text:
7/2015. (XI. 13.) NMHH rendelete a nemzeti frekvenciafelosztásról, valamint a frekvenciasávok felhasználási szabályairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 1., 3., 5., 6., 8. és 11. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed:
a) a 3000 GHz-ig terjedő rádióspektrumon belüli frekvenciasávok
aa) rádiószolgálatok számára, valamint polgári, nem polgári és együttes célú felhasználásra történő
felosztására,
ab) rádiószolgálatok, rádióalkalmazások számára történő felhasználásának előkészítésére, megnyitására,
korlátozására,
ac) felhasználási szabályainak meghatározására, beleértve a  rádiórendszerek frekvenciagazdálkodási
követelményeit, a  rádióberendezések frekvenciagazdálkodási jellemzőit, valamint az  egyedi
engedélyezéssel és frekvenciahasználattal kapcsolatos sávhasználati feltételeket,
ad) nagyfrekvenciás berendezések általi igénybevételének meghatározására,
b) a frekvenciát igénylő, használó, magyarországi felhasználás céljából rádióberendezést, nagyfrekvenciás
berendezést gyártó, importáló, belföldi forgalomba hozó, forgalmazó természetes személyekre, jogi
személyekre és jogi személyiség nélküli szervezetekre,
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: NMHH) és az NMHH Hivatalára (a továbbiakban:
Hivatal).
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a műsorszórási célú frekvenciák frekvenciaelosztási módjára.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. 1. típusú harmonizált NATO-sáv: olyan frekvenciasáv, amely a NATO európai tagállamaiban általában katonai
használatú;
 2. 2. típusú harmonizált NATO-sáv: olyan frekvenciasáv, amely a NATO európai tagállamaiban katonai használatra
tervezett;
 3. 3. típusú harmonizált NATO-sáv: olyan frekvenciasáv, amelyet a  NATO európai tagállamaiban lehetséges
katonai használatú frekvenciasávként azonosítottak;
 4. adaptív rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely a  csatorna minőségének megfelelően változtatja
rádiótechnikai jellemzőit;
 5. adás: rádió-adóállomás által előállított sugárzás, vagy a sugárzás előállítása;
 6. adásmód: egy adás jellemzőinek összessége, úgymint a  fő vivőhullám modulációs módja, a  moduláló jel
természete, a  továbbítandó információ típusa és egyes esetekben más kiegészítő jellemzők, melyeknek
mindegyikét szabványosított kódjelek együttesével látják el;
7. aktív beültethető orvostechnikai eszköz: minden olyan aktív orvostechnikai eszköz, amelynek rendeltetése,
hogy teljes egészében vagy részben, sebészeti vagy más orvosi úton az  emberi testbe vagy orvosi
beavatkozás révén természetes testnyílásba helyezzék, és a beavatkozást követően a helyén maradjon;
8. aktív érzékelő: a  műholdas Föld-kutató szolgálatban vagy az  űrkutatási szolgálatban használt olyan
mérőműszer, amelynek segítségével rádióhullámok adása és vétele révén információ nyerhető;
9. aktív orvosi implantátum: minden olyan aktív beültethető orvostechnikai eszköz rádióhullámokat használó
része, amelynek rendeltetése, hogy teljes egészében vagy részben, sebészeti vagy orvosi úton az  emberi
testbe vagy egy állat testébe helyezzék, valamint adott esetben ennek külső kiegészítő berendezése;
10. állandóhelyű állomás: az állandóhelyű szolgálat állomása;
 11. állandóhelyű szolgálat: meghatározott állandó pontok között létrehozott rádiótávközlési szolgálat;
 12. állandó telephelyű állomás: olyan állomás, amely előre meghatározott telepítési helyen üzemelhet;
 13. állatba ültethető eszköz: állat testébe ültetett, diagnosztikai funkciókat vagy gyógykezelés célba juttatását
szolgáló adókészülék;
 14. állomás: egy vagy több adó- vagy vevőberendezés vagy adó- és vevőberendezés-csoport a  tartozékokkal
együtt, valamely rádiótávközlési szolgálatnak vagy a rádiócsillagászati szolgálatnak egy adott helyen történő
megvalósítása céljából; a fogalom magában foglalja a következő állomásokat: állandóhelyű állomás, állandó
telephelyű állomás, amatőrállomás, átjátszóállomás, bázisállomás, bázis földi állomás, fedélzeti BTS, fedélzeti
távközlő állomás, felhasználói állomás, fix állomás, földfelszíni állomás, földi állomás, földi mozgóállomás,
földi mozgó földi állomás, gyűjtőállomás, hajóállomás, hajó földi állomás, hajóvészadó, HAPS, helyhez kötött
állomás, helyhez kötött földi állomás, HEST, hiteles frekvenciák és órajelek állomása, kikötői állomás, kísérleti
állomás, koordinált állomás, központi állomás, központi földi állomás, légiforgalmi állomás, légiforgalmi földi
állomás, légijármű állomás, légijármű földi állomás, LEST, markeradó, mentőjármű állomás, mozgóállomás,
mozgó földi állomás, műsorszóró állomás, parti állomás, parti földi állomás, rádiócsillagászati állomás,
rádió-irányadó állomás, rádió-iránymérő állomás, rádiólokációs helyhez kötött állomás, rádiólokációs
mozgóállomás, rádiómeghatározó állomás, rádiónavigációs helyhez kötött állomás, rádiónavigációs
mozgóállomás, SNG, szerencsétlenségek helyét jelző műholdas rádióbója, szerencsétlenségek helyét jelző
rádióbója állomás, űrállomás, változó telephelyű állomás, végfelhasználói állomás, VSAT;
15. általános alkalmazás: alkalmazástól és rendeltetéstől függetlenül minden olyan SRD alkalmazás – így
különösen távmérő, távirányító, riasztó, általános adatátviteli alkalmazás –, amely teljesíti az  adott
frekvenciasáv tekintetében meghatározott műszaki feltételeket;
16. általános többpont rendszer: az  állandóhelyű szolgálat keretében működő olyan rádiótávközlő rendszer,
amelyben a felhasználói állomások mindegyike kapcsolódik a központi állomáshoz, és a rendszerben vannak
olyan felhasználói állomások, amelyek között közvetlen rádiókapcsolat is lehetséges;
17. amatőrállomás: az amatőrszolgálat állomása;
 18. amatőrszolgálat: olyan rádiótávközlési szolgálat, amelynek célja az önképzés, az  információcsere, a műszaki
kutatás, és amelyet erre szabályszerűen felhatalmazott amatőrök végeznek, akik a  rádiótechnikával csak
személyes érdeklődésből és anyagi érdek nélkül foglalkoznak;
19. antennanyereség: egy veszteségmentes vonatkoztatási antenna bemenetén szükséges teljesítmény és
az adott antenna bemenetére juttatott teljesítmény – általában decibelben kifejezett – aránya, amely mellett
a két antenna egy adott irányban azonos térerősséget vagy azonos felületi teljesítménysűrűséget hoz létre
azonos távolságban; amennyiben e  rendelet másként nem rendelkezik, az  antennanyereség a  fő sugárzási
irányra vonatkozik; az  antennanyereség egy meghatározott polarizációra is értelmezhető; a  választott
vonatkoztatási antennától függően megkülönböztetjük az alábbi antennanyereségeket:
a) izotrop vagy abszolút nyereség (Gi), amikor a vonatkoztatási antenna egy térben elszigetelt izotrop
antenna,
b) félhullámú dipólra vonatkoztatott nyereség (Gd), amikor a  vonatkoztatási antenna egy térben
elszigetelt olyan félhullámú dipól, amelynek egyenlítői síkja tartalmazza az adott irányt,
c) rövid függőleges antennára vonatkoztatott nyereség (Gv), amikor a  vonatkoztatási antenna egy
olyan egyenes vezető, amely jóval rövidebb a negyedhullámhossznál, és az adott irányt tartalmazó
tökéletesen vezető síkra merőlegesen helyezkedik el;
20. anyagérzékelő eszköz: a  rádiómeghatározás alkalmazását lehetővé tevő eszköz, amelyet egy
anyagszerkezetben található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy anyag fizikai jellemzőinek
megállapítása céljából terveztek;
21. átjátszóállomás: olyan központi szerepet betöltő állomás, amely a  rádiós elérhetőségén belül lehetőséget
biztosít a hálózat állomásai közötti rádiókapcsolat létrejöttéhez, és nem elektronikus átviteli végpont;
22. átlagos EIRP: a  legnagyobb teljesítménynek megfelelő átviteli löket időtartamára átlagolt EIRP, amennyiben
létezik adóteljesítmény-szabályozás;
23. átlagos EIRP-sűrűség: az  átlagos teljesítmény adott felbontási sávszélességgel, RMS érzékelővel mérve, és
adott időtartamon átlagolva;
24. átlagteljesítmény: egy rádió-adóberendezésnél annak a  teljesítménynek az  átlaga, amelyet egy
adóberendezés normál üzemi feltételek mellett a  moduláció legkisebb frekvenciájú összetevőjének
periódusidejéhez képest elegendően hosszú időintervallum alatt az antennatápvonalra juttat;
25. autósmozi alkalmazás: a  nézők által jellemzően autórádióval, mint vevőberendezéssel mozihangosítás
céljából igénybe vett PMSE alkalmazás, amelyben a  mozifilm hangjának átvitelét egy FM adóállomás
biztosítja;
26. bázisállomás: a földi mozgószolgálat helyhez kötött állomása;
 27. bázis földi állomás: a  műholdas állandóhelyű szolgálat vagy bizonyos esetekben a  műholdas földi
mozgószolgálat földi állomása, amely a  szárazföld egy meghatározott pontján vagy egy meghatározott
területén belül helyezkedik el, és a  műholdas földi mozgószolgálat modulációs összeköttetésének
biztosítására szolgál;
28. belföldi vízi út: a víziközlekedésről szóló törvény alapján meghatározott, nemzeti vagy az ország határain belül
lévő nemzetközi vízi út;
29. beltér: épületek belső tere vagy egyéb belső terek, ahol az  árnyékolás általában biztosítja a  szükséges
mértékű csillapítást ahhoz, hogy a  többi állomást megvédje a  káros zavarástól, illetve elősegítse a  más
rádiószolgálatokkal történő megosztást;
30. belvízi mozgószolgálat: olyan tengeri mozgószolgálat, amely belföldi vízi utakra terjed ki;
 31. BFWA rendszer: az állandóhelyű szolgálatban működő BWA rendszer;
 32. biztonsági szolgálat: minden olyan rádiótávközlési szolgálat, amelyet állandóan vagy időszakosan az emberi
élet védelme és a javak megóvása érdekében üzemeltetnek;
 33. blokkgazdálkodás: gazdálkodás egy frekvenciablokk frekvenciáival a  frekvenciahasználatra vonatkozó
jogszabályi és egyedi engedélyben foglalt keretek között, amely magában foglalja a  rádióberendezés,
rádiórendszer tervezését, telepítését és üzemben tartását a frekvenciablokkot tartalmazó sávban e rendelet
szerint üzemelő más alkalmazások figyelembevételével, amelynek keretében a  Hivatal a  rádióberendezés,
rádiórendszer tervezését, telepítését előzetesen nem vizsgálja;
34. BMA: az elektromágneses mezőben fellépő torzulást érzékelő olyan eszköz alkalmazása, amelyet egy épület
szerkezetében található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy építőanyag fizikai jellemzőinek
megállapítása céljából terveztek;
35. BWA rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely felhasználói állomásokból, valamint a  felhasználói
állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és az állomások közötti távközlés szélessávú átviteli
sebességgel történik;
36. CGC: a műholdas mozgószolgálati rendszer szerves része, amely – a mozgó földi állomásokkal összeköttetést
megvalósító – helyhez kötött földi telepítésű állomásokból áll annak érdekében, hogy javuljon a műholdas
mozgószolgálati rendszer elérhetősége azokban a  – rendszer műholdjának vagy műholdjainak fedési
körzetében található – földrajzi térségekben, ahol az  egy vagy több űrállomással való összeköttetés nem
biztosítható a szükséges minőségben;
37. civil önvédelmi szervezet: a  polgárőrségről szóló törvényben vagy az  egyesülési jogról szóló törvényben
meghatározott szervezeti formában létrehozott, a lakosság élet- és vagyonvédelmének biztosítása érdekében
létesült szervezet;
38. CT: elektronikus hírközlő hálózat azon földi mozgószolgálati része, amelynek bázisállomásai közvetlenül
csatlakoznak a nyilvános telefonhálózathoz;
39. csoportkommunikációs igény: természetes személyek kivételével a frekvenciafelhasználók csoporton belüli és
csoportok közötti kommunikációs igénye;
40. csoportkommunikációs rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely állandóhelyű és földi mozgószolgálati
csoportkommunikációs igényeket elégít ki, és amely az állandóhelyű és a földi mozgószolgálat alkalmazásai
számára egyaránt kijelölt frekvenciasávban üzemel;
41. csúcs EIRP-sűrűség: a  legmagasabb átlagos kisugárzott teljesítmény frekvenciája körüli 50 MHz-es
sávszélességen belül előforduló legmagasabb adásszint; ha az értéket x MHz sávszélességen mérik, akkor ezt
a szintet 20lg(50/x) dB tényezővel kell csökkenteni;
42. csúcsteljesítmény: egy rádió-adóberendezésnél annak a  teljesítménynek az  átlaga, amelyet egy
adóberendezés normál üzemi feltételek mellett a  modulációs burkológörbe maximális amplitúdójának
megfelelő rádiófrekvenciás periódus alatt az antennatápvonalra juttat;
43. duplex rendszer: duplex üzemmódban működő rádiótávközlő rendszer;
 44. duplex távolság: duplex rendszer állomásánál az adási és a vételi frekvencia különbsége;
 45. duplex üzemmód: olyan üzemmód, amelynél az átvitel a távközlési csatornán mindkét irányban egyidejűleg
lehetséges;
 46. egyedi engedély: a frekvenciakijelölés és a rádióengedély;
 47. egyedi vétel: a  műholdas műsorszóró szolgálat űrállomása adásainak vétele egyszerű házi berendezésekkel,
különösen kisméretű antennákkal ellátott berendezésekkel;
 48. egyoldalsávos adás: csak a két oldalsáv egyikét tartalmazó amplitúdómodulált adás;
 49. EIRP: az antennára juttatott teljesítmény és az adott irányban az  izotrop antennára vonatkoztatott nyereség
(izotrop vagy abszolút nyereség) szorzata;
 50. elfoglalt sávszélesség: az  a  frekvenciasáv-szélesség, amelynél az  alsó frekvenciahatár alatt, illetve
a  felső frekvenciahatár felett kisugárzott átlagteljesítmények egyenként egyenlőek az  adott adás teljes
átlagteljesítményének adott β/2 százalékértékével; ha a  kérdéses adásmódra vonatkozóan ITU R-ajánlás
másképpen nem rendelkezik, a β/2 értékét 0,5%-ra kell felvenni;
51. elsődleges radar: olyan rádiómeghatározó rendszer, amely a  referenciajeleknek a  meghatározandó helyről
visszaverődő rádiófrekvenciás jelekkel való összehasonlításán alapul;
52. elsősorban katonai használat: adott frekvenciasávba tartozó rádióalkalmazás használata főként a honvédség,
valamint a NATO felhasználók által;
53. ERP: az  antennára juttatott teljesítmény és az  antenna félhullámú dipólra vonatkoztatott nyereségének
szorzata egy adott irányban;
54. fedélzeti BTS: a  légijármű fedélzetén elhelyezett egy vagy több mobilhírközlési állomás, amely a  GSM 1800
MCA rendszerek használatát támogatja;
55. fedélzeti távközlő állomás: a tengeri mozgószolgálat kis teljesítményű mozgóállomása, amelyet hajófedélzeti
belső távközlésre, mentési gyakorlatok vagy műveletek alatt a  hajó és mentőcsónakjai vagy mentőtutajai
közötti távközlésre, vontatott vagy tolt hajócsoportokon belüli távközlésre, valamint kötélkezelési és kikötési
utasítások továbbítására használnak;
56. félduplex rendszer: félduplex üzemmódban működő rádiótávközlő rendszer;
 57. félduplex üzemmód: olyan üzemmód, amelynél a távközlési csatorna egyik végén szimplex üzemmód, másik
végén duplex üzemmód valósul meg;
 58. felhasználói állomás: a rádiótávközlő rendszer olyan állomása, amely rádiótávközlő végberendezéssel üzemel;
 59. felhasználói gazdálkodás: a frekvenciák és frekvenciasávok, az alkalmazott rádióberendezések használatának,
valamint a  működési terület – rádióengedélyben megadott feltételek melletti – a  nem polgári célú
frekvenciafelhasználó általi tervezése és a rádiórendszer ennek alapján történő üzemeltetése;
60. felosztás: az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény értelmező rendelkezéseiben meghatározott
frekvenciafelosztás fogalommal azonos;
61. fix állomás: a  mozgószolgálat olyan állandó telephelyű állomása, amely sem átjátszó, sem egyéb központi
feladatot nem lát el;
62. földfelszíni állomás: földfelszíni rádiótávközlést biztosító állomás;
 63. földfelszíni rádiótávközlés: az űrtávközlésen és a rádiócsillagászaton kívül minden más rádiótávközlés;
 64. földi állomás: a Föld felszínén vagy a Föld légkörének központi részében elhelyezett olyan állomás, amelynek
az a rendeltetése, hogy összeköttetést teremtsen:
a) egy vagy több űrállomással, vagy
b) egy vagy több ugyanolyan állomással, egy vagy több reflektáló műhold vagy más űrbeli tárgy
segítségével;
 65. földi mozgóállomás: a földi mozgószolgálat mozgóállomása, amely egy ország vagy földrész földrajzi határain
belül földfelszíni mozgásra képes;
 66. földi mozgó földi állomás: a  műholdas földi mozgószolgálat mozgó földi állomása, amely egy ország vagy
földrész földrajzi határain belül földfelszíni mozgásra képes;
 67. földi mozgószolgálat: bázisállomások és földi mozgóállomások között vagy földi mozgóállomások között
létrehozott mozgószolgálat;
 68. frekvenciafelhasználás: rádiótávközlési és rádiócsillagászati célból rádiófrekvenciás jelek előállítása,
kisugárzása és vétele; 69. frekvenciafelhasználó: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
aki vagy amely rádiótávközlési célból rádiófrekvenciás jeleket állít elő, vagy rádiófrekvenciás jeleket
kisugároz, vagy rádióberendezést üzemben tart;
70. frekvenciahasználat jellege: kizárólagos, megosztott vagy közös a  kizárólagos használatú frekvenciára,
a megosztott használatú frekvenciára és a közös használatú frekvenciára vonatkozó meghatározások szerint;
71. frekvenciakiosztási terv: a  rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési
terv, amelyet nemzetközi vonatkozásban az arra illetékes értekezlet, nemzeti vonatkozásban a Hivatal fogad el;
72. frekvenciatűrés: a kijelölt frekvencia és az adás által elfoglalt frekvenciasáv sávközépi frekvenciája között, vagy
az  adás vonatkoztatási frekvenciája és jellemző frekvenciája között megengedhető – milliomod részekben
vagy hertzben kifejezett – legnagyobb eltérés;
73. FWA rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely felhasználói állomásokból, valamint a  felhasználói
állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben a felhasználói állomások csak állandó
telephelyűek lehetnek;
74. geostacionárius műhold: olyan geoszinkron műhold, amelynek kör alakú keringési pályája a  Föld egyenlítői
síkjában fekszik, keringési iránya megegyezik a Föld forgási irányával, és amely következésképpen a Földhöz
képest mozdulatlan marad; vagy olyan geoszinkron műhold, amely a  Földhöz képest megközelítőleg
mozdulatlan marad;
75. geostacionárius műholdpálya: olyan geoszinkron műhold keringési pályája, amelynek kör alakú keringési
pályája a Föld egyenlítői síkjában fekszik, és keringési iránya megegyezik a Föld forgási irányával;
76. geoszinkron műhold: a  Föld olyan műholdja, amelynek keringési ideje egyenlő a  Föld saját tengelye körüli
forgásának periódusidejével;
77. gépjármű: olyan motorral hajtott, önállóan mozgásképes, legalább négykerekű, teljes, befejezett vagy nem
teljes jármű, melynek legnagyobb tervezett sebessége meghaladja a 25 km/h-t, beleértve annak pótkocsiját,
amely önálló hajtással nem rendelkező kerekes jármű, és amelyet arra terveztek, gyártottak, hogy gépjármű
vontassa;
78. GSM rendszer: elektronikus hírközlő hálózat, amely megfelel a  GSM nemzeti szabványoknak, különösen
az MSZ EN 301 502-nek és az MSZ EN 301 511-nek, vagy az azokkal egyenértékű előírásoknak;
79. gyűjtőállomás: az állandóhelyű szolgálat olyan központi állomása, amely csak vételre szolgál;
 80. hajóállomás: a  tengeri mozgószolgálat nem állandó jelleggel kikötött hajó fedélzetén elhelyezett
mozgóállomása, a mentőjármű állomás kivételével;
 81. hajó-bázisállomás: hajón elhelyezett olyan mobil pikocella, amely támogatja a 880–915/925–960 MHz, illetve
az 1710–1785/1805–1880 MHz sávban működő GSM-szolgáltatásokat;
 82. hajó földi állomás: a műholdas tengeri mozgószolgálat hajó fedélzetén elhelyezett mozgó földi állomása;
 83. hajók mozgásával kapcsolatos szolgálat: a  kikötői műveletek szolgálatától különböző, parti állomások és
hajóállomások között vagy hajóállomások között létrehozott biztonsági szolgálat a tengeri mozgószolgálaton
belül, amelynek célja kizárólag a  hajók mozgására vonatkozó közlemények továbbítása; e  szolgálatból
kizártak a nyilvános levelezés jellegű közlemények;
84. hajóvészadó: a  hajó olyan adóállomása, amely kizárólag vészfrekvencián, vészjelzési, sürgősségi vagy
biztonsági célokra használható;
85. hallássegítő eszköz: rendszerint egy vagy több rádióadót, valamint egy vagy több rádióvevőt magában
foglaló rádiótávközlő rendszer, amely lehetővé teszi a  hallási fogyatékkal élők számára, hogy növeljék
hallóképességüket;
86. HAPS: olyan állomás, amely 20−50 km magasságban és a  Földhöz képest meghatározott, állandó helyzetű
névleges pontban lévő hordozón helyezkedik el;
87. hatósági frekvenciajegyzék: olyan, jegyzékben foglalt frekvenciakijelölési terv, amely az adott rádióalkalmazás
tekintetében az  illetékes hatósággal való szükség szerinti egyeztetés alapján készült, és amelyet a  Hivatal
az NMHH internetes honlapján tesz közzé;
88. HDFSS: a  műholdas állandóhelyű szolgálat keretében működő olyan szélessávú rádióalkalmazás, amelyet
megvalósító rendszeren belül kis antennamérettel rendelkező, nagyszámú nem koordinált földi állomás
üzemel;
89. helyhez kötött állomás: a mozgószolgálat olyan állomása, amely nem helyváltoztatás alatti használatra szolgál;
 90. helyhez kötött földi állomás: a  műholdas állandóhelyű szolgálat vagy bizonyos esetekben a  műholdas
mozgószolgálat földi állomása, amely a  szárazföld egy meghatározott pontján vagy egy meghatározott
területén belül helyezkedik el, és a  műholdas mozgószolgálat modulációs összeköttetésének biztosítására
szolgál;
91. HEST: a 10,7−12,75 GHz vagy a 19,7−20,2 GHz sávban (űr–Föld irány) és a 14−14,25 GHz vagy a 29,5−30 GHz
sávban (Föld–űr irány) műholdas rendszer irányítása alatt működő, digitális átvitelt biztosító olyan nem
koordinált földi végfelhasználói állomás, amelynek EIRP-je nagyobb 34 dBW-nál, de nem lépi túl a  60 dBW
értéket;
92. híranyagátvitel: rádió- vagy televízióműsor szerkesztésére felhasználható hang- és képinformáció továbbítása
a stúdióba;
93. hiteles frekvenciák és órajelek állomása: a hiteles frekvenciák és órajelek szolgálatának állomása;
 94. hiteles frekvenciák és órajelek szolgálata: olyan rádiótávközlési szolgálat, amely tudományos, műszaki és egyéb
célokra mindenki által vehető meghatározott frekvenciák, órajelek – vagy mindkettő – meghatározott nagy
pontosságú adásáról gondoskodik;
95. igazgatás: a Nemzetközi Távközlési Egyesület 1992. évi genfi Meghatalmazottak Rendkívüli Értekezletén aláírt
Alapokmányának és Egyezményének az  1994. évi kiotói, az  1998. évi minneapolisi, a  2002. évi marrakesh-i
és a 2006. évi antalyai Meghatalmazotti Értekezleteken történt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt
kihirdetéséről, valamint a  Nemzetközi Távközlési Egyesület 1992. évi genfi Meghatalmazottak Rendkívüli
Értekezletén aláírt Fakultatív Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2011. évi XLV. törvénnyel kihirdetett
ITU  Alapokmány mellékletének 1002. pontjában meghatározott fogalom;
96. ILS: olyan rádiónavigációs rendszer, amely a  légijárművek részére közvetlenül leszállásuk előtt és annak
folyamán vízszintes és függőleges irányítást nyújt, és amely bizonyos meghatározott pontokon a földetérési
referenciapontig még megteendő távolságot jelzi;
97. ILS iránysávadója: a  műszeres leszállító rendszerbe tartozó olyan vízszintes irányítást nyújtó rendszer,
amely jelzi a  légijármű vízszintes eltérését a  futópálya tengelyével meghatározott legkedvezőbb süllyedési
útvonaltól;
98. ILS siklópályaadója: a  műszeres leszállító rendszerbe tartozó olyan függőleges irányítást nyújtó rendszer,
amely jelzi a légijármű függőleges eltérését a legkedvezőbb süllyedési útvonaltól;
99. induktív alkalmazás: a  közeltéri kommunikációhoz az  indukciós hurok rendszer mágneses terét felhasználó,
különösen gépjármű-indításgátlás, állatazonosítás, riasztórendszerek, kábelérzékelés, hulladékkezelés,
személyazonosítás, vezetéknélküli beszédátviteli összeköttetések, beléptető rendszerek, közelségérzékelők,
lopásgátló rendszerek (beleértve a  rádiófrekvenciás indukciós lopásgátló rendszereket is), kézi eszközökre
történő adatátvitel, automatikus áruazonosítás, vezetéknélküli vezérlőrendszerek vagy automatikus
útdíjbeszedés céljára használt rádióalkalmazás;
100. ISM alkalmazás: olyan készülékek vagy berendezések működtetése, melyeket ipari, tudományos, orvosi,
háztartási vagy hasonló célra, a rádiófrekvenciás energia kis térben való előállítására és hasznosítására hoztak
létre, ide nem értve a távközlés területén történő alkalmazásokat;
101. ITS: a  közúti közlekedési rendszerben alkalmazott rendszer és szolgáltatás, amely információs és
kommunikációs technológiákra épül, beleértve a  közúti közlekedési rendszerek által alkalmazott
feldolgozást, vezérlést, helymeghatározást, kommunikációt és elektronikát;
102. jellemző frekvencia: egy adott adás könnyen azonosítható és mérhető frekvenciája; a  vivőfrekvencia
megjelölhető ilyen frekvenciaként;
103. keringési pálya: valamely meghatározott vonatkoztatási rendszerhez viszonyítva egy olyan műhold vagy
más űrbeli tárgy súlypontja által leírt útvonal, amely túlnyomóan a természeti erők, főként a nehézségi erő
hatásának van alárendelve;
104. keskenysávú rendszer: legfeljebb 25 kHz csatorna-sávszélességű rádiótávközlő rendszer;
105. kikötői állomás: kikötői műveletek szolgálatának parti állomása;
106. kikötői műveletek szolgálata: parti állomások és hajóállomások között vagy hajóállomások között létrehozott
tengeri mozgószolgálat valamely kikötőben vagy annak közelében, amelynek célja olyan közlemények
továbbítása, amelyek kizárólag a  hajók vezetésére, mozgására és biztonságára, valamint sürgős esetekben
személyek védelmére vonatkoznak; e szolgálatból kizártak a nyilvános levelezés jellegű közlemények;
107. kísérleti állomás: olyan állomás – ide nem értve az amatőrállomásokat –, amely a rádióhullámokat a tudomány
vagy a technika fejlesztése érdekében folytatott kísérletekhez használja;
108. kis kitöltési tényezőjű, nagy megbízhatóságú eszköz: olyan rádióberendezés, amely általában csekély
frekvenciahasználattal és a kis kitöltési tényezőjű spektrumhozzáférésre vonatkozó szabályokra támaszkodva
igen megbízható spektrumhozzáférést és átvitelt biztosít a  megosztott frekvenciasávokban; jellemző
felhasználási területe a riasztók és a szociális segélykérő rendszerek;
109. kis teljesítményű analóg FM-adó: a  személyi használatú hangátviteli eszközök, különösen mobiltelefonok
és a  gépjárműbe szerelt vagy otthoni szórakoztatóelektronikai rendszerek összekapcsolására szolgáló
rádióalkalmazás;
110. kitöltési tényező: annak a bármely egyórás időtartamon belüli időnek a százalékban kifejezett aránya, amely
alatt a rádióberendezés ténylegesen adás üzemmódban van;
111. kizárólag katonai használat: adott frekvenciasávba tartozó rádióalkalmazás használata csak a  honvédség,
valamint a NATO felhasználók által;
112. kizárólagos használatú frekvencia: egyedi engedélyben megjelölt területen és időben, időbeli megosztás
nélkül, a Hivatal által meghatározott zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia;
113. koordinációs övezet: a  koordináció szükségességének megállapításakor földfelszíni állomásokkal azonos
frekvenciasávban működő földi állomást vagy vevő földi állomásokkal azonos, mindkét irányban
felosztott frekvenciasávban működő adó földi állomást körülvevő olyan terület, amelyen kívül a  zavarás
a megengedhető zavarás szintjét nem haladja meg és ezért koordinációra nincs szükség;
114. koordinációs távolság: a  koordináció szükségességének megállapításakor földfelszíni állomásokkal azonos
frekvenciasávban működő földi állomástól vagy vevő földi állomásokkal azonos, mindkét irányban felosztott
frekvenciasávban működő adó földi állomástól adott azimutban mért olyan távolság, amelyen túl a zavarás
a megengedhető zavarás szintjét nem haladja meg és ezért koordinációra nincs szükség;
115. koordinált földi állomás: olyan, a  Hivatal által engedélyezett földi állomás, amelynek telepítési és sugárzási
jellemzői a  koordinációs övezetében korábban engedélyezett, legalább azonos szolgálati kategóriájú más
állomásokkal szemben, az azoknak okozott káros zavarás elkerülése érdekében le lettek egyeztetve;
116. közös használatú frekvencia: legalább kettő frekvenciafelhasználó által azonos területen, tetszőleges
időben igénybe vehető frekvencia, amelynek felhasználói forgalmi viszonyait a Hivatal nem szabályozza, és
a frekvenciafelhasználók egymás zavarásával szembeni védelmét nem biztosítja;
117. közösségi vétel: a  műholdas műsorszóró szolgálat űrállomása adásainak vétele olyan, esetenként összetett
vevőberendezésekkel, amelyek az egyedi vételnél használtaknál nagyobb méretű antennákkal rendelkeznek
és rendeltetésük a nagyközönség egy azonos helyen lévő csoportja által, vagy egy behatárolt területet ellátó
elosztórendszer által történő használat;
118. központi állomás: pont-többpont és általános többpont rendszerek olyan állomása, amely ezen
rendszerek valamennyi felhasználói állomásával közvetlen vagy átjátszóállomás közvetítésével létrehozott
rádiókapcsolatban van; amennyiben a  rendszer az  alaphálózathoz vagy más rendszerhez csatlakozik,
a csatlakozás ezen állomás közvetítésével történik;
119. központi földi állomás: űrtávközlési szolgálat keretében működő olyan nagykapacitású, nagy antennaméretű
földi állomás, amely geostacionárius és nemgeostacionárius keringési pályájú műholdakhoz az  egy- vagy
kétirányú információátvitelt biztosítja;
120. különleges szolgálat: más módon meg nem határozott olyan rádiótávközlési szolgálat, amely kizárólag
a nagyközönség meghatározott szükségleteinek kielégítését célozza, de a nyilvános levelezés számára nincs
megnyitva;
121. lábjegyzet: az RR frekvenciasávok felosztási táblázatának lábjegyzete;
122. légiforgalmi állomás: a  légi mozgószolgálat helyhez kötött állomása, beleértve a  hajó fedélzetén vagy
tengeren lévő mesterséges felületen elhelyezett állomást;
123. légiforgalmi földi állomás: a  műholdas állandóhelyű szolgálat vagy bizonyos esetekben a  műholdas légi
mozgószolgálat földi állomása, amely a szárazföld egy meghatározott pontján helyezkedik el, és a műholdas
légi mozgószolgálat modulációs összeköttetésének biztosítására szolgál;
124. légijármű állomás: a  légi mozgószolgálat légijármű fedélzetén elhelyezett mozgóállomása, a  mentőjármű
állomás kivételével;
125. légijármű földi állomás: a  műholdas légi mozgószolgálat légijármű fedélzetén elhelyezett mozgó földi
állomása;
126. légi mozgószolgálat: légiforgalmi állomások és légijármű állomások között vagy légijármű állomások között
létrehozott mozgószolgálat, amelyben mentőjármű állomások is részt vehetnek; a  szerencsétlenségek
helyét jelző rádióbója állomások szintén részt vehetnek e  szolgálatban a  kijelölt vész- és kényszerhelyzeti
frekvenciákon;
127. légi rádiónavigáció szolgálat: repülési célokra és a  légijárművek üzemeltetésének biztonságára használt
rádiónavigáció szolgálat;
128. LEST: a  10,7−12,75 GHz vagy a  19,7−20,2 GHz frekvenciasávban (űr–Föld irány) és a  14−14,25 GHz vagy
a 29,5−30 GHz frekvenciasávban (Föld–űr irány) műholdas rendszer irányítása alatt működő, digitális átvitelt
biztosító olyan nem koordinált földi végfelhasználói állomás, amelynek EIRP-je nem nagyobb, mint 34 dBW;
129. LT1: emberek és tárgyak általános helyzetkövetésére szolgáló rendszer;
130. LT2: emberek és tárgyak helyzetkövetésére szolgáló rendszer ipari környezetben;
131. LTE rendszer: elektronikus hírközlő hálózat, amely megfelel az  LTE nemzeti szabványoknak, különösen
az  MSZ EN 301 908 1-nek, az  MSZ EN 301 908 13-nak, az  MSZ EN 301 908 14-nek és az  MSZ EN 301 908
15-nek, vagy az azokkal egyenértékű előírásoknak;
132. markeradó: a  légi rádiónavigáció szolgálatban alkalmazott olyan adóállomás, amely függőleges nyalábot
sugároz abból a célból, hogy a légijárművek részére helyzetjelölést adjon;
133. másodlagos kereskedelem: a  rádiófrekvenciák másodlagos kereskedelméről szóló NMHH rendelet értelmező
rendelkezéseiben meghatározott frekvencia másodlagos kereskedelme fogalommal azonos;
134. másodlagos radar: olyan rádiómeghatározó rendszer, amely a  referenciajeleknek a meghatározandó helyről
visszatovábbított rádiófrekvenciás jelekkel való összehasonlításán alapul;
135. maximális EIRP-sűrűség: a  meghatározott tartomány bármely frekvenciáján tetszőleges irányban mért
legmagasabb jelerősség;
136. MCA-szolgáltatás: olyan elektronikus hírközlési szolgáltatás, amelyet valamely vállalkozás bocsát a légiutasok
rendelkezésére nyilvános elektronikus hírközlő hálózatok repülés közben, a  földi mobilhálózatokkal való
közvetlen kapcsolatteremtés nélkül történő igénybevételére;
137. MCV-szolgáltatás: olyan elektronikus hírközlési szolgáltatás, amelyet valamely vállalkozás bocsát a hajón levő
személyek rendelkezésére a  földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtést igénybe nem vevő,
GSM rendszert használó nyilvános elektronikus hírközlő hálózaton történő kommunikáció céljából;
138. megengedhető zavarás: olyan megfigyelt vagy előre jelzett zavarás, amely eleget tesz az  RR-ben,
az ITU R-ajánlásokban vagy az RR rendelkezéseinek megfelelően megkötött különmegállapodásokban foglalt
kvantitatív zavarási és megosztási kritériumoknak;
139. megosztott használatú frekvencia: egyedi engedély alapján legalább kettő engedélyes által azonos területen,
de különböző időben, a Hivatal által meghatározott zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia;
140. mellékhullám-sugárzás: a  szükséges sávszélességen kívüli frekvencián vagy frekvenciákon történő olyan
sugárzás, amelynek szintje csökkenthető anélkül, hogy ez a megfelelő információ továbbítását befolyásolná;
a  mellékhullám-sugárzások magukban foglalják a  harmonikus sugárzásokat, a  parazita sugárzásokat,
az intermodulációs és keverési termékeket, de nem foglalják magukban a sávon kívüli adásokat;
141. mellékhullám-tartomány: egy adásnál a  sávon kívüli tartományon kívül eső frekvenciatartomány, ahol
a mellékhullám-sugárzások rendszerint túlsúlyban vannak;
142. mentőjármű állomás: a tengeri mozgószolgálat vagy a légi mozgószolgálat mozgóállomása, amely kizárólag
a  szerencsétlenségek túlélőinek szükségleteit szolgálja, és amelyet mentőcsónakon, mentőtutajon vagy
bármely egyéb mentőeszközön helyeznek el;
143. mérőeszköz: olyan, kétirányú rádiótávközlő rendszer részét alkotó rádióberendezés, amely intelligens
hálózati infrastruktúrákban – így különösen áram-, gáz- és vízszolgáltatásban – távfelügyeletet, mérést és
adattovábbítást tesz lehetővé;
144. meteorológiát segítő szolgálat: meteorológiai, valamint hidrológiai megfigyelésekre és kutatásokra használt
rádiótávközlési szolgálat;
145. modellirányító alkalmazás: járműmodellek (elsősorban járművek kicsinyített másai) levegőben, földön,
vízfelszínen vagy víz alatt végzett mozgásának távolról történő irányítására használt, speciális távvezérlés és
távmérés célú rádióalkalmazás;
146. modulációs összeköttetés: adott helyen elhelyezett földi állomásról egy űrállomás irányába mutató – vagy
fordított irányú – rádió-összeköttetés, amely a  műholdas állandóhelyű szolgálattól eltérő űrtávközlési
szolgálat számára továbbít információt; az  adott hely lehet egy meghatározott állandó pont vagy
meghatározott területeken belül bármely állandó pont;
147. mozgóállomás: a  mozgószolgálat olyan állomása, amely helyváltoztatás vagy meghatározatlan helyen
történő megállás alatti használatra szolgál;
148. mozgó földi állomás: a  műholdas mozgószolgálat olyan földi állomása, amely helyváltoztatás vagy
meghatározatlan helyen történő megállás alatti használatra szolgál;
149. mozgószolgálat: mozgóállomások és helyhez kötött állomások között vagy mozgóállomások között
létrehozott rádiótávközlési szolgálat;
150. MSI: hajóknak szóló navigációs és meteorológiai figyelmeztetések, meteorológiai előrejelzések és más
biztonsággal kapcsolatos sürgős üzenetek;
151. műhold: olyan test, amely egy nagyobb tömegű másik test körül kering, és amelynek mozgását főképpen és
állandó jelleggel a másik test vonzóereje határozza meg;
152. műholdak közötti szolgálat: mesterséges holdak közötti összeköttetéseket megvalósító rádiótávközlési
szolgálat;
153. műholdas állandóhelyű szolgálat: adott helyeken elhelyezett földi állomások között egy vagy több műhold
segítségével létrehozott rádiótávközlési szolgálat; az  adott hely lehet egy meghatározott állandó pont
vagy meghatározott területeken belül bármely állandó pont; bizonyos esetekben ez  a  szolgálat tartalmaz
műholdak közötti összeköttetéseket, amelyek a  műholdak közötti szolgálatban is üzemeltethetők;
a  műholdas állandóhelyű szolgálathoz tartozhatnak más űrtávközlési szolgálatok számára szolgáló
modulációs összeköttetések is;
154. műholdas amatőrszolgálat: olyan rádiótávközlési szolgálat, amely a  Föld műholdjain elhelyezett
űrállomásokat használja fel ugyanarra a célra, mint az amatőrszolgálat;
155. műholdas földi mozgószolgálat: műholdas mozgószolgálat, melynek mozgó földi állomásai szárazföldön
helyezkednek el;
156. műholdas Föld-kutató szolgálat: földi állomások és egy vagy több űrállomás között létrehozott rádiótávközlési
szolgálat, amely tartalmazhat űrállomások közötti összeköttetéseket is, és amelynél
a) a Föld tulajdonságaira és természeti jelenségeire vonatkozó adatokat – beleértve a  környezet
állapotára vonatkozó adatokat is – a  Föld műholdjain elhelyezett aktív érzékelők vagy passzív
érzékelők segítségével lehet megszerezni;
b) hasonló adatok levegőben szállított vagy a  Föld felszínén elhelyezett mesterséges felületekről
nyerhetők;
c) ezek az adatok az ugyanahhoz a rendszerhez tartozó földi állomások számára szétoszthatók;
d) a mesterséges felületeken gyűjtött adatok lekérdezhetők;
ez a szolgálat tartalmazhatja az üzemeltetéséhez szükséges modulációs összeköttetéseket is;
157. műholdas hálózat: műholdas rendszer vagy egy műholdas rendszer része, amely egyetlen műholdból és
a hozzá tartozó földi állomásokból áll;
158. műholdas hiteles frekvenciák és órajelek szolgálata: olyan rádiótávközlési szolgálat, amely a  Föld műholdjain
elhelyezett űrállomásokat használja fel ugyanarra a  célra, mint a  hiteles frekvenciák és órajelek szolgálata,
ez a szolgálat tartalmazhatja az üzemeltetéséhez szükséges modulációs összeköttetéseket is;
159. műholdas légi mozgószolgálat: műholdas mozgószolgálat, amelynek mozgó földi állomásai légijárművek
fedélzetén helyezkednek el; mentőjármű állomások és a szerencsétlenségek helyét jelző rádióbója állomások
is részt vehetnek e szolgálatban;
160. műholdas légi rádiónavigáció szolgálat: műholdas rádiónavigáció szolgálat, amelynek földi állomásai
légijárművek fedélzetén helyezkednek el;
161. műholdas meteorológiai szolgálat: meteorológiai célokra használt műholdas Föld-kutató szolgálat;
162. műholdas mozgószolgálat: rádiótávközlési szolgálat
a) mozgó földi állomások és egy vagy több űrállomás között vagy e  szolgálat által használt
űrállomások között, vagy
b) mozgó földi állomások között egy vagy több űrállomáson keresztül;
 ez a szolgálat tartalmazhatja az üzemeltetéséhez szükséges modulációs összeköttetéseket is;
163. műholdas műsorszóró szolgálat: olyan rádiótávközlési szolgálat, amelynél az  űrállomás által sugárzott vagy
közvetített jelek a nagyközönség általi közvetlen vételre szolgálnak; ennél a szolgálatnál a „közvetlen vétel”
kifejezés az egyedi vételre és a közösségi vételre egyaránt vonatkozik;
164. műholdas (OR) légi mozgószolgálat: elsődlegesen a  nemzetközi és nemzeti polgári légiútvonalakon kívüli
összeköttetések – beleértve a  repülés koordinálásával kapcsolatosakat is – biztosítására szolgáló műholdas
légi mozgószolgálat;
165. műholdas összeköttetés: rádió-összeköttetés egy adó földi állomás és egy vevő földi állomás között egyetlen
műhold segítségével, amely egy felszálló összeköttetésből és egy leszálló összeköttetésből áll;
166. műholdas rádiólokáció szolgálat: rádiólokáció céljára használt műholdas rádiómeghatározó szolgálat, amely
tartalmazhatja az üzemeltetéséhez szükséges modulációs összeköttetéseket is;
167. műholdas rádiómeghatározó szolgálat: rádiómeghatározás céljára használt rádiótávközlési szolgálat, amely
magában foglalja egy vagy több űrállomás használatát is, és tartalmazhatja az  üzemeltetéséhez szükséges
modulációs összeköttetéseket is;
168. műholdas rádiónavigáció szolgálat: rádiónavigáció céljára használt műholdas rádiómeghatározó szolgálat,
amely tartalmazhatja az üzemeltetéséhez szükséges modulációs összeköttetéseket is;
169. műholdas rendszer: olyan űrtávközlési rendszer, amely a Föld egy vagy több mesterséges holdját használja;
170. műholdas (R) légi mozgószolgálat: elsődlegesen a  nemzetközi és nemzeti polgári légiútvonalak mentén
a  légijáratok biztonságával és rendszerességével kapcsolatos összeköttetésekre fenntartott műholdas légi
mozgószolgálat;
171. műholdas tengeri mozgószolgálat: műholdas mozgószolgálat, amelynek mozgó földi állomásai hajók
fedélzetén helyezkednek el; mentőjármű állomások és a szerencsétlenségek helyét jelző rádióbója állomások
is részt vehetnek e szolgálatban;
172. műholdas tengeri rádiónavigáció szolgálat: műholdas rádiónavigáció szolgálat, amelynek földi állomásai hajók
fedélzetén helyezkednek el;
173. műsorátvitel: stúdió által összeállított, szerkesztett hang- és képinformáció továbbítása adóhálózaton történő
kisugárzás céljából;
174. műsorszóró állomás: a műsorszóró szolgálat állomása;
175. műsorszóró szolgálat: olyan rádiótávközlési szolgálat, amelynek adásai a  nagyközönség általi közvetlen
vételre szolgálnak; ez a szolgálat magában foglalhatja hangok sugárzását, televíziós vagy egyéb természetű
adásokat;
176. MWA rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely felhasználói állomásokból, valamint a  felhasználói
állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben mozgó felhasználói állomás is lehet;
177. nagyfrekvenciás berendezés: ISM alkalmazás céljára szolgáló, nem elektronikus hírközlő berendezés;
178. nagy kitöltési tényezőjű, folyamatos átvitelt megvalósító eszköz: alacsony késleltetési idejű és nagy kitöltési
tényezőjű átvitelt megvalósító rádióberendezés, beleértve a  magánhasználatú, vezetéknélküli, folyamatos
adatátvitelt biztosító (streaming) audio- és multimédiás rendszereket, a  mobiltelefonokat, a  gépjárműbe
szerelt vagy otthoni szórakoztatóelektronikai rendszereket, a  vezetéknélküli hangfalakat, a  vezetéknélküli
fejhallgatókat, a személyen viselt hordozható rádióberendezéseket, a hallássegítő eszközöket, a koncerteken
vagy más színpadi előadásokon használt monitor-fülhallgatókat, valamint a  kis teljesítményű analóg
FM-adókat;
179. NATO előírás: a  NATO illetékes szerve által elfogadott, a  NATO felhasználók érvényes frekvenciahasználatát
szabályozó dokumentumok és a NATO Egységesítési Egyezményének vonatkozó előírásai;
180. NATO felhasználó: NATO tagállam vagy az  1995. évi LXVII. törvényben kihirdetett Békepartnerségben részt
vevő más állam katonai szervezete;
181. NAVTEX: MSI keskenysávú távgépíróval történő adására és automatikus vételére szolgáló rendszer;
182. NCU: a  légijárműveken elhelyezett berendezés, amely a  mozgóállomás vételi frekvenciasávjában a  zajszint
növelésével biztosítja, hogy a  földi telepítésű elektronikus mobilhírközlő rendszerek – így különösen GSM,
UMTS, LTE és WiMAX – által sugárzott jeleket ne lehessen venni a fedélzeten;
183. nemkívánt sugárzás: a mellékhullám-sugárzás és a sávon kívüli adás által keltett sugárzások összessége;
184. nemzeti felosztás: a frekvenciasávok rádiószolgálatok részére, valamint polgári, nem polgári és együttes célú
felhasználásra történő felosztása – az RR előírásait figyelembe véve – Magyarországon;
185. nemzetközi felosztás: a  frekvenciasávok RR szerinti felosztása a  világ három Körzetére – az  egyes országok
eltérő és speciális frekvenciahasználatának figyelembevételével – abból a  célból, hogy az  igazgatások
a frekvenciakijelölés során igazodjanak a nemzetközi szabályokhoz;
186. NWA rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely felhasználói állomásokból, valamint a  felhasználói
állomásokat az alaphálózathoz kapcsoló rendszerből áll, és amelyben a felhasználói állomások csak állandó
és változó telephelyűek lehetnek;
187. nyalábolt rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely magas frekvenciafelhasználási hatékonysággal
rendelkezik, több rádiófrekvencián üzemel, automatikus csatornakiválasztást alkalmaz, képes speciális
átviteli szolgáltatások nyújtására (prioritásos hívás, konferenciahívás stb.), és hatékony működését a jelzés- és
forgalmi rendszerének a felhasználás szempontjait figyelembe vevő kialakításával érik el;
188. nyilvános levelezés: a  Nemzetközi Távközlési Egyesület 1992. évi genfi Meghatalmazottak Rendkívüli
Értekezletén aláírt Alapokmányának és Egyezményének az  1994. évi kiotói, az  1998. évi minneapolisi,
a  2002. évi marrakesh-i és a  2006. évi antalyai Meghatalmazotti Értekezleteken történt módosításokkal
egységes szerkezetbe foglalt kihirdetéséről, valamint a  Nemzetközi Távközlési Egyesület 1992. évi genfi
Meghatalmazottak Rendkívüli Értekezletén aláírt Fakultatív Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2011. évi
XLV. törvénnyel kihirdetett ITU Alapokmány mellékletének 1004. pontjában meghatározott fogalom;
189. nyomon követésre és tárgyak felkutatására szolgáló rendszer: olyan rendszer, amely lehetővé teszi az áruknak
azok visszaszerzését eredményező nyomon követését és felkutatását, és amely általában egy, a  védendő
árucikkre helyezett rádióadót, valamint egy rádióvevőt tartalmaz, továbbá magában foglalhat egy riasztót is;
190. (OR) légi mozgószolgálat: elsődlegesen a  nemzetközi és nemzeti polgári légiútvonalakon kívüli
összeköttetések – beleértve a  repülés koordinálásával kapcsolatosakat is – biztosítására szolgáló légi
mozgószolgálat;
191. PAMR rendszer: kizárólag elektronikus hírközlési szolgáltatás céljából létesített, csoportkommunikációs
igényeket kielégítő hálózat, amelyet üzleti és intézményi felhasználók vagy azok előre meghatározott
felhasználói csoportjai számára terveztek úgy, hogy azokon belül nincs korlátozás a  felhasználói csoportok
számára, jellegére vagy típusára, és nem szükséges, hogy ezek kapcsolatban legyenek egymással;
192. parti állomás: a tengeri mozgószolgálat helyhez kötött állomása;
193. parti földi állomás: a  műholdas állandóhelyű szolgálat vagy bizonyos esetekben a  műholdas tengeri
mozgószolgálat földi állomása, amely a szárazföld egy meghatározott pontján helyezkedik el, és a műholdas
tengeri mozgószolgálat modulációs összeköttetésének biztosítására szolgál;
194. parti tenger: a Tengerjogi Egyezményben meghatározott tengersáv;
195. passzív érzékelő: a  műholdas Föld-kutató szolgálatban vagy az  űrkutatási szolgálatban használt olyan
mérőműszer, amelynek segítségével természetes eredetű rádióhullámok vétele révén információ nyerhető;
196. PMR rendszer: mozgószolgálat keretében vállalkozások és intézmények saját célra használt, esetleg részben
más felhasználónak átengedett, zárt felhasználói csoport forgalmának lebonyolítására szolgáló rádiótávközlő
rendszere;
197. PMSE alkalmazás: vezetéknélküli hangfrekvenciás PMSE berendezéssel megvalósított alkalmazás;
198. pont-pont rendszer: az állandóhelyű szolgálat keretében működő olyan rádiótávközlő rendszer, amelyet két,
egymással kizárólagos rádiókapcsolatban lévő állomás alkot;
199. pont-többpont rendszer: az állandóhelyű szolgálat keretében működő olyan rádiótávközlő rendszer, amelyben
a felhasználói állomások mindegyike a központi állomáshoz közvetlenül vagy átjátszóállomás közvetítésével
kapcsolódik, és a felhasználói állomások között közvetlen rádiókapcsolat nincs;
200. radar: olyan rádiómeghatározó rendszer, amely a referenciajeleknek a meghatározandó helyről visszaverődő
vagy visszatovábbított rádiófrekvenciás jelekkel való összehasonlításán alapul;
201. radarbója: egy meghatározott navigációs markerjelzéshez rendelt adó-vevő, amely a  radarjel indítására
automatikusan megkülönböztető jelet ad, mely megjelenik az indító radar képernyőjén, és távolsági, irány- és
azonosító adatokat szolgáltat;
202. rádió: rádióhullámok használatára utaló általános fogalom;
203. rádióalkalmazás: olyan alkalmazás, amelyben egy frekvenciasáv vagy meghatározott frekvencia
rádiórendszerrel rádiótávközlés vagy rádiócsillagászat meghatározott céljaira történő igénybevétele valósul
meg;
204. rádiócsillagászat: kozmikus eredetű rádióhullámok vételére alapozott csillagászat;
205. rádiócsillagászati állomás: a rádiócsillagászati szolgálat állomása;
206. rádiócsillagászati szolgálat: rádiócsillagászattal foglalkozó szolgálat;
207. rádiófrekvenciás jel: a rádióspektrumba tartozó elektromágneses jel;
208. rádió-irányadó állomás: a rádiónavigáció szolgálat olyan állomása, amelynek adásai valamely mozgóállomás
számára lehetővé teszik a  rádió-irányadó állomáshoz viszonyított helyzetének vagy irányának
meghatározását;
209. rádió-iránymérés: olyan rádiómeghatározás, amely a  rádióhullámok vételét használja fel valamely állomás
vagy tárgy irányának meghatározására;
210. rádió-iránymérő állomás: rádió-iránymérést alkalmazó rádiómeghatározó állomás;
211. rádiólokáció: a rádiómeghatározásnak a rádiónavigációtól eltérő célú alkalmazása;
212. rádiólokációs helyhez kötött állomás: a rádiólokáció szolgálat olyan állomása, amely nem helyváltoztatás alatti
használatra szolgál;
213. rádiólokációs mozgóállomás: a  rádiólokáció szolgálat olyan állomása, amely helyváltoztatás vagy
meghatározatlan helyen történő megállás alatti használatra szolgál;
214. rádiólokáció szolgálat: rádiólokáció céljára használt rádiómeghatározó szolgálat;
215. rádió-magasságmérő: légijármű vagy űrjármű fedélzetén elhelyezett olyan rádiónavigációs készülék, amelyet
a  légijárműnek vagy az űrjárműnek a Föld felszíne vagy más felület feletti magasságának meghatározására
használnak;
216. rádiómeghatározás: valamely tárgy helyének, sebességének vagy más jellemzőinek meghatározása, vagy
az ezekre vonatkozó adatok megszerzése a rádióhullámok terjedési sajátságainak segítségével;
217. rádiómeghatározó alkalmazás: a rádiómeghatározó szolgálat rádióalkalmazása;
218. rádiómeghatározó állomás: a rádiómeghatározó szolgálat állomása;
219. rádiómeghatározó szolgálat: rádiómeghatározás céljára használt rádiótávközlési szolgálat;
220. rádiónavigáció: a  rádiómeghatározás navigáció céljaira történő alkalmazása, ideértve akadályozó tárgyak
meghatározását is;
221. rádiónavigációs helyhez kötött állomás: a rádiónavigáció szolgálat olyan állomása, amely nem helyváltoztatás
alatti használatra szolgál;
222. rádiónavigációs mozgóállomás: a  rádiónavigáció szolgálat olyan állomása, amely helyváltoztatás vagy
meghatározatlan helyen történő megállás alatti használatra szolgál;
223. rádiónavigáció szolgálat: rádiónavigáció céljára használt rádiómeghatározó szolgálat;
224. rádiórendszer: állomások, rádiótávközlő hálózatok, rádiótávközlő rendszerek összefoglaló megnevezése;
225. rádiószonda: a meteorológiát segítő szolgálatban alkalmazott olyan automatikus rádió-adókészülék, amelyet
rendszerint légijármű, szabad léggömb, ejtőernyő vagy sárkány hordoz, és amely meteorológiai adatokat
továbbít;
226. rádiótávközlés: rádióhullámok segítségével történő távközlés;
227. rádiótávközlési szolgálat: olyan szolgálat, amely magában foglalja a  rádióhullámok sajátos távközlési
célokból történő továbbítását, adását vagy vételét; a  fogalom magában foglalja a  következő szolgálatokat:
állandóhelyű szolgálat, amatőrszolgálat, belvízi mozgószolgálat, biztonsági szolgálat, földi mozgószolgálat,
hajók mozgásával kapcsolatos szolgálat, hiteles frekvenciák és órajelek szolgálata, kikötői műveletek
szolgálata, különleges szolgálat, légi mozgószolgálat, légi rádiónavigáció szolgálat, meteorológiát segítő
szolgálat, mozgószolgálat, műholdak közötti szolgálat, műholdas állandóhelyű szolgálat, műholdas
amatőrszolgálat, műholdas földi mozgószolgálat, műholdas Föld-kutató szolgálat, műholdas hiteles
frekvenciák és órajelek szolgálata, műholdas légi mozgószolgálat, műholdas légi rádiónavigáció szolgálat,
műholdas meteorológiai szolgálat, műholdas mozgószolgálat, műholdas műsorszóró szolgálat, műholdas
(OR) légi mozgószolgálat, műholdas rádiólokáció szolgálat, műholdas rádiómeghatározó szolgálat, műholdas
rádiónavigáció szolgálat, műholdas (R) légi mozgószolgálat, műholdas tengeri mozgószolgálat, műholdas
tengeri rádiónavigáció szolgálat, műsorszóró szolgálat, (OR) légi mozgószolgálat, rádiólokáció szolgálat,
rádiómeghatározó szolgálat, rádiónavigáció szolgálat, (R) légi mozgószolgálat, tengeri mozgószolgálat,
tengeri rádiónavigáció szolgálat, űrbeli üzemeltetési szolgálat, űrkutatási szolgálat;
228. rádiótávközlő rendszer: együttműködő adó- vagy vevőállomások, vagy adó- és vevőállomások meghatározott
célú rádiótávközlésre szolgáló csoportja;
229. rádiótávközlő végberendezés: olyan termék vagy egy termék olyan része, amelynek rendeltetése
a rádiótávközlő hálózatra való kapcsolódás közvetlenül vagy közvetve, a rádiós csatlakozási ponton keresztül
a rádiótávközlő hálózattal való együttműködés céljából;
230. reflektáló műhold: olyan műhold, amelynek rendeltetése rádiótávközlési jelek visszaverés útján történő
továbbítása;
231. RFID alkalmazás: címkén és címkeolvasón alapuló olyan rádiótávközlő rendszerrel megvalósított
rádióalkalmazás, amely élőlényhez vagy tárgyhoz rögzített rádióberendezésből (címke), valamint
a  címkét aktiváló és abból adatokat kiolvasó adóvevő egységből (címkeolvasó) áll; jellemző felhasználási
területek: árucikkek nyomon követése és azonosítása, így különösen az  EAS keretében, továbbá az  – elem
nélküli, elemes rásegítésű vagy elemmel működő – címkével ellátott árucikkekkel kapcsolatos adatok
gyűjtése és továbbítása; a  címkeolvasó ellenőrzi a  címkétől kapott információt, majd továbbítja a  központi
számítógépnek;
232. riasztó: olyan rádiótávközlő rendszer, amely rádiótávközlés útján ad vészjelet a távoli helyszínről;
233. (R) légi mozgószolgálat: elsődlegesen a  nemzetközi és nemzeti polgári légiútvonalak mentén a  légijáratok
biztonságával és rendszerességével kapcsolatos összeköttetésekre fenntartott légi mozgószolgálat;
234. RR: a  Nemzetközi Távközlési Egyesület külön jogszabállyal kihirdetett Alapokmánya és Egyezménye
kiegészítését képező igazgatási szabályzat; 235. sávon kívüli adás: a  szükséges sávszélességen kívül, de annak közvetlen közelében lévő frekvencián vagy
frekvenciákon történő, a moduláció folyamatából adódó adás, a mellékhullám-sugárzások kivételével;
236. sávon kívüli tartomány: egy adásnál közvetlenül a  szükséges sávszélességen kívül eső, de a  mellékhullámtartományt nem tartalmazó frekvenciatartomány, ahol a  sávon kívüli adások rendszerint túlsúlyban
vannak; az eredetük alapján definiált sávon kívüli adások a sávon kívüli tartományban és kisebb mértékben
a  mellékhullám-tartományban fordulnak elő; a  mellékhullám-sugárzások is előfordulhatnak a  sávon kívüli
tartományban, valamint a mellékhullám-tartományban;
237. SNG: olyan nem koordinált földi állomás, amely geostacionárius keringési pályán lévő műhold felé irányuló
rádió- és televízióhíranyag- és -műsor-átvitelt valósít meg;
238. SRD: olyan kis távolság áthidalására szolgáló kis teljesítményű rádióadó, amellyel egy- vagy kétirányú
információátvitel valósítható meg, és amely kis valószínűséggel okoz zavarást más rádióberendezésnek;
239. SRR: olyan rádióberendezés, amely gépjárművekre kifejlesztett radarfunkciót lát el az  összeütközések
hatásainak csökkentése érdekében, továbbá közlekedésbiztonsági alkalmazások számára;
240. SSR: kérdezőket és válaszjeladókat használó, légtérellenőrzés célját szolgáló másodlagos radar;
241. sugárzás: tetszőleges forrásból származó, rádióhullámok formájában megnyilvánuló energiaáramlás, vagy
ez az energia maga;
242. szélesebb sávú rendszer: 25 kHz-nél nagyobb csatornaosztást használó rádiótávközlő rendszer vagy az olyan
technológiát használó rádiótávközlő rendszer, amely 25 kHz-nél nagyobb csatornaosztást is tud támogatni;
243. szélessávú adatátviteli alkalmazás: a  rádióspektrumhoz való hozzáféréshez szélessávú modulációs technikát
alkalmazó rádióalkalmazás, amelynek jellemző felhasználási területe a WAS/RLAN rendszer;
244. személyhívó rendszer: rádiótávközlő rendszer, amely meghatározott, címzett üzenetek közvetítését teszi
lehetővé, változó helyű frekvenciafelhasználók számára;
245. szerencsétlenségek helyét jelző műholdas rádióbója: a  műholdas mozgószolgálat olyan földi állomása,
amelynek adásai megkönnyítik a kutatási és mentési műveleteket;
246. szerencsétlenségek helyét jelző rádióbója állomás: a  mozgószolgálat olyan állomása, amelynek adásai
megkönnyítik a kutatási és mentési műveleteket;
247. szimplex rendszer: szimplex üzemmódban működő rádiótávközlő rendszer;
248. szimplex üzemmód: olyan üzemmód, amelynél az  átvitel a  távközlési csatornán irányonként váltakozva
lehetséges, esetenként kézi vezérlés segítségével;
249. szociális segélykérő rendszer: olyan rádiótávközlő rendszer, amely zárt térben bajba jutott – jellemzően
idős vagy fogyatékkal élő – személyek számára megbízható kommunikációt biztosít segélykérő jelzésük
leadásához;
250. szükséges sávszélesség: egy adott adásmódra vonatkozóan az  a  frekvenciasáv-szélesség, amely éppen
elegendő az információ adott feltételeknek megfelelő sebességű és minőségű továbbítására;
251. távirányító berendezés: távirányításra szolgáló rádióberendezés, amely különböző szerkezetek folyamatos,
egyirányú vezérlését teszi lehetővé;
252. távközlés: jel, jelzés, írás, kép, hang vagy bármely természetű egyéb közlemény vezetéken, rádión, optikai
vagy más elektromágneses rendszeren való mindennemű továbbítása, adása vagy vétele;
253. távmérés: a  távközlés felhasználása méréseknek a  mérőműszertől bizonyos távolságra történő automatikus
jelzése vagy rögzítése céljából;
254. távoli űr: az űr azon része, amelynek a Földtől mért távolsága nagyobb vagy egyenlő 2×106 kilométernél;
255. távvezérlés: a  távközlés felhasználása egy berendezés működésének bizonyos távolságból történő
beindítására, megváltoztatására vagy beszüntetésére szolgáló jelek továbbítása céljából;
256. tengeri mozgószolgálat: parti állomások és hajóállomások között, vagy hajóállomások között, vagy
a  hozzájuk rendelt fedélzeti távközlő állomások között létrehozott mozgószolgálat; mentőjármű állomások
és a  szerencsétlenségek helyét jelző rádióbója állomások is részt vehetnek e  szolgálatban; Magyarország
területén a tengeri mozgószolgálat RR szerinti érvénye a belföldi vízi utakra is kiterjed;
257. tengeri rádiónavigáció szolgálat: hajózási célokra és a  hajók üzemeltetésének biztonságára használt
rádiónavigáció szolgálat;
258. TLPR: egy valamilyen anyag tárolására szolgáló tartályban lévő anyag szintjének meghatározására használt
speciális rádiómeghatározó alkalmazás, amelyet fémből vagy vasbetonból készült tartályba vagy azzal
összemérhető rádiófrekvenciás csillapító tulajdonsággal rendelkező anyagból készült hasonló létesítménybe
telepítenek;
259. több-műholdas összeköttetés: rádió-összeköttetés egy adó földi állomás és egy vevő földi állomás között
legalább két műhold segítségével, közbeiktatott földi állomás nélkül; egy több-műholdas összeköttetés egy
felszálló összeköttetésből, egy vagy több műholdak közötti összeköttetésből és egy leszálló összeköttetésből
áll;
260. troposzferikus szóródás: terjedési mód, amelynél a  rádióhullámok a  troposzféra fizikai tulajdonságaiban
jelentkező szabálytalanságok vagy diszkontinuitások következtében szóródnak;
261. TRP: a tér minden irányába kisugárzott teljesítmény integrálja, amely az antenna által ténylegesen kisugárzott
teljesítmény nagyságát határozza meg;
262. TTT alkalmazás: (a  vonatkozó műszaki korlátozások függvényében közúti, vasúti, vízi vagy légi)
közlekedésben, forgalomirányításban, navigációban, mobilitáskezelésben és ITS-ben használt olyan
rádiótávközlő rendszerrel megvalósított rádióalkalmazás, amely jellemzően különböző szállítási
módok közötti kapcsolódási pontok, járművek közötti (különösen gépkocsi–gépkocsi) összeköttetés,
járművek és rögzített pontok közötti (különösen gépkocsi–infrastruktúra) összeköttetés, valamint
a frekvenciafelhasználókkal folytatott kétirányú összeköttetés céljára szolgál;
263. UMTS rendszer: elektronikus hírközlő hálózat, amely megfelel az  UMTS nemzeti szabványoknak, különösen
az MSZ EN 301 908 1-nek, az MSZ EN 301 908 2-nek, az MSZ EN 301 908 3-nak és az MSZ EN 301 908 11-nek,
vagy az azokkal egyenértékű előírásoknak;
264. UTC: az  ITU R TF.460 6 Ajánlásban meghatározott, másodpercen (SI) alapuló időskála; az RR-hez kapcsolódó
gyakorlati alkalmazások nagy részében az UTC idő azonos a korábban GMT-ben kifejezett, a kezdő délkörre
(0 hosszúsági fok) vonatkoztatott közepes napidővel;
265. UWB alkalmazás: UWB technológiát használó berendezésekkel megvalósított alkalmazás;
266. UWB technológiát használó berendezés: beépített összetevőként vagy kiegészítőként olyan, kis
hatótávolságú rádiótávközlő technológiát alkalmazó, 50 MHz-nél szélesebb frekvenciatartományra kiterjedő
rádiófrekvenciás energiát szándékosan előállító és sugárzó berendezés, amely frekvenciatartománya
átfedésbe kerülhet több, a rádiótávközlési szolgálatok részére felosztott frekvenciasávval;
267. űrállomás: olyan tárgyon elhelyezett állomás, amely a Föld légkörének központi részén kívül helyezkedik el,
azon kívülre szánták, vagy oda került;
268. űrbeli követés: egy űrbeli tárgy keringési pályájának, sebességének vagy pillanatnyi helyzetének
meghatározása rádiómeghatározás segítségével, azonban elsődleges radar használata nélkül, a  tárgy
mozgásának nyomon követése céljából;
269. űrbeli üzemeltetési szolgálat: rádiótávközlési szolgálat, amelynek rendeltetése kizárólag az  űrjárművek
üzemeltetése, különös tekintettel az  űrbeli követésre, űrtávmérésre és űrtávvezérlésre; ezeket
a tevékenységeket általában az a szolgálat látja el, amelynek keretében az űrállomás működik;
270. űrjármű: ember által készített jármű, amelynek az  a  rendeltetése, hogy a  Föld légkörének központi részén
kívülre menjen;
271. űrkutatási szolgálat: olyan rádiótávközlési szolgálat, amelynél űrjárműveket vagy más űrbeli tárgyakat
használnak fel tudományos vagy műszaki kutatás céljaira;
272. űrtávközlés: minden olyan rádiótávközlés, amelyet egy vagy több űrállomás, egy vagy több reflektáló műhold
vagy más űrbeli tárgy felhasználásával valósítanak meg;
273. űrtávközlési rendszer: együttműködő földi állomások vagy űrállomások meghatározott célú űrtávközlésre
szolgáló csoportja;
274. űrtávmérés: olyan távmérés, amelyet az  űrjárműben végzett mérések eredményeinek űrállomásról történő
továbbítása céljára használnak, ideértve az űrjármű működésére vonatkozó mérési eredményeket is;
275. űrtávvezérlés: a  rádiótávközlés felhasználása olyan rádiójelek űrállomásra történő továbbítása céljából,
amelyek beindítják, megváltoztatják vagy beszüntetik az űrállomáshoz tartozó űrbeli tárgyon, illetve magán
az űrállomáson elhelyezett berendezések működését;
276. üzemben tartás: a  telepítéstől az  üzemeltetés végleges megszüntetéséig tartó folyamat, beleértve
a fenntartási – karbantartási, javítási – tevékenységeket és az üzemeltetés szüneteltetését is;
277. változó telephelyű állomás: olyan állomás, amely helyváltoztatásra alkalmas, de csak telepített helyzetben
üzemelhet;
278. vasúti jármű: a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló 2002. december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet szerinti jármű;
279. végfelhasználói állomás: olyan felhasználói állomás, amely az elektronikus átvitel végpontját képezi;
280. versenyeztetési eljárás: frekvenciahasználati jogosultság elosztására irányuló árverési vagy pályázati eljárás;
281. vezetéknélküli hangfrekvenciás alkalmazás: vezetéknélküli, folyamatos adatátvitelt biztosító (streaming)
audio- és multimédiás rendszerek rádióalkalmazása, beleértve a vezetéknélküli hangfalakat; a vezetéknélküli
fejhallgatókat; a  különösen személyen viselt hordozható CD-, kazettalejátszó vagy rádiós eszközökhöz
használt hordozható, vezetéknélküli fejhallgatókat; a  járműben használt, különösen rádióval vagy
mobiltelefonnal stb. együttműködő vezetéknélküli fejhallgatókat; a  koncerteken vagy más színpadi
előadásokon használt monitor-fülhallgatókat;
282. vezetéknélküli hangfrekvenciás PMSE berendezés: analóg vagy digitális hangfrekvenciás jelek korlátozott
számú adó- és vevőegység közötti továbbítására szolgáló rádióberendezés, különösen rádiómikrofon,
monitorfülhallgató-rendszer és hangátviteli összeköttetés, amelyet főként sugárzott műsorok készítéséhez,
illetve magánjellegű vagy nyilvános társadalmi vagy kulturális események során használnak;
283. vivőteljesítmény: egy rádió-adóberendezésnél annak a teljesítménynek az átlaga, amelyet egy adóberendezés
moduláció nélküli esetben egy rádiófrekvenciás periódus alatt az antennatápvonalra juttat;
284. vonatkoztatási frekvencia: olyan frekvencia, amelynek állandó és pontosan meghatározott helyzete van
a  kijelölt frekvenciához viszonyítva; ennek a  frekvenciának a  kijelölt frekvenciához viszonyított eltérése
ugyanolyan abszolút értékű és előjelű, mint a  jellemző frekvenciának az  adás által elfoglalt frekvenciasáv
közepéhez viszonyított eltérése;
285. VSAT: a műholdas állandóhelyű szolgálatban működő állandó vagy változó telephelyű földi végfelhasználói
állomás, amelyet kis antennaméret (legfeljebb 2,4 m átmérő), kis antennanyereség (legfeljebb 52 dBi) és kis
EIRP-sűrűség (legfeljebb 57 dBW/40 kHz) jellemez;
286. WAS: szélessávú rádiótávközlő rendszer, amely tekintet nélkül a  hálózat topológiájára, vezetéknélküli
hozzáférést biztosít nyilvános és magáncélú alkalmazások számára;
287. WiMAX rendszer: az állandóhelyű szolgálatban olyan pont-többpont rendszer, valamint a mozgószolgálatban
olyan mozgó rádiótávközlő rendszer, amelynek berendezései a  WiMAX Fórum által kiadott
WiMAX-típustanúsítvánnyal rendelkeznek; a  880−915/925−960 MHz és az  1710−1785/1805−1880 MHz
sávban a WiMAX nemzeti szabványoknak, ezen belül különösen az MSZ EN 301 908 1-nek, az MSZ EN 301 908
21-nek és az MSZ EN 301 908 22-nek megfelelő elektronikus hírközlő hálózat is WiMAX rendszernek minősül;
288. zavarás: adás, sugárzás vagy indukció, illetve ezek valamely kombinációja következtében fellépő nem kívánt
energiának egy rádiótávközlő rendszerben a  vételre gyakorolt hatása, amely az  átvitel minőségének olyan
romlásában, az  információ olyan torzulásában vagy veszteségében jelentkezik, ami elkerülhető lett volna
ezen nem kívánt energia megjelenése nélkül.
(2) Az e rendeletben alkalmazott egyéb frekvenciagazdálkodási fogalmakat az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) szerint kell értelmezni.
3. Frekvenciasávok felosztása 3. § (1) A  frekvenciasávok felosztása meghatározza egy rádiószolgálat felhasználási lehetőségeit nemzetközi és nemzeti
viszonyok között. Az 1. melléklet a nemzetközi felosztást, a 2. melléklet a nemzeti felosztást tartalmazza.
(2) A nemzetközi felosztás az RR szerint meghatározza:
a) a frekvenciasávok rádiószolgálatok részére történő felosztását a világ három földrajzi Körzetére,
b) az 1. Körzetbe tartozó Magyarországra érvényes felosztást, valamint
c) a frekvenciafelhasználásra vonatkozó, lábjegyzetekben foglalt RR szerinti feltételeket.
(3) A nemzetközi felosztás keretein belül a nemzeti felosztás meghatározza Magyarország területén a rádiószolgálatok
részére felosztott frekvenciasávokat szolgálati kategóriáiknak megfelelően, beleértve a  polgári, nem polgári és
együttes célú felhasználásra történő felosztást is.
(4) A tengeri mozgószolgálat részére felosztott frekvenciasávok Magyarország területén – e rendelet alapján – a belvízi
mozgószolgálat részére is fel vannak osztva. Magyarország területén a  tengeri mozgószolgálat RR szerinti hatálya
a belföldi vízi utakra is kiterjed.
4. § (1) Polgári célú felhasználásra felosztott frekvenciasávban a  nem polgári célú frekvenciagazdálkodás rendjéről
szóló NMHH rendelet (a  továbbiakban: Nr.) hatálya alá nem tartozó frekvenciafelhasználók igényelhetnek és
használhatnak frekvenciát az Eht.-ban és e rendeletben meghatározottak szerint.
(2) Nem polgári célú felhasználásra felosztott frekvenciasávban az Nr. hatálya alá tartozó szervezetek igényelhetnek és
használhatnak frekvenciát az Eht.-ban és e rendeletben meghatározottak szerint.
(3) Polgári célú felhasználásra felosztott frekvenciasávban az  Nr. hatálya alá tartozó szervezetek, nem polgári célú
felhasználásra felosztott frekvenciasávban az  Nr. hatálya alá nem tartozó frekvenciafelhasználók ideiglenesen,
korlátozott időtartamra – közérdekből, előre nem meghatározható eseményekre, esetekre és célra – szerezhetnek
frekvenciahasználati jogot a  polgári és a  nem polgári frekvenciagazdálkodási szempontok összehangolását
követően.
(4) Az  Nr. hatálya alá tartozó szervezet is használhatja a  polgári célú felhasználásra felosztott frekvenciasávban
megvalósítható rádióalkalmazásokat, ha azok állomásai e  rendelet alapján az  egyedi engedélyezési kötelezettség
alól mentesítettek.
(5) A  NATO, valamint a  NATO felhasználók magyarországi frekvenciafelhasználását a  katonai tevékenységgel
kapcsolatban nem polgári célúnak, a műsorszórással kapcsolatban pedig polgári célúnak kell tekinteni.
(6) Az  együttes célú felhasználásra felosztott frekvenciasáv polgári és nem polgári célra egyaránt felhasználható.
Együttes célú felhasználásra felosztott frekvenciasávban frekvenciahasználati jog a  polgári és a  nem polgári
frekvenciagazdálkodási szempontok összehangolását követően szerezhető.
5. § (1) A  frekvenciasávok felosztásában meghatározott szolgálati kategória a  rádiószolgálat állomásának működése és
zavarvédelme szempontjából lehet elsődleges vagy másodlagos.
(2) Az elsődleges rádiószolgálat állomása
a) nem okozhat káros zavarást az azonos vagy más elsődleges rádiószolgálat olyan állomásainak,
b) nem tarthat igényt védelemre az  azonos vagy más elsődleges rádiószolgálat olyan állomásai által okozott
káros zavarásokkal szemben,
amelyek részére a  frekvenciákat korábban már kijelölték, vagy amelyek részére a  frekvenciahasználati jogot
korábban már megszerezték.
(3) A másodlagos rádiószolgálat állomása
a) nem okozhat káros zavarást az elsődleges rádiószolgálat olyan állomásainak, amelyek részére
aa) a frekvenciákat korábban már kijelölték,
ab) a frekvenciákat a későbbiekben még kijelölhetik,
ac) a frekvenciahasználati jogot korábban már megszerezték, vagy
ad) a frekvenciahasználati jogot a későbbiekben még megszerezhetik;
b) nem tarthat igényt védelemre az elsődleges rádiószolgálat olyan állomásai által okozott káros zavarásokkal
szemben, amelyek részére
ba) a frekvenciákat korábban már kijelölték,
bb) a frekvenciákat a későbbiekben még kijelölhetik,
bc) a frekvenciahasználati jogot korábban már megszerezték, vagy
bd) a frekvenciahasználati jogot későbbiekben még megszerezhetik;
c) védelemre jogosult az  azonos vagy más másodlagos rádiószolgálat olyan állomásai által okozott káros
zavarásokkal szemben, amelyek részére
ca) a frekvenciákat a későbbiekben még kijelölhetik, vagy
cb) a frekvenciahasználati jogot a későbbiekben még megszerezhetik;
d) nem tarthat igényt védelemre az azonos vagy más másodlagos rádiószolgálat olyan állomásai által okozott
káros zavarásokkal szemben, amelyek részére
da) a frekvenciákat korábban már kijelölték, vagy
db) a frekvenciahasználati jogot korábban már megszerezték.
4. Frekvenciafelhasználási szabályok 6. § (1) A 2. melléklet tartalmazza a frekvenciafelhasználási szabályokat, amelyek meghatározzák
a) az egyes frekvenciasávokban használatbavételi jellegüknek és lehetőségüknek megfelelően Magyarország
területén megvalósítható rádióalkalmazásokat, valamint ISM alkalmazásokat,
b) a vonatkozó nemzetközi és hazai dokumentumokat,
c) a további felhasználási szabályokat.
(2) A rádióalkalmazás használatbavételének elsődleges és másodlagos jellege megfelel az 5. § (2) és (3) bekezdésében
foglaltaknak.
(3) A harmadlagos jelleggel működő rádióalkalmazás állomása
a) nem okozhat káros zavarást az elsődleges és másodlagos rádiószolgálat, rádióalkalmazás állomásainak;
b) nem tarthat igényt védelemre bármely rádiószolgálat, rádióalkalmazás állomásai által okozott káros
zavarásokkal szemben. 7. § (1) Egy adott frekvenciasáv adott rádióalkalmazás általi használatbavételi lehetősége szempontjából
a) kijelölt vagy
b) tervezett
kategóriájú lehet.
(2) A  kijelölt kategóriájú frekvenciasávokban az  adott rádióalkalmazás állomásainak telepítésére, üzemben tartására
frekvenciahasználati jog szerezhető, illetve a  rádióalkalmazás állomásai üzemben tarthatók meghatározott
feltételekkel, korlátozásokkal.
(3) A tervezett kategória a rádióalkalmazások Magyarországon történő jövőbeni bevezetésének előkészítését szolgálja.
A  tervezett kategóriájú frekvenciasávokban az  adott rádióalkalmazás állomásainak telepítésére és üzemben
tartására nem szerezhető frekvenciahasználati jog, a rádióalkalmazás állomásai nem tarthatók üzemben.
(4) Egy adott rádiószolgálat számára felosztott frekvenciasávban egy rádióalkalmazás állomása úgy üzemelhet, hogy
nem okoz káros zavarást az állomás számára egyedi engedélyben biztosított frekvenciasáv szélességét figyelembe
véve a közvetlenül szomszédos frekvenciasávokban felosztott rádiószolgálatok rádióalkalmazásainak.
(5) A  tengeri mozgószolgálat, a  légi mozgószolgálat, a  rádiónavigáció szolgálat, a  műholdas tengeri mozgószolgálat,
a műholdas légi mozgószolgálat és a műholdas rádiónavigáció szolgálat fedélzeti állomásai, valamint az űrtávközlési
szolgálatok űrállomásai részére – nemzetközi forgalomban és a  világűrben való használat céljából – az  1. és
a 6. mellékletben foglalt szabályok alapján szerezhető frekvenciahasználati jog.
(6) A műholdas állandóhelyű szolgálat hálózataiban hajók fedélzetén elhelyezett földi állomások részére – nemzetközi
forgalomban való használat céljából – az  1.  mellékletben foglalt szabályok, valamint az  ECC/DEC/(05)09,
ECC/DEC/(05)10 és az ECC/DEC/(13)01 Határozat alapján szerezhető frekvenciahasználati jog.
8. § (1) A  rádiórendszerek összehangolt működése az  alábbi jellemzőkre előírt frekvenciagazdálkodási követelmények
alapján biztosítható:
a) csatornaelrendezés, beleértve a csatornaosztást, csatornaképzési szabályt, védősávot;
b) adásmód, moduláció, elfoglalt sávszélesség;
c) duplex irány, duplex távolság;
d) kisugárzott jel polarizációja és jellemzőinek határértéke;
e) adási teljesítmény, teljesítménysűrűség;
f ) a jel vételéhez szükséges minimális térerősség vagy bemenőjel;
g) csatornahozzáférés és csatornafoglalás szabályai; vagy
h) zavarvédelmi kritériumok.
(2) A  rádióberendezés – az  Eht. 80.  § (2)  bekezdése szerinti alapvető követelmény teljesítéséhez szükséges –
frekvenciagazdálkodási jellemzői az alábbiak:
a) adójellemzők: frekvenciaeltérés, frekvenciastabilitás, teljesítmény, szomszédoscsatorna-teljesítmény,
mellékhullám-sugárzás, intermodulációs csillapítás, feléledési idő, tranziens viselkedés, moduláció
pontossága, kitöltési tényező;
b) vevőjellemzők: legnagyobb használható érzékenység, azonoscsatorna-szelektivitás, szomszédoscsatornaszelektivitás, mellékhullám-szelektivitás, intermodulációs szelektivitás, lefulladás vagy érzékenységcsökkenés,
mellékhullám-sugárzás, többutas érzékenység;
c) antennajellemzők: antennanyereség, iránypontosság, keresztpolarizációs csillapítás, hátrasugárzási
csillapítás, karakterisztika, aktív antenna mellékhullám-sugárzása.
(3) Az  egyedi engedélyezéssel és a  frekvenciahasználattal kapcsolatos sávhasználati feltételek az  alábbi csoportokba
sorolhatóak:
 1. egyedi engedélyezési kötelezettség alóli mentesítés;
 2. telepítés vagy üzemben tartás egyedi engedély alapján, beleértve az  egyszerűsített rádióengedélyt és
a könnyített engedélyezési eljárás során szerzett rádióengedélyt;
 3. a frekvenciaelosztás módja (érkezési sorrend, versenyeztetési eljárás);
 4. a rádióalkalmazás célja;
 5. elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásának lehetősége;
6. a rádióalkalmazás távközlési jellemzői;
 7. frekvenciakiosztási tervek;
 8. blokkgazdálkodás és szabályai;
 9. felhasználói gazdálkodás és szabályai;
10. a rádióalkalmazás használatára vonatkozó előírások, korlátozások;
11. a frekvenciasáv, illetve a rádióalkalmazás frekvenciahasználatának harmonizáltsága;
12. a nemzetközi kötelezettségek végrehajtási rendelkezései;
13. a frekvenciahasználati jogosultság megszerzésének preferenciái;
14. a frekvenciahasználati jogosultság, jog átruházásának esetleges lehetőségei, feltételei;
15. a haszonbérbe adás esetleges lehetőségei, feltételei;
16. a rádióberendezésre vonatkozó – az Eht. 80. § (3) bekezdése szerinti – egyes alapvető követelmények.
9. § (1) Amennyiben az adott frekvenciasávhoz rendelt alkalmazásra vonatkozó frekvenciafelhasználási szabályok másként
nem rendelkeznek:
a) a gyártó, illetve a  belföldi forgalomba hozó által meghatározott műszaki jellemzők határértékei, valamint
az RR és a nemzetközi szakmai szervezetek által meghatározottak érvényesek;
b) a frekvenciaigény kielégítése a  kérelmek érkezési sorrendjében, egyedi engedélyezési eljárás keretében
történik;
c) a csak vételre szolgáló állomások az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek, kivéve a polgári
célra használt állandóhelyű és mozgószolgálati állomásokat, valamint azokat, amelyek káros zavarással
szembeni védelmére a frekvenciafelhasználó igényt jelentett be;
d) az adott frekvenciasáv elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtására nem használható;
e) a másodlagos kereskedelem nem megengedett.
(2) A  rádióberendezés belföldi forgalomba hozatali szándékát – a  rádióberendezésekről és az  elektronikus hírközlő
végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló jogszabály vagy a  nem polgári célú
frekvenciagazdálkodás körébe tartozó rádióberendezések belföldi forgalomba hozataláról és megfelelőségének
igazolásáról szóló NMHH rendelet szerint – be kell jelenteni, kivéve a  harmonizált frekvenciahasználatú
rádióalkalmazások rádióberendezéseinek jegyzékében szereplőket.
10. § (1) A  frekvenciafelhasználási szabályok 2.  mellékletben foglaltakhoz képest szükséges további részletezését,
kiegészítését az alábbi mellékletek tartalmazzák:
a) az egyes alkalmazások sávhasználatának frekvenciagazdálkodási követelményeit és feltételeit a 3. melléklet,
b) a nemzetközi frekvenciakoordinációs dokumentumokat a 4. melléklet,
c) a harmonizált frekvenciahasználatú rádióalkalmazások rádióberendezéseinek jegyzékét az 5. melléklet.
(2) A  Magyarország határain kívül használt egyes rádiórendszerekkel, rádióberendezésekkel és a  nemzetközi
forgalomban való használatra kiadott rádióengedélyekkel szemben támasztott követelményeket a  6.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az alkalmazott betűszók, rövidítések jegyzékét a 7. melléklet, a hivatkozott dokumentumok jegyzékét a 8. melléklet
tartalmazza.
5. Átruházással, haszonbérlettel kapcsolatos frekvenciahasználati rendelkezések 11. § (1) Amennyiben e  rendelet másként nem rendelkezik, a  versenyeztetési eljárás eredményeképpen megszerzett
–  beleértve a  koncessziós pályázaton megszerzett – frekvenciablokkok, felhasználói blokkok frekvenciahasználati
jogosultsága, joga mind területileg, mind frekvenciában, mind időben csak egészben ruházható át, adható
haszonbérbe.
(2) Azon frekvenciasávokban, ahol a másodlagos kereskedelem megengedett, a  frekvenciahasználati jogosultság, jog
akkor ruházható át, adható haszonbérbe, ha
a) a frekvenciahasználati jogosultságot, jogot, hasznok szedésének jogát szerző fél teljesíti az  átruházás,
haszonbérlet tárgyát képező frekvenciahasználati jogosultság, jog eredeti szerzésének valamennyi,
a  vonatkozó frekvenciahasználati jogosultságot, jogot megállapító határozatban, hatósági szerződésben,
egyedi engedélyben rögzített feltételét, és
b) a Hivatal azt jóváhagyja. 6. Záró rendelkezések
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
13. § Ez a rendelet
 1. a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára
fenntartandó frekvenciasávokról szóló 1987. június 25-i 87/372/EGK tanácsi irányelvnek és az  azt módosító
2009/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
2. az európai vezeték nélküli digitális távközlés (DECT) Közösségen belüli összehangolt bevezetéséhez
kijelölendő frekvenciasávról szóló 1991. június 3-i 91/287/EGK tanácsi irányelvnek,
3. a rádióberendezésekről és a  távközlő végberendezésekről, valamint a  megfelelőségük kölcsönös
elismeréséről szóló 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
4. az elektronikus hírközlő hálózatok és az  elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló
2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
5. az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló
2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
6. a nyilvános páneurópai földi rádiós személyhívó rendszernek a  Közösségen belüli összehangolt
bevezetéséhez kijelölt frekvenciasávokról szóló 90/544/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló
2005. december 14-i 2005/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
7. az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló
2002/21/EK irányelv, az  elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről,
valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az  elektronikus hírközlő hálózatok és
az  elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló
2009. november 25-i 2009/140/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
8. a 11/12/14 GHz frekvenciasávban működő kis adatsebességű műholdas mobil földi állomásokra (LMES)
vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. június 17-i 98/516/EK bizottsági határozatnak,
9. az 1,6/2,4 GHz frekvenciasávban, a  mobil műholdas szolgálat (MSS) keretében működtetett műholdas
személyi távközlő hálózatok (S-PCN) mobil földi állomásaira (MES), a  kézben hordozható földi állomásokat
is beleértve, vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. szeptember 3-i 98/533/EK bizottsági
határozatnak,
10. a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés telefonalkalmazásainak követelményeire
vonatkozó közös műszaki szabályokról (II. fázis) (2. kiadás) szóló 1998. szeptember 4-i 98/542/EK bizottsági
határozatnak,
11. a DCS 1800-as sávban üzemelő nyilvános digitális cellás távközlő hálózatokkal (II. fázis) használható mobil
állomásokra vonatkozó telefonalkalmazások követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról
(2. kiadás) szóló 1998. szeptember 4-i 98/543/EK bizottsági határozatnak,
12. a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés (II. fázis) csatlakoztatásának általános
követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról (2. kiadás) szóló 1998. szeptember 16-i 98/574/EK
bizottság határozatnak,
13. a GSM 1800-as sávban működő nyilvános digitális cellás távközlő hálózatokkal (II. fázis) használható mobil
állomások csatlakoztatására vonatkozó általános követelményekre irányadó közös műszaki szabályokról
(2. kiadás) szóló 1998. szeptember 16-i 98/575/EK bizottsági határozatnak,
14. az 1,5/1,6 GHz frekvenciasávban üzemelő kis adatsebességű műholdas mobil földi állomásokra (LMES)
vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1998. szeptember 16-i 98/578/EK bizottsági határozatnak,
15. az 1,5/1,6 GHz frekvenciasávban üzemelő műholdas mobil földi állomásokra (LMES) vonatkozó közös műszaki
szabályokról szóló 1998. november 30-i 98/734/EK bizottsági határozatnak,
16. az integrált szolgáltatású digitális hálózathoz (ISDN) történő csatlakozáshoz használt továbbfejlesztett,
vezeték nélküli digitális távközlési (DECT) berendezésekre vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló
1999. április 23-i 1999/310/EK bizottsági határozatnak,
17. az integrált szolgáltatások digitális hálózatához (ISDN) csatlakozó, továbbfejlesztett, vezeték nélküli digitális
távközlési (DECT) berendezésekre vonatkozó közös műszaki szabályokról (2. változat) szóló 1999. július 7-i
1999/498/EK bizottsági határozatnak,
18. a nagysebességű vonalkapcsolt adatátvitel (HSCSD) több időréses mobil állomásainak csatlakoztatási
követelményeire vonatkozó közös műszaki szabályokról szóló 1999. július 7-i 1999/511/EK bizottsági
határozatnak,
19. az 1999/5/EK irányelv 3.  cikk (3)  bekezdés e)  pontjának a  belvízi rádiótelefon-szolgáltatásra vonatkozó
regionális megállapodás hatálya alá tartozó rádiós berendezésekre történő alkalmazásáról szóló
2000. szeptember 22-i 2000/637/EK bizottsági határozatnak,
20. az 1999/5/EK irányelv 3.  cikk (3)  bekezdés e)  pontjának lavinajeladókra történő alkalmazásáról szóló
2001. február 21-i 2001/148/EK bizottsági határozatnak,
21. az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló 2002. március 7-i 676/2002/EK
európai parlamenti és tanácsi határozatnak,
22. a rádióspektrumnak a  79 GHz-es tartományban a  gépjárművekben alkalmazott, rövid hatótávolságú
radarkészülékek közösségi harmonizálásáról szóló 2004. július 8-i 2004/545/EK bizottsági határozatnak,
23. a 24 GHz-es frekvenciasávban alkalmazott, kis hatótávolságú gépjárműradarok időben korlátozott
használatára vonatkozó közösségi harmonizálásáról szóló 2005. január 17-i 2005/50/EK bizottsági
határozatnak és az azt módosító 2011/485/EU bizottsági végrehajtási határozatnak,
24. az 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3.  cikk (3)  bekezdés e)  pontjának az  automatikus
hajóazonosítási rendszerben (AIS) történő felhasználásra szánt rádióberendezésekre való alkalmazásáról
szóló 2005. január 25-i 2005/53/EK bizottsági határozatnak,
25. a rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a  vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a  rádiós
helyi hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2005. július 11-i
2005/513/EK bizottsági határozatnak és az azt módosító 2007/90/EK bizottsági határozatnak,
26. az 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, segélyszolgálatoknak a  helymeghatározó
Cospas-Sarsat-jeladókhoz való hozzáférése biztosításának alapvető követelményeiről szóló 2005. augusztus
29-i 2005/631/EK bizottsági határozatnak,
27. a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006. november 9-i
2006/771/EK bizottsági határozatnak és az  azt módosító 2008/432/EK, 2009/381/EK és 2010/368/EU
bizottsági határozatnak, valamint 2011/829/EU bizottsági végrehajtási határozatnak,
28. a rádióspektrum deciméteres (UHF) frekvenciasávban működő rádiófrekvenciás azonosító (RFID) eszközök
számára történő harmonizációjáról szóló 2006. november 23-i 2006/804/EK bizottsági határozatnak,
29. a rádióspektrum 2 GHz-es frekvenciasávjainak a  mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek
megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2007. február 14-i 2007/98/EK bizottsági
határozatnak,
30. az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a  rádiófrekvenciák Közösségen belüli,
harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007. február 21-i 2007/131/EK bizottsági
határozatnak és az  azt módosító 2009/343/EK bizottsági határozatnak, valamint 2014/702/EU bizottsági
végrehajtási határozatnak,
31. a Közösség területén a  légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCA-szolgáltatások)
spektrumhasználatának harmonizált feltételeiről szóló 2008. április 7-i 2008/294/EK bizottsági határozatnak
és az azt módosító 2013/654/EU bizottsági végrehajtási határozatnak,
32. a 3400−3800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására
alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról szóló 2008. május 21-i 2008/411/EK bizottsági
határozatnak,
33. a 2500−2690 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására
alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló 2008. június 13-i 2008/477/EK
bizottsági határozatnak,
34. a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) kiválasztásáról és engedélyezéséről szóló
2008.  június 30-i 626/2008/EK európai parlamenti és tanács határozat 2.  cikk (2)  bekezdésének, 8.  cikk
(3) bekezdés b) pontjának, 9. cikk (2) bekezdés második albekezdésének,
35. a rádióspektrum 5875−5905 MHz-es frekvenciasávjának az  intelligens közlekedési rendszerek (ITS)
biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról szóló 2008. augusztus
5-i 2008/671/EK bizottság határozatnak,
36. a páneurópai mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MSS) üzemeltetőinek kiválasztásáról szóló
2009. május 13-i 2009/449/EK bizottsági határozatnak,
37. a 900 MHz-es és az  1800 MHz-es frekvenciasávnak a  Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési
szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009.
október 16-i 2009/766/EK bizottsági határozatnak és az  azt módosító 2011/251/EU bizottsági végrehajtási
határozatnak,
38. az Európai Unió területén a  hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)
rádióspektrum-használatának harmonizált feltételeiről szóló 2010. március 19-i 2010/166/EU bizottsági
határozatnak,
39. az Európai Unióban az  elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek
790−862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről szóló 2010. május 6-i
2010/267/EU bizottsági határozatnak,
40. az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló 2012. március 14-i 243/2012/EU
európai parlamenti és tanácsi határozatnak,
41. az 1920−1980 MHz-es és a  2110−2170 MHz-es frekvenciasávnak az  Unióban elektronikus hírközlési
szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló
2012. november 5-i 2012/688/EU bizottsági végrehajtási határozatnak,
42. a nem-SOLAS hajókba való beszerelésre szánt, az  általános tengeri vészjelző és biztonsági rendszerben
(GMDSS) szerepeltetni kívánt tengeri rádiókommunikációs berendezésekre vonatkozó alapvető előírásokról
szóló 2013. augusztus 12-i 2013/638/EU bizottsági határozatnak,
43. a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat
módosításáról és a 2005/928/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 11-i 2013/752/EU
bizottsági végrehajtási határozatnak,
44. az Unión belül a  műsorgyártáshoz és különleges eseményekhez használt vezeték nélküli hangfrekvenciás
berendezések általi rádióspektrum-használat harmonizált műszaki feltételeiről szóló 2014. szeptember 1-jei
2014/641/EU bizottsági végrehajtási határozatnak,
45. a légi járműveken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásoknak (MCA-szolgáltatások) az  Európai
Közösségben való engedélyezéséről szóló 2008. április 7 i 2008/295/EK bizottsági ajánlás 2. és 8. pontjának
való megfelelést szolgálja. 14. § E  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és
az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1998. június 22-i 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 8–10. cikke
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
15. § Ez  a  rendelet a  7.  § (6)  bekezdésében, valamint a  2. és 3.  mellékletben hivatkozott ERC- és ECC-határozatokon
kívül – a 2010−2025 MHz frekvenciasáv vonatkozó részében nem teljesülő ECC/DEC/(12)01 Határozat kivételével –
a  nemzeti frekvenciafelosztás, illetve a  frekvenciasávok felhasználási szabályai tekintetében az  alábbi határozatok
végrehajtását is szolgálja:
 1. ERC/DEC/(96)06: az  ERC 1996. március 7-i határozata a „Határozat a  digitális kis hatókörzetű rádió (DSRR)
összehangolt bevezetéséhez kijelölendő frekvenciasávokról” című (93)01 ERC-határozat visszavonásáról;
 2. ERC/DEC/(99)16: az ERC 1999. június 1-jei határozata a „Határozat a videoműsor-elosztó rendszerek (MVDS)
bevezetéséhez kijelölendő harmonizált frekvenciasávról” című (96)05 ERC-határozat visszavonásáról;
 3. ERC/DEC/(99)24: az ERC 1999. november 29-i határozata a „Határozat a nagysebességű rádiós helyi hálózatok
(HIPERLAN-ok) bevezetéséhez kijelölendő harmonizált frekvenciasávokról” című (96)03 ERC-határozat
visszavonásáról;
4. ECC/DEC/(01)01: az ECC 2001. november 15-i határozata a 900 MHz-es sávú analóg CT1 és CT1+ alkalmazások
kivonásáról;
5. ECC/DEC/(01)02: az  ECC 2001. november 15-i határozata a  900 MHz-es sávú digitális CT2 alkalmazások
kivonásáról;
6. ECC/DEC/(02)02: az  ECC 2002. március 15-i határozata a  „Határozat a  közúti közlekedés telematikai
rendszereinek összehangolt bevezetéséhez kijelölendő frekvenciasávokról” című (92)02 ERC-határozat
visszavonásáról;
7. ECC/DEC/(02)04: az  ECC 2002. március 15-i határozata a  40,5−42,5 GHz sávnak a  földfelszíni (állandóhelyű
szolgálati/műsorszóró szolgálati) rendszerek, valamint a  műholdas állandóhelyű szolgálat és a  műholdas
műsorszóró szolgálat (űr–Föld irány) nem koordinált földi állomásai által történő használatáról;
8. ECC/DEC/(03)03: az  ECC 2003. október 17-i határozata a  „Határozat a  repülőgépes földfelszíni távközlő
rendszerre vonatkozó Schiever Terv kezeléséről” című (97)08 ERC-határozat visszavonásáról;
9. ECC/DEC/(03)05: az  ECC 2003. október 17-i határozata a  frekvenciasávok nemzeti felosztási és felhasználási
táblázatainak közzétételéről;
10. ECC/DEC/(03)06: az  ECC 2003. október 17-i határozata a  „Határozat a  frekvenciasávok nemzeti felosztási
táblázatainak közzétételéről” című (97)01 ERC-határozat visszavonásáról;
11. ECC/DEC/(04)05: az  ECC 2004. március 19-i határozata a  különböző típusú rádióberendezések jóváhagyási
szabályainak elfogadásáról szóló (95)02, (96)07, (96)08, (96)09, (96)10, (96)11, (96)12, (96)13, (96)14, (96)15,
(96)16, (96)17, (96)18, (96)19, (96)20, (98)05, (98)06, (98)07, (98)08, (98)09, (98)28, (98)30, (99)04, (99)07,
(99)08, (99)09, (99)10, (99)11, (99)12, (99)13 és (99)14 ERC-határozat visszavonásáról;
12. ECC/DEC/(05)03: az  ECC 2005. március 18-i határozata a „Határozat az  európai rádiós személyhívó rendszer
(ERMES) összehangolt bevezetéséhez kijelölendő frekvenciasávról” című ERC/DEC/(94)02 Határozat
visszavonásáról;
13. ECC/DEC/(06)10: az  ECC 2006. december 1-jei határozata az  1980−2010 MHz és a  2170−2200 MHz sávú
állandóhelyű szolgálati és harcászati rádiórelé rendszerekre vonatkozó, a  műholdas mozgószolgálati
rendszerek – beleértve a  kiegészítő földfelszíni komponenssel kiegészítetteket is – harmonizált
bevezetésének és fejlesztésének elősegítését szolgáló átmeneti rendelkezésekről;
14. ECC/DEC/(08)02: az ECC 2008. március 14-i határozata az ERC/DEC/(97)06, ERC/DEC/(01)01, ERC/DEC/(01)05,
ERC/DEC/(01)06, ERC/DEC/(01)14 és az ERC/DEC/(01)21 Határozat visszavonásáról;
15. ECC/DEC/(08)04: az ECC 2008. március 14-i határozata az ERC/DEC/(01)04, ERC/DEC/(01)09, ERC/DEC/(01)13,
ERC/DEC/(01)15 és az ERC/DEC(01)18 Határozat visszavonásáról;
16. ECC/DEC/(08)06: az  ECC 2008. június 27-i határozata az  ERC/DEC/(00)03, ERC/DEC/(00)04 és
az ERC/DEC/(00)05 ERC-határozat visszavonásáról;
17. ECC/DEC/(08)07: az ECC 2008. június 27-i határozata az ERC/DEC/(98)03, ERC/DEC/(98)17, ERC/DEC/(98)18 és
az ERC/DEC/(98)24 ERC-határozat visszavonásáról;
18. ECC/DEC/(08)08: az ECC 2008. október 31-i határozata a 880−915/925−960 MHz és az 1710−1785/1805−1880
MHz frekvenciasávban működő hajófedélzeti GSM rendszer harmonizált használatáról;
19. ECC/DEC/(09)05: az  ECC 2009. október 30-i határozata az  ERC/DEC/(96)04, ECC/DEC/(04)01 és
az ECC/DEC/(04)02 ERC/ECC-határozat visszavonásáról;
21. ECC/DEC/(13)02: ECC-határozat a (03)02 ECC-határozat visszavonásáról;
22. ECC/DEC/(14)01: ECC-határozat a (02)07 ECC-határozat visszavonásáról.
16. § Hatályát veszti
a) a nemzeti frekvenciafelosztás megállapításáról szóló 15/2012. (XII. 29.) NMHH rendelet,
b) a nem polgári célra használható frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló 1/2013.
(I. 7.) NMHH rendelet,
c) a polgári célra használható frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló 2/2013. (I. 7.)
NMHH rendelet. Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke