type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2018. (VII. 30.) HM utasítása.  a nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatok végrehajtásáról
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) és a Magyarországon települő katonai
szervezetekre és többnemzeti katonai parancsnokságokra terjed ki.
(2) A nemzetközi együttműködési programokkal összefüggésben a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságairól
szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet (a továbbiakban: devizarendelet) és a  nemzetközi és belföldi (hazai) katonai
együttműködéssel összefüggő egyes protokolláris és vendéglátási kérdésekről szóló 74/2011. (VII. 8.) HM utasítás
(a  továbbiakban: HM utasítás), a  magyar véderő-, katonai és légügyi attaséhivatalok irányításáról, vezetéséről és
ellenőrzéséről, valamint a  Magyarországon akkreditált külföldi véderő-, katonai és légügyi attasékkal való
kapcsolattartásról szóló 51/2014. (VII. 28.) HM utasítás (a továbbiakban: a  katonai attasékkal való kapcsolattartást
szabályozó HM utasítás) rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. § (1) Az utasítás alkalmazásában
a) Beszerzési Programok Utazási és Rendezvényi Terve: a  konkrét beszerzési programok adatait, jellemzőit
tartalmazó munkaokmány, amelynek elkészítését és a  kapcsolódó adatszolgáltatások, éves beszámolók
összeállítását a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) végzi,
b) CLIMS: a  Katonai Szociális Intézmények Nemzetközi Szervezete Alapokmánya alapján biztosított üdültetési
lehetőség, amelyet kétoldalú szerződések szabályoznak, ilyen üdültetés lehet a külföldi csoportos csereüdülés,
nemzetközi csoportos üdülés, külföldi gyermek üdülés; nem tartoznak bele a  kétoldalú megállapodások
előkészítése és évenkénti értékelése érdekében szerevezett konferenciák és a hozzá kapcsolódó utazások,
c) fegyverzetellenőrzési együttműködés: a hagyományos fegyveres erőkről szóló, az európai fegyverzetkorlátozási,
leszerelési, valamint nemzetközi biztonságpolitikai egyezményekből, az  azok alapján megkötött két- és
többoldalú megállapodásokból adódó feladatokban való részvétel és az azok alapján folytatott nemzetközi
kapcsolattartás,
d) keretgazda szervezet: a  nemzetközi feladatok vonatkozásában az  intézményi és központi, valamint fejezeti
kezelésű előirányzatok elemi költségvetési javaslatainak elkészítésére vonatkozó feladatokat és
követelményeket tartalmazó eljárásrend mellékletében meghatározott szervezet,
e) kétoldalú együttműködés: két állam vagy központi szervezeteik megállapodása alapján folytatott nemzetközi
kapcsolattartás,
f ) KNET: Kétoldalú Nemzetközi Együttműködési Terv, a konkrét kétoldalú programok adatait, jellemzőit tartalmazó
munkaokmány, amelynek elkészítését és a  kapcsolódó adatszolgáltatások, éves beszámolók összeállítását
a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály (a továbbiakban: HM NEF) végzi,
g) MET: Multilaterális Együttműködési Terv, a  konkrét multilaterális programok adatait, jellemzőit tartalmazó
munkaokmány, amelynek elkészítését és a  kapcsolódó adatszolgáltatások, éves beszámolók összeállítását
a HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM VPF) végzi,
h) multilaterális együttműködés: a  (2) bekezdésben meghatározott területekre figyelemmel egy adott témában
legalább három vagy több ország együttműködésével megvalósuló nemzetközi kapcsolattartás, valamint
nemzetközi szervezettel való együttműködésben történő magyar részvétel,
i) programfelelős szervezet: a  saját szervezete és alárendeltjei vonatkozásában a  nemzetközi kapcsolattartás
koordinálásáért és végrehajtásáért felelős honvédségi szervezet,
j) vezetői csereüdültetés: kétoldalú nemzetközi szerződések alapján biztosított csereüdülések, amelyek feltételeit
és a szolgáltatásokat a nemzetközi szerződések határozzák meg; nem tartoznak bele a nemzetközi szerződések
előkészítése és értékelése érdekében szervezett konferenciák és a hozzá kapcsolódó utazások,
k) végrehajtó szerv: a  nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatok végrehajtását végző honvédségi
szervezet.
(2) Multilaterális együttműködésnek minősül
a) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) keretén belül történő együttműködés, amely
magában foglalja a  NATO bizottságokban történő részvételt, a  partnerségi együttműködést és a  NATO
parancsnokságokkal történő együttműködést,
b) az Európai Unió (a továbbiakban: EU) és az Európai Védelmi Ügynökség – European Defence Agency, EDA –
keretén belül történő együttműködés,
c) az Egyesült Nemzetek Szervezete keretén belül történő együttműködés,
d) az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (a továbbiakban: EBESZ) keretén belül történő
együttműködés és
e) a regionális együttműködés, így különösen V4, CEDC, DECI.
3. § Ezt az utasítást a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) vonatkozásában a KNBSZ-re vonatkozó
jogszabály és belső rendelkezés eltérő rendelkezése hiányában kell alkalmazni.
2. A nemzetközi kapcsolattartás szervezeti és hatásköri szabályai
4. § (1) A nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatok szakmai felügyeletét a HM védelempolitikáért felelős helyettes
államtitkár (a továbbiakban: HM VPHÁT) gyakorolja.
(2) A HM VPHÁT meghatározza
a) a keretgazda szervezetek részére a  miniszter által kitűzött politikai célok elérését szolgáló nemzetközi
feladatokkal kapcsolatos prioritásokat és
b) a nemzetközi kapcsolattartással összefüggő szakmai feladatok végrehajtásával kapcsolatos beszámolás
módját és rendjét. 5. § (1) A  honvédelmi tárca nemzetközi kapcsolattartásával összefüggő feladatok közül – a  HM Szervezeti és Működési
Szabályzatában meghatározott feladat- és felelősségi körüknek megfelelően, főbb szakterületenként –
1. az adott szakterület vezetésével kapcsolatos feladatokat szakmai főfelelősként (a továbbiakban: szakmai
főfelelős) a  HM parlamenti államtitkára (a továbbiakban: HM PÁT), a  HM közigazgatási államtitkára
(a  továbbiakban: HM KÁT), a  Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF), a  KNBSZ főigazgatója, a  HM
helyettes államtitkárok és a HM kabinetfőnöke,
2. a kétoldalú együttműködés egészét érintő koordinációs feladatokat, a HM állami vezetői és a HM kabinetfőnöke
kétoldalú nemzetközi programjainak tervezését, valamint azok előkészítésének és végrehajtásának
koordinálását a HM NEF,
3. a HVKF és helyettese kétoldalú nemzetközi programjainak tervezését, valamint azok előkészítésének és
végrehajtásának koordinálását a  HM NEF-fel együttműködésben a  Honvéd Vezérkar Vezérkari Titkárság
(a továbbiakban: HVK VKT),
4. a 2. § (2) bekezdése szerinti multilaterális együttműködés egészét érintő koordinációs feladatokat, a HM állami
vezetői és a HM kabinetfőnöke multilaterális nemzetközi programjai előkészítését, valamint azok tervezésének
és végrehajtásának koordinálását a HM VPF,
5. a HVKF és helyettese multilaterális nemzetközi programjai előkészítését, valamint azok tervezésének és
végrehajtásának koordinálását a HM VPF-fel együttműködésben a HVK VKT,
6. a NATO, az  EU, a  partnerségi, valamint a  két- és többoldalú gyakorlatokkal, kiképzésekkel kapcsolatos
feladatokat az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP),
7. a NATO és az EU stratégiai szintű – felső szintű politikai és katonai döntéshozói és döntés-előkészítő szervek
bevonásával levezetésre kerülő – nemzetközi válságkezelési gyakorlatainak tervezésével, szervezésével és
végrehajtásával kapcsolatos feladatok koordinálását, valamint a  központi államigazgatási szervekkel való
kapcsolattartást a HM Védelmi Igazgatási Főosztály,
8. az európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint a  nemzetközi biztonságpolitikai szerződések,
megállapodások és egyéb dokumentumok végrehajtásának tárcaszintű feladatait, a  gyakorlati feladatok
végrehajtása érdekében a külföldi társszervezetekkel, valamint a NATO és az EBESZ végrehajtást koordináló
testületeivel történő együttműködés feladatait – az  európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint
nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények által előírt feladatok végrehajtásáról szóló 6/2015. (II. 9.)
HM  utasítás és az  európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési, valamint a  nemzetközi biztonságpolitikai
egyezmények által előírt adatszolgáltatási és ellenőrzési feladatok végrehajtásáról szóló 70/2017. (HK 8.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedés alapján – a HM VPF,
9. a non-proliferációs szerződések, egyezmények, megállapodások és dokumentumok végrehajtásához
kapcsolódó feladatokat a HM VPF,
10. a külföldi képzésekkel, tanfolyamokkal és továbbképzésekkel kapcsolatos stratégiai szintű feladatokat a HVK
Kiképzési és Oktatási Csoportfőnökség, a tervezési és szervezési feladatokat a HVK Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF),
11. a vezetői csereüdültetéssel és a CLIMS üdültetéssel kapcsolatos feladatokat a HVK SZCSF,
12. a tudományos tevékenységgel kapcsolatos feladatokat a HM Humánpolitikai Főosztály,
13. a beszerzési és a haditechnikai együttműködési programokkal kapcsolatos feladatokat, valamint az Észak-atlanti
Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Program (a továbbiakban: NSIP) nemzeti adminisztrációs költségek
(a továbbiakban: NAK) éves költségvetési tervének kerete (a továbbiakban együtt: NSIP NAK) terhére
végrehajtásra kerülő nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatokat a HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VGHÁT) az általa kijelölt programfelelős szervezetek útján,
14. a HM Tábori Lelkészi Szolgálat (a továbbiakban: HM TLSZ) nemzetközi kapcsolatainak, zarándoklatainak
szakmai felügyeletét a HM PÁT,
15. a felderítő, az  elhárító, az  elektronikai hadviselés, valamint a  NATO kibervédelmi együttműködést érintő
feladatokat a KNBSZ,
16. a kontrolling tevékenység nemzetközi tanulmányozásának feladatait – a HM Tárca Kontrolling Rendszerének
kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről szóló 55/2011. (V. 13.) HM utasítás alapján – a HM Kontrolling és
Integritásfejlesztési Főosztály,
17. a NATO és nemzeti doktrinális, szabványosítási és terminológiai harmonizációt érintő feladatokat az MH HFKP,
18. a hadfelszerelés fejlesztéssel, a  hadiiparral és haditechnikai kutatással, fejlesztéssel kapcsolatos feladatokat
–  együttműködésben a  HVK Logisztikai Csoportfőnökséggel és a  HM VGH-val – a  HM Haderőfejlesztési
Programok Főosztály (a továbbiakban: HM HFPF),
19. a nemzetközi fejezeti szintű államháztartási belső ellenőrzések vonatkozásában felmerülő ideiglenes külföldi
szolgálatok előkészítésének és végrehajtásának koordinálását a HM Belső Ellenőrzési Főosztály,
20. a békemissziós parancsnoki felügyeleti ellenőrzések vonatkozásában felmerülő ideiglenes külföldi szolgálatok
előkészítésének és végrehajtásának koordinálását az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
21. a pénzügyi és számviteli szakellenőrzéssel, csapatmozgással kapcsolatos határforgalmi ügyintézéssel,
vámkezeléssel, szállítmányozással összefüggő feladatok, valamint az  ehhez kapcsolódó ideiglenes külföldi
szolgálatok előkészítésének és végrehajtásának koordinálását a HM VGH és
22. az 1–21.  pontok hatálya alá nem tartozó egyéb nemzetközi feladatokat a  HM VPHÁT az  általa kijelölt
programfelelős szervezet útján
végzi.
 (2) Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról szóló
3/2013. (I. 14.) HM utasítás 10. § (1) bekezdés e) pontja szerinti szolgálati utak és szakmai utazások, valamint 13. §
(1) bekezdése szerinti rendezvények – így különösen: ellenőrzések, helyszíni szemlék – és konferenciák az NSIP NAK
terhére kerülnek végrehajtásra.
(3) Az (1) bekezdés 2–12. és 15–21. pontja szerinti honvédségi szervezetek, valamint az (1) bekezdés 13–14. és 22. pontja
szerinti vezetők nemzetközi kapcsolattartásból származó protokolláris és logisztikai feladatait az MH vitéz Szurmay
Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) végzi.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott feladatokra vonatkozó költségvetési előirányzatokkal történő gazdálkodás
végrehajtását, a nyilvántartási és elszámolási feladatokat – a vezetői csereüdültetés és CLIMS üdültetés kivételével –
a  HM VGH látja el. A  feladatok ellátásához szükséges költségvetési előirányzatok jóváhagyására – a  vezetői
csereüdültetés és CLIMS üdültetés kivételével – a HM VGH költségvetésében kerül sor.
(5) A  nemzetközi kapcsolattartással összefüggő ajándék- és emléktárgybeszerzések – a  KNBSZ saját hatáskörű
beszerzéseinek kivételével – a  nemzetközi költségvetési előirányzatokból történő átcsoportosítással az  MH BHD
intézményi költségvetésében jóváhagyott előirányzatok terhére valósulnak meg.
(6) Ha a  program végrehajtásakor a  tárgyaláson költségkihatással vagy a  honvédelmi tárca hatáskörét meghaladó
feladatokkal járó kötelezettségvállalás esedékes, arra a szakmai főfelelős felhatalmazását – mandátumot – kell kérni
a NATO és EU együttműködésre kijelölt személyek képviseleti felhatalmazásáról szóló 71/2013. (XI. 29.) HM utasításban
foglaltak szerint.
3. A nemzetközi együttműködés feladatai 6. § A nemzetközi együttműködés során végrehajtandó feladatok a következők:
a) az Irányelvek kidolgozása,
b) a programok végrehajtásához szükséges pénzügyi keretek tervezése és biztosítása,
c) a programok tervezése,
d) a programok végrehajtása,
e) a pénzügyi keretek elszámolása,
f ) a végrehajtott programokról jelentés elkészítése,
g) éves összesített értékelések készítése és
h) az a)–g) pont szerinti feladatok ellenőrzése.
4. A nemzetközi együttműködés irányelveinek kidolgozása 7. § (1) A miniszter a tervezési ciklushoz igazodva, hivatalba lépésének évében, december 31-ig kiadja a honvédelmi tárca
tárgyévet követő két évre vonatkozó nemzetközi együttműködési feladatainak irányelveit (a továbbiakban:
Irányelvek). Az Irányelvek – a nemzetközi együttműködés egyes formáira vonatkozóan – a tárgyévet követő két évre
megfogalmazzák a  honvédelmi tárca stratégiai elképzeléseit és a  tevékenységek prioritásait. Az  Irányelvek
felülvizsgálatára szükség szerint, de minimum kétévente kerül sor, ekkor a miniszter új Irányelveket ad ki.
(2) Az  Irányelvek kidolgozása – a  szakmai főfelelősök javaslatainak figyelembevételével – a  HM VPHÁT irányításával
a  HM  VPF és a  HM NEF feladata. A  dokumentum kidolgozását a  HM VPF koordinálja. A  kidolgozott Irányelveket
a HM VPHÁT terjeszti fel jóváhagyásra a miniszter részére.
(3) Az  Irányelveknek összhangban kell lenniük a  négyévente kidolgozásra kerülő Miniszteri Program célkitűzéseivel,
összeállításánál figyelemmel kell lenni a NATO és az EU tervezési okmányaiban foglaltakra, valamint a más nemzetközi
szervezetek által tervezett multilaterális programokra.
5. Kétoldalú nemzetközi együttműködési programok 8. § (1) A tervezési feladatok megkezdésére vonatkozó részletes körlevelet (a továbbiakban: Körlevél1) a HM NEF állítja össze,
amelyet a tárgyévet megelőző év szeptember 15-ig megküld a szakmai főfelelősök részére. A Körlevél1 tartalmazza
a szakmai főfelelősök és az alárendeltségükbe tartozó honvédségi szervezetek kétoldalú nemzetközi programjaira
felhasználható keretet, valamint a  programok kialakításához szükséges normákat, a  vonatkozó szabályozókat és
a tervezés határidejét.
(2) A programfelelős szervezetek a Körlevél1-ben szereplő iránymutatás alapján pontosítják és priorizálják nemzetközi
feladataikat, amelyeket felülvizsgálatra megküldenek a szakmai főfelelősök részére.
(3) A szakmai főfelelősök a honvédelmi tárca hosszú és rövid távú terveiben szereplő feladatok, a Körlevél1-ben szereplő
iránymutatás, az elöljárói feladatszabásnak megfelelően tervezendő feladatok, valamint a nemzetközi kötelezettségek
figyelembevételével – a rendelkezésükre álló keretösszeg függvényében – fontossági sorrendben összeállítják a saját
és az  alárendeltségükbe tartozó honvédségi szervezetek KNET-tervezetét, amelyet felülvizsgálatra megküldenek
a HM VPHÁT részére. A szakmai főfelelősök a saját és az alárendeltségükbe tartozó honvédségi szervezetek előre nem
látható feladataira a tervezéskor tartalékot képeznek.
(4) A szakmai főfelelősöktől beérkezett programjavaslatokat a HM NEF ország- és szervezeti bontásban összesíti, elemzi
és indokolt esetben javaslatot tesz a programfelelős szervezetnek a javaslatok módosítására.
(5) A  HM NEF az  egyeztetett programjavaslatokat megküldi a  külföldi együttműködő partnerek részére. A  külföldi
partnerekkel történő egyeztetés alapján a partnerekkel kialakított programtervről és a programfelelősök javaslataitól
eltérő változásokról a HM NEF tájékoztatja a szakmai főfelelőst és a programfelelős szervezetet.
(6) A  Magyarországon akkreditált külföldi véderő-, katonai és légügyi attasék (a továbbiakban: katonai attasé)
foglalkoztatási tervében szereplő programokat a KNET-ben kell szerepeltetni.
(7) A  KNBSZ szakterületét érintő KNET programok költségvetési fedezetét a  KNBSZ elemi költségvetési tervében kell
biztosítani.
(8) A HM NEF a nemzetközi költségvetési előirányzat ismeretében a végrehajtott hazai és külföldi egyeztetések alapján
elkészíti a  KNET-et, amely ország és szervezeti bontásban tartalmazza a  honvédelmi tárca egészére vonatkozó
kétoldalú nemzetközi együttműködés programjait és az azokhoz rendelt költségkeretet.
(9) A KNET összeállításakor – tekintettel a költségvetési korlátokra – prioritást élveznek
a) a szakmai főfelelősök tárgyalásainak eredményeként meghatározott kötelezettségvállalások teljesítését
szolgáló programok és
b) a honvédelmi tárca hosszú és rövid távú terveiben szereplő feladatok.
(10) A programfelelős szervezetek programjavaslataikat az Irányelvekben foglaltak figyelembevételével készítik el.
 (11) A KNET-et a tárgyévet megelőző év december 15-ig a HM VPHÁT terjeszti fel a HM VGHÁT és a HVKF útján a miniszter
részére jóváhagyásra.
 (12) A jóváhagyott KNET-et – végrehajtás céljából – a HM NEF a tárgyévet megelőző év december 31-ig megküldi a szakmai
főfelelősök, a  Magyarországon akkreditált külföldi- és az  érintett országokba akkreditált magyar katonai attasék
részére, továbbá a teljes KNET-et a KNBSZ, a HM VGH és az MH BHD részére.
(13) A partnerországok megkeresése esetén – viszonossági alapon – éves kétoldalú nemzetközi együttműködési tervet
kell előkészíteni, amelyet a HM NEF főosztályvezetője és a partnerországok kétoldalú nemzetközi együttműködésért
felelős vezetője írnak alá.
9. § (1) A HM NEF a nemzetközi feladatok és a tárgyévi KNET végrehajtása érdekében folyamatos munkakapcsolatot tart fenn
a programfelelős szervezetekkel, valamint a Magyarországon akkreditált külföldi és a külföldön akkreditált magyar
katonai attasékkal. A magyarországi programok esetén a budapesti állomáshelyű vagy a Magyarországon akkreditált,
a partnerországban végrehajtásra tervezett programok esetén az oda akkreditált magyar katonai attasé útján kerül
sor az információcserére. Az ügyintézés mindkét fél attaséhivatalának tájékoztatása mellett zajlik.
(2) A KNET programok vonatkozásában a programfelelős szervezetek – kivéve a KNBSZ főigazgatóját – nem jogosultak
a  külföldi partnerekkel történő közvetlen kapcsolatfelvétel önálló kezdeményezésére vagy ilyen megkeresés
elfogadására, viszont az  előkészítés alatt lévő programok korábban már leegyeztetett technikai részleteit
– a programban, a fogadó személyében, a tárgyaló delegáció összetételében, a tárgyalási témakörökben bekövetkezett
változások esetén – a HM NEF párhuzamos tájékoztatása mellett közvetlenül egyeztethetik a külföldi partnerszervezet
kijelölt kapcsolattartójával, ha azok hivatalos úton történő egyeztetésére már nem áll elegendő idő rendelkezésre.
Ha a programfelelős szervezetekhez közvetlenül érkezik megkeresés, annak további ügyintézését katonadiplomáciai
úton kell intézni.
(3) Külföldi KNET programok végrehajtása előtt – a  programfelelős szervezetek kezdeményezésére – a  HM NEF
katonadiplomáciai úton tájékozódik a partner fogadókészségéről, a látogatás tervezett programjáról és a tárgyalásra
javasolt témákról. A  programfelelős szervezetektől kapott információk alapján a  HM NEF tájékoztatja a  külföldi
partnert a kiutazó delegáció összetételéről és utazási adatairól, a magyar fél által javasolt tárgyalási témákról, valamint
a programmal összefüggő egyéb kérdésekről.
(4) Magyarországi KNET program esetén a HM NEF katonadiplomáciai úton tájékozódik a külföldi partnerprogrammal
kapcsolatos igényeiről, tárgyalási témajavaslatairól, az érkező delegáció összetételéről és utazási adatairól, amelyekről
írásban tájékoztatja a  programfelelős szervezetet, valamint a  KNBSZ-t. A  programfelelős szervezet által elkészített
programot a HM NEF megküldi a külföldi partnernek.
(5) A  programfelelős szervezet a  program partnerrel egyeztetett és véglegesített adatainak, valamint végleges
részleteinek – különösen a  delegáció összetétele, az  időpont, a  tárgyalási téma – esetleges megváltozásáról
tájékoztatja a HM NEF-et, aki erről – katonadiplomáciai úton – értesíti a külföldi partnert.
(6) A kétoldalú kapcsolattartás során – a HM NEF útján – igényelt információs, valamint adott program végrehajtásához
szükséges írásos anyagokat a programfelelős szervezetek magyar vagy angol nyelven küldik meg a HM NEF részére.
10. § (1) A  tárgyévi KNET jóváhagyásáig a  végrehajtásra kerülő programokkal kapcsolatos kérelmeket az  illetékes szakmai
főfelelős hagyja jóvá.
(2) Az előre nem látható, a tárgyévet megelőző évben nem tervezett – azonban a programfelelős szervezet vagy a szakmai
főfelelős által szakmailag szükségszerűnek ítélt – programok végrehajthatók a  KNET-ben szereplő tervezett
programok, a maradvány vagy a szakmai főfelelős tartalék kerete terhére.
(3) A  programfelelős szervezetek vezetői a  KNET-ben jóváhagyott programok költségkereteivel saját hatáskörben
gazdálkodnak és az  átcsoportosítást is saját hatáskörben – a  szakmai főfelelős írásbeli egyetértésével – végzik,
az átcsoportosításról a keretgazda szervezeteknek tájékoztatást küldenek.
(4) A HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó honvédségi szervezetek a jóváhagyott KNET-ben szereplő programjaik
költségkeretei közötti átcsoportosítási kérelmeiket elektronikus úton terjesztik fel a HVK VKT részére.
(5) Ha a terven felüli rendezvény forrásigénye meghaladja a programfelelős szervezetek részére jóváhagyott programokra
biztosított teljes költségkeretet, a szakmai főfelelős dönti el, hogy a nem tervezett program végrehajtásához szükséges
pénzügyi forrást az alárendeltségébe tartozó honvédségi szervezetek tervezett programjai, rendelkezésre álló más
kerete vagy a saját kerete terhére engedélyezi.
(6) Azon kiemelt nemzetközi programok esetében, amelyek a KNET-ben vagy más nemzetközi előirányzat keretére nem
kerültek betervezésre és a (2)–(5) bekezdésben foglaltak alapján a végrehajtásukra nem áll rendelkezésre a szükséges
forrás az érintett programfelelős szervezet a szakmai főfelelőse egyetértésével a keretgazda részére pótelőirányzat
igényt küld, melynek felülvizsgálatát követően a keretgazda év közben pótelőirányzat igényt terjeszt fel a HM VGHÁT
útján a HM KÁT részére jóváhagyás céljából.
6. A multilaterális együttműködési programok 11. § (1) A tervezési feladatok megkezdésére vonatkozó részletes körlevelet (a továbbiakban: Körlevél2) a HM VPF állítja össze,
amelyet a tárgyévet megelőző év szeptember 15-ig megküld a szakmai főfelelősök részére. A Körlevél2 tartalmazza
a szakmai főfelelősök és az alárendeltségükbe tartozó honvédségi szervezetek multilaterális nemzetközi programjaira
felhasználható keretet, valamint a  programok kialakításához szükséges normákat, a  vonatkozó szabályozókat és
a tervezés határidejét.
(2) A  programfelelős szervezetek az  utasítás 2.  § (2)  bekezdése szerinti együttműködési területek szerinti feladatokra
vonatkozó konkrét összesített programjavaslataikat a Körlevél2-ben meghatározott formában megküldik a szakmai
főfelelős részére. A szakmai főfelelősök a saját és az alárendeltségükbe tartozó honvédségi szervezetek előre nem
látható feladataira tervezéskor tartalékot képeznek.
(3) A szakmai főfelelős az általa irányított terület programjainak összesítését és ellenőrzését követően – a Körlevél2-ben
feltüntetett határidőig – megküldi programjavaslatát a  HM VPHÁT részére. A  programfelelős szervezetek
programjavaslataikat az Irányelvekben foglaltak figyelembevételével készítik el.
(4) A szakmai főfelelősöktől beérkezett programjavaslatokat a HM VPF összesíti, elemzi, és indokolt esetben az illetékes
szervekkel való egyeztetés után módosítja azokat.
(5) A HM VPF elkészíti a MET tervezetét, amely tartalmazza az összesített programokat programfelelős fejezeti bontásban,
a programfelelős és a végrehajtó szervezeteket és a programokhoz rendelt költségkereteket.
(6) A MET-et a tárgyévet megelőző év december 15-ig a HM VPHÁT terjeszti fel a HM VGHÁT és a HVKF útján a miniszter
részére jóváhagyásra.
(7) A jóváhagyott MET-et – végrehajtás céljából – a HM VPF a tárgyévet megelőző év december 31-ig megküldi az érintett
szakmai főfelelősök, a KNBSZ, a HM VGH és az MH BHD részére.
(8) A programfelelős szervezetek a multilaterális – a magyar katonai attasé illetékességét nem érintő – programokon való
részvételüket önállóan szervezik.
12. § (1) A  tárgyévi MET jóváhagyásáig a  végrehajtásra kerülő programokkal kapcsolatos kérelmeket az  illetékes szakmai
főfelelős hagyja jóvá.
(2) Az előre nem látható, a tárgyévet megelőző évben nem tervezett – azonban a programfelelős szervezet vagy a szakmai
főfelelős által szakmailag szükségszerűnek ítélt – programok végrehajthatók a MET-ben szereplő tervezett programok,
a maradvány vagy a szakmai főfelelős tartalék kerete terhére.
(3) A  programfelelős szervezetek vezetői a  MET-ben jóváhagyott programok költségkereteivel saját hatáskörben
gazdálkodnak és az  átcsoportosítást is saját hatáskörben – a  szakmai főfelelős írásbeli egyetértésével – végzik,
az átcsoportosításról a keretgazda szervezeteknek tájékoztatást küldenek.
(4) A  HVKF közvetlen alárendeltségébe tartozó honvédségi szervezetek a  jóváhagyott MET-ben szereplő programjaik
költségkeretei közötti átcsoportosítási kérelmeiket elektronikus úton terjesztik fel a HVK VKT részére.
(5) Ha a terven felüli rendezvény forrásigénye meghaladja a programfelelős szervezetek részére jóváhagyott programokra
biztosított teljes költségkeretet, a szakmai főfelelős dönti el, hogy a nem tervezett program végrehajtásához szükséges
pénzügyi forrást az alárendeltségébe tartozó honvédségi szervezetek tervezett programjai, rendelkezésre álló más
kerete vagy a saját kerete terhére engedélyezi.
7. Vallási programok és katonai zarándoklatok 13. § (1) A  nemzetközi katonalelkészi együttműködéssel kapcsolatos feladatok és a  zarándoklati kötelezettségvállalások
a HM PÁT hatáskörébe tartoznak.
(2) A  HM támogatja a  magyar katonáknak az  egyházi elismerésről és az  egyházi jogi személyek jogállásának és
működésének sajátos szabályairól szóló 295/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 21.  § g)  pontja szerinti zarándoklaton
történő részvételét. A  zarándoklat szervezését a  HM TLSZ végzi, amelyet a  HM – elsősorban szállítóeszközök
térítésmentes átadásával és az  éves KNET keretében meghatározott összegben, a  szolgálati feladatot ellátók
költségeinek átvállalásával – támogat.
8. A beszerzési és a haditechnikai együttműködési programok
14. § A HM VGH a Beszerzési Programok Utazási és Rendezvényi Tervének elkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos
feladatok koordinálása keretében
a) kapcsolatot tart a  beszerzési és a  haditechnikai együttműködési programokban érintett honvédségi
szervezetekkel és szervezeti elemekkel, amelynek során
aa) fogadja megkereséseiket és leveleiket,
ab) egyeztetést kezdeményez,
ac) tájékoztatást nyújt a felmerülő problémákról és egyeztetésekről, és
b) folyamatosan elemzi és értékeli a beszerzési programokra vonatkozó terv végrehajtását,
c) éves összefoglaló jelentést készít és terjeszt fel a  tárgyév február 28-ig a  HM VGHÁT részére a  tárgyévet
megelőző évben végrehajtott beszerzési programok utazási és rendezvényi keretének felhasználásáról,
a  felmerült problémákról, és javaslatot tesz azok megoldására. Az éves összefoglaló jelentést tájékoztatásul
meg kell küldeni a HM VPHÁT részére.
15. § (1) A  14.  § a)  pontja szerinti honvédségi szervezetek a  beszerzési programokkal kapcsolatos utazások, rendezvények
költségigényeit – programonkénti bontásban – a  tárgyévet megelőző év szeptember 15-ig megküldik a  HM VGH
részére.
(2) Az  utazásokat és a  rendezvényeket – a  HM VGH által összeállított és a  HM VGHÁT által a  tárgyévet megelőző év
november 15-ig jóváhagyott – éves Beszerzési Programok Utazási és Rendezvényi Terve alapján a HM VGH főigazgatója
engedélyezi. Terven felüli utazásokat és rendezvényeket a HM VGHÁT engedélyezhet.
(3) A  beszerzési programokkal kapcsolatos utazások és rendezvények kiadásait a  programfelelős szervezetek a  saját
intézményi költségvetésükbe tervezik, és az elemi költségvetés jóváhagyását követő 30 napon belül kezdeményezik
annak a  HM VGH mint költségviselő szervezet részére történő átcsoportosítását. A  szükséges átcsoportosítások
hiányában a fedezettel nem rendelkező feladatok nem hajthatók végre.
9. Ellenőrzési utazások 16. § (1) Az  ellenőrzési terv elkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos feladatok koordinálása keretében a  keretgazda
szervezet összeállítja az Ellenőrzési Utazások Tervét, valamint a szakmai elöljáró felé elkészíti a kapcsolódó jelentéseket,
beszámolókat.
(2) A keretgazda a tárgyévet megelőző év december 15-ig tájékoztatásul megküldi a HM VGH részére az (1) bekezdésben
meghatározott, a nemzetközi feladatai felett felügyeletet gyakorló által jóváhagyott tervet.
(3) Az ellenőrzési utak költségeinek fedezete a nemzetközi feladatokon jóváhagyott költségvetésből biztosított keret.
 (4) Azon honvédségi szervezetek, amelyeknek nem áll rendelkezésére az ellenőrzési utazáshoz biztosított forrás, azonban
az jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy belső rendelkezés alapján a tárgyévben feladatként felmerül,
az ellenőrzési utazás a szükséges forrás honvédségi szervezet intézményi költségvetéséből történő átcsoportosításával
vagy más forrásból történő biztosításával és a szakmai főfelelős engedélyével végrehajtható.
10. Magyarországon települő katonai szervezetek és többnemzeti katonai parancsnokságok
együttműködési programjai
17. § (1) A  Magyarországon települő katonai szervezet vagy többnemzeti katonai parancsnokság a  magyar nemzeti
költségvetési forrásból a nemzetközi feladatokon jóváhagyott keret terhére megvalósuló nemzetközi együttműködési
programjai koordinálása keretében a keretgazda szervezettel együttműködve összeállítja az Utazási és Rendezvényi
Tervét, valamint a szakmai felügyeletet gyakorló felé elkészíti a kapcsolódó jelentéseket, beszámolókat.
(2) A  Magyarországon települő katonai szervezet vagy többnemzeti katonai parancsnokság a  tárgyévet megelőző év
december 15-ig tájékoztatásul megküldi a HM VGH részére az (1) bekezdésben meghatározott, a szakmai felügyeletet
gyakorló által jóváhagyott tervet.
11. A nemzetközi együttműködés pénzügyi és logisztikai biztosítása és elszámolásuk végrehajtásának rendje
18. § (1) Pénzügyi fedezet nélkül fogadási vagy kiutazási program nem hajtható végre.
 (2) A  szakmai főfelelős szervezetek felelősek a  saját és alárendelt szervezeteik jóváhagyott nemzetközi tervekben
biztosított kereteinek betartatásáért.
 (3) A  programfelelős szervezetek és a  szakmai főfelelősök keretét meghaladó kötelezettségvállalásokat a  forrás
biztosításával a miniszter engedélyezi. 19. § (1) A jóváhagyott szolgálati utazás megkezdése előtt 14 nappal a végrehajtó szerv az 5. § (1) bekezdés 2–9., 11–13. és
15–21.  pontja szerinti kiutazások esetén az  1.  melléklet, az  NSIP NAK terhére végrehajtott kiutazások esetén
a  2.  melléklet szerinti, az  engedélyezésre jogosult elöljáró által aláírt kiutazási engedély, külföldi képzések esetén
a 3. melléklet szerinti vezénylési vagy a 4. melléklet szerinti beiskolázási határozat egy példányát az ideiglenes külföldi
szolgálattal összefüggő költségek kimutatásával megküldi az  MH BHD és a  HM VGH részére, továbbá az  érintett
magyar katonai attasé tájékoztatása céljából – tekintettel arra, hogy a  katonai attasékkal való kapcsolattartást
szabályozó HM utasítás alapján a magyar katonai attasék az állomáshelyükre és az akkreditációjuk szerinti országokba
érkező honvédségi szervezetek delegációi programjának előkészítésében, illetve a  HM NEF előzetes, KNBSZ-szel
egyeztetett utasítása esetén a programjukban való részvételben érintettek lehetnek – a KNBSZ részére.
(2) A kiutazási engedélyek és vezénylési határozatok pénzügyi ellenjegyzését (a továbbiakban: ellenjegyzés) a HM VGH
végzi. Az ellenjegyzés kiterjed a programazonosítók, az éves tervek, a jóváhagyott keretek, a rendelkezésre álló szabad
előirányzatok és a  tervezett kifizetési időpontban a  pénzügyi fedezet biztosítottságának ellenőrzésére, valamint
a járandóságok szabályszerűségére.
(3) A kiutazási engedély és a vezénylési határozat kizárólag a végrehajtás során felmerült és előre nem látható okból
módosítható. A módosított kiutazási engedélyhez és vezénylési határozathoz csatolni kell a módosítás okát bizonyító
okmányokat, számlákat, továbbá a „Megjegyzés” rovatban fel kell tüntetni a módosítás rövid indokolását. A módosított
kiutazási engedélyt és vezénylési határozatot legkésőbb az utazás végrehajtását követő öt munkanapon belül kell
megküldeni az MH BHD és a HM VGH részére.
(4) A  KNBSZ szakmai felelősségi körébe utalt KNET utazásoknál a  kiutazási engedélyek és a  vezénylési határozatok
elkészítését, ellenjegyzését és engedélyezését a KNBSZ személyi állományának vonatkozásában a KNBSZ végzi.
20. § (1) Külföldi delegáció fogadása esetén a programfelelős szervezet a jóváhagyott részletes programtervet a HM utasítás
8.  melléklete szerinti „Hazai Nemzetközi Vendégfogadási Szolgáltatások Igénylése” elnevezésű nyomtatványon,
a rendezvény tervezett dátuma előtt legalább 14 nappal – az 5. § (1) bekezdés 8. és 15. pontja szerinti fogadások
kivételével – megküldi az MH BHD és a HM VGH részére. Az igénylések jóváhagyását az MH BHD végzi.
(2) Az  igénylések ellenjegyzését a  HM VGH végzi. Az  ellenjegyzés kiterjed a  programazonosítók, az  éves tervek,
a  jóváhagyott keretek, a  rendelkezésre álló szabad előirányzatok és a  tervezett kifizetési időpontban a  pénzügyi
fedezet biztosítottságának ellenőrzésére.
(3) Ha a  nemzetközi programok realizálásával kapcsolatban megküldött kiutazási engedélyeken és a  HM utasítás
8. melléklete szerinti „Hazai Nemzetközi Vendégfogadási Szolgáltatások Igénylése” elnevezésű nyomtatványon nincs
megjelölve a  programazonosító, valamint a  végrehajtásra nem biztosított a  pénzügyi forrás, a  programok nem
hajthatók végre. Ez esetben a nyomtatványokat – pontosítás céljából – a HM VGH visszaküldi a programkezdeményező
honvédségi szervezet részére.
21. § (1) A  nemzetközi kapcsolattartás során – kivéve, ha egy adott részfeladatra önálló keret biztosítására kerül sor –
a  programfelelős szervezet költségkerete terhére kell elszámolni minden megvalósított programmal összefüggő
kiadást, függetlenül attól, hogy a  feladatban részt vevő személyek a  programfelelős szervezet állományába
tartoznak-e.
(2) Az érintett programfelelős szervezetek a szakmai főfelelős által engedélyezett terven felüli programokat tájékoztatás
céljából – a keret pontosítása érdekében – megküldik a HM VGH és a keretgazda szervezetek részére is.
(3) Az év közben felmerülő – a programfelelős szervezet és a szakmai főfelelős kereteiből nem finanszírozható – nem
tervezett programok végrehajtását lehetőség szerint a  negyedik negyedévre kell halasztani. E  programok tárca
szinten az év közben keletkezett – tárgyév szeptember 30-ig felülvizsgált – maradvány keretére hajthatóak végre.
(4) Ha a  (2)  bekezdés szerinti program költségeinek biztosítására külön engedély alapján más forrásból kerül sor,
a költségek átcsoportosításának rendezése érdekében a kiutazási engedélyekhez csatolni kell az elöljáró jóváhagyását
tartalmazó ügydarabot.
22. § (1) A  nemzetközi együttműködési feladatok költségvetési szükségleteit a  jóváhagyott éves terveknek megfelelően,
összesítve – utazásokra és fogadásokra lebontva – egész évre vonatkozóan a  HM VGH készíti el, együttműködve
a keretgazda szervezetekkel.
(2) A honvédelmi tárca nemzetközi költségvetésének tervezése során felmerülő, de az egyes programfelelős szervezetek
között programonként fel nem osztható tételeket a  HM VGH önálló feladatként tervezi. Fel nem osztható tételek
különösen a  delegációs gépjárműbérlés, a  tolmácsolás és a  fordítás költségei és a  nemzetközi kapcsolattartással
összefüggő ajándék- és emléktárgyak.
(3) A  HM VGH a  honvédségi szervezetek kétoldalú és multilaterális programjaira biztosított költségkereteket
programfelelős szervezetenkénti – azon belül utazás és fogadás szerinti – bontásban elkülönítetten tartja nyilván.
(4) A HM VGH a programfelelős szervezetek és a keretgazda szervezetek részére a tárgyév második hónapjától minden
hónap 15-ig számszaki beszámolót készít a  nemzetközi kapcsolattartási keretek felhasználásának helyzetéről,
valamint a  tárgyévre vonatkozóan a  tárgyévet követő év január 10-ig a  programok végrehajtására elszámolt
költségekről – a szakmai főfelelős szervezetek részére a szakmai felügyeletük alá tartozó programfelelős szervezetek
felhasználásáról, a  keretgazda szervezetek részére a  teljes keretre vonatkozóan – és a  keretek felhasználásának
helyzetéről programfelelős szervezetenként, programonkénti bontásban.
(5) A  keretgazda szervezetek keretük tárgyév szeptember 15-i felhasználása helyzetének, valamint a  még hátralevő
programok ismeretében a  programfelelős szervezetek – MH katonai szervezetek esetében a  HVKF mint szakmai
főfelelős egyetértésével – fontossági sorrendbe állított javaslatainak figyelembevételével a tárgyév szeptember 25-ig
javaslatot tesznek a HM VPHÁT részére a rendelkezésre álló költségkeretek programfelelősök közötti szükség szerinti
átcsoportosítására, illetve megvonására. A keretmódosításokat a HM KÁT hagyja jóvá.
(6) A  HM KÁT által jóváhagyott keretmódosításokról a  keretgazda szervezet tájékoztatja a  szakmai főfelelősöket és
a HM VGH-t.
12. Az utazási költségek megtérítésére jogosult EU tanácsi ülésekre vonatkozó szabályok
23. § (1) Az EU által a tagállamok részére – a tagállamok küldöttei utazási költségeinek megtérítése érdekében – biztosított
nemzeti utazási boríték (a továbbiakban: utazási boríték) terhére elszámolható utazások esetén a  kiutazások
lebonyolításában részt vevő szervezetek felelőssége, hogy az  utazási költségek a  honvédelmi tárca részére
visszatérítésre kerüljenek.
(2) A Tanács Főtitkárának vonatkozó határozata értelmében visszatérítésre jogosult találkozók: az Európai Tanács ülései,
az  Európai Unió Tanácsának ülései, a  Tanács Főtitkársága által kiadott és rendszeresen frissített lista alapján
a tanácsüléseket előkészítő munkacsoport- és bizottsági ülések, valamint egyéb, hagyományosan a soros elnökséget
adó országban megrendezésre kerülő, előre meghatározott munkacsoporti és bizottsági találkozók, melyek száma
nem haladhatja meg a tizenötöt.
(3) Az  Európai Koordinációs és Tárcaközi Bizottság ülésein az  utazási boríték tárgykörben készített dokumentumok
alapján a  HM VPF tájékoztatja az  érintett honvédségi szervezeteket az  elszámolható utak aktuális listájáról és
az elszámolás szabályairól.
(4) Elszámolható utak esetén a  kiutazási engedély fejlécén a  programfelelős szervezet feltünteti az  „EU utazási
költségtérítésre jogosult” szövegrészt, valamint IV. részében az  ülés kódszámát és angol megnevezését, továbbá
tájékoztatja a HM VPF-et a kiutazás végrehajtásáról.
(5) A  kiutazási költségek pénzügyi elszámolásával egyidejűleg a  programfelelős szervezet képviselője az  MH BHD
utaztatási ügyintézőjének átadja az  ülésen való részvételt bizonyító „Participants” fejlécű dokumentum
másodpéldányát vagy ennek hiányában a  kiutazást végrehajtó delegáció vezetőjének utólagos nyilatkozatát,
amelyen szerepeltetni kell az ülés kódszámát, magyarul a pontos megnevezését, helyszínét és dátumát.
(6) Az utazás igazolásához a (4) bekezdésben foglaltakon kívül szükséges
a) az utazási irodáktól, a  légitársaságoktól, az  illetékes katonai hatóságtól vagy bármely egyéb közlekedési
szolgáltatótól származó számla eredeti példánya vagy másolata,
b) a Tanács Főtitkárságától kapott meghívónak és az ülés napirendjének a másolata,
c) az utazásra jogosító jegy másolata,
d) valamennyi beszállókártya eredeti példánya vagy másolata vagy ezek hiányában egy nyilatkozat leadása és
e) az elszámolt utazási költségek kifizetési vagy pénzátutalási bizonylata vagy hiteligazolás.
(7) Az MH BHD a tárgyhót követő hónap 20-ig elektronikusan és papír alapon is megküldi az elszámolandó utazások
adatait és a  kapcsolódó dokumentációt a  Miniszterelnökség Költségvetési és Intézményfelügyeleti Főosztálya,
továbbá tájékoztatásul a HM VGH részére, ha az adott hónapban elszámolható kiutazás került végrehajtásra.
13. Úti okmányok kiadása 24. § (1) NATO tagállamokba vagy a Békepartnerség tagállamaiba történő utazás esetén a katonák útba indításához NATO
menetparancs is kiadható a NATO menetparancs alkalmazásával kapcsolatos szabályokról szóló 32/2007. (VIII. 15.) HM
rendeletben meghatározottak szerint. A programfelelős szervezet – kiutazó – a kiutazási engedéllyel és a vezénylési
határozattal együtt a tervezett útba indítást megelőző 14 nappal kérelmezheti a NATO menetparancsot.
(2) Ha a kiutazó nem rendelkezik diplomata útlevéllel, a vízumköteles országokba történő kiutazás esetén a szükséges
vízumot a jóváhagyott költségkerete terhére szerzi be.
(3) A  kiutazáshoz szükséges repülő- és vonatjegyet, szállást, valamint a  diplomata, a  szolgálati és a  külügyi szolgálati
útlevelet az  MH BHD biztosítja a  kiutazó részére. A  szállás foglalásáról a  kiutazást elrendelő katonai szervezet
intézkedik, amennyiben a  külföldi fogadó fél katonai szálláshelyen biztosít elhelyezést, vagy a  fogadó fél által
blokkosított szállásfoglalás történik, valamint ha gépjárművel történő utazás során útközben merül fel szállásigény.
(4) A Német Szövetségi Köztársaságba történő szolgálati utazások esetén a HM NEF által kiadott Látogatási kérelem/
equest for Visit/Besuchsantrag (a továbbiakban: „Látogatási kérelem”) elnevezésű nyomtatványt kell kitölteni
mindazon személyeknek, akik a honvédségi szervezet állományába tartoznak, és hivatalos céllal kapcsolatba kerülnek
német vagy Németország területén települt katonai szervezettel. A „Látogatási kérelem” elnevezésű nyomtatványt
az utazás megkezdése előtt harminc nappal meg kell küldeni a HM NEF részére.
(5) Az  Osztrák Köztársaságba történő szolgálati utazások esetén a  HM NEF által kiadott, „Átutazási engedély
kérelem”  elnevezésű nyomtatvány kitöltése kötelező mindazon személyeknek, akik a  honvédségi szervezet
állományába tartoznak, és hivatalos céllal utaznak Ausztriába. Az  „Átutazási engedély kérelem” elnevezésű
nyomtatványt az utazás megkezdése előtt 21 nappal meg kell küldeni a HM NEF részére.
(6) Egyéb célországba történő utazáshoz szükséges beutazási engedély esetén a  HM NEF a  mintát és a  szükséges
tájékoztatót megküldi a kiutazónak, a katonadiplomáciai úton beérkezett, kitöltött nyomtatványt pedig továbbítja
a  fogadó ország illetékes szervezetének. Az  aktuális formanyomtatványt a  HM NEF a  fogadó ország illetékes
szervezetétől katonadiplomáciai úton bekéri.
(7) A külföldi fél döntése szerint csak a (4) és (5) bekezdés szerinti látogatási kérelem vagy más országokban más hasonló
dokumentum benyújtása esetén és a külföldi fél által megküldött beutazási engedély birtokában minősül a magyar
kiküldött szolgálati céllal érkezőnek, és csak a külföldi fél ilyen irányú döntése esetében érvényesek rá az Észak-atlanti
Szerződés tagállamai közötti fegyveres erőik jogállásáról 1951. június 19-én Londonban létrejött Megállapodásban
(NATO SOFA) vagy az  Észak-atlanti Szerződés részes államai és a  ,,Békepartnerség” más részt vevő államai közötti
fegyveres erőik jogállásáról szóló 1995. június 19-én kelt Megállapodásban (PfP SOFA) foglaltak.
14. A jelentés rendje 25. § (1) A  vezetői csereüdültetés és CLIMS üdülés kivételével az  egyes nemzetközi feladatok – utazás és fogadás –
végrehajtásáról a program befejezésétől számított öt munkanapon belül a szolgálati elöljáró vagy a hivatali felettes,
döntést igénylő kérdésben a szakmai főfelelősök részére jelentést kell felterjeszteni.
(2) A  programról készült jóváhagyott jelentés egy-egy sokszorosított példányát meg kell küldeni a  KNBSZ-nek és
a  keretgazda szervezeteknek, továbbá tájékoztatás céljából a  program végrehajtásában érintett honvédségi és
minden olyan szervezetnek, amelyek részére az (1) bekezdés szerinti jelentés feladatot határoz meg.
(3) Ha a jelentésben foglaltak miniszteri döntést igényelnek, azt minden esetben a szolgálati út betartásával – MH katonai
szervezetek esetén a  HVKF útján – a  HM VPHÁT, a  beszerzési programokkal és a  haditechnikai együttműködéssel
összefüggő kérdést a HM VGHÁT útján kell a döntéshozó vezető részére felterjeszteni.
(4) A végrehajtott programokról szóló jelentésben foglaltaknak – az eredményesség megállapíthatósága érdekében –
a tervezési adatokkal összevethetőnek kell lenniük. A protokolláris feladatok teljesítéséről szóló jelentések kivételével
kerülni kell a jelentések kizárólagos leíró jellegét.
(5) A jelentés jóváhagyását követően az összegzésben megfogalmazott feladatokra történő intézkedés, annak nyomon
követése, arról a szakmai főfelelős és keretgazda tájékoztatása a feladat felelősének megjelölt honvédségi szervezet
vezetőjének a feladata.
(6) A jelentésnek tartalmaznia kell
a) az esemény megnevezését,
b) a program adatait, különösen a résztvevők nevét, a program idejét, időtartamát és helyét,
c) a pénzügyi keretet, amelyre a program költségeit elszámolják,
d) az esemény célját,
e) a tervezetthez képest elért eredményeket,
f ) a célkitűzés megvalósulását segítő és gátló tényezőket,
g) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a programnak a következő évben javasolt-e a folytatása, a folytatásban
kik, miben és milyen feltételekkel egyeztek meg,
h) a tapasztalatokat, a következtetéseket és a javító szándékú javaslatokat,
i) a balesetet és a bűncselekményt vagy az egyéb jelentési kötelezettséggel járó eseményt és
j) a program költségeinek részletes kimutatását, túllépések esetén az indokolást, valamint
k) a jelentést az összegzett értékelések és javaslatok alpont zárja, melyben a programmal kapcsolatban saját vagy
más szervezet feladatát, annak felelősét, az  együttműködőket, a  feladat végrehajtásának határidejét és
a visszacsatolás módját kell szerepeltetni.
15. A nemzetközi együttműködés éves értékelése 26. § (1) A programfelelős szervezetek – a szakmai főfelelős jóváhagyásával – a tárgyévet követő év január 31-ig megküldik
az illetékes keretgazda szervezetek részére az éves nemzetközi tevékenységről szóló összefoglaló jelentésüket.
(2) Az éves összefoglaló jelentés tartalmazza
a) a feladatok végrehajtását segítő vagy hátráltató tényezőket,
b) a tervezett és a terven felül végrehajtott programok számát,
c) a végre nem hajtott programok elmaradásának okait és
d) a következtetéseket és a javaslatokat.
(3) A  keretgazda szervezetek a  programfelelős szervezetekkel együttműködve a  tárgyévet követő év február 28-ig
elkészítik a  keretre végrehajtott nemzetközi programokról és a  nemzetközi tevékenységről szóló éves értékelő
jelentést, amelyet a HM VPHÁT tájékoztatása mellett jóváhagyásra felterjesztenek a miniszter részére.
16. Záró rendelkezések 27. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
28. § Hatályát veszti a nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatok végrehajtásáról szóló 142/2007. (HK 1/2008.)
HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
27/2007. (VI. 15.) OKM rendelete a Klebelsberg Kuno ösztöndíjról.
Az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a
Balassi Intézet létrehozásáról szóló 309/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A Klebelsberg Kuno ösztöndíj (a továbbiakban: ösztöndíj) célja, hogy Klebelsberg Kuno szellemi hagyatékát őrizendő,
a) elősegítse a külföldi kulturális intézetekben, valamint egyéb helyszíneken a magyar nyelv és kultúra külföldi írott és tárgyi emlékeinek tanulmányozását célzó feladatok végzését;
b) hozzájáruljon a külföldi kulturális intézetekben folyó kulturális diplomáciai és szakmai munka sikeres megvalósításához, ezzel elősegítve Magyarország sikeres európai integrációját;
c) támogassa bölcsészet- és társadalomtudományi
szakemberek, kutatók, oktatók külföldi könyvtári, kézirattári, múzeumi és levéltári kutatásait, feltárási és forráskiadási munkáit, valamint kulturális és tudományos célú,
külföldi szakmai tanulmányútját.
2. § (1) Az ösztöndíjat az oktatási és kulturális miniszter
(a továbbiakban: miniszter) adományozza. Az ösztöndíj
több alkalommal nyerhető el. A pályázatot elnyert ösztöndíjasok névsorát a miniszter az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium), valamint a
külföldi kulturális intézetek honlapján teszi közzé.
(2) Az ösztöndíj pályázatát a miniszter rendszeres időközönként, de évenként legalább egy alkalommal hirdeti
meg, és a Kulturális Közlönyben, legalább egy országos
napilapban, valamint a Minisztérium és a külföldi kulturális intézetek honlapján teszi közzé.
(3) A pályázati felhívás tartalmazza a pályázat feltételeit, a pályázati anyag kötelező tartalmát és benyújtásának
határidejét, az ösztöndíj tartalmát.
(4) Az ösztöndíj folyósításának feltétele, hogy a pályázatot elnyert személy és a Balassi Intézet között az ösztöndíj folyósításának feltételeit rögzítő szerződés – miniszteri
döntésnek megfelelő tartalommal – létrejöjjön.
3. § (1) A pályázaton az vehet részt, aki egyetemi vagy főiskolai oklevéllel rendelkezik.
(2) A pályázat elbírálásánál előnyben részesülnek a tudományos, illetve mester fokozattal rendelkező, vagy ezek
megszerzése végett tanulmányokat folytató oktatók vagy
kutatók.
4. § Az ösztöndíjban az részesülhet, aki
a) a 3. §-ban meghatározott feltételeknek megfelel; és
b) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentu
mokat hiánytalanul és határidőn belül csatolta. 5. §
(1) A pályázatokat bíráló bizottság (a továbbiakban: bizottság) bírálja el, s az 1. §-ban megfogalmazott célkitűzések figyelembevételével javaslatot tesz a miniszternek az
ösztöndíj odaítélésére.
(2) A bizottság elnöke a Minisztérium nemzetközi szakállamtitkára.
(3) A bizottság létszáma 13 fő, a Minisztérium képviselőit a miniszter kéri fel.
(4) A bizottság további tagjait – a Balassi Intézet , az Országos Széchényi Könyvtár, a Magyar Országos Levéltár,
a Magyar Tudományos Akadémia Irodalomtudományi Intézet, a Magyar Nemzeti Múzeum képviselőit, valamint a
Bécsi Collegium Hungaricum, a Berlini Collegium
Hungaricum, a Párizsi Magyar Intézet, a Római Magyar
Akadémia és a Moszkvai Magyar Tudományos és Tájékoztatási Központ igazgatóit – a miniszter évente kéri fel.
(5) A bizottság évente legalább két alkalommal ülésezik.
6. § (1) A pályázatokat a bizottság tagjai a pályázati anyag
alapján értékelik.
(2) A formailag hibás pályázatokat a miniszter – a bizottság erre irányuló javaslata alapján – érdemi elbírálás
nélkül elutasítja, és erről a pályázót értesíti.
(3) A benyújtott pályázatok elbírálására rendelkezésre
álló idő nem lehet kevesebb 30 napnál.
(4) A bizottság az ösztöndíj odaítélésére vonatkozó javaslatát egyszerű szavazattöbbség alapján teszi meg, szavazategyenlőség esetén az elnök dönt.
7. § (1) Az ösztöndíj időtartama a pályázó által benyújtott
pályázati munkaterv figyelembevételével hozott bizottsági javaslatnak megfelelően 1 és 5 hónap közötti terjedelmű
lehet.
(2) Kivételesen indokolt esetben, ha az ösztöndíj időtartama az 5 hónapot nem éri el, az ösztöndíj időtartama legfeljebb 5 hónapig terjedő időtartamra meghosszabbítható.
(3) Az ösztöndíj szállást vagy szállásköltség-hozzájárulást, megélhetést biztosító, igazolás nélküli elismert költségként adóköteles személyi juttatást, elszámolási kötelezettséggel dologi juttatást és útiköltség-térítést (a legrövidebb közvetlen útra Magyarország és a megpályázott város között egy alkalommal oda-vissza) tartalmaz. A pályázati felhívás ettől eltérő is lehet.
8. § Az ösztöndíjas az ösztöndíj leteltekor jelentést készít az
elvégzett feladatokról. Az ösztöndíj befejezését követő három hónapon belül részletes beszámolót ad a bizottságnak
a vállalt feladatok teljesítéséről, amit tevékenysége eredményeinek dokumentálásával támaszt alá.
9. § (1) Az ösztöndíj pénzügyi fedezetét a Minisztérium a
Balassi Intézet költségvetési előirányzatában tervezett forrása biztosítja.
(2) A pályázott évben fel nem használt ösztöndíj a következő pénzügyi évben nem vehető igénybe.
10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a Klebelsberg Kuno ösztöndíj alapításáról és odaítéléséről szóló 8/1999. (VI. 3.) NKÖM rendelet és az azt módosító 16/2004. (VIII. 19.) NKÖM rendelet, valamint az
egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 21/2001.
(XI. 15.) NKÖM rendelet 7. § (2) bekezdése;
b) a külföldi kulturális intézetekről szóló 10/2007.
(II. 28.) OKM rendelet 6. § (3) bekezdésének f) pontja.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
12/2016. (IV. 21.) MNB rendelete a „XXXI. Nyári Olimpiai Játékok” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a XXXI. Nyári Olimpiai Játékok tiszteletére – „XXXI. Nyári Olimpiai Játékok” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2016. április 27. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 24 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  jobb oldali érmemezőben egy homorító női tornász alak, balra a  Magyar Olimpiai
Bizottság – modernkori nyári olimpiák során szerzett magyar aranyérmek számára utaló – „168” logójának ábrázolása
látható. Az emlékérme bal oldali szélén, negyed köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, a „168” logó ábrázolása alatti
vízszintes sorokban a „10 000” értékjelzés, a „FORINT” felirat, a „2016” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható.
A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló
mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben a  Magyar Olimpiai Bizottság „Magyar Csapat” logójának ábrázolása
látható, melyet felső köriratban a „MAGYAR OLIMPIAI CSAPAT”, alsó köriratban a „RIO 2016” felirat fog körbe. A felső
és az  alsó köriratot egymástól egy-egy pont választja el. A  köriratok és az  emlékérme pereme közötti sávban
6 kiemelt olimpiai sportág sportolója – egy tornász, egy vívó, egy úszó, egy kajakos, két birkózó és egy vízilabdázó –
alakjának ábrázolása látható. Az  emlékérme jobb oldali szélén, lent Horváth Andrea tervezőművész mesterjegye
található. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2016. április 27-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
61/2012. (HK 14.) HM FHH intézkedése az „Az üzemanyagok minőségbiztosítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az „Utasítás az üzemanyagok minőségbiztosítására” című, 21/532 nyt. számú főnökségi kiadvány
hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium és
a Magyar Honvédség azon szervezeteire terjed ki, amelyek
üzemanyagot tárolnak, felhasználnak vagy vizsgálják annak minőségét, valamint a minőségbiztosítási folyamatban
részt vesznek.
2. A kiadványt a Magyar Honvédség katonai szervezeteinél működő üzemanyag laboratóriumok szakállománya
részletesen, a logisztikai szakbeoszlást ellátó állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
4. Jelen intézkedés kiadásával a MN HTP 64/1975 számú (1975) ÜZA/20 (Utasítás az üzemanyag minőségének
ellenőrzésére) és a HM FLÜ 21/348 számú (2008) (Magyar Honvédség katonai szervezeteinél alkalmazott üzem
anyagok minőségének ellenőrzése) szakutasítások hatályukat veszítik. Dr. Keszthelyi Gyula s. k.,
főigazgató


text:
5/2010. (III. 23.) KvVM rendelete a Tállyai Patócs-hegy természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A 2/1987. (VII. 10.) OKTH rendelkezéssel védetté nyilvánított, valamint a Tállyai Patócs-hegy természetvédelmi terület
védettségének fenntartásáról szóló 76/2007. (X. 18.) KvVM rendelettel fenntartott védettségű Tállyai Patócs-hegy
természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét az 1. melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
1684/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról, az Országvédelmi Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról és egyes fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (6)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva 8840,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. június 30.
2. a Kvtv. 19.  § (3)  bekezdésében és az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 85,9 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 33. Országvédelmi Alap cím
terhére, a 2. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. a Kvtv. 19. § (7) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1014,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a 3. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 a nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
143/2011. (XII. 23.) VM rendelete a mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás igénybevételi feltételeiről.
A mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény 24. §
(2) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a következőket rendelem el: Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. elemi káresemény okozta mezőgazdasági árvízkár: a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti
kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk tv.) 2. § 18. pontja szerinti mezőgazdasági
árvízkár, amennyiben azt ugyanezen törvény 2. § 7. pont szerinti – a belvízkár kivételével – az elemi károk valamelyike
okozta; 2. homokverés: vihar következtében megvalósuló természeti esemény, amelynek eredményeképpen a kockázatviselés
helyén a levegő által szállított szemcsék vagy részecskék a szántóföldi növények állományában mechanikai
sérüléseket okoznak; 3. homokverés kár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben a homokverés miatt bekövetkezett olyan
káresemény, amely a növénykultúra legalább 30%-os mértékű kipusztulását okozza;
4. kárakta: a biztosító belső szabályzatában előírt, a szolgáltatás összegének megállapításához szükséges iratokat
tartalmazó nyilvántartás; 5. mezőgazdasági káresemény: az Mkk tv. 2. § 21. pontja szerinti káresemények;
6. tűz: természeti esemény, így többek között villámcsapás, szárazság, öngyulladás által kiváltott, anyagi változásokkal
együtt járó oxidációs folyamat, amely a gyulladási hőmérséklet hatására alakul ki öntáplálóan és terjedőképesen
hő-, láng-, fény- és füsthatás kíséretében; 7. tűzkár: a kockázatviselés helyén termesztett növényekben a tűz miatt bekövetkezett olyan káresemény, amely
természeti jelenség következtében (pl. villámcsapás) a növénykultúra legalább 30%-os mértékű hozamcsökkenését
okozza. Mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás 2. § Az Mkk tv. 2. § 23. pontja szerinti mezőgazdasági termelő (a továbbiakban: mezőgazdasági termelő) az Mkk tv. 2. §
11. pontja szerinti használatban lévő termőföldje vonatkozásában megkötött, az Mkk tv-ben és az e rendeletben
foglalt feltételeknek megfelelő a) a 4. § szerinti csomagbiztosítás keretében kötött „A” típusú,
b) az 5. § szerinti „B” típusú, c) a 6. § szerinti „C” típusú
mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához támogatást vehet igénybe. A díjtámogatásban részesíthető mezőgazdasági biztosítási szerződés általános feltételei
3. § (1) Mezőgazdasági biztosítás díjához támogatás csak olyan mezőgazdasági biztosítási szerződéshez vehető igénybe
a) amely tartalmazza aa) a biztosított nevét, lakcímét, székhelyét, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény (a továbbiakban: eljárási tv.) szerinti regisztrációs számát,
ab) a kockázatviselés helyét, ac) a mezőgazdasági káreseményeket, az elemi káresemény okozta mezőgazdasági árvízkárt, a homokverés
kárt és a tűzkárt (a továbbiakban együtt: biztosítási esemény),
ad) a biztosítási szerződéssel fedezett gazdasági veszteségeket, ae) az egyes kárnemek vonatkozásában az általános biztosítási feltételeket,
af) a biztosítás adó nélkül számított (nettó) díját,
ag) azon szerződési kitételt, amely szerint a kár mértéke az Mkk tv., valamint e rendelet alapján kerül
megállapításra, ah) a biztosítás 4–6. §-ban meghatározott típusára való hivatkozást,
ai) a biztosító arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban:
MVH) által közleményben megjelentetett nyomtatvány szerinti díjfizetési igazolást állít ki,
aj) a mezőgazdasági termelő nyilatkozatát a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszak
legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával képzett hároméves termésátlagáról;
b) amely a szerződésen egyértelműen feltüntetett, legfeljebb egy éves időszak termelésére vonatkozik a naptári év
megjelölésével; c) amelyben az „A”, „B” és „C” típusú mezőgazdasági biztosítás keretébe tartozó feltételek mind egymástól, mind
pedig más kockázatoktól elkülönítve kerülnek megállapításra; d) amelyben a biztosító vállalja, hogy az „A”, „B” és „C” típusú biztosítások díja a számlán vagy annak mellékletén
(számlarészletező) elkülönítésre kerül; e) amelyben a biztosítási szerződéssel lefedett terület vonatkozásában a kárküszöb
ea) egyetlen biztosítás típus esetében sem alacsonyabb a károsodott területre eső biztosítási összeg 30%-nál,
eb) az elemi káresemény okozta mezőgazdasági árvízkár, a téli fagykár és a felhőszakadáskár kockázatoknál
a károsodott növénytábla biztosítási összegének 50%-a, ec) aszálykár és tavaszi fagykár kockázatok esetében pedig üzemenként és növénykultúránként nem haladja
meg az 50%-ot; f) amely szövegszerűen tartalmazza, hogy a biztosító a szerződéskötés során annak tudatában jár el, hogy az ügyfél
a szerződés tárgyát képező mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatást kíván igénybe venni;
g) amely rögzíti, hogy a szerződés hatálya alá tartozó biztosítási esemény bekövetkezte esetén a biztosító káraktát
készít, amely tartalmazza: ga) a biztosított nevét, lakcímét, székhelyét, regisztrációs számát,
gb) a károsodott növénykultúra nevét, gc) a károsodott kultúra üzemi szintű területének nagyságát,
gd) a károsodott kultúra biztosítási értékét hektáronként, ge) a kárt vagy károkat okozó kárnemet vagy kárnemeket,
gf) a hozamcsökkenés becsült mértékét és forintosított értékét,
gg) a biztosítási esemény Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (a továbbiakban: MePAR) szerinti helyét
(MePAR azonosító), gh) a károsodott terület nagyságát, és
gi) a kifizetett kártérítés összegét; h) amely kizárólag a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszak legmagasabb és a legalacsonyabb
értékeinek kizárásával képzett hároméves átlagában a mezőgazdasági termelő szokásos éves termésének több
mint 30%-át elpusztító jégesőkár, aszálykár, az elemi káresemény okozta mezőgazdasági árvízkár, viharkár,
tavaszi fagykár, téli fagykár, felhőszakadás-kár, tűzkár, illetve homokveréskár miatti gazdasági veszteségeket
fedezi; i) amely szerint a biztosító csak abban az esetben fizet kártérítést, ha a biztosítási eseményt kiváltó időjárási jelenség
bekövetkeztét ia) tűz esetén a tűzeset keletkezésének helye szerint illetékes hatóság igazolja,
ib) elemi káresemény okozta mezőgazdasági árvízkár, homokverés kár és mezőgazdasági káresemény
vonatkozásában pedig az Országos Meteorológiai Szolgálat a rendelkezésére álló adatok alapján, az Mkk tv.
14. § (4) bekezdése szerint, vagy külön eljárásban igazolja, indokolt esetben a BM Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, a Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóság, valamint
a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal bevonásával; j) amely megfelel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt
egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009.
október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet 47. cikkében foglalt követelményeknek;
k) amely tartalmazza a mezőgazdasági termelő hozzájárulását, amely alapján a biztosító a biztosított terület
azonosítására vonatkozó adatokat átadhatja az MVH részére; és
l) amely alapján a biztosító a tényleges veszteséget meghaladó kártérítést nem fizet.
(2) Amennyiben a mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági biztosítási szerződés megkötésekor nem rendelkezik
az eljárási törvény szerinti regisztrációs számmal, úgy a mezőgazdasági termelő a regisztrációs szám megállapítása
iránt benyújtott kérelmének elbírálásáról szóló döntés kézhezvételét követően köteles kezdeményezni a vele
szerződő biztosítónál a mezőgazdasági biztosítási szerződés regisztrációs számmal történő kiegészítését.
(3) Amennyiben a biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződés alapján az (1) bekezdés h) pontjában rögzített
határértéknél kisebb mértékű biztosítási események vagy az ugyanezen pontban felsorolt biztosítási eseményeken
kívül más események után is fizet kártérítést, úgy támogatás kizárólag a mezőgazdasági biztosítási szerződés
és az ennek alapján kiállított díjfizetési számla egyértelműen elkülönült, (1) bekezdésnek megfelelő feltételeket
tartalmazó része után vehető igénybe. (4) Az (1) bekezdés h) pontjában hivatkozott hozamcsökkenést a biztosító saját helyszíni ellenőrzése és nyilvántartása
alapján, biztosítói termésadatok hiányában a mezőgazdasági termelő által átadott adatok, tények felhasználásával
vagy más, a mezőgazdasági biztosítási szerződésben rögzített módon kell megállapítani.
(5) A támogatási kérelmet el kell utasítani, amennyiben ugyanarra a növénykultúrára több biztosítóval kötött
mezőgazdasági biztosítási szerződés alapján igényelnek támogatást. (6) Az (1) bekezdés szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződés díjához csak abban a naptári évben igényelhető
támogatás, amely naptári év termelésére a szerződés vonatkozik.
(7) Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem rendelkezik az (1) bekezdés aj) pontjában meghatározott adatokkal, úgy
a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszak legmagasabb és legalacsonyabb értékeinek kizárásával
képzett hároméves megyei termésátlagot kell figyelembe venni. Az „A” típusú mezőgazdasági biztosítás díjának támogatása
4. § (1) Az „A” típusú mezőgazdasági biztosítás keretében az alábbi növényi kultúrákra köthető mezőgazdasági biztosítási
szerződés: a) őszi búza, b) tavaszi búza, c) őszi árpa,
d) tavaszi árpa, e) őszi káposztarepce, f) triticale,
g) rozs, h) ipari napraforgó, i) takarmánykukorica, j) borszőlő,
k) alma. (2) Az „A” típusú mezőgazdasági biztosítás keretében a biztosított növényi kultúrához a következő kárnemek
mindegyikére együttesen kötendő mezőgazdasági biztosítás: a) jégesőkár, c) aszálykár,
d) elemi kár okozta mezőgazdasági árvízkár, e) téli fagykár,
f) tavaszi fagykár, g) felhőszakadás kár, h) viharkár,
i) tűzkár. (3) A biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződésben rögzített kárnemek által okozott biztosítási események
bekövetkeztét és az (1) bekezdésben felsorolt valamely érintett növényi kultúra károsodását a káraktával igazolja.
A „B” típusú mezőgazdasági biztosítás díjának támogatása 5. § (1) A „B” típusú mezőgazdasági biztosítás keretében az alábbi növényi kultúrákra köthető mezőgazdasági biztosítási
szerződés: 1. csemegeszőlő, 2. zab, 3. szója, 4. lencse,
5. borsó, 6. lóbab, 7. csemegekukorica, 8. cukorrépa,
9. zöldborsó, 10. zöldbab, 11. uborka, 12. sárgadinnye,
13. görögdinnye, 14. paprika, 15. fűszerpaprika, 16. paradicsom,
17. káposzta, 18. kelkáposzta, 19. karfiol, 20. brokkoli,
21. sárgarépa, 22. sütőtök, 23. spárga, 24. mák,
25. szárazbab, 26. burgonya, 27. vöröshagyma, 28. őszibarack,
29. kajszi, 30. körte, 31. szilva, 32. meggy,
33. cseresznye, 34. málna, 35. ribizli, 36. köszméte,
37. szamóca, 38. dió. (2) A „B” típusú mezőgazdasági biztosítás keretében a következő kárnemekre köthető mezőgazdasági biztosítás:
a) jégesőkár, b) téli fagykár, c) viharkár, beleértve a homokveréskárt is,
d) tűzkár. (3) A biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződésben rögzített kárnemek által okozott biztosítási események
bekövetkeztét és az (1) bekezdésben felsorolt valamely érintett növényi kultúra károsodását a káraktával igazolja.
A „C” típusú mezőgazdasági biztosítás díjának támogatása 6. § (1) A „C” típusú mezőgazdasági biztosítás a 4–5. §-ban nem szereplő biztosítási konstrukciókat tartalmazza.
(2) A „C” típusú mezőgazdasági biztosítás keretében az (1) bekezdés figyelembevételével bármely növényi kultúrára
köthető biztosítás. (3) A „C” típusú mezőgazdasági biztosítás keretében az (1) bekezdés figyelembevételével a következő kárnemekre
köthető mezőgazdasági biztosítás: a) jégesőkár, b) aszálykár, c) árvízkár,
d) téli fagykár, e) tavaszi fagykár, f) felhőszakadás kár,
g) viharkár, h) tűzkár. (4) A biztosító a mezőgazdasági biztosítási szerződésben rögzített kárnemek által okozott biztosítási események
bekövetkeztét és az érintett növénykultúra károsodását káraktával igazolja.
A támogatási kérelem benyújtása, elbírálása, a támogatás kifizetése
7. § (1) A mezőgazdasági termelő a mezőgazdasági biztosítási díjtámogatást az egységes kérelmében igényli, és egyidejűleg
nyilatkozik arról, hogy a) a 3. §-ban foglaltak szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződést kíván kötni,
b) tudatában van a támogatás igénybevételének feltételeivel, valamint
c) hozzájárul ahhoz, hogy az egységes kérelmében a használatában lévő terület vonatkozásában feltüntetett
adatokat az MVH továbbítsa a vele szerződő biztosítónak.
(2) A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról,
valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban
meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet 18. cikkében foglaltakra figyelemmel
a mezőgazdasági termelőnek a megkötött mezőgazdasági biztosítási szerződés másolatát, valamint az ahhoz
kapcsolódó biztosítási kötvény sorszámáról szóló nyilatkozatát legkésőbb a tárgyév július 30-áig, a biztosítási díj
megfizetéséről szóló, MVH közleményben rendszeresített nyomtatvány szerinti igazolást pedig november 15-éig kell
benyújtania az MVH részére. Ezen határidők jogvesztők, amelyeket követően módosításra nincs lehetőség.
(3) Amennyiben a 3. § szerinti mezőgazdasági biztosítási szerződésben a szerződő fél nem a mezőgazdasági termelő, úgy
a mezőgazdasági biztosítási szerződés után e rendelet szerinti támogatás csak abban az esetben vehető igénybe, ha
a biztosított mezőgazdasági termelő az MVH által közleményben rendszeresített nyomtatványon meghatalmazza
a szerződő felet az általa kiválasztott biztosítási konstrukció megkötésére, ezt a meghatalmazást tárgyév július 30-áig
megküldi az MVH részére, és a) közvetlenül a biztosítónak fizeti meg a biztosítási díjat, vagy
b) a szerződő félnek fizeti meg a biztosítási díjat, és a szerződő fél a biztosítási díj megfizetését az MVH által
közleményben rendszeresített nyomtatványon igazolja. (4) A (2) bekezdésben, illetve a (3) bekezdésben meghatározott dokumentumokat a biztosított mezőgazdasági termelő
és a biztosító között létrejött megállapodás alapján a biztosító, a biztosított mezőgazdasági termelő és a szerződő fél
között létrejött megállapodás esetén pedig a szerződő fél is benyújthatja az MVH részére.
(5) A mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás iránti kérelmet az (1)–(3) bekezdésben meghatározott
dokumentumok alapján – figyelemmel az Mkk tv. 16. § (4) bekezdésére – az MVH bírálja el.
(6) A mezőgazdasági biztosítás díjához nyújtott támogatás kifizetésére a közvetlen támogatások igénylésére és
kifizetésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. A támogatás forrása, mértéke
8. § A támogatás forrása a) a központi költségvetésben a tárgyévben XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetben Folyó kiadások és
jövedelemtámogatások előirányzaton meghatározott összeg, valamint b) a 73/2009/EK tanácsi rendelet 69. cikke alapján elkülönített összeg.
9. § (1) A 4–6. §-ban meghatározott mezőgazdasági biztosítások díjához a nettó biztosítási díj legfeljebb 65%-ának megfelelő
mértékű támogatás vehető igénybe. A rendelkezésre álló keret kimerülése esetén a támogatási intenzitás arányosan
csökken minden igénylő esetében. (2) A rendelkezésre álló pénzügyi források felosztása a következő sorrendben, az (1) bekezdés szerinti mértékig történik:
a) „A” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződések, b) „B” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződések,
c) „C” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződések. (3) A (2) bekezdésben foglalt mezőgazdasági biztosítási szerződésekhez 2012-ben legfeljebb 9,33 millió eurónak,
2013-ban legfeljebb 10,67 millió eurónak megfelelő forintösszeg használható fel.
Előzetes jóváhagyás 10. § (1) Az Mkk tv. 16. § (2) bekezdése szerinti jóváhagyás megadását az „A” típusú mezőgazdasági biztosítási szerződések
esetében tárgyév május 1-jéig lehet kérelmezni. (2) Amennyiben a szerződéses feltételek megfelelnek az Mkk tv.-ben, valamint a 3–4. §-ban foglaltaknak, úgy arról
a miniszter – tárgyév május 31-ig – közleményt ad ki, amely közlemény az Mkk tv. 16. § (2) bekezdésében
meghatározott miniszteri jóváhagyásnak minősül. (3) Az MVH a (2) bekezdés szerinti miniszteri jóváhagyással rendelkező szerződések Mkk tv.-nyel, továbbá a jelen
rendelettel való összhangját, a kötelező tartalmi elemek, valamint a 4. § szerinti feltételek teljesítése tekintetében nem
vizsgálja. Adatszolgáltatási kötelezettség 11. § (1) A biztosító az Mkk tv. 17. §-a szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét teljesítve az egyes, mezőgazdasági biztosítási
díjtámogatást igénybe vevő mezőgazdasági termelőkről elektronikus úton – az MVH-val kötött együttműködési
megállapodásban foglaltak szerint – az alábbi adatokat szolgáltatja az MVH részére:
a) a biztosított neve, lakcíme, székhelye, regisztrációs száma,
b) a biztosított növények neve, területe, hozama, adó- és járulékmentes egységára,
c) a b) pont szerinti növényekhez tartozó éves díjelőírás.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő adatok átadása az MVH és a biztosító együttműködési megállapodásában
rögzítettek szerint történik. (3) Az Mkk tv. alkalmazásában a gazdasági elemzésekkel foglalkozó intézmény az Agrárgazdasági Kutató Intézet.
Ellenőrzések, jogkövetkezmények 12. § (1) A díjtámogatás ellenőrzését az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 29., 46 és 50–54 cikkeire is figyelemmel kell
elvégezni. (2) A jogkövetkezmények vonatkozásában az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 69. cikkében foglaltakat és a kölcsönös
megfeleltetésre vonatkozó szabályokat együttesen kell alkalmazni. Záró rendelkezések
13. § Ez a rendelet a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint a 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet
68–70. cikke, b) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet, végrehajtásához szükséges rendelkezéseket tartalmaz. 14. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter