text:
1611/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központtal összefüggésben a MAHOP-1.2-2017. azonosító számú, „Nyilvántartott halgazdálkodási vízterületek rehabilitációja, beleértve az ívási helyek fejlesztését és a vándorló halfajok vándorlási útvonalának biztosítását” című, gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívására támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul,
hogy a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ a  MAHOP-1.2-2017. azonosító számú, „Nyilvántartott
halgazdálkodási vízterületek rehabilitációja, beleértve az  ívási helyek fejlesztését és a vándorló halfajok vándorlási
útvonalának biztosítását” című, gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívásra
a  „Halgazdálkodási vízterületek ivadékellátását biztosító statikus halkeltető és nevelő rendszer építése” című
támogatási kérelmet benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
10/2015. (HK 3.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Honvédelmi Idősügyi Munkacsoportról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A HM idősekért érzett ellátási kötelezettségeire és felelősségére figyelemmel, annak érdekében, hogy a nyugállományú katonák és honvédségi nyugdíjasok egyéni és közösségi érdekei minél hatékonyabban érvényesíthetőek legyenek, a HM-ben Honvédelmi Idősügyi Munkacsoport
(a továbbiakban: Munkacsoport) működik.
3.1. (1) A Munkacsoport a miniszter hatáskörébe tartozó, idősekkel kapcsolatos feladatok ellátását segítő konzultatív, tanácsadó testület.
3.2. A Munkacsoport e feladatkörében:
a) figyelemmel kíséri a Magyar Honvédség Idősügyi
Stratégiájában foglalt célkitűzések, prioritások végrehaj tását, a nyugállományú katonák, a hozzátartozói ellátásban
részesülők, és a honvédségi nyugdíjasok helyzetét, életkörülményeit, valamint szükségleteik alakulását, tapasztalatai birtokában ajánlásaival és javaslataival segíti a HM vezetésének döntéshozatali tevékenységét;
b) elősegíti a döntések előkészítésének időszakában az
idős korosztály ágazati kötődését szolgáló tárcaszintű szabályzók kialakítását, bevezetését és egységes szemléletű
végrehajtását, valamint tapasztalatainak értékelését.
4.1. A Munkacsoport elnöke a HM társadalmi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban:
HM TKHÁT).
4.2. A Munkacsoport tagjait az idősügyekben és a róluk
való gondoskodás területén jártas, az érintett csoportok érdekében ma is aktív és tevékeny, idős korosztályhoz tartozók közül a HM TKHÁT kéri fel.
4.3. A tagok személyét és számát az arányossági elv érvényesülésével, a nyugdíjas szervezetek, az érdek-képviseleti szervezetek ajánlásai alapján kell megállapítani.
4.4. A Munkacsoport munkáját állandó és ideiglenes
meghívottak, illetve szakértők segíthetik.
5.1. (1) A Munkacsoport titkársági feladatainak ellátására – az MH központi személyügyi szerv állományából –
a HM TKHÁT állandó felelőst jelöl ki.
5.2. A Munkacsoport működésével kapcsolatos költségeket az MH központi személyügyi szerv költségvetésében kell tervezni és biztosítani.
6. A Munkacsoport ügyrendjét és munkatervét maga határozza meg.
7.1. A Munkacsoport a feladatoktól függően, de évente
legalább két alkalommal ülésezik. Az üléseket a HM
TKHÁT hívja össze és vezeti. A HM TKHÁT helyettesítését távolléte esetén az általa kijelölt minisztériumi vezető
látja el. Az ülések napirendjére a titkár alkalmanként tesz
javaslatot. A Munkacsoport üléseiről jegyzőkönyv készül.
7.2. A Munkacsoport ülésein megfogalmazott kérdéseket, javaslatokat a hatáskörrel rendelkező szakmai szerv
részére a titkár továbbítja.
7.3. A szakmai szervek álláspontjáról, a tett intézkedésekről – jellegüknek megfelelően szóban vagy írásban –
a Munkacsoport tájékoztatást kap.
8. A Munkacsoport tevékenységének, munkájának nyilvánosságát a HM Sajtó Osztály biztosítja.
9. A minisztériumi szervek vezetői biztosítják, hogy az
idősek esélyegyenlőségét elősegítő, azt közvetlenül érintő
előterjesztések, intézkedések és jogszabálytervezetek véleményezésre a Munkacsoport titkárának megküldésre ke
rüljenek, aki továbbítja a Munkacsoport munkájában részt
vevő idősügyi szervezetek részére.
10. Ez az együttes intézkedés a közzétételét követő
8. napon lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
209/2010. (VII. 30.) KE határozata mérnök vezérőrnagy szolgálati viszonyának megszűnéséről és nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére dr. Lakatos László mérnök
vezérőrnagy szolgálati viszonyát 2010. július 31-én megszüntetem és őt 2010. augusztus 1-jei hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. június 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
30/2013. (V. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva H. K. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. április 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az állami és önkormányzati fenntartású középiskolákban kötelező legyen a diákok általános,
az életvitelhez szükséges pénzügyi készségeinek fejlesztése?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  régi Ve. 117.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  §
(1) bekezdés g) pontján, 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
152/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Pataki Zsoltot kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté. Budapest, 2009. január 28.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
269/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére Bauer Jánosné dr.-t 2013. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
59/2017. (III. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Péntek Erikát 2017. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. február 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
58/2010. (V. 14.) HM utasítása a melegétkezési utalvány tiszti (összevont) étkezdéken történő elfogadásának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdése n) pontja alapján a melegétkezési
utalvány tiszti (összevont) étkezdéken történő elfogadásának rendjéről a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen
alárendeltségébe, a közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre és törzskönyvi
jogi személyekre, a Katonai Ügyészségre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki. 2. § (1) A honvédelmi szervezetek által üzemeltetett étkezdékben a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006.
(VIII. 8.) HM rendelet 1. § (1) bekezdés a) és c) pontja, valamint a köztisztviselők és munkavállalók élelmezési ellátásáról
szóló 25/2009. (IV. 3.) HM utasítás 1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti személyi állomány mint befizető étkező jogosult
az étkezés térítési díját – a HM-tárca által beszerzett, illetve azzal azonos típusú – melegétkezési utalvánnyal
(a továbbiakban: utalvány) is fizetni. (2) Az utalványból készpénz nem adható vissza.
(3) Az étkezések lemondására csak a teljes egészében készpénzzel, vagy elektronikus pénzeszközzel (a továbbiakban:
bankkártyával) vásárolt havijegyek esetén van lehetőség. Az utalvánnyal és készpénzzel, vagy utalvánnyal és
bankkártyával vásárolt havi étkezési jegyek esetében csak a készpénzzel és a bankkártyával térített értékkel
megegyező, vagy annál kisebb értékű egész étkezés mondható le.
(4) A havi étkezési jegyekből az utalvánnyal vásárolt összegnek megfelelő étkezés nem mondható le, annak értékét
visszafizetni nem lehet. (5) A részben vagy egészben utalvány ellenében vásárolt tárgyhavi étkezési jegyek csak a tárgyhót követő hónapra
(befizetési időszak napjaira) ütemezhetőek át. Az átütemezett jegyek további átütemezésére nincs lehetőség.
(6) Az igényjogosult által megvásárolt étkezési jegy megbízás alapján történő továbbértékesítését az étkezdepénztáros
nem végezheti. (7) Amennyiben a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatalának (a továbbiakban: MK KBH) élelmezési ellátását
biztosító étkezde pénztára napi zárását követően a melegétkezési utalvány állományának össznévértéke meghaladja
a 800 000 Ft-ot, a pénztáros az utalványokat aláírásával és az étkezde bélyegzőjével lezárt borítékban vagy csomagban,
az érték megjelölésével, átvételi elismervény ellenében megőrzésre átadja az MK KBH házipénztárába.
3. § Az utalványok – forgalmazónál történő visszaváltása során keletkező – visszaváltási költségének forrása az
alaptevékenység keretében végzett munkahelyi élelmezési ellátás térítési díjbevétele.
4. § Az utalvány étkezdében történő elfogadásának és elszámolásának – ideértve azok tárolásának, megőrzésének és
forgalmazó szállítója részére történő átadásának – részletes szabályait a HM védelmi tervezési és infrastrukturális
szakállamtitkára intézkedésben határozza meg. 5. § (1) Ez az utasítás 2010. május 15-én lép hatályba.
(2) A 6. és 7. § 2010. június 1-jén hatályát veszti.
6. § A terven felüli bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 14/2010. (I. 27.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésének d) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép: [Intézményi saját bevételként kell kezelni]
„d) a munkahelyi étkeztetés terven felüli térítésidíj-bevételéből a bruttó térítési díj áfáját, az élelmezési pénznorma
nettó összegét, valamint a melegétkezési utalványok visszaváltási költségének megfelelő összeget,”.
7. § Az étkezéstérítésre kötelezett és kedvezményes élelmezési ellátásra való jogosultságról szóló 16/2010. (I. 29.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kötelező étkezés térítési díja az igényjogosultság szerinti étkezés élelmezési (rész)norma bruttó térítési díjának
47,1%-a.” Budapest, 2010. május 10. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
12/2013. (XII. 31.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Gazdasági Főosztálya Ellenőrzési Nyomvonaláról szóló szabályzatról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a Magyar
Bányászati és Földtani Hivatal Gazdasági Főosztálya Ellenőrzési Nyomvonaláról szóló szabályzatról a következő utasítást adom ki.
1. § A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Gazdasági Főosztálya Ellenőrzési Nyomvonaláról szóló, az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.), az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső
ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet alapján alkotott szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat)
az utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. § Az utasítás hatálya kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal), valamint a hozzá kijelölt,
önállóan működő Magyar Földtani és Geofizikai Intézet (a továbbiakban: Intézet) tervezési, végrehajtási, pénzügyi
lebonyolítási, beszámolási ellenőrzési folyamataira.
3. § A  szervezeti vezetők vagy az  általuk megbízott személyek kötelesek gondoskodni a  szabályzat rendelkezéseinek
megismertetéséről az  annak alkalmazására köteles személyekkel és a  megismerés tényének hitelt érdemlő
dokumentálásáról.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


text:
1213/2018. (IV. 6.) Korm. határozata a Pázmány Péter Katolikus Egyetem széttagoltságának megszüntetése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem jelenlegi széttagoltságának megszüntetésére irányuló törekvést,
ezért egyetért azzal, hogy az  intézmény a  Budapest VIII. kerület belterület 36582/0/D/1 helyrajzi számú,
természetben az 1088 Budapest, Bródy Sándor utca 5–7. és a Budapest VIII. kerület belterület 36582/0/D/7 helyrajzi
számú, természetben az  1088 Budapest, Szentkirályi utca 27. szám alatt található ingatlanokat (a  továbbiakban:
Ingatlanok) oktatási célokra használhassa;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján
vizsgálja meg az 1. pontban megjelölt Ingatlanok ingyenes használatba adásának lehetőségét a Magyar Katolikus
Püspöki Konferencia részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Budapest VIII. kerület belterület 36582/0/D/7 helyrajzi számú, természetben az 1088 Budapest,
Szentkirályi utca 27. szám alatti ingatlan MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlása alá kerülését követő
90 napon belül
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával, a  2.  pont szerinti
vizsgálat lefolytatását követően – amennyiben a vizsgálat eredménye szerint az ingyenes használatba adás feltételei
fennállnak – készítsen előterjesztést az 1. pont szerinti Ingatlanok versenyeztetés mellőzésével történő használatba
adásáról a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia részére, valamint az Ingatlanok oktatási célú felújításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a vizsgálatot követően azonnal
 4. támogatja – az  1.  pontban foglalt törekvés elősegítése érdekében – a  Budapest VIII. kerület belterület 36576/1
helyrajzi számú, természetben az  1088 Budapest, Mikszáth Kálmán tér 1. szám alatt található ingatlan oktatási
célú felújítását, és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a munkálatokhoz 2018. évben 1 674 994 913 forint
költségvetési forrást biztosítson;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  4.  pontban foglalt oktatási célú felújítási támogatás érdekében
létesítsen támogatási jogviszonyt a Magyar Katolikus Püspöki Konferenciával mint kedvezményezettel.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 4. pontban foglaltak megvalósulását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1068/2006. (VII. 13.) Korm. határozata a Kormány kabinetjeiről.
1. a) A Kormány gazdasági, költségvetési kérdések véleményezésére, illetőleg gazdasági, költségvetési döntéseinek előkészítésére Gazdasági Kabinetet létesít. A Gazdasági Kabinet megtárgyalja a Kormány számára készített
gazdasági tárgyú, valamint költségvetési kötelezettségvállalást, illetőleg a folyó évi költségvetéstől eltérést eredményező előterjesztéseket.
Ha a Gazdasági Kabinet véleményét, állásfoglalását
igénylő előterjesztést a Kormány további előkészítésre, átdolgozásra vagy kiegészítésre visszaadta, azt a Gazdasági
Kabinetnek ismételten meg kell tárgyalni.
b) A Gazdasági Kabinet
– vezetője: a pénzügyminiszter;
– tagjai:
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter,
a gazdasági és közlekedési miniszter,
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
az önkormányzati és területfejlesztési miniszter,
a szociális és munkaügyi miniszter,
a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos;
– állandó meghívottak:
a nem kabinettag miniszterek,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke,
a Központi Statisztikai Hivatal elnöke,
az államreform előkészítő munkáinak operatív irá
nyításáért felelős kormánybiztos. c) A Gazdasági Kabinet működési feltételeiről, valamint titkársági és ügyviteli feladatainak ellátásáról a Pénzügyminisztérium gondoskodik.
2. a) A Kormány a nemzetbiztonsággal kapcsolatos feladatainak összehangolására, az állam és közbiztonság védelmével összefüggő döntéseinek előkészítésére, valamint
e tárgykörökben a kormányzati intézkedést igénylő aktuális kérdések megvitatására és megoldásuk elősegítésére
Nemzetbiztonsági Kabinetet létesít.
b) A Nemzetbiztonsági Kabinet
– vezetője:
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter;
– tagjai:
a honvédelmi miniszter,
az igazságügyi és rendészeti miniszter,
a külügyminiszter;
– állandó meghívott:
a Pénzügyminisztérium államtitkára. c) A Nemzetbiztonsági Kabinet működési feltételeiről,
valamint titkársági és ügyviteli feladatainak ellátásáról a
Miniszterelnöki Hivatal gondoskodik.
3. a) A Kormány a társadalompolitikai szempontból
nagy fontosságú kérdések előzetes megvitatására, a kormányzati kezelésükhöz szükséges intézkedések meghatározására, társadalompolitikai jelentőségű, illetőleg társadalompolitikai következményekkel járó döntéseinek előkészítésére, valamint az összkormányzati munka és döntés-előkészítés horizontális koordinációjának javítására
Társadalompolitikai Kabinetet létesít. A Társadalompolitikai Kabinet feladatköre a miniszterek és más döntés-előkészítő vagy döntéshozó szervek feladat- és hatáskörét
nem érinti.
b) A Társadalompolitikai Kabinet
– vezetője: a szociális és munkaügyi miniszter;
– tagjai:
az egészségügyi miniszter,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter,
az oktatási és kulturális miniszter,
az önkormányzati és területfejlesztési miniszter,
a pénzügyminiszter,
az államreform előkészítő munkáinak operatív irá
nyításáért felelős kormánybiztos,
a fejlesztéspolitikáért felelős kormánybiztos. A jelentősebb hosszú távú társadalompolitikai kérdések
megvitatására a Társadalompolitikai Kabinet vezetője
meghívja a Magyar Tudományos Akadémia elnökét.
c) A Társadalompolitikai Kabinet működési feltételeiről, valamint titkársági és ügyviteli feladatainak ellátásáról
a Szociális és Munkaügyi Minisztérium gondoskodik.
4. A Gazdasági Kabinet, a Nemzetbiztonsági Kabinet,
valamint a Társadalompolitikai Kabinet (a továbbiakban
együtt: Kabinet) ülésén
a) a minisztert az államtitkár, b) az állami szerv vezetőjét a tisztsége szerinti helyettese
helyettesítheti.
5. A Kabinet ülésén a vezetőn, a tagokon és az állandó
meghívottakon kívül más személy csak a Kabinet vezetőjének engedélyével vehet részt.
6. A Kabinet ülésére meg kell hívni azt a minisztert,
kormánybiztost, illetőleg azon kormányhivatal vezetőjét,
akinek feladatkörét a tárgyalt napirend érinti. A Kabinet
vezetője az ülésre meghívhatja azt, akinek jelenlétét a napirend tárgyalásánál indokoltnak tartja. Az állandó és eseti
meghívottak az ülésen tanácskozási joggal vesznek részt.
7. A Kabinet a döntés-előkészítés keretében az előterjesztést átdolgozásra visszaadja, további egyeztetésre utalja, valamint meghatározza az előkészítéssel összefüggő
feladatokat; e döntése a Kabinet tagjaira – ideértve a Kabinet vezetőjét is – kötelező.
8. A Kabinet az általa tárgyalt előterjesztések kapcsán
állást foglal az ügyek érdemében, ennek keretében a Kormány részére véleményt nyilvánít, illetőleg döntési javaslatot tesz.
9. A Kabinet az állásfoglalásait szótöbbséggel hozza.
Az állásfoglalást a vita után a Kabinet vezetője mondja ki.
10. A Kabinet üléséről az állásfoglalás lényegét is tartalmazó emlékeztető készül. Az emlékeztetőben – döntésre alkalmas módon – be kell építeni az esetleges ellenvéleményt és annak indokolását is.
11. A Kabinet vezetője a Kabinet állásfoglalásáról, valamint az azzal kapcsolatos ellenvéleményről a Kormány
ülésén beszámol.
12. A Kabinet az ügyrendjét az e határozatban foglaltak, valamint a Kormány ügyrendjének alapulvételével
maga állapítja meg, a működésével összefüggő titkársági
és ügyviteli feladatokat – a Kabinet vezetője által megbízott – titkár látja el.
13. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba;
egyidejűleg a Kormány kabinetjeiről szóló 1107/2002.
(VI. 18.) Korm. határozat, valamint az azt módosító
1043/2003. (V. 19.) Korm. határozat, az 1038/2004.
(IV. 27.) Korm. határozat, az 1059/2004. (VI. 12.) Korm.
határozat 1. és 3. pontja, az 1113/2004. (X. 30.) Korm. határozat, az 1130/2004. (XII. 1.) Korm. határozat, az
1022/2005. (III. 10.) Korm. határozat és az 1081/2005.
(VII. 27.) Korm. határozat 1. pontja hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2011. (HK 5.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a NATO Egészségügyi Főnökök Tanácsa konferenciájának előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatokról Az intézkedést az érintettek külön kapják meg. A HM közigazgatási államtitkárának és a Honvéd Vezérkar főnökének 15/2011. (HK 5.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a HM Infrastrukturális Ügynökség felszámolásából adódó egyes raktározási és nyilvántartási feladatok
átadás-átvételének végrehajtásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, 100. § (3) és
(4) bekezdése, valamint 101. § (4) és (5) bekezdése alapján
a HM Infrastrukturális Ügynökség felszámolásából adódó
elhelyezési szakfeladatok továbbvitelének és átadásának
végrehajtásáról az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalra (a továbbiakban: HM
FHH), a Honvéd Vezérkar Haderőtervezési Csoportfőnökségre (a továbbiakban : HVK HTCSF), a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökségre (a továbbiakban:
HVK LOGCSF), a Honvédelmi Minisztérium Infrastrukturális Ügynökség Felszámoló Bizottságára (a továbbiakban: HM IÜ FB), a Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP) (e szervezetek a továbbiakban együtt: érintett szervezetek) terjed ki.
2. Az intézkedés célja a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetek, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezetei szervezeti korszerűsítésének egyes feladatairól szóló 98/2010. (XI.16.) HM utasításban 2010. december 31-ével elrendelt HM IÜ felszámolásából adódó azon raktározási és üzemeltetési feladatok
átadása az MH ÖHP részére, melyek nem integrálhatók be
a HM FHH feladatrendszerébe.
3. A központi elhelyezési raktárak átadás-átvétele egy
eljárás keretében kerül végrehajtásra [a HM IÜ FB átadja a
raktárak a HM FHH-nak, aki az átvétellel egyben átadja
azokat az MH Logisztikai Ellátó Központnak (a további-
akban: MH LEK)]. Az átadás-átvétel végrehajtása érdekében a HM FHH főigazgatója átadó bizottságot, az MH
ÖHP parancsnoka átvevő bizottságot jelöl ki.
4. Az MH ÖHP intézkedjen a szolgálati alárendeltségében lévő, kijelölt katonai szervezetei felé az alábbi
szakfeladatok 2011. június 30-ig történő végrehajtására:
a) A központi elhelyezési raktárak (Budapesten a Soroksári és az Illatos úti, Kalocsán az MH LEK 8. KÁR területén lévő központi elhelyezési raktárak) és a bennük tárolt elhelyezési szakanyagok, illetve az ezzel járó raktározási feladatok átadás-átvétele teljeskörű leltárral egybekötve.
b) A 4/a. pontban szereplő raktárak nyilvántartási és
számviteli feladatainak átvétele.
c) A HM Recreatív Kft. részére használatba adott eszközök nyilvántartási feladatainak átvétele.
d) A Honvédelmi Minisztérium Elektronikai Igazgatóság Zártkörű Részvénytársaság (a továbbiakban: HM EI
Zrt.) részére használatra átadott személyi kartonos anyagok nyilvántartási feladatainak átvétele.
e) A 4/c., 4/d. pont alatti feladatokhoz kapcsolódó költségvetési feladatok teljeskörű ügyintézése, a kölcsönbérletek és a HM Recreatív Kft. részére használatba adott eszközök éves használati díjának számlázása.
f) A központi raktárba leadott anyagok felülvizsgálata,
a felesleges anyagok hasznosításra történő felterjesztése,
illetve a használhatatlan anyagok selejtezéshez való elő
felkészítése.
g) A honvédelmi miniszter úr által jóváhagyott és megkötött megállapodások alapján a térítésmentes elhelyezési
szakanyag átadások előkészítésével és végrehajtásával
kapcsolatos, az ellátó központot terhelő feladatok átvétele.
h) Az inkurrens anyagok kezelésével, értékesítésével
kapcsolatos feladatok [a 4/2010. (I. 15.) HM utasításban
foglaltak értelmében], hulladék hasznosítások pénzügyi
feladatainak átvétele.
i) A megszüntetésre került HM Infrastrukturális Ügynökség munkaköri jegyzékében szereplő 1 fő gépjármű
vezető és 3 db gépjármű átvételét az MH 43. Nagysándor
József Híradó és Vezetésbiztosító Ezred, 1 fő gépjármű vezető és 1 db gépjármű átvételét az MH 5. Bocskai István
Lövészdandár részére, egyben visszavezénylését a HM
FHH Infrastrukturális Igazgatóság Elhelyezési Osztályához.
j) A Kijelölt Anyagraktár működtetéséhez szükséges 14 db
haditechnikai eszköz átvételét az MH LEK részére és egyben üzemeltetésre történő kiadását a HM EI Zrt. részére.
5. Az MH ÖHP a feladat végrehajtása során kiemelt figyelmet fordítson a végrehajtáshoz szükséges személyi állomány, illetve raktárak üzemeltetéséhez szükséges haditechnikai eszközök (pld: gépjárművek, anyagmozgató és
tároló eszközök stb.) átvételére.
6. A HVK HTCSF az MH ÖHP parancsnok javaslatát
figyelembe véve a szakfeladatok ellátásához, a raktározáshoz és működtetéshez szükséges állománytábla módosításokat 2011. május 31-ig hajtsa végre.
7. A feladatok végrehajtásáról az érintett szervezetek
terjesszenek fel jelentést a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkára és a Honvéd Vezérkar főnöke részére 2011. július 15-ig.
8. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2011. december 31-én hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
1172/2013. (IV. 5.) Korm. határozata az egyes csökkentett arányú konszolidációban részesülő 5000 fő lakosságszám alatti települések konszolidációjáról.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 76/C.  § (11)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy az  1.  mellékletben felsorolt települési önkormányzatok
a  2012. december 12-én fennálló adósságállományuk 1.  mellékletben szereplő mértékének megfelelő összegű
törlesztési célú támogatásában részesüljenek,
2. elrendeli az 1. mellékletben szereplő mértékeknek megfelelő törlesztési célú támogatás folyósítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. június 28.
3. az egyes csökkentett arányú konszolidációban részesülő 5000 fő lakosságszám alatti települések meghatározásáról
szóló 1674/2012. (XII. 28.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1012/2012. (I. 24.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom ellenőrzéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a közúti, a vasúti és a vízi határforgalom
ellenőrzéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását; a törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki;
5. visszavonja a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a közúti, a vasúti és a vízi
határforgalom ellenőrzéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról szóló
1386/2011. (XI. 17.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2010. (VII. 8.) ME határozata a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1)–(2) bekezdése alapján, a rendészetért felelős
miniszternek a honvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben tett javaslatára
dr. Boda Józsefet a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójává – 2010. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
112/2017. (IV. 28.) Korm. rendelete a Nádudvaron megvalósuló feldolgozóipari beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Nádudvar közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti Nádudvar zártkert 6029/2 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten, valamint az  ezen földrészletből
telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósuló, húsfeldolgozó üzem és
kapcsolódó létesítményeinek technológiai fejlesztésre, kapacitásbővítésére, valamint ingatlanfejlesztésre irányuló
beruházás megvalósításával függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) az (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek, valamint
b) az (1)  bekezdés szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési
munkákra vonatkoznak. 2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – az előzetes vizsgálati
eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével, illetve ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt
nap.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
494/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Márton Máriát
a 2018. január 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
114/2003. (XII. 11.) ME határozata kormányzati főtisztviselő áthelyezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 31/C. §-ának (4) bekezdésében foglalt jogkörömben
dr. Csáky Bernadett Barbara kormányzati főtisztviselőt a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium Miniszteri Titkárság
állományába, főosztályvezetői teendők ellátására
2003. december 1-jei hatállyal — határozatlan időre — áthelyezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
89/2018. (II. 28.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/7/3/2018. számú előterjesztésére – Kónya Hajnalka (születési
neve: Setelya Hajnalka; névmódosítás előtti neve: Kónya Hajnalka Iványivna; születési neve: Setelya Hajnalka
Iványivna; születési hely, idő: Alsókalocsa [Szovjetunió], 1985. március 19.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. február 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
353/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sebestyén Anett
Máriát 2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
256/2016. (VIII. 26.) Korm. rendelete az Ajtósi University (HU) Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  Ajtósi University (HU) Ingatlanforgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt”
(cégjegyzékszám: 01-09-967578, székhely: 1146 Budapest, Ajtósi Dürer sor 19–21.) gazdasági társaságot
(a továbbiakban: Társaság) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban:
Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2054/2017. (XII. 27.) Korm. határozata a tárgyéven túli kötelezettségvállalás jóváhagyásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított
jogkörében eljárva a  központi költségvetés XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 5. Belgazdasági feladatok alcím, 10. Intézményi kezességi díjtámogatások jogcímcsoporton
rendelkezésre álló előirányzat terhére vállalható kötelezettségek mértékét a 2018–2022. évekre az alábbiak szerint
állapítja meg:
a) a 2018. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 900 000 000 forint,
b) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 400 000 000 forint,
c) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 200 000 000 forint,
d) a 2021. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 1 000 000 000 forint,
e) a 2022. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 900 000 000 forint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1100/2010. (IV. 28.) Korm. határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához („EUTM Somalia”) történő magyar katonai hozzájárulásról.
A Kormány a Magyar Köztársaság európai uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében,
az Európai Unió közös biztonság- és védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként, az Európai
Unió Tanácsának 2010. február 3-i döntése alapján,
az Alkotmány 40/C. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva
hozzájárul ahhoz, hogy az „EUTM Somalia” keretében működő kiképző erők kötelékében a Magyar Honvédség
állományából 4 fő (váltási időszakban legfeljebb 8 fő) – a misszió kiképzési feladatrendszerébe tartozó feladatok
ellátása érdekében – kitelepítésre kerüljön Ugandába a 2010. március 31. és 2011. június 31. közötti időszakra, amelybe
a kitelepülés és a visszatelepülés időtartama nem számít bele.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2012. (III. 30.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati igazolványának rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés
19. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában
a) fegyveres szerv: a rendőrség, a büntetés-végrehajtási szervezet, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv, az
Alkotmányvédelmi Hivatal, valamint a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, b) hivatásos állomány tagja: a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai,
c) megszemélyesítést végző szerv: az adatok nélküli igazolványt a fegyveres szervre, valamint a szolgálati igazolvány
birtokosára vonatkozó adattartalommal ellátó szerv, d) helyi személyügyi szerv: a fegyveres szervnek az a személyügyi szerve, amelyik a szolgálati igazolvány birtokosának
szolgálatteljesítési helye szerint illetékes. 2. § (1) A hivatásos állomány tagját az e rendeletben meghatározottak szerint kell szolgálati igazolvánnyal ellátni.
(2) A szolgálati igazolvány – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában –
a) a fegyveres szerv hivatásos állományába tartozást, b) a rendőrség, a büntetés-végrehajtás, az Alkotmányvédelmi Hivatal, valamint a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
hivatásos állományú tagjának fegyverviselésre való jogosultságát, c) a rendőrség és a hivatásos katasztrófavédelmi szervek hivatásos állományú tagjának az intézkedésre való
jogosultságát igazolja. (3) A rendőrség rendőri vagy határrendészeti szakképzettséggel nem rendelkező hivatásos állományú tagjának szolgálati
igazolványa a rendőrség hivatásos állományába tartozást és a fegyverviselésre jogosultságát, valamint azt igazolja,
hogy a rendőrség rendőri vagy határrendészeti szakképzettséggel nem rendelkező hivatásos állományú tagja önálló
intézkedésre nem jogosult. (4) A rendőrség különleges foglalkoztatási állománya tagjának szolgálati igazolványa a rendőrség hivatásos állományába
tartozást és az intézkedésre való jogosultságot igazolja. (5) A szolgálati igazolvány adattartalmának leírását az 1–7. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A szolgálati igazolvány visszavonásig vagy a rajta feltüntetett időpontig érvényes.
(2) A szolgálati igazolványt vissza kell vonni a szolgálati viszony megszűnésekor, vagy ha a szolgálati igazolvány
(3) bekezdés szerinti cseréje válik szükségessé. A szolgálati igazolvány visszavonására az állományilletékes parancsnok
jogosult. (3) A szolgálati igazolványt ki kell cserélni, ha az azon feltüntetett adatokban változás következett be, megrongálódott
vagy érvényességi ideje lejárt. A szolgálati igazolvány birtokosa köteles haladéktalanul jelenteni a helyi személyügyi
szervnek, ha a szolgálati igazolványban szereplő adataiban változás következett be, vagy ha az igazolvány
megrongálódott. (4) A szolgálati igazolvány megrendeléséért, elkészíttetéséért, kiadásáért, nyilvántartásáért, visszavonásáért és
selejtezéséért a) Rendőrségről szóló törvényben meghatározott aa) általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél szolgálatot teljesítő hivatásos állományúak
esetében az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) személyügyi szerve,
ab) terrorizmust elhárító szervnél szolgálatot teljesítő hivatásos állományúak esetében a Terrorelhárítási
Központ (a továbbiakban: TEK) személyügyi szerve, ac) belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervnél szolgálatot teljesítő hivatásos
állományúak esetében a Nemzeti Védelmi Szolgálat (a továbbiakban: NVSZ) személyügyi szerve,
b) a büntetés-végrehajtási szervezet esetében a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban:
BVOP) személyügyi szerve, c) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek esetében a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) személyügyi szerve, d) az Alkotmányvédelmi Hivatal (a továbbiakban: AH) és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat (a továbbiakban: NBSZ)
állománya esetében a helyi személyügyi szerv felel. 4. § (1) A szolgálati igazolvány kiadására, visszavonására, cseréjére a helyi személyügyi szerv az állományilletékes parancsnok
határozata alapján intézkedik a 3. § (4) bekezdésében meghatározott személyügyi szerv felé.
(2) A szolgálati igazolvány elkészítéséhez szükséges adatok felvételéről a helyi személyügyi szerv gondoskodik
a személyügyi adminisztrációs programban, majd az adatokat elektronikus úton továbbítja a 3. § (4) bekezdésében
meghatározott személyügyi szerv által vezetett központi személyügyi nyilvántartásnak.
(3) A szolgálati igazolvány első alkalommal történő kiadásával egyidejűleg, valamint az arckép, illetve a név megváltozása
esetén az arckép és a saját kezű aláírás minta másolatát a személyi anyagban el kell helyezni.
5. § (1) A szolgálati igazolvány megszemélyesítéséhez szükséges adatokat a helyi személyügyi szerv a megszemélyesítést
végző szerv részére küldi meg. (2) A szolgálati igazolvány előállítási és megszemélyesítési költségét a szolgálati igazolványt megrendelő fegyveres szerv
a saját költségvetéséből biztosítja. 6. § (1) Az elkészült szolgálati igazolvány helyi személyügyi szerv részére történő továbbítását, nyilvántartását és ellenőrzését
a személyügyi számítógépes nyilvántartó rendszer adatai alapján a 3. § (4) bekezdésében meghatározott személyügyi
szerv végzi. (2) A hivatásos állomány tagja a részére kiadott szolgálati igazolványt köteles megőrizni és jogszerűen használni, ezért
anyagi és fegyelmi felelősséggel tartozik. (3) A szolgálati igazolvány elvesztését, megrongálódását, megsemmisülését a hivatásos állomány tagja a tudomásra
jutást követően haladéktalanul köteles jelenteni a közvetlen szolgálati elöljárójának, vagy – a hivatali munkaidő után –
az ügyeletvezetőnek. (4) Az állományilletékes parancsnok – a 6. § (3) bekezdésében meghatározott közvetlen szolgálati elöljáró, illetve
ügyeletvezető jelentését követően – azonnal intézkedik az elvesztés tényének a központi személyügyi nyilvántartásba
történő bejegyzése, valamint a szolgálati igazolványhoz kapcsolódó jogosultságok letiltása iránt. Az állományilletékes
parancsnok a helyi személyügyi szervnél kezdeményezi a szolgálati igazolvány érvénytelenítését és pótlását.
7. § (1) A helyi személyügyi szerv a) a szolgálati viszony megszűnése vagy megszüntetése esetén a szolgálatteljesítés utolsó napján a szolgálati
igazolványt, b) a hivatásos állománynak a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
törvényben meghatározottak szerint a beosztásából felfüggesztett tagjától – a felfüggesztés idejére –
a felfüggesztés kezdőnapján, c) a hivatásos állománynak azon tagjától, akinek a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló törvényben meghatározottak szerint szünetel a szolgálati jogviszonya – a szüneteltetés idejére
– az aktív szolgálata utolsó napján, d) az elveszett, majd megkerült, a megrongálódott, és az adatváltozás miatt cserére szoruló szolgálati igazolványt
visszavonja. (2) A hivatásos állományból felfüggesztett és a szolgálati jogviszonyát szüneteltető hivatásos állományú visszavont
szolgálati igazolványát a helyi személyügyi szerv a visszavonás idejére elhelyezi a hivatásos állományú személyi
anyagában. A felfüggesztés, illetve a szolgálati jogviszony szünetelésének megszüntetését követő első munkanapon
a helyi személyügyi szerv visszaadja a visszavont szolgálati igazolványt a hivatásos állományúnak, vagy ha a 3. §
(3) bekezdésben meghatározott, a visszavonás ideje alatt bekövetkezett ok miatt a szolgálati igazolvány cseréje válik
szükségessé, gondoskodik a cseréről. (3) A hivatásos állomány azon tagját, akinek a szolgálati viszonya nyugállományba helyezésével szűnik meg, a szolgálati
igazolvány visszavonásával egy időben nyugdíjas igazolvánnyal kell ellátni.
8. § (1) A helyi személyügyi szerv a visszavont szolgálati igazolványokat – a központi személyügyi nyilvántartásnak történő
adatszolgáltatást követően – évente selejtezi. (2) A selejtezésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek adatait a központi személyügyi nyilvántartásban kell rögzíteni.
A selejtezési jegyzőkönyv egy példányát a selejtezéstől számított tíz évig meg kell őrizni. A központi személyügyi
nyilvántartásban a szolgálati igazolvány visszavonásának okát, a selejtezés tényét, a selejtezési jegyzőkönyv
nyilvántartási számát és a szolgálati igazolvány adataihoz tartozó tételszámot kell rögzíteni.
(3) A selejtezett szolgálati igazolványok megsemmisítéséről a 3. § (4) bekezdésében meghatározott személyügyi szerv
gondoskodik a veszélyes hulladékok kezelésére, valamint a szigorú számadási kötelezettség alá tartozó okiratok
selejtezésére vonatkozó szabályok szerint. 9. § (1) A hivatásos állomány tagjának halála esetén szolgálati igazolványa – a közeli hozzátartozó kérelmére, kegyeleti okból –
az állományilletékes parancsnok engedélyével átadható a közeli hozzátartozónak, az alábbi eljárási szabályok
megtartásával: a) az átadás előtt a szolgálati igazolványt az arckép alsó harmadában, valamint a hologram közepén átlyukasztva kell
visszavonhatatlanul érvényteleníteni, b) a szolgálati igazolvány sorszámát vissza kell vonni,
c) az érvénytelenítés tényét a szolgálati igazolvány adatait tartalmazó nyilvántartásokban rögzíteni kell, valamint
d) a közeli hozzátartozó aláírásával igazolja az érvénytelenített szolgálati igazolvány átvételét.
(2) A hivatásos állomány nyugállományba helyezett tagja számára – kérelmére, a fegyveres szervnél eltöltött legalább
20 év tartamú életpálya elismeréseként – az érvénytelenített szolgálati igazolvány az (1) bekezdés a)–c) pontjában
meghatározott eljárási szabályok megtartása mellett átadható. (3) Az érvénytelenített és selejtezett szolgálati igazolványt a helyi személyügyi szerv átvételi elismervény ellenében az
elhunyt hivatásos állományú közeli hozzátartozójának, illetve a (2) bekezdésben meghatározott hivatásos
állományúnak átadja, majd az átvételi elismervényt az elhunyt, illetve a nyugállományba helyezett hivatásos
állományú személyi anyagában elhelyezi. 10. § (1) Ez a rendelet 2012. április 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatályba lépésekor érvényes szolgálati igazolványok az igazolványban meghatározott érvényességi idő
lejártáig vagy visszavonásukig érvényesek. (3) Az alnyomatban „Magyar Köztársaság” felirattal ellátott, adatok nélküli (bianco) szolgálati igazolványok
2012. december 31-ig személyesíthetőek meg. (4) Az NVSZ állományába tartozó hivatásos állományúak kiegészítő igazolványát az NVSZ személyügyi szerve 2012. június
30. napjáig a 7–8. §-ban meghatározottak szerint visszavonja és selejtezi.
(5) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok létesítményeibe történő belépés rendjéről szóló 1/1996. (VI. 19.)
TNM rendeletnek a szolgálati igazolvány adattartalmára vonatkozó rendelkezései az AH és az NBSZ hivatásos
állománya szolgálati igazolványa tekintetében nem alkalmazhatóak. 11. § Hatályát veszti a belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai szolgálati
és kiegészítő igazolványainak rendszeresítéséről, kiadásának és nyilvántartásának eljárási rendjéről szóló 35/2011.
(X. 17.) BM rendelet. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
210/2008. (X. 21.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI.
törvény 4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Trincz Andreát 2008. november 1-jei hatállyal,
dr. Pataki Istvánné dr. Dancs Máriát 2008. december
30-ai hatállyal,
dr. Pintér Máriát 2009. január 31-ei hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
Zsebeházi Lászlóné dr. Hóf Erzsébetet 2009. április
30-ai hatállyal,
dr. Fekete Zsuzsannát és dr. Zoboki Ibolyát 2009. június 30-ai hatállyal,
dr. Zentainé dr. Darabos Ágnest 2009. július 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt Véghelyi Miklósné dr. Bartos Katalint 2009. május 4-ei
hatállyal,
dr. Fábián Jánosnét 2009. május 15-ei hatállyal, dr. Garami Emilt 2009. augusztus 24-ei hatállyal bírói
tisztségéből felmentem;
dr. Árok Krisztián Pétert, dr. Balázs Gábort, dr. Eisenbacher Krisztinát,
dr. Écsi Annamáriát, dr. Gärtner Nikolettát, Haászné dr. Recskó Viktória Zsuzsannát,
dr. Hajkó Zsoltot, dr. Homolya Szilviát, dr. Istenes Attilát,
Kerekesné dr. Makranczi Zitát, dr. Kolozs Balázst, dr. Molnár Szerénát,
dr. Parlagi Mátyást, dr. Patus Sándort, Szabóné dr. Beke Andreát,
dr. Varga Beát, Vargáné dr. Lászlóffy Eszter Annát és
dr. Zólyomi Csillát 2008. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Egri Noémit, dr. Hirt Igort, dr. Horváth Katalin Renátát,
dr. Kun Gabriellát, dr. Németh Erikát, dr. Szabó Attila Jánost,
dr. Trombitás Gábort, dr. Turi Bálintot, dr. Vasady Loránt Zsoltot és
dr. Vincze Tamást a 2008. november 1. napjától 2011.
október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2008. október 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2015. (HK 10.) HM VGHÁT szakutasítása az egyes anyagi NATO egységesítési egyezmények nemzeti témafelelőseiről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási tevékenységéről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó köz
ponti hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy tegye lehetővé a szakutasítás végrehajtását szervezete vonatkozásában.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a híradó, informatikai szakterület kivételével az egyes anyagi NATO
egységesítési egyezmények nemzeti témafelelősi jegyzékét.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a Magyar Honvédség anyagi és
anyagi adminisztratív STANAG-ek nemzeti témafelelőseiről szóló 37/2008. (HK. 8.) HM VTISZÁT intézkedés.
Dr. Puskás Attila s. k.,
védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1018/2010. (II. 2.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a jövedelemadók
területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról szóló Egyezmény
(a továb biak ban: Egyezmény) bemutatott szövegével,
2. felhatalmazza a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt az Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására,
3. felhívja a külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki,
4. elfogadja az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az Egyezmény szövegének végleges
megállapítását köve tően annak az Országgyűléshez történő benyújtását.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1520/2012. (XI. 28.) Korm. határozata az Európai Területi Együttműködés célkitűzése keretében az Európai Unió 2014–2020-as költségvetési időszakában megvalósuló határ menti és transznacionális programok előkészítésével kapcsolatos feladatok meghatározásáról.
1. A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és az érintett minisztereket, hogy készítsenek
előterjesztést a Kormány részére a 2014–2020-as időszakban a) az európai területi együttműködési programok keretében nyújtott támogatások felhasználásához szükséges
intézményrendszer kialakításáról, b) a határon átnyúló és transznacionális programok vonatkozásában a programok irányító hatósági pozíciója
megtartásának, illetve megszerzésének módjáról, c) a határon átnyúló programok vonatkozásában határszakaszonként a határtérségben, valamint a transznacionális
programok esetében kialakítandó közös menedzsment-struktúrák és tárgyalási álláspontok kijelöléséről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. november 30.
2. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy készítsenek előterjesztést a Kormány számára az európai területi
együttműködésekkel kapcsolatos tervezési feladatokról, beleértve az integrált területi fejlesztéseket szolgáló új
eszközök alkalmazási lehetőségeit. Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter érintett miniszterek Határidő: 2012. december 31.
3. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy az Országos Fejlesztési és Területfejlesztési Koncepcióval, valamint
a készülő Partnerségi Megállapodással és Operatív Programokkal, továbbá a megyei területfejlesztési koncepciókkal
összhangban készítsenek előterjesztést a Kormány számára a határ menti programokkal kapcsolatos hosszú és
középtávú fejlesztési elképzelésekről, ezek javasolt megvalósítási eszközeiről, valamint az operatív programok
nemzetközi egyeztetésének alapját képező kulcsprioritás-javaslatokról. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter vidékfejlesztési miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2013. február 28. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2010. (I. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. F.-né magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. december 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy az Ön és Hazája sorsában döntést hozó képviselők munkaviszonyban Munkavállalóként dolgozzanak,
munkafeladatukat és javadalmazásukat a Nép, a Munkáltató határozza meg?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltenni kívánt konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni,
hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg
az egyértelműség követelményének, mivel nem állapítható meg, hogy beadványozó mit ért a „sorsában döntést
hozó” és a „munkafeladat” kifejezések alatt. A kérdés megfogalmazásából továbbá nem állapítható meg az sem, hogy
a beadványozó mit ért a „Nép” kifejezés alatt, érti-e ezalatt az állampolgárokat, esetleg a választópolgárokat vagy más,
egyéb szempont szerinti csoportot.
Nem állapítható meg továbbá egyértelműen az sem, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az országgyűlési
vagy önkormányzati képviselőkre vonatkozik, vagy esetleg más a képviseletre jogosult személyt ért alatta.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem egyértelmű továbbá azért sem, mert nem állapítható meg, hogy
a beadványozó mit ért a „Nép, a Munkáltató” kifejezés alatt. Érti-e ezalatt azt, hogy mind a nép, mind a munkáltató
részére kívánna feladatokat meghatározni vagy esetleg a nép legyen a munkáltató. Ez utóbbi esetben nem világos,
hogy a nép milyen módon láthatná el a munkáltatói jogkört, így ezen kifejezés nem értelmezhető.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű továbbá azért sem, mert nem állapítható meg, hogy
a beadványozó a kérdés hitelesítésével és annak népszavazásra bocsátásával azt kívánná elérni, hogy a képviselők
munkaviszonyban lássák el képviselői feladatukat vagy azt, hogy a képviselők képviselői feladatuktól elkülönülten kell,
hogy rendelkezzenek más, egyéb munkaviszonnyal.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontjain, illetve 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
300/2019. (VII. 26.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Ruzsányi Editet 2019. szeptember 9-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2013. (XII. 21.) BM utasítása a 2014. építésfelügyeleti hatósági ellenőrzések megtervezéséről és az ellenőrzési tevékenység végzéséről.
Az egyes miniszterek, valamint Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
37. § u) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX.  törvény 23. §
(4)  bekezdés c) pontjára, valamint az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és az ellenőrzésekről, valamint az
építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 61. § (4) bekezdésére, a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás rendelkezéseit a járási (fővárosi kerületi) hivatal szakigazgatási szerveként működő járási építésügyi
hivatal, továbbá járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal (a továbbiakban együtt: ellenőrző hatóság) 2014. évben
lefolytatott építésfelügyeleti hatósági ellenőrzéseire kell alkalmazni.
2. § (1) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági
szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: EngR.) 61. § (5) bekezdése szerinti munkatervben
az ellenőrző hatóság tervezett ellenőrzéseire vonatkozó információkat – az ellenőrzések céljának veszélyeztetése
nélkül – nyilvánosságra kell hozni.
(2) A munkatervnek tartalmaznia kell
a) az előző ellenőrzési időszak tapasztalatainak összefoglalóját, valamint annak hatását az ellenőrzési időszakra
vonatkozó munkaterv kialakításában,
b) a tervezett helyszíni ellenőrzés kiválasztásával kapcsolatos információkat, szempontokat,
c) az ellenőrzési időszakban – havi és terület szerinti bontásban – a lefolytatni kívánt
ca) ellenőrzések számát,
cb) az illetékes területi ellenőrzésre jogosult hatóságok, szervezetek, szakmai kamarák, valamint
más illetékességi területen működő építésfelügyeleti hatóságok együttesen lefolytatott közös
ellenőrzéseinek dátumát,
d) az egyes ellenőrzések vonatkozásában
da) az ellenőrzéssel érintett kötelezettségeket előíró jogszabályhelyek pontos megjelölését,
db) a vizsgálat tárgyát,
dc) az alkalmazható szankciók megjelölését, továbbá
dd) az építőipari kivitelezési tevékenység szabályszerűségének megítélése során alkalmazott
szempontrendszert,
e) az ellenőrző hatóság által vizsgált dokumentumokat.
(3) A munkatervet a 4. §-ban meghatározott ellenőrzési szempontrendszer helyszíni alkalmazására tekintettel kell
előkészíteni.
3. § Az ellenőrző hatóságnak az EngR. 61. § (1) bekezdésében foglaltak alapján helyszíni ellenőrzést kell tartani
a) minden megkezdett építőipari kivitelezési tevékenység esetében, amely
aa) az építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló 245/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet
szerint számított 50 millió forint számított építményértéket meghaladja,
ab) a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény hatálya alá tartozik, vagy
ac) tudomásulvételi eljárás alapján kezdődött,
b) az a) pont alá nem tartozó, de építési napló vezetésre kötelezett építőipari kivitelezési tevékenység legalább
30 százalékának esetében.
4. § Az ellenőrző hatóság helyszíni ellenőrzései során
a) ellenőrzi
aa) a teherhordó szerkezetek állékonyságát, szakszerű kivitelezését,
ab) az elektronikus építési napló vezetését,
ac) a központi költségvetési vagy európai uniós támogatási forrásból megvalósuló, továbbá
a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásoknak minősülő kivitelezések
jogszerűségét és szakszerűségét,
ad) a kivitelezési dokumentáció jogszabályban meghatározott munkarészei meglétét,
ae) a jogszabályban meghatározott felelős műszaki vezetői és a műszaki ellenőri tevékenységet,
af ) az építmények energiaháztartását biztosító építési célú termékeknek – így különösen a
hőszigeteléseknek, a nyílászáróknak –, valamint a vízszigeteléseknek a szakszerű beépítését,
ag) a tömegtartózkodásra szolgáló építmények kötelező jókarbantartását,
ah) az építésügyi hatósági engedélyben és az ahhoz tartozó jóváhagyott építészeti-műszaki
tervdokumentációban, valamint a kivitelezési dokumentációban foglaltak betartását, betartatását,
b) felkutatja a szabálytalan építési tevékenységeket, valamint az állékonyságot és életet veszélyeztető
építményeket. 5. § Az ellenőrző hatóság az elkészült munkatervet a honlapján és az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi,
továbbá a felettes szervének, valamint az építésügyért felelős miniszternek – a Belügyminisztérium Építésügyi
Főosztályának címezve – az ellenőrzési időszak megkezdéséig papír alapon és elektronikusan is megküldi.
6. § Az ellenőrző hatóság az építésfelügyeleti ellenőrzések és a közös helyszíni szemlék ütemezése során az ellenőrzések
időpontját összehangolja az illetékes építésügyi hatóság – ideértve a sajátos építményfajták szerinti hatóságot is –,
valamint a más illetékességi területen működő építésfelügyeleti hatóság és az egyéb, ellenőrzésre jogosult hatóság
vagy szakmai szervezet által lefolytatni tervezett ellenőrzések időpontjával.
7. § (1) Az ellenőrző hatóság az építésfelügyeleti ellenőrzésbe és a helyszíni szemlébe be kell vonja – különösen a végzett
szakmagyakorlási tevékenységhez előírt jogosultságok ellenőrzése érdekében – a területileg illetékes szakmai
kamarákat.
(2) Az ellenőrző hatóság a területileg illetékes tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezettel közös ellenőrzést
folytat le az olyan építőipari kivitelezések vizsgálata esetében, amelyeknél a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó
szervezet szakhatósági jogkörben eljárt az építésügyi engedélyezés során, és érdemi, a tűzvédelem körébe tartozó
műszaki megoldások szakszerűségének ellenőrzésére van szükség.
(3) Az ellenőrző hatóság az (1) és (2) bekezdésben meghatározott szakmai kamarákkal, illetve a tűzvédelmi hatósági
feladatokat ellátó szervezettel, az építésügyi hatósággal, illetve a más illetékességi területen működő építésfelügyeleti
hatósággal az ellenőrzési időszakban kamaránként, szervezetenként, hatóságonként legalább két alkalommal közös
helyszíni ellenőrzést tart.
8. § Az ellenőrző hatóság a helyszíni ellenőrzéseken készült számítógépes alkalmazás által vezetett jegyzőkönyv adatait
az Országos Építésügyi Nyilvántartásba – a helyszíni ellenőrzés időpontjától számított 7 napon belül – feltölti.
A feltöltéskor a számítógépes alkalmazás által vezetett jegyzőkönyvhöz minden esetben mellékelni kell az építőipari
kivitelezéssel érintett, valamint a közvetlenül szomszédos telekről, építményről készített fényképfelvételeket, továbbá
a helyszíni ellenőrzésen felvett, a résztvevők által oldalanként aláírt digitalizált jegyzőkönyvet.
9. § Az ellenőrző hatóság a  munkatervben foglaltak, valamint a  munkatervben nem szereplő, de az  ellenőrzési
időszakban lefolytatott hatósági ellenőrzések végrehajtásáról, a  levont következtetésekről az ellenőrzési időszakot
követő 30.  napig összefoglaló jelentést készít. Az  ellenőrző hatóság az  összefoglaló jelentést a  honlapján és
az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi, továbbá a felettes szervének, valamint az építésügyért felelős
miniszternek – a Belügyminisztérium Építésügyi Főosztályának címezve – papír alapon és elektronikusan is megküldi.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
250/2009. (XI. 13.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az Ivándárda/Branjin Vrh autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között
az Ivándárda/Branjin Vrh autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére. 2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az
Ivándárda/Branjin Vrh autópálya-kapcsolat létesítéséről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek)
– törekedve a kölcsönös jószomszédi és baráti kapcsolatok fejlődése és erősödése jobb feltételeinek biztosítására,
valamint a nemzetközi turizmus, a kereskedelem és a közlekedés területén való együttműködés szélesítésére,
– különös tekintettel azon szándékukra, hogy megteremtsék a zavartalan nemzetközi kétoldalú és a határmenti
közúti közlekedés feltételeit, – figyelemmel az V/C. (Budapest–Eszék–Szarajevó–Mosztar–Plocse) összeurópai közlekedési folyosó fejlesztésére,
valamint a Szerződő Felek közlekedési miniszterei által elfogadott, a két ország közötti autópálya határcsatlakozási
pontjára vonatkozó szándéknyilatkozatra, amelyben a határátmenetet Ivándárda/Branjin Vrh-nál határozták meg,
– tekintettel a két ország közötti nemzetközi szerződésekre és megállapodásokra, különösen a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról
Budapesten, 1992. november 18-án aláírt Megállapodásra, az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk A Szerződő Felek a magyarországi M6 autóút, illetve a horvátországi A5 autóút közötti összeköttetéssel létrehozzák
a két ország közötti közvetlen gyorsforgalmi közúti kapcsolatot. A két autóút az D250 és D251 számú határjel között éri
el az államhatárt és kapcsolódik egymáshoz. 2. Cikk
A Szerződő Felek a saját államuk területére eső útpálya és tartozékai megépítését saját erőforrásaikból valósítják meg.
3. Cikk (1) Az Egyezmény végrehajtásában illetékes szerv a Magyar Köztársaságban a közlekedésért felelős miniszter által
irányított minisztérium, a Horvát Köztársaságban a Tengerészeti, Közlekedési és Infrastrukturális Minisztérium.
(2) Az Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos feladatokat a Szerződő Felek illetékes szerveinek képviselői által
irányított tárcaközi útügyi szakértői Munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) koordinálja.
(3) Mindkét Szerződő Fél illetékes szerve kijelöli a Munkacsoport vezetőjét és tagjait, akiknek személyéről írásban
értesítik egymást. 4. Cikk (1) Az ezen Egyezmény 1. Cikkében meghatározott határcsatlakozási ponton megépítésre kerülő határátkelőhely
építéséről és megnyitásáról a Szerződő Felek külön nemzetközi szerződésben rendelkeznek.
(2) A határforgalom-ellenőrzéshez szükséges igazgatási célú épületek, objektumok és infrastruktúra létesítését
a Szerződő Felek az autóút építésekor összehangolják. A Szerződő Felek megvizsgálják ezen létesítmények közös
megépítésének, használatának és üzemeltetésének lehetőségeit. (3) A Szerződő Felek a teljes körű infrastruktúrát saját lehetőségeikhez és a szükséglethez mérten, fokozatosan építik
meg. A megvalósítás pénzügyi fedezetének biztosítása céljából a Szerződő Felek összehangolt lépéseket tesznek
nemzetközi pénzügyi források felkutatása és lehetséges igénybevétele érdekében.
5. Cikk Ezen Egyezmény 1. Cikkében meghatározott autópálya-kapcsolat megépítésének feltételeit, valamint működése
megkezdésének időpontját és az üzemeltetés módját a Szerződő Felek a Munkacsoport javaslata alapján határozzák
meg. 6. Cikk A Szerződő Felek megállapodnak, hogy az ezen Egyezmény 4. Cikkében meghatározott határátkelőhelyet
a nemzetközi személy- és teherforgalom számára nyitják meg.
7. Cikk A Szerződő Felek az államhatár átlépésének, valamint a személy- és az áruforgalom ellenőrzésének szabályait külön
megállapodásban rögzítik. 8. Cikk (1) Ez az Egyezmény azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek értesítették egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
előírásaiknak eleget tettek. (2) Ezen Egyezményt a Szerződő Felek határozatlan időre kötik. Az Egyezményt bármelyik Szerződő Fél bármikor
felmondhatja a másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel. Ebben az esetben az Egyezmény
a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított 6 (hat) hónap elteltével hatályát veszti.
(3) Ez az Egyezmény a Szerződő Felek közös megegyezése alapján írásban bármikor módosítható vagy kiegészíthető.
Készült Barcson, 2009. szeptember 17. napján, két eredeti példányban, magyar és horvát nyelven, mindkét szöveg
egyaránt hiteles.
(Aláírások)” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a az Egyezmény 8. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve a rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté válását
köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) Hatályát veszti a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az Ivándárda/Branjin Vrh
autópálya-kapcsolat létesítéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 240/2008. (X. 1.) Korm. rendelet.
(5) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter gondoskodik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
273/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kardos Melindát
a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1190/2011. (VI. 9.) Korm. határozata a 2011. egyházi kiegészítő támogatás forráshiányának megoldásával kapcsolatos kormányzati feladatokról.
1. A Kormány a 2011. évi egyházi kiegészítő támogatás forráshiányának megoldása érdekében, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. §-a alapján elrendeli a 2011. május–június hónapban kifizetendő egyházi kiegészítő
támogatáshoz szükséges 1 609 282 894 forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím 19. Szociális célú humánszolgáltatások alcím, 3. Egyházi szociális intézményi normatíva
kiegészítése jogcím-csoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
  miniszterelnök-helyettes


text:
131/2012. (VI. 8.) KE határozata rektori megbízás alóli felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. § a) pontja alapján – a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára – a Semmelweis Egyetemen dr. Tulassay Tivadar
egyetemi tanárt 2012. május 31-ei hatállyal a rektori megbízás alól felmentem.
Budapest, 2012. május 23. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
345/2014. (IX. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Székelyföld természeti és kulturális értékeinek megőrzése és nemzetközi megismertetése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Dieter Schramm, a Global Sustainability AG Switzerland igazgatóságának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. február 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1795/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemében tervezett iskolafejlesztések előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program II. ütemében tervezett
a) Békásmegyeri Veres Péter Gimnázium teljes rekonstrukciójával, valamint
b) Biatorbágyon létesítendő új szakgimnázium építésének előkészítésével,
c) Gödön új iskola építésének előkészítésével,
d) felcsúti Endresz György Általános Iskola új iskola építésének előkészítésével,
e) Maglódi Vermesy Péter Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola új iskola építésének előkészítésével,
f ) Szigetszentmiklós iskolafejlesztés I. ütemében (Temesvári utcai) új iskola építésének előkészítésével,
g) ürömi József Nádor Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola fejlesztésének előkészítésével,
h) Szigetszentmiklós iskolafejlesztés II. ütemében (Bucka városrész) új iskola építésének előkészítésével, továbbá
i) Szigetszentmiklós iskolafejlesztés II. ütemében az Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény részére
(a Temesvári utcában) új iskola építésének előkészítésével;
 2. egyetért azzal, hogy
a) az 1.  pont b)  alpontja szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos
döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2.  §
(2) bekezdés a)–o) pontja szerinti előkészítési fázisaira 321 927 000 forint,
b) az 1.  pont c)  alpontja szerinti beruházásnak a  Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira 405 804 000 forint,
c) az 1.  pont d)  alpontja szerinti beruházásnak a  Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira 304 175 000 forint,
d) az 1.  pont e)  alpontja szerinti beruházásnak a  Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira 169 987 000 forint,
e) az 1.  pont f )  alpontja szerinti beruházásnak a  Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira 170 645 000 forint,
f ) az 1.  pont g)  alpontja szerinti beruházásnak a  Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–o)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira 43 632 000 forint,
g) az 1.  pont h)  alpontja szerinti beruházásnak a  Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–h)  pontja szerinti
előkészítési fázisaira 84 270 000 forint,
h) az 1. pont i) alpontja szerinti beruházásnak a Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés a)–h) pontja szerinti előkészítési
fázisaira 84 270 000 forint
összegű forrást biztosít a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az előkészítési fázisokat az a)–f ) alpont tekintetében
legkésőbb 2018. június 30. napjáig, a  g) és h)  alpont tekintetében legkésőbb 2018. január 31. napjáig kell
megvalósítani;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont a)  alpontja szerinti beruházáshoz kapcsolódó európai
uniós forrásból megvalósuló rekonstrukció végleges műszaki tartalmának meghatározását követően tegye meg
a szükséges intézkedéseket a teljes körű rekonstrukció megvalósítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az európai uniós forrásból megvalósuló rekonstrukció végleges műszaki tartalmának
meghatározását követően azonnal
 4. az 1. pont szerinti beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki;
 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII.  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Nemzeti Sportközpontok cím javára összesen 1 584 710 000
forint egyszeri átcsoportosításáról, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba történő
visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 7. pont szerinti jelentés tudomásulvételét
követő 15 napon belül
6. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Nemzeti Sportközpontok központi költségvetési szerv
valósítsa meg;
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen jelentést a  Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti
beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának
állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont a)–f ) alpontja tekintetében legkésőbb 2018. július 31.
a 2. pont g) és h) alpontja tekintetében legkésőbb 2018. február 28.
 8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, valamint az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  előkészítési fázisok
eredménye alapján készítsenek előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont b)–g)  alpontja szerinti beruházások
megvalósításának kérdésében, a kivitelezéshez és az üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény,
ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. július 31.
 9. jóváhagyja, hogy a  Nemzeti Sportközpontok által az  1.  pont szerinti beruházásokkal kapcsolatban lefolytatásra
kerülő beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek
eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök