text:
3/2014. (VII. 24.) IM rendelete a helyi önkormányzati képviselők és a polgármesterek választása, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 346.  § a), e) és f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 2.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: NVI) elkészíti a választás pénzügyi feladat- és költségtervét.
 (2) A helyi választási iroda (a  továbbiakban: HVI) és a  területi választási iroda (a  továbbiakban: TVI) vezetője, továbbá
a  választások lebonyolításában részt vevő egyéb szerv (a  továbbiakban: egyéb szerv) vezetője választási feladatai
tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
b) felelős a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint – szervezeti
és működési szabályzatának megfelelően – felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására és
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközök elkülönített számviteli kezeléséről.
2. § (1) A választási feladatok előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az  1. és 2.  mellékletben
meghatározott tétel, normatíva, a nem normatív kiadások tekintetében az NVI elnökének az egyéb szerv vezetőjével
kötött megállapodása alapján megállapított költségvetési fedezet szolgál.
(2) A pénzügyi fedezet számításánál
a) a választópolgárok számára vonatkozó adatokat
aa) a helyi önkormányzati képviselők és a  polgármesterek választása esetén a  központi névjegyzék
szavazás napját megelőző ötvennyolcadik napi,
ab) a nemzetiségi önkormányzati képviselők választása esetén a  központi névjegyzék szavazás napját
megelőző tizenhatodik napi,
b) a bejelentett lakóhellyel, ennek hiányában tartózkodási hellyel rendelkező polgárok számára
(a  továbbiakban: lakosságszám) vonatkozó adatokat a  polgárok személyi és lakcím adatait tartalmazó
nyilvántartás adatai alapul vételével, a választás évének január 1-jei
állapota szerint kell figyelembe venni. 3. § Az NVI elnöke a  választás lebonyolítására rendelkezésre álló összegből megállapodás alapján biztosítja az  egyéb
szerv részére a feladatai végrehajtásának pénzügyi fedezetét.
4. § (1) Az NVI a  választások pénzügyi fedezetének a  HVI-t és a  TVI-t megillető részét a  TVI részére az  illetékes fővárosi,
megyei önkormányzat hivatalának fizetési számlájára folyósítja.
(2) A TVI a választások pénzügyi fedezetének a HVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala
(közös önkormányzati hivatal esetén a közös önkormányzati hivatal) fizetési számlájára folyósítja, ettől eltérő fizetési
számlára történő utalásra az NVI elnöke írásbeli engedélyével van lehetőség.
(3) A választás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, normatívák szerinti összeget az NVI a választási feladatoknak
megfelelő ütemezésben előlegként folyósítja a TVI részére.
(4) A nemzetiségi önkormányzati képviselők választása kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló normatívák szerinti
összeg azon választási irodák részére kerül folyósításra, ahol a szavazás napját megelőző tizenhatodik napi adatok
alapján a választás ténylegesen megtartásra kerülhet.
(5) A TVI a  választások pénzügyi fedezetének a  (3) és (4)  bekezdés szerint a  HVI-t megillető részét a  beérkezéstől
számított nyolc munkanapon belül továbbutalja.
(6) A választás alábbi személyi juttatásainak kifizetésére csak a pénzügyi elszámolás elfogadását követően kerülhet sor
a következők szerint:
a) a HVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről a TVI vezetője a HVI pénzügyi elszámolásának elfogadásával
dönt, és haladéktalanul intézkedik a kifizetésről,
b) a TVI vezetők személyi juttatásainak kifizetéséről az NVI elnöke dönt,
c) a TVI vezető helyettese és a  TVI tagjai személyi juttatásainak kifizetéséről a  TVI vezetője az  NVI elnöke
b) pontban foglalt döntését követően rendelkezhet, azonban a díjak összege személyenként nem haladhatja
meg az 1. mellékletben a TVI vezetője részére megállapított normatíva összegét.
5. § (1) A feladat végrehajtásához biztosított normatív pénzeszközöket (személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok
és szociális hozzájárulási adó, dologi kiadások) az államháztartásról szóló törvényben és az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban
személyi kiadásra az e rendelet szerinti normatívákat – a feladatellátással arányos mértékben – biztosítani kell.
(2) Többlettámogatást különösen
a) a ténylegesen megtartott nemzetiségi önkormányzati képviselői választások,
b) a szavazatszámláló bizottságba (a továbbiakban: SZSZB) bevont póttagok,
c) nem állami vagy nem önkormányzati tulajdonú szavazóhelyiségek bérlete,
d) a választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.) 15.  § (1)  bekezdése szerinti
kiadások,
e) az NVI elnöke által elrendelt, valamint a  választási iroda által a  Ve. 66.  § (4a)  bekezdése alapján ellátott
többletfeladatok
miatt lehet igényelni. (3) Feladatelmaradás esetén, vagy ha a feladatot a Ve. 66. § (4a) bekezdése alapján másik választási iroda látja el, az erre
a  feladatra biztosított, a  normatívák szerint számolt összeget, illetve – ha a  feladatelmaradás ismertté válása előtt
indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt – annak maradványát vissza kell utalni.
(4) Többletköltségként, illetve feladatelmaradásként kell elszámolni a  téves adatszolgáltatásból származó
különbözeteket.
(5) A HVI, illetve a  TVI többletkiadásainak és a  (3)  bekezdés szerinti indokolt kifizetéseinek, illetve
kötelezettségvállalásainak az  elszámolásban való érvényesítését a  TVI vezetője kezdeményezi az  NVI elnökénél.
A  kérelem elfogadásáról az  NVI elnöke a  kezdeményezés átvételétől számított 5 munkanapon belül dönt. Ha
a kérelem elbírálására a határidőn belül nem kerül sor, a határidő leteltét követő napon az egyetértést megadottnak
kell tekinteni.
6. § (1) A választás céljára biztosított pénzeszközöket választásonként elkülönítetten kell kezelni.
 (2) A költségvetési szerv a  pénzeszközök felhasználásáról kiadásnemenként – ezen belül a  többletköltségekről és
a  feladatelmaradásról bruttó módon feladatonként (jogcímenként) – számol el, és a  tényleges pénzforgalomról
(bevétel, kiadás) a hatályos jogszabályok szerint a választási feladatokkal kapcsolatos részletező nyilvántartást vezet.
A  részletező nyilvántartásban meg kell jeleníteni mind a  kapott támogatást, mind a  saját forrás terhére teljesített
kiadásokat.
(3) A választási iroda a  támogatásokról a  részletező nyilvántartással összhangban az  NVI elnöke részére elszámol
(feladattípusú elszámolás), melynek alapja a tényleges kifizetések összege. Az elszámolás időpontjáig nem teljesült
kiadásokról a  kötelezettségvállalások alapján, szükség esetén időarányos költségmegosztással, költségbecsléssel
kell elszámolni.
(4) A feladattípusú elszámolás elkészítéséhez a  pénzügyi elszámolást segítő informatikai alkalmazást az  NVI elnöke
utasítása szerint kell igénybe venni.
(5) Az egyéb szerv a  nem normatív támogatásokról tételes elszámolást készít. Az  elszámolást az  alapbizonylatok
másolatával kell alátámasztani.
7. § (1) A HVI vezetője feladattípusú elszámolást készít a TVI vezetője részére a szavazás napját követő tizenöt napon belül.
 (2) A TVI vezetője az NVI elnöke részére a szavazás napját követő ötven napon belül
a) elszámolást készít a TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről,
b) összesítő elszámolást készít a HVI vezetők és a saját elszámolása alapján.
(3) Az egyéb szerv vezetője elszámolást készít az NVI elnöke részére a szavazás napját követő ötven napon belül.
 (4) Az NVI az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt elszámolások alapján, a  szavazás napját követő kilencven napon belül
összesítő elszámolást készít. 8. § (1) A HVI és a TVI vezetője a választási iroda részére megállapított támogatás felhasználásának ellenőrzésére a választási
iroda tagjainak ad megbízást.
(2) A HVI tekintetében az elszámolások megalapozottságát a TVI ellenőrzi a szavazás napját követő negyvenöt napon
belül.
(3) A TVI, továbbá az egyéb szerv tekintetében az elszámolások megalapozottságát az NVI ellenőrzi.
 (4) A többletköltség igények indokoltságát tételesen meg kell vizsgálni.
 (5) A támogatás felhasználásának és az  elszámolások megalapozottságának az  ellenőrzése során a  költségvetési
támogatás ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 9. § (1) A HVI elszámolásának elfogadásáról a TVI vezetője dönt.
 (2) A TVI elszámolásának elfogadásáról az NVI elnöke dönt.
 (3) A többletköltségek fedezetét az NVI az elszámolás elfogadását követő nyolc munkanapon belül biztosítja a TVI és
az egyéb szerv részére. A többletköltségek fedezetének a HVI-t megillető részét a TVI vezetője annak beérkezésétől
számított nyolc munkanapon belül folyósítja a HVI részére.
(4) Az elszámolást készítő szerv vezetője az elszámolásának elfogadását követő nyolc munkanapon belül köteles eleget
tenni a visszafizetési kötelezettségének.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
9/2014. (III. 7.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2014. március 1. napjától dr. Guller Zoltánt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az Államreform Operatív Program vonatkozásában
a) gondoskodik az akciótervek kidolgozásáról,
b) felügyeli valamennyi projekt megvalósulását,
c) beszámoltatja a kedvezményezett projektgazdákat a projektek megvalósulásáról,
d) monitoring rendszert működtet.
3. § A miniszteri biztos a 2. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében irányítja a Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
Államreform Operatív Programmal kapcsolatos tevékenységét.
4. § A  miniszteri biztos a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Államreform Operatív Program projektjeinek
vonatkozásában
a) irányítja a projektek menedzsmentjével kapcsolatos feladatokat,
b) részt vesz a 2014–2020-as európai uniós tervezési időszakra vonatkozó közigazgatás-fejlesztéssel kapcsolatos
feladatok ellátásában. 5. § A  miniszteri biztos az  Elektronikus Közigazgatási Operatív Program vonatkozásában ellátja a  Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztériumot érintő projektmenedzsmenttel kapcsolatos feladatokat.
6. § (1) A  miniszteri biztos a  Környezet és Energia Operatív Program végrehajtása során a  Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium, valamint a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
17/2010. (VIII. 31.) KIM utasítás (a továbbiakban: KIM SZMSZ) 4. függelék I.  pontjában meghatározott szervezetek
vonatkozásában
a) felügyeli valamennyi projekt megvalósulását,
b) beszámoltatja a kedvezményezett projektgazdákat a projektek megvalósulásáról,
c) monitoring rendszert működtet.
(2) A  miniszteri biztos az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatai ellátása körében irányítja a  Környezet és Energia
Operatív Programmal kapcsolatos projekt menedzsment tevékenységét.
7. § A miniszteri biztos az Erzsébet-program vonatkozásában
a) előkészíti az  Erzsébet-program megvalósításához szükséges jogszabályok tervezetét, kezdeményezi azok
koordinációját,
b) felelős a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium között, valamint
az egyéb intézmények közötti kapcsolattartásért,
c) az  Erzsébet-program megvalósítása érdekében koordinálja a  szükséges közigazgatási egyeztetéseket,
végrehajtja az egyeztetés eredményeként hozott döntéseket,
d) kidolgozza az Erzsébet-programra vonatkozó fejlesztési javaslatokat, indítványt tesz az üdültetési tevékenységet
szolgáló ingatlanállomány kialakítására,
e) előkészíti és irányítja az Erzsébet téri Kulturális Központ és Park (a Gödör Klub és a Design Terminál) építési
munkáinak befejezését, az  ingatlan együttes fejlesztését, kialakítja az  új, egységes intézmény működési
modelljét,
f ) uniós források bevonását kezdeményezi az Erzsébet-program továbbfejlesztése érdekében,
g) az Erzsébet-program nemzetközi megismertetése érdekében együttműködik szociális, valamint gyermek- és
ifjúságvédelmi célú nemzetközi szervezetekkel. 8. § A miniszteri biztos szakmai irányítást gyakorol a minisztérium tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, valamint a Balassi
Intézet szakmai felügyelete alatt álló gazdasági társaságok vonatkozásában.
9. § A miniszteri biztos gyakorolja a KIM SZMSZ 50. § b) és c) pontjában meghatározott feladatköröket.
10. § (1) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján megállapított havi 200 000 Ft összegű díjazás illeti
meg.
(2) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
11. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 34/2013. (X. 25.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
53/2017. (II. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Őri Aliz Ildikót
a 2017. február 15. napjától 2020. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. február 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1212/2010. (X. 8.) Korm. határozata az Országmárka Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány Magyarország egységes, pozitív külföldi megítélésének és megjelenítésének, valamint az egységes
országmárka kialakításához és az országkép formáláshoz szükséges szakmai előkészítő, javaslattevő és véleményező
fórumként létrehozza az Országmárka Tanácsot (a továbbiakban: Tanács).
2. A Tanács feladata
a) az országmárkával kapcsolatos kommunikációs javaslatok előkészítése, az országkép-formálással kapcsolatos
kormányzati döntések előkészítésében való közreműködés,
b) állásfoglalások kidolgozása az egységes országmárka megteremtése és üzemeltetése érdekében,
c) Magyarország külföldi megítélésével összefüggő, az egységes országmárka és országkép kialakítását elősegítő
kutatások kezdeményezése,
d) az országképpel kapcsolatos kormányzati tájékoztatás elősegítése,
e) a hazai és külföldi sajtóban megjelenő – az országmárkával vagy az országképpel kapcsolatos – elemzések,
tanulmányok, szakmai tárgyú írások, illetve szakmai folyóiratok figyelemmel kísérése,
f) kapcsolattartás külföldi államok hasonló testületeivel, valamint a hazai tudományos intézményekkel,
g) a Magyar Köztársaság Országmárka Stratégiája elkészítésének és meg valósításának szakmai és társadalmi
egyeztetése.
3. A Tanács elnökét és további legfeljebb 25 tagját a közigazgatási és igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter)
kéri fel. A Tanács társelnöki feladatait a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium kormányzati kommunikációért
felelős helyettes államtitkára és a Külügyminisztérium kulturális diplomáciáért felelős helyettes államtitkára látja el.
A Tanács titkárát a társelnökök közösen jelölik ki.
4. A Tanács társelnökeinek és tagjainak megbízatása 2 évre szól. A tagok megbízatása a felkérés elfogadásával jön létre.
A társelnökök és a tagok megbízatását a miniszter visszahívással megszüntetheti. A tagi és az elnöki megbízatás
ellátásáért díjazás nem jár.
5. A Tanács a 2. pontban meghatározott feladatait testületi formában látja el. A Tanács ügyrendjét maga állapítja meg,
amelyet a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium kormányzati kommunikációért felelős államtitkára hagy jóvá.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba és ezzel egyidejűleg hatályát veszti az Országmárka Tanács
létrehozásáról szóló 2176/2008. (XII. 18.) Korm. határozat, valamint e határozat alapján létrehozott Országmárka
Tanács megbízatása megszűnik.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
2112/2017. (XII. 28.) Korm. határozata az AUTÓ UNIVERZÁL Járműjavító Szolgáltató, Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társasággal összefüggésben a GINOP-6.1.5-17 azonosító számú („Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című) gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul, hogy
az  AUTÓ UNIVERZÁL Járműjavító Szolgáltató, Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság a  GINOP-6.1.5-17
azonosító számú, „Munkahelyi képzések támogatása nagyvállalatok munkavállalói számára” című,
gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Szakmai képzések és kompetenciafejlesztés
az AUTÓ UNIVERZÁL Kft-nél” című támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2013. (HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése egyes leltározási feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, valamint a honvédelemért felelős miniszter
fenntartói irányítása alá tartozó közoktatási intézmény vezetőjét, hogy az intézkedés végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
3. A HM fejezet egységes számviteli politikájáról és
számlarendjéről szóló 4/2012. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás 1. melléklet (a továbbiakban: Számviteli Politika)
1. függeléke (a továbbiakban: Leltározási Szabályzat)
alapján végrehajtásra kerülő leltározási feladatokat a
2013. évi költségvetési beszámoló alátámasztása, valamint az államháztartás számvitelének 2014. évi megváltozásával kapcsolatos feladatokról szóló 36/2013. (IX. 13.)
NGM rendelet (a továbbiakban: rendelet) szerinti feladatok végrehajtása érdekében az együttes intézkedésben
meghatározottakat figyelembe véve kell elvégezni.
4. A leltárfelvétel teljessége szerint a Leltározási Szabályzat I. Fejezet 4.1.1. pontjában foglaltak szerint Teljes
Leltár, célja szerint a Leltározási Szabályzat I. Fejezet
4.3.3. pontjában foglaltak szerint Általános és teljes körű
vagyonfelmérő leltárként kerül végrehajtásra 2013. de
cember 31-i fordulónappal, a következők figyelembe vételével: a) a leltárfelvételt a mennyiségben és értékben nyilvántartott eszközök és források esetében a Leltározási Szabályzat I. Fejezet 13.1.2. pontjában meghatározottak szerinti mennyiségi felvétellel kell végrehajtani;
b) a leltározást az értékben nem nyilvántartott eszközök
és források tekintetében, valamint a Leltározási Szabályzat
I. Fejezet 13.2. pontjában meghatározott esetekben egyeztetéssel és a számviteli nyilvántartással való összehasonlítással kell végrehajtani.
2. A leltárfelvétel előkészítése 5. 2013. december 31-ig végre kell hajtani a Számviteli
Politika
a) 2. függeléke szerint az eszközök és források értékelését, különös tekintettel az értékvesztés és a terven felüli értékcsökkenés megállapítására és elszámolására,
b) 3. függeléke szerinti vagyoni kört érintő eszközök selejtezését, a felesleges vagyonelemek feltárását, valamint
meg kell vizsgálni azok értékesítésének és egyéb módon
történő hasznosításának a lehetőségét.
6. A rendelet 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti feladatok végrehajtása érdekében a felülvizsgálat eredményétől
függően a selejtezéssel egyidejűleg el kell számolni az elévült tervdokumentációk terven felüli értékcsökkenését.
7. El kell végezni a függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások
és bevételek felülvizsgálatát. Az azonosítást követően a
pénzforgalmilag rendezhető tételek rendezését 2013. december 31-ig végre kell hajtani.
8. A 7. pontban foglalt felülvizsgálat keretében
a) azoknál a pénzeszközök felhasználását érintő tételek
nél, melyeknél az azonosításhoz szükséges feltételek hiányoznak, vagy amelyek jogcíme ismeretlen – a kártérítési
felelősségről, valamint egyes meg nem térülő károk leírásának és törlésének szabályairól szóló 10/2013. (VIII. 12.)
HM rendelet 2. § (2) bekezdése szerinti – a káreljárást elrendelő határozat számát,
b) a nem rendezhető bevételek esetében az egyéb rendelkezésre álló körülmények rövid leírását
kell a 7. pontban foglalt elszámolást megelőzően a Számviteli Politika mintatárának IV/10a. és IV/10b. számú
nyomtatványához csatolva megküldeni a HM Védelemgazdasági Hivatal számára.
9. A rendelet 2. § (3) bekezdés c) pontjában foglaltak
végrehajtása érdekében a nemzetközi támogatási programok lebonyolítási számláit érintően a támogató által befo
gadott költségelszámolások alapján a költségeket 2013.
december 31-ig pénzforgalmilag is rendezni kell.
3. A leltárfelvétel végrehajtása 10. A kötelezettségeket érintően az 1. és 2. pontban
meghatározott szervezetek (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) részéről 2013. december 31-i fordulónappal leltározni szükséges különösen
a) valamennyi, a honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a pénzkezelési szabályokról szóló
60/2012. (VIII. 31.) HM utasítás 11. § (1) bekezdése szerint teljesítés igazolással ellátott termékértékesítésre vagy
szolgáltatásnyújtásra vonatkozó számlát,
b) a jogszabályból, jogerős bírósági ítéletből, hatósági
határozatból vagy szerződésből – ideértve az átvállalt kötelezettségeket is – eredő elismert tartozást,
c) a tárgyévet terhelő, számfejtett személyi juttatásokat
és azok közterheit,
d) a visszatérítendő támogatások visszafizetendő összegét. 11. A kötelezettségvállalásokat érintően 2013. december 31-i fordulónappal leltározni kell valamennyi, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 2. § (1) bekezdése o) pontja szerinti, a honvédelmi szervezetek kiadási előirányzatai terhére vállalt, szabályszerű jognyilatkozaton alapuló fizetési kötelezettséget, így különösen
a) valamennyi, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.)
aa) 50. §-ában foglaltaknak megfelelően megkötött,
ab) 45. § (1) bekezdése szerinti, közbeszerzési eljárás
hoz kapcsolódó,
ac) 48. §-a szerinti, több évre vonatkozó,
ad) 53. § (1) bekezdése hatálya alá tartozó, előzetes írás
beli kötelezettségvállalást nem igénylő kifizetések teljesítéséhez szükséges, ae) 68. § (5) bekezdése szerinti, pályázati úton nyújtott
támogatásokkal kapcsolatos,
af) 150. §-a szerinti, kötelezettségvállalással terhelt előirányzat maradvány szempontjából valamennyi, az
aa)–ae) alpontokban nem szereplő,
b) a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésére
vonatkozó
kötelezettségvállalást.
12. A honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási
rendjéről szóló 48/2012. (VII. 19.) HM utasítás 22. §
(1) bekezdése szerinti keret-megállapodásos eljárás alkalmazásával megkötött szerződések csak abban az esetben
minősülnek kötelezettségvállalásnak, ha azokból fizetési
kötelezettség közvetlenül származik vagy az azokat megkötő feleket, meghatározott összeg tekintetében a későbbiekben szerződéskötési kötelezettség terheli.
13. A 11. pontban meghatározott kötelezettségvállalásokat azoknak az Ávr. 56. §-a szerinti nyilvántartásba vétele, valamint a Magyar Államkincstár részére – a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről és bejelentésének rendjéről szóló 83/2012. (XI. 16.) HM utasítás
23–28. §-a szerint – történő bejelentése megtörténtétől
függetlenül a leltárfelvétel során teljes körűen számba kell
venni.
14. A követelések leltározását a Leltározási Szabályzat
III. Fejezet 2.2. pontja figyelembevételével kell végrehajtani. A Számviteli politika 2. függelék I. Fejezet 2.5. Az értékvesztés elszámolása pontjában meghatározottak szerint
2013. december 31-ei fordulónappal értékvesztést kell elszámolni.
15. A 10–14. pontokban foglalt eszközök és források
leltározását a rendelet 2. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltak figyelembe vételével kell végrehajtani.
4. A leltározás időpontja és elrendelése 16. A leltározást a Leltározási Szabályzat I. Fejezet
31. pontjában meghatározottak figyelembevételével,
2013. október 21. és 2014. február 5. között kell végrehajtani azzal, hogy
a) a követelések, kötelezettségek, valamint kötelezettségvállalások leltározását és a HM Költségvetési Gazdálkodás Információs Rendszerében történő rögzítését 2014.
január 31-ig kell elvégezni,
b) az a) pont szerinti leltár kiértékelése során a honvédelmi szervezetek vezetőinek biztosítani kell, hogy az
megfelelő alapul szolgáljon a honvédelmi szervezet kötelezettségvállalással, valamint kötelezettségvállalással nem
terhelt előirányzat-maradványa megállapításának.
17. A honvédelmi szervezetek vezetői a leltározási parancsaikat, intézkedéseiket a Leltározási Szabályzat, valamint az intézkedésben foglaltak alapján adják ki.
5. Záró rendelkezés 18. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
2014. március 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
49/2014. (XII. 17.) OGY határozata az ügyészség 2012. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az ügyészség 2012. évi tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
4/2015. (VIII. 31.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 12. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra – a Magyar Nemzeti Bank szervezeti
felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét – a  Magyar Nemzeti Bank igazgatósága
188/2015. (08. 26.) számú határozata alapján – a  jelen utasítás 1.  mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez  az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2015. szeptember 1-jétől kell
alkalmazni.
(2) Hatályát veszti
a) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2014. (XII. 23.) MNB utasítás,
b) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2014. (XII. 23.) MNB utasítás módosításáról
szóló 1/2015. (VI. 8.) MNB utasítás,
c) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2014. (VIII. 5.) MNB utasítás módosításáról
szóló 3/2014. (XI. 19.) MNB utasítás, valamint
d) a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2014. (VIII. 5.) MNB utasítás módosításáról
szóló 4/2014. (XII. 12.) MNB utasítás. Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
16/2003. (X. 29.) NKÖM rendelete az egyes munkaköri megnevezésekről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 24. §-ának (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya:
a) a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériumában,
b) a Kulturális Intézetek Igazgatóságán, valamint
c) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalban
foglalkoztatott köztisztviselőkre terjed ki. 2. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a foglalkoztatott
részére, amennyiben tevékenységének és szervezeti egységben betöltött munkakörének jellege azt indokolja, engedélyezheti a mellékletben meghatározottak szerinti munkaköri megnevezés használatát.
(2) A mellékletben foglalt munkaköri megnevezés használata a munkakör jellegére vagy a szakképzettségre, illetve
végzettségre utaló előtaggal is engedélyezhető.
(3) A vezetői megbízással rendelkező köztisztviselő,
amennyiben szervezeti egységet vezet, számára az adott
szervezeti egység elnevezésével megegyező munkaköri
megnevezés, szervezeti egységet nem vezető főosztályvezető-helyettesi, osztályvezetői megbízással rendelkező
köztisztviselő számára az adott szervezeti egység elnevezésére utalással a ,,vezető’’ (,,vezető-helyettese’’) munkaköri
megnevezés használata engedélyezhető.
3. § A főtisztviselő köztisztviselői kinevezésében bármely
munkaköri megnevezés használata engedélyezhető.
4. § A foglalkoztatott tevékenysége jellegének, munkakörének, illetve ezekkel összefüggésben szervezeti egységének
változása esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója a munkaköri megnevezés használatát visszavonja.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
49/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy
– az I. fokon eljáró megyei bíróság hatáskörébe tartozó ügyben helye van fizetési meghagyás kibocsátása iránti
kérelemnek;
– az I. fokon eljáró megyei bíróság hatáskörébe tartozó ügyben helye van egyezségi kísérletre idézésnek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés
számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak, azok egymással semmilyen módon nem
függnek össze. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget tenni és
részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke