type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2012. CCXVII. törvény az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről.
Az Országgyűlésnek e törvény megalkotásával az a célja, hogy megteremtse annak lehetőségét, hogy Magyarország
az üvegházhatású gázok tudományos alapon szükségesnek tartott csökkentésével mérsékelje az emberi tevékenység hatására
bekövetkező éghajlatváltozást azáltal, hogy részt vesz az üvegházhatású gázok Európai Unióban alkalmazott kereskedelmi
rendszerében. 1. A törvény hatálya 1. § (1) E törvény hatálya kiterjed:
a) a kibocsátási egységek és a légiközlekedési kibocsátási egységek (a továbbiakban együtt: ÜHG-egység)
kereskedelmére, és b) a (2)–(4) bekezdés szerinti kivétellel az 1. mellékletben meghatározott tevékenységekre és az e tevékenységekből
származó, az 1. mellékletben felsorolt üvegházhatású gázok kibocsátására.
(2) Nem terjed ki a törvény hatálya a kizárólag kutatásra, fejlesztésre és új termékek és folyamatok tesztelésére használt
létesítményekre vagy létesítményrészekre, valamint a kizárólag biomasszát használó létesítményekre.
(3) Nem terjed ki a törvény hatálya az 1. melléklet XXII. pontja szerinti tevékenység esetében olyan légi jármű
üzembentartóra, amely tekintetében nem Magyarország az adminisztrációért felelős tagállam.
(4) Nem terjed ki a törvény hatálya az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államok
(a továbbiakban: EGT-megállapodásban részes államok) területén található repülőtérről induló vagy oda érkező légi
járatok üzemeltetésére, a következő esetekben A törvényt az Országgyűlés a 2012. december 17-i ülésnapján fogadta el.
a) a repülés célja kizárólag valamely nem európai uniós állam uralkodójának, az uralkodó közvetlen családjának, az
állam állam- és kormányfőjének és miniszterének hivatalos út alkalmával történő szállítása, és ezt a megfelelő
státusindikátornak a repülési terven történő feltüntetésével jelezték, b) a katonai légi jármű által végzett katonai célú repülés, vámhatóság vagy rendőri szerv által végrehajtott repülés,
c) a kutató-mentő repülés, tűzoltó repülés, hatósági engedéllyel rendelkező humanitárius és sürgősségi
egészségügyi célú repülés, d) a kizárólag az 1971. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett nemzetközi polgári repülésről szóló
egyezményben meghatározott látvarepülési szabályok szerint végzett repülés, e) a repülés azon a reptéren végződik, amelyről a légi jármű felszállt, ha közbenső leszállásra nem kerül sor,
f) a kizárólag a szakszolgálati engedély megszerzése vagy repülőszemélyzet esetében a fokozat megszerzése
érdekében végzett gyakorlórepülés, abban az esetben, ha ezt a repülési tervben szereplő megfelelő megjegyzés
alátámasztja, és a repülés célja nem utas- vagy teherszállítás, illetve a légi jármű kiindulási helyre juttatása vagy
további személyszállítási cél, g) a kizárólag tudományos kutatás vagy akár a levegőben, akár a szárazföldön lévő légi járművek vagy berendezések
ellenőrzése, tesztelése vagy hitelesítése céljából végzett repülés, h) az 5700 kg-nál kisebb maximális felszálló tömegre hitelesített légi járművel végzett repülés,
i) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i
1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1008/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet) értelmében előírt közszolgáltatási kötelezettség keretében végrehajtott repülés az Európai
Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében meghatározott legkülső régiók útjain vagy olyan utakon,
amelyeken a felajánlott kapacitás nem haladja meg az évi 30 000 ülőhelyet, és
j) az olyan légiközlekedési tevékenység, amelynek során a kereskedelmi légiközlekedési üzemben tartó három
egymást követő 4 hónapos időszakban időszakonként 243-nál kevesebb járatot teljesít, vagy járatainak éves
összes kibocsátása kevesebb 10 000 tonnánál, amelybe beleszámítandó az állam uralkodója és közvetlen családja,
állam- és kormányfője, valamint minisztere hivatalos út alkalmával történő szállítása is.
(5) A 16. alcímben foglalt rendelkezések hatálya a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 1. mellékletében
meghatározott kategóriákból származó szén-dioxid, metán, dinitrogén-oxid, fluorozott szénhidrogének,
perfluor-szénhidrogének és kén-hexafluorid tonna széndioxid-egyenértékben kifejezett kibocsátására terjed ki
az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói
Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló, 2004. február 11-i 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat alapján
meghatározottak szerint, az (1) bekezdésben meghatározott üvegházhatású gázok kibocsátásának kivételével.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E törvény és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában:
1. adminisztrációért felelős tagállam: a) az adott légi jármű üzembentartó számára az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
rendelkezéseivel összhangban a tagállam által kiadott érvényes üzembentartási engedéllyel rendelkező
légi jármű üzembentartó esetében az engedélyt kiadó tagállam,
b) minden egyéb esetben az a tagállam, ahol a referenciaévben az adott légi jármű üzembentartó által végzett
repülésekből származó, légiközlekedésnek tulajdonított becsült kibocsátások mértéke a legnagyobb,
2. akkreditált hitelesítő szervezet: a Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint
eljárásáról szóló 2005. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nattv.) szerinti eljárásban a Nemzeti Akkreditáló
Testület (a továbbiakban: Testület) által akkreditált vagy nyilvántartásba vett olyan hitelesítő szervezet, amely
üvegházhatású gázok kibocsátói által elkészített kibocsátási és tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentéseket
hitelesít, 3. aukciós platform: az 1031/2010/EU bizottsági rendelet 26. cikk (1) és (2) bekezdése alapján kijelölt aukciós
platform, 4. ellenőrzési év: a térítésmentes kiosztásra vonatkozó kérelemmel érintett időszak kezdetét 24 hónappal
megelőzően véget érő naptári év, 5. európai uniós ügyleti jegyzőkönyv: az 1193/2011/EU bizottsági rendelet 5. cikke szerinti szabványosított
elektronikus adatbázis, 6. égetés: tüzelőanyagok oxidálása, függetlenül az e folyamat révén előállított hő-, elektromos vagy mechanikai
energia felhasználási módjától, valamint az ehhez közvetlenül kapcsolódó valamennyi tevékenység, beleértve
a hulladékgázok tisztítását, 7. forgalmi jegyzék: az 1193/2011/EU bizottsági rendelet 4. cikke szerinti forgalmi jegyzék,
8. forrásanyag: a) adott tüzelőanyag-típus, nyersanyag vagy termék, amelynek felhasználása vagy előállítása eredményeként
egy vagy több kibocsátó forrás üvegházhatást okozó gázokat bocsát ki, vagy
b) adott tüzelőanyag-típus, nyersanyag vagy termék, amely szenet tartalmaz és az üvegházhatású gázok
kibocsátásának anyagmérleg segítségével történő kiszámítása részét képezi, 9. harmadik kereskedési időszak: a létesítmények számára 2013. január 1-jétől 2020. december 31-ig terjedő
kereskedési időszak, 10. hitelesítés: a 600/2012/EU bizottsági rendelet 3. cikk 4. pontjában meghatározott tevékenység,
11. jelentési időszak: egy naptári év, amely alatt a kibocsátást nyomon kell követni és jelentést kell róla készíteni, vagy
tonnakilométer-adatok esetében az ellenőrzési év, 12. jelentős kapacitásbővítés: a létesítményrész kezdeti beépített kapacitásának olyan növelése, amelynek során
a műszaki konfigurációt és a működést érintő egy vagy több azonosítható fizikai változás következik be, kivéve
valamely meglévő feldolgozósor egyszerű cseréjét, és a) a létesítményrészt a változás előtti kezdeti beépített kapacitásánál legalább 10%-kal magasabb
kapacitáson lehet üzemeltetni, vagy b) a fizikai változások által érintett létesítményrész jelentősen magasabb tevékenységi szintje valósul meg,
amely további, évi 50 000 kibocsátási egységet meghaladó kibocsátási egységek kiosztását eredményezi,
azaz a szóban forgó létesítményrész változás előtti állapotát tekintve az ingyenesen kiosztott kibocsátási
egységek éves előzetes számának legalább 5%-át teszi ki,
13. jelentős kapacitáscsökkentés: a létesítményrész kezdeti beépített kapacitásának és tevékenységi szintjének a
jelentős kapacitásbővítésnek tekintett nagyságrendekkel megegyező mértékű csökkenése egy vagy több,
pontosan beazonosítható fizikai változás eredményeképpen, 14. kibocsátás: üvegházhatású gáznak az 1. melléklet I–XXI. pontjában meghatározott tevékenységet folytató
létesítményben található forrásból a légkörbe történő kiengedése vagy az 1. melléklet XXII. pontjában
meghatározott légiközlekedési tevékenységet folytató légi járműből az említett tevékenység folytán
meghatározott gázok kibocsátása, 15. kibocsátási egység: az e törvény szerinti kötelezettségek teljesítésére az 1. melléklet I–XXI. pontjában
meghatározott tevékenységet folytató létesítmény által felhasználható, egy tonna szén-dioxid-egyenérték
meghatározott időn belül történő kibocsátását lehetővé tevő forgalomképes vagyoni értékű jog,
16. kis kibocsátású létesítmény: a 601/2012/EU bizottsági rendelet 47. cikk (2) bekezdés a) vagy b) pontjának megfelelő
létesítmény, 17. kis kibocsátónak minősülő légi jármű üzembentartó: a 601/2012/EU bizottsági rendelet 54. cikk (1) bekezdésének
megfelelő légi jármű üzembentartó, 18. környezeti információ: a nyilvánosság környezeti információkhoz való hozzáférésének rendjéről szóló
jogszabályban meghatározott információ, 19. központi tisztviselő: az 1193/2011/EU bizottsági rendelet 3. cikk 2. pontjában meghatározott személy,
20. légi jármű üzembentartó: az 1. melléklet XXII. pontjában meghatározott légiközlekedési tevékenység
folytatásának idején légi járművet üzembentartó személy, illetve ha ez a személy ismeretlen vagy a légi jármű
tulajdonosa által nem azonosított, a légi jármű tulajdonosa,
21. légiközlekedési kibocsátási egység: az e törvény szerinti kötelezettségek teljesítésére a légi jármű üzembentartó
által felhasználható, egy tonna szén-dioxid-egyenérték meghatározott időn belül történő kibocsátását lehetővé
tévő forgalomképes vagyoni értékű jog, 22. légiközlekedési új belépő: olyan légi jármű üzembentartó,
a) amely az 1. melléklet XXII. pontja szerinti tevékenységet az azt követő ellenőrzési év után kezdi meg,
amelyre vonatkozóan a kibocsátási egység kiosztási kérelemmel egyidejűleg a tonnakilométer-adatokat
benyújtotta, vagy b) amelynek tonnakilométer adatai az ellenőrzési év és a kérelemmel érintett kereskedési időszak második
naptári éve között évente több, mint 18%-kal emelkednek
és az a) vagy b) pont szerinti tevékenysége sem részben, sem egészben nem jelenti egy másik légi jármű
üzembentartó által korábban végzett légiközlekedési tevékenység folytatását, 23. légiközlekedésnek tulajdonított kibocsátások: az 1. melléklet XXII. pontjában felsorolt légiközlekedési
tevékenységek közé tartozó összes olyan repülésből származó kibocsátás, amely egy tagállam területén található
repülőtérről indul vagy egy ilyen repülőtérre harmadik országból érkezik,
24. létesítmény: minden olyan helyhez kötött műszaki egység, ahol egy vagy több, az 1. melléklet I–XXI. pontjában
felsorolt tevékenység vagy bármely más, azzal technológiailag összefüggő tevékenység, valamint az adott
telephelyen folytatott tevékenységhez műszakilag kapcsolódó tevékenység folyik, és amely az 1. mellékletben
meghatározott üvegházhatású gáz kibocsátását eredményezi vagy arra közvetlenül hatással van,
25. nemzeti tisztviselő: az 1193/2011/EU bizottsági rendelet 3. cikk 22. pontjában meghatározott személy,
26. számlatulajdonos: az 1193/2011/EU bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontjában meghatározott személy,
27. széndioxid-egyenérték: egy tonna szén-dioxid vagy azzal megegyező globális éghajlat-módosító potenciálnak
(GWP) megfelelő mennyiségű üvegházhatású gáz, 28. tonnakilométer: a repülés során a légi jármű fedélzetén szállított áruk, postai küldemények, utasok és csomagok
összes tömege (együtt: hasznos teher) egy kilométerre szállított tonnája,
29. új belépő: azon létesítmény, amely a) 2011. június 30. után kapott kibocsátási engedélyt,
b) 2011. június 30. után bekövetkezett jelentős kapacitásbővítés következtében kapott új kibocsátási
engedélyt, vagy c) a közösségi rendszer egyoldalú kiterjesztése folytán került a törvény hatálya alá,
30. üvegházhatású gáz: a szén-dioxid (CO2), a metán (CH4), a dinitrogén-oxid (N2O), a fluorozott szénhidrogének
(HFC-k), a perfluorkarbonok (PFC-k) és a kén-hexafluorid (SF6), valamint a légkör azon természetes és emberi
tevékenységből származó gáznemű alkotóelemei, amelyek elnyelik, majd újra kibocsátják az infravörös sugárzást,
31. üzemeltető: a környezethasználat feltételeit megállapító engedély jogosultja,
32. villamosenergia-termelő: olyan létesítmény, amely 2005. január 1-jén vagy azt követően harmadik fél számára
történő értékesítésre szánt villamos energiát termelt, és amelyben az 1. mellékletben felsorolt tevékenységek
közül kizárólag tüzelőanyagok égetését végzik, 33. visszaadás: ÜHG-egység elszámolása az üzemeltető vagy légi jármű üzembentartó által saját létesítménye vagy
légi járműve hitelesített kibocsátási adatainak terhére. 3. A kibocsátási engedély és a nyomonkövetési terv
3. § (1) Az 1. melléklet I–XXI. pontjában meghatározott tevékenység – ideértve a próbaüzemet is – kizárólag
a környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban: hatóság) által kiadott jogerős kibocsátási engedély alapján folytatható.
(2) A kibocsátási engedély iránti kérelem kötelező tartalmi elemei:
a) az üzemeltető és a létesítmény azonosítására vonatkozó adatok,
b) a létesítményben végzett tevékenységekre vonatkozó adatok (a tevékenységek és az alkalmazott technológia
leírása), c) forrásanyagok felsorolása, a létesítmény kibocsátási kategóriája,
d) az 1. mellékletben meghatározott gázok forrásai, e) a kibocsátások nyomon követésével és jelentésével kapcsolatos információk (nyomonkövetési terv és a
kapcsolódó dokumentáció), f) az a)–e) pontok nem műszaki jellegű összefoglalója,
g) a Kormány e törvény végrehajtására kiadott rendeletében meghatározottak.
4. § (1) A hatóság a létesítményt vagy annak egy részét az 1. melléklet szerinti üvegházhatású gáz kibocsátására feljogosító
kibocsátási engedélyt akkor állítja ki, ha az üzemeltető képes a kibocsátások – a 601/2012/EU bizottsági rendelet,
e törvény és az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályok szerinti – nyomon követésére és jelentésére.
(2) A kibocsátási engedély visszavonásig hatályos. (3) A hatóság a kibocsátási engedélyt rendszeresen, de legalább ötévente felülvizsgálja. A hatóság a felülvizsgálatot
végzéssel rendeli el. Ha a hatóság a vizsgálat eredményeképpen megállapítja, hogy
a) az engedély kiadásakor megállapított feltételek megváltoztak, az engedély módosítása iránt intézkedik,
amelynek eredményeként ugyanazon engedélyazonosító alatt új kibocsátási engedélyt ad ki,
b) az engedély kiadásához szükséges valamely feltétel nem áll fenn, a kibocsátási engedélyt visszavonja,
c) az engedély kiadásához szükséges valamennyi feltétel változatlanul fennáll, az engedélyt végzéssel hatályában
fenntartja. (4) A kibocsátási engedély egyazon üzemeltető által egy – a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény szerinti –
telephelyen üzemeltetett egy vagy több létesítményre is vonatkozhat.
(5) A kibocsátási engedély kötelező tartalmi elemei: a) az üzemeltető azonosító adatai,
b) a létesítmény azonosító adatai, c) a létesítményben folytatott tevékenységre, az alkalmazott technológiára és az engedélyezett kibocsátásra
vonatkozó adatok, d) a hatóság által jóváhagyott nyomonkövetési terv,
e) a jelentési követelmények és f) az üzemeltető azon kötelezettségének megállapítása, amely szerint minden év április 30-ig köteles a nyomon
követett, hitelesített előző évi kibocsátásával egyenlő számú kibocsátási egységet a magyar államnak e törvény
szerint visszaadni. 5. § (1) Az üzemeltető értesíti a hatóságot valamennyi, a létesítményben folytatott tevékenységének, tevékenységi körének,
alkalmazott technológiájának vagy működésének megváltoztatására, a létesítmény kapacitásának bővítésére vagy
jelentős csökkentésére irányuló szándékáról, amelyhez az üvegházhatású gáz kibocsátására vonatkozó engedély
módosítására lehet szükség. (2) A hatóság az (1) bekezdés szerinti értesítésben foglaltakat megvizsgálja és amennyiben az értesítésben foglalt
tervezett változtatások megvalósulása esetén a kibocsátási engedély módosítása szükséges, felhívja az üzemeltetőt,
hogy a hatóság felhívásától számított 8 napon belül nyújtson be kérelmet a kibocsátási engedély módosítása iránt. A
kibocsátási engedély módosítására vonatkozó kérelem elbírálására a kibocsátási engedély elbírálására vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. (3) Ha a létesítmény üzemeltetőjének személye változik, a hatóság az üzemeltető adatainak megváltoztatásával
módosítja a kibocsátási engedélyt. Ebben az esetben a kibocsátási engedély tekintetében az új üzemeltető a korábbi
üzemeltető helyébe lép. 6. § (1) A légi jármű üzembentartó
a) az 1. melléklet XXII. pontja szerinti tevékenysége során keletkező szén-dioxid kibocsátása, és
b) amennyiben térítésmentesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztását kérelmezi, a
tonnakilométer adatai nyomon követésére és jelentésére vonatkozóan nyomon követési tervet készít, és azt a hatóság részére jóváhagyás
céljából megküldi a 601/2012/EU bizottsági rendelet 51. cikkében meghatározott határidők betartásával.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti nyomon követési terv megfelel a 601/2012/EU bizottsági rendeletben, e
törvényben és e törvény végrehajtására kiadott jogszabályokban foglaltaknak, a hatóság a nyomon követési tervet
jóváhagyja. 7. § (1) A kis kibocsátású létesítmények üzemeltetője és a kis kibocsátónak minősülő légi jármű üzembentartó a 601/2012/EU
bizottsági rendelet 47. cikkében meghatározott egyszerűsített nyomon követési terv tervezetet nyújthat be.
A kibocsátási engedély iránti kérelemhez és a nyomon követési terv tervezetéhez mellékelni kell az egyszerűsített
nyomon követési terv elkészítése feltételeinek való megfelelést igazoló dokumentumokat. Ha a benyújtott terv
megfelel az egyszerűsített nyomon követési terv feltételeinek, a hatóság a tervet jóváhagyja.
(2) Ha az egyszerűsített nyomon követést alkalmazó üzemeltető vagy légi jármű üzembentartó egy jelentési évben túllépi
a kis kibocsátók számára megállapított küszöbértéket, e tényről a bejelentés alapjául szolgáló esemény napját követő
8 napon belül értesíti a hatóságot és megküldi a nyomon követési terv módosítására vonatkozó javaslatát.
8. § (1) A nyomonkövetési terv jelentős – a 601/2012/EU bizottsági rendelet 15. cikk (3)–(4) bekezdése szerinti – módosítását
eredményező változásokat az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó a változás bekövetkeztétől számított 8 napon
belül bejelenti a hatóságnak. A nyomonkövetési terv jelentős módosításához a hatóság engedélye szükséges.
(2) A nyomonkövetési terv jelentősnek nem minősülő módosítását az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó hatósági
jóváhagyás nélkül is elvégezheti. A nyomonkövetési terv naptári évben végrehajtott jelentősnek nem minősülő
módosításairól az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó minden év december 31-ig értesíti a hatóságot.
Amennyiben a hatóság megállapítja, hogy a nyomonkövetési terv nincs összhangban a 601/2012/EU bizottsági
rendelet, e törvény, illetve e törvény végrehajtására kiadott jogszabály rendelkezéseivel, felszólítja az üzemeltetőt
és a légi jármű üzembentartót a nyomonkövetési terv módosítására.
9. § (1) A hatóság kibocsátási engedély kiadására, felülvizsgálatára, módosítására vonatkozó eljárásáért jogszabályban
meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. (2) A hatóság a légi jármű üzembentartója által benyújtott nyomon követési terv, egyszerűsített nyomon követési terv
jóváhagyására vonatkozó eljárásáért, valamint a nyomon követési terv, egyszerűsített nyomon követési terv
módosításának engedélyezésére vonatkozó eljárásért jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási
díjat kell fizetni. 4. A kibocsátások nyomon követése, jelentése, a jelentések hitelesítése
10. § (1) A légi jármű üzembentartó az 1. melléklet XXII. pontja szerinti, az üzemeltető a kibocsátási engedély hatálya alá tartozó
tevékenységből származó üvegházhatású gáz kibocsátását – a 601/2012/EU bizottsági rendelet, e törvény
és a végrehajtására kiadott jogszabályok, a jóváhagyott nyomon követési terv, a légi jármű üzembentartó, illetve
az üzemeltető belső eljárásrendje szerint – nyomon követi, és a jelentési időszak (tárgyév) éves kibocsátását
tartalmazó hitelesített kibocsátási jelentését a hatóság részére a tárgyévet követő év március 31-ig benyújtja.
(2) Ha a légi jármű üzembentartó térítésmentesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztását kérelmezi,
az (1) bekezdésben foglaltakon túl a tonnakilométer-adatokat is nyomon követi a 601/2012/EU bizottsági rendelet,
e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabályok, a jóváhagyott nyomon követési terv, valamint a légi jármű
üzembentartó belső eljárásrendje szerint, és arról a hatóság részére – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – hitelesített
jelentést tesz az ellenőrzési évet követő év március 31-ig.
(3) Ha a légi jármű üzembentartó előre nem látható körülmények miatt, önhibáján kívül a (2) bekezdés szerinti hitelesített
jelentését nem tudja a hatóság rendelkezésére bocsátani, a 601/2012/EU bizottsági rendelet 68. cikk (1) bekezdése
szerinti rendelkezésre álló legpontosabb tonnakilométer-adatokat adja át a hatóság részére az ellenőrzési évet követő
év március 31-ig, majd a 601/2012/EU bizottsági rendelet 68. cikk (3) bekezdése szerint biztosítja a benyújtott
tonnakilométer-adatok hitelesítését és benyújtja hitelesített jelentését a hatóságnak.
(4) A bezáró létesítmény üzemeltetője a bezárás napjától számított 30 napon belül köteles a bezárás évére vonatkozó
hitelesített jelentést tenni. Ha a létesítmény bezárására az adott év február 28-ig kerül sor, a bezárás évére vonatkozó
jelentéstétel és az (1) bekezdés szerinti jelentéstétel együttesen teljesítendő.
(5) Ha a légi jármű üzembentartó légiközlekedési tevékenysége megszűnik, vagy a tevékenysége az 1. melléklet
XXII. pontja alóli kivételnek minősül, azt a bejelentés alapjául szolgáló esemény napjától számított 15 napon belül
az energiapolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) és a hatóságnak bejelenti. A bejelentés
tartalmazza a bejelentés alapjául szolgáló esemény időpontját és az annak igazolására alkalmas dokumentumot.
A tevékenység megszűnésének vagy az 1. melléklet XXII. pontja alóli kikerülésnek napját követő 30 napon belül a légi
jármű üzembentartója köteles a tevékenység megszűnésének, e törvény hatálya alóli kikerülésének évére
vonatkozóan hitelesített jelentést benyújtani a hatóság részére. Ha a bejelentett eseményre az adott év február 28-ig
kerül sor, a jelentés és az (1) bekezdés szerinti jelentéstétel együttesen teljesítendő.
11. § A 10. § (1)–(2) bekezdés szerinti kibocsátási jelentéseket és tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentéseket
akkreditált hitelesítő szervezettel kell hitelesíttetni. Hitelesítő szervezetként a Nattv. szerint a Testület által akkreditált
jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, vagy a Testület által nyilvántartásba vett, más tagállam
nemzeti akkreditáló testülete által akkreditált hitelesítő szervezet vehető igénybe.
5. Az ÜHG-egység nyilvántartása, érvényessége, megszűnése 12. § (1) Az ÜHG-egység dematerializált, immateriális, forgalomképes vagyoni értékű jog, amely az 1193/2011/EU bizottsági
rendelet 38. cikkében meghatározott módon jön létre. (2) A magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek feletti vagyonkezelői jogot a miniszter gyakorolja.
(3) A magyar állam tulajdonában lévő és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet értelmében a magyar nemzeti tisztviselő
által kezelt számlákon lévő ÜHG-egységek nyilvántartásáról a miniszter a jegyzékkezelő útján gondoskodik.
13. § (1) A magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek esetében az állami vagyonról szóló törvény és végrehajtására
kiadott kormányrendeletek, a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvtv.)
és a végrehajtására kiadott kormányrendeletek tulajdonjog átruházásával, állami vagyon elidegenítésével,
a vagyonnal történő rendelkezéssel kapcsolatos szabályait az 1193/2011/EU bizottsági rendeletben, az e törvényben
és a végrehajtására kiadott kormányrendeletben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(2) A magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek esetében az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
vagyonkezelői szerződés megkötésére, díj fizetésére vagy szerződésben előírt más kötelezettség teljesítésére
vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. (3) A magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek esetében az Nvtv. értéknyilvántartásra, könyvvezetési és beszámoló
készítési kötelezettségre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. (4) Az ÜHG-egység e törvény szerinti térítésmentes kiosztása átruházásnak minősül. A térítésmentes kiosztás során
az Nvtv. átlátható szervezetre, valamint az átruházott vagyon hasznosításáról történő éves beszámolási
kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseit nem kell alkalmazni. 14. § (1) A 2013. január 1-jétől kezdődően kiadott ÜHG-egység a kiosztás szerinti kereskedési időszak során megvalósuló
kibocsátásokra érvényes. (2) Az egyes kereskedési időszak kezdete után négy hónappal az érvényességét vesztett, és a jelentési időszakokat
követően vissza nem adott és nem törölt ÜHG-egység forgalmi jegyzékből történő törlése iránt a jegyzékkezelő
intézkedik. A törléssel az ÜHG-egység megszűnik. (3) A (2) bekezdés szerint megszűnt ÜHG-egység helyett – a törléssel egyidejűleg – a kibocsátási egység jogosultjának
forgalmi jegyzékben vezetett számláján a jegyzékkezelő a folyó időszakra érvényes ÜHG-egységet ír jóvá.
6. A kibocsátási egységek kiosztása 15. § (1) A harmadik kereskedési időszakban a 2011/278/EU bizottsági határozat VI. mellékletében meghatározott
referenciaértékek és kisegítő szabályok alapján kell elvégezni. (2) Az ingyenesen kiosztható mennyiség az (1) bekezdésben foglaltak alapján kiszámított egység-mennyiség 100%-a
azon létesítmények számára, amelyek a 2012/498/EU bizottsági határozat I. mellékletében felsorolt ágazatokba
tartoznak. (3) Az ingyenesen kiosztható mennyiség az (1) bekezdésben foglaltak alapján kiszámított egység-mennyiség 80%-a
2013-ra, majd lineárisan csökkenő mértékű éves kiosztás mellett 30%-a 2020-ra azon létesítmények esetében, amelyek
nem tartoznak a (2) bekezdésben hivatkozott ágazatokba. Az alkalmazandó szorzótényezőket a 2011/278/EU
bizottsági határozat szabályozza. (4) A létesítményeknek évente kiosztható ingyenes kibocsátásiegység-mennyiséget a Nemzeti Végrehajtási Intézkedés
tartalmazza. A Nemzeti Végrehajtási Intézkedés tervezetét – kereskedési időszakonként – a miniszter készíti el és
nyújtja be jóváhagyásra az Európai Bizottságnak. A Nemzeti Végrehajtási Intézkedést az Európai Bizottság
jóváhagyását követően a Kormány határozatban teszi közzé. (5) A Nemzeti Végrehajtási Intézkedés alapján a miniszter elkészíti a nemzeti kiosztási táblát és jóváhagyásra megküldi azt
az Európai Bizottságnak. Az Európai Bizottság által jóváhagyott nemzeti kiosztási tábla alapján a miniszter minden év
február 28-ig a jegyzékkezelő útján gondoskodik a kibocsátási egységeknek az üzemeltetők forgalmi jegyzékben
vezetett számláin történő jóváírásáról. 16. § (1) Az új belépők az üzemszerű működés megkezdését követően egy éven belül a miniszterhez benyújtott kérelem
alapján részesülhetnek ingyenes kiosztásban. A határidő elmulasztása jogvesztő. Az üzemszerű működés megkezdése
előtt keletkezett, független hitelesítő által hitelesített kibocsátás esetében további kibocsátási egység kiosztása
a múltbeli kibocsátások alapján lehetséges. A kérelemhez ebben az esetben csatolni kell a hitelesítői jelentést.
(2) A kérelmet a miniszter jóváhagyás céljából továbbítja az Európai Bizottságnak, majd az Európai Bizottság döntését
követően és annak megfelelően a kérelmet jóváhagyja vagy elutasítja. Jóváhagyás esetén a miniszter a kereskedési
időszak egyes éveire vonatkozóan megállapítja a létesítmény számára ingyenesen kiosztható kibocsátási egységek
mennyiségét és a jegyzékkezelő útján gondoskodik a kibocsátási egységek üzemeltető számláján történő jóváírásáról.
(3) Meglévő létesítmények esetében, ha a létesítmény kapacitását 2011. június 30. után
a) jelentősen bővítették, a bővítés tekintetében az üzemeltető kérelemre részesülhet ingyenes kiosztásban,
b) jelentősen csökkentették, a csökkentésre tekintettel a kapacitáscsökkentés évét követő évtől csökken
az ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek száma. (4) Ha egy létesítmény beszünteti működését, a működés beszüntetésének évét követő évtől nem részesülhet ingyenes
kibocsátási egységben. A 2011/278/EU bizottsági határozat 22. cikk (1) és (2) bekezdése szerint működését
részlegesen beszüntető létesítmény számára történő kibocsátási-egység-kiosztást a 2011/278/EU bizottsági határozat
szerint ki kell igazítani. (5) A (2)–(4) bekezdés szerinti módosításokat követően a miniszter elkészíti a nemzeti kiosztási tábla módosítására
vonatkozó javaslatát és megküldi az Európai Bizottságnak. Az Európai Bizottság jóváhagyása esetén, a nemzeti
kiosztási tábla módosítását a központi tisztviselő végzi el az európai egységes ügyleti jegyzőkönyvben.
17. § (1) Nem részesülhetnek térítésmentes kiosztásban a villamosenergia-termelők, a szén-dioxid elkülönítését szolgáló
létesítmények, a szén-dioxid szállítására szolgáló csővezetékek és a szén-dioxid-tárolóhelyek.
(2) Villamosenergia-termelés céljára új belépő nem részesülhet térítésmentes kiosztásban.
(3) Térítésmentes kiosztásban részesül a távfűtés és a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés a gazdaságilag indokolt
módon, kereslet kielégítése céljából folytatott hőtermelés vagy hűtési szolgáltatások tekintetében.
18. § A kibocsátási egység kiosztására vonatkozó részletes szabályokat a Kormány e törvény végrehajtására kiadott
rendeletben állapítja meg. 7. A légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztása a légi jármű üzembentartóknak
19. § (1) A légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyiségének az Európai Bizottság által meghatározott
referenciaérték alapján kiszámított része térítés nélkül kerül kiosztásra a 20. § (1) bekezdés szerinti kérelmet benyújtó
légi jármű üzembentartók részére. (2) A légiközlekedési kibocsátási egységeknek az Európai Bizottság által meghatározott referenciaérték alapján
kiszámított része a közösségi, egyes légi jármű üzembentartók részére fenntartott tartalékalapból kerül kiosztásra
a légiközlekedési új belépők részére a 21. § (1) bekezdésében meghatározott kérelmek alapján.
20. § (1) A légi jármű üzembentartó minden egyes kereskedési időszakra a miniszterhez benyújtott kérelemmel igényelheti
a térítésmentesen kiosztható légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztását. A kérelmet legalább 21 hónappal
az érintett kereskedési időszak kezdetét megelőzően kell benyújtani. A kérelemhez mellékelni kell az ellenőrzési évre
vonatkozó hitelesített tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentést. (2) A kérelmet a miniszter a kérelemmel érintett kereskedési időszak kezdetét megelőzően legalább 18 hónappal, a légi
közlekedésre vonatkozó Nemzeti Végrehajtási Intézkedés tervezeteként jóváhagyásra megküldi az Európai
Bizottságnak. Az Európai Bizottság által elfogadott légiközlekedési Nemzeti Végrehajtási Intézkedést a Kormány
határozatban közzéteszi. (3) A miniszter az Európai Bizottság határozata alapján, annak elfogadását követő 3 hónapon belül megállapítja
a kérelmet benyújtó összes légi jármű üzembentartó részére az adott időszakra kiosztott légiközlekedési kibocsátási
egységek teljes számát, és az egyes üzemben tartók számára az egyes évekre kiosztott légiközlekedési kibocsátási
egységek számát. A kereskedési időszakra vonatkozó nemzeti légiközlekedési kiosztási tábla tervezetét a miniszter
megküldi az Európai Bizottságnak jóváhagyásra. Amennyiben az Európai Bizottság elutasítja a nemzeti
légiközlekedési kiosztási táblára vonatkozó javaslatot, a miniszter 3 hónapon belül új javaslatot nyújt be.
(4) A nemzeti légiközlekedési kiosztási tábla alapján a miniszter – a jegyzékkezelő útján – minden év február 28-ig
gondoskodik az adott üzembentartó forgalmi jegyzékben vezetett számláján az adott évre kiosztott kibocsátási
egységek jóváírásáról. 21. § (1) A légiközlekedési új belépő az adott kereskedési időszakra a miniszterhez benyújtott kérelemmel igényelheti
a térítésmentesen kiosztandó légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztását. A kérelmet a kereskedési időszak
harmadik évének június 30. napjáig kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell az adott kereskedési időszak második
naptári évére vonatkozó hitelesített tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentést és valamennyi, a térítésmentes
kiosztásra való jogosultság feltételeinek való megfelelést igazoló dokumentumot.
(2) A kérelmeket a miniszter legkésőbb a kérelem tárgyát képező kereskedési időszak harmadik évének december 31.
napjáig megküldi jóváhagyásra az Európai Bizottságnak. (3) A miniszter az Európai Bizottság határozata alapján, annak elfogadását követő 3 hónapon belül megállapítja és
közzéteszi a kérelmet benyújtó összes légiközlekedési új belépő részére a külön tartalékalapból kiosztott
légiközlekedési kibocsátási egységek teljes mennyiségét, és az egyes légiközlekedési új belépők számára az évente
térítésmentesen kiosztott légiközlekedési kibocsátási egységek mennyiségét. (4) A légiközlekedési kibocsátási egységeknek az üzemeltető forgalmi jegyzékbeli számláján történő jóváírásáról
a miniszter a jegyzékkezelő útján gondoskodik. (5) A miniszter – az Európai Bizottság (3) bekezdés szerinti döntését követően – elkészíti a nemzeti légiközlekedési
kiosztási tábla módosítására vonatkozó javaslatot és jóváhagyásra megküldi az Európai Bizottságnak. Az Európai
Bizottság jóváhagyása esetén a miniszter közzéteszi a módosított légiközlekedési kiosztási táblát.
(6) A légiközlekedési új belépő légi jármű üzembentartó részére térítésmentesen legfeljebb 1 000 000 légiközlekedési
kibocsátási egység osztható ki. 22. § (1) A légi jármű üzembentartó köteles azt a bejelentés alapjául szolgáló esemény napjától számított 15 napon belül
a miniszternek és a hatóságnak bejelenteni, ha a) a légi jármű üzembentartó több légi jármű üzembentartóra szétvált,
b) a továbbiakban a tevékenysége az 1. melléklet XXII. pontja alóli kivételnek minősül, vagy
c) több légi jármű üzembentartó egyesült. (2) A bejelentés tartalmazza a bejelentés alapjául szolgáló esemény bekövetkezésének időpontját és az annak igazolására
alkalmas dokumentumokat. A miniszter a bejelentésről értesíti az Európai Bizottságot és a központi tisztviselőt.
(3) A 10. § (5) bekezdése szerinti és amennyiben szükséges az (1) bekezdés szerinti bejelentést követően a miniszter
elkészíti a nemzeti légiközlekedési kiosztási tábla módosítására vonatkozó javaslatát és jóváhagyásra megküldi azt
az Európai Bizottságnak. Az Európai Bizottság jóváhagyását követően a miniszter közzéteszi a módosított nemzeti
légiközlekedési kiosztási táblát. 23. § A légiközlekedési kibocsátási egységek kiosztására vonatkozó részletes szabályokat a Kormány e törvény
végrehajtására kiadott rendeletben állapítja meg. 8. Az ÜHG-egységek visszaadása
24. § (1) Az üzemeltető köteles a nyomon követett és hitelesített tárgyévi kibocsátásának megfelelő mennyiségű kibocsátási
egységet a tárgyévet követő év április 30-ig visszaadni a magyar állam részére. A visszaadott kibocsátási egységeket
a jegyzékkezelő a forgalmi jegyzékből törli. (2) A légi jármű üzembentartó köteles a nyomon követett és hitelesített tárgyévi kibocsátásának megfelelő mennyiségű
ÜHG-egységet a tárgyévet követő év április 30-ig visszaadni a magyar állam részére. A visszaadott ÜHG-egységeket
a jegyzékkezelő a forgalmi jegyzékből törli. (3) Ha
a) az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó nem adott le hitelesített jelentést, vagy
b) a leadott hitelesítési jelentésben a hitelesítő szervezet azt állapítja meg, hogy
ba) a kibocsátás nem a jogszabályoknak, illetve a kibocsátási engedélynek megfelelően történt, vagy
bb) a nyomon követés nem felelt meg az előírásoknak,
akkor a részükre a nemzeti kiosztási táblában és a nemzeti légiközlekedési kiosztási táblában szereplő adatok és a
forgalmi jegyzékben szereplő adatok alapján – az üzemeltető vagy a légi jármű üzemeltető költségére bevont
hitelesítő útján – a hatóság állapítja meg a tárgyévi kibocsátást, amelynek megfelelő mennyiségű kibocsátási
egységet, légi jármű üzembentartó esetében ÜHG-egységet a hatóság felszólítására vissza kell adniuk a magyar állam
részére. (4) A légiközlekedési kibocsátási egységeket kizárólag a légiközlekedési kibocsátási egységek visszaadásával kapcsolatos
kötelezettségek teljesítésére lehet felhasználni. A légi jármű üzembentartó a visszaadási kötelezettség teljesítéséhez
felhasználhat kibocsátási egységet. (5) Nem vonatkozik a visszaadási kötelezettség az olyan hitelesített kibocsátásra, amelyet elkülönítettek, és a szén-dioxid
geológiai tárolásáról szóló jogszabály szerinti tárolási engedéllyel rendelkező létesítménybe szállítottak állandó
tárolás céljából. (6) A szén-dioxid geológiai tárolására használt tárolóhely üzemeltetője a bányászatról szóló törvényben meghatározott
szivárgás esetén köteles a szivárgást követő év április 30-ig a környezetbe jutó üvegházhatású gázokkal egyenértékű
kibocsátási egységet a magyar állam részére visszaadni. 9. Az ÜHG-egységek értékesítése és forgalomképessége
25. § (1) A magyar állam tulajdonában lévő, térítés ellenében kiosztható (értékesíthető) légiközlekedési kibocsátási
egységeket, valamint a térítés ellenében kiosztható (értékesíthető) kibocsátási egységeket a vagyonkezelő
az 1031/2010/EU bizottsági rendeletnek megfelelően értékesíti. A magyar állam által térítés ellenében kiosztható
(értékesíthető) ÜHG-egységek éves mennyiségét az Európai Bizottság állapítja meg.
(2) A magyar állam tulajdonában lévő, térítésmentesen ki nem osztott valamennyi kibocsátási egység árverés útján kerül
értékesítésre. (3) A magyar állam tulajdonában lévő légiközlekedési kibocsátási egységek esetében a térítésmentesen ki nem osztott
kibocsátási egységek árverés útján kerülnek értékesítésre. Az árverés útján értékesítendő légiközlekedési kibocsátási
egységek éves mennyiségét az Európai Bizottság határozza meg.
(4) A magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek árverés útján történő értékesítésére Magyarország a tagállamok
által az 1031/2010/EU bizottsági rendelet 26. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően kiválasztott aukciós platformot
veszi igénybe. (5) A térítés ellenében kiosztott (értékesített) ÜHG-egységek számlatulajdonosok forgalmi jegyzékbeli számláin történő
jóváírásáról a miniszter a jegyzékkezelő útján gondoskodik. (6) Az ÜHG-egységek térítés ellenében történő kiosztása (értékesítése) során az Nvtv. átlátható szervezetre vonatkozó
rendelkezéseit nem kell alkalmazni. 26. § (1) A kibocsátási egységek magyar állam általi, árverés útján való értékesítéséből származó bevétel 50%-ának, valamint
a légiközlekedési kibocsátási egységek magyar állam általi, árverés útján való értékesítéséből származó bevételnek
az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást célzó
hazai és nemzetközi tevékenységek támogatására, a magyar klímapolitika és zöldgazdaság-fejlesztés hatékony
megvalósítására, az üvegházhatású gáz nyelők általi eltávolításának növelésére fordított, a Zöldgazdaság
Finanszírozási Rendszer előirányzat keretében való felhasználásáról a miniszter az államháztartásról szóló
2011. CXCV. törvény 19. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabályok
szerint gondoskodik. (2) Az (1) bekezdés szerinti előirányzat maradványa a következő években felhasználható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bevételek felhasználásáról a miniszter évente beszámol az Országgyűlésnek, valamint évente
jelentést tesz az Európai Bizottságnak. 27. § A magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek vagyonkezelésére, értékesítésére és az értékesítésből származó
bevételek felhasználására vonatkozó részletes szabályokat a Kormány e törvény végrehajtására kiadott rendeletében
állapítja meg. 28. § Az ÜHG egység mint forgalomképes vagyoni értékű jog az állami vagyonból történő kikerülést (térítésnélküli átadás,
értékesítés) követően szabadon átruházható az EGT-megállapodásban részes államokban lakóhellyel rendelkező
természetes személyek, székhellyel rendelkező jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek
között, illetve olyan, harmadik állambeli természetes és jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek között, amelyek harmadik állama elismeri az ÜHG-egységeket.
10. A kibocsátáscsökkentési egység és az igazolt kibocsátás-csökkentési egység beszámítása a harmadik
kereskedési időszakban 29. § (1) Az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó a 2008–2012 közötti kereskedési időszakban a részükre engedélyezett, de
fel nem használt, illetve a korábbi kereskedési időszakban be nem számított, az ENSZ Éghajlatváltozási
Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvényben
(a továbbiakban: Éhvt.) meghatározott kibocsátás-csökkentési egység (a továbbiakban: ERU) és az igazolt
kibocsátás-csökkentési egység (a továbbiakban: CER) 2013–2020 közötti időszakra érvényes kibocsátási egységre
történő átváltását kérelmezhetik a miniszternél. A kérelmet legkésőbb 2014. június 30-ig kell benyújtani. A miniszter
2015. március 31-ig gondoskodik az átváltásról és a kibocsátási egységeknek az üzemeltető, a légi jármű
üzembentartó forgalmi jegyzékben vezetett számláján történő jóváírásáról. (2) Az üzemeltető a 2008–2020 közötti időszakban legfeljebb a számára a második kereskedési időszakra (2008–2012) – új
belépők esetében a számára új belépőként történő kiosztást is figyelembe véve – engedélyezett mennyiség erejéig,
vagy ha az magasabb, a számára a második kereskedési időszakban (2008–2012) térítésmentesen kiosztott kibocsátási
egységek 11%-áig beszámíthat ERU és CER egységeket a visszaadási kötelezettsége teljesítéséhez.
(3) A légi jármű üzembentartó a 2013–2020 közötti kereskedési időszakban a hitelesített kibocsátása 1,5%-ának
megfelelő mennyiségig számíthat be ERU és CER egységeket a visszaadási kötelezettsége teljesítéséhez.
(4) Az (1) szerinti átváltás, valamint a (2) és (3) bekezdés szerinti beszámítás során nem használható fel olyan egység,
amely nukleáris létesítményekkel kapcsolatban, földhasználat, a földhasználat megváltozása vagy az
erdőgazdálkodási tevékenység eredményeire tekintettel került kiadásra, valamint amelyre uniós szinten elfogadott
korlátozás vonatkozik. 11. A forgalmi jegyzék 30. § (1) Az ÜHG-egységek kiosztásának, forgalmának, visszaadásának, törlésének nyilvántartására az 1193/2011/EU bizottsági
rendelet V. fejezete szerint a forgalmi jegyzékben és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyvben kerül sor.
(2) A forgalmi jegyzékben vezetett magyar nemzeti folyószámla feletti tulajdonosi jogokat a miniszter gyakorolja.
(3) Az 1193/2011/EU bizottsági rendelet szerinti nemzeti tisztségviselőt a Kormány rendeletben jelöli ki. A nemzeti
tisztviselő biztosítja a miniszter számára a forgalmi jegyzékhez való folyamatos hozzáférést. A nemzeti tisztviselő az
1193/2011/EU bizottsági rendelet szerint látja el jegyzékkezelői feladatát.
(4) Az 1193/2011/EU bizottsági rendelet szerinti meghatalmazott képviselőt a miniszter jelöli ki.
12. Az ÜHG-egységek kereskedelmének nyilvánossága 31. § Az ÜHG-egységek kereskedelmével kapcsolatos adatok, így különösen
a) a kiadott kibocsátási engedélyekre, b) a hitelesített kibocsátási jelentésekre és a hitelesítő kapcsolódó jelentésére,
c) a kiosztási határozatokra, d) az e törvény alapján alkalmazott jogkövetkezményekre, valamint
e) az e törvény szerinti nemzetközi jelentésekre vonatkozó adatok környezeti információnak minősülnek.
13. Jogkövetkezmények 32. § Ha az üzemeltető a kibocsátási engedély megszerzésére, a változások bejelentésére, a kibocsátások nyomon
követésére, jelentésére és a jelentés hitelesítésére, valamint a kibocsátási egység visszaadására irányuló
kötelezettségének részben vagy egészben nem tesz eleget, a hatóság az üzemeltetőt e törvény végrehajtására kiadott
kormányrendeletben meghatározott mértékű bírság megfizetésére kötelezi. Ismételt kötelezettségszegés esetén,
annak súlyára figyelemmel a hatóság a tevékenységet korlátozza, felfüggeszti vagy a kibocsátási engedélyt
visszavonja. 33. § (1) Ha a légi jármű üzembentartó a nyomon követési terv jóváhagyásának megszerzésére, a változások bejelentésére, a
kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és a jelentés hitelesítésére, valamint a légiközlekedési kibocsátási
egység visszaadására irányuló kötelezettségének részben vagy egészben nem tesz eleget, a hatóság e törvény
végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott mértékű bírság megfizetésére kötelezi. Ismételt
kötelezettségszegés esetén a hatóság a (2) bekezdésben foglalt intézkedés megtételét kezdeményezi.
(2) Amennyiben a légi jármű üzembentartó nem tesz eleget az e törvényben vagy az e törvény végrehajtására kiadott
kormányrendeletben előírt követelményeknek, és az e törvényben meghatározott egyéb jogkövetkezmény
alkalmazása sem vezet eredményre, a miniszter kérelemmel fordul az Európai Bizottsághoz, hogy az érintett légi jármű
üzembentartóra vonatkozóan működési tilalmat állapítson meg. 34. § (1) A 32. § és a 33. § (1) bekezdése szerinti bírság megfizetésére tekintet nélkül, ha az üzemeltető vagy a légi jármű
üzembentartó a jelentési és hitelesítési kötelezettségének, vagy az ÜHG-egységek visszaadására irányuló
kötelezettségének határidőre részben vagy egészben nem tesz eleget, a megfelelően hitelesített jelentés
benyújtásáig vagy az ÜHG-egységek visszaadásáig nem jogosult ÜHG-egységek átruházására.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a hatóság vagy a miniszter kezdeményezi az üzemeltető vagy a légi jármű
üzembentartó forgalmi jegyzékbeli számlájának zárolását. A zárolást a jegyzékkezelő akkor oldja fel, ha az üzemeltető
vagy a légi jármű üzembentartó a jelentési és hitelesítési kötelezettségének a rá vonatkozó szabályok szerint eleget
tett, illetve jelentése a 24. § (3) bekezdése alapján elkészült.
(3) A 32. § és 33. § (1) bekezdése szerinti bírság megfizetésére tekintet nélkül, amennyiben az üzemeltető vagy a légi jármű
üzembentartó a jelentési vagy hitelesítési kötelezettségének, vagy az ÜHG-egységek visszaadására irányuló
kötelezettségének részben vagy egészben nem tesz eleget, a hatóság az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó
nevét és a kötelességszegés tényét honlapján nyilvánosságra hozza.
(4) A 32. § és 33. § (1) bekezdése szerinti bírság megfizetésére tekintet nélkül az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó
köteles az elmulasztott ÜHG-egységekkel egyező mennyiségű ÜHG-egységet a tárgyévet követő második év április
30-ig a magyar állam részére visszaadni. Ennek elmulasztása esetén a tárgyévet követő harmadik évben az üzemeltető
és a légi jármű üzembentartó számláján a mulasztással érintett mennyiséggel csökkentett mennyiségű ÜHG-egység
kerül jóváírásra. 14. Felügyeleti díj 35. § (1) Az üzemeltető a kibocsátási engedély jogerőre emelkedése, a légi jármű üzembentartó a nyomon követési terv
jóváhagyásának közlése napjától – e törvény végrehajtására kiadott jogszabály szerint – éves felügyeleti díjat fizet a
hatóság részére. A díjfizetést a tárgyévet követő év február 28-ig kell teljesíteni.
(2) Az üzemeltető és a légi jármű üzembentartó által fizetendő felügyeleti díj mértéke az üzemeltető és a légi jármű
üzembentartó részére kiosztott minden egyes ÜHG-egység után évi 5 forint.
(3) A hatóság a felügyeleti díjat elkülönítetten tartja nyilván és az ÜHG-egységek kereskedelmi rendszerének
működtetésével kapcsolatos tevékenységének fedezetére fordítja. (4) A bezáró létesítmény üzemeltetője a létesítmény bezárásának bejelentésével egyidejűleg a bezárás évére
megállapított felügyeleti díj teljes összegét megfizeti. (5) Ha a légi jármű üzembentartója év közben beszünteti tevékenységét, vagy tevékenysége az 1. melléklet XXII. pontja
alóli kivételnek minősül, ezen események bejelentésével egyidejűleg az e törvény hatálya alá tartozó tevékenység
utolsó évére megállapított felügyeleti díj teljes összegét megfizeti.
(6) Ha az üzemeltető vagy a légi jármű üzembentartó a felügyeleti díjat határidőben nem fizeti meg, a hatóság a határidő
lejártát követő 8 napon belül fizetési kötelezettség teljesítésének elmulasztását megállapító és a felügyeleti díj
megfizetésére kötelező határozatot bocsát ki. A felügyeleti díjat esedékességétől a jegybanki alapkamat
kétszeresének megfelelő mértékű késedelmi kamat terheli. A jogerős határozat alapján a hatóság a felügyeleti díj adók
módjára történő behajtása érdekében soron kívül megkeresi az állami adóhatóságot. A felügyeleti díj és a késedelmi
kamat megfizetéséig a hatóság kezdeményezésére a miniszter zároltatja az üzemeltető vagy a légi jármű
üzembentartó forgalmi jegyzékbeli számláját. A számla zárolásának feloldására a miniszter akkor utasítja a
jegyzékkezelőt, ha a hatóság értesíti a követelés beérkezéséről.
15. Nemzetközi jelentéstétel 36. § (1) A hatóság a miniszter útján évente jelentést nyújt be az Európai Bizottság számára az ÜHG-egység kereskedelmi
rendszer működéséről. (2) A jelentés tartalmazza az ÜHG-egységek kiosztásával, a forgalmi jegyzék működésével, a nyomon követéssel és
jelentéstétellel, a hitelesítéssel és akkreditálással kapcsolatos intézkedéseket, a rendszer működésének európai uniós
és belső jogi aktusoknak való megfelelőségére vonatkozó kérdéseket, valamint az ÜHG-egységek adózási kérdéseinek
összefoglalóját. A jelentést az Európai Bizottság által megküldött kérdőív vagy vázlat alapján kell elkészíteni.
(3) A jelentést a hatóság az Európai Bizottság által meghatározott határidő előtt legkésőbb 30 nappal megküldi a
miniszternek. (4) A jelentést a miniszter a kézhezvételtől számított 30 napon belül továbbítja az Európai Bizottságnak.
16. Részvétel az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2020-ig tartó csökkentésére irányuló európai uniós
erőfeszítésben 37. § (1) A 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat céljainak teljesítése érdekében a Magyarország területén a
közösségi kibocsátási egység kereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatokban 2020-ban kibocsátott
összes üvegházhatású gáz mennyisége nem haladhatja meg 10%-nál magasabb mértékben az ugyanezen
ágazatokban 2005-ben kibocsátott összes mennyiség szintjét. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott kibocsátási szint túllépésének elkerülése érdekében a Magyarország területén
2013-ban kibocsátott összes üvegházhatású gáz mennyisége nem haladhatja meg a 601/2012/EU bizottsági rendelet
szerint bejelentett és hitelesített kibocsátások 2008–2010 közötti időszakban mért éves átlagos szintje és a 2020. évi
maximális kibocsátási szint közötti lineáris pálya által kijelölt szintet. A lineáris pálya kezdőévének 2009-et kell
tekinteni. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítése során az üvegházhatású gáz kibocsátások elszámolása évente, a
Kormány rendeletében és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére,
valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló
rendszerről szóló EU rendeletben meghatározott módon történik. (4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítése során a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 3.
és 5. cikkében meghatározott rugalmas éves elszámolási szabályok vehetők igénybe.
38. § (1) A 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 3. cikk (2) bekezdése és II. melléklete alapján Magyarország
számára a 2013–2020 közötti időszakra vonatkozóan évenként maximálisan engedélyezett, a 37. § (1) bekezdése
szerinti üvegházhatású gázkibocsátás a magyar állam tulajdonában álló vagyoni értékű jogosultság (a továbbiakban:
ESD-egység). Az ESD-egység feletti vagyonkezelői jogokat a miniszter gyakorolja.
(2) Az ESD-egységet megterhelni, annak tulajdonjogát ingyenesen átengedni nem lehet.
(3) A magyar állam tulajdonában álló ESD-egység a következő módokon használható fel a 2009/406/EK európai
parlamenti és tanácsi határozattal összhangban: a) Magyarország 37. § szerinti kibocsátás-csökkentési céljának teljesítésére, a Magyarország területén történt
üvegházhatású gáz kibocsátások ellentételezésére; b) a (4) bekezdés szerinti értékesítésre.
(4) A miniszter a magyar állam nevében ESD-egységeket értékesíthet és vásárolhat e törvény céljának hatékonyabb
elérése céljából. Az értékesítés az állami vagyonról szóló törvény, az Nvtv. és az értékesítés részletszabályait
meghatározó, e törvény végrehajtására kiadott jogszabály rendelkezéseinek megfelelően, árverésen, versenyeztetés
mellőzésével vagy közvetetten végezhető. (5) A (4) bekezdés szerinti értékesítési bevétel felhasználásáról a miniszter előterjesztése alapján a Kormány dönt.
(6) A bevételek felhasználásáról a miniszter évente beszámol az Országgyűlésnek.
17. Záró rendelkezések 39. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a kibocsátási engedély iránti kérelem tartalmára és benyújtására vonatkozó részletes szabályokat,
b) a kibocsátási engedély tartalmára vonatkozó részletes szabályokat,
c) az ÜHG-egységek kiosztásához szükséges részletszabályokat, d) a magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek vagyonkezelésére, a vagyonkezelési szerződés tartalmára és az
ÜHG-egységekkel való rendelkezésre vonatkozó részletes szabályokat, e) a magyar állam tulajdonában lévő ÜHG-egységek értékesítésére vonatkozó részletes szabályokat,
f) az ÜHG-egységek értékesítéséből származó bevételek felhasználására, a felhasználás elveire vonatkozó részletes
szabályokat, g) a hatóság és a jegyzékkezelő kijelölését és az ÜHG-egységek nyilvántartásának szabályait,
h) a CER és az ERU beszámításának részletes szabályait,
i) az üvegházhatású gázkibocsátásokkal kapcsolatos kötelezettségek megszegéséért fizetendő bírság mértékét és a
fizetési kötelezettség teljesítésének részletes szabályait, j) az 1. melléklet szerinti tevékenység gázkibocsátása engedélyezésére, a kibocsátások nyomon követésére,
jelentésére és az ÜHG-egységek visszaadására vonatkozó részletes szabályokat,
k) a villamosenergia-termelők esetében az átmeneti ingyenes kiosztásra vonatkozó szabályokat
rendeletben állapítsa meg. (2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a) a fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott
rendeletben állapítsa meg, b) az igazgatási szolgáltatási díj és a felügyeleti díj megfizetésének részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
40. § (1) E törvény – a (2)–(6) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2012. december 31-én lép hatályba.
(2) Az 1–16. alcím, a 41. § (5) bekezdése, a 19. és 20. alcím, a (6) bekezdésben meghatározott kivétellel a 21. alcím, a
(4) bekezdésben meghatározott kivétellel a 22. alcím és a 23–24. alcím 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) E törvény 63. §-a a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(4) E törvény 119. § (2) bekezdése 2013. március 3-án lép hatályba.
(5) E törvény 41. § (6) bekezdése 2013. május 1-jén lép hatályba.
(6) E törvény 92. §-a 2014. január 1-jén lép hatályba.
41. § (1) Az e törvény szerinti nyomonkövetési és visszaadási kötelezettséget a 2013. január 1-je előtti kibocsátások
tekintetében az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény (a
továbbiakban: Üht.), a felhatalmazása alapján kiadott rendeletek és a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és jelentésére vonatkozó
iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i 2007/589/EK bizottsági határozatnak megfelelően kell végezni.
(2) A jelentések hitelesítését a 2013. január 1-je előtti kibocsátások tekintetében a 2012. december 31-én az
üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hitelesítési tevékenység személyi és szakmai feltételeiről szóló
kormányrendelet szerinti névjegyzékbe bejegyzett egyéni hitelesítő és hitelesítő szervezet, továbbá az európai
közösségi hitelesítő is végezheti. E kibocsátások tekintetében a hitelesítést a 2012. december 31-ig hatályos szabályok
alapján kell elvégezni. (3) 2013. január 15-ig a hatóság átadja a Testületnek a 2012. december 31-én bejegyzett egyéni hitelesítők, hitelesítő
szervezetek és európai közösségi hitelesítők listáját, valamint a rájuk vonatkozó összes, az akkreditálási folyamat
lefolytatásához szükséges adat és dokumentáció másolatát. (4) Ha a bejegyzett egyéni hitelesítők, hitelesítő szervezetek és az európai közösségi hitelesítők a hatóságnál 2013. január
15. és 2013. április 30-a között adatmódosítást jelentenek be, a hatóság az adatok változásáról soron kívül tájékoztatja
a Testületet. (5) Hatályát veszti az Üht. 6–8. §-a, 10/A–10/D. §-a, 13. §-a, 15–16. §-a, 18–19. §-a és 2. számú melléklete.
(6) Hatályát veszti az Üht. 42. § (1) E törvény – a végrehajtására a 39. §-ban foglalt felhatalmazások alapján kiadott jogszabályokkal együtt –
a) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek, b) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
szóló 2003/87/EK irányelvnek a Kiotói Jegyzőkönyv projekt-mechanizmusára tekintettel történő módosításáról
szóló, 2004. október 27-i 2004/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
c) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi
rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i
2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, d) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi
rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i
2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, e) a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a
2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK
rendelet módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikk (2)
bekezdésének, 18. cikk (1) bekezdésének és 28. cikkének
való megfelelést szolgálja. (2) E törvény – a végrehajtására a 39. §-ban foglalt felhatalmazások alapján kiadott jogszabályokkal együtt –
a) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási
egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezéséről, lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól
szóló, 2010. november 12-i 1031/2010/EU bizottsági rendelet, b) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
szerinti, az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer 2013. január 1-jén kezdődő kereskedési időszakát és azt követő
kereskedési időszakait szolgáló uniós kibocsátásiegységforgalmi jegyzék létrehozásáról, valamint a 2216/2004/EK
és a 920/2010/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2011. november 18-i 1193/2011/EU bizottsági
rendelet, c) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátására
vonatkozó adatokat tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről,
valamint a hitelesítők akkreditációjáról szóló, 2012. június 21-i 600/2012/EU bizottsági rendelet,
d) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő
nyomon követéséről és jelentéséről szóló, 2012. június 21-i 601/2012/EU bizottsági rendelet,
e) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak
megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/406/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat, f) a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a
2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011.
április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozat, g) a 2010/2/EU és a 2011/278/EU határozatnak a CO2-kibocsátás-áthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett
ágazatok és alágazatok tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. augusztus 17-i 2012/498/EU bizottsági
határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 18. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
43. § (1) A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Bt.) 1. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép: „(5) Nem tartozik e törvény hatálya alá:
a) a szén-dioxidnak új termékekkel és eljárásokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés, vagy tesztelés céljából történő, 100
kilotonna tervezett mennyiséget el nem érő geológiai tárolása,
b) a kézi erővel végzett aranymosás.” (2) A Bt. 1. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az építési vagy talajvédelmi engedély alapján végzett tereprendezéssel, a vízjogi engedély alapján végzett
mederalakítással összefüggő, valamint katasztrófaveszély vagy az Alaptörvény 53. cikke szerinti veszélyhelyzet
elhárításához szükséges ásványi nyersanyag kitermelésre a 3. §, 20. §, 41. §, és 44. § rendelkezéseit kell alkalmazni.”
44. § A Bt. 3. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az ásványi nyersanyag a kitermeléssel a) a tereprendezésre építési vagy talajvédelmi engedéllyel, továbbá a mederalakításra vízjogi engedéllyel rendelkező,
b) katasztrófaveszély vagy az Alaptörvény 53. cikke szerinti veszélyhelyzet megszűnését követően más célra történő
felhasználás, hasznosítás vagy értékesítés esetén a megyei, fővárosi védelmi bizottság határozata szerint kitermelésre
jogosult személy tulajdonába kerül.” 45. § A Bt. 5. § (4a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4a) A bányafelügyelet kutatási engedélyt nem ad, bányatelket nem állapít meg, valamint a bányafelügyelet az (1)
bekezdés szerinti engedély iránti kérelmet – a bányabezárási és tájrendezési műszaki üzemi terv jóváhagyási kérelem
kivételével – elutasítja, ha a kérelmezőnek koncessziós díj, bányajáradék, felügyeleti díj, jogerős és végrehajtható
kiesett bányajáradék pótlására megállapított díj-, térítésidíj- vagy bírságtartozása van.”
46. § A Bt. 9. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A koncessziós pályázatra kijelölni tervezett zárt területeket a bányafelügyelet negyedévente közzéteszi.
Koncessziós pályázatra kijelölni tervezett területre belföldi vagy külföldi jogi és természetes személy, valamint ezek
jogi személyiség nélküli társasága tehet javaslatot. A bányafelügyelet a soron következő közzététel során a javaslatot
csak akkor veszi figyelembe, ha az (1) bekezdés szerinti feltétel teljesül, és a kijelölés nem ütközik a (3) bekezdés
rendelkezésébe. A negyedévente közzétett területekre a miniszter a pályázatot legkésőbb 9 hónapon belül írja ki.”
47. § A Bt. 12. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A koncessziós szerződésben meg kell állapodni a munkaprogram tartalmában és a teljesítésére szolgáló
biztosítékokban. A bányafelügyelet által jóváhagyott kutatási, illetve kitermelési műszaki üzemi tervnek tartalmaznia
kell a koncessziós szerződéssel megállapított munkaprogramban vállalt feladatokat. A szerződésben a miniszter
kikötheti a munkaprogram befejezéséhez szükséges költségek megtérítését arra az esetre, ha a koncesszió jogosultja
az elfogadott munkaprogramban vállalt kötelezettségét nem teljesíti.” 48. § A Bt. 14. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A koncesszió időtartamán belül a tervezett ásványinyersanyag-kutatási, illetve geotermikusenergia-kutatási
időszak 4 évnél hosszabb nem lehet. A kutatási időszak legfeljebb egy alkalommal, geotermikus energia és nem
hagyományos eredetű szénhidrogén esetében két alkalommal, az eredeti kutatási időszak felével
meghosszabbítható.” 49. § A Bt. 19. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„19. § (1) A koncesszió jogosultja a bányászati tevékenységet a 2. §-ban előírt követelmények teljesítésével és a
III. RÉSZ-ben meghatározott általános szabályok szerint végzi. Ha a koncesszió megszűnik, a bányatelket megállapító
határozat – a 12. § (3) bekezdésében foglalt eset kivételével –, továbbá a III. RÉSZ szerint megszerzett hatósági
engedélyek hatályukat vesztik. (2) Nem veszti hatályát a III. RÉSZ szerint megszerzett hatósági engedély, ha az engedélyes a koncesszió megszűnése
előtt igazolja, hogy a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó sajátos építményt vagy a bányászati hulladékkezelő
létesítményt a koncesszión kívül más bányászati tevékenységgel összefüggésben is használják vagy üzemeltetik.”
50. § (1) A Bt. 20. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A bányajáradék mértéke az 1. § (7) bekezdése szerinti engedély alapján kitermelt és az engedélyben foglalt
tevékenységgel össze nem függő célra felhasznált, hasznosított ásványi nyersanyag mennyisége után keletkező
értéknek az 50%-a.” (2) A Bt. 20. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A bányajáradékot pénzben kell teljesíteni. A befizetett bányajáradék költségként számolható el.”
51. § A Bt. 21. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Kutatási jogot adományozni vagy kutatást engedélyezni, valamint bányatelket megállapítani kizárólag az ásványi
nyersanyagok és a geotermikus energia fajlagos értékének, valamint az értékszámítás módjának meghatározásáról
szóló kormányrendelet szerinti ásványi nyersanyagok tekintetében lehet.” 52. § (1) A Bt. 22. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Zárt területen koncesszió keretében meghatározott ásványi nyersanyag vagy geotermikus energia kutatására a
miniszter a koncessziós szerződésben kutatási jogot adományoz. Nyílt területen meghatározott ásványi nyersanyag
kutatására a bányafelügyelet kutatási engedélyt ad.” (2) A Bt. 22. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A tervezett kutatási időszakra, valamint a bányatelek megállapításának kezdeményezésére a koncessziónál előírt
határidőket a kutatás engedélyezése esetében is alkalmazni kell. E határidők elmulasztása esetén a (2) bekezdésben a
bányavállalkozó részére biztosított kutatási jog megszűnik.” (3) A Bt. 22. § (7)–(10) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(7) Ha a bányavállalkozó a kutatási tevékenység végzése során olyan ásványi nyersanyagra bukkan, amelyre
jogosultsága nem terjed ki, az előfordulást köteles bejelenteni a bányafelügyeletnek, és kezdeményezheti a kutatási
engedélynek erre az ásványi nyersanyagra történő kiterjesztését. A kutatási engedély nem terjeszthető ki olyan
ásványi nyersanyagra, amelynek szempontjából a kutatási terület zártnak minősül.
(8) Az (1) bekezdésben foglaltak alapján adományozott vagy engedélyezett kutatási jog megszűnik, ha a jogosult a
kutatási jogot adományozó koncessziós szerződés hatálybalépésétől, illetve a kutatást engedélyező határozat
végrehajthatóságától számított 6 hónapon belül a kutatási műszaki üzemi terv jóváhagyását a bányafelügyeletnél
nem kérelmezi, vagy a műszaki üzemi terv jóváhagyása iránti kérelmet a bányafelügyelet jogerős határozatában
elutasította, és a határozat végrehajtható. (9) Ha a bányavállalkozó a munkaprogramban vagy a jóváhagyott műszaki üzemi tervben meghatározott kutatási
feladatainak időarányos részét neki felróható okból nem hajtotta végre, a kutatási engedélyt a bányafelügyelet
visszavonja vagy a miniszternél kezdeményezi a koncessziós szerződésbe foglalt jogkövetkezmények alkalmazását.
(10) Ha a kutatási jogadomány vagy a kutatási engedély olyan, részben vagy egészben fedő vagy magában foglaló
földtani szerkezetre vonatkozik, amelyre más bányavállalkozó bányászati jogát már megállapították, a kutatási
jogadomány vagy a kutatási engedély jogosítottja köteles tevékenységét a már bányászati joggal rendelkező
bányavállalkozóval összehangolni, és az erre vonatkozó megállapodást közokiratba vagy ügyvéd (jogtanácsos) által
ellenjegyzett okiratba foglalni. A megállapodás létrejöttéhez a bányafelügyelet – e törvény végrehajtására kiadott
jogszabályban meghatározott szempontok alapján történő – jóváhagyása szükséges. A felek a megállapodástól a
bányafelügyelet hozzájárulásával állhatnak el, azt a bányafelügyelet hozzájárulásával bonthatják fel, szüntethetik
meg, mondhatják fel vagy módosíthatják.” (4) A Bt. 22. § (12) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (13) és (14) bekezdéssel egészül ki:
„(12) A kutatási jogadományt vagy a kutatási engedélyt szerző fél iránti kérelmet benyújtó fél köteles a megállapodást
a kutatási műszaki üzemi terv jóváhagyása iránti kérelméhez mellékelni. Megállapodás hiányában az együttműködés
szükségességéről és tartalmáról a bányafelügyelet a kutatási műszaki üzemi terv jóváhagyási eljárás során dönt.
(13) A bányavállalkozó a kutatási tevékenység befejezésétől, de legkésőbb az engedélyezett kutatási időszak utolsó
napjától számított öt hónapon belül köteles kutatási zárójelentést benyújtani a bányafelügyelethez. A határidő
elmulasztása esetén a bányavállalkozó kutatási joga megszűnik. (14) A kutatásra engedélyezett időszakon belül a bányavállalkozó a kutatási területet vagy annak egy részét
visszaadhatja. A bányafelügyelet a terület-visszaadást akkor fogadhatja el, ha a visszaadásra bejelentett területen a
bányakárokat megtérítették, továbbá a tájrendezési, a környezetvédelmi, a földvédelmi és talajvédelmi
kötelezettségeket teljesítették. A visszaadott területen a határozat jogerőre emelkedése napján az adományozott
kutatási joga megszűnik vagy a jogosult kutatási engedélye hatályát veszti.”
53. § (1) A Bt. 22/A. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A szénhidrogénekre vonatkozó kutatás engedélyezése iránti kérelemhez mellékelni kell a kutatási
munkaprogramot és annak költségvetését. A kutatási jog adományozásának vagy a kutatási engedély megadásának
feltétele kutatási blokkonként 200 millió forint, de – az egy vállalkozó jogosultságában álló kutatási területek számától
és nagyságától, illetve az összes kutatási költségtől függetlenül – egyidejűleg legfeljebb 1 milliárd forint pénzügyi
biztosíték nyújtása. A pénzügyi biztosíték összege a költségvetésben megosztható a kutatási munkaprogram
végrehajtásával kapcsolatos feladatok, valamint a várható bányakárok, tájrendezési és környezetmegóvási
kötelezettségek fedezetére. Pénzügyi biztosíték az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában székhellyel
rendelkező hitelintézet által nyújtott bankgarancia lehet. Olyan hitelintézet által nyújtott bankgarancia, amelynek
székhelye nem az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában van, csak akkor fogadható el, ha azt az Európai
Gazdasági Térség valamely tagállamában székhellyel rendelkező hitelintézet felülgarantálja.”
(2) A Bt. 22/A. §-a a következő (13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) Szénhidrogének esetében egy bányavállalkozó kutatási joga vagy kutatási engedélye összesen legfeljebb
12 000 km2 hagyományos kitermelésű szénhidrogén kutatási területre, továbbá összesen 12 000 km2 nem
hagyományos eredetű és különleges eljárással kitermelhető szénhidrogén kutatási területre terjedhet ki. A kutatási
terület megállapítása során a kutatási jogot vagy a kutatási engedélyt megszerezni kívánó bányavállalkozóban a
Polgári Törvénykönyv szerinti többségi befolyással rendelkező bányavállalkozó kutatási területét is figyelembe kell
venni.” 54. § A Bt. a 22/B. §-át követően a következő alcímmel és 22/C. §-sal egészül ki:
„A szénhidrogén mezők ismételt kutatása
22/C. § (1) A bányavállalkozó a bányatelek megállapítását követően köteles – a hatályos műszaki üzemi terv alapján
üzemelő szénhidrogén mező és működő föld alatti gáztároló kivételével – a bányatelekhez tartozó szénhidrogén
mezők kutatását ismételten elvégezni. (2) Az ismételt kutatásra vonatkozó műszaki üzemi tervet első alkalommal a bányatelek megállapításától számított
tizedik év leteltét követő két éven belül kell a bányafelügyelethez benyújtani.
(3) Az első alkalommal elvégzett ismételt kutatást követően, az ismételt kutatásra vonatkozó műszaki üzemi tervet az
előző ismételt kutatás befejezését követő tizenkettedik év végéig kell benyújtani a bányafelügyeletnek.
(4) Az ismételt kutatást a kutatási műszaki üzemi terv jóváhagyását követő négy éven belül kell befejezni. Az ismételt
kutatási időszak nem hosszabbítható meg. (5) A bányafelügyelet a bányatelket csökkenti annak a bányatelek résznek a területével, amelyre vonatkozóan a
bányavállalkozó az (1)–(4) bekezdésben foglalt kötelezettséget neki felróható okból nem teljesíti, vagy az ismételt
kutatási műszaki üzemi terv iránti kérelmet a bányafelügyelet elutasította –, és a döntés jogerős és végrehajtható.
(6) E § alkalmazásában hatályos műszaki üzemi terv alapján üzemelő szénhidrogén mező az,
a) amelyről kitermelt ásványi nyersanyag után a bányavállalkozónak abban a bányajáradék-bevallási időszakban,
amelyben az ismételt kutatásra vonatkozó műszaki üzemi terv benyújtásra kerül, bányajáradék-befizetési
kötelezettsége keletkezik, vagy b) amelyen a bányavállalkozó növelt hatékonyságú művelési eljárások alkalmazásával történő kitermelést végez.”
55. § A Bt. 23. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ha a bányavállalkozó a 12. § (2) bekezdése szerinti munkaprogramban meghatározott feltárási, kitermelési
feladatainak időarányos részét neki felróható okból nem hajtotta végre, a bányafelügyelet a miniszternél
kezdeményezi a koncessziós szerződés megszegése jogkövetkezményeinek alkalmazását.” 56. § A Bt. 26. §-a a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A bányafelügyelet a bányatelek megállapításáról szóló jogerős és végrehajtható határozatot megküldi az
ingatlanügyi hatóságnak a bányatelek ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése végett. Nem kell az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetni a kőolaj, földgáz – ideértve a szén-dioxid gázt is – kitermelésére és a föld alatti
gáztárolásra megállapított bányatelket. (5) A bányatelek megállapítása és az ingatlan-nyilvántartásba történt bejegyzése nem változtatja meg a bányatelekkel
lefedett felszíni ingatlanok tulajdonjogát, rendeltetését és használatát. A bányatelek megállapítása nem minősül a
terület-igénybevétel megkezdésének.” 57. § A Bt. 26/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„26/A. § (1) A bányavállalkozó a kutatási zárójelentést elfogadó határozat jogerőssé és végrehajthatóvá válásától
számított 5 hónapon belül kezdeményezheti a bányatelek megállapítását, illetve a geotermikus védőidom kijelölését.
Az 5 hónapos időtartamba nem számít bele a környezetvédelmi engedélyezési eljárás időtartama. A határidő
elmulasztása esetén a bányavállalkozó bányatelek megállapításának kezdeményezésére vonatkozó joga megszűnik.
(2) Bányatelek megállapítását jogszerűen megszerzett adattári adatok, új elméleti földtani értelmezés eredményei
vagy bejelentés alapján végzett felszíni előkutatás adatai felhasználásával készített készletszámítási jelentés alapján is
lehet kérelmezni. A készletszámítási jelentés alapján benyújtott kérelem esetén a bányafelügyelet felhívja a
kérelmezőt – a kőolaj, földgáz, ideértve a szén-dioxid gáz ásványi nyersanyagra irányuló bányatelek megállapítás
kivételével – a környezetvédelmi engedélyezési eljárás megindítására, és a környezetvédelmi engedélyezési eljárás
jogerős lezárásáig a bányatelek megállapítási eljárást felfüggeszti. (3) Meghatározott ásványi nyersanyag feltárására és kitermelésére a bányafelügyelet a bányatelket akkor állapítja
meg, ha a kérelmező a) kutatási adatokkal (kutatási zárójelentés vagy készletszámítási jelentés) igazolja, hogy a bányatelekkel lehatárolni
kért lelőhely kitermelhető ásványinyersanyag-vagyonnal rendelkezik, b) szilárd ásványi nyersanyag feltárása és kitermelése esetében – a környezeti hatásvizsgálati és az egységes
környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendeletben meghatározott esetekben – a tevékenység
végzéséhez szükséges környezetvédelmi, illetve egységes környezethasználati engedéllyel vagy a környezetvédelmi
hatóság előzetes vizsgálati eljárást lezáró határozatával rendelkezik, c) meghatározza az általa alkalmazni kívánt bányaművelési technológiát (mélyművelés, külfejtés, fúrólyukas
kitermelés), és műszaki leírással igazolja a kitermelési feltételek teljesíthetőségét, valamint megjelöli a kitermelés
ütemterv szerinti időpontját, d) teljesíti a bányatelek-dokumentáció tartalmára jogszabályban előírt követelményeket.
(4) A bányavállalkozó a bányatelek megállapításától számított 5 éven belül köteles az üzemszerű kitermelést
megkezdeni. A bányavállalkozó egy bányatelekre vonatkozóan legfeljebb egy alkalommal kérheti a
bányafelügyelettől az üzemszerű kitermelés megkezdésére megállapított határidő legfeljebb 5 évvel történő
meghosszabbítását. Meghosszabbítás esetén a bányavállalkozó térítést köteles fizetni.
(5) A bányafelügyelet a bányavállalkozó bányászati jogát törli, ha a bányavállalkozó
a) az üzemszerű kitermelés megkezdésére megállapított határidő lejártáig az üzemszerű kitermelést nem kezdi meg,
és aa) a kitermelési határidő meghosszabbítását a bányafelügyeletnél nem kezdeményezi, vagy
ab) a bányafelügyelet a meghosszabbítás iránti kérelmet jogerős döntésében elutasította és a döntés végrehajtható,
b) a térítésfizetési kötelezettségének nem tesz eleget, vagy
c) a gazdálkodó szervezet jogutód nélkül megszűnik. (6) A 12. § (3) bekezdése szerinti eset kivételével a bányateleken fennálló bányászati jog új jogosítottját – pályáztatást
követően – a bányafelügyelet határozatban jelöli ki. (7) A pályázatot a bányafelügyelet a honlapján és a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben –
szénhidrogének esetében az Európai Unió hivatalos lapjában is – meghirdeti.
(8) Nem kell a (6) bekezdés szerinti pályázaton meghirdetni az olyan bányatelket, amely a benne található ásványi
nyersanyag tekintetében zárt területnek minősül, és azon tájrendezési kötelezettség nem áll fenn. A bányatelket a
bányászati jogot törlő határozat jogerőssé és végrehajthatóvá válását követően a bányafelügyelet a 26/B. §
(5) bekezdése szerint hivatalból törli a nyilvántartásból.” 58. § A Bt. 26/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„26/C. § (1) Ha a bányászati munkák végzése során a művelésre engedélyezett bányatelek területén a kitermelés
befejezése vagy a koncesszió megszűnése előtt olyan természeti, környezeti, műemléki vagy régészeti érték válik
ismertté, amely más módon nem védhető meg, az érintett hatóság határozata alapján – amelyben rendelkezni kell a
bányavállalkozó kártalanításáról is – a bányafelügyelet a bányatelket hivatalból csökkentheti.
(2) A művelés alatt álló bányatelek területének az (1) bekezdés alapján hivatalból történt csökkentése miatt a
bányavállalkozót megillető kártalanításra a Polgári Törvénykönyv rendelkezéseit kell alkalmazni. A kártalanítási
összeget az (1) bekezdés szerinti érintett hatóság köteles megfizetni – kivéve ha az érzékenységi és terhelhetőségi
vizsgálat során vagy a bányafelügyelet hatósági eljárásában szakhatósági állásfoglalásában jelezte a természeti,
környezeti, műemléki vagy régészeti érték meglétét, vagy annak korábbi tényadatokra, geológiai adottságokra
alapozott valószínűsíthetőségét – az általa hozott határozat jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított 30
napon belül. (3) Ha a már megállapított bányatelek területét a kitermelés befejezése vagy a koncesszió megszűnése előtt kivett
hellyé nyilvánítják, az ebből eredő károkért a bányavállalkozót kártalanítás illeti meg. A kivett hellyé nyilvánításról
szóló határozatban a kártalanításról is rendelkezni kell. A kártalanítási összeget a kivett hellyé nyilvánító határozat
jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított 30 napon belül kell megfizetni.”
59. § A Bt. 27. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A műszaki üzemi tervet a műszaki-biztonsági, az egészségvédelmi, a tűzvédelmi szabályok és az
ásványvagyon-gazdálkodási, a vízgazdálkodási, valamint a környezet-, természet- és tájvédelmi követelmények
figyelembevételével úgy kell elkészíteni, hogy az biztosítsa az élet, az egészség, a felszíni és a föld alatti létesítmények,
valamint a mező- és erdőgazdasági rendeltetésű földek megóvását, a bányakárok, a környezeti-természeti károk
lehetséges megelőzését, illetve csökkentését, továbbá a tájrendezés – településrendezési eszközökben foglaltaknak
megfelelő – teljesítését.” 60. § A Bt. „Üzemeltetési szabályok” alcíme helyébe a következő rendelkezés lép:
„Üzemeltetési szabályok
28. § (1) A bányavállalkozó köteles e törvény és a végrehajtására kiadott rendeletekben meghatározott műszaki-,
technológiai biztonsági rendelkezések előírásait megtartani, végrehajtásukról gondoskodni. (2) A bányavállalkozó a bányaüzemben felelős műszaki vezetőt és helyettest (a továbbiakban együtt: bányaüzemi
felelős műszaki vezető) köteles megbízni. A bányaüzemi felelős műszaki vezetőt a bányafelügyelethez be kell
jelenteni. (3) Bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenységet csak az folytathat, aki rendelkezik a bányafelügyelet
engedélyével. A bányafelügyelet annak engedélyezi a bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenység folytatását,
aki büntetlen előéletű, és megfelel a bányaüzem felelős műszaki vezetőjének kijelöléséről szóló rendeletben
meghatározott feltételeknek. (4) A bányafelügyelet az engedély kiadásával egyidejűleg nyilvántartásba veszi a bányaüzemi felelős műszaki vezetőt.
A nyilvántartás tartalmazza a tevékenység végzésére jogosult személy természetes személyazonosító adatait, iskolai
végzettségének megnevezését és oklevelének számát. A nyilvántartásból kizárólag a bányaüzemi felelős műszaki
vezetői tevékenység végzésére való jogosultság igazolása céljából szolgáltatható adat.
(5) A bányaüzemi felelős műszaki vezető felel a 27. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezések, a műszaki előírások és
bányabiztonsági szabályok bányaüzemben történő végrehajtásáért, valamint megtartásuk ellenőrzéséért, e körben a
bányavállalkozó képviselőjének minősül. Felelőssége nem zárja ki a bányavállalkozó vagy beosztása, munkaköre
alapján más személy felelősségét. 28/A. § (1) A bányafelügyelet jóváhagyása szükséges a földgázellátásról szóló törvény alapján szállítási
rendszerüzemeltetési, földgázelosztási és a földgáztárolási működési engedéllyel rendelkező szervezet (engedélyes) e
törvény hatálya alá tartozó gázüzemi tevékenységei egyes elemeinek más személy általi végzéséhez (a továbbiakban:
kiszervezés). (2) A kiszervezés engedélyezése során a bányafelügyelet nem hagyhat jóvá olyan ügyletet, amely azt eredményezi,
hogy az e törvény hatálya alá tartozó gázüzemi tevékenységek felügyelete és az üzemeltetés irányítása kikerül az
engedélyes saját szervezetéből. (3) A kiszervezett tevékenységek esetében a kiszervezést végző engedélyes úgy felel az e törvény hatálya alá tartozó
gázüzemi tevékenységekkel kapcsolatos, jogszabályban foglalt kötelezettségei teljesítéséért, mintha a kiszervezett
tevékenységet maga végezné.” 61. § A Bt. 32. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A biztonsági övezeten belül tilos, illetve korlátozás alá esik olyan anyagot, épületet vagy létesítményt – e törvény
hatálya alá tartozó kivételével – elhelyezni, olyan növényzetet (fát) ültetni, illetve olyan tevékenységet folytatni, amely
a vezeték biztonságát, az életet, a testi épséget vagy a vagyonbiztonságot veszélyezteti. A tilalmakat és a korlátozások
részletes szabályait e törvény végrehajtására kiadott jogszabály állapítja meg.”
62. § (1) A Bt. 36. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) A tulajdonosnak a tájrendezést úgy kell ütemezni, hogy 2013. évtől kezdődően, minden évben a használaton
kívüli bányászati célú mélyfúrások tájrendezési kötelezettségének legalább 1/15 részét teljesíteni kell. A tulajdonos
köteles a tulajdonában lévő összes használaton kívüli bányászati célú mélyfúrás tájrendezését 2027. december 31-ig
befejezni.” (2) A Bt. 36. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Nem kell elvégezni azoknak a bányászati célú mélyfúrásoknak a tájrendezését, amelyek nem bányászati célú
hasznosításra kerülnek. A bányafelügyelet dönt arról, hogy a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrás bányászati
célra már nem alkalmas. A bányafelügyelet döntése nem jogosít a nem bányászati célú hasznosítás megkezdésére,
ahhoz meg kell szerezni a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyét.
(7) Amennyiben a (6) bekezdés szerinti bányafelügyeleti határozat jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított fél
éven belül a tulajdonos nem kezdeményezi a nem bányászati célú hasznosítás engedélyezését a hatáskörrel
rendelkező hatóságnál, vagy ha az engedélyben meghatározott időtartamon belül a hasznosítást nem kezdi meg,
köteles a tájrendezést elvégezni. (8) A bányafelügyelet a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrásokról nyilvántartást vezet.”
63. § (1) A Bt. 41/A. § (1) bekezdése a következő g) és h) ponttal egészül ki:
(A bányafelügyelet bírsággal sújtja azt a természetes vagy jogi személyt, vagy jogi személyiség nélküli gazdasági
társaságot, aki vagy amely) „g) e törvény hatálya alá tartozó tevékenységek végzése során a villamos berendezés és készülék, a villamos fogyasztó
berendezés létesítésére és üzemben tartására vonatkozó biztonsági előírást megszegi,
h) a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó polgári robbantási tevékenységre vonatkozó biztonsági szabályokat vagy a
hatósági határozatban előírtakat megszegi.” (2) A Bt. 41/A. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben a bírság akkor alkalmazható, ha az ingatlan tulajdonosa (kezelője,
haszonélvezője) a földgáz, a kőolaj, a kőolajtermék, valamint az egyéb gáz- és gáztermékvezeték tulajdonosát vagy
üzemeltetőjét a jogellenes állapot megszüntetésében akadályozza.” (3) A Bt. 41/A. §-a a következő (4)–(7) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A bányafelügyelet bírsággal sújthatja azt az általa nyilvántartásba vett személyt, aki adatváltozás-bejelentési
kötelezettségének nem tesz eleget. (5) A bányafelügyelet bírsággal sújthatja azt a bányaüzemi felelős műszaki vezetőt, aki a műszaki üzemi tervben foglalt
rendelkezések végrehajtását, továbbá a műszaki előírások, a bányabiztonsági szabályok, a munkabiztonsági, a
környezetvédelmi vagy az ásványvagyon-gazdálkodási szabályok bányaüzemben történő betartását, valamint annak
ellenőrzését elmulasztja. (6) A bányafelügyelet bírsággal sújthatja azt a bányászati hulladékok kezeléséről szóló rendelet szerinti illetékes
személyt, aki a rendeletből eredő feladatait elmulasztja. (7) A bányafelügyelet bírsággal sújthatja azt a cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei tartályban vagy
palackban történő forgalmazásának szabályairól és hatósági felügyeletéről szóló rendelet szerinti gázforgalmazói
engedélyest, aki a nyomástartó berendezés használatbavételére vonatkozó bejelentési kötelezettségét elmulasztja.”
64. § (1) A Bt. 43/A. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A bányafelügyelet által folytatott eljárásokban az eljárás megindításáról szabályszerűen értesített ügyfél ügyféli
jogait csak akkor gyakorolhatja, ha az elsőfokú eljárásban nyilatkozatot tett vagy kérelmet nyújtott be.”
(2) A Bt. 43/A. §-a a következő (6)–(9) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A bányafelügyelet által adott engedély jogosítottjának polgári jog szerinti jogutódja az engedély alapján
jogosított helyébe léphet, köteles azonban a jogutódlást – annak megfelelő igazolása mellett – az engedélyben
meghatározott tevékenység megkezdése vagy folytatása előtt írásban a bányafelügyeletnek bejelenteni.
(7) A bányafelügyelet hatósági eljárása során a székhelyén lakcímmel nem rendelkező természetes személyt is idézheti
székhelyére. (8) Ha az eljárás jelentős számú ügyfelet érint – az eljárás megindításáról szóló értesítés, valamint az eljárás során a
személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – a bányafelügyelet az ügyféllel hirdetményi úton tart
kapcsolatot. (9) A bányafelügyelet eljárásaiban szakhatóságként kijelölt hatóság az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt
benyújtott kérelmére – a földvédelmi szakhatósági eljárás kivételével – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki,
amely a kiadásától számított egy évig használható fel.”
65. § A Bt. 43/B. § (6) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
(A bányafelügyelet) „f) a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó tevékenység során bekövetkezett súlyos üzemzavar és súlyos munkabaleset
bejelentésének és vizsgálatának rendjéről szóló biztonsági szabályzat szerinti súlyos baleset és súlyos üzemzavar
kivizsgálásáról szóló határozatát munkavédelmi, környezet- és természetvédelmi, továbbá az energiaellátás
folyamatos biztosítása érdekében” (fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja.)
66. § A Bt. 44. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az 1. § (7) bekezdése szerinti tevékenységek jogszerűségének vizsgálata a bányafelügyelet hatáskörébe tartozik.”
67. § (1) A Bt. 44/C. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nyomástartó berendezést vizsgáló szakember vagy felügyeleti személy, a földtani szakértő, a hites bányamérő és
a bányaüzemi felelős műszaki vezető a tevékenységi engedély megszerzése céljából a bányafelügyelet részére
a) hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű, vagy
b) kéri, hogy az arra vonatkozó adatokat, amely szerint büntetlen előéletű, a bűnügyi nyilvántartó szerv
a bányafelügyelet részére – annak az engedély kiadásának elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján –
továbbítsa.” (2) A Bt. 44/C. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A bányafelügyelet az (1)–(3) bekezdésben meghatározott körülmény igazolása céljából kezeli
a) a tevékenységi engedély iránti kérelmet benyújtó, b) tevékenységi engedéllyel rendelkező
nyomástartó berendezést vizsgáló szakember vagy felügyeleti személy, a földtani szakértő, a hites bányamérő és a
bányaüzemi felelős műszaki vezető azon adatait, amelyeket az e célból a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított
hatósági bizonyítvány tartalmaz.” (3) A Bt. 44/C. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A nyilvántartásba vett személy a nyilvántartott adataiban történt változást köteles a bányafelügyeletnek 8 napon
belül bejelenteni.” 68. § A Bt. 49. §-a a következő 50. és 51. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:) „50. Használaton kívüli bányászati célú mélyfúrás, kút: a meddő szénhidrogén kutatófúrás, kút, illetve a termelésből
kivont, a mező termeltetéséhez már nem szükséges vagy műszakilag alkalmatlanná vált szénhidrogénkút.
51. Meddő szénhidrogén kutatófúrás, kút: olyan kutatófúrás (kút), amely szénhidrogén-indikációt nem eredményezett
vagy olyan mértékben eredményezett, amely alapján a szénhidrogén nem termelhető ki gazdaságosan.”
69. § A Bt. VI. Része a következő 49/D. §-sal egészül ki:
„49/D. § A szénjárandóságra jogosult nyugdíjas bányász kérheti szénjárandóságának pénzbeli megváltását.”
70. § (1) A Bt. 50. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A 24. § (3) bekezdése szerinti műszaki-biztonsági irányítási rendszert 2013. december 31-éig kell kidolgozni.”
(2) A Bt. 50. §-a a következő (12)–(18) bekezdéssel egészül ki:
„(12) Az 1991. október 1-je előtt mélyített használaton kívüli bányászati célú mélyfúrások, illetve kutak – ha az
üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában
történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény (a továbbiakban: Módtv1.) hatálybalépését megelőzően azokon
más tulajdonjogot nem szerzett – tulajdonjoga az államot illeti meg. E rendelkezés nem zárja ki azt, hogy az állam e
rendelkezés hatálybalépése után 1991. október 1-je előtt mélyített használaton kívüli bányászati célú mélyfúrást vagy
kutat elidegenítsen. (13) E törvény Módtv1.-vel megállapított 14. § (1) bekezdését a hatálybalépését követően adományozott kutatási
jogokra vagy kiadott kutatási engedélyekre kell alkalmazni. (14) Az e törvény 22/A. § (13) bekezdése a Módtv1. hatálybalépését megelőzően kiadott kutatási engedélyek hatályát
nem érinti, de az abban foglalt területi korlátozást az újonnan megszerezni kívánt kutatási jog vagy kutatási engedély
tekintetében az új kutatási engedély vagy kutatási jog megszerzésének időpontjában alkalmazni kell.
(15) A Módtv1.-vel megállapított 22/C. § szerinti, 2003. január 1-je előtt megállapított bányatelken lehatárolt
szénhidrogén mezőre vonatkozóan a 22/C. § szerinti kutatási műszaki üzemi tervet a Módtv1. hatálybalépését követő
2 éven belül kell benyújtani. Nem vonatkozik ez a kötelezettség a Módtv1. hatálybalépésekor jóváhagyott
szüneteltetési műszaki üzemi terv alapján szüneteltetett szénhidrogén mezőkre.
(16) A Módtv1. hatálybalépése előtt a bányafelügyelet által nyilvántartásba vett felelős műszaki vezető vagy helyettes
abban a nyilvántartás szerinti bányaüzemben, amelyre kijelölése szól a felelős műszaki vezetői vagy helyettesi
tevékenységet a Módtv1. hatálybalépése előtt hatályos szabályok szerint továbbfolytathatja. A Módtv1.
hatálybalépését követően felelős műszaki vezetői vagy helyettesi megbízás csak az e törvény Módtv1.-vel módosított
28. §-a szerinti engedéllyel rendelkező részére adható. (17) A használaton kívüli bányászati célú mélyfúrásoknak, kutaknak a 36. §-t módosító Módtv1. hatálybalépése előtt
engedélyezett nem bányászati célú hasznosítása esetében a hasznosítást a Módtv1. hatálybalépésétől számított egy
éven belül kell megkezdeni. Ennek elmaradása esetén a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrás kút tájrendezését
el kell végezni. (18) A Módtv1. hatálybalépését követően a 36. § (8) bekezdése szerinti nyilvántartást 2013. szeptember 30-ig kell
létrehozni, amelyhez a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrások tulajdonosa 2013. július 31-ig köteles adatot
szolgáltatni.” 71. § (1) A Bt. 50/A. § (1) bekezdés 5. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány) „5. a kutatási engedélyezésére és a kutatási munkaprogram alapvető tartalmi követelményeire, a kutatási
jogadományhoz, illetve a kutatási engedélyhez tartozó pénzügyi biztosítékra, valamint a kutatási terület kialakítására
és mértékére, valamint kutatási jogadománnyal vagy kutatási engedéllyel érintett olyan részben vagy egészben fedő
vagy magában foglaló földtani szerkezetek esetében, amelyekre más bányavállalkozó bányászati jogát már
megállapították, a kötendő megállapodás hatósági jóváhagyásának feltételeire vagy a megállapodás hiányában az
együttműködés szükségességének és tartalmának megállapítására,” (vonatkozó részletes szabályok rendeletben történő megállapítására.)
(2) A Bt. 50/A. § (1) bekezdése a következő 27–29. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány) „27. a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrások nyilvántartására,
28. a koncessziós pályázatra kijelölhető zárt területek listájának kiegészítésére tehető javaslatra, a kijelölhető területek
közzétételére, 29. a nyugdíjas bányászok szénjárandóságának pénzbeli megváltására”
(vonatkozó részletes szabályok rendeletben történő megállapítására.) (3) A Bt. 50/A. § (2) bekezdése a következő p) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter) „p) a bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenység folytatásának részletes feltételei, az e tevékenységre jogosító
engedély kiadásának rendje, a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalma, valamint a nyilvántartás
vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályok, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági
határozatban előírt kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezmények”
(rendeletben történő megállapítására.) 72. § A Bt. a) 1. § (3) bekezdésében az „ipari” szövegrész helyébe a „polgári”,
b) 6. § (3) bekezdésében a „jogerős határozattal megállapított bányajáradék, felügyeleti díj, térítési díj vagy bírság”
szövegrész helyébe a „bányajáradék, felügyeleti díj, jogerős határozattal megállapított kiesett bányajáradék
pótlására megállapított díj, térítési díj vagy bírság”, c) 8. §-ában a „jogi és természetes személyekkel, valamint ezek jogi személyiség nélküli társaságaival” szövegrész
helyébe a „természetes személlyel vagy átlátható szervezettel”, d) 22. § (2) bekezdésében az „A kutatási jog” szövegrész helyébe az „Az adományozott kutatási jog vagy a kutatási
engedély”, e) 22/A. § (9) bekezdésében a „kutatási jogadományt” szövegrész helyébe a „kutatási engedélyt”,
f) 22/A. § (10) bekezdésében a „kutatási jog adományozására” szövegrész helyébe a „kutatás engedélyezésére”,
g) 22/A. § (11) bekezdés a) pontjában a „kutatási jogadomány” szövegrész helyébe a „kutatási engedély”,
h) 22/A. § (11) bekezdés b) pontjában a „kutatási jogadományt” szövegrész helyébe a „kutatási engedélyt”,
i) 23. § (1) bekezdésében a „kutatási jogot adományozó” szövegrész helyébe a „kutatást engedélyező”,
j) 30. § (4) bekezdés a) pontjában a „jóváhagyott szüneteltetési műszaki üzemi terv alapján történő szüneteltetés”
szövegrész helyébe a „kitermelés szüneteltetésének”, k) 31. § (1) bekezdésében a „bányászati létesítmények” szövegrész helyébe a „bányászati tevékenységgel és a
bányászati hulladék kezelésével kapcsolatos sajátos építmények”, l) 31. § (3) bekezdésében a „bányászati létesítmények” szövegrész helyébe a „bányászati tevékenységgel és a
bányászati hulladék kezelésével kapcsolatos sajátos építmények”, m) 35. § (1) bekezdésében a „bányavállalkozó” szövegrész helyébe a „bányavállalkozó és a gázipari engedélyes”,
n) 39. § (3) bekezdésében a „szabályozási tervekben” szövegrész helyébe a „helyi építési szabályzatban”,
o) 41. § (2) bekezdésében a „tájrendezést” szövegrész helyébe a „tájrendezést, vagy a bányavállalkozó bányászati
jogát törölheti, amely esetben a 26/A. § (6)–(7) bekezdését is alkalmazni kell”,
p) 43/B. § (1) bekezdésében a „kutatási jog adományozására” szövegrész helyébe a „kutatás engedélyezésére”,
q) 49. § 18. pontjában a „kutatási jogot adományozó” szövegrész helyébe a „kutatást engedélyező”
szöveg lép. 73. § (1) Hatályát veszti a Bt. 14. § (2) bekezdése, 20. § (10) bekezdése, 22/A. § (4) bekezdése, 49. § 13. pontja.
(2) Hatályát veszti a Bt. 50/A. § (1) bekezdés 4. pontjában a „természetben történő teljesítésére,” szövegrész.
19. A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény módosítása
74. § A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) 5. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(2) A Hivatal működését saját bevételeiből fedezi. A Hivatal részére felügyeleti tevékenységéért a hatáskörébe tartozó
engedélyesek felügyeleti díjat kötelesek fizetni, amelynek mértéke az engedélyes tevékenysége előző évi nettó
árbevételének 0,06%-a. Ha a tárgyévet megelőző évben az engedélyesnek nem volt nettó árbevétele, vagy nem volt
teljes évre vonatkozó nettó árbevétele, akkor éves felügyeleti díj előleget kell fizetni, amelynek mértéke a tárgyévre
vonatkozó üzleti tervben az engedélyköteles tevékenységből elérni tervezett nettó árbevétel 0,06%-a. Ha a tárgyév
tényleges nettó árbevétele nem azonos az üzleti tervben tervezettel, a különbözet 0,06%-ával a tárgyévet követő
évben a fizetendő felügyeleti díj mértékét megfelelően módosítani kell.”
75. § A Tszt. 8. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A fogyasztóvédelmi hatóság:) „b) eljár a 11. § (2) bekezdésében, a 36. §-ban, a 40. § (2) bekezdésében, a 43. § (1)–(4) bekezdésében, a 44. §-ban,
a 46. §-ban, valamint az 53. §-ban foglalt rendelkezések lakossági felhasználóval, illetve természetes személy
díjfizetővel szembeni megsértése esetén.” 76. § A Tszt. 57/D. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Hivatal az ármegállapítással, árváltozással és a távhőszolgáltatási támogatással kapcsolatos javaslatát a miniszter
részére minden év augusztus 31-ig küldi meg.” 77. § A Tszt.
a) 60. § (2) bekezdés b) pontjában az „a hatósági árelőkészítés” szövegrész helyébe az „az árelőkészítés” szöveg,
b) 60. § (2) bekezdés g) pontjában a „távhőszolgáltatási támogatás mértékét” szövegrész helyébe a
„távhőszolgáltatási támogatás mértékét és az előkészítése módszertanára vonatkozó szabályokat” szöveg
lép. 78. § Hatályát veszti a Tszt. a) 19. § (5) bekezdése,
b) 57/D. § (5) bekezdésében az „árfelügyeleti és hatósági” szövegrész.
20. Az Éhvt. módosítása 79. § Az Éhvt. 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § A törvény hatálya az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével, nyelőkkel való eltávolításával,
valamint az éghajlatváltozás elkerülhetetlen hatásaihoz való alkalmazkodással összefüggő tevékenységekre terjed ki.”
80. § (1) Az Éhvt. 2. § nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § E törvény és a végrehajtására kiadott jogszabályok alkalmazásában:”
(2) Az Éhvt. 2. § 12. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:) „12. kibocsátható mennyiség: az üvegházhatású gázok emberi tevékenységből származó, összesített kibocsátás
mennyisége, szén-dioxid egyenértékben kifejezve egy meghatározott kötelezettségvállalási időszakra, a
Jegyzőkönyv, illetve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló, 2012. június 21-i 601/2012/EU bizottsági rendelet (a
továbbiakban: 601/2012/EU bizottsági rendelet) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően;” (3) Az Éhvt. 2. § 19. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:) „19. nemzeti forgalmi jegyzék: az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az
erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló törvény szerinti forgalmi jegyzéket
magába foglaló közhiteles és nyilvános jegyzék;” (4) Az Éhvt. 2. § 22. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:) „22. kibocsátási jogosultság: a kiotói egység, valamint az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében
és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló törvény szerinti ÜHG-egység és
ESD-egység.” 81. § Az Éhvt. 3. §-a és az azt megelőző alcím megjelölése helyébe a következő rendelkezés lép:
„A Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia
3. § (1) Az Országgyűlés az éghajlatváltozással kapcsolatos célok, eszközök, prioritások, így különösen
az éghajlatváltozással, az azt kiváltó folyamatokkal és a hatásokkal kapcsolatos hazai kutatásokkal, az üvegházhatású
gázok hazai kibocsátásainak csökkentésével és az éghajlatváltozás hazai hatásaihoz való alkalmazkodással, valamint a
hazai hatásokra való felkészüléssel kapcsolatos feladatok, és ezen célok végrehajtásához szükséges eszközök
meghatározása érdekében Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégiát (a továbbiakban: Éghajlatváltozási Stratégia) fogad el.
(2) Az Éghajlatváltozási Stratégiát első alkalommal a 2008–2025-ig tartó időszakra kell kidolgozni a nemzetközi
kötelezettségvállalásoknak megfelelően. A Kormány az Éghajlatváltozási Stratégiát ötévente felülvizsgálja.
A felülvizsgálat előkészítéséről az energiapolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) gondoskodik.
A felülvizsgált Éghajlatváltozási Stratégiát az Országgyűlés fogadja el. Az Éghajlatváltozási Stratégia különösen
az alábbiakat tartalmazza: a) az éghajlatváltozás várható magyarországi hatásainak, természeti és társadalmi-gazdasági következményeinek,
valamint az ökoszisztémák és az ágazatok éghajlati sérülékenységének értékelését;
b) az üvegházhatású gázok kibocsátáscsökkentésének céljait, prioritásait és cselekvési irányait tartalmazó hazai
dekarbonizációs útitervet az alacsony karbontartalmú, versenyképes gazdaságra történő, 2050-ig tartó átmenetről,
figyelembe véve az Európai Bizottság hasonló időtávú stratégiai dokumentumait;
c) egy nemzeti alkalmazkodás stratégiai keretrendszert, különös tekintettel az éghajlatváltozással és a
klímabiztonsággal összefüggő kockázatok megelőzésére és károk mérséklésére; a stratégiai keretrendszer
támogatásául a nemzeti alkalmazkodási térinformatikai rendszer és az arra épülő területi és ágazati éghajlati
sérülékenységvizsgálatok eredményei szolgálnak; d) az éghajlatváltozás megelőzését, valamint az éghajlatváltozásra való felkészülést és alkalmazkodást szolgáló
szemléletformálási tevékenységek célrendszerét. (3) A miniszter az Éghajlatváltozási Stratégia elfogadását követően annak végrehajtásáról szükség szerint, de legalább
háromévente beszámol a Kormánynak, valamint az Országgyűlés hatáskörrel rendelkező szakbizottságának.
(4) A (2) bekezdés c) pontja szerinti nemzeti alkalmazkodási térinformatikai rendszer felállításáról és működtetéséről, a
szükséges adatgyűjtésről, valamint a területi és ágazati éghajlati sérülékenység vizsgálatok elvégzéséről az
energiapolitikáért felelős miniszter gondoskodik.” 82. § Az Éhvt. 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A környezetvédelemért felelős miniszter egyetértésben a miniszter, valamint az erdőgazdálkodásért felelős
miniszterrel az üvegházhatású gázok emberi tevékenységből származó hazai kibocsátásának, illetve a nyelők általi
eltávolításának figyelemmel kísérésére, adatok gyűjtésére, nyilvántartására évenként leltárt (a továbbiakban: Nemzeti
Kibocsátási Leltár) készít, az adatok feldolgozására, elemzésére, valamint előrejelzések készítésére a nemzetközi
kötelezettségvállalásoknak megfelelően nyilvántartási rendszert (a továbbiakban: Nemzeti Nyilvántartási Rendszer)
létesít és működtet. A Nemzeti Kibocsátási Leltár a Nemzeti Nyilvántartási Rendszer részét képezi.”
83. § Az Éhvt. 5. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A számlanyitást kérelmező köteles legalább két meghatalmazott képviselőt megnevezni. A meghatalmazott
képviselő büntetlen előéletű és nem állhat a közügyektől eltiltás hatálya alatt. A kérelmező köteles hatósági
bizonyítvánnyal igazolni, hogy a meghatalmazott képviselőként megnevezett személy e feltételeknek megfelel, vagy
csatolni e személy hozzájáruló nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat
a bűnügyi nyilvántartó szerv a környezetvédelmi hatóság részére – annak a számlanyitási kérelem vizsgálata céljából
benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa.” 84. § Az Éhvt. 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. § Az üvegházhatású gázok kibocsátásával, illetve nyelőkkel történő eltávolításával, és egyéb éghajlatváltozással
kapcsolatos jelentéstételt a miniszter teljesíti a 601/2012/EU bizottsági rendelet és az üvegházhatású gázok
kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő
csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat rendelkezéseinek, valamint a nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően.” 85. § Az Éhvt. 9. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nemzeti vagyon részét képező kibocsátási jogosultságok értékesítési eljárása során az állami vagyonról szóló
törvény (a továbbiakban: Vtv.), a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény, az üvegházhatású gázok közösségi
kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló
törvény, valamint e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabályok rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.”
86. § Az Éhvt. 10. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A (3) bekezdés szerinti bevételnek az Éghajlatváltozási Stratégiával összhangban történő felhasználásáról a
miniszter gondoskodik.” 87. § Az Éhvt. 13/E. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„13/E. § A környezetvédelmi hatóság 13/B. §–13/C. § szerinti engedélyezési eljárásáért és a 13/C. § szerinti
bejelentésért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.” 88. § (1) Az Éhvt. 14. § (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„a) az Éghajlatváltozási Stratégia felülvizsgálatához szükséges nemzeti alkalmazkodási térinformatikai rendszer
működésének részletes szabályait, különös tekintettel az abban kezelt adatok körére, az adatszolgáltatás rendjére,
az adatok nemzeti alkalmazkodási térinformatikai rendszer keretében történő felhasználásának részletes szabályaira;”
(2) Az Éhvt. 14. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a) az együttes végrehajtási hitelesítői névjegyzékbe és a külföldi együttes végrehajtási hitelesítői névjegyzékbe
történő bejegyzésért, továbbá a hitelesítői jogosultság felfüggesztésének megszüntetéséért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díj mértékét az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg,
b) az a) pontban meghatározott igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének részletes szabályait rendeletben állapítsa
meg.” 89. § Az Éhvt. 17. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„17. § (1) E törvény – a végrehajtására kiadott jogszabályokkal együtt –
a) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és
a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek, b) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
szóló 2003/87/EK irányelvnek a Kiotói Jegyzőkönyv projektmechanizmusára tekintettel történő módosításáról szóló,
2004. október 27-i 2004/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és
c) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi
rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i
2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E törvény – a végrehajtására kiadott jogszabályokkal együtt – az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli
kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló, 2004. február
11-i 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.”
90. § Hatályát veszti az Éhvt. 10. § (4a) bekezdése és 16. §-a.
21. A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosítása
91. § (1) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET.) 7. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép: „(5) Megújuló energiaforrást hasznosító új termelőkapacitások létesítése során, valamint kiemelt európai szervezettel
való kutatás-fejlesztési célú együttműködés biztosításra az állam érdekében létesített kutatási szervezet mint
felhasználó esetében a hálózati engedélyesek az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban és a Hivatal
határozatában meghatározott feltételek szerint és mértékben kötelesek viselni a közcélú hálózat műszaki
átalakításából (különösen hálózati csatlakozások és a hálózat megerősítéséből) származó azon költségeket, amelyek az
elosztó és átviteli hálózatra való csatlakozás műszaki feltételeit megteremtik. Ezen költségeknek a hálózati
engedélyeseket terhelő részét a Hivatal a rendszerhasználati díjak megállapítása során indokolt mértékben
figyelembe veszi.” (2) A VET. 13. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Minden villamosenergia-kereskedő (kivéve az egyetemes szolgáltatókat az általuk ilyen minőségben értékesített
villamos energia mennyiség tekintetében) és a felhasználónak közvetlenül értékesítő termelői engedélyes köteles a
külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően a felhasználó(i) részére értékesített villamos energia arányában
átvenni az átvételi kötelezettség alá eső villamos energiát és erre vonatkozóan szerződést kötni az átviteli
rendszerirányítóval. A villamos energiát importáló felhasználó a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően a saját
maga által elfogyasztott villamos energia arányában köteles átvenni az átvételi kötelezettség alá eső villamos energiát
és erre vonatkozóan szerződést kötni az átviteli rendszerirányítóval.”
92. § A VET. 13. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (1a) és (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1) Minden mérlegkörfelelős köteles az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia szétosztásáról szóló miniszteri
rendeletben foglaltaknak megfelelően a mérlegkörébe tartozó felhasználók részére értékesített villamos energia
arányában átvenni az átvételi kötelezettség alá eső és az átviteli rendszerirányító által menetrend alapján átadott
villamos energiát, valamint megfizetni az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia ellenértékét az (1a) bekezdés
c) pontja, valamint az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia szétosztásáról szóló miniszteri rendeletben
meghatározott részletes szabályok szerint, és erre vonatkozóan szerződést kötni az átviteli rendszerirányítóval.
(1a) Az átviteli rendszerirányító a 9. §-ban meghatározottak végrehajtása érdekében jogosult és köteles
a) az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia elszámolására létrehozott, a kereskedelmi szabályzatban
meghatározott mérlegkör működtetésére, kiegyenlítésére, b) az átvételi kötelezettség alá eső összes villamosenergia-mennyiségből jogszabályi előírások szerint az
(1) bekezdésben meghatározottak által menetrend alapján kötelezően átveendő villamos energia mennyiségét
meghatározni és szétosztani, valamint az átvételi kötelezettség alá eső villamos energia szervezett
villamosenergia-piacon értékesítendő részét meghatározni, és azt azon a szervezett villamosenergia-piacon
értékesíteni, amelyben részesedéssel rendelkezik, és c) a kötelező átvétel alá eső villamos energia ellenértékét a szervezett villamosenergia-piacon értékesített kötelező
átvétel alá eső villamos energia ellenértékével csökkentve az (1) bekezdése szerinti miniszteri rendeletben
meghatározott részletes szabályok szerint elszámolni. (1b) Az (1a) bekezdés b) pontja szerinti szervezett villamosenergia-piacot működtető engedélyes közszolgáltatási
kötelezettség keretében köteles az (1a) bekezdés b) pontjának megfelelően meghatározott villamos energia
mennyiség értékesítése céljából kereskedésben történő részvételre az átviteli rendszerirányítóval szerződést kötni.”
93. § (1) A VET. 17. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az átviteli rendszerirányító) „a) részt vesz a regionális szinten vagy az együttműködő európai villamosenergia-rendszer szintjén szervezett és
koordinált átviteli szűkületkezelési eljárásokban (a továbbiakban együtt: szűkületkezelési eljárások);”
(2) A VET. 17. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben meghatározott képviselet keretében az átviteli rendszerirányító a szűkületkezelési
eljárásokban történő együttműködéssel kapcsolatos, valamint a villamosenergia-rendszer együttműködő képességét
alapvetően befolyásoló megállapodást a Hivatal előzetes hozzájárulásával jogosult megkötni. A megkötött
megállapodásról az átviteli rendszerirányító az energiapolitikáért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter) és a
Hivatalt tájékoztatja.” 94. § (1) A VET. 25. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az átviteli és az elosztó hálózat fejlesztésének tervezésekor figyelembe kell venni a keresletoldali szabályozás, a
megújuló energiaforrásokból és a hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, a kapcsoltan termelt villamos
energia termelése elősegítésének energiapolitikai követelményeit, valamint a kiemelt európai szervezettel való
kutatás fejlesztési célú együttműködés biztosításra az állam érdekében létesített kutatási szervezet mint felhasználó
érdekeit.” (2) A VET. 30. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„30. § Az elosztó hálózati engedélyes az e törvényben meghatározott feladatait, különösen a hálózatokhoz történő
csatlakozás és a hozzáférés biztosítását – a 7. § (5) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel – átlátható módon,
befolyásmentesen és az egyenlő bánásmód követelményének megfelelően köteles végrehajtani.”
95. § A VET. 47/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az elosztó az (1) és (3) bekezdés szerinti kezdeményezésnek legkésőbb annak kézhezvételét követő munkanapon
köteles eleget tenni.” 96. § A VET. 47/B. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a villamosenergia-kereskedő a feltételek teljesítése érdekében határidőt
biztosít. A felhasználó felmondása a megjelölt szerződési feltételek teljesülésével hatályosul.”
97. § A VET. 53. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A szervezett villamosenergia-piacon) „c) a villamosenergia-kereskedő, valamint a rendszerszintű szolgáltatások és az átvételi kötelezettség alá eső villamos
energia mérlegköre kiegyenlítésének biztosítása vonatkozásában, valamint a szűkületkezelési eljárásokban történő
együttműködés keretében az átviteli rendszerirányító vételre és eladásra irányuló”
(ügyleteket köthet, amennyiben megfelel a szervezett villamosenergia-piaci szabályzatban előírt feltételeknek, továbbá a
szervezett villamosenergia-piaci engedélyessel a kereskedésben történő részvételre, az ügyletek elszámolására pedig
szükség esetén az elszámolást végző szervezettel szerződést kötött.)
98. § A VET. 54. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben előírt tulajdonosi korlátokat az átviteli rendszerirányítóra és az átviteli rendszerirányító
számviteli törvény szerint meghatározott leányvállalatára nem kell alkalmazni.”
99. § (1) A VET. 74. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az alábbi tevékenységeket a Hivatal által kiadott engedélyek alapján lehet gyakorolni:)
„b) az 50 MW és az ezt meghaladó névleges teljesítőképességű erőmű létesítése, villamosenergia-termelése, valamint
az erőmű jogszabályban meghatározott módon történő bővítése, névleges teljesítőképességének növelése, illetve
csökkentése, villamosenergia-termelésének szüneteltetése, megszüntetése, továbbá ha a kiserőmű bővítését vagy
névleges teljesítőképességének növelését követően az erőművi névleges teljesítőképesség eléri, vagy meghaladja az
50 MW-ot, a kiserőmű bővítése, a névleges teljesítőképesség növelése és a termelői működési engedéllyel való
villamosenergia-termelése,” (2) A VET. 80. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A 0,5 MW és az ezt meghaladó névleges teljesítőképességű kiserőmű esetén az engedélyes köteles a Hivatalt és az
átviteli rendszerirányítót a kiserőmű a) üzembe helyezésének és a kereskedelmi üzem megkezdésének tervezett időpontjáról 60 nappal előre és
b) az üzembe helyezés és a kereskedelmi üzembe helyezés megtörténtéről 30 napon belül
tájékoztatni.” (3) A VET. 80. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha a kiserőművi összevont kérelem tárgya szerinti kiserőmű vonatkozásában az előző rendelkezésre jogosult a 7. §
(2) bekezdése szerint szélerőmű kapacitásra jogosult volt, és kiserőművi összevont engedélyt kapott, az új kiserőművi
összevont engedélyt kérelmező mentesül a 7. § (2) bekezdése szerinti követelmények teljesítése alól.”
(4) A VET. 91. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha az engedélyköteles tevékenységet új rendelkezésre jogosult kívánja gyakorolni, az engedélyköteles
tevékenység kizárólag az új rendelkezésre jogosult részére kiadott új engedély alapján gyakorolható.”
(5) A VET. 96. § (1) bekezdés d) pontja a következő de) alponttal egészül ki:
[A Hivatal az engedélyes jelen törvényben, a végrehajtására kiadott külön jogszabályokban, a 714/2009/EK rendeletben, az
Európai Bizottság által a 714/2009/EK rendelet alapján kiadott általános hatályú közvetlenül alkalmazandó uniós jogi
aktusban, uniós jogi rendelkezésben, az Ügynökség az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségéről szóló,
2009. július 13-i 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 713/2009/EK rendelet) alapján
kiadott kötelező erejű határozatában, a villamosenergia-ellátási szabályzatokban, valamint az üzletszabályzatában, vagy
a Hivatal által kiadott határozatokban meghatározott kötelezettségeinek megszegése esetén köteles visszavonni az
engedélyt, ha:] „de) a kiserőmű kivitelezése az engedélyben meghatározott, de legkésőbb a Hivatal által meghosszabbított
kivitelezési határidőn belül nem történt meg, vagy a kivitelezést követő három éven belül a kiserőmű üzembe
helyezésére nem került sor.” 100. § A VET. a következő 106. §-sal egészül ki:
„106. § A Hivatal vizsgálja a villamosenergia-nagykereskedelmi piacon kialakuló ajánlati és ügyleti árakat, és elemzi
ezen árak kialakulásának okait. A vizsgálat lefolytatása érdekében a Hivatal tájékoztatást kérhet az e törvény szerinti
engedélyesektől a villamosenergia-nagykereskedelmi ügyleteikben, ajánlataikban érvényesülő árakról, ezen árak
kialakítására alapot adó információkról, körülményekről, összefüggésekről. A megküldött adatokat a Hivatal – az üzleti
titoknak minősülő adatok bizalmas kezelése mellett – kizárólag a nagykereskedelmi piac működéséről és aktuális
helyzetéről készített elemzéshez használhatja fel.” 101. § A VET. 117. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A villamosmű, termelői vezeték, magánvezeték és a közvetlen vezeték építésére adott engedély hatálya
megszűnik, ha az építményeket az építésre kiadott engedély jogerőre emelkedésétől számított két éven belül nem
építi meg, vagy az említett építményeket véglegesen eltávolítja. A Hatóság a villamosmű, termelői vezeték,
magánvezeték és a közvetlen vezeték építésére adott engedély hatályát az engedélyes által a hatály lejárta előtt
benyújtott kérelem alapján, külön jogszabályban meghatározott módon, két alkalommal legfeljebb két-két évvel
meghosszabbíthatja, amennyiben az engedély a meghosszabbítás idején hatályban lévő jogszabályi előírásoknak
megfelel.” 102. § (1) A VET. 123. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Közterületen elhelyezett közcélú hálózatra és ennek közterületet érintő biztonsági övezetére nem kell
vezetékjogot alapítani. Az ilyen terület igénybevételére az érintetteknek megállapodást kell kötni.”
(2) A VET. 127. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Közterületen elhelyezett, az (1) bekezdés szerinti átalakító- és kapcsolóberendezésre használati jogot nem kell
alapítani. Az ilyen terület igénybevételére az érintetteknek megállapodást kell kötni.”
103. § (1) A VET. 142/A. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (4a) és (4b) rendelkezéssel
egészül ki: „(4) A Hivatal a 142. § (2) bekezdésében meghatározott miniszteri rendelet előkészítése során kikéri az érintett
engedélyesek és a felhasználók reprezentatív érdekképviseleteinek véleményét. (4a) A Hivatal a költség-felülvizsgálatra vonatkozó tájékoztatását a következő árszabályozási ciklus kezdetét megelőző
év május 15-éig a honlapján nyilvánosságra hozza. A Hivatal a rendszerhasználati díjak megállapításának részletes
keretszabályaira vonatkozó javaslatát a következő árszabályozási ciklus kezdetét megelőző év augusztus 31-ig a
honlapján nyilvánosságra hozza, és ezzel egyidejűleg kezdeményezi a miniszternél rendelettel történő kihirdetését.
(4b) A (4a) bekezdésben nem szabályozott esetekben a Hivatal a miniszteri rendeletre vonatkozó előterjesztését a
miniszteri rendelet tervezett hatálybalépését megelőzően legalább 40 nappal köteles megküldeni a miniszter
részére.” (2) A VET. 143. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az egyetemes szolgáltató által az (1) bekezdés szerint kötelezően nyújtott termékcsomagokat, a kötelezően
nyújtott egyetemes szolgáltatás árát, az áralkalmazási feltételeket, valamint az árszabályozás kereteit – a 143/A. §
(1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a Hivatal javaslata alapján a miniszter rendeletben állapítja meg.
A Hivatal a javaslatát a rendelet tervezett hatálybalépését megelőzően legalább 40 nappal megküldi a miniszternek.”
104. § A VET. 168. § (4) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Hivatal eljárása során az ügyintézés határideje) „g) a rendszerhasználati díjak mértéke és alkalmazása egyedi feltételeinek megállapítására irányuló eljárásban 30 nap.”
105. § A VET. 170. § (1) bekezdés 19. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy) „19. az okos mérés bevezetésével kapcsolatos mintaprojektek megvalósításával összefüggő szabályokat, ennek
keretében az okos mérőkre és felszerelésükre, a mintaprojektben résztvevők jogaira és kötelezettségeire, az
adatkezeléssel és adatfeldolgozással kapcsolatos előírásokra, a mintaprojekttel összefüggő, és azok eredményeiről
való adatszolgáltatásra, tájékoztatásra vonatkozó szabályokat, ” (rendeletben állapítsa meg.)
106. § (1) A VET. 177/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az okos mérési rendszerek bevezetése érdekében a hálózati engedélyesek és a Get. szerinti rendszerüzemeltetők
okos mérésre vonatkozó mintaprojekteket folytathatnak. A mintaprojekt erre a célra létrehozott gazdasági társaság
útján (a továbbiakban: projekttársaság) is végezhető akkor, ha a gazdasági társaságban külön-külön vagy együttesen a
hálózati engedélyesek, illetve a Get. szerinti rendszerüzemeltetők többségi befolyással rendelkeznek. A 177/A. §
(2)–(6) bekezdésének előírásait a projekttársaság által végzett mintaprojektekre is alkalmazni kell.”
(2) A VET. 177/A. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az engedélyesek és a projekttársaság a mintaprojektek végrehajtása és az azzal kapcsolatos tevékenységük során
jogosultak a rendszerhasználó, valamint a jogszabályban meghatározott fizető személyes adatainak kezelésére.
A mintaprojektek végrehajtása során a projekttársaságot a fogyasztásmérő-berendezéssel összefüggésben az elosztó
jogai és kötelezettségei illetik meg, azzal, hogy a tevékenységét nem szervezheti ki.”
107. § A VET. 1. 74. § (1) bekezdés a) pontjában a „valamint a villamos energia termelésének, megszüntetése” szövegrész helyébe
a „valamint a villamos energia termelésének megszüntetése” szöveg,
2. 75. § (3) bekezdés e) pontjában a „74. § (1) bekezdése szerinti bármely engedélyét” szövegrész helyébe a „74. §
(1) bekezdés b)–i) pontja szerinti engedélyét” szöveg, 3. 97. §-ában az „illetőleg” szövegrész helyébe a „vagy” szöveg,
4. 144. § (5) bekezdés a) pontjában az „a Hivatal előterjesztését” szövegrész helyébe az „az előterjesztés elfogadását”
szöveg, 5. 151. § (1) bekezdésében az „egyetemes szolgáltató” szövegrész helyébe az „egyetemes szolgáltató, a 177/A. §
(1) bekezdése szerinti projekttársaság” szöveg, a „születésének helye” szövegrész helyébe a „születésének helye
és ideje” szöveg, 6. 152. § (1) bekezdésében a „Hivatal részére” szövegrész helyébe a „miniszter és a Hivatal részére” szöveg, az
„a Hivatal határozza meg” szövegrész helyébe a „jogszabály és a Hivatal határozza meg” szöveg,
7. 168. § (4a) bekezdésében a „Ket.” szövegrész helyébe a „közigazgatási és hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)” szöveg,
8. 170. § (1) bekezdés 29. pontjában a „villamos energia átvételi árát,” szövegrész helyébe a „villamos energia
átvételi árát, valamint piaci ára meghatározásának szempontjait” szöveg,
9. 172. § (1) bekezdésében az „öt éven” szövegrész helyébe a „hat éven” szöveg,
10. 177/A. § (2) bekezdésében a „felhasználók” szövegrészek helyébe a „rendszerhasználók” szöveg,
11. 177/A. § (3) bekezdésében a „felhasználóknak” szövegrész helyébe a „rendszerhasználóknak” szöveg, a
„felhasználó” szövegrész helyébe a „rendszerhasználó” szöveg, a „felhasználóra” szövegrész helyébe a
„rendszerhasználóra” szöveg, 12. 177/A. § (4) bekezdésében a „felhasználó” szövegrész helyébe a „rendszerhasználó” szöveg
lép. 108. § Hatályát veszti a VET. 1. 3. § 4a. pontjában az „a közigazgatási és hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 172. § e) pontjával összhangban” szövegrész,
2. 176. § (3) és (3a) bekezdése, 3. 176. § (4) bekezdésében az „a (3) bekezdés szerinti megkötéséig” szövegrész.
22. A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosítása
109. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) 3. §-a a következő 9a. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:) „9a. Egyensúlyozó platform: az együttműködő földgázrendszer napi egyensúlyozását és a gáznap végi
egyensúlytalanságok elszámolását segítő speciális, interneten keresztül elérhető elektronikus felület, amelyen
a rendszerüzemeltetők és rendszerhasználók napi egyensúlyozási feladataik ellátásához szükséges kapacitás és
földgáz adásvételi ügyleteket köthetnek.” 110. § A Get. 16. § (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A földgázelosztó a felhasználó bekapcsolását, a földgázelosztási szolgáltatás megkezdését megtagadhatja, vagy
a földgázelosztási szolgáltatás folytatását felfüggesztheti, ha:) „f) a felhasználó nem rendelkezik érvényes földgáz-kereskedelmi szerződéssel, továbbá ha a saját magát ellátó
felhasználó nem rendelkezik érvényes kapacitáslekötési szerződéssel.” 111. § A Get. 28. §-a a következő (4)–(6) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Korlátozott földgáz-kereskedelmi engedélyt az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
valamely más államban gazdasági társaságként bejegyzett, ott jogszerűen földgáz-kereskedelmi tevékenységet
folytató külföldi gazdálkodó szervezet kap, amely a) Magyarország területén történő elérhetőségét kézbesítési megbízott útján biztosítja, és
b) megfelel a földgázellátásról szóló törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendeletben
meghatározott feltételeknek. (5) A korlátozott földgáz-kereskedelmi engedélyes a szervezett földgázpiacon történő értékesítés kivételével
a felhasználó részére földgázt nem értékesíthet. (6) A korlátozott földgáz-kereskedelmi engedélyesre a földgázkereskedőre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni
a 28/A–29/A. §-ban, a 31–31/C. §-ban, a 62. § (2) bekezdés a) pontjában, a 63. § (1) bekezdésében és a 113. §-ban
foglaltak kivételével.” 112. § A Get. a következő 29/B. §-sal egészül ki:
„29/B. § (1) A földgázkereskedő a fizetési késedelem miatti földgázellátásból történő kikapcsolást
a távhőszolgáltatásról szóló törvény szerinti olyan távhőtermelő engedélyessel szemben, amely lakossági
felhasználókat vagy külön kezelt intézményeket is ellátó távhőszolgáltató számára értékesít távhőt, illetve
távhőszolgáltató engedélyesként lakossági felhasználókat vagy külön kezelt intézményeket is ellát
távhőszolgáltatással, kizárólag az alábbi feltételek együttes fennállása esetén kezdeményezheti a földgázelosztónál
a) a távhőtermelő fizetési kötelezettségével 90 napot meghaladó késedelembe esett,
b) a földgázkereskedő a tartozásról a távhőtermelő engedélyest legalább kétszer értesítette, és
c) a fizetési haladék adásáról vagy részletfizetésről szóló egyeztetés nem vezetett eredményre.
(2) Az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti esetben a távhőtermelő engedélyes első értesítése postai vagy elektronikus
úton, második értesítése tértivevényes levélben vagy a távhőtermelő engedélyes általi átvétel igazolására alkalmas
egyéb módon történik. Az első és második értesítés elküldése között legalább 15 napnak el kell telnie.
(3) Ha a földgázellátásból kikapcsolt távhőtermelő engedélyes rendezi valamennyi lejárt tartozását és a külön díj
ellenében végezhető szolgáltatásokról szóló rendeletben meghatározott egyéb költségeket is megfizeti, a
földgázkereskedő legkésőbb a lejárt tartozások és költségek megfizetésétől számított 24 órán belül köteles
kezdeményezni a távhőtermelő engedélyes ellátásba történő ismételt bekapcsolását, e kötelezettség elmulasztása a
földgázkereskedő részéről súlyos szerződésszegésnek minősül. A földgázelosztó a földgázkereskedő bekapcsolásra
irányuló kezdeményezéséről való tudomásszerzéstől számított 24 órán belül biztosítja a földgázelosztási szolgáltatást.
(4) A földgázelosztóval szemben fennálló (1) bekezdés szerinti fizetési késedelem esetén a földgázelosztási
szolgáltatásból történő kikapcsolásra az (1)–(3) bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a
földgázelosztónak a lejárt tartozás megfizetésétől számított 24 órán belül biztosítania kell a földgázelosztási
szolgáltatást.” 113. § A Get. 31/B. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a földgázkereskedő a feltételek teljesítése érdekében határidőt biztosít.
A felhasználó felmondása a megjelölt szerződési feltételek teljesülésével hatályosul.”
114. § (1) A Get. 46. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szervezett földgázpiacon az egyensúlyozó platform azon tagja köthet ügyletet, aki
a) megfelel a szervezett földgázpiaci szabályzatban előírt feltételeknek, és
b) az ügyletkötési tevékenység megkezdését megelőzően szerződést kötött
ba) a szervezet földgázpiaci engedélyessel a kereskedésben történő részvételre, és
bb) az elszámolást végző szervezettel az ügyletek elszámolására.”
(2) A Get. 48. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglaltakat a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény szerinti átviteli
rendszerirányítóra és annak számviteli törvény szerinti leányvállalatára nem kell alkalmazni.”
115. § A Get. „Jelentős piaci erővel rendelkező engedélyes” alcíme a következő 61/A. §-sal egészül ki:
„61/A. § A Hivatal vizsgálja a földgáz-nagykereskedelmi piacon kialakuló ajánlati és ügyleti árakat, és elemzi ezen árak
kialakulásának okait. A vizsgálat lefolytatása érdekében a Hivatal tájékoztatást kérhet az e törvény szerinti
engedélyesektől a földgáz-nagykereskedelmi ügyleteik, ajánlataikban érvényesülő árakról, ezen árak kialakítására
alapot adó információkról, körülményekről, összefüggésekről. A megküldött adatokat a Hivatal – az üzleti titoknak
minősülő adatok bizalmas kezelése mellett – kizárólag a nagykereskedelmi piac működéséről és aktuális helyzetéről
készített elemzéshez használhatja fel.” 116. § (1) A Get. 91. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A szállítóvezetéken a hidraulikai egyensúlyt a szállítási rendszerüzemeltető biztosítja. A rendszerhasználó napi
kereskedelmi egyensúlytartásra kötelezett, ennek keretében a rendszerhasználó köteles az egy adott gáznapon
a szállítóvezetékből vételezett gázmennyiséget ugyanezen a gáznapon betáplálni a szállítóvezetékbe az Üzemi
és Kereskedelmi Szabályzatban meghatározottak szerint.” (2) A Get. 91. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A szállítási rendszerüzemeltető a hidraulikai egyensúly biztosításához saját egyensúlyozó eszközöket,
az egyensúlyozó platformról és a szervezett földgázpiacról beszerzett vagy ott értékesített földgázmennyiségeket,
továbbá más, az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzatban rögzített, átlátható módon beszerzett rugalmassági
szolgáltatásokat vehet igénybe.” (3) A Get. a következő 91/A. §-sal egészül ki:
„91/A. § (1) Az egyensúlyozó platformot a szállítási rendszerirányító működteti.
(2) Az egyensúlyozó platformon az ügyletek pénzügyi elszámolását törvényben meghatározott, a szállítási
rendszerirányító által kiírt pályázaton nyertes elszámolóház végzi. (3) Az egyensúlyozó platformon ügyletet kizárólag az egyensúlyozó platformon tagsággal rendelkezők köthetnek.
Az egyensúlyozó platform tagja lehet a) a földgázkereskedő,
b) a saját jogon eljáró felhasználó, c) a földgáztermelő,
d) a szállítási rendszerüzemeltető, e) a földgáztárolói engedélyes,
f) a földgázelosztó, és g) az együttműködő földgázrendszerhez közvetlenül kapcsolódó, külföldi székhelyű szállítási rendszerüzemeltető,
ha megfelel az egyensúlyozó platform szabályzatában meghatározott követelményeknek.
(4) A szállítási rendszerirányítónak olyan adatforgalmi és informatikai rendszerrel kell rendelkeznie, amely biztosítja
egyensúlyozó platform működtetését. Az adatforgalmi és informatikai rendszert az Üzemi és Kereskedelmi
Szabályzatban meghatározottak szerint úgy kell kialakítani, hogy adatcserére alkalmas legyen a rendszerüzemeltetők
informatikai rendszereivel. A működés feltételeit, valamint az adásvételi ügyletben résztvevők jogait és
kötelezettségeit a földgázellátásról szóló törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendelet, az Üzemi
és Kereskedelmi Szabályzat, valamint az egyensúlyozó platform szabályzata tartalmazza. Az egyensúlyozó platformot
működtető szállítási rendszerirányító köteles az üzleti titoknak minősülő információk bizalmas kezelését biztosítani.
Az egyensúlyozó platformi tevékenységnek a piaci szereplők számára átláthatónak és diszkriminációmentesnek kell
lennie, és elő kell segítenie a napi egyensúlyozási feladatok hatékony végrehajtását.
(5) A szállítási rendszerüzemeltető a napi egyensúlyozási feladatait – a 9. § szerinti – a rendszerhasználók által a
nominálás során rendelkezésére bocsátott források és a saját rendelkezésében lévő egyensúlyozó eszközök mellett, az
egyensúlyozó platformról átvett gázmennyiségek felhasználásával végzi. (6) A szállítási rendszerüzemeltető és a rendszerhasználók a hidraulikai és a kereskedelmi egyensúly biztosításához a
91. § (3) bekezdése szerinti saját rendelkezésű egyensúlyozó eszközök mellett az egyensúlyozó platformon beszerzett,
valamint értékesített földgázmennyiségeket vehetnek igénybe. (7) Az egyensúlyozó platformhoz történő hozzáférésre és az ügyletek lebonyolítására az erre jogosult piaci szereplő a
szállítási rendszerirányítóval, az ügyletek pénzügyi elszámolására az elszámolóházzal szerződést köt. A piaci szereplők
közötti adásvétel az elszámolóház közbeiktatásával, az eladó és a vevő közötti anonimitás elve alapján,
szabványosított ügyletek formájában történik. Az egyensúlyozó platform működtetésének díját a szállítási
rendszerirányítási díj tartalmazza. (8) Az egyensúlyozó platformot működtető engedélyes köteles együttműködni a szervezett földgázpiaci
engedélyessel. (9) A szállítási rendszerirányító köteles a napi gázforgalmazásra, azon belül az egyensúlyozásra vonatkozó európai
uniós előírások változása esetén megfelelően módosítani az egyensúlyozó platform informatikai, működési feltételeit
és szabályzatát. (10) Földgázellátási üzemzavar és válsághelyzet esetén a szállítási rendszerirányító javaslatot tesz a Hivatalnak az
egyensúlyozó platformon, valamint a szervezett piacon történő kereskedés felfüggesztésére.”
117. § (1) A Get. 103. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A földgázellátással összefüggésben a) a rendszerhasználó és a rendszerüzemeltető a (2) bekezdés a) pontjában,
b) a leendő felhasználó, a felhasználó és a földgáztermelő a (2) bekezdés b) pontjában,
c) miniszteri rendeletben meghatározott személyek a (2) bekezdés c) pontjában,
d) az egyetemes szolgáltatás keretében ellátott felhasználó a (2) bekezdés d) pontjában,
e) az egyetemes szolgáltató a (2) bekezdés e) pontjában, és
f) az egyetemes szolgáltató és a volt közüzemi nagykereskedő a (2) bekezdés f) pontjában
foglalt árat vagy díjat köteles megfizetni.” (2) A Get. 104. §-a a következő (1) bekezdéssel egészül ki:
„(1) A hatósági árat legmagasabb árnak kell tekinteni.”
(3) A Get. 104. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Az engedélyesek az általuk alkalmazott hatósági árat az árat meghatározó rendelet kihirdetését vagy a Hivatal
határozatának kézhezvételét követő három munkanapon belül kötelesek holnapjukon nyilvánosságra hozni.”
(4) A Get. 104. §-a a következő (8) és (9) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A hatósági ártól lefelé megkülönböztetés mentesen, előre nyilvánosságra hozott módon el lehet térni.
(9) A hatósági árra vonatkozó rendelkezések betartását a Hivatal ellenőrzi. A Hivatal a hatósági árra vonatkozó
rendelkezések megsértése esetén a) megtiltja a jogszabálysértő árajánlat, díj vagy ár alkalmazását, és egyidejűleg kötelezi az engedélyest a jogszerű
ellenérték alkalmazására, valamint b) kötelezi az engedélyest a rendelkezések megsértésével elért többletbevétel – a többletbevétel realizálása és
visszatérítése közötti időszakra vonatkozóan a jegybanki alapkamat tárgyévi éves átlagával megnövelt – összegének a
sérelmet szenvedett fél részére történő visszatérítésére, ha pedig ennek személye nem állapítható meg, az engedélyes
által ellátott valamennyi felhasználó, felhasználó hiányában az engedélyessel jogviszonyban álló rendszerhasználók
részére történő visszatérítésére, és c) bírságot szabhat ki.”
(5) A Get. a következő 104/A. §-sal egészül ki:
„104/A. § (1) A rendszerhasználati díj, a 106. § szerinti külön díj, a csatlakozási díj és az egyetemes szolgáltatás ára
miniszteri rendeletben meghatározott elemeinek szabályozása négyéves árszabályozási ciklusokkal történik,
amelynek kezdő időpontja január 1-je. A Hivatal az árszabályozási ciklus indulását megelőzően költség-felülvizsgálatot
végez, amelynek eredményéről tájékoztatja az érintett engedélyeseket. (2) Az árszabályozási ciklusra érvényes szabályokat az árszabályozási ciklus indulását megelőzően a miniszter
a) a rendszerhasználati díj esetében a 105. § (2) bekezdése,
b) a csatlakozási díj esetében a 108. § (1) bekezdése,
c) a külön díj esetében a 106. §, és
d) az egyetemes szolgáltatás árának esetében a 107. § (3) bekezdése
szerinti rendeletben állapítja meg. (3) A Hivatal a költség-felülvizsgálat megindulására vonatkozó tájékoztatását a következő árszabályozási ciklus
kezdetét megelőző év május 15-éig a honlapján nyilvánosságra hozza. A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott díj
vagy ár megállapításának részletes keretszabályaira vonatkozó javaslatát a következő árszabályozási ciklus kezdetét
megelőző év augusztus 31-ig a honlapján nyilvánosságra hozza, és ezzel egyidejűleg kezdeményezi a miniszternél
rendelettel történő kihirdetését.” (6) A Get. 105/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a 105/A. § a következő (2a) bekezdéssel egészül
ki: „(2) A Hivatal a 105. § (2) bekezdésében meghatározott miniszteri rendelet előkészítése során kikéri az érintett
engedélyesek és a felhasználók reprezentatív érdekképviseleteinek véleményét. (2a) A 104/A. § (3) bekezdésében nem szabályozott esetekben a Hivatal a miniszteri rendeletre vonatkozó
előterjesztését a miniszteri rendelet tervezett hatálybalépését megelőzően legalább 40 nappal köteles megküldeni a
miniszter részére.” (7) A Get. 107. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az egyetemes szolgáltatás árát, az áralkalmazási feltételeket, valamint az árszabályozás kereteit a Hivatal javaslata
alapján a miniszter rendeletben állapítja meg. A Hivatal a javaslatát legkésőbb a rendelet tervezett hatálybalépését
megelőzően 40 nappal megküldi a miniszternek.” 118. § A Get. 114. § (1) bekezdése a következő a) ponttal egészül ki:
(Az e törvény szerinti engedélyköteles tevékenységek a következők:)
„a) korlátozott földgáz-kereskedelem,” 119. § (1) A Get. 129. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Hivatal eljárására a VET.-nek a Hivatal eljárására vonatkozó általános szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel,
hogy az ügyintézési határidő a) a 64. § (2) bekezdése, a 67. § (3) bekezdése, valamint a 127. § m) és n) pontjai szerinti eljárásokban két hónap,
b) a 82. § (5) bekezdés szerinti eljárásban hat hónap,
c) a korlátozott földgáz-kereskedelmi engedély kiadására irányuló eljárásban, valamint a 105. § (3) bekezdése és a
108. § (1) bekezdése szerinti eljárásban 30 nap,
d) a 128. § (1) bekezdés a)–c) és e) pontja szerinti eljárásokban négy hónap.”
(2) A Get. 129. § (2) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A Hivatal eljárására a VET.-nek a Hivatal eljárására vonatkozó általános szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
az ügyintézési határidő) „e) a 128/A. § (5) bekezdése szerinti eljárásban két hónap.”
(3) A Get. 129. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzat jóváhagyására irányuló eljárásban az ügyfél jogai kizárólag az érintett
engedélyeseket illeti meg.” 120. § A Get. 132. § 48. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„48. az okos mérés bevezetésével kapcsolatos mintaprojektek megvalósításával összefüggő szabályokat, ennek
keretében az okos mérőkre és felszerelésükre, a mintaprojektet végzők és az abban részt vevő felhasználók jogaira
és kötelezettségeire, az adatkezeléssel és adatfeldolgozással kapcsolatos előírásokra, továbbá a mintaprojektek
eredményeiről való adatszolgáltatásra, tájékoztatásra vonatkozó szabályokat, ” 121. § A Get. 133. § (1) bekezdése a következő 7. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg)
„7. az egyetemes szolgáltató által a felhasználók igénye alapján külön díj ellenében végezhető egyéb szolgáltatások
körét és annak díjait, valamint a felhasználó szerződésszegése esetén külön díj ellenében végezhető szolgáltatások
körét és azok díjait,” 122. § A Get. 140/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„140/B. § A Hivatal az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási
határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvénnyel (a továbbiakban: Mód. 2. törvény)
megállapított 104/A. § (1) bekezdése szerinti költség-felülvizsgálatot 2013. december 31-ig folytatja le.”
123. § (1) A Get. 141. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Szerződéskötés esetén a szerződés a Felajánlási rendeletben foglalt áron jön létre a felek között. Az (1) bekezdés
alapján megkötött szerződés mindenkori részét képezi a Felajánlási rendeletben foglalt ár és mennyiség.”
(2) A Get. 141/A. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A korábban megkötött szerződések (1) és (2) bekezdés szerinti módosításából eredően át nem vett
földgázmennyiség ellenértéke nem követelhető, ezen át nem vett földgázmennyiség tekintetében a feleket
egymással szemben semmilyen követelés nem terheli. A szerződésben meghatározott minimum mennyiség átvétele
kötelezettségének elmulasztása esetén kikötött szerződéses szankciók azonban a szerződésben foglalt feltételeknek
megfelelően alkalmazandók.” (3) A Get. 141/B. §-a a következő (14)–(18) bekezdéssel egészül ki:
„(14) A hazai termelésű földgáz Felajánlási rendeletben meghatározott szabályok szerinti veszteség elszámolás nélkül
számított súlyozott éves átlagára nem lehet kevesebb mint 0,907 Ft/MJ.
(15) A hazai termelésű földgáz termelő részére kapcsolt termelésszerkezet átalakítási hozzájárulás, illetve kiegyenlítő
hozzájárulás jogcímen fizetési kötelezettség állapítható meg. (16) A kapcsolt termelésszerkezet átalakítási hozzájárulás, illetve kiegyenlítő hozzájárulás mértékét a miniszter a
Felajánlási rendeletben állapítja meg azzal, hogy a hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a Felajánlási
rendeletben meghatározott hazai termelésű földgáz ára és a (14) bekezdés szerinti súlyozott éves átlagár
különbözetét. (17) A kapcsolt termelésszerkezet átalakítási hozzájárulást a VET. 147. § (1)–(3) és (5) bekezdéseiben foglalt szabályok
szerint a VET. szerinti átviteli rendszerirányító részére kell megfizetni.
(18) A kiegyenlítő hozzájárulást a hazai termelésű földgáz termelő köteles a bevételeitől elkülönítve nyilvántartani és a
külön jogszabályban meghatározottak szerint megfizetni.” (4) A Get. a következő 141/E–141/F. §-sal egészül ki:
„141/E. § Ha az egyetemes szolgáltató a 141–141/B. §-ok hatályán kívül eső szerződésben foglalt földgázmennyiséggel
látja el a felhasználókat, az árelőkészítés során a Hivatal e szerződést a földgázpiaci egyetemes szolgáltatáshoz
kapcsolódó árak képzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti földgáz aktuális árán veszi figyelembe.
141/F. § A volt közüzemi nagykereskedő az egyetemes szolgáltatók ellátására beszerzett földgázt tartalmazó új
földgáz kereskedelmi szerződését, valamint a Mód. 2. tv. hatálybalépésekor hatályban lévő, egyetemes szolgáltatók
ellátására beszerzett földgázt tartalmazó kereskedelmi szerződések módosítását köteles az aláírást követő
3 munkanapon belül megküldeni a Hivatal részére.” 124. § (1) A Get. 142. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az okos mérési rendszerek bevezetése érdekében a rendszerüzemeltetők és a VET. szerinti hálózati engedélyesek
okos mérésre vonatkozó mintaprojekteket folytathatnak. A mintaprojekt erre a célra létrehozott gazdasági társaság
útján (a továbbiakban: projekttársaság) is végezhető akkor, ha a gazdasági társaságban külön-külön vagy együttesen a
rendszerüzemeltetők, illetve a VET. szerinti hálózati engedélyesek többségi befolyással rendelkeznek. A (2)–(6)
bekezdések előírásait a projekttársaság által végzett mintaprojektekre is alkalmazni kell.”
(2) A Get. 142. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A rendszerüzemeltető, a VET. szerinti hálózati engedélyes és a projekttársaság a mintaprojektek végrehajtása és az
azzal kapcsolatos tevékenységük során jogosultak a felhasználó, valamint a jogszabályban meghatározott fizető
személyes adatainak kezelésére. A mintaprojektek végrehajtása során a projekttársaságot a
fogyasztásmérő-berendezéssel összefüggésben a földgázelosztó jogai és kötelezettségei illetik meg azzal, hogy a
tevékenységét nem szervezheti ki.” 125. § A Get. 143. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„143. § (1) A szállítási rendszerirányító 2013. január 15-ig köteles az egyensúlyozó platform szabályzatát jóváhagyásra
benyújtani a Hivatalhoz. (2) Az egyensúlyozó platform (1) bekezdés szerint benyújtott szabályzatának jóváhagyására irányuló eljárásban az
ügyintézési határidő 30 nap. (3) A napi földgáz és kapacitáskereskedelmi piac az egyensúlyozó platform szabályzatának jóváhagyását követő
napon megszűnik. (4) A napi földgáz és kapacitáskereskedelmi piacon 2013. január 1-jén tagsággal rendelkezők a napi földgáz és
kapacitáskereskedelmi piac megszűnését követő 45 napig jogosultak a szervezett földgázpiacon ügyleteket kötni.”
126. § A Get. 1. 4. § (2) bekezdés f) pontjában az „a napi földgáz- és kapacitáskereskedelmi piaccal” szövegrész helyébe az
„az egyensúlyozó platformmal” szöveg, 2. 5. § h) pontjában a „ , illetve szervezett földgázpiac létrehozása” szövegrész helyébe a „létrehozása, valamint
a szervezett földgázpiac kialakításának elősegítése” szöveg, 3. 7. §-ában az „a napi földgáz és kapacitáskereskedelmi piacról” szövegrész helyébe az „az egyensúlyozó
platformról” szöveg, 4. 8. §-ában az „a napi földgáz- és kapacitáskereskedelmi piacon” szövegrész helyébe az „az egyensúlyozó
platformon” szöveg, 5. 9. § (1) bekezdésében az „a napi földgáz- és kapacitáskereskedelmi piaci” szövegrész helyébe az „az egyensúlyozó
platformon” szöveg, a „napi földgáz és kapacitáskereskedelmi piacról” szövegrész helyébe az „egyensúlyozó
platformon” szöveg, 6. 12. § c) pontjában a „szükséges intézkedések megtervezése” szövegrész helyébe a „szükséges intézkedések
megtervezése, az egyensúlyozó platform működtetése” szöveg, 7. 28. § (2) bekezdésében a „kereskedelmi engedély” szövegrész helyébe a „földgáz-kereskedelmi engedély vagy
korlátozott földgáz-kereskedelmi engedély” szöveg, 8. 36. § (1) bekezdés l) pontjában a „ , szállítási, tárolási” szövegrész helyébe a „kapacitáslekötési” szöveg,
9. 46. § (1) bekezdésében a „földgáz, kapacitás, kiegyensúlyozó földgáz” szövegrész helyébe a „tárolói kapacitás és
földgáz” szöveg, a „földgázpiaci szabályzattal” szövegrész helyébe a „földgázpiaci szabályzattal és az Üzemi és
Kereskedelmi Szabályzattal” szöveg, 10. 48/A. § (3) bekezdésében a „ , továbbá” szövegrész helyébe a „tevékenységet, valamint” szöveg,
11. 70/B. §-ában a „teljesítmény” szövegrész helyébe a „vásárolt kapacitás, valamint a kapacitás lekötésének joga”
szöveg, 12. 71. § (4a) bekezdésében az „átengedheti” szövegrész helyébe a „köteles átengedni” szöveg,
13. 71. § (4b) bekezdésében a „legalább 15 munkanappal korábban” szövegrész helyébe a „legkésőbb a 31/B. §
(4) bekezdésében meghatározott időpontban” szöveg, a „felhasználó közvetlenül vagy más földgázkereskedőn
keresztül” szövegrész helyébe a „földgázkereskedő vagy a kapacitáslekötési szerződéssel rendelkező felhasználó”
szöveg, 14. 71. § (6) bekezdésében az „a külön jogszabályban” szövegrész helyébe az „az e törvényben és a földgázellátásról
szóló törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendeletben” szöveg, a „lekötött” szövegrész
helyébe a „nyilvántartott” szöveg, 15. 74. § (1) bekezdésében a „felhasználó” szövegrész helyébe a „rendszerhasználó” szöveg,
16. 75. §-ában a „külön jogszabály” szövegrész helyébe az „a földgázellátásról szóló törvény rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló kormányrendelet és az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzat” szöveg,
17. 91. § (2) bekezdésében az „a elosztóvezetéknek” szövegrész helyébe az „az elosztóvezetéknek” szöveg,
18. 91. § (4) bekezdésében a „rendszerirányító” szövegrész helyébe a „szállítási rendszerirányító” szöveg,
19. 103. § (2) bekezdés e) pontjában a „141. § (3) bekezdése” szövegrész helyébe a „141. § (3) bekezdés és a 141/A. §”
szöveg, 20. 104. § (3) bekezdésében a „105. § (1) bekezdésében” szövegrész helyébe a „105. § (2) és (3) bekezdésében” szöveg,
21. 104. § (7) bekezdésében az „árván” szövegrész helyébe az „ár van” szöveg,
22. 105. § (3) bekezdésében a „30 nappal” szövegrész helyébe a „15 nappal” szöveg,
23. 106. § c) pontjában az „az engedélyesek” szövegrész helyébe az „a rendszerhasználók” szöveg,
24. 107/B. § (3) bekezdésében a „103. § (2) és (3) bekezdés” szövegrész helyébe a „103. § (2) bekezdés f) pontja”
szöveg, 25. 108. § (4) bekezdés a) pontjában az „a Hivatal előterjesztését” szövegrész helyébe az „az előterjesztés elfogadását”
szöveg, 26. 108. § (5) bekezdésében a „származó” szövegrész helyébe a „származó vagy a csatlakozási díj megállapításáról
szóló külön jogszabályban meghatározott” szöveg, 27. 109. §-ában a „105–108. §-ban” szövegrészek helyébe a „103–108. §-ban” szöveg,
28. 119. § (3a) bekezdésében a „biztonságos földgázellátást” szövegrész helyébe a „folyamatos és biztonságos
földgázellátást” szöveg, 29. 123. § (2a) bekezdésében a „Nem kell” szövegrész helyébe az „A földgáz biztonsági készletezést végző
földgáztároló engedélyesben történő szavazati jog vagy befolyásszerzés kivételével nem kell” szöveg,
30. 125. § (1) bekezdésében az „engedélyesek (a továbbiakban: adatkezelő)” szövegrész helyébe az „engedélyesek és
a 142. § (1) bekezdése szerinti projekttársaság (a továbbiakban együtt: adatkezelő)” szöveg,
31. 127. § b) pontjában az „Üzemi és Kereskedelmi Szabályzatot és annak” szövegrész helyébe az „Üzemi és
Kereskedelmi Szabályzatot, az egyensúlyozó platform szabályzatát és a szervezett földgázpiaci szabályzatot,
azok” szöveg, 32. 127. § r) pontjában az „a napi földgáz és kapacitás kereskedelmi piacon” szövegrész helyébe az „az egyensúlyozó
platformon” szöveg, 33. 133. § (1) bekezdés 3. pontjában a „141/A. § szerinti szerződések” szövegrész helyébe a „141. § és a 141/A. §
szerinti szerződések” szöveg, valamint a „jogkövetkezmények körét,” szövegrész helyébe a „jogkövetkezmények
körét, valamint a kapcsolt termelésszerkezet átalakítási hozzájárulás és a kiegyenlítő hozzájárulás mértékét”
szöveg, 34. 133. § (1) bekezdés 8. pontjában, 138/A. § (1) bekezdésében, 139. § (1) és (5) bekezdésében a „Get.” szövegrész
helyébe a „földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény” szöveg, 139. § (2) bekezdésében, 146. § (1) és (2)
bekezdésében a „Get.” szövegrészek helyébe a „földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény” szöveg,
35. 141. § (1a) bekezdésében a „volt közüzemi nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező jogi személy” szövegrész
helyébe a „volt közüzemi nagykereskedő” szöveg, 36. 141. § (2) bekezdésében a „Get. szerinti közüzemi nagykereskedő forrásaival rendelkező kereskedő” szövegrész
helyébe a „volt közüzemi nagykereskedő” szöveg, 37. 141. § (3) bekezdésében a „földgázforrás árát” szövegrész helyébe a „földgázforrás árát és mennyiségét” szöveg,
38. 141/A. § (1)–(3) bekezdésében a „2012. június 30.-ig nem” szövegrész helyébe az „a szerződés lejártának napjáig
nem” szöveg, 39. 141/B. § (1) és (2) bekezdésében, 141/B. § (9) és (10) bekezdésében a „2012. június 30.-ig” szövegrész helyébe az
„a szerződés lejártának napjáig” szöveg, 40. 142. § (2) bekezdésében a „rendszerüzemeltetők” szövegrész helyébe a „rendszerüzemeltető és a VET. szerinti
hálózati engedélyes” szöveg, 41. 142. § (3) és (4) bekezdésében a „rendszerüzemeltető” szövegrész helyébe a „rendszerüzemeltető és a VET.
szerinti hálózati engedélyes” szöveg, 142. § (5) bekezdésében a „rendszerüzemeltető” szövegrészek helyébe a
„rendszerüzemeltető és a VET. szerinti hálózati engedélyes” szöveg
lép. 127. § Hatályát veszti a Get. 1. 34. § (1) bekezdésében a „lekötött” szövegrész,
2. 97. § (4) és (5) bekezdése, 3. 103. § (1) bekezdése,
4. 103. § (2) bekezdés c) pontjában a „ , illetve 107. § (6) bekezdés” szövegrész,
5. 103. § (3) bekezdésében az „eladási” szövegrész,
6. 104. § (6) és (7) bekezdésében a „legmagasabb” szövegrész,
7. 105. § (6) bekezdése, 8. 105/A. § (4) és (5) bekezdése,
9. 106. § b) pontjában a „valamint” szövegrész,
10. 107. § (5) bekezdése, 11. az energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi XXIX. törvény 182. §-ával megállapított 107. §
(6) bekezdése, 12. 107/A. § (1) és (4) bekezdése,
13. 107/B. § (1) és (6) bekezdése, 14. 108. § (3a) bekezdés első mondata,
15. 108. § (6) bekezdése, 16. 109. § a) pontjában a „további” szövegrész,
17. 119. § (3a) bekezdésében az „a folyamatos ellátás biztosítása érdekében a földgázellátásról szóló törvény
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló” szövegrész, 18. 139. § (3) bekezdésében a „ – (4) bekezdés szerinti – ” szövegrész,
19. 139. § (4)–(4c) bekezdése, 20. 141/A. (3) bekezdésében az „Ezen szerződés 2012. június 30-ig hatályos.” szövegrész,
21. 143/A. § (1) és (2), (4)–(7) és (9) bekezdése.
23. Az energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi XXIX. törvény módosítása
128. § (1) Az energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi XXIX. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 236. §
(7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(7) E törvény 27–29. § (1) bekezdése, 30. §-a, 114. § (6) bekezdése, 125. § (21) bekezdése, 126. § (3) bekezdése, 237. §
(3) bekezdése az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 10. munkanapon lép hatályba,
amely naptári napot a nemzeti fejlesztési miniszter a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozatával állapítja
meg.” (2) Nem lép hatályba a Módtv. 31. §-a.
24. A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény módosítása
129. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 6. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép: (E törvény alkalmazásában ajánlatkérők:) „e) az a)–d) pontok hatálya alá nem tartozó gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pontja], amely a 114. §
(2) bekezdésében meghatározott közszolgáltatói tevékenységek valamelyikét folytatja, vagy ilyen tevékenység
folytatása céljából hozták létre, és amely felett az a)–d) pontokban meghatározott egy vagy több szervezet
közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást képes gyakorolni, a 114. § (2) bekezdése szerinti közszolgáltatói
tevékenységének biztosítása céljából lefolytatott beszerzése során;” (2) A Kbt. 114. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Közszolgáltatói szerződésnek minősül a 6. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti ajánlatkérő szerződése akkor is, ha az
ajánlatkérő a (2) bekezdés szerinti közszolgáltatói tevékenységét ténylegesen még nem kezdte meg, de az adott
szerződés a közszolgáltatói tevékenység előkészítésének, megkezdésének vagy folytatásának biztosítása céljából
szükséges.” (3) A Kbt. 120. §-a a következő l) ponttal egészül ki:
(E törvényt nem kell alkalmazni az uniós értékhatárt el nem érő)
„l) a 114. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott szolgáltatást nyújtó szervezet beszerzései vonatkozásában.”
(4) A Kbt. 181. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E törvénynek az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási
határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény (a továbbiakban: Ükt.) 129. §
a) (1) bekezdésével megállapított 6. § (1) bekezdés e) pontját,
b) (2) bekezdésével megállapított 114. § (5) bekezdését
az Ükt. hatálybalépése után megkezdett közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.”
(5) A Kbt. 181. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) E törvénynek az Ükt. 129. § (3) bekezdésével megállapított 120. § l) pontját a 2013. január 1-je után megkezdett
közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.” Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke