  ügyfél
földművesnek minősül vagy a  Földforgalmi tv. 10.  §-a alapján a  föld tulajdonjogát megszerezheti, továbbá
megfelel a  Földforgalmi tv. 16.  § (1)  bekezdésében foglaltaknak. A  hatósági bizonyítvány a  föld tulajdonjogának
megszerzésére nem jogosít, az csak
a) a  kérelemben megjelölt földnek végrehajtási, felszámolási vagy önkormányzati adósságrendezési eljárással
összefüggő árverezésén való részvételhez szükséges vonatkozó feltétel fennállását, vagy
b) a  9.  § (7)  bekezdésében meghatározott bírósági döntésben szereplő föld tulajdonjogának a  bírósági
döntésben szereplő fél javára történő bejegyzéséhez szükséges szerzési képességet
igazolja.
(2) A hatósági bizonyítvány kiadására irányuló kérelemben meg kell jelölni a Fétv. 13. § (1) bekezdés a) pontja szerinti
adatokat, valamint az  árverezésre kerülő vagy a  bírósági döntés alapján történő tulajdonjog bejegyzéssel érintett
föld fekvésének települését és helyrajzi számát.
(3) A hatósági bizonyítványt a megyei földhivatal 15 napon belül állítja ki.
VII. FEJEZET
FÖLDMÉRÉSI, TÉRKÉPÉSZETI TEVÉKENYSÉGGEL KAPCSOLATOS FELADATOK 41. § Az ingatlan fekvése szerinti járási földhivatal első fokú hatósági jogkörébe a  következő földmérési és térképészeti
feladatok tartoznak:
a) ellátja az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis kezelését, a  változások folyamatos vezetését és
az abból történő adatszolgáltatást,
b) eljár a földmérési tárgyú beadványokkal kapcsolatos ügyekben,
c) ellátja az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisban változást eredményező vázrajzok és vázlatok
vizsgálatát és záradékolását,
d) kijavítja a felmérési, térképezési vagy területszámítási hibákat,
e) elvégzi az  állami alapadatok adatbázisaiban bekövetkezett, hivatalból észlelt változásokkal kapcsolatos
munkákat,
f ) közreműködik a megyei földmérési szakfelügyeleti tevékenység ellátásában,
g) elvégzi az állami alapmunkákkal kapcsolatos feladatokat, illetve részfeladatokat,
h) létesíti és működteti az illetékességi területére vonatkozó adat- és térképtárat,
i) elvégzi az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis állami alapadat tartalmának időszakos helyszíni
ellenőrzését, j) megindítja a bírságolási eljárást az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmát érintő változások
bejelentését elmulasztóval, valamint az állami alapadat-adatbázisok jogosulatlan felhasználójával szemben.
42. § (1) Az  ingatlan fekvése szerint illetékes megyei földhivatal hatósági jogkörébe a következő földmérési és térképészeti
feladatok tartoznak:
a) az alapponthálózati pontok vonatkozásában:
aa) ellátja az adatbázisából történő adatszolgáltatást,
ab) gyakorolja az alapponthálózati pontok felett a tulajdonosi jogokat,
ac) intézkedik a pusztult alapponthálózati pont pótlásával kapcsolatos eljárás megindítása iránt,
ad) intézkedik a pusztult pontok esetében a helyreállításra kötelezett felé a költségek megfizetéséről,
ae) intézkedik szükség esetén a szabálysértési eljárás megindításáról,
af ) intézkedik a rongált alapponthálózati pontok helyreállításával kapcsolatos eljárás megindításáról,
ag) intézkedik az új alapponthálózati pont elhelyezése esetén a kártalanítás megállapításáról,
ah) ellátja az állandó földmérési jelek helyszínelését, karbantartását,
ai) gyakorolja az állandó földmérési jelek által elfoglalt területre vonatkozó közérdekű használati jogot,
valamint eljár az azzal kapcsolatos ügyekben;
b) ellátja az  állami földmérési térképi adatbázisból, valamint az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázisból történő adatszolgáltatást;
c) ellátja a földmérési és térképészeti szakfelügyeletet;
d) ellátja az állami alapmunkákkal kapcsolatban a megyei földhivatalra háruló hatósági feladatokat;
e) ellátja a közigazgatási határok központi nyilvántartásával kapcsolatos, rá háruló feladatokat;
f ) vezeti a jogszabályokban meghatározott nyilvántartásokat;
g) megindítja a  bírságolási eljárást az  állami alapadat-adatbázisokat jogosulatlanul felhasználóval, valamint
a jogosulatlan földmérési munkavégzővel szemben;
h) ellátja az  illetékességi területéhez tartozó első fokon eljáró földhivatalok földmérési és térképészeti
tevékenysége tekintetében a Ksztv. 2. § (1) bekezdés e), g) és h) pontja szerint hatásköröket, továbbá a Ksztv.
2. § (1) bekezdés c) pontja szerinti törvényességi ellenőrzést;
i) létesíti és működteti az illetékességi területére vonatkozó adat- és térképtárat;
j) adatot szolgáltat a FÖMI részére a közigazgatási és fekvéshatárok adatbázisához.
(2) A  megyei földhivatal lefolytatja a  másodfokú eljárást a  járási földhivatal hatáskörébe tartozó földmérési és
térképészeti ügyekben.
(3) A megyei földhivatal illetékességi területén szakfelügyeleti jogkörében ellenőrzi az állami alapadatok adatbázisainak
jogszerű felhasználását.
(4) A megyei földhivatal a bejelentésre kötelezett földmérési munkákról nyilvántartást vezet.
 (5) A  megyei földhivatal az  illetékességi területén kiszabott bírság befizetésében jelentkező hátralék összegéről és
a  befizetett bírságok továbbutalásáról a  rendelkezésre álló adatok alapján félévente, július 10. napjáig, illetve
január 10. napjáig tájékoztatja a térképészetért felelős minisztert.
43. § (1) A FÖMI országos illetékességgel, mint ingatlanügyi hatóság jár el:
a) az állami alapadatok tárolása, kezelése és szolgáltatása, valamint az  adatbázisok kezelése és üzemeltetése
során,
b) az állami alapadatok és adatbázisok elektronikus (hálózaton keresztüli) szolgáltatása során,
c) a Magyarország területére vonatkozó űrtávérzékelt adatok beszerzése, kezelése és szolgáltatása során,
d) az új állami alapadatok alapadatbázisainak állami átvétele során,
e) az államhatár földmérési jelei (határjelei), valamint az aktív GNSS hálózat vonatkozásában a tulajdonosi jogok
gyakorlása során,
f ) az államhatár határjeleinek és határpontjainak EOV rendszerbeli koordinátáinak meghatározása során,
g) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból elektronikus formában hiteles záradékkal, valamint
fokozott biztonságú elektronikus intézményi aláírással és időbélyegzővel ellátott hitelesített adatszolgáltatás
végzése során,
h) az alaphálózati pontok áthelyezése, megszüntetése során,
i) a megyei földhivatal alappont helyszínelésének ellenőrzése során,
j) a földmérési engedélyhez kötött tevékenység gyakorlásának időtartama alatt a  tevékenységre jogosultnál
lefolytatott hatósági ellenőrzés során, k) az állami alapadatok jogszerű felhasználásának ellenőrzése és bírság kiszabása során a  hatáskörébe utalt
esetekben,
l) a részben vagy egészben közpénzek felhasználásával készített állami alapadatok adatbázisát érintő adatok
átadásának elmulasztásáért kiszabandó bírságok kiszabása során,
m) a hatáskörébe utalt földmérési és térképészeti szakfelügyeleti tevékenység során,
n) a megyei földmérési szakfelügyelet ellenőrzése során,
o) számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer kezelése, működtetése során,
p) tulajdoni lap elektronikus formában szolgáltatott hiteles másolatának fokozott biztonságú elektronikus
intézményi aláírással és időbélyegzővel történő ellátása során,
q) a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásainak igénybevétele iránti kérelem elbírálása
során,
r) a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer szolgáltatásait igénybevevők adatlekérdezései
jogszerűségének és a biztonsági előírások betartásának ellenőrzése során,
s) a részben vagy egészben közpénzek felhasználásával készített, az  állami topográfiai térképi adatbázis és
az állami távérzékelési adatbázis adattartalmát érintő adatok kezelése és szolgáltatása során,
t) az ingatlan-, a  földműves, valamint földhasználati nyilvántartás országos központi adatbázisának
üzemeltetése, valamint az abból történő adatleválogatás és adattovábbítás során,
u) az országos térképtár létesítése és működtetése során.
(2) A FÖMI országos illetékességgel, mint földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv:
a) eljár a  jogszabályokban meghatározott vagy delegált országos adatbázisok kezelése, változásvezetése és
az azokból történő adatszolgáltatás során,
b) működteti a nemzeti téradat-infrastruktúra rendszert,
c) üzemelteti a kozmikus geodéziai obszervatóriumot,
d) eljár a földügyi igazgatás országos szintű adatainak feldolgozása, szakmai információs rendszerek, adattárak
fejlesztése, üzemeltetése, más számítógépes rendszerekkel a kapcsolat és a folyamatos adatcsere biztosítása
során,
e) eljár a  földmérési, térképészeti és távérzékelési tudományos kutatás végzése és országos összhangjának
megvalósítása során,
f ) ellátja az  ország teljes területére vonatkozó állami földmérési alaptérképek eladási példányainak őrzését,
valamint az  állami topográfiai térképek eredeti és eladási példányainak őrzését, kezelését, szolgáltatását,
illetve értékesítését,
g) fenntartja, fejleszti és szolgáltatja az  ország területére a  domborzatmodellt, a  felületmodellt, és geoportált
üzemeltet,
h) vezeti a közigazgatási és fekvéshatárok adatbázisának központi nyilvántartását és abból adatot szolgáltat,
i) ellátja az  állami alapmunkákkal összefüggő, a  feladatkörébe utalt megrendeléssel és szerződéskötéssel
kapcsolatos feladatokat,
j) végzi az  állami térképi adatbázisok készítésével kapcsolatos – feladatkörébe utalt – légifényképezésre és
az űrfelvételek beszerzésére vonatkozó koordinációs, megrendelői, előfeldolgozási feladatokat,
k) ellátja az  ingatlan-nyilvántartás, az  ingatlan-nyilvántartási térképkezelő, valamint a  földműves- és
földhasználati nyilvántartás számítógépes rendszerének fejlesztését,
l) kutatási és műszaki fejlesztési feladatokat végez, ezen belül különösen a  szakmai információs rendszerek
fejlesztését, irányítását, rendszerfelügyeletét, valamint a  földügyi igazgatást érintő földmérési, térképészeti,
távérzékelési és térinformatikai tudományos kutatások végzését, országos összhangjának megvalósítását
látja el,
m) ellátja az  agrárszakigazgatás terület alapú támogatásainak megvalósítását célzó hazai és európai uniós
delegált feladatok végrehajtását,
n) eljár a  parlagfűvel szennyezett területekkel kapcsolatos adatbázisok kezelésével, változásvezetésével és
adatszolgáltatási feladatokkal kapcsolatban,
o) ellátja a  szőlőültetvények azonosítását, az  ágazati támogatások kifizetése, valamint a  bor eredetvédelme
térképi ellenőrzésének alapját szolgáló rendszer adatbázisainak előállítását, változásvezetését és
a közzétételével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott feladatokat,
p) ellátja a nemzetközi kötelezettségből származó feladatokat,
q) ellátja a nemzeti téradat-infrastruktúra alapjainak létrehozásával és fenntartásával kapcsolatos jogszabályban
meghatározott feladatokat, r) ellátja az állami alapadatok adatbázisainak hálózati szolgáltatón keresztül történő egyedi szerződést követő
hozzáférések biztosítását,
s) ellátja az  állami földmérési és ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisok üzemeltetésével kapcsolatos
minőségbiztosítási feladatokat,
t) tevékenységi körébe tartozó szakértői véleményt készít,
u) ellátja a szakirányú konferenciák, valamint a szakirányú továbbképzés akkreditálását.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 44. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 56. § és a 6. melléklet 2015. március 1-jén lép hatályba.
 (3) A 21. § 2015. június 1-jén lép hatályba.
45. § Az e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokat az  azok indulásakor hatályos rendelkezések szerint
kell befejezni.
46. § (1) A  Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3.  mellékletében foglalt táblázat C:3
mezőjében a „megyei (fővárosi) kormányhivatal földhivatala” szövegrész helyébe a „megyeszékhely szerinti járási
földhivatal, Pest megyében a  Budakeszi Járási Hivatal Budakörnyéki Járási Földhivatala, a  fővárosban a  Budapesti
1. Számú Földhivatal” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. mellékletében foglalt
táblázat D:3 mezőjében a „ , ha első fokon a fővárosi és megyei kormányhivatal földhivatala járt el, akkor a földügyért
felelős miniszter” szövegrész.
47. § (1) A Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. mellékletében foglalt táblázat
C:4 mezőjében a „megyei (fővárosi) kormányhivatal földhivatala” szövegrész helyébe a „megyeszékhely szerinti járási
földhivatal, Pest megyében a  Budakeszi Járási Hivatal Budakörnyéki Járási Földhivatala, a  fővárosban a  Budapesti
1. Számú Földhivatal” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. mellékletében
foglalt táblázat D:4 mezőjében a „ , ha első fokon a megyei vagy fővárosi kormányhivatal földhivatala járt el, akkor
a földügyért felelős miniszter” szövegrész.
48. § A földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 356/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 14.  § (2)  bekezdése
a következő e) ponttal egészül ki:
[Az (1)  bekezdés a)  pontja alapján a  földhivatal akkor törölheti hivatalból a  föld használatának nyilvántartását, ha
a használat megszűnése kétségtelenül megállapítható. A használat megszűnése akkor állapítható meg kétségtelenül, ha]
„e) a bejegyzett használat olyan földhasználati szerződésen alapul, amely szerződés szerinti jogosultság jogszabály
alapján megszűnt.”
49. § A kisajátítási terv elkészítéséről, felülvizsgálatáról, záradékolásáról, valamint a  kisajátítással kapcsolatos
értékkülönbözet megfizetésének egyes kérdéseiről szóló 178/2008. (VII. 3.) Korm. rendelet 2. számú melléklet
3.  pont f )  alpontjában az  „ingatlanrendezői földmérői, valamint geodéziai tervezői” szövegrész helyébe
az „ingatlanrendezői földmérői” szöveg lép.
50. § (1) A  fővárosi és megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveinek kijelöléséről szóló 328/2010.
(XII. 27.) Korm. rendelet 17. § (2a) bekezdésében a „Földforgalmi tv.” szövegrész helyébe a „mező- és erdőgazdasági
földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény (a  továbbiakban: Földforgalmi tv.)” szöveg, a  „továbbá
(5)  bekezdésének második mondata” szövegrész helyébe a „továbbá (4) és (5)  bekezdésének második mondata”
szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a fővárosi és megyei kormányhivatalok mezőgazdasági szakigazgatási szerveinek kijelöléséről szóló
328/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése.
51. § A közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kkr.)
3. melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
52. § (1) Az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 7.  melléklet II. rész „1. szakasz: telepítési hatásvizsgálati
szakaszban” alcímében foglalt táblázat C:3 mezőjében a  „megyei kormányhivatal földhivatala, a  fővárosban
a  fővárosi kormányhivatal földhivatala” szövegrész helyébe a  „megyeszékhely szerinti járási földhivatal, Pest
megyében a  Budakeszi Járási Hivatal Budakörnyéki Járási Földhivatala, a  fővárosban a  Budapesti 1. Számú
Földhivatal” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi
hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 7.  melléklet II. rész „1. szakasz: telepítési
hatásvizsgálati szakaszban” alcímében foglalt táblázat D:3 mezőjében a  „ , ha első fokon a  fővárosi és megyei
kormányhivatal földhivatala járt el, akkor a földügyért felelős miniszter” szövegrész.
53. § (1) A  környezetvédelmi, természetvédelmi, vízvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről
szóló 481/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet 5. mellékletében foglalt táblázat C:9 mezőjében a „megyei kormányhivatal
földhivatala, a fővárosban a Budapest Főváros Kormányhivatala földhivatala” szövegrész helyébe a „megyeszékhely
szerinti járási földhivatal, Pest megyében a Budakeszi Járási Hivatal Budakörnyéki Járási Földhivatala, a  fővárosban
a Budapesti 1. Számú Földhivatal” szöveg lép.
(2) Hatályát veszti a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek
kijelöléséről szóló 481/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet 5.  mellékletében foglalt táblázat D:9 mezőjében a „ , ha első
fokon a megyei kormányhivatal földhivatala vagy a fővárosban a fővárosi kormányhivatal földhivatala járt el, akkor
a földügyért felelős miniszter” szövegrész.
54. § (1) A földművesekről, a mezőgazdasági termelőszervezetekről, valamint a mezőgazdasági üzemközpontokról vezetett
nyilvántartás részletes szabályairól szóló 38/2014. (II. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Fr.) 5.  § (1)  bekezdés
b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A természetes személynek földművesként való nyilvántartásba vétele iránti kérelméhez csatolni kell)
„b) az a) pontban meghatározott szakirányú képzettséget igazoló okirat hiányában
ba) az őstermelőnek nem minősülő kérelmező esetében olyan, a számviteli törvény előírásainak megfelelő bizonylat
másolatát, amely szerint a  kérelmezőnek a  mezőgazdasági tevékenysége folytatásából a  kérelem benyújtását
megelőző öt évből legalább három évben árbevétele származott, valamint az  ahhoz történő hozzájáruló
nyilatkozatot, hogy az állami adóhatóság az árbevétel valóságtartalmát ellenőrizheti,
bb) az  őstermelő kérelmező – ide értve az  őstermelőként adózó kérelmezőt is – esetében a  mezőgazdasági
tevékenység folytatásához kiadott dokumentumot, valamint annak igazolására, hogy a  mezőgazdasági
tevékenysége folytatásából a kérelem benyújtását megelőző öt évből legalább három évben árbevétele származott
bba) a lezárt értékesítési betétlap másolatát,
bbb) a  bba)  alpontban foglaltak hiányában a  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi CXVII.  törvény 5. számú
mellékletében szereplő, általa vezetett alapnyilvántartás, vagy a  bevételt igazoló számviteli bizonylat vonatkozó
másolatát,
bc) a  ba) és bb)  pontban meghatározottak hiányában a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési
Kamarának a  megvalósult mező- vagy erdőgazdasági célú beruházás szerint illetékes területi szerve
(a továbbiakban: Kamara) által kiadott igazolást arról, hogy a kérelmező a mezőgazdasági tevékenységet a kérelem
benyújtását megelőző öt évből legalább három évben saját nevében és saját kockázatára folyamatosan folytatta,
de az árbevétel – a három év alatt vagy ennek években meghatározott részében – azért maradt el, mert a mező-,
erdőgazdasági célú beruházás még nem hasznosulhatott.”
(2) Az Fr. a következő 5/A. §-sal egészül ki:
„5/A.  § (1) Ha a  természetes személy a  földművesként való nyilvántartásba vétele iránti kérelméhez olyan
mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettséget igazoló okiratot csatol, amelyen a  szakképesítés
megnevezése vagy azonosító száma pontosan nem azonosítható a  Kr.-ben meghatározott mezőgazdasági vagy
erdészeti szakirányú képzettségek valamelyikével, a  földhivatal a  szakkérdés elbírálása érdekében megkeresi
a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzettségi és Vidékfejlesztési Intézetet (a továbbiakban: NAKVI).
(2) A  NAKVI a  megkeresés alapján – annak beérkezésétől számított 15 napon belül – hatósági bizonyítványt állít
ki arról, hogy a  földhivatalhoz benyújtott mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettséget igazoló okirat
szerinti szakképesítés a Kr.-ben meghatározott valamely szakképesítésnek megfelelő szakképesítés. A szakképesítés
megfelelőségét különösen annak megszerzése során elsajátított szakismeretekre kell alapozni.
(3) A hatósági bizonyítványban foglaltakkal szemben önálló fellebbezésnek nincs helye, az a nyilvántartásba vételi
eljárás keretében hozott határozattal szemben benyújtott fellebbezéssel támadható meg. A fellebbezési eljárásban
a NAKVI által kiállított hatósági bizonyítvány felülvizsgálatára a földügyért felelős miniszter jogosult.”
(3) Az Fr. 6. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  szervezetnek mezőgazdasági termelőszervezetként való nyilvántartásba vétele
iránti kérelméhez csatolnia kell]
„a) az adóhatóság által kiállított olyan igazolást, amely szerint a kérelmezőnek a kérelem benyújtását megelőző öt
évből legalább három évben értékesítésből nettó árbevétele származott és a  szervezet vezető tisztségviselőjének
vagy a  cégvezetőjének cégszerű írásbeli nyilatkozatát arról, hogy az  éves értékesítése – az  eladott mező- és
erdőgazdasági áruk beszerzési értékével és a  közvetített mező- és erdőgazdasági szolgáltatások értékével
csökkentett – nettó árbevételének – ide értve a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokat, valamint a saját feldolgozású termékek értékét is – több mint a fele a mezőgazdasági tevékenysége
folytatásából származott,”
(4) Az Fr. 6. § (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  szervezetnek mezőgazdasági termelőszervezetként való nyilvántartásba vétele
iránti kérelméhez csatolnia kell]
„c) a  b)  pontban meghatározott személy nevére kiállított, az  5.  § (1)  bekezdés a)  pontjában, illetve az  5/A.  §-ban
meghatározott okiratot, vagy”
(5) Az Fr. 6. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  (3)  bekezdés c) és d)  pontjában foglalt feltételek fennállását jogi személy vezető tisztségviselő esetében
a nevében eljárásra kijelölt személy vonatkozásában kell igazolni.”
(6) Az Fr. 7. alcíme a következő 22/A. §-sal egészül ki:
„22/A.  § (1) A  Földmérési és Távérzékelési Intézet – egyedi megállapodás alapján – a  földműves nyilvántartás
adatbázisából adatfeldolgozási tevékenységet igénylő esetekben
a) országos statisztikai célú adatgyűjtéshez,
b) hatóság részére hatósági ellenőrzések teljesítéséhez,
c) több mezőgazdasági igazgatási szerv illetékességi területére kiterjedő adatigénylés esetén
adatleválogatást és elektronikusan feldolgozható formában adattovábbítást végezhet.
(2) Az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti célból bárki igényelhet adatszolgáltatást, ha a kérelmében igazolja, hogy
az adatok megismerése jogszabályban meghatározott feladata ellátásának teljesítéséhez szükséges.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatleválogatás az  adatszolgáltatás iránti igény célhoz kötöttségétől
függően legfeljebb az  adatlap másolaton megjeleníthető adatokat tartalmazhatja. Az  adatleválogatás eredménye
nem tartalmazhatja a  belső egyedi azonosítót és a  természetes személy földműves személyi azonosítóját, illetve
a mezőgazdasági termelőszervezet cégjegyzékszámát.
(4) Az  egyedi megállapodásnak tartalmaznia kell az  adatfeldolgozási tevékenység meghatározását,
az  adatleválogatás adattartalmát, az  átadásra kerülő adattartalom formátumát, valamint az  adatszolgáltatás
teljesítésének a határidejét és az ellenszolgáltatás mértékét, illetve az ingyenességét.”
(7) Hatályát veszti az Fr. 2. §-ában az „a szervezet főtevékenységeként meghatározott, és” szövegrész.
55. § A Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtásával összefüggő feladatokat ellátó egyes szervezetek kijelöléséről szóló
168/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. § A nemzeti vidéki hálózat titkársági feladatait az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter, mint irányító hatóság
látja el.”
56. § Az 1. melléklet a 6. melléklet szerint módosul.
57. § Hatályát veszti a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév Bizottságról és az ingatlannyilvántartási eljárás részletes szabályairól szóló 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1272/2019. (V. 14.) Korm. határozata a 2022. ISU Műkorcsolya és Jégtánc Világbajnokság megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) a Nemzetközi Korcsolyázó
Szövetségnél megpályázza a 2022. évi ISU Műkorcsolya és Jégtánc Világbajnokság (a továbbiakban: Világbajnokság)
megrendezését;
2. a sportról szóló 2004.  évi I.  törvény 50.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján garanciát vállal a Világbajnokság sikeres
megrendezésére;
3. támogatja, hogy a  rendezési jog elnyerése esetén a  Nemzeti Sportügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság a Szövetség közreműködésével megrendezze a Világbajnokságot;
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a rendezési jog elnyerése esetén készítsen előterjesztést a kiemelt
budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos és a Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával a  Világbajnokság megrendezéséhez szükséges további kormányzati intézkedésekről és
a részletes költségvetés megállapításáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a rendezési jog elnyerését követően azonnal, de legkésőbb a  2021.  évi központi költségvetés
tervezéséig
5. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján a Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a pályázat elnyerése esetén a  Világbajnokság szervezésével és lebonyolításával egyidejűleg,
folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1691/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Művészetek Palotája PPP projektről.
A Kormány egyetért azzal, hogy a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma által a Művészetek Palotája üzemeltetése
tárgyában 2005. április 1. napján megkötött szerződés módosítási javaslatainak vizsgálata alapján, amennyiben annak
feltételei megfelelőek az állam számára, a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériumának jogutódja
a szerződésmódosítást megkösse. Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1075/2013. (II. 21.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0003 azonosító számú („Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Program Infrastruktúra Fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.1.1/2F/09-11-2012-0003 azonosító számú, „Szabolcs- Szatmár- Bereg
Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Program Infrastruktúra Fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot, 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
85/2015. (IV. 9.) Korm. rendelete a Magyarország és a Török Köztársaság közötti barátsági és együttműködési szerződés kihirdetéséről.
1. § A  Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Magyarország és a  Török Köztársaság közötti barátsági és
együttműködési szerződés (a továbbiakban: Szerződés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Szerződést e rendelettel kihirdeti.
3. § A Szerződés hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„MAGYARORSZÁG ÉS A TÖRÖK KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI BARÁTSÁGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI SZERZŐDÉS
Magyarország és a Török Köztársaság, figyelembe véve a  két ország közötti, mélyen gyökerező történelmi és kulturális kapcsolatokat, valamint szoros
szövetségesi viszonyt,
kifejezést adva azon meggyőződésüknek, hogy a két ország közötti baráti viszony és meglévő együttműködés kellő
alapot képez kétoldalú kapcsolataik magyar és a török nép számára kölcsönösen előnyös további fejlesztésére,
megerősítve elkötelezettségüket a  jelen Szerződés által megtestesített együttműködési területek tekintetében
korábban aláírt és hatályba lépett kétoldalú dokumentumok mellett, különös tekintettel az 1923. december 18-án
aláírt barátsági Szerződésre,
tudatában az európai és a nemzetközi béke megőrzésében viselt felelősségüknek,
határozottan elkötelezvén magukat az igazságos, békés és demokratikus nemzetközi rend felépítése mellett,
megállapodtak a következőkben: 1. cikk
Magyarország és a  Török Köztársaság (a  továbbiakban: „Felek”) a  két állam közötti hagyományos barátság által
vezettetve, újólag megerősítik elhatározásukat, hogy tovább mélyítik és erősítik kapcsolataikat a  bizalom,
az együttműködés és a kölcsönös előnyök alapján, valamint összhangban a szuverenitás, a területi sérthetetlenség
és a belügyekbe történő be nem avatkozás elveivel.
2. cikk
A Felek olyan Európa kialakítására törekszenek, ahol tiszteletben tartják és védelmezik a  demokrácia,
az alkotmányosság, az emberi jogok és alapvető szabadságok alapelveit, összhangban azon kétoldalú és nemzetközi
megállapodásokkal, valamint regionális jogi instrumentumokkal, melyeknek a  Felek részesei és, különösen
az Európai Emberi Jogi Egyezmény előírásaival.
3. cikk
Felek közös céljuknak tekintik a  transzatlanti térséget érő kihívások kezelését a  stabilitás megerősítésén és
a biztonság fokozásán keresztül.
4. cikk
 (1) A  Felek rendszeres párbeszédet folytatnak minden közös érdeklődésre számot tartó ügyben, továbbá
konzultációkat folytatnak kétoldalú kapcsolataik erősítése céljából, valamint álláspontjuk egyeztetésére nemzetközi
és regionális ügyekben.
(2) A Felek egyetértettek abban, hogy folytatják rendszeres politikai konzultációikat.
 (3) A  Felek parlamenti képviselői és a  parlamentek munkatársai rendszeres konzultációkat tartanak a  parlamentközi
együttműködés bővítése érdekében.
 (4) A külügyminiszterek figyelemmel kísérik a jelen Szerződés végrehajtásának helyzetét.
5. cikk
A Felek aktívan együttműködnek és, amennyiben szükséges, egyeztetik álláspontjaikat a  nemzetközi
szervezetekben folytatott tevékenységük során, különösen az  Egyesült Nemzetek Szervezete és az  Észak-atlanti
Szerződés Szervezete keretében, beleértve a  nemzetközi és regionális szervezetekbe, bizottságokba és posztokra
történő jelölések kölcsönös támogatását.
6. cikk
A Felek egyeztetést folytatnak az  európai integrációs folyamatok kiemelkedő fontosságú területeiről. A  Felek
intenzív együttműködést alakítanak ki a Török Köztársaság és az Európai Unió kapcsolatainak még szorosabbá tétele
érdekében.
7. cikk
 (1) A  Felek támogatják a  kölcsönös előnyökön alapuló gazdasági kapcsolataik továbbfejlesztését. A  Felek
– összhangban nemzeti jogszabályaikkal, valamint kétoldalú és nemzetközi kötelezettségeikkel, a  jelen Szerződés
céljai érdekében – elősegítik az üzleti és a gazdasági tevékenység folytatását magánszektoraik között.
(2) A Felek, nemzetközi kötelezettségeiknek megfelelően, erőfeszítéseket tesznek a modern technológia és tudomány
lehetőségeinek kiaknázásában történő együttműködésük fejlesztéséhez szükséges feltételek megteremtésére.
8. cikk
A Felek az  együttműködés szellemében fejlesztik kapcsolataikat katonai és védelmi ügyekben. Ennek érdekében
előmozdítják a cserekapcsolatokat és konzultációkat e téren.
9. cikk
A Felek együttműködnek a  szervezett bűnözés, a  terrorizmus, a  kábítószerek és a  fegyverek tiltott forgalmazása,
az  embercsempészet, az  illegális migráció, a  történelmi és kulturális örökséghez tartozó tárgyak csempészete,
a tömegpusztító fegyverek elterjedése, valamint a nukleáris és vegyi anyagok csempészete elleni harcban.
10. cikk
Figyelemmel arra, hogy a  fenntartható fejlődés igényli a  környezet védelmét a  jelen és jövendő nemzedékek
egészsége és jóléte érdekében, és a természeti erőforrások ésszerű kihasználását, a Felek szorosan együttműködnek
a környezet- és természetvédelem területén a kölcsönösség és a kölcsönös előnyök alapján a helyi, a regionális és
a globális környezeti problémák megfelelő kezelése céljából.
11. cikk
A Felek törekednek az együttműködésre az energetika területén. A Felek törekednek a kölcsönös érdekeket szolgáló
fejlesztések előmozdítására, többek között a  villamos energia- és a  földgázprojektek területén. A  Felek ugyancsak
törekednek megosztani az  atomenergetika területén a  jogi és más szabályozással kapcsolatos tapasztalataikat,
ismereteiket.
12. cikk
 (1) A Felek nagy jelentőséget tulajdonítva a  kulturális örökség megmentésének és megóvásának, erősítik
együttműködésüket a  kultúra területén és e  célból kölcsönösen támogatást nyújtanak a  kapcsolódó állami és
magánkezdeményezéseknek.
(2) A Felek bátorítják a  felső- és más oktatási intézményeik és kutatási központjaik közötti együttműködést, továbbá
a közös tudományos tervek kidolgozását, összhangban a megfelelő európai programokkal.
(3) A Felek megerősítik arra irányuló kívánságukat, hogy megkönnyítsék mindkét ország lakossága számára a  másik
ország nyelvének és kultúrájának megismerését és ebben a  tekintetben támogatják a  vonatkozó állami és
magánkezdeményezéseket.
(4) A Felek egyetértenek abban, hogy kívánatos a média kapcsolatok területén az együttműködés fejlesztése a magyar
és a  török nép közötti jobb megértés érdekében, és támogatják a  művészeti előadások és alkotások cseréjét,
kölcsönös megjelenítését célzó kezdeményezéseket.
13. cikk
A Felek kölcsönös megállapodás esetén együttműködnek az  egészségügy és az  orvostudomány terén,
az  egészségügyi rendszer erősítése, az  egészségügyi szektorba történő befektetések kölcsönös ösztönzése,
a  gyógyturizmus fejlesztése, a  kórház irányítási rendszer fejlesztése, az  informatika és az  egészségügyi statisztika,
a  veszélyhelyzetekben és katasztrófa esetén nyújtandó egészségügyi szolgáltatások szervezése, az  egészségügyi
kutatás és fejlesztés, valamint az orvosi eszközöket és gyógyszerkészítményeket érintő együttműködések révén.
14. cikk
 (1) A Felek minden erőfeszítést megtesznek a  kétoldalú turisztikai tevékenység fejlesztésére és a  két ország közötti
utazások és turizmus támogatására.
 (2) A Felek bátorítják az  állampolgáraik, civil szervezetek, társadalmi testületeik és helyi igazgatási szerveik közötti
kapcsolatokat, beleértve a „testvér-városok” közötti kapcsolatok létesítését.
 (3) A Felek ugyancsak bátorítják a két ország sport- és ifjúsági szervezetei közötti cserekapcsolatokat.
15. cikk
 (1) Jelen Szerződés nem érinti a Felek harmadik államokkal, vagy nemzetközi szervezetekkel korábban kötött, két- vagy
többoldalú szerződéseiből eredő jogait és kötelezettségeit.
 (2) Jelen Szerződés nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak. Következésképpen jelen Szerződés rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek
érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az  Európai Unió alapját képező
szerződésekből származó kötelezettségeit.
16. cikk
 (1) A jelen Szerződés az utolsó értesítést követő harmincadik (30) napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai úton
tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi követelmények teljesítéséről.
 (2) Jelen Szerződést tíz évre kötötték és további öt éves időszakokra meghosszabbodik, kivéve, ha a Felek egyike azt
írásban a lejárat előtt egy évvel felmondja.
 (3) Jelen Szerződés hatálybalépésének napján a Magyar Köztársaság és a Török Köztársaság között 1994. szeptember
7-én, Budapesten aláírt Barátsági és Együttműködési Megállapodás hatályát veszti.
 (4) Jelen Szerződést a  Felek kölcsönös írásos hozzájárulás esetén bármikor kiegészíthetik. A  kiegészítések hatályba
lépése a 16. cikk első bekezdésében foglalttal megegyező eljárás szerint történik.
Készült Ankarában, 2015. március hó 12. napján, két eredeti példányban, magyar, török és angol nyelven, minden
szöveg egyaránt hiteles. A szövegekben lévő eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország részéről A Török Köztársaság részéről TREATY OF FRIENDSHIP AND COOPERATION BETWEEN HUNGARY AND THE REPUBLIC OF TURKEY
For Hungary For the Republic of Turkey” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Szerződés 16. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Szerződés, valamint a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
118/2013. (IX. 20.) ME határozata a Magyar–Georgiai Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság magyar tagozati elnökének kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat 3. a)  pontja szerinti jogkörömben eljárva a  nemzetgazdasági miniszter és a  külügyminiszter
együttes előterjesztése alapján
Szijjártó Pétert a Magyar–Georgiai Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság
magyar tagozata elnökévé kinevezem.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök